Доброго ранку, шановні депутати, гості Верховної Ради, журналісти, телеглядачі і радіослухачі. Сьогодні 15-те? 15 березня уже, четвер. Я прошу депутатів підготуватися до реєстрації, будемо продовжувати роботу в пленарному режимі. Проводиться поіменна реєстрація. [[10:06:35]] Виявили бажання працювати 255 народних депутатів. Ранкове засідання оголошується відкритим. Я, продовжуючи традицію, хотів би від імені всіх присутніх поздоровити з Днем народження Мордовця Леоніда Михайловича. Будь ласка, привітайте його. [[О п л е с к и]] І Скубенка Володимира Петровича теж вітаємо його, бажаємо добра, успіхів і всілякого благополуччя. [[О п л е с к и]] Сьогодні Регламент передбачає безпосередньо розгляд питань, які внесені до порядку денного. Тому приступимо до них. І першим питання розглядається про дострокове припинення повноважень народного депутата України Бондика. Доповідає голова комітету Єфремов Олександр Сергійович. Михайло Васильович, він на нараді? Питання чистої процедури. Я прошу вас. Прошу уваги. Народний депутат Бондик призначений на роботу в уряд, у виконавчу владу. Відповідно до Конституції він повинен скласти свої повноваження депутатські. Він написав заяву своєчасно. Ця заява розглянута в комітеті. Комітет вносить пропозицію припинити достроково повноваження народного депутата Бондика у зв’язку з особистою заявою про складення ним депутатських повноважень. Я ставлю на голосування цю пропозицію. Будь ласка. Голосується постанова реєстраційний номер 3315 про складення депутатських повноважень Бондиком Валерієм Анатолійовичем. [[10:09:02]] За-243 Рішення прийнято. Друге питання. Про призначення міністра закордонних справ України. Слово має представник Президента України Зварич Роман Михайлович. Прошу.
Шановний Олександре Олександровичу, шановні народні депутати України. Хотів би почати свій виступ із цитатою частини третьої, вірніше, пункту третього частини першої статті 100 Конституції України. Я би дуже просив, щоб народні депутати України задумалися над диспозицією цієї конституційної норми. Президент України здійснює керівництво зовнішньополітичної діяльності держави. Із цього пункту випливає диспозиція, яка міститься у пункті 10 цієї самої частини цієї самої статті, відповідно до якої виключним є право Президента України, це його виключна конституційна компетенція, вносити на розгляд Верховної Ради кандидатуру на міністра закордонної політики України, закордонних справ України. Відповідно якраз до пункту 10 частини першої статті 106 Президент України скористався своїм правом і повторно вносить на ваш розгляд кандидатуру Володимира Огризка на призначення щодо міністра закордонних справ. Враховуючи вищевикладене, я прошу підтримати цю кандидатуру.
Романе Михайловичу, спасибі вам за інформацію. Сідайте, будь ласка. Кандидат має можливість виступити, будь ласка. Слово має Огризко Володимир Станіславович, кандидат на посаду міністра закордонних справ, прошу.
Шановний Олександре Олександровичу, шановні народні депутати! Дякую за надане слово. Олександре Олександровичу, скільки я маю хвилин?
Скільки ви хочете?
П’ять-сім.
П’ять-сім? Сім хвилин, будь ласка. [[Ш у м у з а л і]] Я прошу, спокійно! Одну хвилинку, Володимир Станіславович. Я прошу уваги, будь ласка, ви наче давно не бачилися. Потім це ж не значить, що вони будуть весь час у сесійному залі, будь ласка! Прошу.
Шановні народні депутати!
Говоріть.
Можна продовжувати? Добре. Шановні народні депутати! Я хотів би, насамперед подякувати за можливість знову виступити перед вами, і хотів би почати свій виступ з двох невеличких цитат. Перша – це стаття 18 Конституції України, яка говорить про те, що зовнішньополітична діяльність України спрямована на забезпечення її національних інтересів і безпеки шляхом підтримання мирного і взаємовигідного співробітництва з членами міжнародного співтовариства за загальновизнаними принципами і нормами міжнародного права. Це положення нашої Конституції знайшло свій подальший розвиток в Законі України „Про основи національної безпеки України”, яким і керується зовнішньополітичне відомство в своїй щоденній безпосередній діяльності. Я хочу так само коротко нагадати основні положення статті 8 цього закону, який прийнятий Верховною Радою України. Отже, в законі сказано, що головними завданнями державної, повторюю, державної політики в зовнішньополітичній сфері є створення сприятливих зовнішньополітичних умов для прогресивного економічного і соціального розвитку України. Запобігання втручанню у внутрішні справи України і відвернення посягань на її державний суверенітет та територіальну цілісність з боку інших держав. Забезпечення повноправної участі України у загальноєвропейській і регіональній системах колективної безпеки. Набуття членства в Європейському союзі та організації північноатлантичного договору при збереженні добросусідських відносин і стратегічного, повторюю, партнерства з Російською Федерацією, іншими членами співдружності незалежних держав, а також іншими державами світу. Сприяння усунення конфліктів, насамперед, в регіонах, що межують з Україною. Участь у міжнародній миротворчій діяльності під егідою ООН, ОБСЄ, інших міжнародних організацій у сфері безпеки. Адаптація законодавства України до законодавства Європейського Союзу, а також боротьбі з міжнародним тероризмом. Шановні народні депутати! Це і є програма діяльності зовнішньополітичного відомства України сьогодні, завтра і доти, доки будуть діяти норми цього закону. Ми в Міністерстві закордонних справ щороку вносимо відповідні плани дій, які базуються саме на цих конституційних і законодавчих основах нашої зовнішньої політики. На теперішній рік, нами визначено кілька пріоритетних напрямків. Я хотів би дуже коротко проінформувати вас про ці напрямки роботи. Йдеться, насамперед, про консульсько-правовий захист інтересів українських громадян за кордоном. Кожний українець, який перебуває за кордоном, повинен бути впевненим, що держава стоїть на захисті його інтересів. Ми будемо і на далі працювати над вирішенням візових питань, які стосуються наших громадян. Ви знаєте, зараз започатковано роботу у цьому плані, і вже у середині цього року, ми сподіваємося, буде підписана угода про спрощення візового режиму та про реадмісію з країнами Європейського Союзу. Так само МЗС має приділити особливу увагу у підготовці угод про так званий малий прикордонний рух з Польщею, Румунією, Словаччиною та Угорщиною. Це дозволить зробити безвізовими поїздки для сотень тисяч громадян України, які мешкають у прилеглих до кордонів регіонах. Наш другий важливий пріоритет – це інтеграція України у Світовий економічний простір. Хоча начебто це не є безпосереднім завданням МЗС, але між тим українські дипломати бачать перспективність залучення зовнішньополітичного фактору для вирішення таких важливих для нашої економіки питань, як створення конкурентноспроможної економіки, як сприяння соціально-економічним реформам у нашій державі, як підтримка національних виробників у встановленні контактів із своїми зарубіжними партнерами, утвердження позитивного іміджу інвестиційної привабливості України у світі. Ми будемо працювати над створенням, над зменшенням енергетичної залежності України і будемо шукати ефективні шляхи диверсифікації поставок енергопостачання, залучення іноземного досвіду, технологічної бази у галузі енергозбереження. Найважливішим завданням на найближчу перспективу ми вважаємо дипломатичний супровід завершення переговорів щодо вступу України до Світової організації торгівлі. Це дозволить вже найближчим часом розпочати переговори про створення зони вільної торгівлі з Європейським Союзом. Принагідно я хотів би подякувати, шановні народні депутати, за підтримку нещодавно ухваленого вами пакету законів, які дозволити перейти до фінальної стадії нашого просування до СОТ. Європейська інтеграція – це є засадничий пріоритет нашої внутрішньої та зовнішньої політики. МЗС продовжить роботу з метою створення необхідних умов для набуття Україною членства у цій важливій для нас міжнародній структурі. Йдеться про європейські стандарти: економічні, соціальні і демократичні. Ми почали, як ви знаєте, цього місяця переговори про укладення нової базової угоди з Європейським Союзом. Початок оптимістичний, хоча попереду дуже багато практичної роботи. Вона буде проведена протягом року, і ми хочемо вірити у те, що у підсумку ми матимемо таку угоду, виконання якої дозволить нам реально почати роботу щодо політичної асоціації і економічної інтеграції з Європейським Союзом. 23 березня колегія міністерства розгляне це питання на своєму засіданні. Євроатлантична інтеграція в цій сфері, як я вже сказав, ми будемо активно працювати до законодавчо визначених пріоритетів Про незмінність курсу України на євроатлантичну інтеграцію неодноразово заявляв Президент України. Нашої метою є гарантування національної безпеки України за найвищими міжнародними стандартами та найнижчими бюджетними витратами, наближення матеріально-технічного забезпечення Збройних сил, соціальних стандартів для військовослужбовців до стандартів.
Завершили чи ще щось? Все? Будь ласка, продовжуйте.
Я буду скорочуватися. Наступні пріоритети - це ініціативна регіональна політика. Безумовно, ми повинні відігравати дуже активну роль в наших контактах з країнами, які знаходяться навколо нас, і створювати пояс безпеки, співробітництва і процвітання навколо України. безумовно, ми приділимо дуже велику увагу роботі з закордонним українством і просуванню української культури за кордоном, адже, шановні народні депутати, за кордоном проживає понад 20 млн. наших українських співгромадян і, безумовно, кожна держава повинна використовувати такий могутній потенціал реалізації свого впливу. Ми сподіваємося, що МЗС зможе відігравати, як і раніше, активну роль в роботі з закордонним українством і просуванням позитивного іміджу України на зовнішні рубежі. Дякую дуже за увагу і готовий відповісти на ваші запитання.
Шановні колеги, є запитання? Будь ласка, запишіться. Так, давайте 15 хвилин відведемо. Будь ласка, Матвієнко Анатолій.
Українська республіканська партія „Собор”, блок "Наша Україна". Володимир Станіславович, я знаю, що з ініціативи і з вашої активної діяльності ми суттєво зрушили в переговорному процесі з Росією стосовно всіх проблем, які нас сьогодні хвилюють, – і по демаркації, і по делімітації, і стосовно Чорноморського флоту, і я вам хотів би висловити свою вдячність. Але хотів би запитати вас: якщо ви станете міністром, чи це може активізувати ці переговори і вивести нас дійсно на якійсь уже конкретні домовленості з тим, щоб припинити спекуляцію навколо всіх цих проблем і дійсно демонструвати дружбу із нашим північно-східним сусідом? Дякую.
Дякую, шановний Анатоліє Сергійовичу. Ця лінія буде безумовно продовжена. Ми вже маємо сьогодні перші результати. Цього року почне роботу демаркаційна комісія, яка проведе роботу вже на конкретних ділянках нашого кордону. Завершено процес делімітації. Сьогодні ми вийшли на дуже позитивні тенденції делімітації Азовського моря, хоча, правда, ще залишається проблема делімітації Керченської протоки. Стосовно Чорноморського флоту, ми знаходимося в дуже позитивному динамічному процесі. Я вважаю, що є напрацювання, які дозволять найближчим часом перейти до врегулювання головного питання – це питання інвентаризації земельних ділянок і майна, після чого ми зможемо підійти до належного виконання всіма сторонами взятих на себе зобов’язань. Тому лінія на співпрацю з Російською Федерацією буде продовжена при тому розумінні, що ми безумовно будемо захищати свої наці.
Ключковський.
Хай „Рада” працює! Дякую. Перевірте систему, бо вона не хоче реєструвати. Шановний Володимире Станіславовичу, ви останнім часом багато зусиль приклали розвитку стосунків з Європейським Союзом, зокрема укладення цієї поглибленої угоди. Ви не могли би проінформувати коротенько, по-перше, як знімаються перешкоди, пов’язані з проблемою реадмісії і наскільки ефективною і глибокою може бути укладена угода про поглиблену співпрацю України з ЄС.
Дуже дякую за запитання. Ми почали справді активну роботу в цьому напрямку, і ви знаєте, я брав участь в засіданні „трійка” Україна - ЄС саме з цих питань. Ми обговорили весь комплекс нашої взаємодії. І от, п’ятого березня розпочалися переговори по поглибленій угоді. Звичайно, це тільки початок. Ми на тому етапі, коли йдеться про формулювання завдань, про ознайомлення сторін зі своїми позиціями. Але тут ми виділяємо найголовніше: нам потрібно в результаті мати такий документ, який нам дозволить вирішувати дуже чіткі і прагматичні питання нашої взаємодії, в тому числі йдеться про питання спрощення віщового режиму для українських громадян і реадамісії. Ми знаходимося, власне, на дуже просунутому етапі в цій роботі. Ви знаєте, що в жовтні минулого року такі угоди були парафовані. Вони передбачають дуже, що стосується візового режиму, суттєві полегшення для наших громадян. Йдеться про можливість отримання п’ятирічних віз, йдеться про те, що багатьом.
Володимире Станіславовичу, за хвилину треба вкластися у відповідь. Для дипломата це непросто. Яворівський, прошу.
Шановний пане Огризко, те, що ви говорили в своєму фундаментальному виступі, звичайно, ніхто цього не слухав, бо те, що ви говорили, воно нікого в цій залі фактично і не цікавить. Через те ваша доля залежить не від того, що ви скажете, який рівень вашого професіоналізму, а від того, про що домовилися щойно отут під трибуною. Через те ми прийшли, Блок Юлії Тимошенко, ми прийшли сьогодні спеціально для того, щоб підтримати вашу кандидатуру, бо саме у вашому імені ми вбачаємо високого професіонала, кар’єрного дипломата і українську патріотичну розумну людину. Через те ми прийшли вас підтримати. Моє коротеньке запитання до вас таке. Після Ради Європи Україна має шанс зробити бодай ще один малесенький крок до європейських цінностей. Я маю на увазі СОТ. Там залишилися якісь малесенькі сантиметри. Скажіть, будь ласка, коли вони будуть подолані і коли ми можемо хоч трішки перевести дух, що ми все-таки наблизилися до європейських цінностей.
Дуже дякую за вашу високу оцінку моєї роботи. Я хочу вас запевнити в тому, що я працював, працюю і на будь-якій іншій посаді буду працювати для того, щоб національні інтереси нашої держави були належним чином представлені і відстояні. Стосовно СОТ, ми, справді, знаходимося на останньому етапі нашого переговорного процесу, залишилися деякі деталі, пов’язані з підписанням протоколу з Киргизією. Але останні контакти на найвищому рівні між керівниками нашої держави і керівниками Киргизстану дають сподівання, що це буде подолано буквально в найближчі тижні. Після цього іде технічна робота і маємо вийти на липень місяць на завершення цієї загальної проблеми з тим, щоб поставити крапку і перейти, я повторюю ще раз, до того, щоб почати безпосередньо і швидко переговори з вропейським союзом про зону вільної торгівлі. На сьогодні Європейський Союз є нашим найбільшим торгівельним партнером, 32,4 відсотки нашого товарооброту, а зона вільної торгівлі дасть нам можливість значно посилити нашу економічну присутність.
Удовенко.
Шановний Володимир Станіславович, я вже виступав у Верховній Раді на підтримку вашої кандидатури на цю важливу для України посаду міністра закордонних справ. Я вважаю, що ви найкращій на сьогоднішній день професіонал, дипломат, вірний патріот України. І це, дійсно, дасть вам змогу забезпечити національні інтереси України під час складних переговорів. Запитання на продовження того, що колега Матвієнко питав. Делімітація, демаркація і так далі, а як іде розподіл, чи ведуться зараз переговори про розподіл зарубіжної власності? І більш делікатне запитання: військовий промисловий комплекс, я перебував нещодавно в Запоріжжі дуже цікавиться можливостями військово-технічної співпраці з НАТО. Мова не йде там про членство, то далека перспектива.
Дякую, шановний Геннадій Йосипович. Я щиро вдячний вам за вашу високу оцінку моєї роботи, бо вважаю вас патріархом української дипломатії і своїм вчителем в дипломатичній діяльності. І я завжди це пам’ятав і буду пам’ятати. І хочу вам висловити свою, справді, особисту щиру подяку за ту науку, яку я отримував у вас, коли ви працювали керівником нашого зовнішньополітичного відомства. Стосовно співпраці з НАТО по лінії ВПК, то, безумовно, вона є корисною, вона є потрібною і ми сьогодні маємо на увазі посилення цієї співпраці, в тому числі і в контексті Запорізького регіону, який ви згадували. Стосовно зарубіжної власності, то це питання стоїть на порядку денному наших відносин, але поки що практичних результатів тут ми не маємо.
Я прошу, там немає телекамери. не видно тоді доповідача. Центральний прохід звільніть, будь ласка. Єдін.
Шановний Олександр Олександрович! Я звертаю вашу увагу, що ще постанова не оприлюднена, а мене вже лишили права голосу. Згідно статті 133 я не буду депутатом, коли буде оприлюднена постанова Верховної Ради. Тому я нажав кнопку Єдина. А вопрос до пана Володимира у мене такий: пане Володимир, ви як досвідчений дипломат так розсуждаєте про європейські цінності, а скажіть, будь ласка, що робить Міністерство закордонних справ для захисту наших громадян за кордоном? Попередній міністр Тарасюк нічого не зробив, коли екіпаж американського танку розстріляв нашого громадянина, журналіста CNN Тараса Процюка. І позову немає від держави Україна жодного. Навпаки, іспанський суддя виніс ордер на арешт. Так от, скажіть.
Ви замість того, щоб робити зауваження мені, краще б запитання сформулювали. А тепер кандидат на посаду міністра не знає, про що говорити.
Ну, я зрозумів запитання, Олександр Олександрович. Я ще раз хочу наголосити на тому, що захист прав українських громадян за кордоном є справді однією з найважливіших завдань, яке стоїть перед міністерством. І ми це робимо щоденно, шановні народні депутати. Десятки і сотні випадків того, що система МЗС за кордоном є тим захисником інтересів, про які ви говорите. Щодня до наших закордонних дипломатичних установ, а їх у нас у світі зараз 122, звертаються люди, яким ми надаємо всю можливу допомогу, включаючи і судовий захист, захист консулів і так далі. Тобто, звичайно, той випадок, про який ви говорите, це дуже прикрий випадок. Але питання на цьому не закрито. Дякую.
Смітюх.
Смітюх, Партія регіонів. Олександре Олександровичу, я хочу сказати, що ми з великою повагою відносимося до розгляду кандидатури на цю посаду, яка висунута Президентом України. Але разом з тим, Олександре Олександровичу, я хочу попросити вас поставити питання на голосування, так як наша фракція не до кінця визначилася щодо голосування на сьогоднішній день, поставити питання про перенес розгляду і голосування по кандидатурі Огризка. Дякую.
Ясно. Гірник.
Олександре Олександровичу. Я, Гірник, фракція "Наша Україна". Я в принципі не розумію, що там робиться коло трибуни. А запитання прошу передати депутату Катерині Левченко. Прошу навести порядок.
Шановний Володимире Станіславовичу. Я як і дпутати, як керівник міжнародного центру „Ластрада”, який займається питанням захисту українських громадян за кордоном, вітаю вашу роботу в напрямку формування державної політики, підтримки та захисту українських трудових мігрантів. І ваша готовність працювати та поглиблювати роботу у цій сфері є дуже важливо для майбутнього міністра. У мене питання стосується наших громадян, які працюють в Росії. Бо за даними до 2,5 мільйонів українців там знаходиться. Чи планується перегляд угоди про працевлаштування українських громадян в Російській Федерації, яка була укладена ще на початку 90-х років. І які плани.
Дякую, шановна пані Левченко, за це запитання. Якраз зараз йде робота по підготовці плану дій за вказівкою нашого Президента і Президента Російської Федерації, в якому є блок питань, які саме стосуються соціального захисту українських громадян, які тимчасово перебувають на території Російської Федерації. Йде відповідний переговорний процес, ми сподіваємося, що ми зможемо сформулювати в цьому плані належні пункти роботи, які б передбачали підписання кількох угод: тут і про пенсійне забезпечення, і про соціальний захист. Тобто ці питання є в полі зору наших двохсторонніх відносин. І ми будемо за допомогою колег з профільних міністерств активно працювати по цьому напрямку.
Шибко.
Я дякую, Олександре Олександровичу! Шибко, Соціалістична фракція. Олександре Олександровичу! Я хочу доповісти, як голова Комітету у закордонних справах, що вчора це питання розглядалося за засіданні комітету. Членами комітету не було виказано ніяких суттєвих зауважень щодо професіональних можливостей Володимира Станіславовича Огризка і комітет погодився з тим, щоб рекомендувати його для розгляду і затвердження на засіданні Верховної Ради. Але мені хотілося б особисто виказати таке бачення, що ми повинні тут домовитися щодо голосування за кандидатуру майбутнього міністра у закордонних справах. Я гадаю, що ця кандидатура повинна проголосована бути одностайно, а якщо ще на сьогоднішній день якісь є невирішення, це для іміджу України важливо, щодо одностайності. А, якщо сьогодні є ще якісь не вирішені моменти, то тоді ще нам треба порадитися для того, щоб прийти до консенсусу і до вирішення цього питання позитивно. Дякую.
Це не запитання, власне, це міркування висловлене від комітету. Володимир Станіславович, спасибі вам за виступ, відповіді на запитання. Сідайте, будь ласка, спасибі. Голова комітету профільного, Віктор Миколайович Тихонов. Прошу.
Уважаемый Александр Александрович, уважаемые коллеги, вы знаете, по-человечески, мне жалко того человека, который стоял сегодня на трибуне. И не мы виновны в том, что уже в который раз он приходит на трибуну и пытается занять то кресло, которое пытается. Если вы вспомните, что происходило, Секретариат Президента практически в день рассмотрения в прошлый раз подал нам документы некомплектные. Затем принес документы, мы проголосовали и отказали в предоставлении места В.Огрызка. Что происходит вчера? Вчера повторно на комитет 12-го числа, вот письмо за подписью Балоги, где Балога просит повторно рассмотреть и предоставляет весь пакет документов по В. Огрызко. Начали мы заседание комитета. В полчетвертого мы получаем второе письмо - вот показываю всем - на бланке главы Секретариата Президента Украины за подписью Балоги, где Балога просит отложить рассмотрение утверждения В. Огрызко ровно на неделю. Затем по просьбе представителей фракций «Нашей Украины» и БЮТ, конкретно люди, они сидят в зале и не дадут мне соврать, мы сняли с рассмотрения этот вчера вопрос и внесли его на рассмотрение на следующую неделю. Поэтому мы сегодня непонятно почему рассматриваем этот вопрос, он не должен быть ни в повестке дня и согласно Регламента должен быть рассматриваться на следующей неделе после решения профильного комитета.
Сідайте, будь ласка. Добре. Які є міркування від фракцій, давайте послухаємо, що думає з цього приводу фракція. Будь ласка, запишіться. Запишіться від фракцій. Александровська. Прошу.
Уважаемые коллеги, ситуация, по-моему, ясна. Вопрос нужно рассматривать таким образом, как предлагает это профильный комитет. По другому мы поступить и не можем. Потому что, вы же знаете, без решения комитета вопросы в зале не должны рассматриваться. Но меня как народного депутата удивил один маленький такой может быть штришок. По Конституции представление должно быть от Президента. А я только что услышала, что документы подавались в парламент, подписанные Балогой. Насколько я понимаю, фамилия Президента - Виктор Ющенко. Поэтому мне кажется, что этот вопрос необходимо урегулировать за то время, которое еще есть для рассмотрения этого вопроса на профильном комитете. Спасибо за внимание. Но отношение фракции коммунистов к этой кандидатуре не меняется ни в зависимости ни от чего. Спасибо за внимание.
Болдирєв. Від фракції. Хто виступає від фракції „Регіонів”? Раїса Василівна, Болдирєв виступає? Будь ласка.
Уважаемый Александр Александрович, уважаемые коллеги, уважаемая оппозиция, оппоненты наши любимые. Мы с вами в который раз уже наблюдаем ситуацию паралича власти. Вот то, что сейчас происходит в нашем зале, это так и называется: паралич власти. И виноваты в этом, к сожалению, вы. Это вы заводите страну в тупик. Я очень прошу вас от имени своей фракции, от имени всего антикризисного большинства, одумайтесь, войдите в рамки парламентской работы. То, что происходит сегодня - недопустимо в любой стране, тем более в стране, где проживает почти 50 миллионов человек, которая находится в сложной геополитической ситуации, перед которой стоят вызовы современной истории. Вне всякого сомнения мы не можем сегодня голосовать при такой неопределенности ситуации, мы не сможем голосовать в то время, как Администрация Президента меняет свои решения через каждые несколько часов. Мы настаиваем на том, что голосование необходимо перенести и проголосовать на следующей неделе после рассмотрения вопросов в соответствующем комитете. Спасибо. И я надеюсь на сотрудничество.
Спасибі. Білорус. Турчинов? Будь ласка, Турчинов.
Шановні колеги! Держава, дійсно, не може нормально працювати, весь державний механізм, апарат державний не може працювати, коли у держави відсутній міністр закордонних справ. Саме напрямок, який взяла антикризова коаліція – на дестабілізацію ситуації у країни призводить до того, що Президент не може вже декілька місяців реалізувати свої конституційні повноваження, в держава у свою чергу не може отримати міністра закордонних справ. Я хочу нагадати шановним колегам, що термінове призначення міністра закордонних справ – це одна із принципових вимог, які були скеровані на врегулювання ситуації в країні. І ми вважаємо, що якраз сьогодні антикризова коаліція хоче одну із вимог задовольнити. Більше того, шановні колеги, я вважаю, що отримати міністра закордонних справ – це фактично повернути обличчя держави. Не може держава існувати без елементарних протокольних міжнародних речей. І саме сьогодні це питання поставлене до порядку денного. Зараз засоби масової інформації дуже гарно могли спостерігати, як у наших колег змінився настрій протягом розгляду одного питання. Але ж одна проблемка виникла. Я звертаюся до тих, хто там просить перенести питання і так далі. Олександр Олександрович Мороз трошки досвідчена людина в регламентних питаннях. Ні? Так йому Мартинюк підкаже, що питання вже почали розглядати, і те, що у вас змінився настрій чи у вас щось там змінилось, будь ласка, сьогодні повинно бути результативне голосування. Не може питання перериватись без результативного голосування. Єдиний механізм його розриву – це припинити сесійне засідання. Саме тому, шановні колеги, ми наполягаємо на виконанні регламентної норми – на розгляді цього питання до кінця і прийняття результативного рішення. Питання це вже почало розглядатись. Що стосується кандидатури Огризка. Наша фракція визначилась в його підтримці, коли ми з ним зустрілись, і вважаємо, що це дійсно фаховий дипломат, це людина, яка здатна представляти Україну на міжнародній арені, і ми вважаємо, що сьогодні Верховна Рада, коли вона дійсно хоче стабілізувати ситуацію, повинна підтримати цю кандидатуру і підтримати право Президента вносити цю кандидатуру до Верховної Ради. Будь ласка, Олександре Олександровичу, не зривайте це питання. Ми почали його розглядати, будь ласка, давайте доведемо його до логічного закінчення. Дякую за увагу.
Будь ласка, від фракції "Нашої України" Матвієнко виступає.
Матвієнко, Українська республіканська партія „Собор”, блок "Наша Україна". Шановні колеги, я звертаюся до всіх вас як до представників вищого законодавчого органу. Ми маємо розуміти, що інтриги, зрада національним інтересам і безвідповідальність наша в ім’я якихось політичних тимчасових амбіцій приводить Україну до системної кризи, звідки вороття немає, і переможців в результаті цієї системної кризи не буде. І, очевидно, зрозуміло, що вихід із цієї системної кризи мав би демонструвати парламент, і парламент мав би змусити сьогодні всіх нас сісти і думати не за портфель, не за те, як виглядає той чи інший сьогодні урядовець чи той чи інший державний керівник, а куди рухається Україна? Україна в результаті цих інтриг втрачає з кожним днем авторитет, а це – наш з вами авторитет. І безперечно, що без довіри ми не можемо розпочати цей процес нормальної роботи і подолання цієї системної кризи. На превеликий жаль, такої довіри вчора з’явився якийсь вогник. На ініціативу Прем’єр-міністра і обіцянки пана Мороза вчора відбулася зустріч із Президентом. Всі засоби масової інформації одностайно продекларували про те, що домовленість досягнута з приводу конституційної перспективи і з приводу міністра закордонних справ. Я дійсно підтримую те, що це дійсно має бути максимально сьогодні підтримано і проголошено, бо є авторитет України. Але, на превеликий жаль, ми бачимо, що ні пан Мороз не має впливу в своїй фракції колишній, ні Прем’єр-міністр вже не має ніяких впливів у фракції Регіонів. Очевидно, як зараз звучить репліка, у них є свої мозги. Але я пропоную ці мозги повернути на національний інтерес і проголосувати сьогодні і, Сан Санич, звертаюся. Олександре Олександровичу, вибачте, звертаюся до вас – питання уже оголошено, питання розглядається. Ми не маємо підстав зупиняти розгляд цього питання, це ще раз говорить не про наше бажання, а про небажання, щоб в цей зал повернулася опозиція. Більше того, дійсно, вчора відбулося те, про що говорив Тихонов. Але, Олександр Олександрович, і я хотів би звернутися до свого колеги Тихонова, комітет розглядав це питання попередньо і у нас застережень у відповідності із документами, які подані, не було, і ми прийняли рішення на розгляд Верховної Ради. І тому ми маємо формальні підстави сьогодні голосувати. Зворотня позиція – це небажання мати стабільність, дестабілізувати ситуацію і дальше її загострювати, і працювати не на Україну. Дякую.
Шибко Віталій Якович від фракції соціалістів. З місця, будь ласка, Шибко.
Я дякую, Олександр Олександрович. Шибко, Соціалістична фракція. Шановні колеги, якщо ми відкриємо Конституцію, то ми побачимо, що там не дуже часто зустрічається прізвище. вірніше, не прізвище, а назва того чи іншого міністерства, а якраз Міністерство у закордонних справах зазначено в Конституції. Це свідчить про те, що Конституція придала важливого значення саме діяльності цього міністерства. І ви добре розумієте, що від нього багато залежить, як буде вибудовуватися наша зовнішньополітична діяльність, а відтоді і як будемо ми на сьогоднішній день виглядати як держава, як будемо свої застосовувати стосунки щодо економічної сфери. Я не хотів би так драматизувати, як мої колеги, що це все обвал, що на сьогоднішній день начебто закінчуються взагалі можливості України спілкуватися на міжнародній арені. Тому що працюють відповідні органи, відповідно парламентська дипломатія працює. І сам Володимир Станіславович як виконуючий обов’язки міністра в закордонних справах виконує сумлінно свої обов’язки. Але, в той же час, я хотів би зазначити, що це дуже важлива ланка діяльності саме зовнішньополітичного напрямку держави, від чого залежить дуже багато. Це перше. Друге. Я хотів звернутись, що так, дійсно, вчора були важливі домовленості. Але я все-таки гадаю, що домовленості повинні виконувати всі сторони, які вчора сіли за стіл. Якщо на сьогоднішній день хтось щось інше заявляє, від чогось відмовляється, то це свідчить про те, що, мабуть, не завжди до всього домовилися. Тому ми, порадившись у нашій фракції, вирішили, що у нас принципових застережень до кандидатури немає. Тобто це фахова людина, вона багато працювала в Міністерстві закордонних справ. І ми маємо сьогодні багато прикладів саме здобутків його діяльності. І якщо на сьогоднішній день є якісь можливості ще продовжити цю тему, то треба зробити так: треба, мабуть, провести зараз, закінчити це питання, провести голосування, тоді вирішити, як далі бути. Може, взяти перерву, для того щоб порадитися щодо продовження цього питання, або, дійсно, може, перенести це питання, для того щоб все-таки мати результативне голосування. І я ще раз хочу підкреслити, що з цього питання треба мати консенсус, для того щоб всі фракції позитивно за це проголосували. Тим самим ми продемонструємо саме можливості свої і щодо ради, і щодо наших устремлінь співпрацювати з іншими державами на міжнародній арені. Дякую.
Шановні депутати, представники фракцій висловили позицію стосовно кандидатури міністра закордонних справ, а скоріше не стосовно кандидатури, оскільки зауважень суттєвих нема, а його адресу, практично, а оскільки з реагування на ту політичну ситуацію, яка склалася на цей момент під час розгляду кандидатури. Вчора під час зустрічі з Президентом він звернувся до прем’єр-міністра, до мене з проханням підтримати кандидатуру Огризка на посаду міністра закордонних справ, демонструючи при цьому бажання до співпраці і зустрічні кроки, які він гарантував з приводу прийняття змін до бюджету і підписання цього документу і багатьох інших речей, про це він заявив вчора перед телекамерами на раді безпеки і оборони. Я вважаю, що до думки Президента треба прислухатися, є тут очевидно думка спільна і у антикризової коаліції, і не тільки. Проте вже сьогодняшній розгляд питання тут свідчить про те, що багато речей є нез’ясованих, я вже не буду говорити навіть про цю переписку від адміністрації, котра йшла після власне проведення переговорів і це означає, скажімо так, певну невизначеність. Крім того, коментарі вже пішли офіційні і все інше. Я би, оскільки репліка була тут і до мене, і до інших відносно впливу на фракцію, чи мене, чи прем’єр-міністра. Я би хотів заспокоїти тих, хто турбується з цього приводу. Я, звичайно, з хвилюванням сприймаю такі зауваження, але я думаю, що ми розберемося в цьому відношенні. Відносно голосування, вже висловлювання, які зараз прозвучали, і ті висловлювання, які є у матеріалах інтернетівських, котрі уже вийшли з Адміністрації Президента, свідчать про те, що сьогодні декому тут, у сесійному залі непотрібне позитивне голосування. Більше того, потрібне негативне голосування для того, щоб можна було. я маю на увазі вас якраз. Тому. я хотів би все-таки прислухатися до зважених міркувань, які висловлювати депутати Смітюх, Александровська, Болдирєв, Шибко. І якщо парламент визначиться відносно проведення додаткових консультацій, щоб ми мали переконливе голосування, бо мова йде про міністра закордонних справ, то таким шляхом ми знайдемо, я вважаю, порозуміння і в цьому сесійному залі без політичних підтекстів, бо це користі не дає нікому. Я не хотів би, щоб ми на такому важливому питанні відточували свою політичну майстерність. Це нікому непотрібне. Потрібне позитивне голосування, переконливе, і це означає якраз захист інтересів України, а не те, про що наполягає зараз один із депутатів. Вносилася пропозиція про те, щоб перенести розгляд цього питання, голосування, тільки голосування на вівторок. Я пропоную на вівторок. Можна раніше, можна завтра. Але об’єктивніше буде це на вівторок. Я ставлю на голосування цю пропозицію. [[10:57:47]] За-245 Рішення прийнято. Володимир Станіславович, ми проведемо голосування у вівторок. Розглядається питання про призначення членів Вищої ради юстиції. Голова Комітету з правосуддя Ківалов Сергій Васильович доповідає. Будь ласка.
Шановний Олександре Олександровичу, шановні народні депутати. Відповідно до частини другої статті 131 Конституції України Вища рада юстиції складається з 20 членів, з яких три члени призначає Верховна Рада України. Згідно з частиною другою статті вісім Закону України "Про Вищу раду юстиції” усі депутатські фракції Верховної Ради України запропонували наступні свої кандидатури на призначення. А саме: Бондика Валерія Анатолійовича, Завальнюка Володимира Васильовича, Колісніченка Володимира Миколайовича, Оніщука Миколу Васильовича, Лабунську Анжеліку Вікторівну, Селіванова Анатолія Олександровича. За дорученням голови Верховної Ради України Комітет з питань правосуддя розглянув запропоновані кандидатури та дійшов висновку, що всі вони відповідають вимогам Закону про Вищу раду юстиції, і рекомендує Верховній Раді України визначитися таємним голосуванням щодо призначення трьох членів Вищої ради юстиції шляхом подачі бюлетенів. Дякую за увагу.
Запитання до доповідача є? У вас є запитання? Запишіться на запитання. Я прошу. Петро Миколайовичу. Запишіться на запитання. Оніщук, будь ласка.
Шановний Голово, шановний доповідачу. Я хотів би скористатися можливістю для запитання, для оголошення наступного. Перше. Я звертаюсь до Голови Верховної Ради і до всієї Верховної Ради з пропозицією перенести розгляд питання щодо призначення членів Вищої ради юстиції на наступний тиждень. Верховна Рада України має досвід формування таких важливих органів судової юрисдикції, як Конституційний Суд, коли між фракціями знаходили погодження стосовно кандидатур, які можуть бути обрані за наслідками результативного голосування. Не секрет, що в даному випадку такого погодження немає. Більше того, ви знаєте, що ця позиція однією з умов, яка має бути обговорена з представниками більшості та меншості на очікуваному переговорному процесі. І останнє. Я знімаю свою кандидатуру з обговорення та розгляду.
Дякую.
Олександр Олександрович! У фракцию коммунистов пришло заявление от Селиванова Анатолия Александровича, они просят снять тоже эту кандидатуру.
Є ця заява?
Є. Петр Николаевич каже, что є. Он выдвигался от фракции коммунистов.
Сухий.
Сергій Васильович. Ярослав Сухий, „Регіони”. Чітко скажіть, скільки у списку та тайного голосування має бути кандидатур? Скільки ми. чи буде кандидатур? Скільки ми повинні залишити? Кого ми обираємо? Сама процедура голосування в даному випадку буде тоді незрозумілою.
В списках залишається, для стенограми: Бондик Валерій Анатолійович, Завальнюк Володимир Васильович, Колісниченко Володимир Миколайович, Лабунська Анжеліка Вікторівна. Вот эти кандидатуры остаются в списках для голосования. Нам по квоте необходимо избрать три кандидатуры, а здесь у нас получается четыре. Путем тайного голосования вы обозначаете три кандидатуры, кто наберет наибольшее количество голосов, а точнее тот, кто наберет 226 голосов, станет членом Высшего совета юстиции.
Ясно. Більше нема запитань, сідайте, будь ласка. Тут різна процедура, але очевидно ми скористаємось такою: ми спочатку дамо можливість кандидатам на цю посаду з трибуни сказати свої думки про діяльність Вищої ради юстиції, а потім висловимо від фракцій позицію щодо цих кандидатур. Отже, Бондик прошу на трибуну. Сергій Васильович. Прошу. Будь ласка.
Шановні колеги! Дійсно, на Вищу раду юстиції як конституційний орган покладаються великі функції і, я думаю, в разі позитивного голосування, я зможу продовжити ту роботу, яку довірили мені фракції коаліції: комуністична, соціалістична партія і Партія регіонів, - і буду гідно представляти Верховну Раду в цьому конституційному органу – Вищої ради юстиції. Ви знаєте, квотування від Президента, від Верховної Ради, від науки, за посадою входить голова Верховного суду і таке інше. Що стосується мого досвіду, є мої біографічні довідки, моя робота була не нова для мене, ця робота, я представляв колись обласну раду в кваліфікаційній дисциплінарній комісії суддів, на конкурсних засадах був обраний радою. Я працював головою підкомітету з питань правосуддя і, до речі, в нас не виникало ніяких проблем і питань з усіма депутатами. Так як і зараз, я працюю в Міністерстві юстиції і, до речі, приймаю всіх депутатів і в межах закону вирішую всі питання. Тому, дійсно, в мене в кабінеті є образ такої чесної людини, офіцера таможенно-прикордонної варти Верещагіна, который говорил: «Я мзду не беру, мне за державу обидно!». Поэтому еще раз сосредотачиваю ваше внимание на голосовании. Все кандидатуры достойные. Вызначайтесь с голосованием. Спасибо за внимание.
Запитання до кандидата, будь ласка, які будуть? Запишіться. Калашніков, прошу.
Валерий Анатольевич, я знаю вас как человека очень порядочного, профессионала. И самое главное вы сейчас в своем выступлении реально продемонстрировали свое отношение к проблем государственного строительства, где не будет места политиканству. Поэтому я, безусловно, буду голосовать и буду поддерживать вас. Однако, при этом Валерий Анатольевич, я бы хотел еще раз от вас услышать, что даже представляя антикризисную коалицию, потому что мы вас выдвигаем, занимая эту должность, вы будете руководствоваться исключительно правом, исключительно нормами Конституции для того, чтобы государственное строительство в Украине и в дальнейшем осуществлялось с использованием лучших мировых стандартов и тех достижений, которые сегодня есть в мировой практике. Спасибо вам за внимание. И желаю вам больших творческих успехов.
Дякую, шановний пане Олеже. Дійсно, ми з вами всі приймали приймали присягу на вірність слугування народу України. Народ - єдиний суверен, єдиний носій влади будь-якої виконавчої, законодавчої, судової. Тому ми підзвітні своїм громадянам, і я на цій посаді, до речі, вони громадська посада Вища рада юстиції, буду продовжувати ті започаткування, які я продовжував і в Комітеті з питань правосуддя, і колись в Кваліфікаційній дисциплінарній комісії суддів у Донецькій області. Дякую.
Дякую вам. Сідайте, будь ласка. Слово має Завальнюк. Будь ласка.
Шановний Олександре Олександровичу! Шановні народні депутати України! Я теж дуже чітко розумію роботу у Вищій раді юстиції. На сьогоднішній день я працюю директором Інституту підготовки професійних суддів при Одеській національній юридичній академії і займаюся питанням, яке свідчить про те, що ми готуємо, дійсно, тих юристів, які у майбутньому будуть працювати у судовій системі України. У нас в інституті судді займаються один рік стаціонару, два роки заочно. І у нас є можливість не тільки взнати ті якості, які вони показують на зайняттях, а і ті якості людини, які свідчать про те, може вона займати таку посаду чи ні. Якщо буде така можливість, і ви проголосуєте за мою кандидатуру, зобов’язуюся виконувати всі свої обов’язки чітко, а роботу у Вищій раді юстиції я розумію. Дякую за увагу.
Дякую. Я просто, враховуючи те, що нас слухають радіослухачі і телеглядачі дивляться, хто вважає необхідним, трошки з біографії Володимира Васильовича. Він викладач правничих дисципліни, заступник завідуючого кафедрою теорії держави і права Юридичного інституту Одеського державного університету імені Мечнікова, закінчив цей університет з відзнакою, директор Інституту підготовки професійних суддів Національної юридичної академії, викладає курс теорії держави і права 15 років, голова профспілкового комітету Одеської національної юридичної академії, учасник бойових дій в Афганістані, нагороджений Медаллю „За відвагу”, автор більше 40 наукових праць з питань права. Це загальну таку довідку. Бондика я не представляв, бо він був депутатом, то його і так знають. Тепер запитання до кандидата, будь ласка. Самойлик.
Дякую. Фракція Комуністичної партії України, Катерина Самойлик. Шановний Володимиру Васильовичу! Я прошу вас відповісти на наступне питання. Звичайно, у нас дуже багато буває питань до суддів, які проходять ось тут у нас затвердження на довічне. Але всі, хто проходить тут, мають прекрасні характеристики. Ну, чудо-люди: хабарів не беруть, і таке – за дєржаву только им обидно и больше ни за шо, а тільки-но переступили поріг Верховної Ради України, ми знаємо, що відбиваємось. Якщо тільки людина за майновим своїм станом не відповідає інтересам суддів, то зрозуміло – вона ніколи правди не відстоїть в суді. От ви як майбутній член Вищої ради юстиції, як ви вважаєте, які ж все-таки перепони ми повинні поставити на шляху, щоб такі хабарники не пройшли і не стали довічними суддями? І ще. За якого президента ви одержали високу державну нагороду?
За президента Горбачова, бо це ще тоді було.
Це ще було при Радянському Союзі. Дякую за запитання. Я чітко розумію, які обов’язки повинен виконувати суддя. Для того, щоб дійсно підбирати ті кандидатури, які потрібні працювати в судовій системі України, то якості, які ви назвали зараз негативні, я вважаю, що вони повинні бути викоренені повністю, тому що це не та якість, яка необхідна для роботи на даній посаді. А як з цим боротися? Думаю, що потрібно виховувати ще із студентської скам’ї таких юристів, а потім в процесі підготовки професійних суддів ставати на шлях того, щоб дійсно люди виконували свої обов’язки з честю і гідністю. Дякую вам.
Мельничук Михайло Васильович.
Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область. Шановний Володимир Васильович, у мене і запитання, і побажання. Ви знаєте, по Чернівецькій області був такий випадок, коли розглядалось питання щодо судді Троянівського, який, скажімо, ну нікуди вже, ні в ямки, ні в які рамки не входить його діяльність як судді. При цьому були надані чіткі матеріали щодо його відповідності займаної посади. Але до цього часу, скажімо, хто захищає ці персону, проти якого порушена кримінальна справа Чернівецькою обласною прокуратурою, чинить в Новоселицькому суді судочинства. А мені так і не зрозуміло хто його захищає, але до вас питання. Якщо такий випадок буде на розгляді і ви будете приймати участь, яка буде ваша позиція? Дякую.
Моя позиція дійсно така, яка потрібна для, перш за все, для народу України, для держави. Не повинен працювати той суддя, який займається можливо не тими діями, які необхідні відповідно його професійної діяльності. А працювати, я вважаю, що буду добре, тому що я розумію свою роботу у Вищій Раді юстиції. А відносно цього поступка судді, я поки що його не знаю, але розумію, що це було не так.
Сідайте, будь ласка. Спасибі. Слово має Колісніченко Володимир Миколайович. Прошу. Поки він дійде, я коротеньку біографічну довідку для радіослухачів і телеглядачів скажу. Він 58 року народження, з Кіровоградщини родом. Закінчив Одеський державний університет з відзнакою. Сьогодні голова Печерського районного суду Києва. На посаді судді 16 років. Нагороджений Грамотою Верховної Ради України і Почесним знаком Вищої ради юстиції. Автор більше 10 наукових публікацій з питань права і правозастосування. Прошу. Володимир Миколайович, будь ласка.
Шановний Голово! Шановні народні депутати! Хочу подякувати, перш за все, за те, що мені випала нагода бути принаймні кандидатом до членів до Вищої ради юстиції. Вважаю, що мабуть це якась є оцінка, це оцінка є мабуть моєї роботи. Все в своїй діяльності, що пов’язано із судійською діяльністю, я намагався залишатися бути суддею незалежно від політичних переконань, і доля так розпорядилася про те, що працюю зараз в суді, Печерському суді чи на щастя чи ні, але я разом з вами переживаю ті буремні події, які є предметом сьогодні обговорення і бачення кожного із нас. Чому суддя першої інстанції, суддя районного суду висунутий членом в кандидати Вищої ради юстиції? Я думаю, що, перш за все, це те, що Вища рада юстиції відповідає за формування суддівського корпусу суддів першої інстанції, суддів, які працюють в судах загальної юрисдикції або інших судах першої інстанції. І кому, як не судді першої інстанції, голові суду, бачити, яким вимогам повинна відповідати ця особа, яка претендує на цю посаду. Стан правосуддя у країні мене турбує не менше, як вас. І саме тому я даю згоду на те, щоб балотуватися до членів Вищої ради юстиції, щоб разом, спільними зусиллями якимось чином вплинути на те, що сьогодні склалася і негативна думка, вона і об’єктивна, і не зовсім, що стосується діяльності судів, а в цілому поліпшити роботу судів, поліпшити підбір кадрів і все робити для того, щоб суспільство відчувало, що право порушене може бути захищене в будь-якому суді.
Запитання є до кандидата, Володимира Миколайовича? Запишіться, будь ласка. Самойлик.
Самойлик, фракція Комуністичної партії України. Так одержується з особливою любов’ю до суддів, бо стільки боролася проти хабарництва і несправедливості, і, до речі, не вдавалося мені: все одно проходили ті, хто беруть великі хабарі. Але я хочу задати вам наступне питання. Звичайно, ми повинні зробити так, щоб в нас судова гілка влади, щоб вона відстоювала законність України і законні інтереси громадян України. Я розумію, що багато чого залежить від того, чи належне матеріальне забезпечення суддів, чи не належне матеріальне забезпечення. Від цього залежать і дії тих суддів, які займаються цими незаконними неподобствами і незаконними діями. Скажіть, будь ласка, чи, на ваш погляд, судді сьогодні в достатній мірі забезпечені в матеріальному плані, чи, на ваш погляд, які Верховна Рада України повинна прийняти ще законодавчі акти для того, щоб підтримати вас, аби викоренити все-такі негативні явища в судовій системі.
Дякую вам. Звичайно, що недостатність фінансування діяльності судів вона впливає на стан судочинства і на якість роботи судів. Що стосується заробітної плати, то хочу вам сказати, разом з тим, що вона недостатня, але я думаю, що більшість суддів усвідомлюють про те, що до безмежжя підвищувати заробітну плату і створювати матеріальні умови для виключно лише для судді, це все-таки не зовсім буде справедливо, виходячи із можливостей країни. І тому я повинен буду сказати вам про те, що необхідно формувати повагу і інших гілок влади до судової системи. І створювати такі умови, щоб суддя не боявся приймати законне, виважене і справедливе рішення. Дякую.
Мордовець, будь ласка, Леонід Михайлович.
Шановний Володимире Миколайовичу, в мене є питання, яке стосується кадрового забезпечення суддівського корпусу і взагалі кадрів-юристів. Склалася протягом останніх років така ситуація, що у нас майже кожен вищий навчальний заклад випускає фахівців цієї категорії, але відібрати і знайти сьогодні фахового юриста, тим більше сьогодні із цих випускників підготувати якісного, фахового суддю, виникає велика проблема. Що, власне кажучи, з вашого досвіду необхідно зробити для наведення порядку в цій сфері?
Ну, я вважаю про те, що ось той шлях і ті плани, які стоять зараз при здійсненні судово-правової реформи в плані підготовки спеціалізованими закладами юристів уже суддями. Він заслуговує на повагу і повинен бути продовжений. А виходячи із того, що більше 200 навчальних закладів сьогодні готує юристів за фахом правознавство, то вважаю, що сьогодні треба це повинно бути предметом ретельного вивчення. І, мабуть, більшість із цих навчальних закладів позбавити треба ліцензії, готувати це. Бо чогось ми не додумались до того, щоб вчити лікаря у юридичному ВУЗі, навпаки – да. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Запрошується Лобунська Анжеліка Вікторівна. Я коротко про її біографію скажу: вона 1967 року народження, закінчила Державний універсітет Київський, юрист, володіє вільно українською, російською, англійською мовою, працювала секретарем судового засідання у Жовтневому районному суді рік, бухгалтером-претензіоністом на київській базі „Укркооппостачгалантерея” - три роки, лаборант юридичного факультету університету – 2 роки, юрист-консульт Ощадного банку – рік, старший юрист-консульт Укрдержстраху „Оранта” – менше року, начальник юридичного відділу акціонерного товариства „Банкірський дім” – рік, заступник голови правління банку „Аскольд” – рік, начальник юридичного управління банку „Фінанси і кредит” – рік і ще шість років – начальник юридичного управління вже акціонерного товариства „Фінанси та кредит”, начальник юридичного управління відкритого акціонерного товариства „Прогрес” – за сумісництвом – 4 роки, і директор товариства з обмеженою відповідальністю юридичної компанії „Фінанси та кредит” „Лекс” останні чотири роки. Тобто має кваліфіковану хорошу юридичну підготовку. Будь ласка, на трибуну. Її немає зараз у залі? Очевидно, ініціатори не попередили її, я так зрозумів? А? Я знаю, ця пропозиція від Блоку Юлії Тимошенко. Тим не менше, ми вправі розглядати цю кандидатуру, оскільки це є пропозиція фракції. Тому, оскільки її немає на трибуні, ми обмежимо можливість запитань і відповідей, бо я сподіваюся на те, що депутати визначалися уже у фракціях, зустрічалися там, де була в цьому необхідність. Тепер, чи є потреба вести обговорення кандидатур, чи достатньо того, що ви вже мали завчасну інформацію? Без обговорення, так? Мова йде про процедуру саму. Ви будете визначатися у будь-якому разі шляхом голосування. З цього приводу слово має голова Лічильної комісії Сухий Ярослав Михайлович, прошу.
Шановні колеги, дозвольте мені оголосити про збір членів Лічильної комісії у кулуарах третього поверху, кабінет номер п’ять. Я нагадаю коротко склад. Я зобов’язаний це робити по Регламенту. Вибачте, без імені по батькові. Члени Лічильної комісії: Абдуллін, Бірюк, Бондаренко Олена Федорівна, В’язівський, Гнатенко, Жебрівський, Кирильчук, Козуб, Комар, Корсаков, Наконечний, Пеклушенко, Римарук, Стасів, Стоян, Сулковський, Сухий, Цибенко, Тарасов, Філіндаш, Чубаров і Шаго. Названих колег народних депутатів України прошу зібратися через п’ять хвилин в нашій кімнаті. Олександре Олександровичу, нам для затвердження форми бюлетня буде потрібний певний час.
Оголосите, внесете пропозицію - будемо дивитися. Давайте ми проголосуємо рекомендацію або, скажемо, волю Верховної Ради відносно оформлення бюлетеня. Тобто в алфавітному порядку, списком повинні бути названі всі кандидатури. Так? Я ставлю на голосування цю пропозицію, будь ласка. [[11:24:40]] За-237 Прийнята така пропозиція. Працюйте, а потім свої міркування з приводу організації голосування висловите. Зараз ми тимчасом розглядаємо питання про проект постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради "Про обрання голів, перших заступників голів, секретарів, членів комітетів Верховної Ради п’ятого скликання та обрання голови, першого заступника, заступників голови та секретаря Спеціальної контрольної комісії з питань приватизації" [[щодо Горошкевича О.С.]]. Це проект народного депутата Кріля. Ігор Іванович на місці? Як. голова комітету, вибачте. Єфремов Олександр Сергійович. Олександре Сергійовичу, ваше питання, прошу. Доповідає голова Комітету з питань Регламенту депутатської етики та забезпечення діяльності Верховної Ради України.
Шановний Олександр Олександрович! Шановні колеги! Комітет розглянув на своєму засіданні проект постанови, внесений народним депутатом Крілем, Шкутяком. На відповідність вимогам Регламенту Верховної Ради України в проекті Постанови пропонується обрати народного депутата України Горошкевича Олександра Сергійовича, члена депутатської фракції Блоку "Наша Україна", членом Комітету з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки, увільнивши його від обов’язків члена Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи. Розрахункова квота депутатської фракції Блоку "Наша Україна" в Комітеті з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки повністю не використана. Комітетом прийнято рішення рекомендувати Верховній Раді України підтримати зазначений проект постанови, просимо підтримати.
Запитань немає до доповідача, так? Будь ласка, Олександр Сергійович, запитання від Адама Івановича.
У мене не стільки запитання, Олександр Сергійович, скільки побажання, я думаю, ми повинні дати доручення профільному комітету про те, щоб він дивився не тільки на норму Регламенту має квоту чи не має. Він ще щоб дивився і на Закон „Про комітети” про чисельність комітетів. Бо може бути так, що фракція переводить одного свого члена фракції з одного комітету в інший, квоти не порушує, але разом з тим залишається мінімальна чисельність, або і зовсім зменшується чисельність до необхідних десяти, що зафіксовано в Законі „Про комітети” і ми повинні комітет розпускати. Тобто прохання, щоб комітет ще дивився і на цю норму, коли розглядає подібні питання.
До речі, як ця обставина.
Дякую, Адам Іванович, ми дивимось на цю квоту, але це побажання фракцій згідно Регламенту, тому ми діємо в рамках Регламенту.
Зрозуміло. Тобто Комітет з питань Чорнобильської катастрофи залишається. Ну, я прошу вас. Я ставлю на голосування пропозицію комітету і ініціаторів розгляду цього питання про входження народного депутата Горошкевича у комітет, як оголосив голова профільного комітету. [[11:28:42]] За-16 Рішення не підтримується. Це якраз той момент, коли треба було підтримати, я звертаюсь до тих, хто голосує проти, але вам видніше. Є відповідальні люди в залі, а безвідповідальні пішли з залу. Так от відповідальні повинні були прийняти рішення. Проект Постанови про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань перевірки фактів щодо перешкоджання керівництвом Генеральної прокуратури України розкриття замовних вбивств. Це проект В.Швеця. Народний депутат Олійник Святослав Васильович, який є автором цієї постанови, просить перенести її розгляд у зв’язку з ситуацією. Хто за те, щоб перенести, прошу підтримати пропозицію? [[11:29:57]] За-15 Не підтримується ця пропозиція. Треба розглядати по суті. Святослав Васильович Олійник. Тоді голова комітету Єфремов Олександр Сергійович, прошу.
Шановний Олександр Олександрович, шановні народні депутати, комітет на своєму засіданні 6 грудня 2006 року розглянув проект Постанови Верховної Ради України про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань перевірки фактів щодо перешкоджання керівництвом Генеральної прокуратури України розкриття замовних вбивств внесеної членами Комітету Верховної Ради України з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Швецем, Олійником, Кожемякіним, Малиновським на відповідність вимогам Регламенту Верховної Ради України. При розгляді зазначеного питання комітету не визначився, і рішення не було прийнято. Додаткового до цього з моменту внесення зазначеного проекту у складі комісії відбулися зміни, а саме, народний депутат Воропаєв є членом Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань перевірки ефективності функціонування спеціальний економічних зон та територій пріоритетного розвитку в України, а Корж Віктор Петрович припинив свої депутатські повноваження 14 грудня 2006 року. Крім цього, відповідно до пункту третього частини четвертої статті 80 та частини другої статті 82 Регламенту Верховної Ради України не вказано кількісний склад комісії. У зв’язку з вищевикладеним просимо Верховну Раду України визначитися з цього питання.
У зв’язку з тим, що я давав доручення комітету по суті розглянути це питання. Сідайте, будь ласка, Олександр Сергійович. У відповідь на скаргу спеціального слідчого Генеральної прокуратури, яку ми аналізували, вивчали, і йдеться про те, що факти, власне, підтверджуються про те, що дехто з працівників Генеральної прокуратури, очевидно, це було у попередній період, блокували можливість діяльності слідчого, коли справа йшла про замовні вбивства, і коли виходила ця справа на високі кола у Києві і не тільки у Києві. Тому поза всяким сумнівом таку комісію треба створювати, треба створювати, дати змогу, тим паче там представлені солідні юристи, депутати, які можуть розставити оцінки, допомогти прокуратурі виправити ситуацію, якщо це залежить від нинішнього складу прокуратури, але у будь-якому стояти осторонь цієї справи не можна, оскільки вона надзвичайно важлива, резонансна і потребує втручання з боку парламенту для того, щоб люди довіряли слідчим органам прокуратури. Тому я просив би підтримати пропозицію про створення такої комісії. Якщо будуть заміни по кадрах, можна потім замінити в робочу порядку шляхом голосування, це не проблема. Я прошу проголосувати проект постанови про утворення тимчасової слідчої комісії. Він у вас на руках, номер 2310 [[реєстраційний номер]]. Ставлю на голосування. [[11:33:51]] За-33 „За” визначається 33 депутати. Це питання поки що знімається з розгляду, але буду наполягати на повернені до нього тоді, коли буде у залі достатня кількість депутатів. За процедурою другого читання пропонується проект Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо боротьби з ядерним тероризмом у зв’язку з ратифікацією Міжнародної конвенції про боротьбу з актами ядерного тероризму. І зв’язаний з ним проект Закону про зміни до Кодексу України про адміністративні правопорушення і Кримінального кодексу України щодо відповідальності за порушення правил радіаційної безпеки. Будь ласка, Гусаров Сергій Миколайович доповідач, це – голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності.
Ну тоді представляйтесь, будь ласка, від комітету.
Шановний Олександре Олександровичу, шановні народні депутати, на комітеті було вирішено, що буду доповідати я – член комітету. По цьому законопроекту у нас досить була серйозна і жвава дискусія, і ми сьогодні маємо розглянути в другому читанні проект Закону 3100 щодо відповідальності за порушення правил радіаційної безпеки, який поданий Кабінетом Міністрів України. Я не буду детально зупинятись на необхідності вдосконалення правового поля в сфері радіаційної безпеки та актуальності цього питання для суспільства і держави. Про це зазначалось під час обговорення законопроекту на першому читанні і, до речі, ні в кого не викликало сумнівів в необхідності підтримки цього законопроекту. Отже, я хочу зупинитись на юридичних особливостях цієї редакції, яка підготовлена до другого читання. По-перше, ми посилили адміністративну відповідальність за дії, які виражаються в проникненні в зону, самовільного поселення в ній або знищенні, пошкодженні чи перенесення знаків радіаційного забруднення або огорожі зазначеної зони. Підвищені розміри штрафів, зокрема для громадян максимальний штраф підвищено з 255 до 850 гривень; для посадових осіб - до 425 гривень, з 425 - до 1 тисячі 20 гривень. Також розглядалось можливе встановлення конфіскації знарядь і засобів вчинення правопорушення за вказані дії. Вчора на засіданні комітету, голова комітету та деякі депутати, наполягали на виключенні цього виду адміністративного стягнення. Але остаточне рішення повинна приймати Верховна Рада. Що стосується Кримінального кодексу, то до нього вводиться стаття 267-1 „Порушення правил радіаційної безпеки”. Відразу зауважу, що текст норми запропонований Кабінетом Міністрів, зусиллями народних депутатів був суттєво перероблений відповідно до вимог, які ставляться до виписування складів злочину, який має бути зрозумілий, чіткий та придатний до правозастосування. Але, підкреслюю, всі ідеї збережені, зокрема, криміналізується переміщення будь-яким способом за межі зони відчуження чи зони безумовного обов’язкового відселення без надання, передбаченого законом, дозволу або проведення дозиметричного контролю будь-яких об’єктів. Встановлення кримінальної відповідальності за такі дії обумовлено гострою небезпекою для майбутнього суспільства, яку несе в собі розпорошення в Україні радіонуклідів із зони. В той же час, санкція першої частини є дуже демократичною. Передбачається три види покарання у досить широких межах, що дозволить диференціювати відповідальність під час розгляду конкретних справ залежно від предметів вивезення. Дозвольте закінчити.
Будь ласка, продовжуйте. Закінчуйте.
Частина друга статті буде протидіяти придбанню предметів, які вже вивезені із зони особами, які знають про їх походження. Це удар по перекупникам, по різним ділкам, які заробляють гроші на здоров’ї наших дітей. Частина третя призначена для боротьби із особами, які будують бізнес саме на буті вказаних предметів, що відчутно погіршує ситуацію із розповсюдженням радіонуклідів по Україні. Частина четверта включає до себе склади злочинів з обтяжуючими обставинами, а саме: вчинення злочину службовою особою або повторно, або також якщо вона спричинила загибель людей або інші тяжкі наслідки. Тут слід зауважити, що питання про встановлення відповідальності посадових осіб об’єднало членів комітету, оскільки така необхідність є очевидною. У порівняльній таблиці вказано. Ну, зокрема, дуже багато народних депутатів вносили поправки. І депутат Левченко Катерина Борисівна запропонувала посилити відповідальність посадовців у сфері радіаційної діяльності безпеку через зміни до статей 365, 367 Кримінального кодексу. Загалом з п’яти пропозицій, поданих письмово, та ще декількох, які висловлювалися під час обговорення у комітеті, переважна більшість врахована. І це при тому, що згідно з дорученням першого заступника Голови Верховної Ради підготовка законопроекту до другого читання мала бути завершена у дуже короткий термін. Підводячи підсумки, скажу, що прийняття цього законопроекту буде важливим кроком на шляху подолання наслідків Чорнобильської катастрофи і прошу його підтримати. Дякую за увагу.
Спасибі Василь Миколайович. Я ще раз звертаюся до депутатів, за процедурою другого читання розглядається закон, за обсягом не великий, але він втручається у сферу діяльності кількох законів, тому будемо розглядати послідовно. Перший - Закон про зміни до Кодексу України про адміністративні правопорушення і Кримінального кодексу України щодо відповідальності за порушення правил радіаційної безпеки. Реєстраційний номер 3100. Тут правильно сказав Василь Миколайович, у нас внесено п‘ять поправок: чотири з них враховані, а поправка Левченко не врахована, відхилена. Якщо вона наполягає, вона може відстояти свою позицію, якщо ні, то я маю право поставити весь цей закон із врахованими змінами на голосування. Ставлю на голосування. Будь ласка. Василь Миколайович, будете дальше. [[11:41:18]] За-243 243 - за. Я продовжу голосування інших змін до інших законів, але поки що оголошення зробить Сухий Ярослав Михайлович, оскільки там комісії треба працювать. Будь ласка.
Шановні народні депутати! Згідно статті 38 пункту 1 Регламенту, ми з вами вже затвердили форму бюлетня для таємного голосування про призначення на посади членів Вищої ради юстиції. Я вам демонструю цей бюлетень: половина аркушу А-4 білого кольору. В список внесені 4 кандидатури. Обраними вважаються ті особи, проти прізвища котрих відміткою будь-якої конфігурації – хрестик чи галочка – поставлена відмітка. 226 голосів. А також є відмітка „не підтримую жодного”. Формою захисту цього бюлетня служить підпис голови Лічильної комісії, секретаря Лічильної комісії і штамп про голосування. Нагадую всім шановним колегам, що підставою для видачі бюлетня являється особисте. є особиста явка і пред’явлення посвідчення народного депутата України. Оголошую. Вибори по призначенню на посади членів Вищої ради юстиції відбудуться о 12.00 в залі. в місці нашої реєстрації. Згідно Регламенту, голосування не може бути меншим від 1 години, тому голосування буде тривати одну годину. Отже, голосування розпочинається о 12.00. Я прошу виконати всіх свій обов’язок. Дякую.
Спасибі. Я прошу на трибуну Василя Миколайовича. Розглядається проект Закону про внесення змін до статті 112 Кримінально-процесуального кодексу України у другому читанні. Колесніченко на трибуну, народний депутат, запрошується.
Шановні колеги, Комітет Верховної Ради України з питань правосуддя розглянув на своєму засіданні у другому читанні проект Закону України про внесення змін до статті 112 Кримінально-процесуального кодексу, реєстровий номер 2216, та вирішив рекомендувати Верховній Раді України прийняти цей законопроект у другому читанні та в цілому. На виконання Постанови Верховної Ради України Комітет з питань правосуддя доопрацював зазначений законопроект з урахуванням зауважень і пропозицій суб’єктів права законодавчої ініціативи. Усі пропозиції та поправки суб’єктів права ініціативи до законопроекту, які внесені до порівняльної таблиці, враховані або враховані частково. Зміни, запропоновані депутатом Олійником, мають зовсім іншу концепцію, яка не узгоджується з запропонованим законопроектом. Це перше. І декілька. Поправка депутата Ляшка – вона відхилена. Але це питання на другому етапі, звичайно, як важливе буде враховано, в наступному законопроекті. І є таке прохання, шановні колеги. У пункті третьому в Прикінцевих та Перехідних положеннях є технічна правка. В статті третій написано, що досудове слідство у справах по злочинах, передбачених статтями Кримінального кодексу України, порушених. І тут така фраза: „до набрання чинності цим законом” треба змінити на фразу: ”до введення в дію цього закону”. Олександр Олександрович, я прошу.
Я зрозумів.
бо там в місяцях розбіжка є. Воно вступає в дію.
Ну, я розумію, ну, так. Олійник, перша поправка, вона відхилена, не наполягає на її голосуванні? Ні. Дальше, Ляшко, друга поправка, теж відхилена, він не наполягає. Решта поправок враховано, крім п’ятої Олійника, вона теж відхилена, він не наполягає. Таким чином можна ставити з урахуванням зауважень, які висловив Колесніченко, цей проект ставити в другому читанні і в цілому. Я прошу, йде голосування, з урахуванням зауважень, які висловив доповідач. [[11:46:43]] За-239 Рішення прийнято. Проект Закону про внесення змін до Господарського кодексу України [[з метою узгодження з Цивільним кодексом України]], проект 0906, доповідає Воропаєв Юрій Миколайович. Воропаєв Юрій Миколайович.
Уважаемые коллеги, проект закона 0906, автором является Кабинет Министров Украины рассматривался в первом чтении и еще предыдуей сессией, предыдущим созывом Верховной Рады Украины. За это время к нему были поданы поправки, поправки были рассмотрены на комитете Верховной Рады Украины по экономической, по вопросам экономической политики и утверждены. У вас есть таблица с этими поправками. Вчера на заседании комитета Верховной Рады при повторном рассмотрении этих поправок поступил документ от Кабинета Министров Украины, ряд поправок они сняли, и ряд поправок своих снял Валентин Иванович Ландык. В итоге, в частности, были сняты поправки номер четыре. с четвертой по 21-ю – раз, 25-я поправка была снята, и поправка с 37-й по 45-ю сняты. Комитет предлагает Верховной Раде Украины утвердить данный законопроект 0906 с учетом снятых этих поправок.
Ясно. Автори поправок, які відхилені у комітеті, наполягають на обґрунтуванні своїх позицій? Вони самі погодили їх зняття. Я до доповідача звертаюся: юридичне управління пропонує на повторне друге читання винести цей проект. Що ви скажете? Так у довідці написано так.
Комитет вчера голосовал за то, чтобы принять его уже в окончательном чтении.
Зрозуміла позиція. Тому з урахуванням того, що пропонує комітет, з урахуванням того, що частина поправок самі автори зняли, а інші комітет зняв, я ставлю на голосування в другому читанні і в цілому цей законопроект. Реєстраційний номер 0906. Будь ласка. [[11:49:47]] За-247 Рішення прийнято. Розглядається питання, реєстраційний номер 2355, Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні". Доповідає голова підкомітету Комітет з питань державного будівництва, регіональної політики та місцевого самоврядування Кузьменко Сергій Леонідович, прошу.
Шановні колеги, Комітет з державного будівництва підготував до другого читання проект закону. Ви пам’ятаєте проблему, яка виникла, це проблема з легалізацією заступників голів рад районних, районних у місті, обласних. Ця проблема була спочатку у першому читанні прийнята залом. І далі ми отримали 15 пропозицій до другого читання. Більша частина цих пропозицій врахована. Порівняльна таблиця у вас на руках. Крім того, ми отримали, на жаль, це відбулося не з вини юридичного управління, зауваження Головного юридичного управління, яке стосується техніко-юридичного доопрацювання цього проекту. Оскільки для стенограми потрібно, щоб було зрозуміло, що ми голосуємо, озвучити, то я з вашого дозволу ці зауваження, Олександре Олександровичу.
І всі зауваження за процедурою другого читання не треба оголошувати. Ви можете сказати про загальну логіку тих змін, які внесені до другого читання. Чим вони поліпшують закон. Будь ласка.
Ми визначили конкретно чітку чисельність заступників залежно від рівня ради. Це перше. Друге. Ми визначили процедуру звільнення заступника і голови ради. Не двома третинами голосів, а простою більшістю. Ми визначили також головні функції заступників і, власне кажучи, і все. Зауваження Юридичного управління стосуються техніко-юридичних правок, які не міняючи суть закону роблять його з точки зору юридичної техніки більш досконалим. На наш погляд ці зауваження можна було б внести в текст і голосувати з врахуванням цих зауважень. Якщо у авторів поправок є якісь пропозиції, то можна пройти по поправках. Якщо немає таких пропозицій, то я просив би поставити зауваження.
Ясно, Сергій Леонідович.
У мене є, Олександре Олексанлровичу.
Адам Іванович, будь ласка.
Сергій Леонідович, шановні колеги! Ось тут у восьмій поправці ви врахували, але знову написали „заступників”. То я пропоную, щоб не було знову двочитання, ще раз подивитися по тексту при остаточній редакції, щоб скрізь так, як ви і пропонуєте, писати „першого заступника” і „заступника”. Щоб не було знову тлумачень.
Адам Іванович! Саме ці зауваження у Юридичного управління, я чому і прошу дати можливість їх озвучити, щоб ми голосували з врахуванням цих зауважень.
Це приймається, тут немає заперечень. Шановні колеги! Серед поправок є тільки одна, котра відхилена, поправка Беспалого, здається так? Чи має автор цієї поправки бажання відстоювати її зміст? Немає. Тому я маю підстави поставити на голосування весь цей проект з врахуванням всіх зауважень, які висловив доповідач і які у вас є в документі. Я ще раз повторюю, ті, які висловив доповідач Кузьменко, на голосування. Будь ласка, прошу визначатись. Як закон. [[11:55:28]] За-235 Рішення прийнято. Спасибі.
Олександре Олександровичу, можливо, дійсно, давайте ще раз підкреслимо, що погоджуємося із тим, що пропонує Юридичне управління, що дати місяць радам для приведення у відповідність із законом, тобто врахувати.
це положення. Це враховується. Редакційно буде відображено у документі. Є пропозиція проект Закону про газ [[метан]] вугільних родовищ перенести розглядом на наступний сесійний тиждень у зв’язку з тим, що є лист комітету з цього приводу, який просить перенести. Я ставлю на голосування цю пропозицію. Голова комітету Микола Мартиненко його підписав. [[11:56:37]] За-233 Прийнято рішення. 233 голосів. Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про фізичну культуру і спорт" [[щодо заборони закриття та перепрофілювання закладів]]. Принципово важливий документ. Доповідає перший заступник голови Комітету з питань сім’ї і молоді Олександр Волков. Прошу.
Шановний пане спікеру, шановні колеги. Комітет на своєму засідання 13 лютого цього року розглянув проект Закону про внесення змін до статті 29 Закону України „Про фізичну культуру і спорт” [[щодо заборони закриття та перепрофілювання закладів та об’єктів фізкультурно-оздоровчого та спортивного призначення]] [[рішення номер 2181]] та прийняв рішення рекомендувати розглянути його у другому читанні та прийняти у цілому. До комітету під час розгляду законопроекту у другому читанні поступили дві поправки, які були враховані. Перша. Поправка народного депутата України Томенка, відповідно до якої дія норми закону щодо заборони закриття та перепрофілювання закладів фізичної культури і спорту, баз олімпійської та паралімпійської підготовки, фізкультурно-оздоровчих і спортивних споруд, лікувально-фізкультурних закладі не розповсюджується на заклади, що перебувають у приватній власності, що відповідає вимогам Конституції України. Друга. Поправка народних депутатів України Томенка, Волкова та Сафіулліна, яка, враховуючи катастрофічне положення із закладами фізичної культури і спорту на селі, акцентує увагу центрального органу виконавчої влади з фізичної культури і спорту щодо виконання вимог закону про забезпечення здійснення заходів для недопущення скорочення мережі закладі зазначених об’єктів, а також стосовно відновлення їх діяльності із відзначення джерел їх фінансування в сільській місцевості. Враховуючи важливість прийняття закону для залучення широких верств населення для занять фізичною культурою та спортом з метою профілактики захворювань та попередження правопорушень у молодіжному та підлітковому середовищі та гостроту проблеми закриття та перепрофілювання закладів фізичної культури і спорту. Прошу підтримати зазначений проект. Дякую.
Спасибі. У зв’язку з тим, що тут є тільки дві поправки Миколи Томенка, які враховані комітетом, бо вони доповнюють і поліпшують сам закон, я ставлю на голосування цей проект, як закон, реєстраційний номер 2181. Будь ласка, визначайтеся. [[12:00:00]] За – 244, рішення прийнято. Є ще пропозиція зняти з розгляду проект Закону про соціальну роботу. Просить комітет, розглянувши ці питання, рівень готовності і зміст самої проблеми просить перенести на наступний тиждень, це проект 0958. А, зняти з розгляду? Зняти з розгляду. Да, так постановляє, так пропонує комітет. Я ставлю на голосування цю пропозицію – проект постанови 0958. Це проект постанови про зняття з розгляду. Я прошу. Іде голосування. [[12:01:02]] За-241 Дякую. Оголошується перерва на голосування до 13 години.
Займайте місця. Продовжуємо засідання. Зараз розглядається питання ратифікації. Я просив би уважно підійти до цього розділу засідання. Проект 0054 - реєстраційний номер. Це проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Йорданського Хашимітського Королівства про взаємне сприяння та захист інвестицій. Доповідає заступник міністра економіки Людмила Абдрахманівна Мусіна. Прошу.
Шановний Олександр Олександрович! Шановні народні депутати! Угода між Кабінетом Міністрів України та Урядом Йорданського Хашимітського Королівства про взаємне сприяння та захист інвестицій була підписана 30 листопада 2005 року і, згідно з Законом про міжнародні договори, підлягає ратифікації. Угода закріплює зобов’язання кожної з договірних сторін щодо повного захисту та безпеки інвестиціям і прибуткам інвесторів іншої сторони. Вона також містить ефективні механізми запобігання необґрунтованій експропріації коштів інвесторів однієї договірної сторони, вкладених в економіку іншої, механізми забезпечення репатріації прибутків від інвестицій і врегулювання суперечок між договірними сторонами. В цьому контексті вона є дуже корисною для позитивного міжнародного іміджу України і розширення обсягів інвестицій. Хочу поінформувати, що сальдо торгівлі між Україною і Хашимітським Королівством є позитивним і зросло за минулий рік більш ніж у півтора рази. Позитивне сальдо і по торгівлі товарами, головним чином це металопродукція, сільгосппродукція, і по експорту послуг: там експорт подорожей, транспортні послуги. І нас зареєстровано 31 підприємство з цієї країни. Таким чином, прийняття цієї угоди сприятиме збільшенню інвестицій в економіку України. Висновок Експертного управління позитивний. І прошу підтримати.
Чи будуть запитання до доповідача? Немає запитань. Сідайте, будь ласка. Що думає з цього приводу комітет? Прошу, депутат Плотніков.
Шановний Голово, шановні народні депутати, Комітет Верховної Ради з економічної політики на своєму засіданні 14 березня цього року розглянув проект Закону України про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Йорданського Хашимітського Королівства про взаємне сприяння та захист інвестицій, який внесений Кабінетом Міністрів України. І прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді ратифікувати зазначену угоду. Враховуючи те, що Йорданія є досить вагомим партнером України в цьому регіоні, досить вагомий вплив цієї країни в регіональному розрізі дуже важливо мати відповідну угоду про взаємний захист інвестицій. Цією угодою передбачається, що взаємні інвестиції будуть мати режим сприятливий не менш національного, якщо більш національний сприятливий, а також не менш сприятливий, ніж інвестиції третіх країн, якщо інвестиції третіх країн мають більш сприятливий режим. Головне експертне аналітичне Управління Верховної Ради України також дало позитивний висновок щодо ратифікації цієї угоди. Тому я запрошую народних депутатів проголосувати за підтримку ратифікації цієї угоди.
Олексій Віталійович, ніхто під час обговорення на комітеті не висловлював думки проти?
Ні, ні, ніхто, це було одностайно, ніхто не висловлював думки проти.
У депутатів запитання до Олексія Віталійовича є? Немає. Сідайте, будь ласка. Є бажаючі висловити свої думки з приводу?. Голосувати будемо, так? Тоді я ставлю на голосування проект закону, реєстраційний номер 0054 про Угоду між Кабінетом Міністрів України і Урядом Йорданського Хошемітського Королівства про взаємне сприяння та захист інвестицій. [[13:04:44]] За-233 Рішення прийнято, спасибі. Я допустився певної тактичної похибки. Мова йде про те, що ми з 12-ої години завжди в четвер розглядаємо. з 12.30 питання кадрові - про призначення суддів. Тому я ставлю зараз на розгляд це питання. Ні, ні, нічого. І Сергій Васильович доповідає, будь ласка.
Шановний Олександр Олександрович, шановні народні депутати! Комітет Верховної Ради з питань правосуддя на своєму засіданні 5 березня 2007 року розглянув подання голови Верховного Суду України та голів вищих спеціалізованих судів про обрання безстроково суддів, зазначених у проекті постанови Верховної Ради України за номером 3277 від 6 березня цього року. Шановні народні депутати, за процедурою, що склалася, зачитується прізвище судді, суддя піднімається з місця, і якщо до нього є застереження, то народні депутати повідомляють про це з місця. Такий суддя тимчасово вилучається із проекту постанови і повертаємося до його розгляду після голосування по іншим. Судді знаходяться у гостьовій ложі та на балконі. Комітет рекомендує обрати на посади суддів безстроково: Апеляційного суду Луганської області Мариніна Олександра Вікторовича. Апеляційного суду Одеської області Сегеду Сергія Миколайовича. Апеляційного суду Херсонської області Сажинова Владислава Володимировича. Апеляційного суду Черкаської області Скіця Миколу Івановича.
Скіця.
Скіця, вибачте. Львівського апеляційного адміністративного суду Яворського Івана Олександровича. Харківського апеляційного адміністративного суду Водолажську Наталю Семенівну. Київського апеляційного господарського суду Михайльську Юлію Борисівну. Київського міжобласного апеляційного господарського суду Федорчука Руслана Васильовича. Севастопольського апеляційного господарського суду Антонову Іраїду Володимирівну. Місцевого Сімферопольського районного суду Автономної Республіки Крим Іщенка Іллю Вікторовича.
Він на балконі там.
Місцевого Торезького міського суду Донецької області Стрижакову Тетяну Вікторівну. Місцевого Жовтневого районного суду міста Запоріжжя Мінасова Володимира Валерійовича. Місцевого Івано-франківського міського суду Івано-Франківської області Коновалову Наталю Іванівну. Місцевого Фрунзенського районного суду Одеської області Корой Світлану Миколаївну. Місцевого Приморського районного суду міста Одеса Терьохіна Сергія Євгенійовича.
Одну хвилинку. Будь ласка. У вас є зауваження? Ми вилучаємо із списку, потім в кінці висловитеся. Це відносно кого? Терьохіна Сергія Євгенійовича? Да, добре.
Федусік Вікторію Володимирівну. Місцевого Деканського районного суду Полтавської області Воздинка Анатолія Євгенійовича. Місцевого Карлівського районного суду Полтавської області Жмурка Павла Яковича. Місцевого Рівненського міського суду Рівненської області Тимощука Олександра Ярославовича.
Одну хвилиночку. Добре, ми зараз його не розглядаємо, розглянемо окремо. Далі.
Місцевого Ленінського районного суду міста Харкова Вікторова Віктора Вікторовича. Місцевого Фрунзівського районного суду міста Харкова Бондареву Ірину Володимирівну. Місцевого Печерського районного суду міста Києва Смик Світлану Іванівну. Місцевого.
Одну хвилиночку. Смик.
Смик.
Світлана Іванівна, добре. Я записав.
Місцевого Донецького окружного адміністративного суду Дяченко Світлану Петрівну. Місцевого Житомирського окружного адміністративного суду Капустинського Михайла Михайловича. Місцевого Харківського окружного адміністративного суду Самойлову Валентину Василівну. Місцевого Хмельницького окружного адміністративного суду Ніколайчука Миколу Євгеновича. Місцевого господарського суду Львівської області Левицьку Наталію Георгіївну. Масловську Лілію Захарівну. Місцевого господарського суду Полтавського суду Коршенка Юрія Олександровича. Місцевого господарського суду Рівненської області Пєтухова Михайла Георгійовича. Комітет просить підтримати.
Дяку, Сергій Васильович. Отже до тих кандидатур окрім прізвищ Терьохіна, Тимощука і Смик зауважень немає. Ми можемо голосувати цю постанову за винятком цих кандидатур?
Можемо. За.
Тоді я ставлю на голосування проект Постанови 3277 з врахуванням тих зауважень котрі я сказав. Йде голосування.
Ні, Одеського поки вилучили. [[13:11:16]] За-239 Рішення прийнято. Спасибі. Тепер відносно Терьохіна Сергія Євгеновича, хто робив у нас? Хто? Козаченко, прошу.
Шановні колеги, перед нами яскравий представник рейдерства в судовій гілці влади, ви це можете побачити з матеріалів, які лежать у вас на столах. Аналіз слідчої частини скарг за його рішенням показав, за півтора роки, підкреслюю, скасовано 44 його рішення, 35 з них - за порушення норм процесуального права. Характерним для Терьохіна є, наприклад, рішення про відшкодування ПДВ фіктивним фірмам на 30 мільйонів. Нагадаю, що взагалі це позиція господарських судів або заборона проведення зборів акціонерним товариствам - відома рейдерська схема. За його рішеннями була проведена перевірка Вищою радою юстиції і пані Ізовітова, яка знаходиться в нас в залі, 7 лютого цього року внесла пропозицію про звільнення Терьохіна з посади судді. Верховна Рада мусить поставити заслін рейдерству. І деякі колеги правильно кажуть, що це є політичне питання, тому що політика держави мусить бути така, щоб забороняла присутність рейдерів в судовій гілці влади. Я прошу колег категорично не підтримувати цього рейдера. Дякую за увагу.
Як ще є міркування, які в комітеті думки? Почекайте, в комітеті які були думки?
Шановні колеги, стосовно судді приморського районного суда Терьохіна Сергія Володимировича, мы четырежды раз уже проверяли Терехина. Трижды откладывали на заседание верховного нашего комитета, здесь несколько раз откладывали. Здесь я специально на заседании комитета, чтобы быть более объективным, поручил народному депутату Украины ЗамковенкоМиколи Івановича, который присутствует здесь, поехать, выехать на место и проверить. Вот Замковенко выезжал и проверял, и есть его информация полная в отношение Терехина. Мы никаких нарушений процессуальных и других нарушений со стороны судьи Терехина не увидели. И вчера еще раз подтвердили комитетом, что мы поддерживаем его и не видим никаких нарушений со стороны.
Юрій Борисович Крук.
Уважаемый Александр Александрович, уважаемые коллеги, я не хотел бы и мы на Верховной Раде сколько не рассматриваем судей, никогда не сможем особо детально разобраться в каждом деле. Если сегодня судья молодой, которому 33 года и положительно характеризуется областным руководителем, то есть Луниченка вы помните, это областной апелляционный суд. Здесь территориальное управление державной судовой администрации, районный суд Приморского района характеризует его чисто с положительной стороны. И самое главное он больше всех в приморском районе рассмотрел дел, около двух тысяч дел рассмотрел он, может быть и допустил какую-то ошибку. Но скажите, если есть такие выражения, как «якісно виконує свої обов’язки”, „принциповий суддя” и так далее – положительные четкие трактовки областного руководителя апелляционного суда.
Він тут є, да, Терьохін? Терьохін є? Хвилиночку. Василь Васильович – голова Верховного суду. Я прошу вас підождіть, спокійно, голова Верховного суду говорить Онопенко Василь Васильович.
Шановний Олександре Олександровичу, шановні народні депутати, шановні судді. Я думаю, що нам треба досить ретельно розібрати ситуацію щодо Терьохіна. Я чув тут про принциповий підхід до підбору суддів і обрання їх на посади. Тут і близько не пахне, Сергій Васильович, принциповим підходом. Ось у мене матеріали, які вивчали і передали, 44 рішення по рейдерських справах. Досить одного рішення для того, щоб суддю не рекомендувати. Рішення. десятки скасовувалися. Про яку ви якість кажете роботи цього судді? У мене є подання Верховного суду до Вищої ради юстиції про звільнення цього судді. Таким суддям не те, що за кріслом не треба сидіти. І ми зробимо все, щоб він не працював суддею. Давайте будемо однаково підходити до всіх, а не з якихось інших критеріїв. Якщо ми почали очищення суддівської влади, таке повинно бути зі всіма. Ні один рейдер, ні один суддя не повинен пройти через Верховну Раду.
Я тоді пропоную, якщо ви не заперечуєте, щоб ми не ризикували тут голосуванням, нехай комітет ще раз розгляне це питання.
Олександр Олександрович, ну, четыре раза мы уже рассматривали.
Я зрозумів вас.
Еще одно. 11.10.2006 года в отношении судьи Терьохина Рада судей сделала заключение, оно у меня есть.
І ви наполягаєте на голосуванні?
Я наполягаю на голосуванні.
Зрозуміло. З врахуванням міркувань, які висловив голова Верховного суду і інші учасники засідання, ставлю на голосування кандидатуру Терьохіна.
Подождите.
Зніміть голосування. Будь ласка.
Шановний Олександре Олександровичу! Шановні народні депутати! Мені казали, що було кілька перевірок. Давайте зробимо так, я направлю туди із Ради суддів Верховного суду принципових суддів, які перевірять і цього суддю, і взагалі там ситуацію у Приморському суді. У нас є дані, що так не все гаразд у самому суді. І тоді винесемо відповідальне рішення.
Давайте хай ще раз розгляне комітет.
Еще раз, извините. Давайте мы так сделаем. Ну, Верховный суд не имеет права проверять, есть только один орган, который может проверить – это Высшая рада юстиции. Давайте поручим Высшей раде юстиции и потом еще один раз заключение мы рассмотрим на комитете, еще раз вынесем. Тогда может так?
Ми даємо доручення комітету, комітет у відповідно до своїх функцій може залучати кого він вважає необхідним.
Хорошо, переносим.
Приймається така пропозиція? Тому я не голосую це питання окремо, комітет ще раз розгляне. Питання Тимощука, кандидатури Тимощука Олександра Ярославовича. Павло Гнатович Сулковський просив слово. Будь ласка, він робив зауваження.
Шановний Олександре Олександровичу! Я звертаюся до своїх колег і голови Верховного суду Василя Васильовича Онопенка. Аналогічна ситуація по пану Тимощуку, судді Рівненського міського суду. Василю Васильовичу, ви, як ніхто, знаєте, рік тому також і цього пана у парламенті не провели, як не наполягали окремі навіть чиновники. Диву даєшся, що по Регламенту ми „П” один раз і другий раз вже не можемо більше його проводити через парламент, а тут уже п’ятий раз іще комусь хочеться залишити позорище для України, я вже не говорю за світ. Тому я вас прошу, пан Тимощук також суддя Рівненського міського суду, уже другий рік на роботу не з’являється з різних причин. І сьогодні пан Ківалов хай скаже, он довідка. Прямо сьогодні фіктивну довідку медичну робить поза начальника госпіталю військового. Тільки що вам, Голові Верховної.
Дайте йому ще 10 секунд.
Тільки що, Олександре Олександровичу, я вам положив: буквально Кльонов - начальник Рівненського міського госпіталю - дає відповідь, тільки що ми дали запит, що він сьогодні не з’явився на засідання Верховної Ради, цей же Тимощук, ніби захворів. А довідку начальник госпіталю встановив, що це фіктивно лікар дав довідку, підтверджує сам особисто начальник Рівненського міського госпіталю. Тому я вас прошу зняти з розгляду і більше не повертатися до цього судді, за яким кримінальні справи декілька з його рідним братом, який працює також у прокуратурі Рівненської області. Такого позорища ще Рівненщина не знала, не говорячи за Україну! Я закликаю народних депутатів зараз зняти питання і більше не повертати в парламент судді Рівненського міського суду Тимощука. Дякую.
Я прошу, спокійно. Спокійно, Катерина Семенівна! Сідайте, Катерина Семенівна! Павло Гнатович, це – дискусійне питання, що Рівненщина не знала більшого, так би мовити, позорища. Тому давайте не будемо заручатися. І потім, це не фіктивна справка. Тут написано – помилкова, довідка помилкова. Так що це треба ще розглядати. Але пропозиція цілком зрозуміла – не розглядати кандидатуру Тимощука. Але треба голосувати проект, який внесений на розгляд Верховної Ради, тому я стосовно призначення Тимощука Олександра Ярославовича на посаду судді ставлю на голосування.
Для об’єктивності, шановні колеги. У нас є заява от судді Тимощука и єсть медична довідка, є. І я винужден вам сказать, що такі документи є. А как решит Верховна Рада.
Ні, так на ту довідку є довідка Міністерства оборони і військової частини, яка є військовим госпіталем в Рівно, що ця довідка недійсна. Будь ласка. Я ставлю на голосування про призначення суддею безстроково Олександра Тимощука. Будь ласка. [[13:22:21]] За-1 Рішення. Пропозиція не підтримується. Тепер кандидатура Смик Світлани Іванівни. Ляшко, будь ласка, Олег Валерійович, прошу.
Олег Ляшко, Блок Юлії Тимошенко. Шановні колеги, я звертаюся до вас із пропозицією не підтримувати кандидатуру Смик Світлани Іванівни на посаду судді Печерського райсуду. Кожному з вас, і Адам Іванович про це не один раз казав, відома репутація Печерського райсуду. Так от, оця репутація досить негативна складається у тому числі і з дій таких суддів як Смик. Нехай Сергій Васильович розкаже чому вона тривалий час не обирається суддею, уже третій рік. Минулого скликання Верховна Рада голосувала – не підтримала її кандидатуру, і знову її втягують сюди в зал при тому, що немає нового подання голови Верховного Суду, а на підставі старого подання. А відома історія про обшук в одному помешканні, коли при роботі слідчої групи Світлана Іванівна зайшла в це приміщення до сейфу, витягла звідти гроші і пішла. Тобто, це надзвичайно скандальна особа, і обирати такою суддею Печерського райсуду, на мою думку, це надзвичайно не виважене рішення.
Олег Валерійович, ви зразу говоріть там гроші чиї? Скільки? А, може, в неї не було, чим доїхати додому, вона взяла свої гроші і поїхала додому. Ну, у чужих руках грошей завжди багато, тому давайте спокійно на це дивитися. Що комітет з цього приводу сказав?
Шановний Олександре Олександровичу, шановні депутати. Ми розглядали на комітеті і повторно рекомендували обрати суддю Смик Світлану Іванівну на посаду судді. Ми запрашували Вищу раду юстиції. Вища рада юстиції не знайшла підстав для звільнення Смик Світлани Іванівни з посади судді. Причетність до будь-яких кримінальних справ, ну, не встановлено. Присутній исполняющий обязанности голови Вищої ради юстиції Ізовітова Лідія Павлівна, вона присутня, може сказати щось.
Були ще зауваження від колег. Є зауваження у вас? Будь ласка. Наливайко. Я прошу, вибачте.
Уважаемые коллеги, я поддерживаю полностью Ляшко о том, что Смык ни в коем случае нельзя избирать. То, что происходило при обыске квартир, и где понаходили бланки Генеральной прокуратуры, где нашли незарегистрированное оружие, где нашли восемь тысяч долларов. И Тогда Смык предлагала взятку майору милиции, или заявив так: «Если ты не сфабрикуешь протокол, то ты потеряешь работу». Действительно, майор милиции потерял работу. И благодаря Генеральному прокурору Васильеву мы восстанавливали этого человека на работу. Ни в коем случае за госпожу Смык голосовать нельзя.
Спасибі. Є Світлана Смик тут? Будь ласка, до мікрофону підходьте. Що ви можете сказати з цього приводу? Будь ласка.
Дійсно, в 2004 році були обставини, які були предметом розгляду в подальшому на Вищу раду юстиції. Як було встановлено перевіркою Вищої ради юстиції, в моїх діях не було встановлено будь-якого порушення, ні як присяги, ні як судді. Це обставини стосувалися тільки мого особистого життя, нікому я не погрожувала, ні на кого не впливала, нічого не пропонувала. Гроші дійсно, то були мої, які були на поховання моєї матері. Вони не були предметом обшуку, не були предметом будь-якої кримінальної справи. Крім того, кримінальну справу, яка була порушена, у зв’язку з чим проводився обшук, потім була скасовано як незаконно порушену справу. За весь час моєї роботи будь-яких претензій інших до моєї професіональної діяльності з боку як вищих судових влад, не було ніколи. Тому я прошу народних депутатів дати можливість у подальшому працювати і здійснювати правосуддя.
Світлана Іванівна, а у зв’язку з чим обшук робився? За чиєю ініціативою і в якій справі?
Там була незаконно порушена кримінальна справа, шукали якийсь договір, начебто був підроблений. Я не була зовсім в курсі цих справ.
Представник Вищої ради юстиції. Вибачте, ми давно знайомі, але я. Лідія Павлівна, так? Будь ласка.
Вища рада юстиції, дійсно, перевіряла вказані обставини. І було встановлено таке, що в приміщенні адвоката було здійснено незаконний обшук. В приміщенні адвоката шукали договір оренди за постановою слідчого. З цим адвокатом Світлана Іванівна Смик перебувала в Цивільному шлюбі і мала окремий сейф і, дійсно, мала ключі від сейфу. Саме вона прийшла в приміщення, коли був цей обшук, це була неділя, і ключів від цього сейфу не було ні в кого, крім неї, вона поїхала додому, сама привезла ключі, сама відкрила сейф, повідомила, що гроші, які там лежать, це її, бо в неї хвора дуже мати, лежить в лікарні в реанімації і вона їх збирала на смерть матері. У зв’язку з тим, що гроші не були предметом обшуку, що справа кримінальна, яка була порушена, це було некорисливе. злочин, то, звичайно, ні ці гроші не могли бути вилучені при обшуку. Тому Вища рада юстиції, перевіривши ці обставини, не знайшла підстав для звільнення Смик Світлани Іванівни з посади судді за порушення присяги. Дякую.
Ви вже взяли слово, ви вже сказали. Я прошу. Може комітет вивчить додатково це питання? Давайте ще раз перевіримо. Якщо вона по суті навіть не суб’єкт справи, а суб’єкт був інший чоловік, і вона заїхала із відомих обставин і пояснила тут, в чому справа. Хай комітет ще раз розгляне з урахуванням всіх цих деталей. Немає заперечень?
Немає.
Тоді ми не будемо голосувати це питання. А ви підготуйте додатково аргументацію, якщо є така потреба. Будь ласка, дальше. Постанова про звільнення суддів?
Ні, ні.
Так? Чи про призначення.
3277-01. Шановні колеги, комітет розглянув подання голови Верховного суду України про обрання Васинчука Миколу Павловича на посаду судді місцевого Богунського районного суду міста Житомира безстроково. Проект рішення комітету щодо рекомендації Верховній Раді України обрати Васинчука Миколу Павловича на посаду судді місцевого суду безстроково не підтриманий комітетом, оскільки під час голосування не отримав підтримки більшості голосів, присутніх на засіданні комітету. Відповідний проект постанови Верховної Ради України за номером 3277-1 від шостого березня цього року вам розданий. Просимо Верховну Раду України визначитися. Тобто не підтримувати цю кандидатуру.
Сергію Васильовичу, а яка була причина непідтримки?
Зараз, вибачте. Были допущены нарушения судьей Васильчуком Миколою Павловичем. І показатели. Стосовно судді Богунського районного суду міста Житомира Васильчика Миколи Васильовича необхідно визначити, що проводилось несколько проверок і Вища рада юстиції, рада суддів України та кваліфікаційної комісії суддів Житомирського апеляційного суду. Справа торкалась визнання недійсним та скасування рішень Державної комісії з ценних паперів та фонду ринку України щодо реєстрації інформації про додатковий випуск акцій „Укрсоцбанк”. В ході пробірок кваліфікаційна комісія встановила відсутність підстав для порушення щодо судді дисциплінарного впровадження. Обставини справи були предметом перевірки Вищої ради юстиції, за результатами якої не било установлено никаких нарушений. Но на комитете голоса разделились практически поровну. И больше голосов было за то, чтобы не рекомендовать этого судью на избрание безстроково.
Микола Павлович присутній тут. Будь ласка ваше слово.
Дійсно, шановні депутати, на комітеті вдруге, повторно, перший раз було знято з розгляду питання, оскільки справа з приводу мого притягнення до дисциплінарної відповідальності не була закінчена впровадженням, то внесли в друге це питання на розгляд Вищої ради юстиції. Мова йшла проте, що і звинувачували мене сторона яка проходила по справі з приводу обігу акцій „Укрсоцбанку”, не проживала в Житомирі, це я встановив в ході судового засідання, і передав слово по підсудності в суди за місцем проживання позивача. Сторони, зокрема, адміністрація „Укрсоцбанку” подала скаргу де зазначила, що я при вирішенні цієї справи допустив грубе порушення законодавства. Однак ці обставини, як доповідав Сергій Васильович, були предметом розгляду на рівні комісії суддів області нашої і Вищою радою юстиції, яка не знайшла підстав для притягнення мене до відповідальності. Дякую.
Інших справ, ніяких претензій до вас не було?
Немає стягнень, інших претензій немає.
Тобто мова йде про те, що суддя прийняв рішення про зміну підсудності цієї справи у зв’язку з тим, що відповідач проживала не, скажемо, в зоні юрисдикції цього суду, так я розумію. Я прошу депутатів визначатись з цього приводу, мова йде про долю судді. Я ставлю на голосування кандидатуру Васинчука Миколи Івановича на посаду судді безстроково, Богунського районного суду міста Житомира. Йде голосування, будь ласка. [[13:34:58]] За - 20 депутатів. Таким чином кандидатура Миколи Павловича не підтримується. Спасибі. Далі.
Шановні колеги, комітет Верховної Ради з питань правосуддя розглянув на своєму засіданні 14 березня 2007 року подання голови Верховного суду України та голів вищих спеціалізірованих судів про обрання безстроково суддів, зазначених у проекті Постанови Верховної Ради України за номером 3277-2 від 14 березня цього року. Судді знаходяться також тут у гостьовій ложі. І комітет рекомендує обрати на посади суддів безстроково. Апеляційного суду Київської області Дригу Андрія Миколайовича. Апеляційного суду Рівненської області Філевича Сергія Віталійовича. Апеляційного суду Чернігівської області Шарапову Олену Леонідівну. Місцевого Козятинського міськрайонного суду Вінницької області Сороку Діну Вікторівну. Місцевого Немирівського районного суду Вінницької області Алєксєєнка Василя Мефодійовича; місцевого Ковельського міськрайонного суду Волинської області Восковську Олену Анатоліївну. Місцевого Центрально-Міського районного суду міста Макіївки Донецької області Андрюшину Лілію Анатоліївну. Місцевого Куйбишевського районного суду міста Донецька Якубенка Олександра Борисовича. Місцевого Пролетарського районного суду міста Донецька Панас Наталію Леонідівну. Місцевого Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області Кузьменко Любов Василівну. Місцевого Овруцького районного суду Житомирської області Білоусенка Ігоря Володимировича, Кондратюка Володимира Івановича. Місцевого Голованівського районного суду Кіровоградської області Рудь Неонілу Володимирівну. Місцевого Знам’янського міськрайонного суду Кіровоградської області Проценка Олександра Миколайовича. Місцевого Компаніївського районного суду Кіровоградської області Мумигу Ірину Миколаївну. Місцевого Новгородківського районного суду Кіровоградської області Рачкелюка Юрія Васильовича. Місцевого Ленінського районного суду міста Кіровограда Черниша Вадима Анатолійовича. Місцевого.
Одну хвилиночку, одну хвилинку. По Чернишу зробимо паузу. Далі.
Місцевого Балтського районного суду Одеської області Мясківську Ірину Миколаївну Місцевого Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Шеметенко Людмилу Петрівну. Місцевого Дубровицького районного суду Рівненської області Сидоренко Зою Сергіївну. Мсцевого Московського районного суду міста Харкова Короткого Ігоря Петровича. Мсцевого Канівського міськрайонного суду Черкаської області Семеняку Олександра Миколайовича. Військового місцевого суду Хмельницького гарнізону Матохнюка Дмитра Борисовича. Місцевого Вінницького окружного адміністративного суду Федчука Віталія Володимировича. Місцевого Донецького окружного адміністративного суду Шальову Вікторію Анатоліївну.
Шальєву.
Місцевого Житомирського окружного адміністративного суду Хаюка Сергія Миколайовича. Місцевого Полтавського окружного адміністративного суду Соколенка Федіра Федоровича. Місцевого господарського суду Львівської області Костів Тетяну Сергіївну.
Одну хвилиночку. По Костіву запитання? Я розумі, робимо замітку, да.
І Хабіб Марію Іванівну.
Хабіб Марію Іванівну, вона є присутня, я бачу. Крім двох: Черниша Вадима Анатолійовича і Костів Тетяни Сергіївни стосовно яких буде окремий розгляд їхньої перспективи на посаді суддів безстроково обраних я маю підставу, якщо немає заперечень від депутатів ставити на голосування питання про обрання суддів за тим переліком, який озвучив тільки що Сергій Васильович з тим уточненням прізвища, яке я зробив. Так. Я ставлю на голосування цю пропозицію. Постанова 3272-2. Іле голосування. [[13:40:38]] За – 232 Рішення прийнято. Відносно Черниша Вадима Анатолійовича Микола Ілліч Садовий, будь ласка.
Шановні судді і колеги! Ви всі дуже добре знаєте ситуацію, яка висвітлена у засобах масової інформації, що стосується виборів міського голови, а раніше і 100 виборчого округу у місті Кіровограді. І, Василю Васильовичу, і до вас звертаюся. От якраз суди і роблять у місті Кіровограді от таку ситуацію, коли там б’ють депутат депутата, коли б’ють ветеранів, коли б’ють присутніх такі, як Шаров, Хільченко і їм подібні. То я звертаюсь до Вадима Анатолійовича. От Вадим Анатолійович, ви були присутні тоді, коли знімали там Нікуліна із перегонів і до кінця справу так і не довели згідно закону, а потрібно було ж і ТВК дослідити, матеріали, і викликати їх, хоч і серед ночі. Тому от як ви оцінюєте цю ситуацію, хоч в цілому я вашу діяльність оцінюю позитивно?
Вадим Анатолійович, прошу.
Судом вживалися абсолютно всі заходи, щоб запросити представників ТВК в судове засідання і витребувати копію постанови, якою ТВК скасувало реєстрацію кандидата на посаду міського голови Нікуліна. Однак, представники ТВК грубо ігнорували вимоги суду з’явитись на судове засідання, зачинили всі двері. Представники суду стояли близько години, запрошуючи представників ТВК, їм ніхто не відкрив двері. Декілька разів протягом ночі представники суду приходили в ТВК, щоб запросити. Нікуліну давався час до шостої години ранку дня виборів згідно законодавства, коли могло бути розглянуто його заяву про скасування цього рішення ТВК. Однак, представники ТВК в судове засідання не з’явилися. Про це все складено акти і судом була винесена окрема ухвала, яка була направлена Генеральному прокурору України для вирішення питання про притягнення посадових осіб територіальної виборчої комісії до кримінальної відповідальності. Також представниками ТВК не було виконано ухвали суду про забезпечення доказів, якою суд вимагав надати оскаржуване рішення. Оскільки суд так і не зміг побачити оскаржене рішення, а згідно законодавства час розгляду даної справи був обмежений шостою годиною ранку дня виборів, то в п’ять годин п’ятдесят вісім хвилин суд був вимушений відмовити Нікуліну в задоволенні його клопотання, оскільки не було досліджено оскаржуване рішення, не було ніякої можливості у суду цього зробити.
Вадим Анатолійович, можливо я тут не професійне задаю запитання, але якщо ви бачили, що тимчасова чи територіальна виборча комісія спеціально ігнорує рішення суду і необхідність прибути на розгляд судовий цього питання і ви це бачили, бо то явно демонструвалося, чи не могли ви прийняти рішення без присутності однієї із сторін, аналізуючи просто ті матеріали об’єктивні, які у вас були на руках?
У нас не було ніяких матеріалів, кроме заяви Нікуліна. Нічого абсолютно у нас не було. Ми могли прийняти рішення без представників ТВК, однак ми не могли знати ні номер рішення, яке потрібно було скасовувати, нічого ми не знали. У нас не було самого оскаржуваного документа і на підставі цього ми.
Явна річ, що так не повинно буть. Цапюк від Партії регіонів хоче висловитися з цього приводу. Будь ласка.
Уважаемый Александр Александрович! Уважаемые коллеги! Я только что общался с председателем Аппеляционного суда Телеганенко Владимиром Ивановичем. Судья Черныш характеризуется только с положительной стороны и при условии, что, когда он будет выбран на безстроково, значит, планируется его перевести в Аппеляционный суд. И я считаю, что по одному только такому случаю нельзя судить о профессиональности этого судьи, потому что ситуация с выборами в Кировограде довольно запутана и мы еще долгое время в этом будем разбираться. А судью просто винить из-за этого случая, я считаю, не стоит. Ошибки бывают во всех, а здесь даже ошибки нету,. просто не было предмета рассмотрения этого вопроса. Спасибо. Прошу всех поддержать.
Ну ми всі бачимо, що формальних підстав будь-яких для зауважень щодо цього судді немає. А з іншого боку, кожний так виходить із політичної ситуації, яка буває на виборах, і коли штучно вибудовуються такі конструкції як ми бачили там, тоді тут і судді важко, але ясно, що логіка тут трошки виходить за межі функцій суду. Сергій Анатолійович Матвієнков хоче висловитися.
Матвиенков, фракция Социалистической партии. Учитывая выше изложенную ситуацию и учитывая то, что мы сегодня выслушали мнение нашего коллеги, фракция приняла решение за данного судью не голосовать. Но для того, чтобы мы не приняли, будем говорить так, ошибочного решения в отношении именно конкретного человека, мы предлагаем комитету изучить ситуацию, обстоятельства дела, его персональную ответственность, так сказать, человека – и поставить на голосование на следующий период, когда мы будем голосовать, через неделю или через две.
Євген Васильович, будь ласка, Мармазов.
Уважаемые товарищи, ну, мы, когда утверждаем судей, интересуемся, выходим в район, в область, наводим справки. А тем более вот эти выборы нашумевшиеся в Кировограде, они все варились в Ленинском районе. Но что касается претендентов на утверждение Черныша, то у меня такая информация, что это очень принципиальный судья. Он никакого отношения к вот этой демагогии, судам, связанных с выборами, не имел. Он рассматривает уголовные дела. Притом о нем сказали, что это судья, который занимает принципиальную позицию, даже не поддается, когда на него давит вот этот районный председатель суда, чтобы провести какую-то линию. Так что я считаю, что этот человек будет отвечать за то, что он не делал. Я считаю, его надо поддержать. Это нормальная кандидатура, молодой человек, перспективный, и самое главное: в таком сложнейшем районном суде, как Ленинский, - это что Печерский в Киеве, он в Ленинском, - он занимает принципиальную позицию. Я считаю, его просто надо поддержать.
Євген Васильович, ви коректніше висловлюйтесь. У наших судах голови судів на суддів не тиснуть. Будь ласка, майте на увазі. Але в даному випадку мова йде ось, про що. Якщо фракція не буде голосувати – це 30 чоловік, - то тоді ми зіпсуємо біографію судді. Є пропозиція: через тиждень вернутися до цього питання, і оскільки він має всі позитивні якості, ми проголосуємо на його підтримку. Так? Микола Ілліч теж це підтримує. Я прошу: не наполягайте на голосуванні. Добре?
Добре.
Визначилися. Йдемо далі. Костєва Тетяна Сергіївна. Ярослав Михайлович Кендзьор висловив сумніви з приводу цієї кандидатури. Прошу.
Шановні колеги народні депутати, я, в першу чергу, хочу подякувати Василю Васильовичу Онопенку за його публічну позицію. Я думаю, це така заява неодмінно буде застерігати багатьох суддів. Я вчора, на превеликий жаль, не встиг на засідання комітету Сергія Васильовича. У мене в руках, я зі Львова привіз, цілу папку документів, які засвідчують про участь судді Костів у великий земельній афері. Саме рішенням судді Костів віддавалися Львівським ділкам 32 гектари лісу першої категорії. Ви знаєте, Олександр Олександрович, Брюховецький ліс. І це рішення потім скасоване було, але Львівська міська рада до сьогоднішнього дня бореться, щоб врятувати ці легені Львова. Тобто, я прошу, щоб в кращому. ну, в гіршому випадку. в кращому відкласти слухання і ще раз перевірити оці документи, що я привіз, або просто не голосувати за цього суддю. Дякую.
Ну, пропозиція цілком зрозуміла. Але, Ярослав Михайлович. Теж Ярослав Михайлович, до речі, зверніть увагу, Сухий має іншу думку. Будь ласка.
Шановні колеги, я суддю Костів Тетяну Сергіївну знаю, хоча я з іншого округу, але мені доводилося просити в неї захисту по майнових правах людей. Я не бачу, де вона. невеликого росточку.
Вона стоїть он зверху.
мініатюрна жіночка, і я щось не вірю в обґрунтованість цієї скарги, що суддя роздає ліси. Я перепрошую, не суддя роздає ліси, а. Мені дуже не хотілось би, аби ми Верховну Раду України перетворювали тут на арену, де зводяться якісь особисті рахунку. Може, там щось інше є, про що пан Кендзьор не сказав, то нехай він зараз скаже, якщо він має щось сказати. Я пропоную кандидатуру Костів Тетяни Сергіївни підтримати. Дякую.
Шановний Ярославе Михайловичу, я прошу між собою не сперечатися тут, а вирішувати питання про суддю. Говорить зараз з цього приводу, до речі, зауваження по конкретній справі, Тетяна Сергіївна Костів. Прошу.
Шановні народні депутати, шановний Олександр Олександрович! Суддя Костів не приймала рішення про виділення земель з лісового фонду в кількості 32 гектара. Такого рішення Львівського господарського суду за підписом судді Костів не існує. Є рішення про спонукання до вчинення дій, тобто до виконання рішення сільської ради, Грибовецької сільської ради про заключення договору куплі-продажу. Всі ці. це рішення підтверджується всіма нормативними документами, всіма актами, всіма рішеннями, які є в матеріалах справи. Тобто рішення такого про виділення земель з лісового фонду першої категорії не існує. Це було, всі документи, які це підтверджують, були учора представлені на комітет.
Інших зауважень не було до вашої роботи? Спокійно. Василь Степанович Богачук.
Дякую. Василь Богачук, Соціалістична партія, Тернопіль. Шановні депутати, я більше десяти років працював адвокатом і добре знаю господарський суд Львівської області. Дійсно, є там багато нарікань на його роботу і на суддів. Але жодного нарікання я не почув на суддю Костів. Навпаки про суддю говорять як про принципову, справедливу, яка об’єктивно підходить до винесення рішень. І, я вважаю, що ми сьогодні повинні підтримати пропозицію комітету щодо обрання її безстроково. Дякую.
Тарас Чорновіл теж із Львова, він скаже точніше.
Шановні колеги, я теж знаю цю суддю. І я можу стверджувати, що ні разу серед того числа великої кількості суддів, на які були скарги, на неї скарги ніколи не поступали. І по тій справі, про яку говориться, у мене немає даних, що вона мала до неї хоча би якесь відношення. По Львову є ряд суддів, по яких треба розглядати питання компетентності їхньої, є ряд суддів, які відверто заангажовано виступали не залежно від політичної позиції і в один, і в другий бік. Але в даному випадку, мені здається, що ситуація надумана. І я прошу депутатів підтримати її.
Можна ставити на голосування? Я ставлю на голосування кандидатуру Костів Тетяни Сергіївни. Будь ласка. [[13:53:13]] За-244 Рішення прийнято. [[О п л е с к и]] Я хочу порекомендувати Ярославу Михайловичу. Ви дайте хід цій справі. Якщо виявиться, що справді вона винна у тому, то тоді є інші способи звільнити її з роботи. Але якщо немає інших зауважень, то ми не маємо підстав сьогодні не підтримати цю кандидатуру. Будь ласка, Сергію Васильовичу, далі.
Розглянувши на своєму засіданні 14 березня 2007 року подання голови Верховного Суду про обрання Коваля Петра Юрійовича на посаду безстроково. Скаргу народних депутатів України Петрова, Кальцева, відповіді кваліфікаційних комісій, суддів, загальних судів Запорізького апеляційного округу та Ради суддів загальних місцевих судів та апеляційного суду Запорізької області, заслухавши пояснення судді комітет одноголосно прийняв рішення не рекомендувати Верховній Раді України обирати Петра Юрійовича Коваля на посаду судді безстроково. Відповідний проект постанови у вас є 3277-3.
У двох словах, фабула проблеми питання, чому?
Рейдерство. Так на комітеті було встановлено.
Будь ласка, Бабурін має слово. Бабурін.
Бабурин, фракция коммунистов, Запорожье. Понимаете когда приходят на комитет, я не знал, честно говоря, что вчера рассматривался Коваль. Я бы пришел со своей стороны тоже привел аргументы. Все то о чем говорили мне передавали, самое главное, что Коваль принимал решение по целостному майновому комплексу акционерной компании «Ритм». Это решение прошло апелляцию, это решение прошло кассацию и Верховный суд согласился с решением Коваля. И там это главное дело, никакого там рейдерства не было. Рейдерство было с той стороны, которая три года назад захватила имущество акционерной кампании «Ритм». Поэтому я бы попросил, Сан Саныч, на комитете вот так с голоса не решать. Давайте разберемся, я готов поучаствовать тоже, может быть и меня чему нибудь там научат и вернуться к этому вопросу на следующем заседании или когда будет готов комитет.
Сан Саныч! Разрешите мне. По одному из дел Коваль вынес определение об аресте крупных пакетов акций с шести обленерго. Не надо?
Я прошу, давайте ми не будемо один одного лякати обсягами зловживань, які є в Україні, бо ми тоді відкриємо видно велику таємницю. Але мова йде про те, вірніше, це доля людини, давайте ми тоді уважніше розглянемо, є пропозиція не розглядати питання сьогодні по суті, не голосувати, а з’ясувати, що ж було істиною причиною ставлення позитивно чи негативно до цього претендента на обрання суддею безстроково. Як ви дивитесь, давайте не будемо голосувати, бо можна поставити, ясно, що голоси розійдуться і тоді повертатися до нього немає потреби. Можна перенести? Перенесемо це питання, добре. Далі.
Комітет з питань правосуддя на своєму засіданні 5 березня 2007 року розглянув подання Вищої ради юстиції про звільнення суддів апеляційних та місцевих судів у зв’язку з поданням заяви про відставку. У своїх заявах судді зазначили, що написали їх добровільно. Комітет з питань правосуддя підтримав згадане подання Вищої ради юстиції та вніс відповідний проект постанови за реєстраційним № 3278. Від 6 березня цього року. Шановні колеги, чи є потреба зачитувати проект постанови в цілому?
Ви прізвища суддів назвіть.
Прізвища? Тополева Володимира Костянтиновича, Кісєля Миколу Олександровичу, Ходаківську Тетяну Іванівну, Нескороженко Івана Даниловича, Трофименка Михайла Володимировича, просимо підтримати.
Шановні депутати, йдеться про суддів Апеляційного суду Одеської області, Черкаської області, районного суду Житомирської області, районного суду Полтавської і районного суду Чернігівської області про звільнення їх на основі заяв, котрі вони написали добровільно. І, власне кажучи, ми тільки формальну процедуру виконуємо. Я ставлю на голосування проект Постанови 3278 про звільнення суддів. Йде голосування. [[13:58:32]] За-233 Рішення прийнято. Дякую. Давайте побажаємо обраним суддям успішної роботи, доброго здоров’я і щоб вони керувалися завжди принципами справедливості і законності у своїх рішеннях. Шановні депутати, у зв’язку із тим, що ми затрималися під час розгляду цього питання, а міністр і інші відповідальні працівники тут присутні, я продовжую правом, наданим мені Регламентом, на 15 хвилин наше засідання. Розглядаємо проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Турецької Республіки про співробітництво в сфері науки і технологій. Доповідає міністр Станіслав Миколайович Ніколаєнко.
Шановний Олександре Олександровичу, шановні народні депутати. На ваш розгляд уряд виносить проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Турецької Республіки про співробітництво в сфері науки і технологій, розробленого відповідно до статті 9-ї Закону про міжнародні договори. Цей документ у вас є на руках. Окрім того, до договору додається ще додаток номер 1, який регулює захист інтелектуальної власності. Хочу сказати, що цей договір був підписаний 7 червня 2005 року в Анкарі. І він передбачає науково-технічне співробітництво із нашими колегами в Турції. Таких договорів ми маємо приблизно 60, Україна з іншими країнами, 60, це буде третій. Я хотів би сказати, що це є абсолютно взаємовигідна справа. Угода не потребує зміни існуючих та прийняття нових законодавчих актів України. Прийняття цього закону сприятиме стабілізації партнерських відносин між Україною і Турецькою Республікою у сфері науки та техніки. Просив би прийняти законопроект у цілому, шановний Олександре Олександровичу.
Чи є запитання до Станіслава Миколайовича? У Матвієнкова є запитання. Будь ласка, Сергій Анатолійович.
Матвиенков, фракция Социалистической партии. Станислав Николаевич, мы на заседании фракции рассмотрели эту ратификацию. У нас нет замечаний в отношении ратификации. Но мы бы хотели послушать ваше пояснение со следующего привода. На сегодняшний день во Львове студенты задают вопрос в отношении перехода бакалавра, магистра, в отношении этих экзаменов, которые происходят. И эта ситуация, которая в какой-то степени тревожит не только студентов Львова, но и, я думаю, все студентов Украины да и избирателей. Хотелось бы, чтобы все-таки прояснили ситуацию, что же там все-таки происходит? Спасибо.
Олександре Олександровичу, якщо дозволите, я півтори хвилини, да?
Будь ласка, 2 хвилини дайте для пояснення, хоч це не тема ратифікації, але тим не менше раз розмова така відбулася.
Шановний, я дякую фракції за задане питання. Перше за все, я хотів би сказати народним депутатам наступне. Міністерство освіти і науки ніяких нових ініціатив при вступній кампанії цього року не ініціювало. Ми взяли діючу базу, стаття 53 Конституції України, де сказано, що вища освіта здобувається на конкурсній основу, статтю 4 Закону „Про вишу освіту”. Закон „Про вищу освіту” прийнятий у 2002 році і введений, тобто ці зміни, про які ви сказали, введений у 2002 році у січні місяці. Ми просто виконуємо ці дві статті і відповідну постанову Кабінету Міністрів України, яка ще прийнята у 1990 році. Про що йде мова? У нас вища освіта має сьогодні два рівня: бакалавр і магістр. Ну, магістр і спеціаліст – це рівно. Але я кажу по-новому: бакалавр і магістр. Коли ви вступаєте на бакалавра, ви складаєте вступні іспити. Чотири роки – ви отримали диплом бакалавра. Ви йдете на магістра, і також вступні випробування. Чому? Тому що сьогодні з дипломом бакалавра ви можете із Донецька приїхати у Львів, а за Львову у Київ. І получається на 100 місць умовно в університеті може претендувати 200 осіб, але число бакалаврів-бюджетників і число магістрів-бюджетників співпадає. Ми не зменшили число студентів. Сергію Анатолійовичу, про що йде мова? Мова може йти ось про що. Що є бюджетник з бідної сім’ї, є бюджетник также – людина, яка на контрактній формі навчається, також з бідної сім’ї, а є і хтось із багатої сім’ї, а на бюджетній формі на трієчки навчається. А той, хто платить гроші – контрактник каже: „Я закінчив і отримав диплом бакалавра на одне відмінно, чому я не може претендувати, щоб диплом магістра отримати на бюджетній основі?” То потрібно нормально навчатися і місця бюджетні ми не скоротили. Правила прийому відповідають абсолютно закону і Конституції. Зараз, Олександре Олександровичу, відбувається розмова студент.
Дайте можливість закінчити.
Іде зараз розмова з керівниками студентського самоврядування, в тому числі зі Львову, Харкова, Києва, і ми домовляємося з ними. Вчора під час прямого ефіру у Львові, де був присутній директор департаменту нашого міністерства Болюбаш, ректори, керівники студентів домовилися на цю тему, питань немає. Ми не зменшуємо право наших громадян на вищу освіту, а працюємо так, як діє вся Європа, це європейський порядок.
Добре, так і дійте. Я ставлю на голосування Закон про ратифікацію Угоди між Україною і Турцією. Прошу. Голосування іде, Валерій Григорович. [[14:04:30]] За-216 Не встигли проголосувать? Хто за те, щоб повернутися до голосування, будь ласка. Не спішіть, Олександр Миколайович, сядьте на місце поки що. [[14:05:00]] За-242 Я ставлю на голосування проект Закону про ратифікацію, будь ласка. [[14:05:20]] За-245 Рішення прийнято. У нас ще є 10 хвилин. Але я думаю, ми за п’ять хвилин справимося. Тут така справа: наш депутат – доповідач з цього питання [[проект Постанови про погодження місця розташування об’єктів про виділення земельної ділянки для будівництва школи]] у лікарні знаходиться. Його треба зараз відпустити в лікарню. Тому давайте ми дамо можливість Бевзенку Валерію Федоровичу доповісти це питання і ми його проголосуємо. Будь ласка, ідіть на трибуну. Бевзенко Валерій Федорович.
Шановний Олександре Олександровичу, шановні народні депутати! На ваш розгляд пропонується проект Постанови Верховної Ради України, якою передбачається погодити місце розташування двох об’єктів, а саме. Перше. Місце розташування кладовища Ватутінського виробничого управління житлово-комунального господарства Ватутінської міської ради на землях запасу 6 гектар особо цінних земель в межах території Юрківської сільської ради Звенігородського району Черкаської області в постійне користування. І другий об’єкт. Місце будівництва Седнівської загальноосвітньої школи 1-3 ступеня Відділу освіти Чернігівської районної державної адміністрації на землях запасу 3,9 гектар, в тому числі 2,25 гектар особливо цінних земель в межах території Седнівської селищної ради Чернігівського району Чернігівської області в постійне користування. Направлені Кабінет Міністрів України матеріали по зазначених об’єктах в повному обсязі відповідають вимогам чинного Земельного законодавства України. Відповідно до вимог статей 150 та 151 Земельного кодексу України погоджені з відповідними органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування, власниками землі та землекористувачами органами земельних ресурсів природоохоронними і санітарно-епідеміологічними органами, органами містобудування, архітектури та охорони культурної спадщини подані матеріали пройшли державну землевпорядну експертизу. Інформація про погодження цих об’єктів вам роздана. Всі матеріали, а також оригінали документів із зазначеного питання знаходяться в комітеті. При бажання кожен із вас може з ними ознайомитися в зручний для нього час. З огляду на зазначене, комітет рекомендує прийняти зазначенийпроект постанови в першому читанні і в цілому як постанову.
Є запитання до доповідача? Немає. Є бажаючі висловитися з цього приводу? Хочу тільки підкреслити для радіослухачів, що всі рішення Черкаської обласної адміністрації, обласної ради, Звенигородської ради і так дальше – все це є. Тобто, є необхідність об’єктивна виділення таких земель. Тому я ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради, реєстраційний номер 3207 про погодження місця розташування об’єктів. Йде голосування. Будь ласка. За. [[14:08:32]] За-242 Рішення прийнято. Спасибі вам. Перерва оголошується до 16 години. А?! Вибачте, перед цим, вибачте, не оголошується перерва. Лічильної комісії доповідь. Будь ласка.
Протокол номер два засідання Лічильної комісії Верховної Ради України. Слухали: про підсумки таємного голосування про призначення на посади членів вищої ради юстиції. У бюлетень для таємного голосування про призначення на посади членів Вищої ради юстиції були включені кандидатури: Бондика Валерія Анатолійовича, Завальнюка Володимира Васильовича, Колесніченка Володимира Миколайовича, Лабунської Анжеліки Вікторівни. На підставі результатів таємного голосування Лічильна комісія встановила. Кількість народних депутатів України, повноваження яких визнано: 450. Кількість народних депутатів України, які одержали бюлетені для таємного голосування: 207. Кількість народних депутатів України, які взяли участь в голосуванні: 207. Відповідно до частини другої статті 113 Конституції України, статті восьмої Закону України „Про Вищу раду юстиції” та глави сьомої статті 39-ї частини шостої Регламенту Верховної Ради України Лічильна комісія вирішила: визнати вибори такими, що не відбулися.
Я думаю, що інформація зрозуміла. Це для керівників фракцій, перш за все. Будь ласка, проаналізуйте, хто із депутатів і з яких причин не бере участі у голосуванні. І зробіть висновки, я думаю, що це буде правильно. Це перше. А, по-друге, оголошую перерву до 16 годину. Наполягаю на тому, щоб всі були на місці, оскільки розглядаються надзвичайно важливі питання, зокрема Закон про зміни до Закону про бюджет.