Шановні колеги, прошу заходити в зал і приготуватись до реєстрації. Займайте робочі місця. Прошу заходити в зал. Отже, прошу провести реєстрацію. Прошу зареєструватись. [[10:04:36]] Зареєстровано 322 народних депутати. Ранкове пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Сьогодні день народження у наших колег, в Михайла Леонтійовича Бондаря, бійця самооборони, бійця Національної гвардії. Вітаємо, Михайле, з днем народження! [[Оплески]] В Олени Костянтинівни Кондратюк. Олени нема, але привітаємо її. Я впевнений, вона долучиться до нас. І також у Михайла Івановича Ланя. Привітаємо колег. [[Оплески]] Шановні колеги! Сенат Сполучених Штатів Америки схвалив та спрямував на підпис Президенту проект Закону про Бюджет США на 2018 рік, на потреби національної оборони, який передбачає 350 мільйонів доларів для надання безпекової допомоги для України. І я від імені всіх народних депутатів висловлюю подяку американським колегам за підтримку України. Ви пригадуєте, ми підписали Угоду між Конгресом Сполучених Штатів Америки і українським парламентом. І я переконаний, що Президент США Дональд Трамп підпише оборонний бюджет, і це буде важливим кроком у нашій співпраці і в перемозі над російським агресором. Дякуємо нашим колегам. Також сьогодні Міжнародний день студента, і щиро вітаю усіх і колишніх, і теперішніх студентів з цим святом. Вітаємо студентів! І сьогодні традиційно у засіданні Верховної Ради України бере участь Прем’єр-міністр України Володимир Борисович Гройсман і члени уряди. Привітаємо їх. І ми переходи до "години запитань до Уряду". Я нагадаю, що ми маємо два виступи: сьогодні це буде віце-прем’єр-міністр Геннадій Григорович Зубко, а також перший заступник міністра освіти і науки Володимир Віталійович Ковтунець, а потім 30 хвилин запитання до членів уряду. І я оголошую початок "години запитань до Уряду". І запрошую до виступу міністра регіонального розвитку – віце-прем’єр-міністра України Геннадія Григоровича Зубка. Будь ласка, пане Геннадію.
Шановний пане Голово, шановні колеги, Прем’єр-міністр, шановні народні депутати! Я би хотів би у першу чергу почати свій виступ з того, щоб подякувати цьому складу Верховної Ради про рішучий прорив саме у реформі житлово-комунального господарства. Ви знаєте, на цьому тижні ми закінчили практично прийняття тих законів, які сьогодні дійсно потребують для виконання двох простих завдань. У першу чергу це сформувати безпосередньо можливості власників житлово-комунального господарства для того, щоб вони могли управляти своєю власністю, обліковувати свої послуги і саме головне – платити тільки за те, що вони дійсно споживають. Другий напрямок – це реформа житлово-комунального господарства те, що стосується комунальних підприємств, і те, що стосується безпосередньо підвищення енергоефективності у житловому секторі. Я би хотів показати отакий невеликий слайд, де ви побачити всі нормативні акти, які сьогодні прийняті Верховною Радою, які були розроблені в уряді і яким потрібно сьогодні разом з Верховною Радою, з експертами, з асоціаціями безпосередньо імплементувати для того, щоб безпосередньо законодавчі зміни і нормативні акти уряду дали користь нашим українським родинам. Ще раз хотів би наголосити, що Закон про Фонд енергоефективності, Закон про енергоефективність будівель, Закон про житлово-комунальні послуги, 417 Закон про спільну власність - це саме той пакет законів, який дає можливість безпосередньо рухатись і в напрямку створення спільного власника, і в напрямку реформування житлово-комунального господарства. Також дуже важливий закон, який був прийнятий Верховною Радою, - Закон про комерційний облік, який дає чітку вказівку і обов’язок постачальним підприємствам встановити будинкові лічильники і дати можливість безпосередньо сплачувати нашим громадянам за спожиту енергію, а не нараховану нормативну, яка була за 25 років і безпосередньо не давала якості послуг. Що б я хотів би зазначити, що ви можете побачити наступний слайд, де практично 5 законів базових вирішують ці питання і, що нам потрібно робити далі. А далі ситуація дуже проста. Імплементація нормативних актів, яка між собою практично пов’язана. Це і питання взагалі встановлення лічильників, це і питання взаємовідносин між постачальниками і споживачем, це можливість управління власністю, це можливість найняття управителя, який буде безпосередньо надавати послугу для своїх мешканців і установлювати взаємовідносини з постачальниками послуг. Це питання впровадження енергоефективності, тому що сьогодні ми запускаємо величезний ринок, який, на нашу думку, має можливості в розмірі 30 мільярдів євро на протязі майбутніх 30. 10 років. Що для нас дуже важливо? Що держава сьогодні, формуючи взаємовідносини між суб’єктами на ринку, дає ще і фінансову, і технічну підтримку як через "теплі кредити", так і через створення Фонду енергоефективності, який повинен виконати дуже просту мету – дати можливість співвласнику проаналізувати стан будинку, дати рекомендації, дати маршрутну карту, запустити ринок енергоаудиторів, запустити ринок енергосервісних компаній, дати фінансову підтримку як ОСББ, так і спільним власникам і, виконавши такі, дуже непрості завдання, ми зможемо перейти для того, щоб зекономити безпосередньо кількість споживаної енергії в будинках до 50 відсотків. Дуже непроста задач, але вона абсолютно зрозуміла, абсолютно проста, і цей шлях пройшли всі європейські країни, які сьогодні споживають вдвічі, втричі і вчетверо менше енергії для забезпечення якісного проживання безпосередньо у європейських родин. І ми сподіваємося, що разом з вами ми пройдемо, щоб саме безпосередньо такий рівень споживань і такий рівень якості послуг був у наших українців. Що ще додатково ми зробили для того, щоб підсилити можливість, з одного боку, постачальних підприємств, з іншого боку, захистити наших мешканців? Ми прийняли з вами в цьому році Закон 7030, який дозволяє реструктуризувати борги, які накопичились за 25 років, і ці бори реструктуризувати на 5 років, таким чином даючи можливість за підтримкою місцевого самоврядування розрахуватися з боргами, забезпечити поточну оплату споживаної енергії, і, саме головне, дати можливість списати штрафи і пені, які нараховувались всі ці роки і давили великим фінансовим тягарем не тільки на комунальні підприємства, не тільки на місцеві бюджети, а і безпосередньо на послуги і вартість послуг наших мешканців. Я хотів би зазначити, що от зараз ви подивитеся слайд, де ви чітко бачите цифри, що саме закон. Наступний дайте, будь ласка, слайд. Що саме Закон 1730 відкриває шлях до практично погашення в заборгованість в 14,7 мільярдів гривень, які тягарем всі ці роки практично лежали на плечах, я би не сказав комунальних підприємств, вони лежали тягарем на наших мешканцях, на наших споживачах. І сьогодні практично, коли ми рухаємося по реструктуризації, ми маємо можливість 8,7 мільярдів реструктуризувати на 5 років, і завдяки виконання графіків реструктуризації практично списати з комунальних підприємств 6 мільярдів боргів, які були нараховані, але відповідного джерела погашення безпосередньо цього напрямку у підприємств не було. Я ще раз хотів би звернути увагу, що, можливо, для народних депутатів пройшло незаміченим, але дуже важливе рішення уряду про перший етап монетизації субсидій. Ми перший раз за 25 років відходимо від клірингових розрахунків між постачальним підприємством "Нафтогазом" і державним бюджетом. Ми прибираємо той касовий розрив, коли безпосередньо комунальне підприємство надаючи послуги, повинно було б узгоджувати протоколи, бігати по державним установам і доказувати про те, що вони повинні отримати кошти у вигляді субсидій від залежності боргів "Нафтогазу" по податковим боргам і всім іншим боргам, які повинні. були створені. Безпосередньо цей крок дає не тільки можливість прибрати касові розрахунки і отримати підприємствам живі кошти, дає можливість запустити ринок енергії як газу так і електроенергії тому що це стосується як водопостачальних підприємств, так і теплогенеруючих підприємств. Безпосередньо в цей ринок можуть заходити крім "Нафтогазу" інші постачальники газу, інші постачальники електроенергії, таким чином запускаючи і ринок газу, таким чином запускаючи ринок електроенергії і створюючи конкуренцію за споживача. Це той момент, коли ще раз і ще раз наголошую, що ринкові відносини є не тільки у взаємовідносинах споживача і монополістами, а є ще і між поставщиками енергії і державою. Для нас це дуже важливий перший крок тому що наступним кроком ми бачимо безпосередньо монетизацію на рівні домогосподарств і це те питання, яке нам дозволить вирішити першочергово проблему. Та кількість субсидій, які сьогодні, щорічно витрачає держава, а це практично в цьому році буде на рівні 70 мільярдів, дасть можливість частину зекономлених субсидій направити як інвестиції в енергоефективність. Це дасть можливість не втрачати щорічно кошти, а повертати їх в модернізацію, в енергоефективні заходи, безпосередньо для наших мешканців. Що дуже важливе я хотів би відмітити і чим відрізняється цей опалювальний сезон від попередніх 25-ти. 3 роки поспіль Верховна Рада, Президент, уряд, Прем’єр-міністр, проводять політику децентралізації. Вона починалася в 2015 році саме з питання фінансової децентралізації. Безпрецедентне зростання місцевих бюджетів. В цьому році ми вже бачимо виконання місцевих бюджетів на рівні 170 мільярдів, це додатково вже плюс 35 мільярдів, порівняно з минулим роком, в цьому році. Це означає, що сьогодні місцеве самоврядування підсилено виконанням можливостей для надання якісних послуг, в тому числі і у житлово-комунальному господарстві для своїх мешканців. І для нас дуже важливо, щоб з коштами, з повноваженнями приходила також і відповідальність. Тому що для нас дуже важливо виконання безпосередньо місцевим самоврядуванням, в першу чергу, якісного, стабільного функціонування систем життєзабезпечення і вже потім виконання тих стратегій, які приймає громада, розвиток інфраструктури, побудова соціальних об’єктів, розвиток культурних і туристичних проектів, які є в кожній області. І тому ще раз наголошую, що прийняті закони, вони дуже важливі, вони чітко можуть показати як рухатися власнику, яким чином модернізувати безпосередньо комунальні підприємства, а, і саме головне, яким чином органам місцевого самоврядування, маючи можливості і бюджети, підсилити якість послуг безпосередньо на своєму рівні. Ще один законопроект, який ми чекаємо і на прийняття у Верховній Раді, - це захист інвестиційної спроможності безпосередньо комунальних підприємств. Ми його внесли вже в парламент, закон, який дозволяє внести зміни до теплопостачання і захистити інвестиційні складові від міжнародних фінансових організацій, які сьогодні по проектам і Світового банку, і Європейського, і Інвестиційного, і Європейського банку реконструкції і розвитку виконуються нашими підприємствами. Також дуже важливе рішення, яке було прийняте на уряді, - це прийняття концепції реформи теплопостачання населених пунктів і громад. Ми розуміємо про те, що сьогодні технології розвиваються, ми розуміємо про те, що сьогодні місцеве самоврядування додатково може запроваджувати не тільки модернізацію існуючих теплопостачальних і водопостачальних підприємств, а й може, впроваджуючи нові технології, робити нову систему подачу своїх якісних послуг до мешканців. І тому ми разом з органами місцевого самоврядування запропонували подивитися ще раз на систему теплопостачання, на систему водопостачання. Можливо, перейти на іншу систему, де ми зможемо частково відмовитись від використання газу для виробництва енергії, де потрібно, встановлювати кришні котельні, де потрібно, встановлювати районне і квартальне опалення, і, таким чином, перейти до нового, сучасного, якісного надання послуг. Для нас також дуже важливо, що безпосередньо в цьому напрямку ми маємо вже перші приклади, коли є цілі міста, які відмовляються від централізованого опалення, замінюючи його на альтернативні джерела енергії, і на квартальне опалення. Це в минулому році було по Дніпропетровській області і Марганець, і Покровськ, і Нікополь. В цьому році у нас є приклади, коли місто Кам’янець-Подільський переходить повністю від постачання теплової енергії на газу до альтернативних джерел енергії. Ми разом з вами прийняли зміни до Закону про теплопостачання, який дає можливість надавати і виробляти теплову енергію не тільки з газу, а і із альтернативних джерел енергії. І зробити таким чином, щоб було зрозуміло, що вартість надання такої послуги вона залежить не тільки від газу, а можуть бути використані ті альтернативні джерела енергії, які є в кожній області. Тому, безпосередньо, рухаючись по цьому напрямку ми ще раз і ще раз наголошуємо на відповідальності, безпосередньо, органів місцевого самоврядування по наданню, в першу чергу, якісної послуги. Я за те, щоб в містах і громадах з’являлися зоопарки, дельфінарії, фонтани, але я, в першу чергу, хотів наголосити, що кошти, які дає держава повинні бути спрямовані на стале забезпечення систем життєдіяльності. Що для нас дуже важливо? Що безпосередньо, коли сьогодні ми маємо розрахунки населення на рівні 100 відсотків, 110 відсотків, 120 відсотків за споживлені послуги, відправляючи 70 мільярдів на субсидії і пільги, даючи можливість проведення різниці в тарифах, даючи можливість реструктуризувати борги, ми хочемо, щоб люди отримували вчасно якісні послуги, в тому числі по теплопостачанню. В той же час, я хотів би наголосити, що коли ми бачимо випадки, коли порушується температурний режим, коли невчасно підключаються системи опалення, я хочу наголосити, що за цим буде йти безпосередня відповідальність як керівників підприємств, які повинні надати вчасно цю послугу, так і керівників органів місцевого самоврядування, які повинні згідно Закону про. статті 13 про органи місцевого самоврядування, які повинні згідно Закону про теплопостачання не тільки координувати, не тільки управляти, а й нести відповідальність за вчасне надання якісної послуги. Саме безпосередньо ми побачили, що Черкаська область (місто Сміла), Хмельницька область (місто Шепетівка), Київська область (Яготин, і Коцюбинське), маючи розрахунки населення на рівні 110, 120 відсотків, маючи на своїх рахунках кошти, які вони отримували по фінансовій децентралізації, не приступили, на жаль, вчасно до такого опалення. Відповідне звернення до прокуратур обласних були направлені місцевими органами, місцевими адміністраціями. І вже ми хочемо у правовій площині подивитися, хто і як не виконав вчасно свої обов’язки для того, щоб надати якісну послугу для своїх мешканців. Ще раз наголошую, нам дуже важливо, щоб безпосередньо або в політичних протистояннях, або в неефективному використані не були заручниками безпосередньо.
Будь ласка, одна хвилина, тому що депутати все-таки прагнуть задавати запитання.
і для нас дуже важливо, що безпосередньо, коли ми бачимо 22 мільйони на рахунках безпосередньо міста, коли ми бачимо, що не запускається опалення тільки за невчасні розрахунки за газ, і держава разом з обласною радою шукає 700 тисяч, і виділяє 1 мільйон 700 для того, щоб запустити це опалення, я думаю, що безпосередньо ми разом з правоохоронними органами дійдемо до конкретної відповідальності, персональної кожного керівника або підприємства, або безпосередньо органу місцевого самоврядування, який невчасно почав цим займатися і поставив під загрозу безпосередньо здоров’я в першу чергу наших мешканців. Ще раз хотів би наголосити, що зараз в нас є дуже важлива реформа децентралізації, реформа теплопостачання, реформа житлово-комунального господарства, і тут спільна робота, яка повинна бути проведена на всіх рівнях. Але в першу чергу ми ставимо за мету, це те, щоби наші українці якісно, вчасно отримували ті.
Дякую, шановний пане віце-прем’єр-міністре, за вашу доповідь. І зараз я запрошую до слова, шановні колеги, першого заступника міністра освіти і науки України Володимира Ковтунця для доповіді. А після цього ми перейдемо до запитань до уряду. Пане Ковтунець.
Шановні народні депутати, шановні члени уряду! Користуючись нагодою, Міністерство освіти і науки з цієї трибуни вітає наших студентів із святом і всім бажає найвищих досягнень – наукових, освітніх, спортивних, мистецьких во славу нашої України. Дозвольте. у зв’язку з тим, що уряд з 1 листопада підвищив академічні і соціальні стипендії на 18 відсотків, дозвольте доповісти про ті зміни кількісні і якісні, які відбулися впродовж нинішнього року у системі стипендіального забезпечення наших студентів. Прошу наступний слайд. Отже, на наступних діаграмах ви можете побачити стипендії, розмір стипендій станом 2016 року, розмір стипендій до 1 листопада нинішнього року і після 1 листопада нинішнього року і що буде продовжуватися у наступному. Отже, стипендія, звичайно, академічна зараз складає 1 тисячу 300 гривень, це та стипендія, яку отримують студенти, як ми називали раніше, ВНЗ ІІІ-ІV рівня акредитації – університетів і академій. Наступний слайд. Для гостро дефіцитних спеціальностей, де був невисокий конкурс, йшла молодь з невисокими результатами за середню освіту, стипендія підвищена, і зараз в таких спеціальностях вона перевищує 1 тисячу 600 гривень. Наступний слайд. Підвищена академічна для таких гостро дефіцитних спеціальностей складає майже 2,5 тисячі гривень. Я нагадаю, що сюди включаються стипендії для студентів, які навчаються на вчительських спеціальностях природничого і фізико-математичного спрямування, а також на низку природничих і технічних спеціальностей. Наступний слайд. Соціальні стипендії, я для прикладу покажу, там різна градація. Я покажу як змінилися стипендії дітям-сиротам. Зараз стипендія дітей-сиріт складає понад дві тисячі 300 гривень. І це не єдине виплата для дітей сиріт, вони ще отримують додаткові кошти на отримання, на купівлю підручників. Прошу наступний слайд. І найвища категорія – це учасники і переможці міжнародних предметних олімпіад, які отримують стипендії Президента. Нинішнього року призери, переможці міжнародних олімпіад отримують стипендію близько до 3 тисяч гривень. Загалом. Наступний слайд покажіть. Загалом станом на сьогодні охоплення академічними стипендіями складає 45 відсотків від загальної чисельності студентів, які навчаються за кошти державного бюджету, - це понад 310 тисяч студентів, які навчаються за програмами молодшого спеціаліста, бакалавра і магістра. Підвищення академічні в цьому числі отримують понад 12 відсотків, це не лише відмінники, це ті, які за рейтингом успішності займають провідні позиції, це значно більше, ніж мали відмінників у 2016 році. Соціальні стипендії у нас отримують 49,5 тисяч студентів, і на це щомісячно витрачається понад 60 мільйонів гривень.
Я перепрошую, на секундочку. Шановні колеги, згідно Регламенту, заборонено розміщення плакатів у Верховній Раді. [[Шум в залі]] Я ще раз вам наголошую, згідно діючого Регламенту, заборонено розміщення будь-яких транспарантів і плакатів у Верховній Раді України. Тому я прошу вас прибрати плакат. Продовжуйте, будь ласка.
Дякую. Отже, я хочу повідомити, що нова стипендіальна політика привела до певних результатів. В 16 році ми всі обурювались тим, що мінімальний прохідний бал на окремі, особливо вчительські спеціальності, дуже низький, що не гарантує якісної підготовки вчителів, перш за все, природничих дисциплін, математики та інформатики. Завдяки підвищення цих стипендій, наступний слайд покажіть, будь ласка, ви можете побачити, що по всіх, по всіх вчительських спеціальностях ми маємо вагоме підвищення оцього мінімального прохідного балу. Якщо подивитись середній бал тих, хто зарахований на ці спеціальності, він буде ще вищий. Тобто стипендіальне заохочення, яке ми запровадили, підвищить якість підготовки вчителів, відповідно спрацює позитивно на впровадження ідей нової української школи. Наступний слайд. А тепер коротенький підсумок, що змінилось порівняно з 16 роком. Стипендіальне забезпечення, яке діяло на 16 рік, по-перше, стимулювало завищення оцінок. Тому що той університет, в якому було більше хорошистів, студентів, які не мали трійок, він отримував більшу суму грошей на стипендії. І кожен ректор був зацікавлений в тому, щоб підвищувати ці оцінки. Зараз стипендії призначаються окремо за кожним курсом, за кожною спеціальністю і незалежно від того, яка шкала оцінювання, 45 відсотків отримують стипендії. З них 12 відсотків отримують підвищення, ті, що краще навчаються. Стара система була несправедливою стосовно якості освітнього процесу. Ми мали дуже багато прикладів, коли при високій якості освітнього процесу, це стосується математичних факультетів, це стосується багатьох інженерних факультетів, через високу вимогливість викладачів ці студенти отримували значно менший відсоток стипендій, ніж отримують зараз. І нарешті, якщо в минулі роки видатки на академічні стипендії включались до загальних видатків на здобуття освіти і враховувались як видатки на оплату освітніх послуг, то зараз академічні стипендії ідуть за окремою бюджетною програмою, і ми, таким чином, розмежовуємо видатки на здобуття освітніх послуг і підтримку наших кращих студентів. Наступний слайд. Що ми плануємо зробити з наступного бюджетного року? Підготовлені проекти постанов, які передбачають розширити список спеціальностей, за якими будуть йти підвищені стипендії, зокрема планується включити туди хімію також. І друге – розширити права вищих навчальних закладів у призначенні стипендій. У нас, справді, є невеликі групи, в яких буде до 10 студентів, це, як правило, магістерські освітні програми, куди приходять найкращі студенти, і насправді вони всі заслуговують на те, щоб отримувати стипендії. І тому цей відсоток 45, він буде, обмеження поширюватися на весь заклад освіти, але не на окремі факультети, не на окремі спеціальності. І на закінчення дозвольте паралельно нагадати одну проблему, яка міністерство досить хвилю. Упродовж багатьох років ми не можемо розпочати повноцінну роботу Національного агентства забезпечення якості вищої освіти. Без такого незалежного агентства ми перебуваємо у сірій зоні учасників Болонського процесу. І якщо ми таке агентство не запустимо, ми ризикуємо випасти із Болонського процесу, це поставить крапку на нашій європейській інтеграції у сфері вищої освіти. Ми мали погоджену позицію з комітетом. На превеликий жаль, при прийнятті Закону "Про освіту" Верховна Рада нашу узгоджену позицію не підтримала і зараз ми маємо нову процедуру формування агентства. Ми зробили все, що покладено, всі повноваження, які покладені на міністерство. Ми повинні сформувати конкурсну комісію, в якій 5 представників України, українські громадяни і 4 представників міжнародних організацій, європейських організацій. Ми готові до будь-якого діалогу, до конструктивної співпраці, але дуже просили далі цей процес не блокувати для того, щоб Україна не втрачала в нашій європейській інтеграції. Дякую за увагу.
Дякую вам. Колеги, я ще раз прошу зняти плакат. Я сподіваюсь на розуміння і дотримання усіма загальних правил, в приміщенні Верховної Ради України не має бути ніяких плакатів. Тому я ще раз звертаюся з проханням. І зараз я прошу всіх приготуватись до запису на запитання до Кабінету Міністрів України. Готові всі? Прошу провести запис і прошу записатись. Будь ласка. Отже, слово для запитання надається Бойко Олені Петрівні. Будь ласка, пані Олена, включіть мікрофон.
Прошу передати слово Бурбаку.
Шановний пане Прем’єр-міністре, цього тижня ми проголосували за бюджет на наступний рік, яким передбачається фінансування і національної безпеки і оборони, фінансування всіх реформ, які проводили в цьому парламенті цієї осені, передбачається фінансування ремонту капітального будівництва доріг і багато-багато іншого. Але ми чули деякі закиди від політичних сил, які ніколи не проголосували і не голосують за бюджет з тим, що там не передбачена підтримка місцевого самоврядування, об’єднаних територіальних громад і підтримка процесу децентралізації. Скажіть, будь ласка, як передбачена в бюджеті 2018 року підтримка децентралізації і створення об’єднаних територіальних громад? Дякую.
Вельмишановний пане Голово, шановний Максим Юрійович, шановні колеги народні депутати, в першу чергу, хочу подякувати всім тим 260 народних депутатів, які підтримали в першому читанні проект бюджету на 2018 рік. Я вважаю, що це свідчення абсолютно якісної нашої співпраці. Декілька місяців ми опрацьовували сам проект закону. І глибоко переконливий в тому, що ми врахуємо всі самі конструктивні пропозиції народних депутатів до другого читання, і в першій декаді, до 10 грудня, ми маємо шанс чи не вперше ухвалити бюджет спільно з вами, для того щоб всі абсолютно прогнозовано увійшли в новий бюджетний рік. А тепер, що стосується питань, які тут в цій залі в тому числі лунали, я їх назву м’яко: неконструктивні або неправдиві. Давайте почнемо з децентралізації. Децентралізація в цьому проекті закону абсолютно повністю збережена і розвивається і ніхто її спиняти не збирається. Хочу наголосити на тому, що в 2014 році я як Віце-прем’єр-міністр України в уряді Арсенія Яценюка почав займатися предметно децентралізацією. Арсеній Яценюк, коли був Прем’єр-міністром, повністю підтримував децентралізацію і надавав необхідну і політичну і практичну підтримку. Далі, після обрання Президента, Президент теж визначив для себе це надзвичайно важливим пріоритетом - пріоритет децентралізації. Тому все те, що відбулося в рамках децентралізації, - це наші з вами надбання: надбання фракції "Блоку Петра Порошенка", "Народного фронту", Радикальної фракції Олега Ляшка, групи "Відродження", Воля народу", які підтримували, позафракційних народних депутатів, і це є абсолютно чіткий факт. Тому все те, що ми маємо в рамках децентралізації, – це і є наша робота, яку ми робимо вже не перший рік. І ніхто не дасть нікому права і можливості зруйнувати децентралізацію. А те, що я чую в цій залі іноді, що децентралізація зупиняється, що децентралізації не буде, в принципі, говорять в більшості своїй ті ж самі люди, які в 2014-му, в 2015-му роках були категорично проти децентралізації, а сьогодні намагаються нав’язати нам фейкові думки. Тому ми підтримували і будемо підтримувати місцеве самоврядування, децентралізацію. Це є відображено в бюджеті на наступний рік. І хочу всі органи місцевого самоврядування запевнити в тому, що на 100 відсотків як Прем’єр-міністр відданий продовженню процесу децентралізації і зміцнення позиції місцевого самоврядування в Україні. Дякую за ваше запитання.
Дякую вам. Зараз два наступних народних депутати, Соболєв і Крулько, передають слово для запитання Рябчину. І прошу надати 2 хвилини для запитання. Будь ласка.
Олексій Рябчин, фракція "Батьківщина", Донеччина. По-перше, вітаю всіх студентів з днем студента і хочу повідомити зал, що в нас на балконі присутні студенти з переміщених вищих навчальних закладів Донеччини, Луганщини та Криму. Прошу привітати їх аплодисментами.
Давайте привітаємо.
Вони навчаються в дуже складних умовах, але вони навчаються в Україні і в них буде українське майбутнє з українськими дипломами. Запитання до шановного пана Прем’єр-міністра. Пане Прем’єр-міністр, в мене запитання як ваш уряд переживе зиму в енергетичному плані, коли енергетичний регулятор де-факто через тиждень втратять свої повноваження. Дуже багато компаній не можуть отримати рішення тому що пан Вовк не може зібрати кворум. Пан Циганенко, якого називають людиною Григоришина, який повинен йти в ротацію, він раптово захворів і його тиждень вже немає на роботі. "Зависли" "зелені інвестиції" і "зелені тарифи" канадців, шведів, ЄБРР, дуже багато великих проблем. І я прошу вас повпливати на це, повпливати на Президента, який повинен призначити двох людей в ротаційну комісію. Верховна Рада це зробила, уряд це зробив, Президент це не зробив і він поклав всю енергетику, яка зараз взимку іде без функціонуючого регулятора. Це перше запитання. Друге запитання в мене до шановного пана віце-прем’єр-міністра Зубка, Питання пов’язане з енергоефективністю. Ви знаєте, що уряд виділив лише 600 мільйонів гривень на енергоефективність цього року і минулого року, субсидій – це 60 мільярдів. Зараз в Україні є рух, 1 відсоток від субсидій, 1 відсоток ВВП повинен йти не на субсидії, а на енергоефективність для того, щоб підвищити рівень захисту людей, для того, щоб збільшити темп розвитку економіки, для того, щоб створити робочі місця, для того, щоб люди могли знизити свої платіжки. І зараз проходить кліматичний саміт в Бонні, від представлений, там і урядовці є, і народні депутати, я тільки повернувся з нього. "Зелений розвиток" прямує великими кроками по світу. Розвиток електромобілів, і у нас великі поклади літію, ми повинні розвивати "зелений" сектор економіки, і енергоефективність саме це. Але при непрацюючому регуляторі всі наші doing business, вони просто розбиваються.
Дякую. Дякую за ваше запитання. Хочу сказати єдине, що ви праві в тому, що фактично робота регулятора, який незалежний від уряду, тобто мова йде про те, що його незалежність не дає мені можливості ніяким чином взагалі організовувати їхню роботу. Він сьогодні вже майже не ефективний з різних причин, в тому числі і недосконалості самих процедур формування регулятора. Ви знаєте про те, що уряд прийняв рішення щодо делегування свого кандидата в конкурсну комісію. Я обов’язково звернуся до Президента з тим, щоб Президент розглянув це питання і вжив необхідних заходів для стабілізації роботи комісії, я думаю, що це в силах Президента. Що стосується опалювального сезону? Хочу вам сказати, що я вже звик і наша команда звикла працювати в форс-мажорних обставинах, і в екстремальних ситуаціях. І хочу запевнити всіх українців, що ми пройдемо абсолютно нормально цю зиму, країна готова, запас енергоресурсів на належному рівні, в тому числі і природного газу, і, звісно, є проблеми, пов’язані із забезпеченням необхідних рішень регулятором. Але я думаю, що ми знайдемо рішення, якщо буде потрібно, буде звертатися до українського парламенту для прийняття необхідних змін до законодавства, які дадуть мені можливість впливати на цей процес. І що стосується енергозбереження? Ви абсолютно праві, ми в першому читанні подали тільки 400 мільйонів на Фонд енергоефективності державний, який ми створили з вами, і 400 мільйонів плюсом на теплі кредити. Я думаю, що цього є недостатньо і ми, в принципі, це передбачали ще в першому читанні, але це ж була дискусія. Зараз ми думаємо, що ми збільшимо фінансування, відповідно до можливостей бюджету і тих цифр, які дадуть можливість нам його збалансувати до другого читання. Дякую за ваше запитання.
Дякую вам. Слово для запитання надається Тимошенку Юрію Володимировичу. А, ще Зубко, так, перепрошую, було два запитання, ще відповість Зубко, а потім я дам слово Лапіну, будь ласка.
Шановні колеги! Я дуже вам дякую за те, що ви опікуєтеся підтримкою енергоефективності, енергозбереження. Ще я хотів би додати до слів Прем’єр-міністра те, що нам потрібно, крім того, що ми маємо сьогодні і підтримку в державному бюджеті на наступний рік і "теплих" кредитів, і фондового фінансування Фонду енергоефективності, і підтримку Європейського Союзу. Ви знаєте, що на цьому тижні відбувся візит єврокомісара Йоханнеса Хана в країну. І безпосередньо з його командою ми відпрацювали маршрутну карту, яким чином ми далі рухаємося. Тому що на початку грудня повинно бути прийнято рішення Європейським Союзом про п’ятирічну підтримку Фонду енергоефективності і першу фінансову допомогу безпосередньо цього фонду. Для цього нам потрібно виконати декілька умов – це, в першу чергу, прийняття статуту, прийняття напрямків фінансової діяльності фонду і порядку використання коштів, які направлені з державного бюджету. Але я хотів би зазначити, що стале фінансування фонду – це наша спільна робота. І ви знаєте, я проти, наприклад, одного відсотка фінансування від субсидій до фонду. Чому не два, не три, не п’ять, ні десять відсотків? Я вважаю, що безпосередньо нам потрібно запроваджувати далі монетизацію субсидій, які дадуть можливість зекономлену кількість субсидій від 70 мільярдів, безпосередньо, в тих будинках, в яких проведена модернізація, спрямувати поверненням до Фонду енергоефективності і перетворити їх з витрат на інвестиції. І тому безпосередньо це наша спільна робота, я запрошую народних депутатів на імплементацію нормативних актів. І саме головне, по підтримці, сталого фінансування фонду, для того щоб наші громадяни бачили маршрутну карту не на один, не на два роки, а на 5, 10 років, яким чином зміниться наша країна. Дякую за увагу.
Дякую вам. Отже, відповідь дана вичерпна. І, будь ласка, замість Тимошенко, Ігорю Лапіну включіть мікрофон для запитання.
Доброго дня! У мене запитання до пана Прем’єр-міністра. Шановний Володимир Борисович, дивіться, ми з вами всі державники і маємо думати за те, щоб для всіх громадян України були однакові правила. Я за те, щоб всі громадяни користувалися однаковими правилами, я категорично проти поняття введення, переміщення товарів для окремих районів. Я зараз хочу звернути вашу увагу на Закарпатську область, у нас там є такий пан Геннадій Москаль, який дозволяє собі видавати укази щодо закарпатців, які проживають там. У нас Геннадій Москаль дивиться спокійно на те, як у нас висять прапори інших держав на державних установах України. Я не можу зрозуміти: у нас силовики є чи немає? Звичайно, що це креатура Президента - призначення голови обласної державної адміністрації, і, тим не менше, ми маємо перші результати сепаратизму. Сьогодні ми знаємо, що вже віце-прем’єр угорців заявив про право угорців на автономію. Ми дограємося до закарпатської народної республіки.
Будь ласка, Володимир Борисович.
Дякую за ваше запитання. Ми демократична унітарна країна, і ніхто не має собі дозволити виходити за рамки діючого законодавства, як би посада тої чи іншої людини не мала назву. Я ваше звернення зараз адресую віце-прем’єр-міністру з питань регіональної політики, для того щоб він з’ясував більше інформації щодо цього. Якщо буде потрібно звернутися до Президента для врегулювання цього питання, я звернуся. А тепер, шановні колеги, про звернення різних урядів різних країн до України. Зокрема, коли ми чули про те, що мова йшла про Закон там про мови, Закон "Про освіту", там, де є аспект мови, я говорив про це, й неодноразово, ми толерантна демократична країна, ми повністю підтримуємо і забезпечуємо права національних меншин. Але треба пам’ятати, що це Україна і наша рідна мова - українська, і вона потребує шани і поваги абсолютно всіх громадян України. [[Оплески]] І ми нікому не дозволимо як велика європейська 45-мільйонна країна розмовляти з нами в тоні шантажу. Це наша має бути спільна позиція: і парламенту, і Президента, і уряду. Я на цьому наголошую, і ми будемо це відстоювати. [[Оплески]] Ми дружні, демократичні, але поважайте нас, тому що ми поважаємо всіх інших наших друзів, партнерів і сусідів. Дякую.
Дякую, Володимире Борисовичу, за тверду позицію. І зараз слово для запитання надається Олександру Васильовичу Ревега, будь ласка.
Доброго дня. Володимир Борисович, запитання до вас. У вересні місяці в місті Бердичев Бердичевського району був великий градопад. Сьогодні є позитивне рішення, розпорядження урядового комітету, і я прошу, щоб ви пришвидшили виділення коштів для Бердичева і Бердичевського району, тому що там лікарні, садочки, школи – стелі падають, дощі – щоби до Нового року ми могли, ну, поремонтувати. Велике прохання. Дякую.
Дякую вам за запитання. Знаю. Дякую вам за запитання. Знаю вашу особисту позицію з цього приводу, знаю, що ви багато докладали зусиль, щоби ця проблема була вирішена у вашому окрузі, за що вам вдячний. Ми. Перший віце-прем’єр-міністр Степан Іванович Кубів цим питанням опікувався, і ми на наступне засідання уряду, він буде вносити пропозиції для врегулювання цієї ситуації. Дякую за запитання.
Слово для запитання надається Ляшко Олегу Валерійовичу. Будь ласка.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Пане Прем’єр-міністр! Наша команда зустрічається з людьми і по селах, і в містах, і перше ключове питання, яке лунає від громадян України: як нам вижити на копійчані зарплати, на копійчані пенсії, як прогодувати свою сім’ю, як прогодувати дітей, як полікуватися? От що хвилює громадян України, а значить, і нас хвилює, бо ми відстоюємо тут, у парламенті і скрізь інтереси громадян України. Саме тому я розказую людям про те, що ми добиваємося і ведемо з вами тривалі консультації про збільшення мінімальної заробітної плати. 3700, які передбачені у бюджеті на наступний рік – мало, це несправедлива зарплата, тому що вона не дає можливості людям задовольняти свої потреби. Два дні тому ми з вами у час ночі тривалу дискусію вели щодо підвищення мінімальної зарплати. Вимога команди Радикальної партії – 5 тисяч гривень мінімальна зарплата на місяць. Я прошу вас розказати плани уряду, як ви збираєтеся піднімати доходи українців: зарплати, пенсії, рівень життя.
Дякую. Дякую за ваше запитання. Ви знаєте, я дуже ціную те, що у вас є така дуже стійка позиція з точки зору розвитку національної економіки, і, в принципі, нам не потрібно нічого добиватися, оскільки, по великому рахунку, у нас немає великих розбіжностей в цьому. Тому що парламент, ви особисто вважаєте пріоритетом розвиток національної економіки, і для мене це є теж надзвичайно важливим пріоритетом, щоби економіка розвивалася, зростала, люди мали заробітну плату, мали відрахування до бюджетів, як наслідок – фінансування пенсійної системи і так далі. Якщо ми говоримо за півтора роки, то ми за півтора роки, нам вдалося зробити ряд важливих кроків, які стали можливі, тому що попередні декілька років були достатньо жорсткі заходи стабілізації ситуації в економіці. Ми ще зовсім недавно мали падіння 17 відсотків. Оці байки можуть розповідати, було падіння по номіналу одне, зараз зростання інше. Послухайте, всі знають, що економіка України почала зростання, але цього є недостатньо. Недостатньо того, щоби люди відчули на собі, ну, більш швидкі зміни в якості їхнього життя. Тому ми маємо з вами приймати вчасні рішення. Центральний бюджет, необхідні економічні закони для того, щоби ми могли в наступному році зробити не 3,2 відсотки зростання національної економіки, а більше 5 відсотків, я вважаю, що це є абсолютно реально через секторальну підтримку, через реформи, через зміни. І це дасть нам можливість і підвищувати і заробітну плату, в тому числі і середню заробітну плату, і пенсії, і стабілізувати ціни в середині країни, забезпечити реформу охорони здоров’я і інших сфер, які впливають на якість життя людей. І я тут глибоко переконаний, що ми тут є абсолютно об’єднані. І так, наголошую, розвиток національної економіки, нам треба добитися з вами росту більше 5 відсотків в наступному році. Весь успіх, який ми можемо досягти в економічному зростанні, ми маємо конвертувати або реінвестувати в нову медицинську систему, в нову освітню систему. Ми маємо інвестувати в підвищення стандартів життя українських громадян і модернізацію країни, в тому числі її капітальний ремонт. Тому нам потрібна буде ваша підтримка в прийнятті необхідних законів для розвитку національної економіки. І повірте, кожна можливість, яка тільки буде, ми її разом з вами реалізуємо для того, щоби люди жили в Україні краще. Єдина мета, єдина амбіція – люди мають жити краще і це, шановні друзі, в наших з вами силах, ми маємо це зробити. Дякую за ваше запитання.
Дякую. Слово для запитання надається Солов’ю. Юрій Ігорович, будь ласка.
Юрій Соловей, 89 виборчий округ, Гуцульщина та Покуття. Шановний Володимир Борисович, змушений, шановний Володимир Борисович, змушений звернутись персонально до вас, оскільки, на жаль, попередні звернення до Міністерства охорони здоров’я і Міністерства фінансів залишились без уваги. У мене на окрузі склалась критична заробітна плата, критична ситуація з виплатою заробітної плати медичним працівникам. Зокрема в Снятинському районі виплачений тільки аванс за вересень, в Косівському районі виплачена заробітна плата тільки за вересень, у Верховинському районі вчора тільки було виплачено аванс за жовтень місяць. Схожа ситуація є і по техперсоналу. Саме тому, Володимир Борисович, я прошу вашої персональної уваги, щоб негайно виправити ситуацію з забезпеченням фінансування бюджетних працівників. І друге запитання, яке попросила задати моя колега Оксана Юринець, стосується реєстрації податкових накладних і проблем, з якими стикається бізнес в цій ситуації.
Дайте, будь ласка, 30 секунд завершити.
Оксана Юринець попросила задати питання щодо реєстрації податкових накладних і ситуації з реєстрацією цих податкових накладних, оскільки заборгованість сьогодні бюджету перед підприємствами складає понад 10 мільярдів гривень. Дякую.
Одразу можу сказати, що міністр фінансів почув. Виконуючий обов’язки міністра охорони здоров’я почула. Вам вказівка негайно це питання врегулювати. І не допускати таких проблем. Тому що в принципі ніяких об’єктивних підстав для того, щоб це виникало, просто немає. І ви знаєте, я про це говорю постійно. Що маєте абсолютно повністю дійти до кожного району, подивитись, де є проблеми і ці проблеми допомогти вирішити. Тому, будь ласка, шановні колеги, це ваша безпосередньо відповідальність, зробити і доповісти мені, і проінформувати народного депутата України. Дякую. Що стосується ПДВ. Друзі, тут питання дуже тонке. Ми з вами зламали систему, зламали систему корупційну, яка існувала в країні більше 20 років. Відшкодування ПДВ за хабарі. Весь бізнес в країні отримував повернення ПДВ за хабарі. Ми це зламали. І сьогодні весь бізнес говорить, 99 відсотків, що вони отримують вчасно, якісно, у повному обсязі і без будь-яких вимагань хабарів. Що стосується блокування. Блокує автоматична система. І Мінфін спільно з ДФС вони постійно коригують цю систему, щоб довести її роботу до автоматизму. Але хочу всіх застерегти, шановні колеги, щоб ми не використовували ці технічні, можливо, труднощі, які дорівнюють 0,1 відсотка, для того, щоб комусь дати шанс зламати існуючу систему і повернути стару систему. Стару систему ми не повернемо. Стару систему ми знищили і будемо доходи до кожної такої схеми в країні і будемо їх нищити для того, щоб бізнес процвітав, оживав і розвивався. Якщо є конкретні якісь випадки, будь ласка, я готовий дати доручення, щоб міністр фінансів спільно з керівництвом ДФС розглянули. Якщо є методичні рекомендації, давайте врахуємо. Дякую за ваше запитання.
Дякую. Данілін передає слово для виступу Кодолі. Включіть мікрофон, будь ласка.
Олександр Кодола, Чернігівщина, 209 виборчий округ. Шановний пане Прем’єр-міністре, сьогодні, коли ми вже розглядаємо державний бюджет, коли ми прийняли медичну реформу, я би хотів підняти важливе питання, що стосується оплати медичних працівників. І сьогодні є така ситуація, що у наслідок підвищення мінімальної заробітної плати (ми вітаємо будь-яке підвищення зарплат), але сталася та ситуація, що виникла різниця фактично, зникла різниця у зарплатах молодших медичних працівників, середніх медичних працівників і лікарів. Фактично сьогодні лікарі після вишів отримують таку саму мінімальну зарплату 3200 як і медичні сестри. Звичайно, це відбиває будь-яке бажання молодих лікарів іти працювати у медичні заклади. І у нас є сьогодні ризик втратити ціле покоління наших молодих освічених лікарів. Тому я просив би уряд сьогодні і Міністерство фінансів переглянути розміри тарифної сітки у бік збільшення, що стосується оплати у першу чергу лікарів наших медичних закладів. Дякую.
Дуже дякую за ваше запитання, воно є дуже важливим. Ви знаєте, крок, який ми зробили щодо підвищення мінімальної заробітної плати – безпрецедентно вдвічі, - для нашої країни безпрецедентно. Це не був крок для того, щоб зрівняти чиїсь зарплати між собою, це був крок боротьби з бідністю і крок направлений на детінізацію заробітної плати. Що стосується підвищення заробітної плати для працівників охорони здоров’я. Ми, дійсно, плануємо таке підвищення, але більш ефективне підвищення можна зробити тоді, коли ми запровадимо вже початок реформи охорони здоров’я, яка була ухвалена українським парламентом, за що я вам дуже вдячний. Це означає тільки єдине, що вже на первинній ланці, на рівні сімейної медицини, ми зможемо у 2018 році запровадити системні зміни, які доведуть і дозволять збільшувати заробітну плату. Звісно, український лікар має отримувати достойну заробітну плату. Але я недаремно завжди говорю про те, що у нас було дуже багато втрачених можливостей. В 2004 році, в 2004 році Президент України Леонід Данилович Кучма передав уряду 2004-2005 року країну зі зростанням національної економіки більше 10 відсотків. Це ж треба було докотитись до того, що в 2014 році ми так ослабли, що в нас не те щоб не було, чим платити коштів, у нас не було, чим військову техніку заправляти. І зараз наше завдання - змінити цю ситуацію, розвинути економіку, зробити Україну успішною і сильною. Оце наше завдання. За один день ми це вирішити не можемо, нам потрібно час і наполегливість, і єдність в цьому залі в тому числі, яку ми демонструємо, подивіться, за цю осінь скільки ми зробили правильних рішень. Зараз разом у нас ще два роки до наступних парламентських виборів. Ми маємо привести країну до наступних парламентських виборів зі стійким зростанням економіки, з зростанням соціальних стандартів, з підвищеною заробітною платою, з нормальними дорогами, з енергоефективністю, з нашою незалежністю. Оце наші завдання. Тому, повірте, що ми з вами будемо дотичні в тому числі і до якості життя громадян, яке зміниться в кращий бік і до підвищення соціальних стандартів. Дякую за ваше запитання.
Дякую вам. Хлань Сергій Володимирович. Включіть мікрофон, будь ласка. Жолобецький замість. Замість? Ага, ее наступний. Будь ласка, Жолобецький.
Депутат Жолобецький, місто Миколаїв, 129 округ. Шановний Володимир Борисович, я звертаюся до вас від імені чотирьохсот заробітчан Миколаївського суднобудівного заводу. Це колишній завод "61 комунара". Люди вимушені були три дні назад перекривати трасу. Люди доведені до відчаю. На протязі останніх трьох років вони не получають зарплату. Заборгованість по заробітній платні на сьогоднішній день досягла практично 60 мільйонів. Я вам скажу, що такого стану яке сьогодні склалося на 61 заводі не було за останні всі наверно роки. Всі наші звернення до концерну "Укроборонпром" ніякого результату не дають. Тому шановний Володимир Борисович, я хочу вашого особистого втручання, щоб надати відповідь цим всім людям суднобудівникам.
Будь ласка, 30 секунд. Дайте можливість завершити Жолобецькому.
Володимир Борисович, а також є ситуація з крейсером "Україна". На протязі останніх років ці всі суднобудівники обслуговують наш крейсер "Україна". Зарплатню за це вони не получають. Тому прошу вас вирішити питання про майбутню судьбу цього крейсеру, а також по заробітній платі заводу Миколаївський суднобудівний завод.
Дякую за ваше запитання. З двох частин: частина перша - це заробітна плата людей. Підприємство належить до концерну "Укроборонпром". Я вважаю, що в "Укроборонпромі" мають знайтися ресурси для того, щоб вирішити цю проблему і погасити заборгованість. Я особисто звернуся в "Укроборонпром" з тим, щоб вони врегулювали це питання. А то як заробляти вони заробляють, а як людям платити зарплату вони забувають. Я їм нагадаю про це. Це перше. Друга позиція: про корвет. Вибачте, крейсер, вибачте. Вибачте, але це крейсер, який побудований українцями. І нас змушували прийняти рішення під різними соусами, щоб дозволили продаж цього крейсеру. Друзі, я в найближчому. наближені цієї теми вважаю, що це корупційна схема, намагання продати цей крейсер на металобрухт. Ще не відомо, куди його хочуть продати, через яких посередників і де він потім буде, по яким водам ходити. Я на ці авантюри ніколи не піддамся. Тому ми звернулись до Ради національної безпеки і оборони, це військова техніка, значить для того, щоб це питання з’ясували детально з відповідними службами і дали рішення для українського уряду, і ми будемо враховувати його як далі діяти з цим військовим кораблем. Дякую.
Дякую вам. Максим Бурбак передає слово для запитання Сергію Висоцькому. Сергій Висоцький, будь ласка.
Добрий день. Дякую, шановний Прем’єр-міністр, дякую за ваші зусилля по боротьбі з корупцією в "Держгеокадастрі". Але хотілось би звернути вагу увагу на такий факт, ми всі бачили як було ефективно вирішено проблему керівництва "Держгеокадастру". Але я хочу сказати, що там і досі працює така собі Людмила Шемелинець, вона є член Партії регіонів, вона представляла Януковича в суді, вона працювала з паном Тимченко, який зараз сидить у Москві і фактично, вона наслідує усі і корупційні схеми, які були розроблені ще за часів Януковича. Зокрема в мене є номер наказу, номер 328 від 15.10.2014 року, завдяки якому атошники не можуть отримати землю тому що "Держгеокадастр" вимагає додаткових документів від них, це велика проблема і я б хотів, щоб ви з нею розібралися. І ще одне питання від мого колеги Вадима Підберезняка, він не встиг, на жаль, отримати слово. Це стосується Первомайської міської лікарні, в якій заборгованість за зарплату досягла 3-х мільйонів 400.
Будь ласка, 30 секунд, завершуйте.
Дякую. За даними мого колеги, 8 мільйонів ви ділив місцевий бюджет для того, щоби погасити ці борги, а центральний бюджет тільки 600 тисяч гривень. Тому я розумію, що прохання в тому, щоб ви звернули увагу на це і все ж таки була адекватна відповідь на борги по зарплаті нашим лікарям в Первомайську. Дякую.
Дуже дякую. Що стосується геокадастру, я хочу сказати, що так буде з кожним, і я хочу, щоб мене всі почули. Прикривати неефективність, корупцію, зловживання, тиск на людей або на підприємців я не буду, навпаки, я буду боротися з цим явищем. На жаль, в мене не так багато повноважень, але я знайду засоби для того, щоб кожного такого керівника привести до відповідальності, якщо буде підтримка потрібна парламенту, я звернуся з цим і до вас. Ми зараз працюємо над тим, щоб знайти якісного керівника на таку серйозну структуру з тим, щоб він мав високий ступінь довіри, цей керівник, забезпечити його всією підтримкою і нехай він звільняє тих, кого ви сказали, і інших. Це вже питання буде керівника, це питання номер один, в тому числі і в зміні самої системи, керівник має цим питанням займатися. А тепер що стосується землі для учасників АТО. Я обома руками підтримую надання землі учасникам АТО. Уряд влітку прийняв рішення про те, щоб обмежити і зробити неможливим просто видачу земельних ділянок під прикриттям, в тому числі, і цього напрямку. Тепер вся земля надається тільки виключно на аукціонах, це є дуже важливим елементом, які треба зберігати, які треба підтримувати. Якщо є якісь конкретні випадки, говоріть, ми їх публічно опрацюємо, щоб нам не було соромно людям дивитися в очі. Що стосується заробітної плати. Норматив, він є один для всіх по всій країні і по цьому нормативу розраховується, в тому числі, і субвенція. І я розумію, коли питання йде про високогірські або гірські райони, де є проблема там доступності і так далі, я це розумію і ми це підтримаємо, виправимо. Але, коли мова йде про міста, в яких в принципі є можливості, то тут тільки відповідь одна, напевно, сама структура організації охорони здоров’я є не адекватною або не об’єктивною і вона потребує більше коштів, ніж її навіть потрібно. Тому це, в першу чергу, питання створення нової системи охорони здоров’я в тому місці, де виникають такі проблеми. Бо тисячі українських міст таких проблем взагалі не мають, вони правильно організовують систему, правильно розприділяють свої видатки. Я вже говорив один раз, що виникла в одному закладі заборгованість, заборгованість по заробітній платі, почали дивитися, чому. Та тому що найвище керівництво для себе поставило захмарні заробітні плати, а для людей дали копійки. Це не прийнятно. І оце, я би сказав, перекручування на місцях або перегиби на місцях, от з цими явищами треба боротись. Звісно, ваші запитання, запитання колеги ми візьмемо на опрацювання і з’ясуємо, які ж насправді там є проблеми. Можливо є якісь інші проблеми, які треба буде допомогти вирішити і ми завжди готові. Дякую.
Дякую вам. Шановні колеги, час для запитань вичерпаний. Але зараз до мене надійшла в президію заява від двох фракцій: фракції "Самопоміч" і фракції "Батьківщина". І вони готові замінити навіть не на виступ повноцінний, а на запитання, одну хвилину. Ірина Сисоєнко. І це буде останнє запитання, пане Прем’єр-міністр. Будь ласка.
Шановний Володимир Борисович! В минулу п’ятницю на засіданні уряду ви пообіцяли вирішити проблему медичних працівників, медико-санітарної частини номер 14, в місті Смілій та погасити заборгованість, яка існує в медичному закладі по фонду оплати праці протягом 11 місяців. Я дякую вам за вашу активну позицію і прошу уряд проінформувати, що було зроблено протягом цього тижня, яким чином вирішується ця проблема, коли воно буде вирішено і коли кошти з державного бюджету надійдуть до медичного закладу міста Сміле медико-санітарної частини. Дякую вам.
Дякую за ваше запитання. Буквально в середу ми прийняли розпорядження щодо додаткового фінансування цього закладу, зараз всі формальні процедури проходять. Я зобов’яжу Міністерство охорони здоров’я вас просто поінформувати в конкретні терміни, коли всі ці проводки будуть зроблені по оплаті. Але я наголошую на тому, що це безпосередньо провина місцевої влади міста Сміла. Вони мали цього не допустити, вони мали цьому запобігти, вони не мали приймати в умовах децентралізації те рішення, яке вони прийняли. Тобто, фактично, я вважаю, я звернувся до правоохоронної системи, я буду розраховувати на те, що відповідь буде адекватна. А, звісно, ми людей в біді не залишимо. Дякую.
Дякую вам. І запрошую Прем’єр-міністра України до заключного слова, будь ласка.
Дякую. Вельмишановний пане Голово Верховної Ради України, шановні колеги, за ваші запитання. Ми завжди відкрито приходимо взяти участь у роботі парламенту і надати відповіді, і отримати ваше зауваження по тих чи інших питаннях, які ми потім враховуємо у своїй роботі. Дякую за такий високий рівень нашої співпраці і за підтримку. Хочу також подякувати вам за те рішення, яке ми прийняли вчора, 312 голосів, конституційна більшість, рішення, яке захистить український бізнес. Я їжджу по регіонах, зустрічаюсь з людьми і зустрічаюсь з представниками підприємців. Перше питання у них – пресинг правоохоронної системи. Ми вмовляли працівників правоохоронної системи, говорили, що цього не треба робити, що треба якось по-іншому ставитися. Вони кивають мені головою одне, а роблять потім зовсім інше. Закон поставить у цьому питанні крапку. Я глибоко переконаний, що найближчим часом його Президент підпише. Я вважав для себе своїм обов’язком, щоб цей закон був напрацьований, Мін’юст працював, Павло Петренко, МВС працював, Арсен Аваков, працював бізнес-омбудсмен і його Офіс, Офіс інвестиційний, який ми створили при уряді. З вами ми працювали, асоціації теж над ним працювали. Це правильний закон, який відновлює повагу до українських підприємців. Так от, я що хочу сказати. По-перше, дякую вам щиро за таку підтримку і дякую Голові Верховної Ради, який вчора зробив все для того, щоб цей закон був розглянутий і прийнятий, Андрію Кожем’якіну і комітету, який прийняв його дуже швидко і не дав нікому можливості якимось чином вносити в нього правки, які б зробили його цей закон нікчемним. І я хочу зараз звернутися у вашій присутності до всіх правоохоронців країни. Друзі, всіх тих, хто захищає громадян України, ми поважаємо, підтримуємо і будемо захищати. Всіх тих, хто боронить нашу незалежність на сході країни – теж. Всіх тих, хто ночами, я маю на увазі опера, слідчі, розв’язують тяжкі, важкі злочини, ми вас поважаємо і будемо підвищувати заробітну плату, будемо все робити, щоб ви були нормально забезпечені ,якісно, щоб вони мали повагу від суспільства. Але це буде залежати тільки від ваших дій і вашого відношення до українських громадян. Але я наголошую, і хочу, щоб мене в кожному куточку України почули. Шановні правоохоронці, ті, які носять погони і мають відношення до контролю за бізнесом, я вас закликаю з сьогоднішнього дня говорити з бізнесом на "ви" і з повагою. Це перше. А якщо ви цього не розумієте і буде пресувати бізнес, ми дійдемо до кожного куточка країни і приведемо вас до відповідальності, публічної відповідальності. Бізнес, підприємці мають отримати врешті-решт належну повагу від держави і саме головне, від правоохоронної системи. Тому я хотів, щоби це всі почули, і просив би вас донести це до кожного куточка України. Економіка, підприємці мають повагу від держави. Так буде від сьогодні і надалі. Дякую за вашу увагу і підтримку.
Дуже вам дякую. Година запитань до Уряду завершена. Давайте подякуємо Уряду і Прем’єр-міністру України за участь в нашому засіданні, побажаємо їм успіху і нових перемог для України. Дякуємо, хлопці! І дівчата. Всього найкращого! Колеги, отже, в нас і значна кількість запитів, а також є розгляд відповідей на запити народних депутатів України. І відповідно до статті 229 Регламенту Верховної Ради України у п’ятницю ми маємо зачитувати запити, оголошення запитів. Спочатку будуть оголошені запити, а потім вже розгляд відповідей на запити народних депутатів України. Тому прошу всіх зайти в зал і приготуватися до найбільш відповідальної частини сьогоднішнього засідання. І я починаю зачитування запитів. Отже, Віктора Развадовсього до голови Житомирської обласної ради, голови Житомирської обласної державної адміністрації щодо виділення коштів на капітальний ремонт Будинку культури села Привітів Любарського району Житомирської області. Віктора Развадовського до Прем’єр-міністра України щодо забезпечення Миропільської об’єднаної територіальної громади Романівського району Житомирської області автомобілем швидкої допомоги. Але в нас на початку ще є два запити до Президента України і, з вашого дозволу, я для зачитання запитів від Президента України надаю слово Першому заступнику Голови Верховної Ради України Ірині Геращенко. Колеги, є тривожна інформація, що міністр зайшов в зал Верховної Ради України. Це правда чи ні? Якщо міністр є в залі – він має покинути зал Верховної Ради України. Колеги, де? Немає. Дезінформація, тривога знімається і переходимо до зачитання запитів. Будь ласка.
Шановні колеги, зараз, як і поінформував шановний Голово Верховної Ради України, при розгляді запитів до Президента ми маємо поіменно проголосувати підтримку запита. Отже, запит Вікторії Пташник до Президента України щодо зволікання з підписанням проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо корпоративних договорів (реєстр. №4470), прийнятого 23 березня 2017 року та направленого на підпис Президента України 3 квітня 2017 року. Я прошу проголосувати за підтримку цього запиту. Колеги, прошу. [[11:17:24]] За-49 Не набирає необхідної підтримки. Згідно Регламенту, вони ставляться до кінця сесії, поки не наберуть потенціалу – 150, а потім – 226. Наступний запит Юрія Павленка до Президента України про накопичення негативних тенденцій в сфері усиновлення та розвитку сімейних форм виховання для дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування; ініціювання Всеукраїнської наради з питань захисту прав дитини в умовах збройного конфлікту та складних соціально-економічних перетворень. Прошу голосувати. [[11:18:10]] За-51 Немає потенціалу підтримати ці запити до Президента. І далі я тоді читаю, продовжую оголошувати запити. Наскільки я зрозуміла, Голова Верховної Ради оголосив два від Віктора Развадовського, правильно? Хто відслідковував. Сергія Рибалки до Генпрокурора України, Національної поліції України, Міністерства юстиції щодо корупційної діяльності та свавілля представників Державної виконавчої служби Первомайського міськрайонного управління юстиції та Первомайського відділу поліції ГУНП в Миколаївській області. Віктора Остапчука до міністра соцполітики України щодо пенсійних питань. Сергія Мельника до Генпрокурора щодо вступу Генеральної прокуратури України на стороні Позивача (Квартирно-експлуатаційний відділ міста Хмельницький) під час розгляду справи у Вищому господарському суді України. Сергія Мельника до голови Хмельницької міської ради щодо технічного стану асфальтобетонного покриття автомобільної дороги від мікрорайону Книжківці до об’їзної дороги Хмельницького району. Михайла Бондаря до міністра юстиції щодо порушень в роботі арбітражного керуючого Тарасенка. Михайла Бондаря до голови Львівської облдержадміністрації, голови Львівської облради щодо внесення до переліку доріг, ремонт яких передбачено за рахунок коштів Державного дорожнього фонду в 2018 році, дороги в межах Буського, Радехівського Кам’янка-Бузького, Бродівського районів Львівської області. Юрія Павленка до голови Київської міської державної адміністрації про незадовільний стан ремонту Київського загальноосвітнього навчального закладу І ступеня "Школа-дитячий садок імені Софії Русової". Сергія Льовочкіна до Прем’єр-міністра щодо загрозливого рівня боргового навантаження на економіку України внаслідок зростання державного боргу. Андрія Помазанова до Прем’єр-міністра щодо вжиття заходів, спрямованих на здійснення ремонтних робіт в межах автодороги сполученням Тайкури-Новосілки у Рівненській області. Групи народних депутатів (Фріз, Ричкової та інших.) до Голови Служби безпеки України щодо діяльності на території України російських центрів науки і культури. Ірини Геращенко та Марії Іонової до міністра юстиції України стосовно надання інформації про правову допомогу громадянам України, які незаконно утримуються як заручники в окремих районах Донецької та Луганської областей, на тимчасово окупованих територіях України (Автономна Республіка Крим та міста Севастополь), громадянам, які перебувають як політичні в’язні на території Російської Федерації, а також членам їх сімей. Ірини Констанкевич до Прем’єр-міністра України щодо фінансування заходів соціально-економічної компенсації ризику населення, яке проживає на території зони спостереження Прилісненської ОТГ Волинської області. Анатолія Кузьменка до виконуючому обов’язки голови Національного банку України щодо збереження філії Кіровоградського обласного управління АТ "Ощадбанку" у селі Червона Кам’янка Олександрійського району Кіровоградської області. Івана Балоги до Прем’єр-міністра щодо відновлення реконструкції контрольно-пропускного пункту "Вілок" Виноградівського району Закарпатської області. Віталія Гудзенка до начальника Служби автомобільних доріг у Київській області щодо капітального ремонту ділянки дороги національного значення Н-02 (міста Біла Церква – міста Узин) Білоцерківського району Київської області. Віталія Гудзенка до Головного управління Держгеокадастру у Київській області щодо виділення земельної ділянки у постійне користування комунальному закладу Київської обласної ради "Київський обласний центр олімпійської підготовки". Ігоря Гузя до тимчасово виконуючої обов’язки міністра охорони здоров’я України щодо необхідності удосконалення урядової програми "Доступні ліки. Ігоря Гузя до Прем’єр-міністра щодо необхідності внесення змін до окремих статей Бюджетного кодексу України та проекту Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік". Ігоря Шурми до Прем’єр-міністра щодо некваліфікованого рішення Міністерства охорони здоров’я України, яке ставить під загрозу функціонування системи екстреної медичної допомоги, значно погіршить якість надання екстреної медичної допомоги та приведе до скорочення працівників медичної галузі. Ігоря Шурми до Прем’єр-міністра України щодо негайного скасування наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі від 26.10.17 року №1542 "Про затвердження Зміни № 6 до національного класифікатора України ДК 003-2010", в частині який ліквідовує посаду "фельдшер з медицини невідкладних станів". Руслана Сольвара до Прем’єр-міністра, тимчасово виконуючої обов’язки міністра охорони здоров’я України щодо недопущення скорочення медичних працівників терапевтичного відділення комунального закладу "Фастівський Центр первинної медико-санітарної допомоги". Руслана Сольвара до Прем’єр-міністра, голови правління Пенсійного фонду щодо захисту прав на перерахунок раніше призначених пенсій для пенсіонерів, які працювали на державній службі. Групи нардепів (Юринець, Величковича, Бондаря) до начальника територіального управління Рахункової палати по Львівській, Волинській, Івано-Франківській та Закарпатській областях, начальника Управління захисту економіки у Львівській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України щодо проведення перевірки фактів використання бюджетних коштів під час будівництва спортивного майданчика із штучним покриттям у спеціалізованій загальноосвітній школі І-ІІІ ступенів № 2 міста Броди Львівської області. Групи народних депутатів (Юринець, Величковича, Бондаря) до начальника територіального управління Рахункової палати по Львівській, Волинській, Івано-Франківській та Закарпатській областях, начальника Управління захисту економіки у Львівській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України щодо проведення перевірки використання коштів обласного бюджету під час реалізації проектів в рамках Програми проведення обласного конкурсу мікропроектів. Владислава Бухарєва до голови Комітету Верховної Ради України з питань бюджету, Прем’єр-міністра України щодо необхідності врахування в Державному бюджеті України на 2018 рік коштів для покращення матеріально-технічної бази Сумського обласного клінічного госпіталю ветеранів війни. Владислава Бухарєва до голови Комітету Верховної Ради України з питань бюджету, Прем’єр-міністра щодо необхідності врахування в Державному бюджеті України на 2018 рік цільової медичної субвенції для Сумської області в загальному обсязі 710 мільйонів гривень. Ігоря Лапіна до Прем’єр-міністра, Голови Національного агентства України з питань державної служби, Голови Служби безпеки, Генерального прокурора України щодо бездіяльності голови Закарпатської ОДА Геннадія Москаля та зловживання службовим становищем. Анатолія Денисенка до Міністра соцполітики щодо необхідності приведення у відповідність законодавства з питань проведення перерахунку пенсій пенсіонерам органів внутрішніх справ України та військовослужбовцям. Анатолія Денисенка до Прем’єр-міністра щодо удосконалення пенсійної системи України, шляхом об’єднання деяких видів пенсійних виплат. Романа Мацоли до Прем’єр-міністра, Президента Національної академії медичних наук, голови Хмельницької облдержадміністрації, директора Державної установи "Інститут отоларингології імені професора Коломійченка НАМН України" щодо невідкладного забезпечення дитини-інваліда слуховим апаратом. Романа Мацоли до голови Хмельницької облдержадміністрації, голови Хмельницької обласної ради щодо підвищення ефективності підтримки та визначення стратегічних перспектив розвитку малого підприємництва у Полонському, Шепетівському, Славутському районах Хмельницької області. Андрія Лопушанського до міністра культури України щодо впорядкування урочища Саліна у Старосамбірському районі Львівської області. Андрія Лопушанського до міністра соцполітики України щодо надання послуг із психологічної реабілітації учасникам бойових дій, інвалідам та учасникам війни. Костянтина Яриніча до міністра соцполітики України щодо перерахунку пенсій державним службовцям і посадовим особам місцевого самоврядування. Костянтина Яриніча до Прем’єр-міністра щодо врахування у проекті Закону "Про Державний бюджет України на 2018 рік" видатків для соціально-економічного розвитку Знам’янка Кіровоградської області. Володимира Кацуби до Прем’єр-міністра, тимчасово виконуючої обов’язки міністра охорони здоров’я, міністра фінансів про виділення коштів у сумі 3 мільйона гривень для проведення капітального ремонту терапевтичного та хірургічного відділень комунального закладу "Люботинська міська лікарня" у місті Люботин Харківської області. Володимира Кацуби до Прем’єр-міністра, міністра культури, міністра фінансів України щодо виділення у 2018 році Люботинській міській раді Харківської області коштів в сумі 7 мільйонів 200 тисяч гривень за рахунок субвенцій з державного бюджету для капітального ремонту будинку культури по вулиці Шевченка, 92 а, у місті Люботин Харківської області. Андрія Вадатурського до Директора Національного антикорупційного бюро щодо вимагання неправомірної вигоди працівниками Укртрансбезпеки в морських портах України. Володимира Литвина до Прем’єр-міністра щодо невідкладного проведення операційних втручань, лікування та забезпечення ліками за рахунок бюджетних коштів, надання матеріальної допомоги. Володимира Литвина до Прем’єр-міністра, міністра соцполітики, міністра освіти і науки, голови Житомирської обласної держадміністрації щодо підтримки малозабезпеченої родини, надання соціальної стипендії та забезпечення гуртожитком студентки-сироти. Якова Безбаха до Кабінету Міністрів, Генеральной прокуратури України щодо захисту прав учасника бойових дій Ігоря Неліна. Любомира Зубача до Голови Національної поліції України, Генпрокурора щодо бездіяльності органів досудового розслідування. Олександра Бригинця до голови Запорізького обласного територіального відділення Антимонопольного комітету України щодо можливих фактів порушення антимонопольного законодавства та законодавства про захист економічної конкуренції ПАТ "Запоріжжяобленерго". Олександра Бригинця до Прем’єр-міністра України щодо можливих ознак порушення прав ТОВ "BIOTEXCOM" та його незаконного захоплення. Юрія Левченка до голови Державної архітектурно-будівельної інспекції України щодо бездіяльності ДАБК КМДА та необхідності вжиття заходів для зупинення незаконних будівельних робіт на території колишнього кінотеатру "Нивки" в місті Києві. Юрія Левченка до голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації, голови Дніпропетровської облради, голови Юр’ївської районної ради Дніпропетровської області, тимчасово виконуючого обов’язки Начальника Управління Служби безпеки України у Дніпропетровській області, начальника Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області, прокурора Дніпропетровської області щодо вжиття невідкладних заходів реагування на факти вірогідного умисного підпалу приміщення Юр’ївської селищної ради Дніпропетровської області та викрадення документації суворої звітності, що завдало значних збитків об’єднаній громаді та створює перепони у формуванні новообраного органу місцевого самоврядування. Євгена Балицького до Прем’єр-міністра, міністра енергетики та вугільної промисловості, Генпрокурора, Голови Наглядової Ради ПАТ "Запоріжжяобленерго щодо невідкладного вирішення проблеми із несвоєчасними виплатами заробітної плати працівникам ПАТ "Запоріжжяобленерго". Григорія Тіміша до виконуючого обов’язки Голови Держслужби з питань геодезії, картографії та кадастру щодо надання інформації стосовно відсоткової ставки орендної плати, яку сплачують фермерські господарства Чернівецької області за користування земельними ділянками за межами населених пунктів. Григорія Тіміша до Прем’єр-міністра щодо розгляду звернення громадянина Даскалюка та дій Держгеокадастру, що суперечать політиці Уряду з підтримки малого фермерства. Олександра Супруненка до міністра фінансів, тимчасово виконуючої обов’язки міністра охорони здоров’я України щодо вирішення проблемних питань, які виникають в ході впровадження медичної реформи. Андрія Вадатурського до Прем’єр-міністра, генерального директора Державного концерну «Укроборонпром», міністра оборони України щодо діяльності Державного підприємства "Миколаївський суднобудівний завод". Павла Різаненка до міністра фінансів України щодо врегулювання питання надання місцевих гарантій для забезпечення повного або часткового виконання боргових зобов’язань суб’єктів господарювання-резидентів України, що належать до комунального сектору економіки та розташовані на території сіл та селищ. Павла Різаненка до міністра соцполітики України, голови Київської облдержадміністрації щодо врегулювання окремих питань передачі у власність особам з інвалідністю автомобілів визнаних гуманітарною допомогою, яким останні були забезпечені через органи соціального захисту населення та користувалась понад 10 років. Якова Безбаха до Кабінету Міністрів, Державної фіскальної служби, Міністерства фінансів щодо дотримання податкового законодавства. Руслана Демчака до директора-розпорядника Фонду гарантування вкладів фізичних осіб щодо виконання Фондом гарантування вкладів фізичних осіб рішень судів, які набули законної сили. Олександра Гереги і Андрія Шиньковича до міністра соцполітики щодо окремих правових аспектів забезпечення майнових прав громадян на отримання субсидій. Василя Яніцького до Прем’єр-міністра України, тимчасово виконуючої обов’язки міністра охорони здоров’я, голови Рівненської облдержадміністрації щодо створення додаткових госпітальних округів та лікарень інтенсивного лікування у Дубровицькому, Володимирецькому, Зарічненському, Рокитнівському районах та міста Вараш Рівненської області. Василя Яніцького до голови Рівненської облдержадміністрації, генерального директора виробничого підприємства "Рівненська атомна електростанція" щодо необхідності проведення реконструкції теплових мереж села Заболоття Володимирецького району Рівненської області. Дмитра Колєснікова до Прем’єр-міністра щодо національної промислової політики. Ігоря Алексєєва до ректора Академії Державної пенітенціарної служби щодо стратегії розвитку національної моделі пробації. Сергія Хланя до Прем’єр-міністра щодо ймовірних корупційних діянь з боку керівництва ГУ ДФС України в Херсонській області. Андрія Шипка до тимчасово виконуючого обов’язки міністра охорони здоров’я щодо вжиття заходів для лікування Божка Вані, який страждає на орфанне захворювання хворобу Вольмана. Сергія Рудика до голови Черкаської облдержадміністрації щодо зриву робіт з реконструкції внутрішніх санітарних вузлів у Степанківській загальноосвітній школі І-ІІІ ступенів Черкаської районної ради Черкаської області. Андрія Іллєнка до голови постійної комісії Київської міської ради з питань бюджету та соціально-економічного розвитку, виконуючого обов’язки голови Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, директора Департаменту житлово-комунальної інфраструктури Київської міської ради щодо передбачення видатків у Програмі соціально-економічного розвитку міста Києва на 2018 рік стосовно капітальних ремонтних робіт житлових будинків у Деснянському районі. Андрія Іллєнка до голови Київської міськдержадміністрації, директора Департаменту житлово-комунальної інфраструктури Київської міської ради, директора комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району міста Києва", виконуючого обов’язки голови Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації щодо включення до програми соціально-економічного розвитку міста Києва на 2018 рік проведення капітального ремонту асфальтного покриття по вулиці Братиславській, 6, 8, 18б, вулиці Мілютенка, 7, 16, вулиці Кіото, 3, 11-15 в Деснянському районі столиці. Дмитра Стеценка до Генпрокурора щодо перешкоджання здійсненню господарської діяльності ПрАТ "Трускавецькурорт". Олександра Кодоли до Прем’єр-міністра, тимчасово виконуючої обов’язки міністра охорони здоров’я щодо приведення у відповідність до мінімальної заробітної плати розміру посадового окладу працівників 1-го тарифного розряду Єдиної тарифної сітки розрядів і коефіцієнтів з оплати праці працівників установ, закладів та організацій окремих галузей бюджетної сфери. Олександра Кодоли до Прем’єр-міністра України щодо створення в місті Ніжин Чернігівської області історико-архітектурного заповідника. Ігоря Котвіцького до Прем’єр-міністра щодо пропозицій для підготовки до другого читання проекту Закону України "Про Держбюджет на 2018 рік". Олега Кулініча до тимчасово виконуючої обов’язки міністра охорони здоров’я України щодо проведення безкоштовної операції з пересадки печінки. Юрія Бублика до Генпрокурора, міністра внутрішніх справ, виконуючого обов’язки Голови Фонду державного майна України про наявність зловживань з боку Регіонального відділення Фонду державного майна України по Полтавській області при розпорядженні державним майном – гуртожитком, проведення його поділу на окремі об’єкти з наданням в оренду господарюючим суб’єктам та порушення житлових прав його мешканців. Юрія Бублика до Прем’єр-міністра України про масове порушення прав пенсіонерів Полтавської області при реалізації пенсійної реформи та передбаченого нею осучаснення пенсій, недосконалість та непрозорість при проведенні їх перерахунку. Олега Осуховського до Прем’єр-міністра, міністра культури, Глави Адміністрації Президента, голови Рівненської обласної держадміністрації щодо відновлення історичної пам’ятки. Олега Осуховського до Прем’єр-міністра України, міністра юстиції України, голови Державної архівної служби України, голови Рівненської облради, голови Рівненської облдержадміністрації щодо організації належної охорони обласних архівів. Сергія Матвієнкова до Прем’єр-міністра щодо виділення коштів постраждалих від обстрілів в селищах Сартана та Талаківка. Я думаю, що це до Прем’єр-міністра України щодо виділення коштів для постраждалих від обстрілів в селищах Сартана та Талаківка. Олександра Дубініна до голови Чернігівської обласної державної адміністрації щодо вирішення питання виконання робіт з модернізації мереж зовнішнього освітлення вулиць Поліни Осипенко, Богдана Хмельницького та Авіації у місті Прилуки. Групи народних депутатів (Батенка, Купрія, та інших. Всього 7 депутатів) до Прем’єр-міністра України щодо надання компенсації мешканцям міста Мар’їнки Донецької області за втрачене житло, яке знаходилося на лінії зіткнення в результаті бойових дій та внаслідок використання його військовослужбовцями ЗСУ. Володимира Парасюка до Прем’єр-міністра України, Міністра фінансів щодо виділення коштів для реалізації проекту "Капітальний ремонт корпусу 2 і 3 середньої школи інтернат І-ІІІ ступенів міста Рава-Руська". Володимира Парасюка до Прем’єр-міністра щодо приведення у відповідність до Закону України "Про пенсійне забезпечення", Постанови Кабінету Міеністрів України від 16.07.2008 року № 654 "Про підвищення рівня пенсійного забезпечення громадян". Ірини Суслової до міністра соцполітики, голови Тернопільської обласної державної адміністрації, Голови Тернопільської облради щодо неправомірних дій працівників та керівництва Теребовлянського психоневрологічного будинку-інтернату, що призводять до порушення прав підопічних. Ірини Суслової до міністра внутрішніх справ, Генпрокурора України щодо неналежного виконання медичними працівниками своїх функціональних обов’язків, що призвело до настання тяжких наслідків для новонародженого Гондверкера Леоніда Леонідовича. Олександра Нечаєва до виконуючого обов’язки Голови Державного агентства автомобільних доріг України, голови Сумської облдержадміністрації щодо невідкладного вирішення питання впорядкування руху автотранспорту у місті Суми Сумської області. Олександра Нечаєва до міністра інфраструктури, голови Сумської обласної державної адміністрації щодо недоцільності закриття відділень ПАТ "Укрпошта" у місті Суми Сумської області. Юрія Павленка до Прем’єр-міністра щодо усунення недоліків в механізмі осучаснення пенсій громадянам України, зокрема колишнім державним службовцям. Михайла Головка до Прем’єр-міністра, міністра фінансів щодо задоволення бюджетних потреб органів місцевого самоврядування України. Михайла Головка до Прем’єр-міністра, міністра освіти і науки, тимчасово виконуючої обов’язки міністра охорони здоров’я, міністра фінансів щодо збільшення розміру освітньої та медичної субвенцій для Тернопільської області. Дмитра Добродомова до Прем’єр-міністра, керівника Донецької обласної військово-цивільної адміністрації, керівника військово-цивільної адміністрації міста Авдіївка Донецької області щодо пошуку шляхів вирішення питання відновлення газопостачання або альтернативного варіанту опалення для мешканців прифронтового міста Авдіївка Донецької області. Дмитра Добродомова до голови Комітету Верховної Ради з питань соціальної політики, зайнятості та пенсійного забезпечення, Голови Комітету Верховної Ради з питань бюджету, Прем’єр-міністра, міністра соцполітики, голови Житомирської обласної державної адміністрації щодо невідкладного врегулювання питання виплати грошової компенсації мешканцям міста Овруч Житомирської області за втрачене внаслідок Чорнобильської катастрофи майно, яке залишилось на радіоактивно забрудненій території. Дмитра Колєснікова до Прем’єр-міністра щодо недоліків реалізації фіскальної політики в Україні. Борислава Берези до міністра культури щодо збереження пам’ятки археології національного значення "Городець Пісочний". Борислава Берези до міністра внутрішніх справ щодо незаконної діяльності ігрових закладів в Деснянському районі міста Києва. Сергія Лещенка до голови Київської міської державної адміністрації щодо можливої забудови "Каштанове місто" у житловому масиві Виноградар на території Синього озера. Сергія Лещенка до голови Національної поліції України щодо нібито несанкціонованої торгівлі по вулиці Світлицького, 31/7 у місті Києві. Юлія Іоффе до голови Луганської обласної військово-цивільної адміністрації щодо необхідності вжиття невідкладних заходів для відновлення газопостачання до села Кримське Новоайдарського району, селища міського типу Тошківка та селища міського типу Нижнє, Попаснянського району Луганської області, зокрема шляхом будівництва газопроводу високого тиску від ГРС "Мирна долина" (село Підлісне) до ШРШ у селища міського типу Тошківка Попаснянського району Луганської області. Сергія Ківалова до Прем’єр-міністра щодо необхідності відновлення державного регулювання цін на продукти харчування. Руслана Сидоровича до міністра внутрішніх справ України, Генпрокурора України щодо системної проблеми неналежного здійснення досудового розслідування та неправомірних відмов у реєстрації заяв про злочин. Володимира Арешонкова до Прем’єр-міністра України щодо усунення порушень законодавства при видачі біометричних паспортів. Романа Семенухи до Прем’єр-міністра України щодо надання копії проекту "Нове будівництво комплексу з переробки твердих побутових відходів з системою збору, утилізації, полігонного газу та виробництва електричної енергії у місті Дергачі Харківської області". Романа Семенухи до тимчасово виконуючого обов’язки голови Державної екологічної інспекції України щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства під час будівництва та експлуатації споруд очищення каналізаційно-побутових стоків на земельній ділянці за адресою провулок Піщаний 13, села Утківка Харківського району Харківської області. Сергія Рибалки до Прем’єр-міністра, тимчасово виконуючої обов’язки міністра охорони здоров’я України щодо надання позачергової невідкладної медичної допомоги у лікуванні дитини Судак Нелі за кордоном. Максима Бурбака до Прем’єр-міністра України щодо фінансування протипаводкових програм для Чернівецької області у 2018 році. Максима Бурбака до глави Адміністрації Президента України щодо незадовільної роботи голови Сокирянської районної держаної адміністрації Чернівецької області. Ірини Констанкевич до голови Волинської облдержадміністрації, начальника Управління Держпраці у Волинській області щодо убезпечення від загрози здоров’ю та життю громадян внаслідок неналежного функціонування системи вентиляції в приміщенні школи у селі Черче Камінь-Каширського району Волинської області. Тетяни Бахтеєвої до Прем’єр-міністра України щодо відсутності вакцин в лікувальних установах Одеської області. Андрія Шиньковича до міністра фінансів України щодо фінансування інвестиційного проекту "Локальне народовладдя". Андрія Шиньковича та Олександра Гереги до міністра фінансів України, голови Хмельницької облдержадміністрації щодо необхідності передбачення коштів в Державному та обласному бюджетах на 2018 рік для капітального ремонту доріг у Хмельницькій області. Віктора Вовка до міністра внутрішніх справ України щодо бездіяльності поліції в Черкаській області в частині неналежного реагування на порушення виборчого законодавства та вчинення виборчих злочинів. Вадима Кривохатька до Прем’єр-міністра щодо перевірки діяльності керівництва Запорізької ОДА при виконанні робіт з реконструкції водопровідних мереж в селі Вільне, Оріхівського району, Запорізької області. Івана Рибака до голови Чернівецької обласної держадміністрації, голови Чернівецької облради, голови Путильської районної державної адміністрації Чернівецької області щодо вжиття заходів з погашення заборгованості перед обслуговуючим персоналом Путильської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів. Івана Рибака до Прем’єр-міністра України щодо прискорення розподілу стабілізаційної дотації місцевим бюджетам Чернівецької області для забезпечення працівників бюджетних установ асигнуваннями на заробітну плату. Групи народних депутатів (Романової, Присяжнюка, інших - всього 19) до міністра закордонних справ України щодо збільшення туристичного потоку між КНР та Україною. Ярослава Маркевича до Прем’єр-міністра України щодо ініціювання питання про внесення змін до Постанови Кабінету Міністрів України від 08.06.2016 року (номер 365). Ярослава Маркевича до міністра закордонних справ України щодо розірвання Угоди між урядом України і урядом Російської Федерації про співробітництво в галузі культури, науки і освіти. Олександра Вілкула до Прем’єр-міністра України, голови Державної служби України з лікарських засобів та контролю за наркотиками щодо належного державного контролю стосовно виявлення та запобігання виробництву та розповсюдженню контрафактних і фальсифікованих ліків, а також стосовно запобіганню контрабанді лікарських засобів. Миколи Паламарчука до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності судді Господарського суду Одеської області Желєзної Світлани Петрівни у зв’язку із умисним істотним порушенням норм процесуального права під час здійснення правосуддя. Миколи Паламарчука до Голови Служби безпеки України, Управління Служби безпеки України в Полтавській області, Полтавської обласної держадміністрації, Головного управління Державної фіскальної служби в Полтавській області, прокуратури Полтавської області щодо обґрунтованості звинувачень БО "Фонд "Міжнародні антикорупційні суди" на адресу ТОВ "СВГ ПЛЮС". Оксани Білозір та Олександра Дехтярчука до голови Державної служби України з безпеки на транспорті щодо вжиття заходів щодо недопущення порушення права на пільговий проїзд учасників антитерористичної операції та членів їхніх сімей. Віктора Вовка до голови Національної поліції України, Генпрокурора України щодо бездіяльності правоохоронних органів Черкаської області у кримінальному провадженні за фактом самовільного використання земельної ділянки в межах села Конельська-Попівка. Сергія Власенка до Директора Національного антикорупційного бюро України, глави Адміністрації Президента України щодо можливого корупційного впливу Адміністрації Президента України на діяльність Національного агентства з питань запобігання корупції. Андрія Гальченка до Генпрокурора України щодо бездіяльності Генпрокуратури України. Андрія Гальченка до Прем’єр-міністра України щодо забезпечення санаторно-курортним лікуванням пенсіонерів МВС. Анни Романової до Уповноваженого Президента з прав дитини, тимчасово виконуючої обов’язки міністра охорони здоров’я, міністра освіти і науки України щодо проблем інклюзивної освіти дітей, хворих на аутизм. Оксани Білозір до міністра культури України щодо перевірки стану збереження цілісного майнового комплексу Львівської національної галереї мистецтв імені Возницького. Юрія Солов’я до міністра внутрішніх справ України щодо забезпечення Косівського, Верховинського та Снятинського районів новими сучасними поліцейськими автомобілями. Юрія Солов’я до голови Державної служби України з надзвичайних ситуацій щодо забезпечення державної пожежно-рятувальної частини № 14 міста Косів Івано-Франківської області новою сучасною пожежною машиною. Юрія Тимошенка до голови Правління АТ "УкрСиббанк" щодо реструктуризації заборгованості за кредитним договором, спричиненої знеціненням національної валюти. Юрія Тимошенка до Прем’єр-міністра України щодо вжиття заходів до збереження та відновлення полезахисних лісосмуг. Павла Дзюблика до Прем’єр-міністра України щодо невжиття належних заходів реагування в питанні боротьби з нелегальним гральним бізнесом в Україні. Едуарда Матвійчука до Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, Одеської обласної держадміністрації, Одеської міської ради стосовно необхідності об’єктивного розгляду колективного звернення жителів будинку 34 по вулиці Рибача міста Одеси щодо забезпечення прав споживачів та недопущення нарахування завищених тарифів на електроенергію, а також з’ясування питання щодо перешкоджання укладанню прямих договорів з мешканцями цього будинку. Юрія Дерев’янка до Національного антикорупційного бюро України щодо необхідності негайного розслідування незаконних дій, результатом яких є втрата державної власності України на частину нафтопродуктопроводів Самара - Західний напрямок та Грозний - Армавір - Трудова протяжністю 1433 кілометри, що проходять через територію України, та їх привласнення компаніями, підконтрольними проросійським олігархам, а також щодо фактів необлікованого та безконтрольного транспортування нафтопродуктів через ці нафтопродуктопроводи без сплати податків та зборів до Державного бюджету України. Ірини Геращенко та Марії Іонової до віце-прем’єр-міністра України з питань європейської та євроатлантичної інтеграції, міністра оборони України щодо сприяння у протезуванні та реабілітації за кордоном військовослужбовця 72-ї ОМБр Олександра Морозова. Павла Дзюблика та Вадима Кривенка до Прем’єр-міністра щодо необхідності невідкладного забезпечення громадян лікарськими засобами та виробами медичного призначення. Олега Петренка до виконуючого обов’язки голови Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру щодо забезпечення земельними ділянками учасників антитерористичної операції та сімей загиблих учасників. Юрія Берези до Прем’єр-міністра України, міністра фінансів України щодо збільшення у 18-му році видатків за бюджетною програмою КПКВК 2404020 "Розвиток мінерально-сировинної бази". Шановні колеги, на цьому я закінчила оголошувати 232 запити, які надійшли на сьогоднішній день і зареєстровані у Верховній Раді України. А зараз у нас згідно нашого порядку денного розгляд кількох законів, але я бачу, що немає потенціалу в залі все-таки переходити до їх розгляду. Тому, з вашого дозволу, я оголошую перерву вже. І ми зустрічаємося рівно о 12:30 для рубрики "Різне". Прошу не запізнюватися всіх тих, хто бажає доєднатися до рубрики "Різне". Дякую.
Дуже все вчасно, шановні колеги, ми продовжуємо наше засідання. Я прошу зараз записатися на виступи від. Я прошу повертатися до сесійної зали всіх. Зараз, хвилиночку. Я прошу повертатися до сесійної зали, заходити всіх, хто хоче доєднатися до виступів в рубриці "Різне". Будь ласка. Зараз, не підганяйте президію, не тисніть на президію, не перебивайте президію. Шановні колеги, я оголошую запис в рубриці "Різне", будь ласка. Всі записались? Запис є, я прошу надати мені список. Шановні колеги, і у нас, я єдине, що зразу хочу оголосити, у нас є, уже дуже багато накопилося незадоволених відповідей на запити народних депутатів Україні. І я обіцяла, що перші 9 хвилин, зараз я дам трьом людям по цьому списку виступити. А далі, ми йдемо, півтори години працюємо по списку тих, хто збирається вступати в рубриці "Різне". [[Шум у залі]] Ні, так а яка різниця? Потім би ви сказали, що хтось добіг. Шановні колеги, от дивіться, Радикальній партії не вгодиш, а ви маєте бути добрішими в п’ятницю, вже ближче до обіду, і любити одне одного, і президію теж. Будь ласка, перший Олексій Рябчин, я прошу, 3 хвилини рівно. Я говорю, що зараз у нас іде 9 хвилин, і потім Іллєнко перший, абсолютно справедливо. Андрій, ти перший. Ви перший, шановний пане Андрію, ви завжди перший. 3 хвилини, будь ласка, Рябчин.
Олексій Рябчин, фракція "Батьківщина", Донеччина. Шановні колеги, шановні громадяни України! Звертаю вашу увагу до екологічної проблематики та питання державного управління на місцях, цього прикладу. Нещодавно до мене звернулися місцеві депутати та місцеві активісти з Хмельниччини з інформацією про те, що в Хмельницькій обласній державній адміністрації ліквідовано Департамент екології та природніх ресурсів, а його функції передано іншому департаменту - агропромислового розвитку. І хочу звернути вашу увагу до цієї проблеми, тому що вона є дуже важливою. Український парламент одним з перших в світі ратифікував Паризьку кліматичну угоду, це глобальна угода, яка пов’язана з глобальними речами. І, якщо ми бажаємо, щоб весь світ допомагав нам у боротьбі з країною-агресором, ми повинна також турбуватися про ті речі, які турбують в світі. І дуже багато законопроектів, і законів вже прийнято українською Верховною Радою для підвищення екологічного захисту населення та екологічної відповідальності бізнесу. І що ми бачимо? Що тенденція підсилення енергоефективності, відновлення джерел енергії, екології, природоохоронних тенденцій в світі, вони підвищуються, а на місцевому рівні це не відповідає дійсності. І ми бачимо, що той ліквідований департамент в Хмельниччині передали функції до агропромислового розвитку, людей звільнили. Більше того, міністр екології Остап Семерак, який зараз, наскільки ми знаємо, перебуває в Боні на кліматичній конференції, публічно висловлювався стосовно ситуації в Хмельницькому. Він навпаки зазначив, що міністерство пропонує Кабінету Міністрів збільшити чисельність у департаментах екології у зв’язку з підготовкою до набрання чинності Закону України "Про оцінку впливу на довкілля", який ми Верховною Радою прийняли. У жовтні я направив свій депутатський запит голові Хмельницької облдержадміністрації з проханням повідомити про причини та доцільність такого рішення, а також розглянути можливість скасування свого наказу. І цікавий момент, посилаючись на свої, законом передбачені, повноваження, у відповіді ми не зазначили причини такого рішення, сказали: прийняте управлінське рішення. А чому воно прийняте, ніхто не зазначив. Так ось, хочу зазначити, що всі, всі державні адміністрації в Україні, окрім Вінницької і зараз Хмельницької, мають у своїй структурі окремі департаменти чи управління екології та природних ресурсів, лише у Вінниччині та Хмельниччині вони об’єднані з агропромисловими департаментами. Я не знаю, чи то в нас такі аграрні лобі, аграрні холдинги такі потужні, які у зв’язку з тим, що буде нове екологічне законодавство вводитися в дію, вони вирішили пролобіювати і не робити підсилення екологічних стандартів, і забруднювати довкілля, і забруднювати ще річки. Я не знаю, чому це робить обласна держадміністрація: грошей нема при децентралізації, чи не пріоритет, - я не знаю. Однак, наприклад, сьогодні, зустрічаючись з норвезьким інвестором, який хоче інвестувати, відновлювати джерела енергії в Кам’янець-Подільському, він зазначив, що є проблема. Тому що він не знає у зв’язку з ліквідуванням екологічного департаменту, який цими речами займався, він не знає, куди звертатися. Війна на сході не привід забувати про екологію і робити реформи. Екологія повинна стати пріоритетом для української держави.
Будь ласка, наступний Лещенко. Потім Шурма, і ми починаємо рубрику "Різне" по запису по цьому. А я зате віддала всі борги парламенту, всім незадоволеним, не щасливим і таке інше. Все, будь ласка.
Доброго дня, Україно! Я невдоволений відповідями на запити, які отримую від правоохоронних органів щодо переслідування бізнесу в Україні, тобто тих юридичних осіб, які виробляють валовий внутрішній продукт, іноземних інвесторів і так далі. У мене, насправді, сьогодні не один, а цілих три невдоволених на запити, але я не буду детально на них зупинятися, тому що існує безліч прикладів, якщо кожен розписувати, не вистачить моїх трьох хвилин. Зокрема, дуже активно проявляють цю боротьбу з бізнесом департамент "К" Служби безпеки України і Департамент економічних справ Генеральної прокуратури. І, наприклад, компанія "Tacrom" румунська, яка має німецьких засновників, яка займається з технологіями гідророзриву пласту, для того щоб збільшувати видобуток газу в Україні. Вона теж потерпає від цього, і потерпають німецькі інвестори, компанія DVA Agro Ukraine, яка теж зверталася, яку переслідує Служба безпеки України? і так далі. Чому це все відбувається? Тому що в країні відбувається реванш корупціонерів, тобто люди, які насправді приходили під гаслами боротьби з корупцією? самі отримують зиск з корупційних потоків, не хочуть міняти систему, задоволені тим статусом-кво, який є, оскільки щодня він гарантує їм наповнення власних кишень за рахунок корупційних грошей, потоків з державних підприємств і так далі. І, зокрема, на цьому тижні вся країна побачила викриття однієї людини з Національного агентства запобігання корупції? Ганни Саламатіної, яка прямо розповіла, як на Банковій в Адміністрації Президента діє спеціальний смотрящий, який викликає і дає вказівки, кого переслідувати, кого не чіпати. Більше того, навіть дає доручення готувати два проекти рішень: один проект рішення - виправдальний, другий проект рішення – засуджуючий, - для того щоб тримати на гачку неслухняних. А з тим, з ким домовляться або за гроші, або за політичну лояльність, щоб давати їм можливість бути безкарними, і так далі. Це прямий наслідок того, що в державі відсутня політична воля боротися з корупцією, а вона відсутня, тому що у нас не відбулася зміна поколінь в політиці. Тому що наші українські можновладці, керівники - вони повністю представляють ті самі цінності, які представляв Янукович6 використовувати політику для власного збагачення. І я вам скажу відверто, вже доходить до абсолютно неприпустимих речей, коли прямо тут, у сесійні залі, до мене підійшов один з депутатів, який належить до фракції, що утворюють більшість, і він є людина, яка займається рейдерством французьких інвесторів, тобто на нього є слідство в Антикорупційному бюро, і він, не приховуючись, прямо тут, у сесійні залі, почав мене шантажувати, розповідати про те, що він викине якісь фейкові документи на мене, що він буде займатися моє дискредитацією, якщо я не припиню вимагати притягнути його до кримінальної відповідальності. Я кажу, я не боюся ваших фейків, я вже прожив все це, і я знаю, що правда на моєму боці, тому що я займаюсь тим, що розповідаю українським громадянам. Якщо ви не обираєте чесну владу, приходять крадії та корупціонери, які потім ваші гроші, ваші пенсії, ваші стипендії, ваші лікарні, ваші школи - все це лягає потім в їхні офшорні рахунки на їхні особисті грошові потоки, щоб збагатись на політиці. Я цього не боюся. Дякую за увагу і сподіваюсь.
Я перепрошую, багато бажаючих. Я й так уже йду по. Шурма, будь ласка. І на цьому незадоволені закінчуються. Потім починаються виступи задоволених. Прошу.
Шановні громадяни України, я на сьогоднішній день хочу вам продемонструвати, наскільки є неправдивою інформація, яка поступає з Міністерства охорони здоров’я. Нас дуже турбує те, що у свій час благі надії на те, що міжнародні організації проведуть закупівлю таку, як потрібно для пацієнтів України, ми сьогодні опинилися в ситуації далеко абсолютно протилежній. За 2016 рік гроші були перераховані, у 2016 році, 4 мільярди гривень на банки за кордоном. Станом на сьогоднішній день, вдумайтесь, за 2016 рік в регіони поступило 55 відсотків препаратів, за які гроші було перераховано ще в листопаді 2016 року. Вибачте мене за цинізм, і нехай мене простять всі душі, всі, кому потрібно було померти, вже померли через відсутність ліків; всі, хто не вилікувався, теж вже повиходили з лікарень. А за 2017 рік, на сьогоднішній день, не проведені навіть тендерні закупівлі, а це є 6 мільярдів гривень. Якщо би Міністерство охорони здоров’я – МОЗ, яке перетворилося в "міністерство особливої загрози", своєчасно перерахувало гроші, то сьогодні були би наповнені наші медичні заклади медикаментами. Хай буде не у стовідсотковому об’ємі, але принаймні в необхідному об’ємі для пацієнтів. Що ми отримуємо у відповідь на незадовільну роботу? У серпні місяці тимчасово виконуючий обов’язки міністра підписує лист, копія якого йде до Прем’єр-міністра, і якщо він цьому не поставить край, то він є такий самий, як і вона. Значить, вони напишуть, що ще у серпні місяці був сформований реєстр, робоча група сформувала реєстр, і по цьому реєстру сформована потреба, і вже можна приступати на сьогоднішній день до закупівель. Реєстру нема, тендери не проведені, постійна робоча група, яка про це звітує, абсолютно немає розуміння, що вони роблять. А чому немає розуміння, я вам поясню: ми входимо у вісімку країн з найнижчою вакцинацією і світі, на рівні африканських держав. Так отам оцей розрахунок показує, що вони навіть елементарного не вміють рахувати, бо сьогодні понад 700 доз нам вакцин бракує. І в цей період часу – півтора року – Кабінет Міністрів не вносить в зал на затвердження на посаду міністра кандидатуру. Вносьте, кого хочете. Ми повинні знати, хто несе відповідальність за бездіяльність в частині забезпечення ліками громадян України. Відсутність людини говорить про те, що нема кому відповідати, весь тягар падає на Прем’єр-міністра. Зал очікує на кандидатуру на посаду кабінету міністра.
Дякую. Тепер ми переходимо до виступів у рубриці "Різне", шановні колеги. І першому слово надається Єгору Соболєву. Будь ласка, там взаємозаміни складні, але я йду по списку.
Хочу повідомити народним депутатам, які присутні в залі, так само, як і суспільству, що півтори години тому на вулиці Інститутській невідомими, які представилися кримінальним розшуком, було затримано підполковника грузинської армії Вано Надирадзе. Одразу хочу сказати, що це не є людина з "Руху нових сил" або з команди Михайла Саакашвілі, хоча в Україні, очевидно, бути грузином вже означає бути злочинцем з точки зору керівництва держави і керівництва правоохоронних органів. Вано був добровольцем, який приїхав захищати Україну в 2015-му, в 2016-му роках, воював на фронті, потім приєднався до внутрішнього корпусу "Донбасу", був одним з організаторів табору біля Верховної Ради. Я хочу казати колеги, що ви всі бачили, що ветерани, які четвертий тиждень стоять під парламентом, не допускають ніяких протиправних дій ні по відношенню до нас, ні по відношенню до правоохоронців, ні по відношенню ні до кого. Вони підтримують порядок, вони стоять з ясними чіткими вимогами ухвалити закони, які і в цьому залі обіцялися, і Президентом України обіцялися, і суспільству обіцялися, той самий Закон про антикорупційний суд. Якщо керівництво держави вибрало шлях переходу до репресій – нікого з ветеранів це не залякає, нікого з тих, хто їх підтримує, це не зупинить. Я думаю, що це тільки пришвидшить кінець керівництву держави. Я зараз іду до міністра внутрішніх справ як народний депутат України на невідкладний прийом, хочу отримати інформацію: що з Вано, де він утримується, на яких підставах. Хочу так само повідомити, що за час, коли хлопці стоять біля Верховної Ради, в їхніх родинах було проведено 6 обшуків. За рішенням Маріупольського суду, за постановою слідчого Донецької поліції з прізвищем Подвиг, приходять до дому, поки хлопці тут, вибивають двері кувалдами, розмовляють з їхніми дружинами, розмовляють з їхніми дітьми, розмовляють з їхніми мамами. Жодній людині при цьому навіть підозра не висунута, все робиться в рамках кримінальної справи про те, що тут не ветерани війни, а бандити і розбійники. Я хочу сказати всім працівникам поліції, всім суддям: всі прізвища учасників репресій записуються. І ви першими постанете перед законом після зміни в Україні влади.
Наступний виступ, будь ласка, народний депутат Кривохатько. Просимо. Вам сподобалось виступати після вчорашнього і ми цьому дуже раді, будь ласка.
Добрий день, українці! Моє запитання до тих посадовців, які займаються кадровою політикою Адміністрації Президента. І воно слідуюче, коли закінчиться експеримент з губернатором Запорізької області Брилем Костянтином Івановичем? Невже незрозуміло, що ніяка революція, навіть, якщо це Революція Гідності, не зробить з бариги порядну людину, не зробить з неї романтика і людину, яка буде працювати на благо України? За останні півтора роки, поки Бриль займає цю посаду, не було жодного корупційного скандалу в Запорізькій області, де б не відзначився він або як безпосередньо фігурант, або людина, яка причетна до цього. Я хочу попередити, Бриль, Запоріжжя підтримало і Революцію Гідності, і взагалі зміни в країні. Ви знаєте, що це складний регіон. Із-за того, що там домінував такий. І одна із причин серйозних - це домінування такого смотрящего Анісімова. Для чого було міняти Анісімова на Бриля, скажіть мені? Тоді Бриль збирав гроші. тоді збирав Анісімов - зараз збирає Бриль. Бриль пояснює, що це якісь там партійні проекти. Вони вже дособирались так до партії, що рейтинг влади в межах статистичної похибки в Запоріжжі, кому це цікаво. Що це несе, яку це загрозу несе прифронтовій області? Страшне соціальне напруження. На сьогоднішній день не будуються соціально важливі об’єкти: водоводи, дитячі садки. Я інспектував на своєму окрузі один дитячий садок, де він по документам був повністю зданий, на 95 відсотків виконані роботи, а насправді там і на 100 тисяч не було зроблено! П’ять мільйонів гривень пішли в нікуди. Водоводи. Село Лукашеве, де п’ять мільйонів, а вирито 10 метрів і кусок труби стирчить із канави. Це нормально? П’ять мільйонів також. Шість мільйонів - Кирпотине і маса таких об’єктів. Я вам хочу довести, колеги, що на сьогоднішній день за 16 рік ще не використано 100 мільйонів, 104 мільйони гривень, тобто 16 рік! Це об’єкти, які повинні бути здані, об’єкти, які повинні були зняти соціальне напруження, які повинні були працювати на людей, на благо людей, все це робиться, бо відкати у Запорізькій області зашкалюють уже все можливе, вони доходять до 30 відсотків. Підприємці не можуть платити таке. Вони кажуть: ну, був нормальний губернатор, ну, 10 відсотків ми можемо платити, но 20-30 – це вже перевищує. Ти вже ніяк не вправишся за ці гроші і об’єкт побудувати, і у в’язницю не сісти. Дороги не ремонтуються. Тобто я не знаю, який зиск? Є у тих людей, які. Ви підводите Президента, розумієте? Визначтесь, що вам дорожче, оті сумки, що Бриль возить вам кожну п’ятницю чи авторитет Порошенка? Вам треба добре з’ясувати цю ситуацію для себе і прийняти рішення, тому що це закінчиться погано у Запорізькій області.
Дякуємо вам за виступ. Наступний депутат Кривошея, запрошуємо вас до слова.
Добрий день, шановні колеги. Добрий день, шановна Україна. Геннадій Кривошея, фракція "Народного фронту". Всі ми пам’ятаємо, що буквально декілька тижнів назад в Україні відбулися чергові вибори до окремих територіальних об’єднаних громад. Разом з тим у Богуславському районі Київської області також є створена одна із громад – Медвинська громада, куди пройшли вибори. І от після того наступними виборами до наступної громади має бути якраз Богуславська міська територіальна громада. На сьогоднішній день вже, в принципі, є погоджені всі документи головою обласної адміністрації, направлені до ЦВК. Я очікую, що на квітень місяць у місті Богуславі і окремих селах Богуславського району будуть проходити вибори до Богуславської громади. Але є окремі факти, і я хотів би, щоб на це звернули не лише народні депутати, а взагалі всі чиновники на місцях. Представники районних адміністрацій, і це стосується не лише Богуслава, розуміючи, що буквально через місяць, через два, через півроку з моменту створення об’єднаної територіальної громади вони втрачають повноваження, можливості керувати бюджетом, майном, коштами, деребанити щось, красти. І у такому розрізі вони намагаються всіляко тиснути на всіх представників малого і середнього бізнесу, зокрема на місцях. Це стосується також і Богуславського району. Я хотів би сказати, що чиновники на місцях відносилися до ідеї створення об’єднання територіальних громад не як процесу, який хоче в них вкрасти з карманів гроші, які вони таким чином намагаються деребанити від бюджетних грошей, а щоб вони допомагали це, щоб вони не перешкоджали. І знову ж таки, хочу сказати, я закликаю це робити саме в Богуславському районі. На сьогоднішній день в Богуславському районі працює цілий ряд підприємств, які десятки мільйонів коштів сплачують до обласного бюджету. Я хочу, щоб ці кошти також і доходили до Богуславського району. Я хочу, щоб за ці кошти не робилася дорога в сторону Житомира чи Борисполя, чи Боярки, я хочу, щоб робилася дорога в Богуславському районі, я хочу, щоб за кошти, які сплачують податки саме жителі Богуславського району робили освітлення в цьому районі, я хочу, щоб і ремонтували будинки культури, садочки, школи. І тому я категорично підтримую ідею об’єднання територіальних громад, тому що я розумію, що не буде таких прокладок як обласна рада та районна рада, які будуть деребанити кошти в своїх інтересах. І під кінець я хотів би сказати, що я хочу подякувати кожному депутату в цій залі, який голосував і підтримує постійно всі ідеї, які стосуються питання об’єднаних громад, незалежно від того чи це опозиція, чи це коаліція, ми робимо правильну справу, ми робимо те, що люди мають розуміти, вони можуть керувати своїм життям і робити благо не комусь, а собі, в першу чергу, собі на територіях. А ми, як Верховна Рада, як законотворчий орган, маємо їм допомагати і підтримувати. Дякую. "Народний фронт".
Дякуємо, "Народний фронт". Будь ласка, народний депутат Іллєнко. Пане Андрію, просимо вас.
Андрій Іллєнко, "Всеукраїнське об’єднання "Свобода", місто Київ. Шановні українці, останніми тижнями відбуваються надзвичайно тривожні події в нашій зовнішній політиці. Буквально вчора була заява віце-прем’єра Угорщина, який заявив про те, що має бути створена Угорська національна автономія на Закарпатті і, що це є абсолютно нормально, що там знаходиться величезна кількість українських громадян угорського походження, які також мають угорські паспорти і Угорщина буде продовжувати вести таку політику. Так само недавно прозвучало заява Президента Чехії Земана, в якій він сказав, що нібито Крим треба визнати частиною Росії, і мовляв, змиритися з цим. Ми недавно бачимо абсолютно цілу серію історичних заяв з боку деяких польських високопосадовців. Ми бачимо, що навіть в сусідній Білорусії відбуваються дуже тривожні тенденції, зокрема затримання українського журналіста, і, як виявилося, це сталося ще 25 жовтня, але про це взагалі не було відомо весь цей час, навіть не надано було йому відповідного адвоката, і українське посольство в Мінську ніяким чином цією справою не займалося і досі не займається. І ми розуміємо, що це відбувається сьогодні фактично по всіх напрямках. Само собою зрозуміло, що продовжується війна Росії проти України, продовжується російська агресія, яка досі невизнана необхідним чином Україною, досі нерозірвані дипломатичні стосунки з країною агресором, досі не припинена торгівля, досі російській бізнес і бізнес російських олігархів процвітає в Україні. І все це налаштовує на думку, що зрозуміло, ми зараз не будемо надавати детальний аналіз кожного цього випадку, але загалом це наслідок в тому числі абсолютно безхребетної, угодовської політики нинішнього керівництва держави, яке звикло кожен раз коли треба ставати на коліна, а не жорстко відстоювати українські національні інтереси, яке займається там офшорами, займається самозбагаченням, займається різними корупційними оборудками, але абсолютно не захищає українські національні інтереси. І, бачачи цю слабкість керівництва України, багато держав починають відповідно себе поводити і виставляти Україні різноманітні претензії. З цим необхідно зупинити цю ситуацію, необхідно проводити політику жорсткого захисту національних інтересів. І ми бачимо сьогодні, що саме це позиція влади призводить до цього. Тому що український народ, українська нація, показала свою мужність, показала свою здатність захищати себе і на фронті, і в тилу. Але водночас така позиція керівництва призводить до такої от зовнішньополітичної ситуації і такої слабкості української держави. В світовій політиці, на жаль, буде слабкий завжди отримувати претензії з боку усіх сусідів. Необхідно бути сильними і захищати свої національні інтереси.
Дякую. Зараз шановний колега Іван Спориш. Він має 6 хвилин, тому що йому передає ще слово наш колега Демчак. Будь ласка, пане Іване.
Дякую, пані головуюча. Іван Спориш, 15-й округ, Вінниччина. Шановні народні депутати! Шановний народ України! Насамперед, я хочу звернутися, в зв’язку з тим, що в мене округ сільськогосподарський, а ми напередодні гарних свят, Дня працівника сільського господарства, сьогодні відзначається по всій Україні святкування, але разом з тим, ми знаємо, що це все буде в неділю. І тому я хотів би привітати всіх аграріїв, привітати, бо ми знаємо, що економіка країни залежить від наших аграріїв, економіка країни залежить від надоїв молока, від великих урожаїв. І тому дуже б хотілося, щоби наші аграрії, дійсно, могли зробити все, щоб в нашій країні вони могли розвиватися і нормально розвиватися. Але для цього дуже б хотілося ще, щоб наш уряд звернув увагу і знову ж таки, я вже не раз кажу і ще буду казати, що ми зараз в бюджеті на 2018 рік все зробили, щоб податок на додану вартість по тваринництву, щоб він був для наших аграріїв. Ми знаємо прекрасно, що він тільки тоді зараховується, коли є заборгованість по ПДВ, а якщо її немає, то і нема є сплати. Тому я б дуже б хотів би, щоб ми у новому бюджеті включили, щоб все-таки незалежності ні від заборгованості, ні від чого, ніяких, ні від яких заліків не залежав даний податок, а щоб напряму ми могли не платити ці відсотки по тваринництву. Інакше, ми знаємо прекрасно, що дуже важко буде зберегти ту корівку в селі і дуже важко буде виробити. Ну, на відміну, звичайно, це ми бачимо, що прерогатив по курях, але б дуже б хотілося, щоб все-таки були по тваринництву, по молоку, по наших корівках. Я також хочу сказати, що ми відзначаємо День студента. От саме вся молодь нашої України, перспектива розвитку України і хотілося їх привітати. І саме у середу ми, у нас були, в нашому залі, наш комітет проводив парламентські слухання "Роль молоді України в умовах децентралізації". І дуже ми чули багато виступів із залу молодого покоління, які, дійсно, повинні взяти ричаги в свої руки і все робити, щоб нашу Україну розвивати. Але в умовах децентралізації, я хотів би звернутися до об’єднаних територіальних громад, до голів, до сесій, тому що вони повинні все зробити, щоб надати молоді і приміщення, щоб включити відповідно кошти в бюджет, щоб молодь могла розвиватися, і це буде досить вагомий вклад нашої молоді. Але я хотів ще звернутися до крику душі, до крику душі це в тому, що ми сьогодні дійсно напередодні свят Дня працівника, але ніяк ми не можемо рішити проблему, щоб голови територіальних громад, щоб сільські голови сесії могли розпоряджатися землями за межами населених пунктів. Я вже не раз говорив з цієї трибуни і, на жаль, ми законопроект 1159, який був в нашому залі, ми його не змогли прийняти, слідуючий законопроект не змогли прийняти, а тим часом земля дерибаниться і це ми прекрасно знаємо, і ми знаємо, що був відсторонений від обов’язків голови чи виконуючого обов’язки голови Держземкадастру, але, разом з тим, ми ще повинні на місцях дивитися по областях, по районах. Я вам наведу простий приклад. У нас, на моєму окрузі, є таке село Липівка Томашпільського району, де 30 гектарів садків видано. Кому ви думаєте? Просто чужим людям, ці люди самі геть не знають, що вони отримали там по гектару чи по півтора землі, вони геть самі не знають цього, за них написали заяви. Тільки з цього села, можливо, двох, трьох, чотирьох отримали землю і 30 гектарів садків, де люди могли б пасти корів, на жаль, вже видано, і не одинокі випадки, і ми знаємо, що ці випадки є по всій Україні. І тому дуже хотілося, щоб все-таки ми прийняли цей закон, ми прийняли, щоб все-таки могли б цією землею розпоряджатися сесії, голови територіальних громад. На жаль, багато наших народних депутатів не змогли тоді і не хотіли проголосувати за даний законопроект. Мабуть, вони разом із Держземкадастром все хочуть робити, щоб там більше через якісь хабарі можна було б користуватись цією землею і отримувати незаконно. Я також хотів би ще звернути увагу на те, що ми прийняли вихідним 25 грудня – це великий плюс, адже даже на моєму кругу досить багато є сіл, де 90 відсотків населення це римо-католики. І тому, на кінець-то, є якась справедливість, що все-таки 25 числа римо-католики вже можуть мати вихідний. А то завжди вони були в образі, тому я також хочу їх привітати, це наша спільна праця, нашого парламенту. І тому це є дуже такий значний, великий крок вперед. Я дякую.
Дякуємо за такі підсумовування позитивного тижня роботи парламенту. І зараз, будь ласка, слово народному депутату Мартовицькому, прошу вас.
Шановні громадяни України! Це тиждень розпочався з прийняття в першому читанні проекту чергового ганебного держбюджету. Як і бюджети минулих чотирьох років він буде працювати на зниження соціального захисту українців та призведе до їх тотального зубожіння. І це не метафора, бо прожитковий мінімум закладений у проекті держбюджету приблизно дорівнює показнику абсолютного зубожіння, встановленого ООН, – це 2 долари на добу. Документи, запропоновані урядом до першого читання редакції, не має права на існування. Я впевнений в цьому, тому що обговорював його ризики з органами місцевого самоврядування мого округу. І можу стверджувати, що проект бюджету несе пряму загрозу інституту місцевого самоврядування. Адже передаючи на місця не забезпечені витратні соціальні статті уряд збільшує навантаження на місцеві бюджети і, фактично, робить неможливим виконання як самих переданих статей так і запланованих місцевих програм розвитку. Представники місцевого самоврядування фактично стають заручниками ситуації, коли їх зверху юридично зобов’язують створювати належні умови для освіти, охорони здоров’я та життєдіяльності населення, додавши до вже існуючих статей витрати нові, а ресурсами чи можливостями для їх притягнення не забезпечують. Скажіть, кого мешканці міст будуть звинувачувати, якщо в їх домівках пропаде світло чи тепло через те, що з постачальниками хронічно не розраховуються за пільговиків? Звісно, міську владу. Адже проект бюджету передбачає пільги населення на оплату житлово-комунальних послуг надавати за рахунок місцевих бюджетів без державного забезпечення цієї статті витрат. Наприклад, додаткове навантаження на бюджет міста Павлоград в зв’язку з цим складе 17,5 мільйонів гривень, про це був мій виступ у минулу п’ятницю. Медицина - аналогічна ситуація. Шахтарське місто Першотравенськ потребує медсубвенцій у розмірі 41 мільйон 80 тисяч гривень. А у проекті бюджету передбачено лише 18 мільйонів 800 тисяч гривень, або 45 відсотків від розрахованої потреби. По Павлоградському району потреба складає 39 мільйонів 200 тисяч гривень, а передбачається лише 17 мільйонів. У мене питання, чи дійсно розробники бюджету вважають реальним забезпечення належного рівня охорони здоров’я та життєдіяльності для населення при такому держфінансуванні? Своїм виступом я хочу підкреслити, якщо ці помилки не будуть виправлені під час другого читання проекту держбюджету, відповідальність перед народом за можливі соціально-економічні колапси в регіонах будуть нести не місцеві керівники, а ті, хто виносив на розгляд парламенту антинародний бюджет.
Дякуємо. Будь ласка, наступний виступ. Передає слово Лесюк народному депутату Демчаку, прошу вас.
Шановні народні депутати, зачитаю вам лист-звернення медичних сестер з міста Липовець Вінницької області щодо пенсійної реформи. Будь ласка, давайте нам відповідь, за що ми отримали такі мізерні надбавки до пенсії. Ви ж обіцяли не враховувати у формулі нарахування пенсії наші колишні мізерні заробітні плати, а тепер при стажу 40 років ми отримали надбавку 130-160 гривень. Ми звертаємося до вас, Гройсман Володимире Борисовичу, і до вас, народні депутати, з проханням переглянути ці нещасні для нас надбавки. Медсестри міста Липове Вінницької області: Олена Кузнярська, Лідія Яблонська, Лілія Нетей та інші - і ми вам бажаємо здоров’я, щоб ви ніколи не хворіли. Справді, із прийняттям Закону України про внесення зміни до деяких законодавчих актів України (щодо підвищення пенсій) після перерахунку трудової пенсії певної категорії людей, які, маючи навіть понад 40 років трудового стажу, але вийшли на пенсію у 90-х роках, сума виходила навіть меншою, ніж була до перерахунку, і виросла лише через підняття мінімальної пенсії з 1 жовтня 2017 року. Це, в першу чергу, пов’язано, як на цей час, із неадекватним розміром заробітних плат 90-х років у зв’язку із наростаючою інфляцією за останні 20 років. Наприклад, мінімальна заробітна плата у 1996 році складала лише 15 гривень на місяць, заробітна плата медсестри із стажем 38 років 85 гривень у місяць, а середньомісячна по Україні у 1996 році становила 130 гривень. Вважаю, що це упущенням є пенсійної реформи, тому буде справедливим для цієї категорії людей, які вийшли на пенсію у 90-х роках у формулі перерахунку для індивідуального коефіцієнта заробітної плати застосовувати розмір заробітної плати не менший за середньомісячну заробітну плату по Україні, що використовувалася під час призначення пенсій відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України номер 1783 від 20.11.2003 року. Враховуючи, що Кабінет Міністрів України є головним ініціатором і розробником пенсійної реформи, саме він має провести розрахунки та вийти із законодавчою ініціативою, із внесенням змін до Закону України "Про пенсійне забезпечення". Прошу вважати мій виступ депутатським запитом до Прем’єр-міністра України. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, оформіть виступ як депутатське звернення. І зараз до слова, будь ласка, Олега Ляшка запрошую. Довго сьогодні чекав виступ. Шановний пане Олеже, прошу.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановні українці, у цю неділю всі прогресивна частина українського суспільства відзначатиме День працівників сільського господарства. Село – колиска України, і всі, хто говорять про розвиток країни, про майбутнє нашої країни у нинішньому глобальному світі, повинні розуміти одну дуже просту річ: без села не буде України. Не лише тому, що там живе понад 12 мільйонів громадян України, а й тому що село може бути локомотивом розвитку української економіки, коли ми торгуватимемо не сировиною, не зерном, а готовою продукцією, коли в селі будуть робочі місця, буде агропереробка, відновлено тваринництво, соціальна сфера і робочі місця на селі. Користуючись нагодою, напередодні цього великого для нашої команди Радикальної партії свята – Дня працівників сільського господарства, я хочу подякувати щиро людям праці – механізаторам, дояркам, трактористам, усім, хто працює на селі, усім, хто, завдяки кому Україна живе. Я хочу адресувати з цієї високої трибуни слова вдячності і поваги ветеранам праці, сільськогосподарським трудівникам, які тяжко все життя працювали і, на жаль, заробили копійчані пенсії, заробили величезні хвороби, величезні проблеми, і, на жаль, мізерні пенсії. Команда Радикальної партії завдяки підтримці жителям села перебуває в парламенті, і ми тут відстоюємо законопроекти, які дадуть можливість людям села жити. У першу чергу, одвічне питання, кому належить українська земля? Нинішня влада хоче роздерибанити цю землю під приводом ринку землі хочуть привести транснаціональні корпорації, латифундистів, які виснажують землю в погоні за довгим рублем їм байдужі робочі місця на селі, їм байдуже доля сільських дітей, їм байдуже, а нам не байдуже. Тому команда Радикальної партії ініціювала зміни до Конституції України для того, щоб в статті 41 записати, що основою аграрного устрою України є фермерські господарства. Ми пропонуємо розвивати на селі одноосібників, фермерські господарства, малі ферми, для того щоби люди мали максимальну державну підтримку і увагу. Величезна проблема на селі, крім мізерних пенсій для селян, за збільшення яких ми боремося і доб’ємося, щоб в новому 2018 році знову підняли для селян пенсії, не менш важлива проблема – це великі ціни на газ, тому що ціни на молоко мізерні, а за газ треба платити. Ми добиваємося зниження цін на газ, оскаржуємо в суді рішення уряду, яким встановлено несправедливу ціну на газ, для того щоб не грабували українських селян. І ключове - це питання цін на молоко, на сільськогосподарську продукцію. Ми зробимо все, щоб робота селян, праця наших дорогих селян цінилась на достойному рівні.
Дякуємо. Будь ласка, Юрій Мірошниченко від опозиції. Юрій Мірошниченко, потім Береза. Вже заплутались колеги. І потім народний депутат Буглак, є? Немає? Якщо ні, то тоді Ємець. Будь ласка, пане Юрію.
Дякую, Ірино. Шановні виборці, шановні колеги! Юрій Мірошниченко, "Опозиційний блок". Сьогодні хотів би привернути вашу увагу до питання бюджетного фінансування такої важливої для держави галузі як пенітенціарна система України, до якої належить установа виконання покарань різних типів та режимів, слідчі ізолятори, органи управління пенітенціарною системою, а також лікувальні заклади, державні підприємства тощо. В останні роки сталось так, що пенітенціарна система хронічно недофінансовується. Так, забезпеченість потреб галузі у видатках загального фонду державного бюджету у 2017 році складала лише 42,8 відсотка. І як наслідок такого хронічного недофінансування, не зважаючи на проведення реформи пенітенціарної системи, стан справ у галузі залишається складним. Так, за рівнем оплати праці персоналу пенітенціарна система вже багато років залишається на останньому місці серед усіх правоохоронних органів України. А відповідно і якість персоналу залишає бажати кращого. Крім того, значна неукомплектованість штатів погіршує і без того напружену ситуацію, особливо на місцях в установах виконання покарань. Прояви корупції в пенітенціарній системі значною мірою пов’язані з низьким рівнем оплати праці персоналу та недофінансуванням утримання ув’язнених у місцях несвободи. У таких непростих умова Міністерство юстиції, до сфери управління якого сьогодні належить пенітенціарна система, за підтримки підкомітету з питань реформування пенітенціарної системи Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності здійснює реформу пенітенціарної системи та впроваджує європейські стандарти. Шановні колеги, я додам від себе. Я, власне, і виступаю саме тому, що маю честь працювати у Комітеті з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності, займаюсь реформою пенітенціарної системи. І хочу сказати, що від ставлення до дітей, старших людей, людей з ментальними розладами, інвалідів і у тому числі до в’язниць залежить, наскільки держава є цивілізованою. У нашій країні, де протягом багатьох років пенітенціарна система залишалась каральною, ми намагаємося зробити і впровадити реабілітаційний підхід. Це непросте завдання, яке має об’єднати багатьох з нас, яке має в першу чергу дати можливість людині, яка помилилась, яка потрапила за ґрати, усвідомити свою помилку, забажати змінитися і фактично забезпечити повернення до повноцінного суспільного життя. Я хотів би запросити і закликати всіх наших колег, які зараз працюють над бюджетом, врахувати ті поправки, а саме.
10 секунд. Я просто.
Врахувати ті поправки і збільшити фінансування таким чином, щоб ця система працювала повноцінно. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, наступний виступ від Борислава Берези. Пане Бориславе.
Доброго дня, шановні українці. Наскільки він добрий, будете самі казати. На що я хочу звернути увагу. Я хочу сказати, що зараз Київ знаходиться у дуже великій небезпеці. Чому? Тому що на наступних сесіях хочуть прийняти так званий план - 2025. Це план, який повинен вказати, як буде розвиватися Київ, але саме цим планом будуть намагатися врегулювати будь-які незаконні забудови у місті Києві. Більше того, я можу сказати, що саме цим планом будуть намагатися забудувати ваші сквери, сади та парки. Саме таким образом зараз забудовники Києва, які є також депутатами Київради, будуть протягати свої рішення. І саме тому я хочу звернутися до всіх дійсно опозиційних депутатів, від "Самопомочі", від "Батьківщини" я хочу звернутися до тих депутатів від "Свободи", які зараз є в Київраді, щоб вони заблокували і не дали жодного голосу для того незаконного рішення, завдяки якому всі незаконні забудови Києва отримують статус законних. Я не знаю кому, що обіцяли, кому, які ділянки, які проспекти назвати, якими ім’ями, я не знаю, що кому пообіцяли посади та можливості в Києві. Але я розумію, що, якщо це відбудеться, це найбільша зрада, яка може бути в Києві. Саме тому я звертаюсь до всіх депутатів, які обрані у Києві, щоб ми разом, згуртувавшись, могли захистити Київ незалежно від того, до яких партій, до яких структур ми відносимось. Також я хочу сказати, що згідно цьому ДПТ взагалі хочеться знищити лісний район. Чому? Я хочу сказати. Будуть вирублені всі ліси, які там є, з’єднана Троєщина з Лісовою і там буде забудова, велика громадна забудова. Можна сказати, що це буде великобетонний район, а не Лісний. Крім того, я хочу сказати, що зараз планується забудувати озеро Алмазне і зробити там найбільший сміттєспалювальний завод. Шановні троєщанці, ви розумієте, що біля Троєщини буде найвеличніший не в Києві, а в країні сміттєспалювальний завод. Чи хочете ви це? Скажіть своїм депутатам, депутатам Київради, але я хочу, щоб всі, всі, хто може завадив цьому ганебному питанню і, щоб план розвитку Києва 2020-2025, який намагається зруйнувати Київ, було зупинено. Я буду вдячний всім за це. Дякую.
Дякуємо за виступ. Наступний, будь ласка, народний депутат. Буглак, я так розумію, немає і нікому слово не передає. Ємець, будь ласка, пан Ємець.
Дякую. Леонід Ємець, фракція "Народний фронт". Я дуже коротко просто скажу, що абсолютно підтримаю заяву, яку щойно було озвучено моїм побратимом по місту Києву Бориславом Березою. Недопустиме прийняття в тому вигляді, як сьогодні це пропихує київська міська влада, плану забудови на наступний період. Це правда. Взагалі я вийшов сюди для того, щоб зачитати спільну заяву послів G7 з приводу виборчого законодавства. Дозвольте зацитую. Отже, спільна заява послів країн G7 на підтримку виборчої реформи в Україні: "Ми вітаємо Верховну Раду України з ухваленням у першому читанні проекту Виборчого кодексу (№ 3112-1). Ми єдині в думці, що вже настав час для проведення виборчої реформи, аби забезпечити принаймні рік для її впровадження перед виборами 2019 року. Вважаємо, що до другого читання ще залишається простір для прозорого, всеохоплюючого та консультативного процесу, який має забезпечити подальше зміцнення демократичного представництва, в тому числі через дієвість санкцій за порушення норм виборчого законодавства та неналежне використання державних ресурсів з метою розширення політичної участі та представництва вразливих спільнот і меншин, зокрема і жінок, та внутрішньо переміщених осіб, а також для того, щоб прискорити реформу політичного фінансування. Ми також закликаємо до оновлення в 2017 році складу Центральної виборчої комісії (ЦВК) шляхом призначення членів ЦВК на всі ті 13 посад у складі комісії, термін перебування яких вичерпано. Це дасть змогу створити політично збалансовану виборчу комісію з потужними довготривалими повноваженнями, що працюватиме за підтримки осучасненого механізму організації виборчого процесу. Переконані, що виборчі реформи, здійснювані з дотриманням відповідних міжнародних зобов’язань і стандартів, є ключовою запорукою повноцінної реалізації потенціалу України. Ефективні виборчі процеси, що користуються довірою, та забезпечення ними легітимність виборчих інституцій та лідерів матимуть вагомий вплив на довготривале зміцнення демократії, політичну стабільність і поступ економіки". Отже, щойно, шановні громадяни, ви почули заяву послів, які представляють держави, країни, які сьогодні визначають політику світову на нашій планеті, які нам наполегливо рекомендують змінити виборче законодавство і прийняти Закон про відкриті виборчі списки, тому що вони пройшли шлях демократії і показують цей шлях сьогодні Україні. В ми маємо цим шляхом іти і скористатись, і цей вибір скоро постане перед Верховною Радою і депутатами, які мають прийняти рішення і відкрити дорогу до наступних виборів шляхом відкритих виборчих списків. Дякую.
Дякуємо. Будь ласка, наступний виступ від Олени Сотник. Пані Олено, прошу вас.
Щиро дякую, пані головуюча.
Шановні колеги, я прошу тиші в залі і пані Олені 3 хвилини, ми всіх уважно слухаємо, не заважайте виступати. Хлопці! Чоловіки!
Дуже дякую. Колеги, я, якщо можна, дуже важко виступати, коли в залі гомін і шум. Дуже дякую головуючій. Я хочу сьогодні привернути увагу насправді людей до ключового органу в державі, до найголовнішого органу в державі – це парламенту. Ми є законодавчий орган, і від того, як ми працюємо, насправді дуже багато чого залежить, і в тому числі добробут людей. І дуже часто ми замовчуємо про ті проблеми, які є безпосередньо в самому парламенті. Не буду повторюватися, тисячі разів вже чули ви про порушення Регламенту безпосередньо в залі і за межами цього залу. Але, на превеликий жаль, останній місяці це вже набуває цинічного масштабу. Спочатку я нагадую, так і не вирішена проблема, і не зрозуміло, чим закінчиться все ж таки остаточна редакція по процесуальним кодексам. Спочатку поправка пана Лозового, яка була змінена волюнтариськи головою комітету без засідання комітету фактично, також немає відповіді, як це відбулося, хоча є грубим порушенням Регламенту. Потім з’ясовується, що текст процесуальних кодексів, який вийшов з цього парламенту, зараз в Адміністрації Президента знову змінюється. Про це написав в тому числі Віталій Шабунін, що звідти зникла правка, моя, зокрема, правка вже з тексту, підписаного і переданого парламентом до Адміністрації Президента, що по своїй суті є злочином і фактично підробкою документів. Я думаю, що всі ці речі мають дуже системно розглядатися. Сьогодні я маю ще один факт, коли Апарат Верховної Ради фактично зловживає своїм службовим становищем і перешкоджає депутатській діяльності, грубо порушуючи законодавство і Регламент Верховної Ради України. Зокрема, мною вчора було подано законопроект, підписаний цілим рядом народних депутатів. В поданні було дуже чітко зазначено, що він є альтернативний, але Апарат, зокрема, Відділ реєстрації вирішив, реєструвати його окремо. Тому що не вигідно, тому що законопроект, який є основним, ініційований МВД України, він абсолютно є, фактично покривається на сьогоднішній день і дуже активно просувається в парламенті, і не вигідно, щоб цей законопроект мав якусь альтернативу. Тому, грубо порушуючи статтю Регламенту, фактично ігноруючи мої законні вимоги, Відділ реєстрації фактично, керуючись чиїмось вказівками, вирішував, яким чином йому діяти з цими законопроектами. Я думаю, що голова парламенту має нарешті припинити ці порушення Регламенту, припинити порушення прав парламентарів, дати оцінку роботі Апарату Верховної Ради. Я не розумію, чому при такій роботі ці люди отримують по 100 тисяч гривень, як вчора з’ясував регламентний комітет. Я не розумію, за яких підстав взагалі.
10 секунд, будь ласка.
Дякую. Я не розумію, з яких взагалі підстав встановлюються такі надмірні заробітні платні, в той же час популістично говориться про те, що народні депутати у нас мають отримувати заробітні платні на рівні водіїв Верховної Ради.
Дякую. Я зрозуміла ваш виступ, і я хочу попросити, щоб, як депутатське звернення, на Голову Верховної Ради воно було оформлено. І, на жаль, немає лідерів фракцій, але, мені здається, окрім одного лідера фракції, да, є один, але інших немає, це Олег Ляшко, Радикальна партія. Так от, будь ласка, шановний пане Олеже, враховуючи те, що ви один тут є, зверніться на Погоджувальній раді із закликом до колег, лідерів фракцій, що нам потрібно обрати голову Апарату Верховної Ради. [[Шум у залі]] Будь ласка, це ще краще. Будь ласка, тепер слово народному депутату Сергію Лещенку, прошу вас.
Шановні українці! Зараз в Києві відбувається надзвичайно, я б сказав, резонансні, а можливо, навіть небезпечні події. Тому що історична частина міста Києва – це Львівська площа, територія колишнього Сінного ринку, це стало розмінною монетою для того, аби не просто незаконно збагачуватись, а просто відмивати гроші дуже сумнівного походження. Тому що зараз, на цьому місці, яке взагалі не призначене для такого висотного будівництва, зараз там є просто громадський спротив, який не дозволяє забудувати цю територію і тітушки з іншого боку, який найняли люди, які через це будівництво намагаються легалізувати свої гроші. Отже, Сінний ринок він був в нормальному стані, функціонував як Київський міський ринок, поки київські корупціонери не вирішили, що ця "золота земля" повинна йти під забудову. Цей ринок довели "до ручки", зруйнували його потім і віддали цей проект в руки забудовникам. Подивимося до кого ведуть сліди. Сліди ведуть до офшорних компаній, але всі в Києві знають, про це було безліч публікацій в Інтернеті, що за забудовником стоять колишній Генеральний прокурор Ярема і його заступник Даниленко. Тобто люди, які після Революції гідності прийшли розслідувати злочини, а насправді, нікого не покарано. Більше того, саме в їхні часи отримали необхідні листи виправдального змісту Яків Онющенко, один соратник Януковича, так і Злочевський, другий соратник Януковича. В їхні часи існувала так звана "кругова порука", і от зараз, через декілька років після того, як вони пішли з посади, їхні сліди проступають, проявляються на місці резонансної забудови, Сінний ринок, там, де в історичній частині міста Києва збираються побудувати 27-поверхові будинки. Щоб ви розуміли, це не просто, знаєте, невеликий клаптик землі. Це затиснутий між вже існуючими будинками невеликий периметр. Там буде і транспортний колапс, там буде і екологічний колапс. Це повністю суперечить історичному ареалу міста Києва. Але людям, які мають такі плани, їм на це, грубо кажучи, все одно, вони збираються через цю землю досягнути результату, отримати на виході вже "чисті гроші", отримані через будівництво. Я вважаю, що у наших силах, в силах небайдужих киян це зупинити. І ми як депутати надсилаємо і багаторазові депутатські звернення, ми беремо участь в акціях протесту. Особисто був мер Києва минулої середи на місці сутичок киян з тітушками, але цього все одно недостатньо, тому що в цих людей існує "криша" на найвищому рівні. Якщо ця "криша" не зупинеться, то це будівництво воно буде тривати і далі, буде далі руйнуватися історичний ареал міста Києва і будуть "брудні" гроші відмиватися через київську нерухомість. Тому своїм виступом я звертаюся до людей, які кришують цих забудовників, а ці люди сидять в Адміністрації Президента: зупиніться, тому що ви провокуєте не просто насильство над киянами, ви провокуєте безкарність, і ця безкарність потім бумерангом повернеться до вас. І вже у нас були приклади в історії України, коли люди, які відчували тотальну вседозволеність, потім були змушені тікати з України. Я не хочу, щоб це повторилося знову. Але кожним таким кроком, кожним таким проявом беззаконня ви лише наближаєте цей момент. Дякую.
Будь ласка, наступний виступ від народного депутата Тетяни Острікової. Прошу, пані Тетяно, вас до слова.
Тетяна Острікова, фракція "Самопоміч". Цієї середи в нашому податковому комітеті відбулися нарешті комітетські слухання щодо блокування податкових накладних. Багато підприємців з різних регіонів України, експерти, представники бізнес-асоціацій, народні депутати змогли висловити свою думку та висвітлити той реальний стан подій, який на сьогоднішній день склався щодо блокування податкових накладних. Ви знаєте, прозвучала вражаюча статистика. От сьогодні Прем’єр-міністр, відповідаючи "на годині Уряду" на запитання народного депутата, сказав, що проблеми немає, бо блокується лише один відсоток податкових накладних. Це хтось дуже неправильно Прем’єр-міністра проінформував, тому що всього за час роботи системи блокування податкових накладних, з 1 липня, 90 мільйонів накладних було подано на реєстрацію, не всі вони були заблоковані. Чому? Тому що Міністерство фінансів своїм наказом звільнило від цієї системи і від блокування податкових накладних тих платників податків з великого бізнесу, які заплатили в минулому році 5 і більше мільйонів гривень податків. Тому за цим критерієм з цих 90 мільйонів гривень великих платників податків податкові накладні не блокуються, натомість далі потрапило в систему податкових накладних 500 тисяч штук, із них заблоковано 200 тисяч. Так про який один відсоток йдеться? Це реально 40 відсотків грошей, вилучених державою в малого і середнього бізнесу. Це українські виробники, перевізники, транспортники, будівельники, у тих, у кого вони закуповують, наприклад, будівельні матеріали, а на виході вони реєструють податкову накладну на результат виконаних робіт. Тому в них не сходяться коди і тому їх накладна блокується. Весь малий і середній бізнес попав під удар цієї системи. Я вважаю, що Прем’єр-міністру потрібно розібратися в цій ситуації більш ретельно, не слухати ту неправдиву статистику, яку йому сьогодні надає Міністерство фінансів. Ця інформація про 200 тисяч заблокованих накладних надана була офіційно під стенограму представниками ДФС на комітетських слуханнях, тому вона є достовірною. І це також повністю підтверджується інформацією, яку надало нам ГУ ДФС у місті Києві, де 36 відсотків заблокованих накладних за кількістю – це представники реального, легального бізнесу. Більше того, я вважаю, що абсолютно неправильно прив’язувати роботу цієї системи до безумовного відшкодування ПДВ. Ми як парламент проголосували з вами за один хронологічний реєстр, уряд просто виконав цю норму. Але це обов’язок держави – відшкодовувати ПДВ, і абсолютно несправедливо відшкодовувати ПДВ за рахунок чужих коштів, вилучених у малого і середнього бізнесу. Тому повернути систему у тестовий режим і повернути людям їхній ПДВ.
Дякую, будь ласка, Світлана. вибачте, будь ласка, Світлана Заліщук. Я перепрошую, пані Світлана. Світлана Заліщук, до слова.
Шановні колеги, шановні українці і шановні журналісти! Я хочу звернути вашу увагу до однієї безпрецедентної історії, яка зараз відбувається в Україні. Це історія про одну казахську опозиціонерку, яку Україна намагається взяти як політичну бранку. Це відбувається в той час, коли ми як держава боремося за звільнення своїх політичних в’язнів у Росії. Але в цей же час наша Генеральна прокуратура, наша поліція, наші суди сприяють тому, аби ув’язнювали відомих опозиціонерів з авторитарних держав, друзів Путіна, до речі, які, тим не менше, голосують проти тих резолюцій, які є важливими для України на майданчику Організації Об’єднаних Націй. Це і Фікрат Гусейнов з Азербайджану, це і Нарзулло Охунжонов з Узбекистану, це і Інесса Лабанович, білоруська волонтерка. Але я конкретно хочу говорити про Жанару Ахметову. Що сталося? Ця казахська журналістка, яка працювала для відомого опозиційного видання "Трибуна", вона є одним із членів "Репортерів без кордонів", вона є дописувач в соціальних мережах, за якою стежать тисячі казах і казахів. Проти неї ведеться справа в Казахстані, їй намагаються пришити сім років ув’язнення. Жінка втекла з цієї країни і, приїхавши в Україну в березні, подала до Міграційної служби. Міграційна служба відмовляє Женарі Ахметовій, але не надає їй самого повідомлення, тим не менше, присилає його поліції. Поліція фактично викрадає жінку з дому, в неї дев’ятирічний син, який. не дали навіть попрощатися з дев’ятирічним сином. Більше того, суд ув’язнює жінку на 60 діб. На жаль, нам відмовили з ще кількома народними депутатами взяти її на поруки. Абсолютно абсурдний коментар прес-секретаря Генеральної прокуратури про те, що нібито в цієї жінки червона картка в "Інтерполі", тому ця справа точно неполітична. Я хочу нагадати Генеральній прокуратурі, що по відношенню до нашого Рефата Чубарова нещодавно так само була червона картка в "Ітерполі", яку йому пришили росіяни, які рулять цією організацією. Генеральна прокуратура тричі переносить судове засідання, елементарно не передаючи повідомлення про те, щоб жінку дістали до суду, не зважаючи на те, що Лук’янівське СІЗО знаходиться два кілометри від суду, без жодних пояснень, більше того, не доставляє туди. перепрошую, перекладача. Що ми можемо зробити? Я звертаюся до Генеральної прокуратури звернути на це увагу, до пана Єніна, аби вони зробили все можливе, аби цій жінці пом’якшили запобіжний захід. Я хочу нагадати, наш Комітет зі свободи слова та з прав людини одноголосно звернувся вже до Генеральної прокуратури аби вони звернули увагу на цей випадок. Україна не повинна приєднатися до табору держав, які ув’язнюють політичних опозиціонерів. Дякую.
Дякуємо. Наступний виступаючий, будь ласка, Віктор Галасюк. Прошу вас, пане Вікторе.
Дякую. Віктор Галасюк, фракція Радикальної партії. Шановні українці, на жаль, влада сьогодні живе в ілюзорному світі. Ви подивіться, що відбувається в країні. Протистояння силових структур між собою. Замість того, щоб подолати рейдерство, замість того, щоб подолати корупцію і беззаконня, вони займаються взаємним поборюванням. Замість того, щоб покласти цьому край, вище керівництво країни, воно займається не тим, як модернізувати країну, не тим, як навести лад, а насправді думає про майбутні вибори, про те, як взяти ще більше влади, як займатись монополізмом, як розставити своїх людей на посади. Тобто дбають не про країну, а про свої власні інтереси і про свої власні кишені. Це абсолютно не той шлях, який здатен забезпечити євроінтеграцію України, який здатен забезпечити модернізацію нашої країни і економічний розвиток. Для того, щоб стати на правильний шлях, потрібно, по-перше, хотіти цього, прагнути цього. По-друге, потрібно мати відповідний план. Так от, Радикальна партія має і те, і друге. Я прошу показати на екрані слайд. Для того, щоб докорінно змінити ситуацію в українській економіці, ми розробили пакет законопроектів, промисловий пакет реформ, внесли його в парламент і наполягаємо на його невідкладному розгляді. Це ті законопроекти, які дозволять залучити в країну мільярди, мільярди доларів інвестицій, створити сотні тисяч робочих місць, підняти заробітну платню не на відсотки, а суттєво. Збільшити економіку не на два-три відсотки на рік, а у два-три рази за 10 років. Це є абсолютно реально, це є український план, план модернізації розвитку країни. Ми пропонуємо невідкладно розглянути в парламенті революційні законопроекти про безкоштовне приєднання до інженерних мереж. Щоб монополісти не грабували інвесторів, щоб зняти бар’єр на вхід в українську економіку, щоб будували нові заводи в Україні, створювали робочі місця і сплачували податки. А не так, як це відбувається сьогодні, грабіж і мародерство. Друга ініціатива - це індустріальні парки. Нещодавно Прем’єр-міністр Володимир Гройсман особисто висловився на підтримку цієї ініціативи. Це створення привабливих умов для нових виробництв в Україні для науково-дослідницьких центрів, для того, щоб ми вигравали конкуренцію за таланти, за інвестиції, за ринки в інших країн, щоб у нас створювались нові заводи і заробітна платня там була мінімум 11 тисяч гривень. Це вимога нашого законопроекту. Революційний законопроект "Купуй українське, плати українцям", який нами нещодавно зареєстрований, кілька днів тому проведений на Комітеті економічної політики. Це означає, що ті компанії і українські виробники, які використовують українську працю, енергію, сировину, матеріали, будуть вигравати на тендерах. Українці мають вигравати на тендерах, бо це означає добробут нашої нації, підвищення доходів громадян і реальну модернізацію. За це виступає фракція Радикальної партії. Ми всіх запрошуємо.
Дякуємо за ваш виступ. І, будь ласка, тепер Андрій Лозовой також від Радикальної партії. Дивіться, Лозовой, потім Міщенко, потім Македон, потім Шурма, потім Сисоєнко, Левченко, Папієв і остання Кошелєва. І на цьому фініш, фініш, фініш.
Андрій Лозовой, Радикальна партія Ляшка. Бачу днями рекламу в Фейсбуці: неймовірні знижки від МАУ (це авіакомпанія олігарха Ігоря Коломойського), неймовірні знижки, в Івано-Франківськ злітати туди-назад 315 доларів. Вдумайтесь, 315 доларів – це вони називають неймовірно низькою ціною! Це 8 тисяч гривень, навіть більше. Де у нормальних людей знайдуться гроші літати так дорого? І більшість громадян України, яким часто треба долати у межах нашої великої держави відстані, вони вимушені чи їхати машиною, чи їхати потягом у ситуаціях, коли переліт був би зручнішим. У нас сьогодні, коли у всьому світі завдяки лоукост-компаніям може. дуже легко людям пересуватися і це доступно, то у нас це привілегія тих людей, в яких є великі фінансові можливості. У більшості громадян України таких можливостей немає. Чому? Тому що монополісти за сприяння української влади фактично захопили цей ринок. За рахунок цього у більшості українців немає можливості дешево літати, натомість мільйони доларів, вдумайтесь, мільйони доларів кожного дня олігарх Коломойський заробляє, за рахунок чого фінансує, наприклад, часту гостю його вілли в Женеві Юлії Тимошенко, якої на роботі немає як і не було минулого пленарного тижня і вся країна бачила як вона летіла. В Тимошенко є гроші летіти бізнес класом МАУ в Женеву, в більшості українців немає. Чому? Треба віддати належне, чинний міністр інфраструктури Володимир Володимирович Омелян робить все для того, щоб лоукост-компанії заходили в Україну. Монополіст Коломойський і влада, яка йому сприяє, по суті, це блокують. Вдумайтесь просто по цифри і порівняйте чому в державах, які є нашими сусідами в Польщі, в Білорусі навіть, в Румунії, в Словаччині, в Угорщині, в Туреччині, в Молдові навіть є у більшості громадян можливість літати дешево Low сost, а в українців такої можливості немає. Ми що, люди якісь другого сорту? З 1993 року, відколи з’явилася перша лоукост-компанія Southwest Effect, в більшості людей в світі в цивілізованих країнах є можливість літати дешево. В українців такої можливості немає. Якщо в цивілізованих країнах лоукости на 70 відсотків створюють новий пасажиропотік, коли з’являється лоукост-компанії на ринку, зростає конкуренції, і ті компанії, які були до, вимушені знижувати ціні, які вони мали до того, і покращувати якість, то в нас такого немає. Радикальна партія вимагає від влади не сприяти корупційним монополіям, якою є компанія Коломойського, і дати можливість українцям дешево літати. Дякую.
Будь ласка, наступний виступаючий народний депутат Міщенко.
Сергій Міщенко, 98-й округ, Київщина. Шановні українці, я хочу сьогодні звернутися до уряду України, до Прем’єр-міністра Гройсмана, до депутатів і розповісти про той аналіз, який мною проведений на підставі фактів, які я зібрав в своєму окрузі, бо вже півтора місяця діє так звана пенсійна реформа. Ті звіти, які готує нам уряд, вони відповідають дійсності, тому що тільки 8 відсотків отримали більш-менш підвищення. І це тільки список № 1, і це тільки індустріальні міста, де великі заробітні платні. Що стосується села. Це робота 40-50 років стажу, це медицина, це вчителі, це інші категорії, які отримали мізерні зарплати, які підвищення взагалі не отримали, чи отримали копійчані ці виплати. Оце я хочу вам привести приклад. Оце за один день 50 звернень, тільки 50 звернень за один день. За півтора місяця біля 800 звернень громадян, які обурені цією пенсійною реформою. І цинічно те, що в той час, коли проходила пенсійна реформа, одночасно була зменшена соціальна норма на газ, який отримують по субсидіям одинокі люди. З 5,5 кубометрів на 5 кубометрів. І тепер, що відбувається? От я можу зачитати і показати на прикладі деяких заявників. Ясик Ольга Нечіпорівна, Яготин, отримала доплату 90 гривень, а за газ треба заплатити 192, мінус 102 це від пенсійної реформи. Корнієнко Михайло Іванович, на двох з жінкою отримали 143 гривні, заплатити треба 262 гривні за газ додатково, не як в минулому році, мінус 118 гривень. Оце називається підвищення пенсійної реформи. Тому я хочу звернутися до всіх. Що зараз треба переглядати всі ті стандарти, які вклалися в цю пенсійну реформу. Необхідно, щоб Гройсман відправив всіх своїх клерків на міста і подивилися, проаналізували, як ми зараз аналізуємо, хто ж отримав це підвищення, а чому 90 відсотків населення не отримали це підвищення і вважають це є подачкою. Тому звернення до всіх: давайте виправляти цю ситуацію.
Будь ласка, наступний виступ, Македон. Немає Македона? Ми рухаємося далі. Корчик, будь ласка, Корчику передає слово. Прошу. І я на 15 хвилин продовжую наше засідання сьогоднішнє, щоб всі вже виступили.
Шановні колеги, шановні українці, на цьому тижні ми мали провести день інфраструктури у Верховній Раді України, на жаль, цього не сталося. І я хотів би, щоб ніхто з нас не применшував значимість тих законопроектів, які були винесені на четвер, на голосування, але ми так її не і змогли навіть до них дійти. Це такі законопроекти як 6766 про внесення змін до деяких законодавчих актів України у сфері будівництва та експлуатації автомобільних доріг, метою якого є вдосконалення законодавчого врегулювання будівництва та експлуатації автомобільних доріг загального користування державного значення на умовах концесії, а саме: цей закон захищає інвестиції, які могли би прийти в Україну для будівництва цих концесійних доріг. Законопроект 4642 про внесення змін до деяких законів України щодо обов’язкового страхування відповідальності перевізника за шкоду, заподіяну життю та здоров’ю пасажирів та третіх осіб. Цей проект закону зумовлений необхідністю змін у нормативно-правовій базі з метою її адаптації до законодавчого забезпечення з Європейським Союзом. Закон 6644, автором якого я є, про автомобільний транспорт щодо дотримання учасниками ринку автомобільних перевезень, норм законодавства в частині вагових та габаритних параметрів, законопроект, який спрямований на захист наших автомобільних шляхів. Адже, скільки ми не будемо виділяти коштів на наші автомобільні шляхи, якщо ми не будемо дбати про них, у нас не буде їх. Законопроекти, які відкривають річку - це 2475а-д та 2475а-3, - які відкриють річку для дешевих вантажоперевезень, які розгрузять автомобільний та залізничний транспорт і це важливо. Законопроект про внесення змін до Повітряного кодексу і цілий ряд таких законопроектів. Я хотів би, аби на наступному засіданні Погоджувальної ради ми повернулися до цього питання, Ірина Володимирівна, і взяли, можливо, це під контроль, аби ми їх могли винести та проголосувати. На завершення хотів сказати позитивну новину, за яку ми всі, за законопроект, який ми всі проголосували, а саме, ми відкрили на 2018 рік зелене світло для митного експерименту. Я нагадаю всім, що це таке, це 50 відсотків від перенадходжень від митних платежів в кожній області буде йти на ремонт доріг. Це було запроваджені ще за уряду Арсенія Яценюка, цей експеримент показав свою життєздатність. І я всім дякую, всім, хто проголосував за продовження цього митного експерименту. Дякую та до праці.
Наступний виступаючий - це народний депутат Шурма, якому передають слово Гальченко і Мартовицький, тобто він має 6 хвилин. Прошу, будь ласка.
Шановні громадяни України, в стінах парламенту України, на вулицях точиться дуже багато розмов стосовно національної свідомості, національної самоідентифікації, національної гордості. А що ми маємо натомість? Ми маємо ті речі, які ніколи не були притаманні і характерні для України. Що ми сьогодні їмо? Польську картоплю, моркву з Італії, помідори з Іспанії, макарони з Італії, зелень з Туреччини, у нас навіть хліб продається брикетний для швидкого приготування, виготовлений фірмами із-за океану, так само, як і напої, я вже не говорю про одяг, я вже не говорю про автомобілі, бог з ним, так живе весь світ. Але в якому світі користуються ще і фахівцями з інших держав? У нас фахівці, виявляється, набагато розумніші від українців, які були лауреатами Нобелівських премій, у нас, дивіться, міністр економіки з маленької Литви, маленький нюансик, він туди на роботу чомусь на їде, у нас міністр охорони здоров’я був громадянин Грузії, який чомусь туди на роботу не їде, у нас очолювали залізницю люди, які давали більше концертів, ніж займалися тут проблемами нашого транспорту, це поляки, у нас понад 300 громадян Грузії колишніх отримали посади, тут живуть. А де ми є? Де наші українці, громадяни України, які здатні працювати на свою державу, і це не найгірше. Мало того, що у нас працюють фахівці з інших держав, то у нас ще вони і не за освітою працюють. Давайте ми подивимося, тепер, на першому етапі оголошення конкурсу, на високі посади по 50-70 тисяч гривень заробітків не пройшов ніхто, вдумайтесь, ніхто. Починається другий етап конкурсу, що там пишуть, вища медична освіта є не обов’язкова. Що ми маємо як наслідок? У нас Міністерством охорони здоров’я керують першими особами, то історик був, відділом, який реформує екстрену медичну допомогу з економічною освітою, бухгалтер. У нас на сьогоднішній день очільник, який вже другий рік не може знайти диплом про вищу освіту, все нам показує свою освіту з Мічиганського університету, де написано доктор медицини. У нас це прирівнюється до медосвіти і Міністерство освіти видало нострифікацію з правом на продовження цієї освіти. Більше того, славнозвісний Закон про медичне обслуговування сільського населення. Супер ідея, супер ідея, якщо її впровадити. Але, на превеликий жаль, навіть до написання цього закону медики нічого не мали. Генератором цієї ідеї була людина з математичною освітою і тому в його реалізації буде багато проблем. А що ми маємо на вихлопі? Перепрошую за грубе слово, а ми на вихлопі маємо закупівлю ліків в міжнародних організацій, на сьогоднішній день не поступили ліки ще за 2015 рік. П’ять відсотків від 4 мільярдів, ще ліки не поступили. За 2016 рік в кінці року вивели гроші за кордон в банки 4 мільярди, а на сьогоднішній день поступило лишень 55 відсотків. І тут крик розвели: "Мафія, в лікарнях нічого немає!" Ну, так ви ж і робите все, щоб нічого не було. 2017 рік. Не закуплено жодного медикаменту, реєстру немає і це при тому, що мені в.о. міністра написала лист, що група експертів професійних опрацювала заявку, в серпні місяці. Вересень, жовтень, листопад, грудень на носі ще нічого не проведено. Знову введуть гроші в грудні місяці, і знову ліків не буде, і знову будуть казати, що лікарі погані. А що далі йде? Ми навіть свою систему національної охорони здоров’я не хочемо розвивати, ми впроваджуємо англійську модель. англійська модель – це є 8 відсотків внутрішнього валового продукту, або 140 мільярдів фунтів стерлінгів. Якщо перерахувати на наші гроші, це у 44 разів менше, і нам хочуть запровадити їхню модель! А щоб було простіше, то недолугий наказ кулуарний призвів до того, що сьогодні ліквідовані посади лікаря-терапевта дільничного, лікаря-терапевта підліткового, цехової лікарської дільниці, фахівця з фізичної культури, фельдшера медицини. Їх ліквідували! Якщо ви хочете ввести адаптовані назви до євроспільноти, вводьте нові назви лікарських професій і середнього медичного персоналу, але ж не ліквідовуйте те, що люди пропрацювали все своє життя! І на сьогоднішній день такий документ хтось підсовує Першому віце-прем’єру, і потім Прем’єр-міністр повинен тут оправдовуватися! Терапевт підлітковий вже за новітньої історії України був запроваджений в Україні на основі нових технологій і медичних технологій обслуговування населення у Європі. Пройшло декілька років, приїжджає гость без освіти і ліквідовує це все! Як таке може? "Опозиційний блок" звертається до Прем’єр-міністра: призупиніть як мінімум дію наказу, який ліквідовує лікарські і фельдшерські посади, не виводьте людей не соціальний бунт. А чи є випадковий такий стан речей? Абсолютно не випадковий! Міністерство півтора роки не має очільника, півтора роки приймаються одноосібні рішення. Колегії Міністерства охорони здоров’я не проводяться. Який би ти мудрий не був, твоя сила є тоді, коли ти всіх послухаєш, почуєш, складеш той "рубік кубіка" у себе в голові і приймеш правильне рішення. А ця людина не проводить! Академія меднаук – це нікому не потрібно, лікарі нікому не потрібні! Ми настоюємо: внесіть в зал кандидатуру на посаду міністра охорони здоров’я! Так далі не можна знищувати охорону здоров’я. Дякую.
Будь ласка, наступний виступ від народного депутата пані Сисоєнко. Прошу, пані Ірино.
Шановні українці! 2017 рік став роком, коли парламент України нарешті ухвалив два дуже важливі закони, якими руйнується радянська система охорони здоров’я. Перший закон ми ухвалили у квітні цього року – про автономізацію медичних закладів, коли всі лікарні комунальні і державні мають стати некомерційними, неприбутковими, але підприємствами. Цим самим законом ми повністю заборонили приватизацію державних і комунальних лікарень. Другий законопроект, який ухвалив парламент, 6327, законопроект, який має просту назву "Про медичну реформу". Але, на жаль, з наступним днем вступу в силу цих двох законів, на жаль, дива в наших лікарнях не настануть. І чи стануть ці важливі два закони добром як для медиків, так і для пацієнтів нашої держави, буде залежати виключно від одного, коли уряд буде ефективно реалізовувати і впроваджувати кожне слово, кожну норму прийнятих цих двох законів. Відповідно до "Перехідних положень" уряд має сформувати і прийняти великий перелік підзаконних актів. Тож Міністерство охорони здоров’я має найближчим часом ухвалити методику розрахунку вартості медичних послуг, за які буде, нарешті, оплачувати держава. Все те, що пацієнти багато років оплачують у медичних закладах, лікарські засоби за свої кошти, нарешті має робити це держава. Але для цього мають ефективно би працювати Прем’єр-міністр України, Міністерство фінансів, Міністерство охорони здоров’я і ухвалити підзаконні акти. У Комітеті з охорони здоров’я ми створили підкомітет з контролю реалізації медичної реформи, і народні депутати "Формація депутатського контролю" будуть регулярно проводити спільні наради з урядом, з представниками органів місцевого самоврядування і контролювати, допомагати робити все можливе, щоб ті закони, які приймаються у цій парламентській залі, безпосередньо стали покращенням системи охорони здоров’я в наших державних комунальних лікарнях по всій території України. Я буду особисто і далі продовжувати їздити в кожну лікарню, в усі області України і перевіряти, яким чином впроваджується медична реформа. Тож я запрошую до спільної роботи у підкомітет з охорони здоров’я, я запрошую представників міністерств, відомств, медичних працівників з усієї України, органів місцевого самоврядування, щоб всі ми разом формували і будували майбутнє нашої медицини. Дякую за увагу.
Дякую. І зараз до слова Юрій Левченко. Прошу, будь ласка, пане Юрію.
Левченко, "Свобода" 223-й округ, місто Київ. Я хотів би сьогодні публічно звернутися до Київського міського голови Віталія Володимировича Кличка, до громади міста Києва та до виборців свого виборчого округу Шевченківського району міста Києва з питання незаконної забудови колишнього Сінного ринку, який був варварські знищений після його незаконної приватизації при колишніх владах міста Києва і тепер територія якого незаконно забудовується кількома висотками в історичному центрі міста Києва під покровительством і, вибачте за таке слово, по-іншому не знаю, можу сказати, під кришуванням найкращого друга всіх забудовників міста Києва Віталія Володимировича Кличка. Кличко міг би зупинити цю забудову дуже просто. По-перше, він би міг би звернутися особисто як Київський міський голова до Держархбудінспекції з вимогою скасувати незаконний дозвіл, який порушує Генплан. Він би міг звернутися до Держархбудінспекції скасувати незаконні містобудівні умови та обмеження, які були видані його ж Департаментом містобудування і архітектури, і які він відмовляється відкликати, хоча він міг би його відкликати, а він це відмовляється зробити. Але добре, не хочеш відкликати, бо розказує, що нібито це не визначено в правовому плані, то подай звернення до Держархбудінспекції, яка має право абсолютно законне скасувати незаконні містобудівні умови і скасуй, тоді можна дозвіл скасувати – цього не робиться. Кличко міг би подати до суду на Міністерство культури, яке видало абсолютно незаконні історико-містобудівні обґрунтування, в якому написано, що в історичному центрі міста Києва можна будувати будинки висотою до 80 метрів. І можна було б цей суд спокійно виграти, але Кличко цього також не робить. Більше того, є рішення Київської міської ради від 2 квітня 2015 року, яке підписано Кличком, яке дозволяє міській владі одноосібно зупиняти незаконні забудови, використовуючи всі механізми, які є в її розпорядженні, наприклад, фізично блокувати ці незаконні забудови, але цього також не робиться. Так от нічого цього не робиться, але при цьому Кличко розповідає про те, як він видав припис знести паркан і, бачите, він робить все можливе. Ну, зносити паркан – це, звісно, дуже важливо, безперечно, треба зносити паркан, але от тільки питання полягає в тому, що одразу після того, як Кличко видав цей припис, вчора суд окружний скасував виконання цього припису. І це було прогнозовано. І тепер Кличко розповідає, бачите, який я молодець, я видав припис, суд винен, суд цей припис скасував. Але ж, насправді це ж все бутафорія. Тому що реальні дії, які можна було б і він мав би зробити, щоб зупинити цю забудову, він не робить. Тому я звертаюсь зараз до нього з вимогою зробити всі ті дії, які я зараз перелічив, і я публічно це також написав в "Фейсбуці", і до нього звернувся. І звертаюсь до всіх активістів, до всіх киян. Не купуйтесь на цю брехню. Вам вішають локшину на вуха, вас намагаються знову обдурити. Насправді міський голова кришує забудовників! Дякую.
Будь ласка, народний депутат Папієв. Просимо вас, пане Михайло. І потім.
Дякую. Шановні народні депутати України! Шановні громадяни України! Ми, як завжди, в п’ятницю у вузькому колі такому, одні і ті ж обличчя, обговорюємо ті питання нагальні, які турбують і народних депутатів України, і громадян України. Я, от, порахував, на цю хвилину в залі 28 народних депутатів України. Це так, щоб почули виборці наші. Чотири від "Народного фронту", чотири від БПП, три позафракційних, один від "Батьківщини", один від "Самопомочі", один від "Свободи", дев’ять народних депутатів України від Радикальної партії, чотири народних депутати від "Опозиційного блоку". Оце якраз підтверджує ту активність, яка мала би бути у народних депутатів України. І, знаєте, отут треба аналізувати, в чому взагалі-то негаразди в нашій Верховній Раді України. Отут присутні є народні депутати України, які є депутатами попередніх скликань. Ми працювали у Верховній Раді і в президентсько-парламентській республіці в умовах Конституції, і в парламентсько-президентській. Але такого негативного сприйняття у суспільства Верховної Ради України і взагалі-то так, як ставила себе Верховна РРада України, ще не було. Ми ж сьогодні фактично є головним, крім того, що законодавчим органом країни, ми є головним органом управління в системі парламентсько-президентської республіки. Чи це є провина нас як народних депутатів України, чи це керівництво Верховної Ради України так поставило себе, що фактично ми сьогодні десь на якихось третіх ролях. І коли приймався зараз державний бюджет України, це ще раз підтвердило, що центр ваги перейшов з Верховної Ради України і Верховна Рада України стала якимось суто допоміжним елементом у Кабінета Міністрів України. Ну, не живемо ми сьогодні в урядово-президентській республіці, у нас парламентсько-президентська республіка. Тому сьогодні ми маємо те, що маємо. От якщо об’єктивні брати дані, то при попередній злочинній владі до 2013 року пенсіонер міг на середню пенсію купити 200 літрів бензину. При сьогоднішній злочинній владі пенсіонер може на свою пенсію купити тільки 70 літрів бензину. Якщо взяти умови Української Радянської Республіки, то пенсіонер тоді міг на свою пенсію середню купити 1200 літрів бензину. Оце те, що сьогодні є реалії життя. І може тому нам необхідно сьогодні приділити може першочергову увагу Виборчому кодексу України. До речі, я інформую всіх, що у вівторок завершується подача пропозицій і зауважень від фракцій. Наша фракція Політичної партії "Опозиційний блок" підготувала 180 сторінок тексту. Ми подаємо, бо ми у своїй програмі, і ми дотримуємося її, ми.
10 секунд, будь ласка.
Ми обіцяли виборцям вибори за пропорційною системою з відкритими списками. Присутні тут фракції теж підтримують це. Головне, щоб Банкова підтримала, і тоді ми будемо мати нове виборче законодавство. Дякую.
Дякую. Колеги, у нас взагалі-то година виступів у рубриці "Різне", але президія сьогодні майже дві години виділила на ці виступи. І у нас останній виступ, я надаю слово шановній колежанці пані Кошелєвій. Прошу, будь ласка.
Дякую. Шановний український народе, шановні колеги! У цей день 17 листопада українська молодь разом із міжнародною спільнотою відзначає свій день, своє свято – День студента. Тому свій виступ сьогоднішній я хочу присвятити всім молодим українцям, які проживають, як на території України, так і за її межами. Молодь України сьогодні – це ті, хто творитимуть її історію вже завтра. І одним з найбільших викликів молодіжної політики є активна міграція молоді за кордон, яка з кожним днем набирає катастрофічних обертів. Дана проблема не є новою. Проголошена Україною інтеграція зі спільним економічним і освітнім простором з Європейським Союзом додала додатковий імпульс, втрати інтелектуального потенціалу України набувають загрозливих масштабів. В той час, як стратегічною метою розвинутих країн є побудова інноваційної економіки, в Україні, починаючи з часів незалежності, кількість вчених зменшилася в тричі, а наукоємність валового внутрішнього продукту скоротилася в двічі і є практично найнижчим показником у Європі. Наразі серед працівників з вищою освітою з України готові виїхати близько 30 відсотків опитаних, а тих, хто має наукову ступінь більше 40 відсотків. Найгірше, що найбільш сильні міграційні настрої відзначаються серед молоді до 30 років. І це найперспективніші люди. Впродовж останніх 5 років серед тих, хто виїхав на постійне місце проживання переважають фахівці з ІТ-технологій, біології, фізики, математики, тобто саме ті від кого залежить інноваційний розвиток нашої країни. Для прикладу, лише у Німеччині на протязі 2016 року 25 тисяч молодих людей з України одержали стипендії, а у сусідній Польщі за різними показниками навчається близько 60 тисяч українських студентів. Більше того, для Польщі трудові мігранти є настільки ваговим фактором економічного зростання, що там проводять окремі дослідження і окремі статистики, що стосується робочої сили з України. Загалом за кордон прагне виїхати більше 70 відсотків української молоді і лише 2 відсотки планують повернутися. Такі прискорені темпи вимивання кваліфікованих кадрів з науково-технічної сфери спричинить значне технологічне відставання і це вже є питанням національної безпеки. Варто відзначити, що основними причинами виїзду українців за кордон є більший рівень оплати праці, надія отримати кращі умов для життя та бажання забезпечити краще майбутнє для своїх дітей. Наразі, пріоритетність державної політики у сфері міграції є лише декларативною і зводиться до формальних документів стратегічного характеру. Команда фракції Радикальної партії на чолі з Олегом Ляшком має абсолютно чіткий і конкретний антикризовий план модернізації вітчизняної економіки, розвитку аграрного сектору і створення нових робочих місць. І щоденно працює над його впровадженням, щоб українці мали реалізувати себе і мали достойну оплату праці.
Дякуємо за виступ. Колеги, у мене є оголошення. Відповідно до статті 60 Закону України "Про Регламент Верховної Ради України" повідомляю про обрання народного депутата України Руслана Сидоровича на посаду заступника голови депутатської фракції політичної партії "Об’єднання "Самопоміч". Бажаємо пану Руслану і його фракції плідної роботи в парламенті. Шановні колеги, тільки що він вийшов займатися важливими завданнями на посаді заступника голови фракції. Шановні колеги, також дозвольте поінформувати вас, що наступного тижня, 22-23 листопада, відбудеться перший Український жіночій конгрес жінок-депутатів різних рівнів. І це також дуже важливий захід в контексті впровадження гендерної рівност". Дозвольте всім вам нагадати, що наступного тижня народні депутати працюють в комітетах, комісіях, фракціях. У тиждень з 27 листопада по 1 грудня колеги народні депутати всі працюють з виборцями. Тому закликаю відвідати ваші виборчі округи, відвідати громадські приймальні, зустрітися з виборцями, поспілкуватися з ними. А чергове пленарне засідання Верховної Ради України відбудеться у вівторок 5 грудня. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Бажаю всім плідних вихідних і плідної роботи в комітетах, фракціях, також на округах. До побачення. Дякуємо.