Nastavljamo rad Prve sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2011. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika konstatujem da sednici prisustvuje 113 narodnih poslanika. Takođe vas podsećam da je članom 168. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine predviđeno da se u toku sednice mogu, po hitnom postupku, na dnevni red sednice staviti predlozi za izbor, imenovanje i razrešenje i prestanak funkcije, pod uslovom da sednici prisustvuje većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Izvolite. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da postoje Poslovnikom utvrđena pravila za rad sednice. Podsećam narodne poslanike da utorkom i četvrtkom, nakon otvaranja sednice i utvrđivanja broja narodnih poslanika koji prisustvuju sednici, Skupština radi na osnovu člana 286. stava 2. Poslovnika Narodne skupštine, koji u 1. stavu kaže: „Narodni poslanik ima pravo da traži obaveštenja i objašnjenja od predsednika Narodne skupštine, predsednika odbora Narodne skupštine, ministara i funkcionera u drugim republičkim organima i organizacijama o pitanjima iz okvira prava i dužnosti ovih funkcionera, iz nadležnosti organa na čijem se čelu nalaze, koja su mu potrebna za ostvarivanje funkcije narodnog poslanika“. Stav 2. člana 286. kaže: „Izuzetno, predsednik, odnosno ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe, pravo iz stava 1. ovog člana može ostvariti na sednici Narodne skupštine usmeno, u jednom obraćanju u trajanju do pet minuta, utorkom i četvrtkom, i to odmah nakon otvaranja sednice i utvrđivanja broja narodnih poslanika koji prisustvuju sednici, a pre prelaska na dalju raspravu“. Pitam, da li žele reč predsednici ili ovlašćeni predstavnici poslaničkih grupa, da iskoriste svoje pravo iz člana 286. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine? (Da.) Narodni poslanik Dragan Todorović ima reč. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, već nekoliko puta sam postavljao pitanje maltretiranja, slobodno mogu da kažem – terora, koji se sprovodi nad porodicama Gorana Hadžića i generala Ratka Mladića. Sada ću vam izneti neke podatke koji su prosto neverovatni, da u jednoj civilizovanoj državi zvanični, pretpostavljam, organi države Srbije mogu na ovakav način da se ponašaju. Pored brojnih pretresa kuće Gorana Hadžića, takođe se pretresaju kuće njegove ćerke, zeta, njihove rodbine, što je, morate priznati, neverovatna stvar, jer na ovaj način vlast pokušava da primora Gorana Hadžića da se preda. Takođe se privode ljudi iz bliže i dalje okoline porodice Hadžić, tako da se ljudi jednostavno plaše da uopšte dolaze u posetu kod porodice Hadžić. Inače, to nije sve. Prete Goranovoj majci Milenki Hadžić, staroj 86 godina, koja je nepokretna, da će joj oduzeti penziju koja joj je ostala nakon smrti njenog muža. Da vas podsetim, Bosiljki Mladić su uzeli penziju, koju je redovno zaradio general Mladić. Prete da će im oduzeti krov nad glavom, da će ih isterati iz te kuće. Nedavno je kod njihove kuće zapaljena jedna napuštena kuća. Policija je uhapsila beskućnika koji je tu živeo, međutim, on tvrdi da su došli neki ljudi koji su to zapalili. Oko kuće Gorana Hadžića non-stop se vrte lovci na ucene, a naša vlast to dopušta i ne reaguje. Sada postavljam pitanje Ministarstvu unutrašnjih poslova, BIA ili nekom drugom organu – čiji to ljudi na ovakav način vrše teror nad članovima porodice Gorana Hadžića? Prete da će kidnapovati članove porodice Hadžić. Sin Gorana Hadžića, iako je upisao Pravni fakultet, završio gimnaziju, ne može da studira, ne može da radi, jer mu prete kidnapovanjem. Računaju da će na ovakav način uspeti da primoraju Gorana Hadžića da se preda. Takođe, zetu i ćerki Gorana Hadžića prete da će i njih kidnapovati i da će kidnapovati njihovog dvogodišnjeg sina. Inače, ova porodica je imala tragična iskustva iz Drugog svetskog rata. Goranovog dedu Srećka ustaše ubijaju s leđa, vade mu srce i ne dozvoljavaju da se sahrani, i porodica ga je tako masakriranog danima gledala kako se raspada. Slušajte ovo: „Vođa ustaške akcije koja je ubila moga pradedu je bio Banko Mrkobašić, a Bano je deda Damira Mrkobašića, za koga su mediji devedesetih godina pisali da je napravio ogrlicu od prstiju srpske dece ubijene u Vukovaru.“ Vidite na šta liči naša država. Pa, zamislite samo da se promeni vlast, da dođe neka druga vlast, koja će postaviti pitanje za pljačku koju ste učinili od 2000. godine, za izdaju ove države, prihvatanje Euleksa, NATO pakta, povlačenje optužnica protiv onih koji su izvršili zločin protiv mira i bombardovali Srbiju, i krene da vas na ovakav način proganja. Vi ste krivi, ali nije kriva vaša porodica, nisu krivi vaši rođaci. Da li vi mislite da država sme na ovakav način da se ponaša? Upozoravam državne organe Srbije da prestanu sa terorom prema porodicama Gorana Hadžića i generala Ratka Mladića. Srpska radikalna stranka će preduzeti korake da, u okviru zakonom propisanih mera, podnese krivične prijave protiv onih koji na ovakav način maltretiraju porodice Gorana Hadžića i generala Ratka Mladića. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Miroslav Markićević.
Poštovane kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije koji gledate ovaj prenos, tražim obaveštenje od ministra za kulturu i informisanje Predraga Markovića. Nedavno smo u štampanim medijima pročitali vest da je tzv. Javni servis, RTS, tužio oko 300.000 građana zbog neplaćanja TV pretplate. Dakle, ovom prilikom neću da govorim o kvalitetu programa i o tome šta se sve dešava na tom tzv. Javnom servisu; hvala Bogu, celo proleće je pred nama i zasedanje Skupštine, pa će otvoriti mnoga pitanja. Ovog puta hoću da ukažem na jednu bruku i sramotu kojom je Javni servis Srbije, što se tiče građana Čačka, izgubio obraz zauvek. U ponedeljak ste, gospodo kolege narodni poslanici i svi građani Srbije, uskraćeni za jednu informaciju, jednu lepu, najlepšu sliku koja u ovim danima može da se desi u Srbiji – u gradu Čačku otvorena su u jednom danu dva vrtića. Od toga je jedan, pod imenom „Mali kapetan“, zbrinuo petsto i nešto mališana; to je najveći vrtić na Balkanu. Ovde nisu kažnjeni čike, bake i deke, kojih je tu bilo mnogo, i roditelji; ovde su, nedužna, ni kriva, kažnjena naša deca, leptirići naši. Da ste videli stotine dece kako pevaju himnu „Bože pravde“! Iz kog razloga je dopisništvo RTS-a odbilo da izvesti sa tog skupa, to samo oni znaju. Što se tiče Čačana i grada Čačka, izgubili su obraz zauvek. Tražim od ministra Markovića da istraži ko je naredio dopisništvu RTS-a u Čačku da ne prisustvuje tom skupu. Ne radi se o političkom skupu. A znamo čiji je, u stvari, Javni servis. Želim da upozorim i sa ovog mesta da sam tražio i dobio od Vlade odgovor da su saglasni sa mnom i da se radi na tome da se deo TV pretplate, od nekih 15-20%, usmeri ka lokalnim i regionalnim televizijama, pošto Javni servis očigledno neće da radi svoj posao. Od čuvenog vrtića „Mali kapetan“ u gradu Čačku, najvećeg vrtića na Balkanu, koji je izgrađen parama građana Čačka... Doduše, te pare su veoma pametno utrošili oni koje su građani Čačka na prošlim izborima izabrali. Možda će na sledećim izborima izabrati druge. Neka i ti tako rade, kada se grade i otvaraju vrtići greške nema nikakve. Poštujući doslednost, principijelnost i poštenje gospodina Markovića, koje sam spoznao dok je bio predsednik Skupštine, ovo iskreno govorim, nadam se da će ovo istražiti, ovaj slučaj, ovu bruku i sramotu tzv. Javnog servisa, koji građane Srbije pljačka naplaćujući dvostruku TV pretplatu, i preko kablovske televizije i preko redovnih računa. Još imaju obraza da utuže 300.000 građana. Dakle, tražim odgovornost direktora RTS-a, urednika informativnog programa i dopisništva RTS-a u Čačku. Znate, nedavno su neki novinari, koji su možda to učinili greškom, ja ne pravdam tu grešku, dobili otkaze na Radio-televiziji Vojvodine zbog dva slova. Da li su važniji Putin i Boris Tadić ili stotine dece u Čačku koja su kažnjena? Za tu kaznu kojom su kažnjena ona ni ne znaju, njima će to roditelji ispričati; ona su sebe videla kako lepo plešu i pevaju na lokalnim televizijama, ali to je trebalo da vidi Srbija. Govorim ovo sa punim pravom u ime građana Čačka koji plaćaju TV pretplatu, a jedan sam od njih. Samo ćemo videti svi zajedno dokle ćemo da plaćamo taj harač i tu TV pretplatu, pogotovo što se plaća dvostruko, i preko kablovske televizije i preko redovnog računa. Apelujem na ministra Markovića, to je čovek kome verujem, neka mi zameri ko god hoće, ovo govorim iskreno, da istraži. Ovo je simbol kako radi tzv. Javni servis. To je servis Vlade, ove vlade, koja građane Srbije tera u siromaštvo, a ovo je vrhunac beščašća, bruke i sramote. Zadužili su Čačane lepo, da se sećaju dokle god budu palili TV ekrane. Hvala lepo.
Narodni poslanik Konstantin Arsenović ima reč.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Srbije, prošli put sam predsedniku Vlade postavio pitanje vezano za isplatu duga vojnim penzionerima i za problem penzija tzv. vojnih penzionera iz Crne Gore. Dobio sam odgovor i zahvaljujem im se, mada iz odgovora ne mogu da zaključim kako će se ovo rešiti. No, ponovo postavljam pitanje... Citirao bih deo odgovora gde se jasno vidi da je Vlada utvrdila spisak od četrdeset vojnih korisnika koji ispunjavaju sve uslove za uspostavu isplate penzija u Republici Srbiji u skladu sa navedenim zaključkom Vlade. Znači, to je potpuno jasno i nema tu više nikakvih dilema. Međutim, očito da je neko u planiranju sredstava propustio da ovo pitanje, odnosno potrebna finansijska sredstva uvrsti u budžet za 2011. godinu. Ovi ljudi su i dalje bez penzija. U odgovoru upućenom meni piše: „Problem isplate penzija ovim korisnicima ponovo se pojavio u 2011. godini i u vezi s tom nastalom situacijom nadležna ministarstva iznalaze mogućnost obezbeđenja dodatnih sredstava za tekuću budžetsku godinu“. Meni takav odgovor, odnosno tim ljudima, ničemu ne služi; to im je jedini izvor prihoda. Molim Vladu da mi decidno da odgovor kada će ti ljudi biti uvršteni u sistem. To je vezano za ovo. Sledeće, moram da prokomentarišem napis koji je izašao u „Novostima“ 24. marta 2011. godine. Naslov je „Cela eskadrila za veterane“. Da ne komentarišem ovaj tekst, ali ja lošiji, da kažem ružniji, tekst nisam pročitao. Ovo je jedna poruka koja... nemam reči kako da je nazovem, ali u sebi sadrži i genocidne elemente. Drugim rečima, ovde se ukazuje na to da vojni penzioneri troše jednu eskadrilu i da su oni krivi za to što se vojska ne može opremati savremenim sredstvima. Koja je poruka iza toga, šta treba uraditi sa tim penzionerima? Sutra ćemo na isti način prozvati i sve druge penzionere. Na stranu to što u tekstu ima netačnosti, ne bih to da komentarišem, ali mislim da je moralo Ministarstvo odbrane da reaguje na jedan ovakav neumeren tekst. Iz ovog razloga molim Ministarstvo rada i socijalne politike da mi dostavi informaciju kolika je prosečna penzija srednje stručne spreme, više i visoke stručne spreme, zaposlenih u „civilnom sektoru“, jer želim da jedanput uspostavimo relaciju i da skinemo anatemu da su vojne penzije previsoke, da vidimo u kom se to odnosu nalazimo. Ovako se zloupotrebljava, dovodi se u poziciju da vojni penzioneri imaju izuzetno visoke penzije, da su oni krivi, maltene, za sve. I, da zaključim, jednostavno je netačna informacija da se Ministarstvo odbrane... ono više u njihov budžet za isplatu vojnih penzija ne ide, ne opterećuje budžet, već to ide preko Ministarstva rada i politike. Za mene je veoma bitno da dobijemo odgovor na ovo pitanje, pod uslovom da, ako je to moguće, a ne verujem da nije, imamo eru kompjutera, dobijem prosečne zarade za srednju, višu i visoku stručnu spremu, računajući za one kategorije ljudi koji imaju penzijski staž 30 godina i više. Onda možemo napraviti pravu komparaciju, pa da vidimo gde se ko nalazi, da li ima smisla i opravdanja za ovakav stav i odnos. Voleo bih kada bi se Ministarstvo odbrane, ne verujem da je ono naručilo takav tekst, ne znam ko je autor, inicijali su, ogradilo od ovakve vrste napisa. Hvala vam lepo.
Da li još neko od ovlašćenih predstavnika želi reč? Da li imamo informaciju o tome ko je ovlašćeni predstavnik za ovu tačku? Potrebno je da predsednik poslaničkog kluba ili zamenik poslaničkog kluba dostavi informaciju o tome ko je od poslanika ovlašćen. (Zoran Šami, s mesta: Već je dostavljeno.) Zahvaljujem. Narodni poslanik Zoran Šami. Biće dostavljeno obaveštenje.
Zahvaljujem, gospođo predsedavajuća. Dame i gospodo poslanici, pre otprilike mesec dana, ovom istom prilikom, postavio sam pitanje predsedniku Vlade šta će uraditi sa štrajkom prosvetnih radnika i najavljenim štrajkovima drugih javnih službi važnih za državu. Do danas nisam dobio odgovor. Štrajk prosvetnih radnika traje više od dva meseca i tek pre dva dana Vlada je prvi put izašla sa nekim, kakvim-takvim, predlogom. Ako Bog da, štrajk će se završiti, a situacija je takva da niko od „lekara“ nije kriv, samo je „pacijent umro“, tj. deca već više od dva meseca nemaju regularnu nastavu. Za sve to vreme, moram da priznam, iz Vlade stižu poruke koje su, blago rečeno, cinične. Imao bih i bolje izraze za to, ali verovatno nisu primereni ovoj skupštini. Tako smo npr. čuli od predsednika Vlade da prosvetni radnici otprilike treba da budu srećni što uopšte rade, jer, eto, on se hvali sa onih milion nezaposlenih na birou rada, od kojih je 400.000 samo u mandatu ove vlade ostalo nezaposleno. To je stvarno stvar za pohvalu. Ispada da su upravo prosvetni radnici odgovorni za to što ima milion nezaposlenih. Onda smo u međuvremenu od ministra prosvete svakodnevno slušali kako 60% škola ne štrajkuje, kao da se obim oštećene dece meri brojem škola. Verovatno ne štrajkuju neke male seoske škole, a one velike gradske škole, sa preko hiljadu učenika, štrajkuju, tako da je neumesno baratati brojem škola, treba baratati brojem dece koja nemaju regularnu nastavu. Pri tom, Vlada stalno ističe, i to je u redu, da se postojeći budžetski deficit ne može povećavati, što je jasno. Isto tako, ističe da ako se povećaju neki prihodi, onda bi se tu pojavila neka sredstva. Ne verujem da će prihodi... Voleo bih da se povećaju, ali ne verujem da će se prihodi budžeta povećati. Međutim, rešenje je ležalo u krajnje prostim stvarima. Trebalo je napraviti sitne izmene u budžetu. Para ima, samo se troše na neadekvatne stvari. Evo vam jednog primera, mislim da sam ga već izneo, ali nije na odmet da ga ponovim: za robu i usluge … Stvarno neću da se nadvikujem sa kolegama... Za robu i usluge ministarstava i svih brojnih agencija i, da kažem, javnih firmi u budžetu Republike Srbije ove godine je odvojeno 47.000.000.000 dinara. To je skoro pola milijarde evra. To je gotovo 50% od budžeta za prosvetu, koji iznosi 114.000.000.000. Tu dalje ima više desetina milijardi koje su odvojene za usluge i za angažovanje trećih lica. Samo na nekoliko stavki se nesumnjivo može ostvariti izvesna ušteda i mogao je da se taj novac prebaci, s jedne strane, prosveti; s druge, katastrofa je i u zdravstvu. Zdravstvo je u odnosu na prošlu godinu dobilo nominalno povećanje 0,3%, iako je budžet porastao za 11%. Pri tom, one iste robe i usluge su porasle za 17,5%. Znate, dobro je ako se što pre završi štrajk; nije dobro što Vlada na ovom pokazuje kako ništa ne valja. Još samo jednu stvar, nisam primetio ni da je Ministarstvo prosvete, niti da je Vlada reagovala na skandalozni bilbord jednog privatnog univerziteta, „Megatrenda“,… (Predsedavajuća: Pet minuta.) … koji javno poziva mlade da završe njihove fakultete, pa posle toga da beže napolje. Pošto Vlada ne reaguje, ne reaguje zvanično ni ministar prosvete iako je, an pasan, i on profesor na tom istom „Megatrendu“, onda mogu jedino da zaključim da je to politika Vlade – da mladi, pametni, školovani, talentovani treba što pre da beže iz ove zemlje. Hvala.
Šest minuta. Da li još neko od predsednika ili ovlašćenih predstavnika želi da iskoristi svoje pravo iz člana 286. Poslovnika Narodne skupštine? Pošto se niko od predsednika ili ovlašćenih predstavnika ne javlja za reč, nastavljamo rad. S obzirom na to da postoje predlozi za stavljanje na dnevni red akata po hitnom postupku, molim narodne poslanike da, u saglasnosti sa članom 168. stav 3, utvrdimo kvorum za rad, odnosno da li su ispunjeni Poslovnikom utvrđeni uslovi da u slučaju stavljanja predloga na dnevni red po hitnom postupku u sali za sednice bude prisutan broj poslanika potreban za odlučivanje, odnosno 126 poslanika. Molim i predsednicu Narodne skupštine gospođu Slavicu Đukić Dejanović da nakratko prekine svoje redovne obaveze van sale i priključi nam se u kvorumu i glasanju. Molim narodne poslanike koji su u sali a krše poslovničke odredbe o neregistrovanju u sistemu da ne remete rad sednice. Molim narodnog poslanika Zorana Krasića da ne remeti rad sednice. Dovoljno je što se toleriše da krši Poslovnik Narodne skupštine i sedi u sali a ne registruje se u elektronskom sistemu za glasanje. Molim narodne poslanike da se usredsrede na svoje obaveze, a to je glasanje. Predlozi za stavljanje na dnevni red akata po hitnom postupku, u toku sednice, saglasno članu 168. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine: Državno veće tužilaca, na osnovu člana 168. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, predložilo je da se po hitnom postupku na dnevni red ove sednice stavi Predlog kandidata za izbor izbornih članova Državnog veća tužilaca iz reda javnih tužilaca i zamenika javnih tužilaca sa stalnom funkcijom, koji je Narodnoj skupštini Republike Srbije 28. marta 2011. godine podnelo Državno veće tužilaca. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Konstatujem da je od 126 prisutnih, registrovanih u elektronskom sistemu, za predlog glasalo 125. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Predsednica Narodne skupštine prof. dr Slavica Đukić Dejanović, na osnovu člana 168. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red ove sednice tačka – Predlog odluke o izboru zamenika članova Odbora Narodne skupštine, koji je Narodnoj skupštini podnela 30. marta 2011. godine. Molim narodne poslanike da se izjasne o ovom predlogu. Konstatujem da je od 126 narodnih poslanika registrovanih u elektronskom sistemu za glasanje 126 glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da je predsednica Narodne skupštine dr Slavica Đukić Dejanović pozvala da današnjoj sednici prisustvuju predstavnici predlagača: Zagorka Dolovac, predsednica Državnog veća tužilaca i Ljubiša Dragašević, izborni član Državnog veća tužilaca. Prelazimo na jedinstveni pretres 32. tačke dnevnog reda – PREDLOG KANDIDATA ZA IZBOR IZBORNIH ČLANOVA DRŽAVNOG VEĆA TUŽILACA IZ REDA JAVNIH TUŽILACA I ZAMENIKA JAVNIH TUŽILACA SA STALNOM FUNKCIJOM, broj 02-1213/11, od 28. marta 2011. godine Primili ste Predlog kandidata za izbor izbornih članova Državnog veća tužilaca iz reda javnih tužilaca i zamenika javnih tužilaca sa stalnom funkcijom, broj 02-1213/11 od 28. marta 2011. godine, koji je podnelo Državno veće tužilaca. Podsećam vas da, prema članu 193. a shodno članu 97. Poslovnika Narodne skupštine, ukupno vreme rasprave za poslaničke grupe iznosi pet časova, kao i da se ovo vreme raspoređuje na poslaničke grupe srazmerno broju narodnih poslanika članova poslaničke grupe, i to: Poslanička grupa Za evropsku Srbiju – jedan sat, 33 minuta i 36 sekundi; Poslanička grupa SRS – jedan sat, osam minuta i 24 sekunde; Poslanička grupa Ujedinjeni regioni Srbije – 28 minuta i 48 sekundi; Poslanička grupa “Napred Srbijo” – 25 minuta i 12 sekundi; Poslanička grupa DSS - Vojislav Koštunica – 24 minuta; Poslanička grupa SPS - JS – 18 minuta; Poslanička grupa LDP – 15 minuta i 36 sekundi; Poslanička grupa Nova Srbija – 10 minuta i 48 sekundi; Poslanička grupa manjina – osam minuta i 24 sekunde i Poslanička grupa PUPS – šest minuta. Saglasno članu 96. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, narodni poslanici koji nisu članovi nijedne poslaničke grupe imaju pravo da govore svako po jednom do pet minuta. Molim sve poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika, na osnovu člana 96. stav 4, kao i da predsednici poslaničkih grupa ili zamenici predsednika poslaničkih grupa obaveste o eventualnom izboru ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa. Saglasno članu 192. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram jedinstveni pretres o Predlogu kandidata za izbor izbornih članova Državnog veća tužilaca iz reda javnih tužilaca i zamenika javnih tužilaca sa stalnom funkcijom. Da li predstavnica predlagača Zagorka Dolovac, predsednica Državnog veća tužilaca, želi reč? (Da.) Izvolite.
Gospođo predsedavajuća, dame i gospodo narodni poslanici, na osnovu člana 35. Zakona o Državnom veću tužilaca Državno veće tužilaca, na sednici održanoj dana 24. marta ove godine, jednoglasno je donelo odluku. Predlaže se Narodnoj skupštini Republike Srbije da za izborne članove Državnog veća tužilaca iz reda javnih tužilaca i zamenika javnih tužilaca izabere sledeće kandidate: iz Republičkog javnog tužilaštva Zoricu Stojšić, zamenika republičkog javnog tužioca; iz apelacionih javnih tužilaštava, Tužilaštva za organizovani kriminal i Tužilaštva za ratne zločine Miljka Radisavljevića, tužioca za organizovani kriminal; sa teritorija autonomnih pokrajina Dragoljuba Barjamovića, zamenika javnog tužioca u Apelacionom javnom tužilaštvu u Novom Sadu. Posle uspešno sprovedenih i organizovanih izbora za kandidate za izborne članove stalnog sastava Državnog veća tužilaca iz reda osnovnih i viših javnih tužilaštava u periodu od 20. januara do 3. marta ove godine, kojom prilikom su javni tužioci i njihovi zamenici na demokratski organizovanim i sprovedenim izborima odlučili koje će kandidate predložiti Narodnoj skupštini Republike Srbije, o kojem izboru je Narodna skupština obaveštena prilikom predlaganja tih kandidata, 17. marta ove godine, Državno veće tužilaca je nastavilo sa izbornim aktivnostima radi omogućavanja što hitnijeg formiranja punog sastava izbornih članova ovog veoma važnog tužilačkog i državnog organa koji potiču iz javnih tužilaštava, tj. iz same tužilačke struke. Imajući navedeno u vidu, Izborna komisija Državnog veća tužilaca je donela rešenje o utvrđivanju konačne liste kandidata za izborne članove Državnog veća tužilaca iz reda zamenika Republičkog javnog tužilaštva, apelacionih javnih tužilaštava, Tužilaštva za organizovani kriminal, Tužilaštva za ratne zločine, kao i Tužilaštva sa teritorija autonomnih pokrajina, to je bilo dana 10. marta 2011. godine, a nakon rešenja o ukidanju prethodno utvrđenih lista kandidata, kao i rešenja o ukidanju kandidatura 23. februara ove godine, koja su usledila posle povlačenja kandidature od strane samih javnih tužilaca i zamenika javnih tužilaca koji su se nalazili na tim listama. Iskoristila bih ovu priliku da naglasim da je do povlačenja navedenih kandidatura ova tri kandidata došlo isključivo zbog želje samih kandidata da i pored zakonom predviđene mogućnosti da istaknu svoju kandidaturu iste ne budu predmet eventualnih polemika ili prigovora sa bilo čije strane i da time jedna časna i profesionalna želja da svojim iskustvom i znanjem doprinesu radu Državnog veća tužilaca u narednom periodu ne postane suprotnost sama sebi. Tako su dana 23. marta ove godine bili izbori i javni tužioci i zamenici javnih tužilaca iz redova Republičkog javnog tužilaštva, apelacionih javnih tužilaštava, Tužilaštva za organizovani kriminal, Tužilaštva za ratne zločine, kao i tužilaštva autonomnih pokrajina imali su mogućnost da svojim glasom izaberu svoje predstavnike u Državnom veću tužilaca. To je velika većina njih i učinila, izlaznost je bila 95,37%. Svojim glasanjem su pokazali da smatraju da izabrani, a sada predloženi, kandidati uživaju njihovo veliko poverenje, da su stručni, dostojni, kao i da njihovi rezultati rada opravdavaju ovakav ishod glasanja. S posebnim zadovoljstvom naglašavam da su izbori za kandidate za izborne članove stalnog sastava Državnog veća tužilaca, kako oni od 3. marta tako i ovi koji su danas tema predlaganja Narodnoj skupštini, organizovani u skladu sa zakonskim i podzakonskim aktima, te da su bili na najvišem nivou poštovanja demokratskih prava birača tj. javnih tužilaca i zamenika javnih tužilaca, kao i poštovanja demokratske procedure, tajnosti glasanja, koje je sprovedeno na praktično istom nivou kao što je predviđeno za izbore za narodne poslanike Skupštine, što i u uporednom pravu razvijenih demokratskih država i društava nije tako čest slučaj kada su tužilaštva u pitanju. Imajući navedeno u vidu, smatram da je moja dužnost ovlašćenog predlagača krajnje pojednostavljena i da predstavlja jednostavno prenošenje jasno iskazane volje javnotužilačke struke, koja bi trebalo da bude dovoljno jak motiv Narodnoj skupštini, dakle, vama poslanicima, da tu demokratski iskazanu volju podržite i svojim glasanjem. Stoga Državno veće tužilaca Narodnoj skupštini Republike Srbije za izbornog člana Državnog veća tužilaca iz reda zamenika javnih tužilaca Republičkog javnog tužilaštva predlaže Zoricu Stojšić, zamenika republičkog javnogtužioca. Kratak izvod iz biografije: rođena je u Prištini 7. juna 1961. godine. Pravni fakultet je završila u Beogradu 1986. godine. Od maja 1989. godine do 31. oktobra 1992. godine je bila pripravnik u Prvom opštinskom javnom tužilaštvu u Beogradu, kada je položila i pravosudni ispit, posle čega je sve do 31. jula 1994. godine bila zaposlena kao stručni saradnik u Okružnom javnom tužilaštvu u Beogradu, a na javnotužilačku funkciju prvi put je izabrana 1. avgusta 1994. godine, i to kao zamenik u Prvom opštinskom javnom tužilaštvu u Beogradu. Tu funkciju je vršila sve do 31. decembra 2002. godine, kada je izabrana za zamenika javnog tužioca u Okružnom javnom tužilaštvu u Beogradu. U periodu od septembra 2007. do kraja 2009. godine bila je na mestu prvog zamenika u Okružnom javnom tužilaštvu u Beogradu. Od 1. januara 2010. godine izabrana je za zamenika republičkog javnog tužioca u Republičkom javnom tužilaštvu. Kao drugo, Državno veće tužilaca za izbornog člana Državnog veća tužilaca iz reda javnih tužilaca i zamenika javnih tužilaca, apelacionih javnih tužilaštava, Tužilaštva za organizovani kriminal i Tužilaštva za ratne zločine predlaže Miljka Radisavljevića, tužioca za organizovani kriminal. On je rođen 16. decembra 1959. godine u Kruševcu. Diplomirao je na Pravnom fakultetu u Beogradu 1984. godine, pripravnički staž obavio u Opštinskom sudu u Kruševcu, u periodu od 1985. do 1987. godine, a pravosudni ispit položio je u Beogradu 1987. godine. Prvi put je izabran za zamenika opštinskog javnog tužioca 1989. godine, prvo u Varvarinu, a zatim u Opštinskom javnom tužilaštvu u Kruševcu. Na funkciju zamenika okruženog javnog tužioca u Kruševcu prvi put je izabran 1998. godine i na toj funkciji se nalazio do 31. decembra 1999. godine, da bi od 1. januara 2000. do 15. novembra 2001. godine obavljao dužnost opštinskog javnog tužioca u Kruševcu. Od 16. novembra 2001. do 13. jula 2007. godine bio je na dužnosti zamenika okružnog javnog tužioca u Kruševcu. Sa ove dužnosti upućen je 24. jula 2007. godine u Specijalno tužilaštvo za borbu protiv organizovanog kriminala, a od 1. januara 2010. godine izabran na funkciju tužioca u Tužilaštvu za organizovani kriminal i tu funkciju obavlja i danas. Pod tri, Državno veće tužilaca Narodnoj skupštini Republike Srbije za izbornog člana Državnog veća tužilaca iz reda javnih tužilaca i zamenika javnih tužilaca iz tužilaštava autonomnih pokrajina predlaže Dragoljuba Barjanovića, zamenika apelacionog javnog tužioca u Novom Sadu. On je rođen u Novom Sadu 31. marta 1951. godine, gde je završio i Pravni fakultet 1979. godine. Od avgusta 1979. do oktobra 1981. godine bio je pripravnik u Okružnom javnom tužilaštvu u Novom Sadu, posle čega je položio pravosudni ispit. Na javnotužilačku funkciju prvi put je izabran 7. oktobra 1981. godine, i to u Opštinskom javnom tužilaštvu u Novom Sadu. Funkciju zamenika javnog tužioca u ovom tužilaštvu vršio je sve do 19. februara 1990. godine, kada je izabran za zamenika javnog tužioca u Okružnom javnom tužilaštvu u Novom Sadu, u kome je radio na najsloženijim krivičnim predmetima. Od septembra 1999. do avgusta 2010. godine bavio se advokaturom, a od 1. januara 2010. godine izabran je za zamenika javnog tužioca u Apelacionom javnom tužilaštvu u Novom Sadu. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem predsednici Zagorki Dolovac. Da li izvestilac Odbora za pravosuđe i upravu narodni poslanik Boško Ristić, predsednik Odbora, želi reč? (Ne.) Da li žele reč predsednici ili predstavnici poslaničkih grupa? Narodni poslanik Zoran Krasić ima reč.
Gospođo Čomić, moram da vam se izvinim, kasnimo šesnaest sekundi, s obzirom na da ste po nekom evropskom časovniku ovo ubacili u dnevni red, pa smo morali da skupljamo tu dokumentaciju, da vidimo šta se tu radi.
Narodni poslaniče, molim vas da se držite dnevnog reda. Predsednik vaše poslaničke grupe imao je sve informacije, kao i svi drugi predsednici poslaničkih grupa, u sinopsisu, i informacije o predlozima za stavljanje na dnevni red. Molim vas, o dnevnom redu. U vezi s problemima s vremenom koje imate u okviru poslaničke grupe konsultujte zamenika generalnog sekretara ili generalnog sekretara, a molim vas da ne kršite Poslovnik tokom rasprave i vaših dvadeset minuta koji su vam na raspolaganju.
Samo sam se izvinio zbog nekoliko sekundi, ne zbog toga što vi pričate. Inače, ja se držim dnevnog reda, vidite, neprekidno. Velika je čast pričati o tome kako se transformiše, sređuje, prilagođava sve ono za šta možemo da kažemo da je pravosuđe. Ovo je izuzetna prilika da se javnost obavesti. Čitam, gospođo Čomić, obrazloženje Predloga odluke, da znate, unapred vas obaveštavam, da otklonim sve neizvesnosti. U ovom obrazloženju, gospođo Čomić, piše ovako, a gospođa je malopre i rekla – da je poštovana demokratska procedura. Znate, demokratska procedura je poštovana 23. marta ove godine. Izlaznost je bila izuzetna, 95,37%, kao u vreme Tita. Nije bio referendum. Tema tog izbora je bila, evo sad čitam, da li su oni koji imaju pravo glasa u tužilaštvima sigurni, da li ih je neko ubedio da se prilikom predlaganja kandidata, kako kažu ovde, „očekivalo“ da ti predloženi kandidati, kažu, „da isti“ budu stručni. Znači, u demokratskoj proceduri se razmatralo da li su stručni; nema tu – fakultet, nema prvostepeni, drugostepeni postupak, nego se u demokratskoj proceduri razmatra da li je kandidat stručan, pa onda, molim vas, da li je kandidat dostojan, pa da li su njegovi rezultati takvi da opravdavaju njegov izbor. U demokratskoj proceduri se utvrđivalo da li njegovi rezultati opravdavaju izbor. Pa onda, da li uživa ugled, da li uživa poverenje. Sve to je bilo predmet demokratije. Naravno, demokratije u tužilaštvu, a u tužilaštvu, znate, postoji hijerarhija, subordinacija itd. Onda, predstavnik predlagača nas je ubedio da je u demokratskoj proceduri u tužilaštvu velikom većinom glasova doneta odluka da se Narodnoj skupštini predloži da ova tri kandidata budu izabrana za stalni sastav ovog veća tužilaca. Da sad krenemo redom. Na ovoj listi pod rednim brojem dva nalazi se Miljko Radisavljević. On je tužilac za organizovani kriminal u Tužilaštvu za organizovani kriminal. Nekada se nije smejao, a sada se malo i smeška kada objašnjava šta radi sve tokom ove svoje funkcije. Građani u Srbiji smatraju da, osim što u proleće procvetaju trešnje i poneka višnja, ono što godinama cveta, to je organizovani kriminal. Sada mi objasnite kako je u demokratskoj proceduri utvrđeno da je postigao epohalne rezultate na radnom mestu u borbi protiv organizovanog kriminala? Vidite kako kada demokratska procedura uđe u neke pore to može da ispadne tragikomično. Znači, u demokratskoj proceduri je utvrđeno da je gospodin Miljko postigao izuzetne rezultate. Gospođo Čomić, samo čitam obrazloženje predlagača, molim vas. Piše „Obrazloženje“ i dole, treći pasus odozdo, kaže ovako – da se prilikom predlaganja kandidata očekuje (pazite, „očekuje“, to je kao ona evropska perspektiva, nudimo vam evropsku perspektivu) da isti budu stručni, znači, Miljko je stručan, on je dostojan, da njegovi rezultati opravdavaju izbor. Znate li za koga njegovi rezultati mogu da deluju kao reklama? Za organizovani kriminal. Ljudi moji, u svakoj sferi društvenog života imamo aferu i organizovanu kriminalnu grupu. Stečajna mafija, putna mafija, indeks mafija; imamo onu đubretarsku mafiju na kojoj se proslavio Miljko, onaj otkaz, sećate se, to mu je bila karta za napredovanje. Gde god se okrenete imate mafiju. Sada, u demokratskoj proceduri je utvrđeno da je on postigao tako dobre rezultate da ti rezultati opravdavaju očekivanje da u demokratskoj proceduri... Tužioci su predani demokratiji, oni će da naprave dobar izbor, a mi ovde nemamo šta drugo da radimo nego – šargarepa ili štap, uzmi ili ostavi. Procedura maksimalno sprovedena, poštovana. Svi se kriju iza procedure. Kandidati kažu – narod nas je izabrao, tužilački narod nas je izabrao. Predlog je došao u Skupštinu. U Skupštini je obezbeđeno 126 poslanika, sve je završeno. Gospodine File, prvi uslov smo završili, u uspešnoj transformaciji pravosuđa. Imaćemo stalni sastav i oni će moći dalje da nastave da rade u skladu s Ustavom i zakonom. Molim vas, rešili smo onaj rebus od pre nekoliko meseci, stavite nam plus, ovo smo sredili. Međutim, protagonisti organizovanog kriminala trljaju ruke. Kada opština raspiše neku licitaciju, ili neko komunalno preduzeće, da se napravi neki objekat, pa se jave građevinci, oni obavezno traže reference – gde si gradio, kad si gradio, da li si poštovao rokove, koliko imaš mašina, koliko inženjera, tesara, ovih koji rade sa betonom itd. A ovde se u demokratskoj proceduri utvrđuje referenca. Znači, otvorena biračka mesta, lista kandidata. Hajde sad neko iz Tužilaštva za organizovani kriminal da glasa protiv svog šefa. Nemojte, molim vas. To je evropski standard. Ja stvarno ne znam šta mi je, neprekidno vas hvalim. Da li zato što vam skače popularnost? Možda zbog toga. Ali, potpuno je trivijalna stvar taj potpis u oktobru, novembru ili decembru ne znam koje godine. Vi ste sve evropske standarde ubacili ovde kod nas. Mi živimo po evropskim standardima. Ne treba nam potpis. Kad dođe vreme za potpis, reći će da on ne važi jer ste vi sve uslove ispunili – imate transformisano pravosuđe, ono cveta, imate super bankarski sistem, privatizaciju izuzetno dobru, ništa ne radi, sve je idealno. I sve ste to postigli demokratskom procedurom, uz maksimalno poštovanje ljudskih prava, stručnih prava, prava na dostojnost, ugled, poverenje. Ne sumnjam da neki imaju poverenja u predložene kandidate. Ja sam apsolutno siguran u to. Darko Šarić ima poverenja, u to sam siguran, pošto još nije uhvaćen. Poverenja u ovaj izbor imaju i svi oni koji su napravili „Razvojnu banku Vojvodine“ od „Metals banke“. Pajtić ima poverenja, siguran sam. Pavličić ima poverenja. Znači, veliko poverenje ima u predložene kandidate. Nisam siguran za neke iz parlamentarne većine da imaju poverenja, ali to je vaša interna stvar. U to ne želim da ulazim. Ne želim niti da mirim niti da svađam, to ćete sami da rešite. Ali, stiče se utisak u javnosti da po pitanju organizovanog kriminala postoji neka vrsta selektivnosti, pa ovu organizovanu grupu diramo, a onu drugu organizovanu grupu ne diramo. Zašto? Ova organizovana grupa treba da bude monopolista. To je vrlo prosto i jednostavno. Ako čitate novine pa odbacite 99% informacija koje su objavljene u njima i uzmete samo onaj jedan posto, onda, molim vas, kažite da su u borbi protiv kriminala, sa rezultatima uspeha od 1%, ova tri tužioca izgarala. Ne treba nikakva demokratska procedura. Ali ne, od demokratije i od demokratske procedure zavisi sve – i stručnost, i dostojnost, i ugled i da li javnost ima poverenja u te predložene kandidate itd. Sve je to poštovano. Kako to može? Ne znam. To će neko da vidi. Neću da idem toliko na imena, pošto se štrecate i kažete da to nije pristojno, da treba po kumrovačkim pravilima, imaginarno, prenosno – kupus gleda, meso vadi. Ne znam koji kvalitet mi dobijamo. Ne znam. Ne vidim garanciju da će ova tri kandidata toliko da doprinesu radu ovog veća tužilaca da prilikom razrešenja i izbora dolaze... Prilikom izbora dolaze najbolji kandidati, a oni koji loše rade posao će biti razrešeni, pošto će to biti njihova nadležnost kad budu u ovom organu. Ja to ne vidim. Zašto ne vidim to? Zato što postoje dva stalna člana ovih pravosudnih organa – ministar i predsednik Odbora za pravosuđe. Dokle god imamo ovog ministra i ovog predsednika Odbora za pravosuđe, dešavaće se loše stvari. Naš predsednik Odbora za pravosuđe nema sreće, jednostavno, za šta god se uhvati, sve se osuši: i Savezna Republika, i državna zajednica, i pade ona devojka pre neki dan na obeležavanju godišnjice, u prisustvu predsednika Odbora za pravosuđe. Jednostavno, baksuz čovek. Ja saučestvujem u bolu sa vama povodom toga, ali šta da radimo? Ja vas upozorim, vi nećete. Onda mora da se pozove demokratija i demokratska procedura. Možete da zamislite kako bi izgledalo kada bi deca na fakultetu polagala u skladu sa demokratskom procedurom? Jer, znanje znači da je položio ispit. Verovatno će demokratija da se uvede i prilikom polaganja ispita. Opet neka većina. Sada demokratskom procedurom neko stiče ugled. Demokratskom procedurom dokazujemo da svi moramo da imamo poverenja u predložene kandidate koje ćete vi da izaberete, a znamo da je transformacija našeg pravosuđa finansirana od strane SAD. Godinama se to finansira. Nema onih koji su pokrenuli taj proces transformacije, napisali strategiju, ali šta da im radim, ko sa đavolom tikve sadi, znate kako prolazi – tikve mu se olupaju o glavu. Kao poslanička grupa mi ne želimo da učestvujemo u ovoj vrsti performansa. Nijednog trenutka nisam rekao da ova predložena odluka nije u skladu sa odgovarajućim članovima zakona koji ovo regulišu, samo želim da skrenem pažnju da je ova transformacija pravosuđa poprilično trajno i trpno stanje. I trajno i trpno stanje, zbog toga što nema nikakvih efekata od te transformacije, jer ne postoji želja da se izvrši transformacija pravosuđa na način da građani imaju poverenja u sud. Evo, gospođo Čomić, častim vas ovih deset sekundi, da vam bude bolje.
Imate na raspolaganju dvadeset minuta. Da li želite da nastavite?
Da li mogu onih pet minuta kasnije? Sada, dobro, sada ću uzeti reč. Ja sam se navikao na petnaest, nisam znao da i ovo ide na dvadeset. Vidite, lako je meni kad je moja Gordana tu. Kad je Slavica, onda je opasno stanje. Hvalim vas. Čim vas hvalim, nema opomene. Nemojte, molim vas. Šta da vam kažem za ovih pet minuta? Sve ovo što ste radili je loše. Džabe ste krečili. Ljudi, džabe ste krečili. Evropska unija neće Srbiju, neće vas. Građani žive po evropskim standardima. Sve što radite jedanaest godina je u skladu sa standardima Evrope. Potpis ništa ne znači. Samo što to nije tako. Ali, još malo će ljudi da vam veruju, pošto vam skače popularnost. Kako ova tri kandidata koja budete izabrali mogu da poprave stanje u našem tužilaštvu? Nikako. Unapred znamo rezultat. Da li će da se stiša ova galama oko transformacije pravosuđa? Neće. Znate, opet će ove tužibabe da vas tuže tamo u Strazburu, Briselu itd. Opet će delegacije da idu. Zato što od Ustavnog zakona naovamo nije mogla da se reši jedna vrlo rešiva situacija kada su u pitanju sudije – to je stalnost, kao nešto što je stečeno pravo sa donošenjem novog Ustava. Može sve da se radi, možete da idete ponovo na reviziju, možete sve ono što su ljudi pisali Ustavnom sudu da tretirate kao žalbu, da razmatrate, ali problem nećete rešiti. Nikada nećete rešiti onaj problem koji i dan-danas postoji, da se sudske presude kada dođu do pisarnice ponovo vraćaju jer postoji neki kontrolor iz inostranstva. To kažu tužioci, gospođo Dolovac, nezadovoljni stanjem u pravosuđu. Neću da vam kažem o kom predmetu se radi, tragajte sami. Moram da vas pohvalim, stvarno. Jeste da je sa zakašnjenjem od šest meseci, ali hapsite sve one na koje smo mi pre šest meseci ukazali da prave probleme. Evo, predlažem vam, gospođo Dolovac, da odmah razrešite ove tužioce koji su dobili krivičnu prijavu protiv odgovornih lica iz „Zmaja“. Odmah možete da ih razrešite, ali nećete. Neće to da uradi ni novi sastav ovog veća tužilaca, već će selektivno, dekorativno, kad ko politički zasmeta. U drugom „Dnevniku“: uhapšena ova grupa, uhapšena ona grupa. Kada ćete Miškovića da uhapsite? Kada ćete Beka da uhapsite? Znao sam, Čanak, samo nisam znao gde ću da te pogodim, ali sam znao da negde moraš da se javiš. Znao sam da moraš ti negde da se javiš. I kod tebe postoji trunka borbe za istinu. Neka trunka mora da postoji. Kod nekih u tvom okruženju ne postoji, to budi siguran. Ali, mora negde da se krene. To građani očekuju. Ja vas provociram da demantujete sve ovo što pričam, a da narod procenjuje ko je bio u pravu. Tu me Čanak podržava ceo dan, od jutra do večeri. Eto, to je ta situacija, gospođo Čomić, koja neće moći da se reši ni blagim osmehom, ni brojem 126, niti rešenjima onog rebusa u vezi s kandidaturom, niti onim potpisima hoće-neće u oktobru, možda ne u novembru, u decembru. To je šarena laža da biste prikrili još neke. Ne vi, nego ona logistika koja ide iz sveta tajkuna, organizovanog kriminala i drugih. Hvala vam.
Pošto se niko nije prijavio za reč na listama poslaničkih grupa, tako da nema prijavljenih za raspravu i za korišćenje vremena poslaničkih grupa, pitam da li želi reč još neko ko nije iskoristio pravo iz člana 96. Poslovnika? (Ne.) Zaključujem jedinstveni pretres. Pošto smo obavili jedinstveni pretres, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o predlogu za izbor nosilaca pomenutih funkcija. Zahvaljujem predstavnicima predlagača, Zagorki Dolovac, predsednici Državnog veća tužilaca i Ljubiši Dragaševiću, izbornom članu Državnog veća tužilaca, na učešću u radu. Hvala vam. Prelazimo na 33. tačku dnevnog reda – PREDLOG ODLUKE O IZBORU ZAMENIKA ČLANOVA ODBORA NARODNE SKUPŠTINEPrimili ste Predlog odluke koji je podnela predsednica Narodne skupštine Slavica Đukić Dejanović. Podsećam vas da je, prema članu 193, a shodno članu 97. Poslovnika Narodne skupštine, ukupno vreme rasprave za poslaničke grupe pet časova i da se ovo vreme raspoređuje na poslaničke grupe srazmerno broju narodnih poslanika članova pojedine poslaničke grupe, i to: Poslanička grupa Za evropsku Srbiju – jedan sat, 33 minuta i 36 sekundi; Poslanička grupa SRS – jedan sat, osam minuta i 24 sekunde; Poslanička grupa Ujedinjeni regioni Srbije – 28 minuta i 48 sekundi; Poslanička grupa “Napred Srbijo” – 25 minuta i 12 sekundi; Poslanička grupa DSS - Vojislav Koštunica – 24 minuta; Poslanička grupa SPS - JS – 18 minuta; Poslanička grupa LDP – 15 minuta i 36 sekundi; Poslanička grupa Nova Srbija – 10 minuta i 48 sekundi; Poslanička grupa Manjina – osam minuta i 24 sekunde i Poslanička grupa PUPS – šest minuta. Saglasno članu 96. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, narodni poslanici koji nisu članovi nijedne poslaničke grupe imaju pravo da govore svako po jednom do pet minuta. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmahpodnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika, kao i da podnesu obaveštenje o eventualnom izboru ovlašćenog predstavnika poslaničke grupe. Saglasno članu 192. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram jedinstveni pretres o Predlogu odluke o izboru zamenika članova odbora Narodne skupštine. Da li želi reč predsednica Narodne skupštine gospođa Slavica Đukić Dejanović? (Ne.) Da li žele reč predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa? (Ne.) Niko iz poslaničkih grupa nije podneo listu sa prijavama za reč, tako da pre zaključivanja jedinstvenog pretresa pitam da li želi reč neko ko nije iskoristio svoje pravo iz člana 96. Poslovnika Narodne skupštine? (Ne.) U tom slučaju, zaključujem jedinstveni pretres. Pošto smo obavili jedinstveni pretres, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu odluke. Pošto je Narodna skupština završila raspravu o svim tačkama dnevnog reda ove sednice, saglasno članu 87. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine određujem današnji dan, četvrtak, 31. mart 2011. godine, sa početkom u 12.00 časova, kao dan za glasanje o tačkama dnevnog reda Prve sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2011. godini. Prema obavezi poštovanja članova Poslovnika Narodne skupštine u 16.00 časova će biti sednica na kojoj će biti prisutni predstavnici Vlade, trajaće do 19.00 časova, i Vlada će odgovarati na poslanička pitanja. Sednica koja je zakazana za 13.00 časova biće pomerena, ukoliko se glasanje ne završi, a narodni poslanici biće obavešteni blagovremeno za kada se odlaže početak sednice koja je zakazana za danas u 13.00 časova. Dan za glasanje je u 12.00 časova. Hvala vam.
Dame i gospodo narodni poslanici, pre nego što pređemo na odlučivanje o tačkama dnevnog reda potrebno je da utvrdimo kvorum. Saglasno članu 88. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine kvorum postoji ako je na sednici Narodne skupštine prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Molim vas da ubacite kartice. Primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno je da je u sali 126 narodnih poslanika, što znači da imamo kvorum za odlučivanje. Prelazimo na 1. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O PLANIRANjU I IZGRADNjI Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o planiranju i izgradnji, u načelu. Od 127 poslanika, 126 je glasalo za. Konstatujem da je prihvaćen Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o planiranju i izgradnji, u načelu. Obaveštavam da su pisanim putem amandmane povukli narodni poslanici Vladan Jeremić na član 78. stav 3, Milisav Petronijević na čl. 51, 78, 80. i Ivan Jovanović na član 41. Predloga zakona. Na sednici Odbora za urbanizam i građevinarstvo narodni poslanik Maja Laušević povukla je amandman na član 46. Predlog zakona. Zakonodavni odbor je na osnovu člana 163. stav 2. shodno članu 161. stav 4. Poslovnika odbacio kao nepotpun amandman na član 83. koji je podneo narodni poslanik Zoran Antić. Odbačeni amandmani ne mogu biti predmet rasprave i o njima se ne glasa, što je u skladu sa članom 163. stav 4. Poslovnika. S obzirom da su Vlada i Odbor za urbanizam i građevinarstvo prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da su amandmani u skladu sa ustavnim i pravnim sistemom, konstatujem da su postali sastavni deo Predloga zakona amandmani poslanika Bojane Stanojević na član 18. i 26. i Ivana Jovanovića na član 27. i 48. i Judite Popović, Bojana Đurića i Kenana Hajdarevića na čl. 32, 49. i62, Maje Laušević na članove 45, 59, 64. i 78. Milana Lapčevića i Vladimira Milentijevića na član 58, Nenada Konstantinovića i Edipa Šerifova na član 79. i grupe od 21 poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo” na član 9. Takođe, konstatujem da su sastavni deo Predloga zakona postali i amandmani Odbora za urbanizam i građevinarstvo na članove 41, 46, 48, 54. i 78. Predloga zakona, obzirom da ih je predstavnik predlagača dr Oliver Dulić, ministar životne sredine, rudarstva i prostornog planiranja, prihvatio na sednici Odbora, a Zakonodavni odbor smatra da su amandmani u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 2. amandman je podneo poslanik Dragan Stevanović. Predstavnik predlagača dr Oliver Dulić, ministar životne sredine, rudarstva i prostornog planiranja, u toku pretresa Predloga zakona u pojedinostima, prihvatio je amandman. Od 127 poslanika, 115 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila amandman. Na član 6. amandman je podneo poslanik Radojko Obradović. Od 127 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 8. amandman je podneo poslanik Radojko Obradović. Od 127 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 9. amandman je podneo poslanik Radojko Obradović. Od 127 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 10. amandman je podneo poslanik Radojko Obradović. Od 127 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 10. amandman je podneo Radoslav Milovanović. Od 127 poslanika, petoro je glasalo za. Amandman nije prihvaćen. Na član 16. amandman je podnela poslanik Vjerica Radeta. Od 127 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 17. amandman je podneo poslanik Zoran Krasić. Od 127 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 18. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 127 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 18. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Lapčević i Vladimir Milentijević Od 127 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 18. amandman je podneo Aleksandar Martinović. Od 127 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 19. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Bojan Đurić i Kenan Hajdarević. Predstavnik predlagača, dr Oliver Dulić, ministar životne sredine, rudarstva i prostornog planiranja, u toku pretresa Predloga zakona u pojedinostima, prihvatio je amandman. Od 127 poslanika, 112 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila amandman. Na član 23. amandman je podneo poslanik Radojko Obradović. Od 127 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 23. amandman je podneo poslanik Vladan Jeremić. Od 127 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 24. amandman je podneo poslanik Radojko Obradović. Od 127 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 27. amandman je podneo poslanik Dragan Stevanović. Od 127 narodnih poslanika, za nije glasao niko. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 27. amandman sa ispravkom je podnela Olena Papuga. Od 127 narodnih poslanika, za šest. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 28. amandman su zajedno podneli narodni poslaniciJudita Popović, Bojan Đurić i Kenan Hajdarević. Od 127 narodnih poslanika, za nije glasao niko. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 28. amandman je podneo poslanik Sreto Perić. Od 127 narodnih poslanika, za nije glasao niko. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 30. amandman je podneo poslanik Dragan Stevanović. Od 127 narodnih poslanika, za nije glasao niko. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 32. amandman je podneo Radoslav Milovanović. Od 127 narodnih poslanika, za tri. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 34. amandman su zajedno podneli narodni poslaniciJudita Popović, Bojan Đurić i Kenan Hajdarević. Od 127 narodnih poslanika, za nije glasao niko. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 37. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 128 narodnih poslanika, za nije glasao niko. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 40. amandman je podneo poslanik Milorad Buha. Od 128 narodnih poslanika, za nije glasao niko. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 41. amandman je podneo poslanik Dragan Živkov. Od 128 narodnih poslanika, za nije glasao niko. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 41. amandman je podneo Aleksandar Martinović. Od 128 narodnih poslanika, za nije glasao niko. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 41. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 128 narodnih poslanika, za nije glasao niko. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 45. amandman je podneo poslanik Zoran Ostojić. Od 128 narodnih poslanika, za nije glasao niko. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 46. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Bojan Đurić i Kenan Hajdarević. Od 128 narodnih poslanika, za nije glasao niko. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 48. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Bojan Đurić i Kenan Hajdarević. Od 128 narodnih poslanika, za nije glasao niko. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 49. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 128 narodnih poslanika, za nije glasao niko. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 50. amandman je podneo Aleksandar Martinović. Od 128 narodnih poslanika, za nije glasao niko. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 51. amandman su zajedno podneli narodni poslaniciJudita Popović, Bojan Đurić i Kenan Hajdarević. Od 127 narodnih poslanika, za nije glasao niko. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 52. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Bojan Đurić i Kenan Hajdarević. Od 128 narodnih poslanika, za nije glasao niko. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 53. amandman su zajedno podneli narodni poslaniciJudita Popović, Bojan Đurić i Kenan Hajdarević. Od 127 narodnih poslanika, za nije glasao niko. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 57. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Bojan Đurić i Kenan Hajdarević. Od 127 narodnih poslanika, za nije glasao niko. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 58. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 127 narodnih poslanika, za nije glasao niko. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 60. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Bojan Đurić i Kenan Hajdarević. Od 128 narodnih poslanika, za nije glasao niko. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 60. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Milan Lapčević i Vladimir Milentijević. Od 128 narodnih poslanika, za nije glasao niko. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 60. amandman je podneo poslanik Marko Milenković. Od 128 narodnih poslanika, za nije glasao niko. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 60. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Predstavnik predlagača dr Oliver Dulić, ministar životne sredine, rudarstva i prostornog planiranja, u toku pretresa Predloga zakona u pojedinostima, prihvatio je amandman. Od 128 narodnih poslanika, za 115. Narodna skupština je prihvatila ovaj amandman. Na član 70. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Bojan Đurić i Kenan Hajdarević. Od 128 narodnih poslanika, za nije glasao niko. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 76. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 128 narodnih poslanika, za nije glasao niko. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 78. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 128 narodnih poslanika, za nije glasao niko. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 78. amandman je podneo poslanik Milan Avramović. Od 128 narodnih poslanika, za nije glasao niko. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 78. amandman je podneo poslanik Dušan Marić. Od 128 narodnih poslanika, za nije glasao niko. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 78. amandman je podneo Nenad Konstantinović. Od 128 narodnih poslanika, za 7. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 78. amandman je podneo poslanik Edip Šerifov. Od 128 narodnih poslanika, za 8. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 78. amandman je podneo poslanik Dragan Živkov. Od 128 narodnih poslanika, za nije glasao niko. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 78. amandman je podneo poslanik Dragan Stevanović. Od 128 narodnih poslanika, za nije glasao niko. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 78. amandman je podneo poslanik Nemanja Šarović. Od 128 narodnih poslanika, za nije glasao niko. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 78. amandman je podneo poslanik Bojan Mladenović. Od 128 narodnih poslanika, za nije glasao niko. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 78. amandman je podneo poslanik Vladan Jeremić. Od 128 narodnih poslanika, za nije glasao niko. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 78. amandman je podneo poslanik Radiša Ilić. Od 128 narodnih poslanika, za nije glasao niko. Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 79. amandman je podnela grupa od 21. narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Niko za, od 128 poslanika. Amandman nije prihvaćen. Na član 82. amandman je podnela grupa od 21. narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 128 poslanika, niko za. Na član 83. amandman je podnela grupa od 21. narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 83. amandman je podneo poslanik Milan Avramović. Molim da se izjasnimo o ovom amandmanu. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 84. amandman je podnela grupa od 21. narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 85. amandman je podneo poslanik Mirko Munjić. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 88. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Bojan Đurić i Kenan Hajdarević. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 88. amandman je podneo poslanik Milorad Buha. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 88. amandman je podnela grupa od 21. narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 89. amandman je podneo poslanik Milan Škrbić. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 89. amandman je podneo poslanik Milorad Buha. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 89. amandman je podnela grupa od 21. narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 89. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Podsećam vas da je članom 90. Predloga zakona predviđeno da zakon stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku RS". Prema članu 196. stav 4. Ustava Republike Srbije i članu 160. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, zakoni i drugi opšti akti stupaju na snagu najranije osmog dana od dana objavljivanja i mogu da stupe na snagu ranije samo ako za to postoje naročito opravdani razlozi utvrđeni prilikom njihovog donošenja. U obrazloženju Predloga zakona, Vlada je navela naročito opravdane razloge da zakon stupi na snagu pre osmog dana od dana objavljivanja, a koji se sastoje u neophodnosti da se odredbe ovog zakona primenjuju bez odlaganja, kako bi se otklonile smetnje, naročito u pogledu nadležnosti za rešavanje po žalbama u postupku inspekcijskog nadzora, kao i u vezi sa sprovođenjem postupka legalizacije bespravno izgrađenih objekata. Poštovani narodni poslanici, kada smo se izjašnjavali o amandmanu na član 82, koji je podneo 21 narodni poslanik poslaničke grupe "Napred Srbijo" i konstatovala da se od 128 niko nije izjasnio za ovaj amandman, nisam konstatovala da amandman nije prihvaćen, pa to činim sada, zbog stenograma. Inače, stavljam na glasanje Predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Konstatujem da je od 128 poslanika, 127 glasalo za. To znači da je Narodna skupština utvrdila da postoje naročito opravdani razlozi da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o planiranju i izgradnji, u celini. Od 128 poslanika, za je glasalo 124. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o planiranju i izgradnji. Poštovani narodni poslanici, u skladu sa članovima 87. i 90. dozvolite da vas obavestim da sednicu koju sam zakazala za 13.00 časova odlažem i njen početak će biti odmah po završetku glasanja. Prelazimo na 2. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O SOCIJALNOJ ZAŠTITI Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predlog zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o socijalnoj zaštiti, u načelu. Od 128 poslanika, za je glasalo 123. Narodna skupština je prihvatila Predlogzakona u načelu. Pre prelaska na odlučivanje o amandmanima, podsećam vas da su sastavni deo Predloga zakona postali amandmani narodnih poslanika: Zorana Popovića na član 2, Dušana Marića na član 15, zajedno Nikole Lazića i Milana Dimitrijevića na član 23, zajedno Milice Vojić Marković, Donke Banović, Milana Dimitrijevića i Nikole Lazića na članove 25. i 146, zajedno Zlate Đerić, Aleksandre Ilić i Srđana Spasojevića na član 26, Borisa Aleksića na član 29, Miletića Mihajlovića na član 40, sa ispravkom, 41. i 83, sa ispravkama, Gordane Paunović Milosavljević na član 56, Munira Poturka na član 67, sa ispravkom, grupe od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo” na članove 73. i 104, Gordane Rajkov na članove 92, 94. i 179, Bajrama Šehovića na član 124, Dušanke Plećević na član 158, Zorana Krasića na član 216, Aleksandra Martinovića na član 216, sa ispravkom i Nemanje Šarovića na član 217. Takođe, sastavni deo Predloga zakona postali su i: amandman narodnog poslanika Miletića Mihajlovića na član 81, sa ispravkom, pošto je predstavnik predlagača u toku pretresa u pojedinostima prihvatio amandman sa ispravkom, kao i amandmani Odbora za rad, boračka i socijalna pitanja na članove 57, 94, 124, 127, 133. i 206, koje je Vlada prihvatila, a Zakonodavni odbor ocenio da su u skladu sa ustavom i pravnim sistemom. Prelazimo na odlučivanje. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Paunović Milosavljević. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović i Milan Dimitrijević. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić Marković i Nikola Lazić. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zlata Đerić, Aleksandra Ilić i Srđan Spasojević. U toku pretresa u pojedinostima predstavnik predlagača je prihvatio amandman. Od 128 poslanika, 117 za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila amandman. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović i Milan Dimitrijević. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić Marković i Nikola Lazić. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 7. amandman je podneo poslanik Dušan Marić. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na naslov iznad člana 8. i član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić Marković, Donka Banović, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Od 128 poslanika, jedan za. Amandman nije prihvaćen. Na član 10. amandman su zajedno podneli poslanici Milica Vojić Marković, Donka Banović, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 13. amandman su zajedno podneli poslanici Milica Vojić Marković, Donka Banović, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Od 128 poslanika, jedan za. Amandman nije prihvaćen. Na član 14. amandman su zajedno podneli poslanici Milica Vojić Marković, Donka Banović, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 14. amandman je podnela poslanik Dušanka Plećević. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 15. amandman su zajedno podneli poslanici Milica Vojić Marković, Donka Banović, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 17. amandman su zajedno podneli Milica Vojić Marković, Donka Banović, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 19. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Dušan Marić, zajedno narodni poslanici Milica Vojić Marković, Donka Banović, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić i grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 20. amandman je podneo poslanik Paja Momčilov. U toku pretresa u pojedinostima, predstavnik predlagača je prihvatio amandman. Od 128 poslanika, 107 za. Konstatujem da je amandman prihvaćen. Na član 22. amandman su zajedno podneli poslanici Milica Vojić Marković, Donka Banović, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 23. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zlata Đerić, Aleksandra Ilić i Srđan Spasojević. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 23. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić Marković i Donka Banović. U toku pretresa u pojedinostima, predstavnik predlagača je prihvatio amandman. Od 128 poslanika, 110 za. Konstatujem da je amandman prihvaćen. Na član 29. amandman su zajedno podneli poslanici Milica Vojić Marković, Donka Banović, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 31. amandman je podnela Lidija Dimitrijević. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na naslov iznad člana 34. i član 34. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić Marković, Donka Banović, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 34. amandman je podneo poslanik Sreto Perić. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 36. amandman je podneo poslanik Sreto Perić. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 39. amandman su zajedno podneli Milica Vojić Marković, Donka Banović, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 40. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Paunović Milosavljević. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 41. amandman su zajedno podneli poslanici Milica Vojić Marković, Donka Banović, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na naslov iznad člana 44 i član 44. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić Marković, Donka Banović, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 47. amandman su zajedno podneli poslanici Milica Vojić Marković, Donka Banović, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 48. amandman su zajedno podneli poslanici Milica Vojić Marković, Donka Banović, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 50. amandman je podnela poslanik Vjerica Radeta. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 52. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Nataša Jovanović i zajedno narodni poslanici Milica Vojić Marković, Donka Banović, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 54. amandman su zajedno podneli poslanici Milica Vojić Marković, Donka Banović, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 55. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Paunović Milosavljević. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 57. amandman su zajedno podneli poslanici Milica Vojić Marković, Donka Banović, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 58. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Paunović Milosavljević. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 60. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Paunović Milosavljević. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 60. amandman su zajedno podneli poslanici Milica Vojić Marković, Donka Banović, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 68. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Paunović Milosavljević. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 68. amandman je podneo poslanik Boris Aleksić Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 68. amandman su zajedno podneli poslanici Milica Vojić Marković, Donka Banović, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 81. amandman su zajedno podneli poslanici Milica Vojić Marković, Donka Banović, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 82. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 82. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Elvira Kovač, Arpad Fremond i Balint Pastor. Od 128 poslanika, za amandman je glasalo petoro. Amandman nije prihvaćen. Na član 82. amandman je podnela Jelena Travar Miljević. Od 128 poslanika, za ovaj amandman je glasalo dvoje. Amandman nije prihvaćen. Na član 82. amandman su zajedno podneli poslanici Milica Vojić Marković, Donka Banović, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 84. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su Jelena Travar Miljević, i zajedno narodni poslanici Milica Vojić Marković, Donka Banović, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 85. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 128 poslanika, za amandman je glasao jedan poslanik. Amandman nije prihvaćen. Na član 87. amandman je podneo poslanik Dejan Mirović. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 87. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 88. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Paunović Milosavljević. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 88. amandman, sa ispravkama, podneo je narodni poslanik Miletić Mihajlović. Od 128 poslanika, za amandman je glasalo 9. Amandman nije prihvaćen. Na član 88. amandman je podneo Aleksandar Martinović. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 93. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 95. amandman su zajedno podneli poslanici Milica Vojić Marković, Donka Banović, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 101. amandman su zajedno podneli poslanici Milica Vojić Marković, Donka Banović, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 102. amandman su zajedno podneli poslanici Milica Vojić Marković, Donka Banović, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 103. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 111. amandman je podnela Dušanka Plećević. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 112. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 120. amandman su zajedno podneli poslanici Milica Vojić Marković, Donka Banović, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 127. amandman su zajedno podneli poslanici Milica Vojić Marković, Donka Banović, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 133. amandman je podneo poslanik Zoran Bortić. Od 128 poslanika, za amandman je glasalo 10. Amandman nije prihvaćen. Na član 146. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 151. amandman su zajedno podneli poslanici Milica Vojić Marković, Donka Banović, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 163. amandman su zajedno podneli poslanici Milica Vojić Marković, Donka Banović, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 178. amandman su zajedno podneli poslanici Milica Vojić Marković, Donka Banović, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 180. amandman su zajedno podneli poslanici Milica Vojić Marković, Donka Banović, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 185. amandman su zajedno podneli poslanici Milica Vojić Marković, Donka Banović, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Od 127 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 192. amandman je podneo poslanik Dragan Stevanović. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 199. amandman su zajedno podneli poslanici Milica Vojić Marković, Donka Banović, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 201. amandman su zajedno podneli poslanici Milica Vojić Marković, Donka Banović, Nikola Lazić i Milan Dimitrijević. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 218. amandman je podneo poslanik Dragan Stevanović. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona o socijalnoj zaštiti u celini. Od 129 poslanika, za je glasalo 127. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o socijalnoj zaštiti. Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O SPORTU Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o sportu, u načelu. Od 129 poslanika, za Predlog zakona u načelu je glasalo 128. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, a pre prelaska na odlučivanje o amandmanima, podsećam vas da su sastavni deo Predloga zakona postali sledeći amandmani: na član 22. koji su, u istovetnom tekstu, zajedno podnele narodni poslanici Zlata Đerić i Aleksandra Ilić, narodni poslanik Nebojša Ranđelović i grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”, na član 24. koji su zajedno podneli narodni poslanici Arpad Fremond i Elvira Kovač, na član 102. koji su zajedno podneli narodni poslanici Miloš Aligrudić, Donka Banović, Milica Vojić Marković, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić, na naslov iznad člana 104. i član 104, sa ispravkom, koji je podneo narodni poslanik Đorđe Milićević, na član 111. koji je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”, na član 113. koji je podneo narodni poslanik Đorđe Milićević, na čl. 136. i 138. koji je podnela Vlada, na član 142. koji su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić Marković i Milan Dimitrijević, na član 148. koji su, u istovetnom tekstu, zajedno podnele Zlata Đerić i Aleksandra Ilić, grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”, narodni poslanik Nebojša Ranđelović i narodni poslanik Đorđe Milićević, na član 151. koji je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”, na član 153. koji je podneo narodni poslanik Dobrislav Prelić, na čl. 154. i 174. koje je podneo narodni poslanik Zoran Kasalović i na član 194, sa ispravkom, koji je podnela Vlada. Takođe konstatujem da su sastavni deo Predloga zakona postali i amandmani: na član 3. koji je podneo narodni poslanik Nebojša Ranđelović i na član 5. koji je podneo narodni poslanik Slađan Mijaljević, s obzirom da su ih prihvatili Odbor za omladinu i sport i predstavnik predlagača, odnosno Vlada, a Zakonodavni odbor smatra da su u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Podsećam vas da su, pisanim putem, amandmane povukli narodni poslanik Miljan Ranđelović na član 118. stav 1. i 2. koje je podneo 24. februara 2011. godine i grupa od 21 narodnog poslanika Poslaničke grupe “Napred Srbijo” na članove 14, 75. i 184. koje su podneli 26. februara 2011. godine. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman je podneo poslanik Dobrislav Prelić. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Miloš Aligrudić, Donka Banović, Milica Vojić Marković, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podneo poslanik Dragan Stevanović. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podneo poslanik Milorad Buha. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podneo poslanik Filip Stojanović. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podneo poslanik Ljubiša Petković. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podneo poslanik Đorđe Milićević. Od 129 poslanika, za je glasalo 8. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podneo poslanik Branimir Đokić. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podneo poslanik Milan Avramović. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podneo poslanik Slađan Mijaljević. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podneo poslanik Dragan Živkov. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podneo poslanik Milan Škrbić. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podneo poslanik Dobrislav Prelić. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podneo poslanik Zoran Popović. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podneo poslanik Dragan Aćimović. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podnela poslanik Vjerica Radeta. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podnela poslanik Nataša Jovanović. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podneo poslanik Zoran Krasić. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podneo Aleksandar Martinović. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podneo poslanik Momčilo Duvnjak. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Miloš Aligrudić, Donka Banović, Milica Vojić Marković, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podneo Milovan Radovanović. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podneo poslanik Nemanja Šarović. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman su zajedno podnele narodne poslanice Zlata Đerić i Aleksandra Ilić. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podneo poslanik Zoran Kasalović. Od 129 poslanika, 7 je glasalo za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 4. amandman je podneo poslanik Dragan Aćimović. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 6. amandman je podneo poslanik Filip Stojanović. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 9. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 9. amandman je podneo poslanik Zoran Kasalović. Od 129 poslanika, četiri su glasala za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 10. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 10. amandman je podneo poslanik Mirko Munjić. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 11. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 12. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 12. amandman je podneo poslanik Sreto Perić. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 12. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Miloš Aligrudić, Donka Banović, Milica Vojić Marković, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 12. amandman je podneo Vitomir Plužarević. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 12. amandman je podneo Srboljub Živanović. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 13. amandman je podneo poslanik Dejan Radenković. Od 129 poslanika, za je glasalo 7. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 13. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 13. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Milan Avramović i zajedno narodni poslanici, Donka Banović, Milica Vojić Marković, Milan Dimitrijević, Nikola Lazić i Miloš Aligrudić. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 14. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 15. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Miloš Aligrudić, Donka Banović, Milica Vojić Marković, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 17. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 17. amandman je podneo poslanik Miljan Ranđelović. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 19. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 19. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Miloš Aligrudić, Donka Banović, Milica Vojić Marković, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 22. amandman je podneo poslanik Bojan Mladenović. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 22. amandman je podneo poslanik Slađan Mijaljević. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 23. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Arpad Fremond i Elvira Kovač. Od 129 poslanika, za je glasalo 6. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 23. amandman je podnela Lidija Dimitrijević. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 24. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Miloš Aligrudić, Donka Banović, Milica Vojić Marković, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 24. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 25. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Paunović Milosavljević. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 25. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Arpad Fremond i Elvira Kovač. Od 129 poslanika, za je glasalo 9. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 26. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 27. amandman, sa ispravkom, podnela je grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 28. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 29. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 29. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Arpad Fremond i Elvira Kovač. Od 129 poslanika, za je glasalo 7. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 30. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 30. amandman je podneo poslanik Vladan Jeremić. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 30. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović i Milica Vojić Marković. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 30. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Miloš Aligrudić, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 33. amandman je podneo Tomislav Ljubenović. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 33. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 37. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 38. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 38. amandman je podnela poslanik Lidija Vukićević. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 39. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 40. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 47. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 47. amandman je podneo poslanik Milorad Krstin. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 48. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 49. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 53. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 54. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 55. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 56. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 59. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 60. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 63. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 63. amandman su zajedno podnele narodni poslanici Zlata Đerić i Aleksandra Ilić. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 64. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zlata Đerić i grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 65. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zlata Đerić i grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 66. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Zlata Đerić i grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 67. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zlata Đerić, Aleksandra Ilić i Srđan Spasojević i grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 68. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zlata Đerić i Aleksandra Ilić i grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 69. amandman je podneo poslanik Đorđe Milićević. Od 129 poslanika, za je glasalo 11. Amandman nije prihvaćen. Na član 69. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zlata Đerić i Aleksandra Ilić i grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 70. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno narodni poslanici Zlata Đerić i Aleksandra Ilić i grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 73. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 75. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 76. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 77. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Miloš Aligrudić, Milica Vojić Marković i Milan Dimitrijević. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 77. amandman je podneo poslanik Momčilo Duvnjak. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 77. amandman je podnela poslanik Donka Banović. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 77. amandman je podneo poslanik Nikola Lazić. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 78. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 78. amandman je podneo poslanik Zoran Kasalović. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 78. amandman su zajedno podnele narodni poslanici Zlata Đerić i Aleksandra Ilić. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 79. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 80. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 81. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 82. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 83. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 84. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 85. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Amandman kojim se posle člana 85. dodaje novi član 85a, zajedno su podnele narodni poslanici Zlata Đerić i Aleksandra Ilić. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Amandman, sa ispravkom, kojim se posle člana 85. dodaje novi član 85a, podneo je narodni poslanik Nebojša Ranđelović. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Amandman kojim se posle člana 85. dodaje novi član 85a, podneo je narodni poslanik Đorđe Milićević. Od 129 poslanika, za je glasalo 10. Amandman nije prihvaćen. Na član 86. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 86. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Miloš Aligrudić, Donka Banović i Nikola Lazić. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 86. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić Marković i Milan Dimitrijević Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 87. amandman je podnela grupa od 21. narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Niko za, od 128 poslanika. Amandman nije prihvaćen. Na član 88. amandman je podnela grupa od 21. narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Niko za, od 128 poslanika. Amandman nije prihvaćen. Na član 89. amandman je podnela grupa od 21. narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Niko za, od 128 poslanika. Amandman nije prihvaćen. Na član 90. amandman je podnela grupa od 21. narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Niko za, od 128 poslanika. Amandman nije prihvaćen. Na član 91. amandman je podnela grupa od 21. narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Niko za, od 128 poslanika. Amandman nije prihvaćen. Na član 92. amandman je podnela grupa od 21. narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Niko za, od 128 poslanika. Amandman nije prihvaćen. Na član 96. amandman, u istovetnom tekstu, zajedno su podneli narodni poslanici Zlata Đerić, Aleksandra Ilić i narodni poslanik Nebojša Ranđelović, narodni poslanik Đorđe Milićević i grupa od 21. narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 128 poslanika, troje za. Amandman nije prihvaćen. Na naslov iznad člana 104. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Niko za, od 128 poslanika. Amandman nije prihvaćen. Na naslov iznad člana 107. i član 107. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Niko za, od 128 poslanika. Amandman nije prihvaćen. Na član 107. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Miloš Aligrudić, Donka Banović i Milica Vojić Marković. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 107. amandman je podneo poslanik Miljan Ranđelović. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 107. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 108. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Miloš Aligrudić, Donka Banović i Nikola Lazić. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 108. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić Marković i Milan Dimitrijević. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na naslov iznad člana 112. i član 112. amandman je podnela narodni poslanik Dušanka Plećević. Niko za, od 128 poslanika. Amandman nije prihvaćen. Na član 112. amandman je podnela grupa od 21. narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Niko za, od 128 poslanika. Amandman nije prihvaćen. Na član 112. amandman je podneo poslanik Dejan Mirović. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 112. amandman je podneo poslanik Vladan Jeremić. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 113. amandman je podnela grupa od 21. narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Niko za, od 128 poslanika. Amandman nije prihvaćen. Na član 113. amandman je podneo Milovan Radovanović. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 114. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Miloš Aligrudić, Milica Vojić Marković i Nikola Lazić. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 114. amandman je podneo poslanik Đorđe Milićević. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 114. amandman, sa ispravkom, podnela je grupa od 21. narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Niko za, od 128 poslanika. Amandman nije prihvaćen. Na član 114. amandman je podneo poslanik Zoran Kasalović. Od 128 poslanika, 7 za. Amandman nije prihvaćen. Na član 114. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović i Milan Dimitrijević. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 115. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Đorđe Milićević i Zoran Kasalović. Od 129 poslanika, za je glasalo 14. Amandman nije prihvaćen. Na član 118. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Miloš Aligrudić, Donka Banović i Nikola Lazić. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 118. amandman je podneo poslanik Miljan Ranđelović. Od 129 poslanika, za je glasalo dvoje. Amandman nije prihvaćen. Na član 118. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić Marković i Milan Dimitrijević. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 122. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Miloš Aligrudić i Donka Banović. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 122. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić Marković, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 123. amandman je podneo poslanik Dejan Radenković. Od 128 poslanika, za je glasalo 6. Amandman nije prihvaćen. Na član 123. amandman je podnela grupa od 21. narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Niko za, od 128 poslanika. Amandman nije prihvaćen. Na član 124. amandman je podneo poslanik Dejan Radenković. Od 128 poslanika, za je glasalo 12. Amandman nije prihvaćen. Na član 124. amandman je podneo poslanik Đorđe Milićević. Od 128 poslanika, za je glasalo 12. Amandman nije prihvaćen. Na član 134. amandman je podneo Radovan Radovanović. Od 128 poslanika, za je glasalo troje. Amandman nije prihvaćen. Na član 137. amandman je podneo Radovan Radovanović. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na naslov iznad člana 142.i član 142. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 142. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Miloš Aligrudić, Donka Banović i Nikola Lazić. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 143. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 143. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Miloš Aligrudić, Donka Banović i Nikola Lazić. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 143. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić Marković i Milan Dimitrijević. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 148. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Miloš Aligrudić, Donka Banović, Milica Vojić Marković, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 149. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Miloš Aligrudić, Donka Banović, Milica Vojić Marković, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 150. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Miloš Aligrudić, Donka Banović, Milica Vojić Marković, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 154. amandman, u istovetnom tekstu, zajedno su podneli Zlata Đerić, Aleksandra Ilić, grupa od 21 poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo” i narodni poslanik Nebojša Ranđelović. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 157. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 158. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 158. amandman je podneo poslanik Dragan Živkov. Predstavnik predlagača je na sednici Narodne skupštine prihvatio amandman. Odbor za omladinu i sport nije prihvatio amandman. Zakonodavni odbor smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Od 128 poslanika, 115 je glasalo za. Amandman je prihvaćen. Na član 158. amandman je podneo poslanik Milan Škrbić. Od 128 poslanika, jedan za. Amandman nije prihvaćen. Na član 158. amandman je podneo poslanik Đorđe Milićević. Od 128 poslanika, 11 za. Amandman nije prihvaćen. Na član 162. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 164. amandman je podneo poslanik Dejan Mirović. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 165. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 165. amandman je podneo poslanik Filip Stojanović. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 166. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 167. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 169. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 170. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 171. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 172. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 173. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 174. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Amandman, sa ispravkom, kojim se posle člana 174. dodaje novi član 174a, podneo je narodni poslanik Đorđe Milićević. Od 128 poslanika, 11 za. Amandman nije prihvaćen. Na član 175. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Amandman, sa ispravkom, na članove 175, 176, 177, 179, 180, 181. i 182. podneo je narodni poslanik Đorđe Milićević. Od 128 poslanika, 12 za. Amandman nije prihvaćen. Na član 176. amandman, u istovetnom tekstu,podneli su grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo” i narodni poslanik Nataša Jovanović. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 176. amandman je podneo poslanik Zoran Kasalović. Od 128 poslanika, 8 za. Amandman nije prihvaćen. Na član 177. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 177. amandman je podnela poslanik Nataša Jovanović. Predstavnik predlagača je na sednici Narodne skupštine prihvatio amandman. Odbor za omladinu i sport nije prihvatio amandman. Zakonodavni odbor smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Od 128 poslanika, 93 za. Amandman je prihvaćen. Na član 178. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 178. amandman je podneo Nebojša Ranđelović. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 178. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Kasalović i Đorđe Milićević. Od 128 poslanika, 13 za. Amandman nije prihvaćen. Na član 179. amandman, u istovetnom tekstu, zajedno su podnele narodni poslanici Zlata Đerić i Aleksandra Ilić i grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 180. amandman, u istovetnom tekstu, zajedno su podnele narodni poslanici Zlata Đerić i Aleksandra Ilić i grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 180. amandman je podneo Nebojša Ranđelović. Od 128 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 180. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Miloš Aligrudić, Donka Banović, Milica Vojić Marković, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 180. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Kasalović i Đorđe Milićević. Od 129 poslanika, 9 za. Amandman nije prihvaćen. Na član 181. amandman, u istovetnom tekstu, zajedno su podneli narodni poslanici Zlata Đerić i Aleksandra Ilić i grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 182. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zlata Đerić i Aleksandra Ilić. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 183. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 184. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 186. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 188. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 189. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Momo Čolaković i grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 128 poslanika, 8 za. Amandman nije prihvaćen. Na član 190. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su poslanik Momo Čolaković, narodni poslanik Nebojša Ranđelović, zajedno narodni poslanici Đorđe Milićević i Zoran Kasalović i grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 128 poslanika, 8 za. Amandman nije prihvaćen. Na član 194. amandman je podneo poslanik Đorđe Milićević. Od 128 poslanika, 11 za. Amandman nije prihvaćen. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o sportu, u celini. Od 128 poslanika, za je glasalo 126. Narodna skupština je usvojila Predlog zakona o sportu. Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA ZAKONA O POPISU STANOVNIŠTVA, DOMAĆINSTAVA I STANOVA 2011. GODINE Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama Zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova 2011. godine, u načelu. Od 128 poslanika, za Predlog zakona u načelu je glasalo 127. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman je podneo poslanik Milorad Buha. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman su zajedno podneli poslanici Milica Vojić Marković, Donka Banović, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podnela Lidija Dimitrijević. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman su zajedno podneli poslanici Milica Vojić Marković, Donka Banović, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama Zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova 2011. godine, u celini. Od 129 poslanika, za je glasalo 125. Narodna skupština je usvojila Predlog zakona o izmenama Zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova 2011. godine. Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA ZAKONA O POPISU POLjOPRIVREDE 2011. GODINE Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama Zakona o popisu poljoprivrede 2011. godine, u načelu. Od 129 poslanika, za Predlog zakona u načelu je glasalo 124. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman je podneo poslanik Milorad Buha. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 11. amandman su zajedno podneli poslanici Milica Vojić Marković, Donka Banović, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 12. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Milorad Krstin i grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Dobrislav Prelić i grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman su zajedno podneli poslanici Milica Vojić Marković, Donka Banović, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 4. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Srboljub Živanović i grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 4. amandman su zajedno podneli poslanici Milica Vojić Marković, Donka Banović, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 5. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Milan Škrbić i grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe “Napred Srbijo”. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 5. amandman su zajedno podneli poslanici Milica Vojić Marković, Donka Banović, Milan Dimitrijević i Nikola Lazić. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 6. amandman, sa ispravkom, podneo je Mirko Munjić. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama Zakona o popisu poljoprivrede 2011. godine, u celini. Od 129 poslanika, za Predlog zakona je glasalo 123. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama Zakona o popisu poljoprivrede 2011. godine. Prelazimo na 6. tačku dnevnog reda – PREDLOG ODLUKE O PROGRAMU ZVANIČNE STATISTIKE U PERIODU OD 2011. DO 2015. GODINE Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga o Predlogu odluke, s obzirom da na Predlog odluke nisu podneti amandmani, prelazimo na odlučivanje o Predlogu odluke. Stavljam na glasanje Predlog odluke o Programu zvanične statistike u periodu od 2011. do 2015. godine. Od 129 poslanika, za Predlog odluke je glasalo 118. Narodna skupština je usvojila Predlog odluke o Programu zvanične statistike u periodu od 2011. do 2015. godine. Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POREZIMA NA IMOVINU Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na imovinu, u načelu. Od 129 poslanika, za Predlog zakona u načelu je glasalo 123. Narodna skupština je prihvatila Predlog zakona u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nataša Vučković i Nenad Konstantinović. Vlada je prihvatila amandman. Zakonodavni odbor smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Od 129 poslanika, za amandman je glasalo 118. Konstatujem da je amandman prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo poslanik Milan Avramović. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 1. amandman je podneo poslanik Bojan Mladenović. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Popović i Arsen Đurić. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 2. amandman je podnela poslanik Vjerica Radeta. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nataša Vučković i Nenad Konstantinović. Vlada je prihvatila amandman. Zakonodavni odbor smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Od 129 poslanika, za amandman je glasalo 118. Konstatujem da je amandman prihvaćen. Na član 7. amandman je podnela poslanik Gordana Pop Lazić. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 7. amandman je podneo poslanik Milorad Buha. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Popović i Arsen Đurić. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 7. amandman je podneo poslanik Aleksandar Pejčić. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Srđan Spasojević, Zlata Đerić i Aleksandra Ilić. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Amandman nije prihvaćen. Podsećam vas, dame i gospodo, da je Vlada članom 8. Predloga zakona predložila da odredbe članova 1, 2. i 3. Predloga zakona imaju povratno dejstvo. Prema članu 197. stav 2. Ustava Republike Srbije i članu 160. stav 4. Poslovnika Narodne skupštine, kada predlog zakona sadrži odredbe za koje se predviđa povratno dejstvo, prilikom glasanja o tim odredbama, Narodna skupština će posebno odlučiti da li za to povratno dejstvo postoji opšti interes. Stavljam na glasanje predlog, sadržan u članu 8. Predloga zakona, da postoji opšti interes da odredbe članova 1, 2. i 3. Predloga zakona imaju povratno dejstvo. Od 129 poslanika, za Predlog je glasalo 126. Narodna skupština je posebno odlučila da postoji opšti interes za povratno dejstvo odredaba članova 1, 2. i 3. Predloga zakona. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na imovinu, u celini. Od 129 poslanika, za Predlog je glasalo 128. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na imovinu. Prelazimo na 8. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA ZAKONA O POREZIMA NA UPOTREBU, DRŽANjE I NOŠENjE DOBARA S obzirom da na navedeni Predlog zakona nisu podneti amandmani, saglasno članu 160. stav 3. Poslovnika, Narodna skupština će o ovom predlogu zakona glasati samo u celini. Pre nego što pristupimo glasanju o Predlogu zakona u celini, potrebno je da Narodna skupština odluči o postojanju naročito opravdanih razloga za stupanje zakona na snagu u roku kraćem od osam dana od dana njegovog objavljivanja. Podsećam vas da je članom 4. Predloga zakona predviđeno da ovaj zakon stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku Republike Srbije". Prema članu 196. stav 4. Ustava Republike Srbije i članu 160. stav 5. Poslovnika, zakoni i drugi akti stupaju na snagu najranije osmog dana od dana objavljivanja i mogu da stupe na snagu ranije samo ako za to postoje naročito opravdani razlozi utvrđeni prilikom njihovog donošenja. Stavljam na glasanje predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Od 130 poslanika, za je glasalo 127. Konstatujem da je Narodna skupština posebno odlučila da postoje naročito opravdani razlozi za stupanje zakona na snagu u roku kraćem od osam dana od dana njegovog objavljivanja u "Službenom glasniku". Pošto smo se izjasnili o ranijem stupanju zakona na snagu, stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama Zakona o porezima na upotrebu, držanje i nošenje dobara, u celini. Od 130 poslanika, za je glasalo 125. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama Zakona o porezima na upotrebu, držanje i nošenje dobara. Prelazimo na 9. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O DAVANjU GARANCIJE REPUBLIKE SRBIJE U KORIST HYPO ALPE–ADRIA–BANKE A.D. BEOGRAD PO ZADUŽENjU OPŠTINA KOSOVSKA MITROVICA, ZVEČAN I ZUBIN POTOK Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, a pre prelaska na odlučivanje podsećam vas da, prema članu 105. stav 3. tačka 4. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuje javno zaduživanje, većinom glasova svih narodnih poslanika. Stavljam na glasanje Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist Hypo Alpe–Adria–Banke a.d. Beograd po zaduženju opština Kosovska Mitrovica, Zvečan i Zubin Potok, u celini. Od 130 poslanika, za se izjasnilo 130. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist Hypo Alpe–Adria–Banke a.d. Beograd po zaduženju opština Kosovska Mitrovica, Zvečan i Zubin Potok, u celini. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O DAVANjU GARANCIJE REPUBLIKE SRBIJE NEMAČKOJ FINANSIJSKOJ INSTITUCIJI KfW PO ZADUŽENjU JAVNOG PREDUZEĆA "ELEKTROPRIVREDA SRBIJE" (PROJEKAT REHABILITACIJE HE ZVORNIK) Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Podsećam vas da je članom 105. stav 3. tačka 4. Ustava Republike Srbije, predviđeno da Narodna skupština odlučuje većinom glasova svih narodnih poslanika o zakonima kojima se uređuje javno zaduživanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona. Od 129 poslanika, za je glasalo 127. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije nemačkoj finansijskoj instituciji KfW po zaduženju Javnog preduzeća "Elektroprivreda Srbije" (Projekat rehabilitacije HE Zvornik). Prelazimo na glasanje o predlozima zakona o ratifikaciji međunarodnih sporazuma (tačke 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 21. i 22. dnevnog reda). Pošto sada prelazimo na odlučivanje o predlozima Zakona o potvrđivanju međunarodnih ugovora, odnosno sporazuma (tačke 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 21. i 22. dnevnog reda), podsećam vas da na osnovu člana 105. stav 3. tačka 6) Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuju zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora većinom glasova svih narodnih poslanika. S obzirom da na navedene predloge zakona nisu podneti amandmani, saglasno članu 160. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, Narodna skupština će o ovim predlozima zakona glasati samo u celini. Takođe vas podsećam da je Vlada povukla iz procedure Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Velike Socijalističke Narodne Libijske Arapske Džamahirije o ukidanju viza za nosioce diplomatskih, službenih i specijalnih pasoša, koji je bio predviđen da se razmatra kao 20. tačka dnevnog reda. Imajući to u vidu, prelazimo na odlučivanje. Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA O KREDITU IZMEĐU EVROPSKE UNIJE I REPUBLIKE SRBIJE I NARODNE BANKE SRBIJE Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o kreditu između Evropske Unije i Republike Srbije i Narodne banke Srbije. Od 129 poslanika, 127 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Prelazimo na 12. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA IZMEĐU VLADE REPUBLIKE SRBIJE I VLADE CRNE GORE O SARADNjI I UZAJAMNOJ POMOĆI U CARINSKIM PITANjIMA Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Crne Gore o saradnji i uzajamnoj pomoći u carinskim pitanjima. Od 129 poslanika, 129 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Prelazimo na 13. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU MEMORANDUMA IZMEĐU SAVETA MINISTARA REPUBLIKE ALBANIJE I SAVJETA MINISTARA BOSNE I HERCEGOVINE, VLADE REPUBLIKE MAKEDONIJE, VLADE REPUBLIKE SRBIJE, VLADE REPUBLIKE SLOVENIJE, VLADE REPUBLIKE HRVATSKE I VLADE CRNE GORE O REGULISANjU DUGA REPUBLIKE ALBANIJE PO OBRAČUNIMA VEZANIM ZA ROBNI PROMET IZMEĐU REPUBLIKE ALBANIJE I BIVŠE SFRJ Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Memoranduma između Saveta ministara Republike Albanije i Savjeta ministara Bosne i Hercegovine, Vlade Republike Makedonije, Vlade Republike Srbije, Vlade Republike Slovenije, Vlade Republike Hrvatske i Vlade Crne Gore o regulisanju duga Republike Albanije po obračunima vezanim za robni promet između Republike Albanije i bivše SFRJ. Od 129 poslanika, 128 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Prelazimo na 14. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU TREĆEG DODATNOG PROTOKOLA UZ EVROPSKU KONVENCIJU O EKSTRADICIJI Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Trećeg dodatnog Protokola uz Evropsku konvenciju o ekstradiciji. Od 129 poslanika, 127 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Prelazimo na 15. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU MEĐUNARODNE KONVENCIJE O ZAŠTITI SVIH LICA OD PRISILNIH NESTANAKA Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Međunarodne konvencije o zaštiti svih lica od prisilnih nestanaka. Od 129 poslanika, 128 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Prelazimo na 16. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU UGOVORA IZMEĐU REPUBLIKE SRBIJE I CRNE GORE O IZMENAMA I DOPUNAMA UGOVORA IZMEĐU REPUBLIKE SRBIJE I CRNE GORE O IZRUČENjU Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Srbije i Crne Gore o izmenama i dopunama Ugovora između Republike Srbije i Crne Gore o izručenju. Od 129 poslanika, 128 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Prelazimo na 17. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA IZMEĐU VLADE REPUBLIKE SRBIJE I VLADE REPUBLIKE MAKEDONIJE O PREDAJI I PRIHVATU LICA ČIJI JE ULAZAK ILI BORAVAK NELEGALAN SA PROTOKOLOM IZMEĐU VLADE REPUBLIKE SRBIJE I VLADE REPUBLIKE MAKEDONIJE O SPROVOĐENjU SPORAZUMA IZMEĐU VLADE REPUBLIKE SRBIJE I VLADE REPUBLIKE MAKEDONIJE O PREDAJI I PRIHVATU LICA ČIJI JE ULAZAK ILI BORAVAK NELEGALAN Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Makedonije o predaji i prihvatu lica čiji je ulazak ili boravak nelegalan sa Protokolom između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Makedonije o sprovođenju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Makedonije o predaji i prihvatu lica čiji je ulazak ili boravak nelegalan. Od 129 poslanika, 129 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Prelazimo na 18. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA IZMEĐU VLADE REPUBLIKE SRBIJE I VLADE REPUBLIKE MAKEDONIJE O REGULISANjU REŽIMA POGRANIČNOG SAOBRAĆAJA Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Makedonije o regulisanju režima pograničnog saobraćaja. Od 129 poslanika, 129 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Prelazimo na 19. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA IZMEĐU VLADE REPUBLIKE SRBIJE I VEĆA MINISTARA BOSNE I HERCEGOVINE O POLICIJSKOJ SARADNjI Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Veća ministara Bosne i Hercegovine o policijskoj saradnji. Od 129 poslanika, 127 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Prelazimo na 21. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU ZAVRŠNIH AKATA SVETSKE KONFERENCIJE O RADIO-KOMUNIKACIJAMA (WRC-07) Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju završnih akata Svetske konferencije o radio-komunikacijama (WRC-07). Od 129 poslanika, 129 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Prelazimo na 22. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA IZMEĐU VLADE REPUBLIKE SRBIJE I SAVJETA MINISTARA BOSNE I HERCEGOVINE O VETERINARSKOJ SARADNjI Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Savjeta ministara Bosne i Hercegovine o veterinarskoj saradnji. Od 129 poslanika, 127 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Prelazimo na 23. tačku dnevnog reda – PREDLOG ODLUKE O IZBORU PREDSEDNIKA, ZAMENIKA PREDSEDNIKA I ČLANOVA UPRAVNOG ODBORA REPUBLIČKE AGENCIJE ZA ELEKTRONSKE KOMUNIKACIJE Pošto je Narodna skupština obavila jedinstveni pretres a pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da prema članu 105. stav 2. tačka 15) Ustava Republike Srbije, Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika vrši izborne nadležnosti Narodne skupštine. Stavljam na glasanje predlog Odluke o izboru predsednika, zamenika predsednika i članova Upravnog odbora Republičke agencije za elektronske komunikacije. Od 129 poslanika, 129 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog odluke. Dozvolite mi da u vaše i u svoje ime čestitam predsedniku, zameniku predsednika i članovima Upravnog odbora Republičke agencije za elektronske komunikacije na izboru i poželim im mnogo uspeha u radu. Prelazimo na 24. tačku dnevnog reda – PREDLOZI KANDIDATA ZA PREDSEDNIKA I ČLANOVE FISKALNOG SAVETA Pošto je Narodna skupština obavila jedinstveni pretres a pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da prema članu 105. stav 2. tačka 15) Ustava Republike Srbije, Narodna skupština vrši izborne nadležnosti većinom glasova svih narodnih poslanika. Stavljam na glasanje Predlog predsednika Republike da se za predsednika Fiskalnog saveta izabere dr Pavle Petrović. Od 129 poslanika, 128 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika izabrala dr Pavla Petrovića za predsednika Fiskalnog saveta. Stavljam na glasanje Predlog guvernera Narodne banke Srbije da se za člana Fiskalnog saveta izabere dr Vladimir Vučković. Od 130 poslanika, za je glasalo 127. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika izabrala dr Vladimira Vučkovića za člana Fiskalnog saveta. Stavljam na glasanje Predlog ministra finansija da se za člana Fiskalnog saveta izabere mr Nikola Altiparmakov. Od 130 poslanika, za je glasalo 127. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika izabrala mr Nikolu Altiparmakova za člana Fiskalnog saveta. Dozvolite da u vaše i u svoje ime čestitam predsedniku i članovima Fiskalnog saveta na izboru i da im poželim mnogo uspeha u radu. Prelazimo na 25. tačku dnevnog reda – LISTA KANDIDATA ZA IZBOR JEDNOG ČLANA SAVETA REPUBLIČKE RADIODIFUZNE AGENCIJE IZ REDA KONFERENCIJE UNIVERZITETA SRBIJE Pošto je Narodna skupština obavila jedinstveni pretres, a pre nego što pređemo na odlučivanje, podsećam vas da, prema članu 105. stav 2. tačka 15) Ustava Republike Srbije, Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika odlučuje o izboru člana Saveta Republičke radiodifuzne agencije. Takođe vas podsećam da je Odbor za kulturu i informisanje, u skladu sa članom 24. Zakona o radiodifuziji, utvrdio Listu od dva kandidata za člana Saveta Republičke radiodifuzne agencije iz reda Konferencije univerziteta Srbije, i to: dr Natašu Gospić i Gorana Petrovića, od kojih se za člana Saveta Republičke radiodifuzne agencije bira samo jedan. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta Republičke radiodifuzne agencije izabere dr Nataša Gospić. Dame i gospodo, moraćemo da ponovimo glasanje, uz obrazloženje da ne možete dva puta glasati za iste, opredelite se za jednog kandidata. Idemo ponovo na glasanje. Molim vas, imamo dva kandidata, a izjašnjavamo se prvo za dr Natašu Gospić. Od 129 poslanika, za nije glasao niko. Konstatujem da gospođa Nataša Gospić nije izabrana. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta Republičke radiodifuzne agencije izabere Goran Petrović. Od 129 poslanika, za je glasalo 126. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika za člana Saveta Republičke radiodifuzne agencije iz reda Konferencije univerziteta Srbije izabrala Gorana Petrovića. Dozvolite da u vaše i u svoje ime čestitam Goranu Petroviću na izboru za člana Saveta Republičke radiodifuzne agencije i poželim mu puno uspeha u radu. Prelazimo na 26. tačku dnevnog reda – PREDLOG KANDIDATA ZA ČLANA ODBORA AGENCIJE ZA BORBU PROTIV KORUPCIJE Pošto je Narodna skupština obavila pretres o Predlogu kandidata, pre prelaska na odlučivanje o Predlogu kandidata za člana Odbora Agencije za borbu protiv korupcije, podsećam vas da, prema članu 105. stav 2. tačka 15) Ustava Republike Srbije, Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika odlučuje o izboru člana Odbora Agencije za borbu protiv korupcije. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog da se za člana Odbora Agencije za borbu protiv korupcije izabere Zlata Đorđević, zamenik glavnog i odgovornog urednika Novinske agencije Beta. Sistem nije u redu, moraćemo ponovo da utvrdimo kvorum. Dakle, prekidam trenutno glasanje da bismo utvrdili kvorum. Molim vas da ubacite kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da nas ima 128, odnosno da imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog da se za člana Odbora Agencije za borbu protiv korupcije izabere Zlata Đorđević, zamenik glavnog i odgovornog urednika Novinske agencije Beta. Od 129 poslanika, za je glasalo 128. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika izabrala Zlatu Đorđević, zamenika glavnog i odgovornog urednika Novinske agencije Beta, za člana Odbora Agencije za borbu protiv korupcije. Prelazimo na 27. tačku dnevnog reda – PREDLOG ODLUKE O IZBORU ČLANA ZDRAVSTVENOG SAVETA SRBIJE Pošto je Narodna skupština obavila jedinstveni pretres, a pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, prema članu 105. stav 2. tačka 15) Ustava Republike Srbije, Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika vrši izborne nadležnosti Narodne skupštine. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru člana Zdravstvenog saveta Srbije. Moraćemo da prekinemo glasanje i da ponovo utvrdimo kvorum. Molim vas ubacite kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da nas je prisutno 126. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru člana Zdravstvenog saveta Srbije. Od 128 poslanika, za je glasalo 128. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog odluke. Dozvolite mi da, u vaše i u svoje ime, čestitam prof. dr Draganu Saviću na izboru i poželim mu mnogo uspeha u radu. Prelazimo na 28. tačku – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU UGOVORA KOJIM SE REGULIŠE ODGOVORNOST ZA NAKNADU TROŠKOVA IZMEĐU REPUBLIKE SRBIJE I MEĐUNARODNE BANKE ZA OBNOVU I RAZVOJ Podsećam vas da, na osnovu člana 105. stav 3. tačka 6) Ustava Republike Srbije, Narodna skupština o zakonima kojima se uređuje zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora odlučuje većinom glasova svih narodnih poslanika. S obzirom da na navedeni Predlog zakona nisu podneti amandmani, saglasno članu 160. stav 3. Poslovnika, Narodna skupština će o ovom predlogu zakona glasati samo u celini. Pre nego što pristupimo glasanju o Predlogu zakona u celini, potrebno je da Narodna skupština odluči o postojanju naročito opravdanih razloga za stupanje zakona na snagu u roku kraćem od osam dana od dana njegovog objavljivanja. Podsećam da je članom 3. Predloga zakona predviđeno da ovaj zakon stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku RS- međunarodni ugovori". Prema članu 196. stav 4. Ustava Republike Srbije i članu 160. stav 5. Poslovnika, zakoni i drugi akti stupaju na snagu najranije osmog dana od dana objavljivanja i mogu da stupe na snagu ranije samo ako za to postoje naročito opravdani razlozi utvrđeni prilikom njihovog donošenja. Stavljam na glasanje predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Od 129 poslanika, zaje glasalo 128. Konstatujem da je Narodna skupština posebno odlučila da postoje naročito opravdani razlozi za stupanje zakona na snagu u roku kraćem od osam dana od dana njegovog objavljivanja. Pošto smo se izjasnili o ranijem stupanju zakona na snagu, sada stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora kojim se reguliše odgovornost za naknadu troškova između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj. Od 129 poslanika, za je glasalo 126. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora kojim se reguliše odgovornost za naknadu troškova između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj. Prelazimo na 29. tačku dnevnog reda – PREDLOG ODLUKE O IZMENAMA ODLUKE O UTVRĐIVANjU SASTAVA STALNIH DELEGACIJA NARODNE SKUPŠTINE REPUBLIKE SRBIJE U MEĐUNARODNIM PARLAMENTARNIM INSTITUCIJAMA Pošto je Narodna skupština obavila jedinstven pretres, a pre prelaska na odlučivanje, podsećam da, prema članu 105. stav 2. tačka 15) Ustava Republike Srbije, Narodna skupština o Predlogu odluke odlučuje većinom glasova svih narodnih poslanika. Prelazimo na odlučivanje i stavljam na glasanje Predlog ove odluke. Od 129 poslanika, za je glasalo 127. Narodna skupština je usvojila ovaj predlog odluke. Prelazimo na 30. tačku dnevnog reda – PREDLOG KANDIDATA ZA IZBORNE ČLANOVE DRŽAVNOG VEĆA TUŽILACA IZ REDA JAVNIH TUŽILACA I ZAMENIKA JAVNIH TUŽILACA SA STALNOM FUNKCIJOM Pošto je Narodna skupština obavila jedinstven pretres, pre prelaska na odlučivanje, podsećam da, prema članu 105. stav 2. tačka 15) Ustava Republike Srbije, Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, vrši izborne nadležnosti Narodne skupštine. Stavljam na glasanje Predlog kandidata za izborne članove Državnog veća tužilaca iz reda javnih tužilaca i zamenika javnih tužilaca sa stalnom funkcijom. Od 129 poslanika, za je glasalo 126. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika donela Odluku o izboru izbornih članova Državnog veća tužilaca iz reda javnih tužilaca i zamenika javnih tužilaca sa stalnom funkcijom. Dozvolite mi da, u vaše i svoje ime, čestitam članovima Državnog veća tužilaca na izboru i poželim im mnogo uspeha u radu. Prelazimo na 31. tačku dnevnog reda – PREDLOG ODLUKE O IZBORU ČLANOVA VISOKOG SAVETA SUDSTVA IZ REDA SUDIJA Pošto je Narodna skupština obavila jedinstveni pretres o Predlogu odluke, a pre nego što pređemo na odlučivanje, podsećam vas da, prema članu 105. stav 2. tačka 15) Ustava Republike Srbije, Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, odlučuje o izboru članova Visokog saveta sudstva iz reda sudija. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru članova Visokog saveta sudstva iz reda sudija. Od 129 poslanika, za predlog je glasalo 128. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog odluke o izboru članova Visokog saveta sudstva iz reda sudija. Dozvolite da izabranim sudijama čestitam i poželim uspeh u radu. Prelazimo na 32. tačku dnevnog reda – PREDLOG KANDIDATA ZA IZBOR IZBORNIH ČLANOVA DRŽAVNOG VEĆA TUŽILACA IZ REDA JAVNIH TUŽILACA I ZAMENIKA JAVNIH TUŽILACA SA STALNOM FUNKCIJOM Pošto je Narodna skupština obavila jedinstven pretres, pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, prema članu 105. stav 2. tačka 15) Ustava Republike Srbije, Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, vrši izborne nadležnosti Narodne skupštine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Od 129 poslanika, za je glasalo 128. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, donela Odluku o izboru izbornih članova Državnog veća tužilaca iz reda javnih tužilaca i zamenika javnih tužilaca sa stalnom funkcijom. Dozvolite mi da, u vaše i u svoje ime, čestitam članovima Državnog veća tužilaca na izboru i poželim im mnogo uspeha u radu. Prelazimo na 33. tačku dnevnog reda – PREDLOG ODLUKE O IZBORU ZAMENIKA ČLANOVA ODBORA NARODNE SKUPŠTINE Moramo ponovo da utvrdimo kvorum. Pošto smo obavili jedinstven pretres, pre prelaska na odlučivanje i pre nego što utvrdimo kvorum, samo da vas podsetim da, na osnovu člana 105. stav 2. tačka 15) Ustava Republike Srbije, Narodna skupština vrši izborne nadležnosti većinom glasova svih narodnih poslanika. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru zamenika članova Odbora Narodne skupštine. Od 129 poslanika, za je glasalo 126. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika donela Odluku o izboru zamenika članova Odbora Narodne skupštine. Prelazimo na odlučivanje Narodne skupštine o POVREDAMA POSLOVNIKA na koje su ukazali narodni poslanici. Pošto je u toku sednice ukazano na povrede Poslovnika Narodne skupštine, podsećam vas na odredbu člana 103. stav 6. i stav 10. Poslovnika, prema kojoj, ako i posle objašnjenja predsednika Narodne skupštine, narodni poslanik ostane pri tvrdnji da je Poslovnik povređen, Narodna skupština će, bez pretresa, odlučiti o tom pitanju u danu za glasanje. Saglasno navedenoj odredbi Poslovnika, prelazimo na odlučivanje. Narodni poslanik Vjerica Radeta, na sednici 16. marta 2011. godine, u 10.40 časova, ukazala je na povredu člana 27. Poslovnika. Molim vas da odlučite da li je povređen navedeni član. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Milorad Buha, na sednici 22. marta 2011. godine, u 15.45 časova, ukazao je na povredu člana 107. Poslovnika. Od 129 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Nataša Jovanović, na sednici 29. marta 2011. godine, u 16.26 časova, ukazala je na povredu člana 107. Poslovnika. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Vjerica Radeta, na sednici 29. marta 2011. godine, u 16.29 časova, ukazala je na povredu člana 27. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine. Od 128 poslanika, niko nije glasao za. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Pošto je Narodna skupština obavila razmatranje svih tačaka dnevnog reda ove sednice i odlučivanje o njima, saglasno članu 102. Poslovnika Narodne skupštine, zaključujem Prvu sednicu Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2011. godini. (Sednica je završena u 14.35 časova.)
TREĆA SEDNICA PRVOG REDOVNOG ZASEDANjA 31. mart 2011. godine (Prvi dan rada) (Sednica je počela u 14.35 časova. Predsedava Slavica Đukić-Dejanović, predsednik Narodne skupštine.)
Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Treću sednicu Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2011. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuju 113 narodna poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Izvolite. Podsećam vas da je članom 88. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine predviđeno da kvorum za rad Narodne skupštine prilikom usvajanja zapisnika i utvrđivanja dnevnog reda postoji ako je na sednici prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 126 narodnih poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine, u smislu člana 88. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine. Saglasno članu 86. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da sam ovu sednicu sazvala u roku kraćem od roka utvrđenog u članu 86. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine zbog potrebe da Narodna skupština što pre razmotri predloge zakona i drugih akata iz predloženog dnevnog reda sednice. Dostavljen vam je zapisnik sednice Prvog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2011. godini. Pošto današnjoj sednici prisustvuje većina od ukupnog broja narodnih poslanika, konstatujem da postoji kvorum za usvajanje zapisnika sa navedene sednice. Obaveštavam vas da je proverom u Službi za poslove Administrativnog odbora utvrđeno da tom odboru niko od narodnih poslanika nije dostavio u pisanom obliku primedbe na navedeni zapisnik. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje zapisnik sednice Prvog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2011. godini, održane 21, 22, 23, 24. i 28. februara 2011. godine. Molim da se izjasnite. Od 130 narodnih poslanika, za je glasalo 123. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila zapisnik sednice Prvog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2011. godini, održane 21, 22, 23, 24. i 28. februara 2011. godine. U sazivu ove sednice, koji vam je dostavljen, sadržan je predlog dnevnog reda sednice. Pre utvrđivanja dnevnog reda sednice, saglasno članu 92. stav 2. i članu 93. Poslovnika Narodne skupštine, potrebno je da Narodna skupština odluči o predlozima za stavljanje na dnevni red akata po hitnom postupku, predlogu za dopunu predloženog dnevnog reda, predlogu za skraćenje vremena za raspravu, predlogu za spajanje rasprave i predlogu za promenu redosleda pojedinih tačaka dnevnog reda. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji EPS elektronska brojila između Republike Srbije i Evropske investicione banke, koji je podnela Narodnoj skupštini 25. marta 2011. godine. Molim da se izjasnite. Od 129 narodnih poslanika, za je glasalo 121. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o potvrđivanju Finansijskog ugovora Koridor 10 Auto-put (E-80) Faza 1 između Republike Srbije i Evropske investicione banke, koji je podnela Narodnoj skupštini 28. marta 2011. godine. Molim da se izjasnite. Od 129 narodnih poslanika, za je glasalo 124. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila predlog. Vlada je 29. marta 2011. godine, na osnovu člana 167. Poslovnika Narodne skupštine, predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Međunarodnog krivičnog suda o izvršenju kazni Međunarodnog krivičnog suda, koji je podnela Narodnoj skupštini 25. marta 2011. godine. Molim da se izjasnite. Od 129 narodnih poslanika, za je glasalo 126. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o platnom prometu, koji je podnela Narodnoj skupštini 29. marta 2011. godine. Molim da se izjasnite. Od 129 narodnih poslanika, za je glasalo 127. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila predlog. Predsednik Narodne skupštine prof. dr Slavica Đukić Dejanović predložila je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o izmenama Odluke o utvrđivanju sastava stalnih delegacija Narodne skupštine Republike Srbije u međunarodnim parlamentarnim institucijama, koji je podnela 30. marta 2011. godine. Molim da se izjasnite. Od 129 narodnih poslanika, za je glasalo 114. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila predlog. Grupa 21 narodnog poslanika poslaničke grupe ''Napred, Srbijo'' je, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama, predložen 7. februara 2011. godine. Da li predstavnik predlagača želi reč? ( Da.) Gospođa Jorgovanka Tabaković ima reč. Izvolite.
Evo u drugom navratu pokušavamo da stavimo na dnevni red izmene i dopune Zakona o javnim nabavkama, koji je urađen na način da bi mogao već sutradan po izglasavanju u ovom domu da stupi na snagu. Iako svi znamo probleme, koliko nas košta postojeći Zakon o javnim nabavkama, na to nas upozoravaju iz Državne revizorske institucije, oštećeni građani, oštećene firme u postupcima gde ne dobijaju poslove, preduzeća u svim velikim gradovima gde znaju da više ne treba ni konkurisati jer su slike onih koji će dobiti posao gotovo objavljene, koliko njih izgubi volju za rad u ovoj državi i veru u državu zato što su tenderi namešteni, koliko gubimo kredibilitet kao zemlja zato što se ne borimo protiv korupcije, već je održavamo jednim ovakvim zakonom, a sve to uzrokuje budžetski deficit, kao da nije dovoljno ni ljudima koji predstavljaju vladajući većinu, ni izvršnoj vlasti, pa ni onima koji bi mogli da nalože aktuelnim poslanicima da o ovome makar otvore razgovor. Zaista ne razumem, ako je u današnjoj štampi objavljeno da vam Evropska komisija savetuje, da je u oblasti javnih nabavki Srbija dobila novo pitanje o tome da li postoje propisi o borbi protiv korupcije u domenu javnih nabavki, ovaj zakon o izmenama i dopunama je odgovor na to. Štampa je prepuna tekstova o tome da je za hitnu nabavku nekih faks-rolni potrebno izdvojiti 110 miliona evra. U svakom gradu se zna ko, zašto i koliko plaća dobijanje tendera. Redovni zvanični postupci su izuzetak u Srbiji. Poslovi se dobijaju u četiri oka, u pregovaračkom postupku, a osnovni princip, koji omogućava sukob interesa i korupciju, zasnovan je u stvari na tome da ne postoje planovi nabavki niti obaveza da se oni objave. Zato i dolazi do izuzetaka, dogovaranja u četiri oka. Šteta, zato što se ovaj zakon, o kome nećete da razgovarate jer ne želite da javne nabavke budu javne, meri ciframa od 603 miliona evra, koliko kaže gospođa Zagorka Dolovac, do milijardu evra, koliko govore eminentne institucije. To je novac kojim se mogu napraviti tri mosta u Beogradu i od kog bi se mogle tri godine vraćati kamate na kredite za koje takođe nemamo izveštaj u šta su uloženi. Objasnite građanima Srbije zašto ne želite da razgovarate o izmenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim narodne poslanike da se izjasne. Izvolite. Od 139 narodnih poslanika, za je glasalo 12. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Vlatko Ratković je, na osnovu člana 92. stav 3, a saglasno članu 95. alineja 7) Poslovnika Narodne skupštine, predložio skraćenje vremena za raspravu (skraćeni postupak) o Predlogu odluke o izmenama Odluke o utvrđivanju sastava stalnih delegacija Narodne skupštine Republike Srbije u međunarodnim parlamentarnim institucijama, koji je podnela predsednica Narodne skupštine gospođa Slavica Đukić Dejanović. Molim narodne poslanike da se izjasne o ovom predlogu. Sa 125 glasova za, od ukupno 131 prisutnog narodnog poslanika, konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Vlatko Ratković je, na osnovu člana 92. stav 2. i člana 157. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, predložio da se obavi: 1. zajednički načelni i jedinstveni pretres o: Predlogu zakona o advokaturi, Predlogu zakona o javnom beležništvu, Predlogu zakona o izvršenju i obezbeđenju, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o izvršenju krivičnih sankcija i Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Međunarodnog krivičnog suda o izvršenju kazni Međunarodnog krivičnog suda; 2. zajednički načelni pretres o: Predlogu zakona o tržištu kapitala, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o deviznom poslovanju, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o investicionim fondovima, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansijskom lizingu, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o visini stope zatezne kamate, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o dobrovoljnim penzijskim fondovima i penzijskim planovima i Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o platnom prometu; 3. zajednički načelni i jedinstveni pretres o: Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o prevozu u drumskom saobraćaju, Predlogu zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji EPS elektronska brojila između Republike Srbije i Evropske investicione banke, Predlogu zakona o potvrđivanju Finansijskog ugovora Koridor 10 Auto-put (E-80) Faza 1 između Republike Srbije i Evropske investicione banke; 4. zajednički jedinstveni pretres o: Predlogu zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Srbije koju predstavlja Ministarstvo odbrane i Grupe nacionalnih direktora NATO za kodifikaciju – Saveznički odbor 135 (AS/135) o usvajanju NATO kodifikacionog sistema, Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Češke Republike o policijskoj saradnji u borbi protiv kriminala i Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Kazahstan o uzajamnom podsticanju i zaštiti ulaganja. Da li narodni poslanik Vlatko Ratković želi reč na osnovu člana 92. stav 7? (Ne.) Zahvaljujem. U tom slučaju, stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim narodne poslanike da se izjasne. Konstatujem da je sa 127 glasova za, od ukupno 139 prisutnih narodnih poslanika, Narodna skupština prihvatila predlog narodnog poslanika. Narodni poslanik Vlatko Ratković je, na osnovu člana 92. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, predložio promenu redosleda tačaka dnevnog reda sednice, tako da se Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o platnom prometu razmatra kao 11. tačka dnevnog reda. Da li narodni poslanik Vlatko Ratković želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim narodne poslanike da se izjasne. Zaključujem glasanje i konstatujem da je od 139 prisutnih narodnih poslanika, 123 glasalo za, te je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Pošto smo se izjasnili o predlozima za stavljanje na dnevni red sednice akata po hitnom postupku, predlogu za dopunu dnevnog reda, predlogu za skraćenje vremena za raspravu, predlogu za spajanje rasprave i predlogu za promenu redosleda tačaka dnevnog reda, na osnovu člana 93. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, stavljam na glasanje predlog dnevnog reda u celini. Molim narodne poslanike da se izjasne o predlogu dnevnog reda u celini. Zaključujem glasanje i konstatujem da je sa 128 glasova za, od ukupno 140 prisutnih narodnih poslanika, Narodna skupština većinom glasova utvrdila dnevni red Treće sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2011. godini, u celini. D n e v n i r e d: 1. Predlog zakona o advokaturi, 2. Predlog zakona o javnom beležništvu, 3. Predlog zakona o izvršenju i obezbeđenju, 4. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izvršenju krivičnih sankcija, 5. Predlog zakona o tržištu kapitala, 6. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o deviznom poslovanju, 7. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o investicionim fondovima, 8. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansijskom lizingu, 9. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o visini stope zatezne kamate, 10. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o dobrovoljnim penzijskim fondovima i penzijskim planovima, 11. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o platnom prometu, 12. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o prevozu u drumskom saobraćaju, 13. Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Srbije koju predstavlja Ministarstvo odbrane i Grupe nacionalnih direktora NATO za kodifikaciju – Saveznički odbor 135 (AS/135) o usvajanju NATO kodifikacionog sistema, 14. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Češke Republike o policijskoj saradnji u borbi protiv kriminala, 15. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Kazahstan o uzajamnom podsticanju i zaštiti ulaganja, 16. Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji EPS elektronska brojila između Republike Srbije i Evropske investicione banke, 17. Predlog zakona o potvrđivanju Finansijskog ugovora Koridor 10 Auto-put (E-80) Faza 1 između Republike Srbije i Evropske investicione banke, 18. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Međunarodnog krivičnog suda o izvršenju kazni Međunarodnog krivičnog suda, 19. Predlog odluke o izmenama Odluke o utvrđivanju sastava stalnih delegacija Narodne skupštine Republike Srbije u međunarodnim parlamentarnim institucijama, 20. Zbirna lista kandidata za izbor tri člana Saveta Republičke radiodifuzne agencije (stavljeno na dnevni red 5. maja 2011. godine). Molim službu da pripremi prečišćeni tekst dnevnog reda i dostavi ga narodnim poslanicima. Obaveštavam narodne poslanike da ćemo preći na rad po utvrđenom dnevnom redu sednice čiji smo dnevni red upravo usvojili u utorak, 5. aprila u 10.00 časova. Sada još, na osnovu člana 90. i člana 87, obaveštavam narodne poslanike da ćemo današnji popodnevni rad sednice obaviti kroz poslanička pitanja u 16.00 časova. Do 19.00 časova predstavnici Vlade odgovaraće na pitanja koja narodni poslanici imaju da postave članovima Vlade. Zahvaljujem. Takođe, molim članove Odbora za evropske integracije da pređu u salu III, na sednicu Odbora. Izvinjavam se predsedniku Odbora narodnom poslaniku Laslu Vargi što i ovo obaveštenje nije izrečeno odmah. Dakle, molim članove Odbora da pređu u salu. Hvala. [[Posle pauze – 16.00]] Poštovani narodni poslanici, s obzirom na to da je danas poslednji četvrtak u mesecu, u skladu sa članom 205. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, pristupamo postavljanju poslaničkih pitanja u vremenu od 16.00 do 19.00 časova. Pre nego što nastavimo rad, dozvolite da u vaše i svoje ime pozdravim Njenu ekselenciju gospođu Tarju Karinu Halonen, predsednicu Republike Finske, kao i članove delegacije koji se nalaze u njenoj pratnji i prisutni su na galeriji Velike sale Doma Narodne skupštine. "Madam President Tarja Kaarina Halonen, very warm welcome to National Assembly of the Republic of Serbia". U delegaciji se nalaze Njegova ekselencija gospodin Kari Veijalainen, ambasador Republike Finske; gospođica Peivi Kairamo Hela, generalna sekretarka, šef kabineta predsednika; gospodin Perti Torstila, državni sekretar; gospodin Jakob Sederman, poslanik, počasni član; gospođica Anmari Niros, savetnik za spoljnu politiku predsednice Finske; gospođica Peivi Luostarinen, generalna direktorka, i gospođica Eila Nevalainen, šef pres-službe, kao i Njena ekselencija gospođa Vera Mavrić, ambasadorka Republike Srbije u Republici Finskoj. "Welcome to Serbia!" Nastavljajući rad sednice, obaveštavam narodne poslanike da je generalni sekretar Vlade Republike Srbije pismom od 31. marta 2011. godine, saglasno članu 205. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, obavestio da sledeći članovi Vlade nisu u mogućnosti da prisustvuju današnjoj sednici, na kojoj se Vladi postavljaju poslanička pitanja: Mirko Cvetković, predsednik Vlade i ministar finansija; Ivica Dačić, prvi potpredsednik Vlade, zamenik predsednika Vlade i ministar unutrašnjih poslova; Vuk Jeremić, ministar spoljnih poslova; Dragan Šutanovac, ministar odbrane; Milutin Mrkonjić, ministar za infrastrukturu i energetiku; Milan Marković, ministar za ljudska i manjinska prava, državnu upravu i lokalnu samoupravu; Rasim Ljajić, ministar rada i socijalne politike; Oliver Dulić, ministar životne sredine, rudarstva i prostornog planiranja; Srđan Srećković, ministar vera i dijaspore, i Sulejman Ugljanin, ministar bez portfelja. Pre nego što pređemo na postavljanje poslaničkih pitanja, dozvolite mi da vas podsetim na odredbe Poslovnika Narodne skupštine koji se odnose na način postavljanja poslaničkih pitanja. Narodni poslanik ima pravo da postavi poslaničko pitanje pojedinom ministru ili Vladi iz njihove nadležnosti, na osnovu člana 204. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine. Poslaničko pitanje mora biti jasno formulisano, na osnovu člana 204. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine. Izlaganje narodnog poslanika koji postavlja pitanje ne može da traje duže od tri minuta, na osnovu člana 204. stav 4. Poslovnika Narodne skupštine. Predsednik Narodne skupštine upozoriće narodnog poslanika koji postavlja poslaničko pitanje ako pitanje nije postavljeno u skladu sa odredbama ovog poslovnika, odnosno ako nije upućeno nadležnom organu, na osnovu člana 204. stav 6. Poslovnika Narodne skupštine. Na usmeno postavljeno poslaničko pitanje Vlada, odnosno ministar moraju odmah usmeno odgovoriti. Ako je za davanje odgovora potrebna određena priprema, oni to moraju odmah obrazložiti, a odgovor narodnom poslaniku dostaviti u pisanom obliku u roku od osam dana od dana kada je postavljeno, na osnovu člana 206. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine. Takođe, prema članu 207. Poslovnika, posle datog odgovora na poslaničko pitanje, narodni poslanik koji je postavio pitanje ima pravo da, u trajanju od najviše tri minuta, komentariše odgovor na svoje pitanje ili da postavi dopunsko pitanje. Po dobijanju odgovora na dopunsko pitanje narodni poslanik ima pravo da se izjasni o odgovoru, u trajanju od najviše dva minuta. U toku trajanja postavljanja pitanja i davanja odgovora shodno se primenjuju odredbe Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije, s tim što nisu dozvoljene replike i ukazivanja na povredu Poslovnika, na osnovu člana 216. Poslovnika Narodne skupštine. U skladu s tim, molim narodne poslanike da podnesu prijave za postavljanje pitanja, da bi se mogao napraviti uobičajeni redosled. Molim članove Vlade da bez uzbuđenja pristupe učešću u sednici. Nismo mi strašni u kontroli Vlade, samo tako izgledamo Podsećam vas da će redosled postavljanja poslaničkih pitanja biti utvrđen prema dosadašnjoj praksi rada, tako što će, naizmenično, najpre reč dobijati narodni poslanici koji ne pripadaju nijednoj poslaničkoj grupi, a zatim narodni poslanici od najmanje prema najvećoj poslaničkoj grupi.
Prelazimo na POSLANIČKA PITANjA. Reč ima narodni poslanik Riza Halimi. Izvolite.
Gospođo predsednice, dame i gospodo narodni poslanici, dame i gospodo ministri, pre mesec dana sam postavio premijeru Cvetkoviću nekoliko pitanja, pa sam dobio odgovor da će dobar broj njih biti predmet dijaloga za koji je Vlada Srbije već odavno spremna. Tu pre svega mislim na pitanje diploma, koje treba da bude rešeno kroz taj dijalog. U međuvremenu imamo sledeću situaciju. Prošlogponedeljka je ministar Marković izjavio da država neće priznati diplome Prištinskog univerziteta jer ni eksplicitno ni implicitno neće priznati republiku Kosovo. Otišao je još dalje, pa je proglasio dodatnim pritiskom to što se deca šalju i dalje u Prištinu, iako je, kako kaže ministar, Srbija obezbedila stipendije za studiranje u Medveđi i u Novom Sadu. Pored roditelja, ministar optužuje i političare Preševa i Bujanovca što nisu pomogli u afirmisanju studiranja u Medveđi, da bi ih u nastavku optužio da su još odgovorni i za, kako kaže, provokacije sa pečatom republike Kosovo jer nisu digli glas protiv toga. Moje pitanje je upućeno Vladi. Da li Vlada stoji iza ovih izjava i optužbe ministra Markovića? Da li, zapravo, ove tvrde i agresivne izjave znače prejudiciranje rezultata tek započetog dijaloga i da se na ovaj način šalje poruka da ni preko započetog dijaloga Beograda i Prištine neće biti rešena ova veoma osetljiva problematika, kao i niz drugih životnih problema građana ovog područja koji se tiču slobode kretanja i ostvarivanja osnovnih ljudskih prava? Kako drugačije tumačiti optužbe za sprečavanje studiranja u Novom Sadu kad se zna da je obezbeđeno samo pet ili šest stipendija, koje će biti verovatno iskorišćene? Kako drugačije tumačiti optužbe da se ne koriste veoma dobri uslovi u Medveđi i veoma visoke stipendije kad se zna da je na grupama Pravnog i Ekonomskog fakulteta u Nišu moglo da studira pored sada postojećih 17 studenata u prvoj i drugoj godini i još po dvadesetak studenata iz Preševa i Bujanovca, kad bi tu bilo normalnih uslova za studiranje? Ali ne da nema ni minimalnih uslova, nego je u Medveđi Albancima obezbeđeno eksperimentalno simultano prevođenje… (Predsednik: Gospodine Halimi, prošlo je tri minuta.) …nestručnih prevodioca, pa je pitanje zbog čega ove manipulacije sa Medveđom i Novim Sadom.
Zahvaljujem. Ministar dr Žarko Obradović ima reč.
Hvala. Poštovana gospođo predsednice Finske, ostali članovi delegacije, poštovani kolega Halimi, kolege Markovića nema tu pa, s obzirom na to da se deo vašeg pitanja odnosi na oblast koju ja pokrivam, smatram da ima osnova da kažem nekoliko reči o ovom pitanju. Stav Republike Srbije povodom diploma Univerziteta u Prištini je poznat. Vlada Republike Srbije je 2003. godine donela stav da se sve diplome koje sadrže oznaku UNMIK priznaju kao validne. Taj problem nije postojao ni te, ni narednih nekoliko godina. Problem je nastao 2008. godine, tzv. proglašenjem tzv. republike Kosovo i od tada, naravno, taj problem postoji. Vi znate, više puta smo razgovarali o tome i moram da kažem da mislim da vaš način razmišljanja i argumentacija ne stoji. Naprotiv, ako dovodite u pitanje stav mog kolege Milana Markovića, ja bih mogao postaviti pitanje na drugačiji način – da li ćutanje o tom pitanju znači prejudiciranje konačnog rešenja? Ako ta tema bude na dnevnom redu u Briselu, onda će se verovatno pokušati naći i rešenje, ali je nesporno da to pitanje nije obrazovno nego državno i ima jedan potpuno drugačiji smisao u odnosu na ono kako se predstavlja. Ako nije tako, zašto onda u svom sadržaju ima ''republika Kosovo''? Zašto onda nije ostalo da stoji kako je bilo i ranije, pa da onda studenti ne budu na bilo koji način uskraćeni? Što se tiče drugog pitanja, mislim da na određeni način omalovažavate napore i kolege Milana Markovića i nas u Vladi Republike Srbije kada je u pitanju istureno odeljenje Ekonomskog i Pravnog fakulteta u Nišu. I sami znate da smo prošle godine napravili jedan krupan korak, ove godine planiramo da otvorimo i jedno odeljenje u Bujanovcu i do početka nove školske godine tako ćemo i uraditi. To je deo politike Vlade Republike Srbije, čime smo stvorili objektivne mogućnosti da i pripadnici albanske manjinske zajednice stiču visoko obrazovanje. Hvala.
Gospodin Riza Halimi ima reč.
Hvala, gospođo predsednice. Gospodine ministre, kada je u pitanju Medveđa, opet tvrdim da je manipulacija. Jer Medveđa, sa nekim kapacitetom od eventualno plus dvadesetak albanskih studenata u jednoj i drugoj grupi, nema više kapaciteta jer tamo nema ni dom studenata, ona je udaljeno 180 kilometara od Preševa, i ovi kapaciteti, otvoreni bez konsultacije sa nama u Medveđi, gde osam učenika završava srednju školu, a ne u Preševu i Bujanovcu, gde srednju školu završava oko 800 maturanata, mislim da je to svojevrsni apsurd. Dalje, i kad bi išlo pet studenata u Novi Sad sa tim stipendijama, i neka ode i ovih 30-40 studenata u Novi Sad, a šta da se radi svake godine sa po 400 onih mladića koji se upisuju na fakultete Prištine, Tirane, Tetova? Jer, nije u pitanju ovde samo diploma Prištine, koja se ne priznaje zbog ovih političkih razloga koje vi navodite, nego se ne nostrifikuju ni diplome Albanije. U tome je problem, da se zatvara perspektiva mladim ljudima koji završavaju fakultet o svom trošku, ne uz pomoć države. Oni završavaju studije, a s tim ne mogu doći do posla. I pored katastrofalne ekonomske situacije, sa stopom nezaposlenosti preko 70%, oni dodatno imaju problema, administrativnih, jer im se stečene diplome ne priznaju. Više puta sam se obraćao, ali zašto da se obraćam vladi na Kosovu? Obraćam se vladi koju je izabrao ovaj parlament, da se ona bavi životnim problemima svojih građana. Makar to bilo i preko dijaloga sa Prištinom, ali je to problem ove vlade. Stvarno insistiram na tome da se ova problematika daleko ozbiljnije i kompleksnije shvati, jer se ona ne može rešiti samo preko Medveđe, pa ni otvaranjem fakulteta u Bujanovcu naredne godine, jer neće svi Albanci da studiraju samo ekonomiju i pravo. Oni hoće da studiraju i na drugim fakultetima, a to im dosad nije omogućeno od strane ove države. Zato govorim da je u pitanju veliki problem. U pitanju je budućnost omladine na tom području, njima se zatvara perspektiva i Vlada mora da nađe rešenje za ovu problematiku. Nek bude neke političke pozadine u svemu tome, ali moramo da se bavimo ozbiljnije ovim životnim problemom. Tu je, po meni, suština celokupne ove problematike. Hvala.
Izvolite, gospodine ministre Obradoviću.
Hvala. Gospodine Halimi, mislim da ste ipak malo prejaki u svojim ocenama. Jeste, Vlada je obavezna da rešava sve probleme njenih građana, sve probleme njenih državljana, ali pitanje izbora fakulteta je autonomna stvar svakog mladog čoveka i svako je samostalno odlučivao šta će i gde studirati i, u odnosu na to, objektivno, snosi i posledice tog svog izbora. Ovo govorim iz razloga što svake godine kada se približava vreme početka školske godine, odnosno upisa na visokoškolske ustanove, javno pozivam mlade ljude i njihove roditelje da razmisle o tome da ne upisuju fakultete koji nisu akreditovani, da ne bi sebe dovodili u situaciju da završe fakultet i dobiju diplomu koja sutra ne može biti upotrebljena. Ovo govorim i zato što je izbor mladih ljudi za odlazak u Prištinu bio izbor koji je nosio sa sobom problem diplome koja u svom sadržaju ima oznaku ''Republika Kosovo'', sa svim posledicama koje to nosi. Naravno da Republika Srbija preduzima sve mere da se to pitanje reši, ali rekao sam, to pitanje nije obrazovno, nego ima daleko širi i politički i državni značaj, i tako ga treba i razumeti. Što se tiče drugog aspekta vašeg pitanja, koliko god očigledno Republika Srbija pravi napore i čini konkretne korake da pripadnicima albanske manjinske zajednice stvori uslove za obrazovanje u visokoškolskim ustanovama, toliko, to je realno, ne može u svakom mestu gde oni žive otvoriti posebno odeljenje ili fakultet. Toga treba i vi da budete svesni. Hvala.
Gospodine Halimi, možete se izjasniti o odgovoru ministra u trajanju od dva minuta. Izvolite.
Samo sam hteo, ako je u pitanju akreditacija, i univerziteti u Prištini i u Tirani i u Tetovu su akreditovani, što se Bolonjskog procesa tiče. Znači, ipak je problem političke prirode, a ne akreditacije. Zatim, zašto se izbegava odgovor, pored ovog osnovnog, i na nedostatak volje da se u ovoj državi nostrifikuju diplome univerziteta Albanije i Makedonije? Tu su problemi duži od ovog problema sa Prištinom, tu imamo da se diplome pojedinih fakulteta završenih u Tirani pet-šest godina apsolutno ne mogu nostrifikovati kod nas. Čitavo vreme tražimo rešenja, ali nema volje. To smo rešili 2003. godine, kao što je 2002. godine vlada gospodina Đinđića rešila još teži problem. Tad je rešen jedanaestogodišnji problem nepriznavanja diploma iz tog vremena i našlo se tada snage i smelosti da se to reši. Apsolutno smatram da još uvek ne postoji politička volja da se reši ovaj problem. A to je problem koji se tiče naših građana kojima nismo obezbedili mogućnost da se školuju zbog političke situacije, zbog različitih tenzija oni nisu mogli da se školuju na univerzitetima Niša, Beograda i Novog Sada. Znamo kakvo je vreme i šta smo sve prošli. Da se sada jednostavno kaže da je to politički problem i da to treba Priština da reši, mislim da je neodgovorno. To je onda nepostojanje brige za osnovna, elementarna prava građana ove države. Zato kažem – kad će da se reši problematika ne samo visokog obrazovanja, već i ekonomskog razvoja? Jer, tamo je situacija katastrofalna. Stopa nezaposlenosti je 70%. Preševo je sedam puta manje razvijeno od proseka u Srbiji. To su službeni podaci Zavoda za statistiku. Kad će, neka bude i ono što vi rekoste… (Predsednik: Vreme. Zahvaljujem.) Meni je žao što nema gospodina Markovića danas ovde, jer postavljam pitanje… (Predsednik: Hoćete li da privedete kraju, molim vas?) Šta ćemo mi u Koordinacionom telu tražiti ako se ne bavimo osnovnim životnim problemima?
Gospodine Halimi, završite. Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Srđan Spasojević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Srbije, poštovani predstavnici Vlade, poslanička grupa NS je tačno pre mesec dana ovde postavila pitanje Vladi vezano za poskupljenje električne energije koje sutra, praktično, treba da stupi na snagu. To je, građani Srbije već znaju, ono povećanje od 15%. Prošlog meseca postavio sam pitanje koliko je uopšte opravdano povećanje cene električne energije za celu teritoriju Srbije. Dobio sam neki odgovor koji onako, u nekoj formi, objašnjava da se sa nekim uplatama do 15. u mesecu daju neke olakšice itd., da postoje određeni potrošači koji će biti subvencionisani (odnosi se na onih 350 kilovata) i to je jedan uvod u jedno pitanje, ali nisam dobio odgovor na drugo pitanje, koje sam postavio pre mesec dana. To pitanje je bilo direktno upućeno tadašnjem ministru, još uvek u onoj vladi, gospodinu Škundriću – da građani na teritoriji opštine Kraljevo budu oslobođeni tog povećanja cene električne energije od 15%. Pošto nema resornih ministara koji mogu da mi odgovore, postavio bih gospodinu Božidaru Đeliću direktno pitanje – da li je na Vladi razmatrano poslaničko pitanje u vezi s povećanjem cene električne energije koje se odnosi na Kraljevo i da li ima mogućnosti da podržite inicijativu ''Nove Srbije'' da za građane teritorije opštine Kraljevo cena u 2011. godini ne bude povećana? Reći ću vam direktno, o tome sam razgovarao i sa ministrom Mrkonjićem i sa gospodinom Škundrićem. Jako mi je žao što predsednica Narodne skupštine, naravno po Poslovniku, nije mogla da dozvoli gospodinu Škundriću, koji je hteo da se izjasni, ali nije imao pravo prošlog meseca (Ništa na vašu dušu.), ali bih želeo, odnosno sigurno znam da će gospodin Marković to podržati, koji je koordinator Vlade za opštinu Kraljevo. Svi znate šta se desilo u Kraljevu, da je bio razoran zemljotres, da su mnoga domaćinstva oštećena. Neke štete se trenutno saniraju, ali postoje mnoga preduzeća, mnogi privatni preduzetnici, mnoge javne ustanove koje su jako oštećene i to još uvek nije sanirano i sigurno bi ovakva jedna inicijativa dobro došla građanima Kraljeva. Moram ovog puta da kažem da je inicijativa Nove Srbije da se studentima koji nisu na budžetu skine jedan deo upisnine i zahvaljujem ministru Obradoviću koji je reagovao na zahtev Nove Srbije i oni na državnim fakultetima su oslobođeni 50%.
Reč ima potpredsednik Božidar Đelić.
Poštovani poslaniče, ne mogu vam odmah dati odgovor na ovo pitanje. Proverićemo da li je to pitanje prošlo na Vladi. Koliko se sećam, nije. Ali ono što mogu da kažem to je da je od momenta zemljotresa ne samo Vlada, nego i svi građani Republike Srbije su učinili jedan veliki napor da bi ove nedaće bile što podnošljivije za građane Kraljeva. Samo za izgradnju privatnih stambenih jedinica je već obezbeđeno dve i po milijarde dinara. Šteta koja je procenjena je nešto veća i dobili smo od Banke za razvoj Saveta Evrope veoma brzu odluku da jedan kredit, koji je bio predviđen za jednu drugu namenu, bude preusmeren ka Kraljevu i moram da kažem da će velika aktivnost i gradonačelnika u Kraljevu i ostatka naše države dovesti do toga, u to sam uveren, da saniranje štete u Kraljevu bude primer za neke, ne daj bože, buduće takve slične probleme. Što se tiče električne energije, dobro je poznato da je Vlada odložila predlog EPS-a. Povećanje cene električne energije neće dejstvovati pre kraja ove grejne sezone i više od 1,5 miliona domaćinstava neće imati povećanje cene električne energije. To su oni građani koji troše manje od 350 kilovata, koji imaju prosečnu potrošnju. Na taj način je Vlada Republike Srbije u ovom momentu pomirila dva cilja – da se obezbede dodatna sredstva da EPS bude u stanju da vrši kapitalni remont objekata da bi se obezbedilo dalje opskrbljivanje električnom energijom u našoj zemlji (da podsetim, evo već 11 godina naša zemlja nije imala ni jedan jedini dan restrikciju električne energije, a za to je potrebno obezbediti određena sredstva), a i da istovremeno prepoznamo potrebu da se uvaži ovaj socijalni momenat krize i da naši građani koji imaju manju potrošnju električne energije budu pošteđeni bilo kakvog povećanja te cene.
Reč ima gospodin Spasojević.
Gospodine potpredsedniče Vlade, moje pitanje uopšte nije bilo ko je koliko uradio kada je u pitanju obnova Kraljeva. To nije pitanje. Kolika je čija uloga, ni to nije pitanje. Možemo da pohvalimo možda i samo gospodina Markovića, koji se zaista trudi u Kraljevu, ali ako već počnemo da nabrajamo, da li je to i gradonačelnik, onda ću vam reći da je i Nova Srbija učinila određene napore i uložila u to da se određenim porodicama naprave kuće. I, naravno, Srpska napredna stranka. Znači, to nije pitanje. Moje pitanje je konkretno, vezano za povećanje od 15% za građane Kraljeva. Oni svi imaju štetu, a neće stići da naplate tu štetu, i država na ovaj način može indirektno da pomogne. Preduzeća su isto tako oštećena. Konkretno, 15% za jednu firmu u Kraljevu koja troši milion dinara, 150.000 dinara povećanja cene električne energije znači da će možda dva ili tri čoveka ostati bez posla. Gospodine Đeliću, dođite u Kraljevo. Sve je stalo. Možda samo dve ili tri firme nekako posluju. Ljudi su u dugovima, u hipotekama. Vrlo je teška situacija. Ne rade firme, ljudi se otpuštaju, zatvaraju se radnje, ima mnogo neizdatih poslovnih prostora. Apelujem na Vladu da učini napor, a ima puno opravdanja, nema nikoga u sali ko neće to podržati i ja vam odgovorno tvrdim – da je gospodin Škundrić dobio pravo da se obrati Parlamentu, ali nažalost nije mogao po Poslovniku, siguran sam i video sam po njegovoj reakciji i gospodin Mrkonjić mi je to kasnije rekao, da će to da se prihvati. Pitam vas da li je Vlada to uzela u razmatranje, jer sutra je taj dan kada novi cenovnik stupa na snagu. Molim vas zbog građana Kraljeva, zbog veoma teške situacije. Ne traži se to u nedogled, nego u 2011. godini računamo da će se ovo sanirati kada je u pitanju Kraljevo, a na ovaj način ćete pomoći građanima i privredi Kraljeva.
Izvolite, gospodine Đeliću.
Na konkretno pitanje daćemo konkretan odgovor, tražićemo od resornog ministarstva i EPS-a da razmotre vaš predlog, ali samo bih hteo da kažem da nije tačno da nije ništa uloženo što se tiče privrede. Govorio sam o obnovi i mislim da je ova obnova model, i sistemski i u nekom ljudskom smislu, napora svih, i vi ste u pravu, jer to nije pitanje samo jednog ministra i Vlade, nego cele naše zajednice. "Magnohrom", na primer, koji nažalost nije imao sreće u privatizaciji, dobio je u decembru 55 miliona dinara subvencija. Svakog meseca su te subvencije 28 miliona dinara, ali ono što je mnogo bitnije, to je da će se u opremu za proizvodnju, koja je nedavno ponovo otpočeta, uložiti 1,4 miliona evra. To je verovatno najbolji način da se odgovori na ovu nedaću. Hvala.
Izvolite, gospodine Spasojeviću.
Gospodine potpredsedniče, zaista ne mogu da shvatim da li ste vi od početka moje diskusije potpuno skoncentrisani na ono što sam rekao. Čak sam rekao da se gospodin Milan Marković izuzetno trudi u Kraljevu i nije sporno da država čini napore. To uopšte nije sporno. Ovde je konkretno pitanje, koliko sam ja vas razumeo, i molio bih vas da me saslušate jer po Poslovniku više neću imati pravo da vam bilo šta odgovorim – da li mi ovde kao narodni poslanici, odnosno poslanička grupa Nova Srbija, koja daje ovu inicijativu, ima obećanje da će na sledećoj sednici Vlade ovo biti tačka dnevnog reda? To je nešto konkretno, jer ovo pitanje sam postavio pre mesec dana i nisam dobio odgovor. Sutra stupa novi cenovnik na snagu. Vi sigurno imate mehanizme da od 1. aprila zaustavite to povećanje koje se odnosi na Kraljevo. Zaista bih vas molio, mislim da je to humana stvar. Nije ništa lično, nije ovo politika, ovo je nešto čime se izlazi u susret jednoj opštini, gradu Kraljevu koji je pretrpeo razoran zemljotres. I zbog zemljotresa i zbog ostalih stvari situacija je izuzetno teška, jer ne funkcioniše sve onako kako bi trebalo u jednom predivnom gradu kao što je Kraljevo. Teška je situacija, učinite napor i molim vas, ako možete, da mi odgovorite da li će ovo biti tačka dnevnog reda na sledećoj sednici Vlade.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Čedomir Jovanović.
Gospođo predsednice, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, ministarke i ministri Vlade Republike Srbije, s obzirom da je premijer opravdano odsutan, koliko znamo i želimo mu da se što pre oporavi, postaviću pitanje potpredsedniku Vlade gospodinu Đeliću. Ono što me interesuje vezuje se za svakako najznačajniji spoljnopolitički događaj u poslednjih nekoliko meseci, a to je dijalog koji su naše vlasti imale sa predstavnicima ruske vlade. Tokom te posete mi smo ovde u Parlamentu vodili jednu vrstu razgovora, predstavnici Vlade svoje razgovore, ali ono što je za nas iznenađujuća činjenica jeste da Vlada nije postavila neka pitanja za koja smo mi smatrali da se moraju postaviti, koja smo mi otvorili tokom diskusije ovde u Skupštini, u kojoj sam razgovarao sa premijerom Putinom o odnosu Rusije prema članstvu Srbije u NATO-u i karakteru energetskog sporazuma koji smo potpisali sa njima. Prvo pitanje za vas, gospodine Đeliću, jeste – kada Vlada misli da razgovara o tim temama s predsednikom ruske vlade, s obzirom da on dolazi jednom u deset godina u Srbiju? Reći ću vam zašto je to posebno važno za vas. Vi ste potpredsednik Vlade, bavite se poslovima evropskih integracija. Nijedna zemlja Istočne Evrope koja je postala članica EU nije to postala da prethodno nije postala članica NATO-a. Mi možemo potrošiti dane, nedelje, mesece u argumentaciji koja se tome suprotstavlja ili tako nešto podržava, ali to je činjenica, koja može da nam se dopada ili nam se ne mora dopadati. Zbog toga smo mislili da je veoma važno da nakon 20 izgubljenih godina, nakon previše prokockanih života, postavimo to pitanje, s obzirom da je očigledno iz odgovora koji smo mi ovde u Parlamentu čuli, da zapravo Rusija insistira na onom putu Srbije ka EU koji unapred Srbiju osuđuje na neuspeh u ostvarenju tog cilja. Jer, na čemu se gradi naše ekskluzivno pravo da postanemo deo ujedinjene Evrope po drugačijoj proceduri od svih drugih, iako niko formalno neće reći da je ta procedura uslov za članstvo u EU? Drugo veoma važno pitanje je pitanje razloga za jedan takav stav. Mi mislimo da argumentacija koju smo čuli nije argumentacija koja se ne može promeniti. Članstvo Srbije u NATO-u nije pretnja za Rusiju. Ono nije širenje Srbije ka Ruskoj Federaciji, ono je izvođenje Srbije iz izolacije u kojoj se nalazi okružena zemljama članicama NATO-a. Ova zemlja je platila preveliku cenu u istoriji da bi neko mogao da jojkaže kako će ona tek tako pristati da bude parking za bilo koju raketu sa kojom će se pretiti nekome odavde. To nije tačno. Rusija i dalje ostaje na dve vremenske zone od nas, a mi i dalje prijatelji kao što smo to bili tokom istorije. Energetski sporazum je takođe veoma važno pitanje. Zašto smo mi jedina zemlja sa tako frapantno drugačijim…? (Predsednik: Vreme.) Ostaviću za drugo pitanje.
Dobro. Izvolite, gospodine potpredsedniče.
Hvala, gospodine Jovanoviću. Mislim da je poseta gospodina Putina omogućila da se proširi i produbi naš dijalog. Mislim da je dobro i što ste vi imali mogućnost da neposredno razgovarate sa ruskim premijerom. Kao što je bilo možda za neke iznenađenje kada je nedavno ruski predsednik u ovom domu veoma jasno rekao da budućnost Srbije u EU ni na koji način nije nešto što zabrinjava Rusku Federaciju, isto je ponovio i premijer, gospodin Putin, ovde i na drugim sastancima koje je imao. Da, većina zemalja, tj. sve zemlje koje su ušle u EU su ušle u NATO, ali je njihovo iskustvo bilo drugačije, tokom Hladnog rata. S druge strane, nijedna od tih zemalja nije bila bombardovana od strane te alijanse. Iskustvo je drugačije. S druge strane, Srbija je pristupila i u potpunosti iskorišćava pogodnosti Partnerstva za mir. Srbija produbljuje te odnose na način na koji poštuje i rezoluciju ove Skupštine, koja je dovela do vojne neutralnosti. I, naravno, naša zemlja će nastaviti da ima odnose u tom okviru i sa NATO-alijansom, kao bitnim faktorom u Evropi i u svetu. Veoma je interesantno da je nedavno i sama Ruska Federacija otvorila bitnu inicijativu u domenu bezbednosti, apelujući da se prevaziđu podele i pitajući ko je to sad neprijatelj bilo koga danas u Evropi, zar nije vreme da se pronađe neko rešenje koje će pokazati jedinstvo Evrope i u tom veoma bitnom domenu bezbednosti. Ta inicijativa Ruske Federacije je već našla odgovor, jer je jedan broj lidera EU počeo razgovore. Mislim da je za našu zemlju veoma bitno da pratimo taj dijalog, jer verujem da će on biti plodotvoran, delotvoran i pozitivan za našu zemlju. Pomenuli ste diskusije koje su bile ovde u Beogradu, pa želim samo da podsetim poštovane narodne poslanike i građane Republike Srbije da je, što se tiče pitanja da li je NATO preduslov Srbiji za ulazak u EU, odgovor veoma jasan – ne. To nam je rekao maja 2009. godine i potpredsednik SAD gospodin Bajden ovde u Beogradu i to je isto rečeno tokom sastanka predsednika Tadića s predsednikom Sarkozijem maja prošle godine. Tako da ulazak u NATO nije preduslov za ulazak naše zemlje u EU, a pitanje bezbednosti Evrope je nešto što se u ovom momentu i te kako debatuje i gde će, u to sam duboko uveren, biti dodatnih pozitivnih razvoja koji će biti od koristi za našu zemlju. Hvala.
Gospodine Jovanoviću, izvolite.
Niste me uverili, gospodine Đeliću. Služite se tim argumentima, pokušavate nekako da odbranite poziciju Vlade, ali i vi i ja znamo da je to neodrživa teza i imamo isti problem koji smo imali i onog dana kada je ovde bio premijer Putin. On je predsednik vlade zemlje koja ima svoj cilj i zna svoje interese, a došao je u zemlju koja tumara kada govori o svom cilju i ne zna na koji način da ga ostvari. Vi ste se školovali u Francuskoj. Francuzi su deset godina posle krvavog rata s Nemcima zajedno stvarali Evropu. Dokle će ovde argument biti bombardovanje 1999. godine? Ne uprkos tome, nego upravo zbog toga mi treba da krenemo u pravcu koji će nas spojiti s tim svetom. Tačno je da se traži novi bezbednosni koncept za Evropu. To ne isključuje članstvo Srbije u NATO-u. Ili i po tom pitanju treba da budemo drugačiji, kao i u svakom drugom? Mislim da moramo da budemo otvoreni. Nema razloga da tu istinu skrivamo od našeg društva. Na čemu se gradi ekskluzivno pravo Srbije da postane član EU, a da prethodno ne bude članica NATO-a? Da li taj uslov negde postoji formalno? Ne postoji. Ali koliko godina mi treba da idemo ka toj Evropi? Da li možemo da se složimo oko toga da nigde u papirima ne piše kako je definisanje odgovora na status Kosova uslov za članstvo u EU? Ne piše. A da li nam je komesar za proširenje rekao da ne može da zamisli da Srbija sa tim otvorenim pitanjem uđe u Evropu? Nemojte da se pozivamo na rezoluciju iz 2007. godine u kojoj se u jednoj rečenici govori o NATO-u, a sve drugo smo već odbacili kao politiku. Otvoreno ovde treba otvoriti diskusiju o tome i reći da to nije posledica naše ambicije da šaljemo decu u neke ratove, nego naše potrebe da se povežemo sa delom sveta kojem pripadamo. Drugo pitanje je energetski sporazum. Jedina smo zemlja, gospodine Đeliću, koja je potpisnica energetskog sporazuma s manjinskim pravom, a prva smo zemlja koja je energetski sporazum potpisala i pritom smo jedina zemlja koja je ulaznicu za energetski sporazum platila tako što je direktnom pogodbom praktično ruskoj državi dopustila da preko svoje kompanije u Srbiji radi ono što ne može da radi u Rusiji. Konkretno mislim na činjenicu da "Gasprom" ovde plaća 3% rudnu rentu, u Rusiji mora da plati 70%. Kakvi su efekti toga? Efekti toga su 360 miliona bruto dobiti u prvoj godini poslovanja "Gasproma" u Srbiji, 150 neto, a kada je kompanija bila naša, poslovala je s gubicima. Da li mi možemo da postavimo jednostavno pitanje – ima li Srbija pravo na korekciju tog energetskog sporazuma, ne sa ambicijom da prekine saradnju sa Rusijom, nego da uspostavi one odnose koje imaju sve druge zemlje? Argument da će Berluskoni zvati slovenačkog premijera svakog jutra kako bi ga pitao kako je zavisi od gasa koji prolazi kroz Sloveniju je neodrživ argument. Jer, na kraju tog niza je samo Moskva i niko drugi. Mi bismo želeli nešto drugo – tržišne principe i, kao što Rusija brani svoje interese, srpske institucije koje se zalažu za srpske interese. Ravnopravno partnerstvo – to je ono što nam je potrebno. Jedina smo zemlja koja je manjinski partner u tom projektu i jedina smo zemlja koja nije članica NATO-a i EU. Sve druge su članicei jedne i druge organizacije i imaju mnogo bolji status od nas.
Izvolite, gospodine Đeliću.
Gospodine Jovanoviću, vaše je pravo da branite te stavove. Međutim, nije tačno da su ulazak u NATO i u EU povezani uzročno-posledično ili u nekoj sekvenci. Austrija je članica EU, nije članica NATO-a i članica je ovog konzorcijuma koji gradi gasovod. Tako da nije tačno da su sve zemlje koje su ovom programu članice i NATO-a i EU. Norveška nije članica EU, a članica je NATO-a. To pokazuje da su to odluke koje države treba da donesu u skladu sa sopstvenim politikama, a da ne postoji, ni sa strane EU ni sa strane NATO-a, bilo kakva veza, formalna ili neformalna, između ta dva pitanja. Mislim da je od glasina bitnije ono što kaže potpredsednik najveće zemlje koja je članica te alijanse, gospodin Bajden, koji je nedvosmisleno rekao da Amerika ne očekuje od Srbije da uđe u NATO da bi ušla u EU. To je potvrdio i predsednik jedne od dveju najvećih zemalja članica EU, koja se nedavno vratila u Komandu NATO-a, i vidimo da ni tu nisu stvari lake, vidimo oko ovih događanja u Libiji, ali i on je isto rekao da, što se tiče Francuske, ona ne očekuje od Srbije da uđe u NATO da bi ušla u EU. Što se tiče energetskog sporazuma, verovatno nećemo biti nezadovoljni zbog toga da jedno preduzeće iz gubitaka pređe u profit. S druge strane, želim da vas podsetim da je Srbija akcionar ili suvlasnik NIS-a na nivou 49%, tako da je u interesu naše zemlje da rezultati budu što je moguće bolji, jer to znači da će i akcije kojima raspolaže i rukovodi Republika Srbija, a sutra očekujemo i dividende, biti tu. Tako da to što se tiče NIS-a nije nešto što je odjedanput spakovano i predato kao poklon zauvek nekom partneru, nego smo aktivni akcionari na nivou 49% i, naravno, od interesa je za Republiku Srbiju da se iskoriste određena sredstva, mogućnosti i razvoj koji će ta kompanija predložiti u budućnosti. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Čedomir Jovanović.
Govorio sam o zemljama Istočne Evrope koje su u EU ušle od 1990. godine do danas. Austriju možemo da koristimo kao izgovor, ali i vi i ja znamo da to ne može da bude argument u ozbiljnoj diskusiji. Tačno je, niko pred nas ne postavlja takav uslov, ali nam niko i ne pomaže u realizaciji posla o kojem mi govorimo na onaj način na koji se pomaže drugim zemljama. Rećiću vam na šta konkretno mislim. Mislim na situaciju kada je Hrvatskoj pretila blokada zbog toga što nije bila u stanju da uhapsi Gotovinu, ali je Hrvatska imala partnere u Evropi koji su joj, uprkos tome, omogućili nesmetani nastavak evropskih integracija. Gde su naši partneri danas? Ako govorimo o NIS-u, NIS je prodat za 400 miliona, a u prvoj godini je imao bruto dobit 360. Ni vi ne znate šta ćete kada odete u Brisel pa vas pitaju – kakva je ovo akcizna politika? Pa nas onda oni prevaspitavaju, iako unapred, kad usvajamo to, znamo da je pogrešno. Ono što mi želimo je politika čistih računa. Predsednik ruske vlade zna šta hoće. Mi dobijamo ovde odgovor da se o ključnim pitanjima nije razgovaralo. Hajde da razgovaramo pa da kažemo da nećemo u NATO, da donesemo tu odluku kao društvo, da znamo zašto smo to odlučili i da preuzmemo rizike za takvu odluku. Niko od nas nije nosio cokule i marširao s puškom na ulici. Svi smo odrasli u ovom gradu kao normalni ljudi. Znači, NATO nije pitanje naše ambicije da ratujemo negde po svetu, nego potreba naše integracije u kontinent kome pripadamo. To je i ekonomska kategorija. NATO unosi sigurnost u ovu hronično nestabilnu zemlju. To je ono što nam je potrebno. Svi oko nas su tamo – i Makedonci, i Crnogorci, i Bosna je tamo, Hrvati, Mađari, Bugari, Rumuni ... svi. Dobro, ako smo toliko drugačiji i pametniji od njih, hajde da vidimo zašto je to tako i da stavimo tačku na to pitanje. I sledeći put da kažemo – mi smo se oko toga dogovorili, a ne da se pozivamo na jednu rečenicu iz rezolucije iz 2007. godine, od koje smo svi digli ruke. Pogotovo mislim da nemamo pravo da ćutimo pred činjenicom da grešimo, kao što smo pre nekoliko godina svesno grešili kada smo insistirali formalno na jednoj politici za koju smo unapred znali da je osuđena na neuspeh. Energetski sporazum je vrlo ozbiljno pitanje. (Predsedavajuća: Dva minuta.) Tražimo spremnost Vlade da razgovara o ispravljanju anomalije koja je posledica političke nemoći ove države, koja je žrtvovala ekonomske interese da bi dobila političku podršku koja joj je bila potrebna u politici koja je u međuvremenu propala, mislim na kosovsku politiku.
Reč ima narodni poslanik Zoran Šami, a posle njega narodni poslanik Dragan Šormaz.
Zahvaljujem, gospođo predsedavajuća. Dame i gospodo poslanici, gospodine potpredsedniče Vlade, gospođe i gospodo ministri, u vreme vlade gospodina Cvetkovića raspisan je tender za prodaju "Telekoma". Ovog puta se ne radi o nekom gubitašu koji valja što pre prodati ne bi li neko uložio u njega novce pa napravio neku dobru firmu. Naprotiv, radi se o jednoj visokoprofitabilnoj firmi koja je u poslednjoj godini, čini mi se, ostvarila dobit od 150 miliona evra, čist profit, ne računajući ulaganja. Zahtevana je minimalna, bedna cena od 1,4 milijarde evra. Pritom valja imati na umu da je tih 1,4 milijarde evra s ovim nivoom profita dobit od devet godina, a s obzirom da se radi o oblasti telekomunikacija, sigurno mnogo brže, pri čemu treba imati na umu da je ista, da kažem srodna firma, svojevremeno "Mobtel" prodat za 1,5 milijardi evra, iako je, nesumnjivo, bar tri puta slabija firma od "Telekoma", po svim pokazateljima. Tu vam ne trebaju nikakve velike ekonomske analize da to razumete. Na tenderu se pojavila jedna firma i ponudila, izvinite, uvredljivih 950 miliona evra. Znači, dve trećine minimalne cene. Predsednik Vlade u prvi mah izjavljuje kako to znači da je tender propao, ali je već posle dan-dva, pošto mu je verovatno neko nešto objasnio, doneta odluka da će se nastaviti razgovori (ne znam koje vrste) sa jedinim ponuđačem, dakle razgovori po sistemu – dajte nam bar nešto, još koje milionče, pa da brže-bolje prodamo "Telekom". Umesto da proglasi tender propalim ako ovo već nije, a očigledno nije vreme za prodaju, pogotovo nije vreme kad svi evropski vrapci znaju da smo bankrotirali i da nam je prodaja "Telekoma" neophodna za završavanje nekih naših poslova (ne znam baš koliko hitnih i dobrih, ali to je sad druga stvar) i očigledno su ljudi procenili da u ovom trenutku mogu da kupe "Telekom" (ako prođe, prođe) za neke male pare, Vlada ulazi u jedno cenkanje sa kupcem koji je dao bezobraznu cenu. (Predsedavajuća: Tri minuta.) Moje pitanje bi bilo upućeno predsedniku Vlade, ali pošto on iz objektivnih razloga nije tu, onda je upućeno potpredsedniku Vlade. Nadležni ministar je nadležan tek koju nedelju i ne bih ga sada pitao.
Reč ima Božidar Đelić.
Gospodine Šami, uslovi u jednoj dobroj privatizaciji su poznati unapred i ne menjaju se tokom prodaje. Zbog toga želim ovde da kažem da je danas reč o mogućnosti da ponuđač iz Austrije poboljša ponudu i, ukoliko ispuni minimalne uslove koji su predviđeni, onda eventualno postane i vlasnik. Ali, Vlada Republike Srbije je usvojila zaključak kojim je naložila svim zainteresovanim partnerima da se 51% kapitala "Telekoma Srbije" neće prodati ispod cene od 1,4 milijarde i taj uslov se neće menjati. Tako da će to biti ukoliko se uslovi ispune, a ukoliko ne budu ispunjeni, ta privatizacija će biti proglašena ništavnom. Hvala.
Narodni poslanik Zoran Šami, drugih tri minuta.
Zahvaljujem potpredsedniku Vlade. Govorio je 43 sekunde, verovatno svestan činjenice da mu ni 43 sata ne bi bila dovoljna da ovo opravdaju. Radi se, gospodine Đeliću, o nečem drugom. Prvo, radi se o tome da je milijardu i 400 miliona, što jeste bio uslov, ali, izvinite, uslov koji je vlada gospodina Cvetkovića propisala i koji je besmislen. Izvinjavam se na izrazu, ali ta minimalna cena je besmislena s obzirom na nivo profita koji "Telekom" ostvaruje. To je jedno. Drugo, kad vam neko lupi šamar, a ova država je dobila šamar time što je neko ponudio dve trećine minimalne cene… To je nepristojno. Izvinite, u poslovnom svetu se to smatra nepristojnim. I Vlada i dalje ulazi u neke nagodbe s njima. Treće, otvara se čitav niz pitanja. Onaj ko je to ponudio već je vlasnik, ako se ne varam, jedne mreže. Kupovinom "Telekoma" praktično bi držao 75% prometa u ovoj oblasti (60% prometa ima "Telekom" i 15% ono što već ima). Kako ćemo to da opravdamo pred Evropom? Puna su nam uvek usta Evrope, a pravimo uslove da se u jednoj tako važnoj oblasti pravi monopol. I to ne mali monopol, nego mnogo veliki monopol. Prema tome, gospodine Đeliću, svaka odgovorna vlada bi bila srećna što nije dobila ponudu od milijardu i 400 miliona, jer "Telekom" vredi svakako mnogo više. Ovo ne kažem iz patriotskih razloga ili što volim "Telekom", nego što je to objektivno tako. Vi ste ekonomista, a ja sam samo siroti matematičar, ali ako vi za devet godina korišćenja, s nivoom profita koji danas važi, a sigurno će biti veći (sigurno će rasti jer je to ta vrsta oblasti), možete da kupite celu firmu, niže cene od toga nema. Znate, u inostranstvu kada se kupuje stan, čak i mali, vrednost stana je otprilike desetogodišnja kirija. To vi znate jako dobro, bolje od mene. Dakle, postavljam pitanje – zašto to Vlada radi? Zašto nastavlja da nas bruka i zašto nastavlja da rasprodaje ono malo kvalitetnih stvari koje još uvek imamo za prodaju? Oduvek sam zastupao privatnu svojinu u odnosu na državnu, ali, izvinite, ovo što se radi sa ''Telekomom'', i to ne samo sad, nego unazad godinu i kusur dana, koliko cela priča traje, to, bogami, dobro završiti neće. Po državu svakako, ali, verujte mi, ni za one koji su za ovo odgovorni.
Reč ima Božidar Đelić.
Gospodine Šami, nemam sumnje da ste vi vrstan matematičar. Međutim, cifre su cifre. Kažete da je apsurd da država odredi cenu nečega, ali DSS je podržao cenu od 400 miliona evra za 51% NIS-a. To je nešto što ste podržali. Tako da, ako je princip za jedno preduzeće prihvatljiv, zašto za drugo preduzeće nije prihvatljiv? Još jedan stvar. Pošto je moderna ekonomija u velikoj meri matematika, objašnjenje koje su dali drugi potencijalni zainteresovani ponuđači, a to znamo zato što su otkupili dokumentaciju, jeste upravo da ta minimalna cena od 1,4 milijarde evra za 51% kapitala jeste ozbiljna i za njih u ovom momentu previsoka cena. I niko se neće iznenaditi, među onima koji su bili potencijalni kupci ali nisu dali tu ponudu, ukoliko ovaj ponuđač, a to ćemo tek videti u danima koji dolaze, jer nema nikakvih tajnih pregovora nego se samo čeka da se vidi da li će ovaj potencijalni ponuđač poboljšati ovu ponudu, da ona ispuni minimum koji je Vlada Republike Srbije zacrtala. Nema nikakvih drugih uslova. Pitanje oko monopola ili manjka monopola. Danas ''Telekom Srbija'' ima skoro 100% učešća na tržištu fiksne telefonije, ali jedan od razloga zašto se krenulo u privatizaciju jeste da je taj monopol ukinut i već imamo neke druge firme koje nude te usluge. Najbitnija je činjenica da postoji dinamika na tržištu. Tako da, što se tiče pitanja monopola, to je pitanje za nezavisno telo, koje je ustavna kategorija i čiji je savet postavio ovaj dom, i na njemu će biti da se odredi oko ovog pitanja, ali još nismo došlo do tog momenta. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Zoran Šami, dva minuta.
Nisam raspravljao o ceni NIS-a, pod jedan. Pod dva, činjenica je da je novi vlasnik NIS-a značajno povećao profit, jasno je i zašto. Ali sad govorimo o ''Telekomu''. Ja i dalje tvrdim da je raspisana cena milijardu i 400 miliona niska. Uzmite u obzir da je na ovom istom tržištu "Mobtel" prodat za milijardu i 500 hiljada, a sigurno je trostruko slabija firma nego što je ''Telekom''. Moguće je da se cela priča odigrava u neko nevreme, kada neke ozbiljne firme ne žele da uđu u kupovinu, ali moguće je i to da su ozbiljne firme procenile da je ovoj vladi strašno stalo do toga da proda "Telekom" i da, naprosto, čekaju da padne cena. Svaki mudar i ozbiljan čovek bi u ovom trenutku celu priču zaustavio i sačekao (ako već mora jednog dana da se prodaje "Telekom", mada i dalje nisam u to uveren) neki trenutak, povoljniji po nas i po državu da se to proda. E sad, ako vi hoćete pošto-poto to da prodate, to je druga stvar. Uostalom, budućnost će vrlo brzo pokazati šta će dalje da se desi. Jedino mi je žao što ta budućnost ne garantuje da će naši državni interesi biti zaštićeni. Hvala lepo.
Reč ima narodni poslanik Dragan Šormaz, a posle njega narodni poslanik Petar Jojić.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodo ministri, pored nesposobne Vlade, očigledno je najveći problem države Srbije i njenih građana korupcija. Svi koji se bave merenjem stepena korupcije u nekoj državi, bilo u inostranstvu bilo kod nas, utvrdili su da je naročito u poslednje tri godine stepen korupcije u državi Srbiji drastično povećan i da su naše institucije u državi jedne od najkoruptivnijih u svetu, u Evropi sasvim sigurno. Videli smo juče jednu akciju policije gde je, zbog toga što je navodno oštećena država za neka dva miliona evra, uhapšeno sedmoro ljudi. Interesantno je da je objavljeno da je jedan od uhapšenih iz G17 plus, jedan da je pomoćnik ministra koji je iz SPS, ali nije rečeno da li je on iz SPS ili ne. Interesantno je da su mediji samo ovo apostrofirali, a za ovih pet se ćuti. Valjda ćemo saznati o kome se sve radi. Želeo sam to da pitam gospodina Dačića danas, ali ga nema, pa će moje pitanje biti upućeno Vladi, a pošto je tu ministarka Malović, koja je pokazala da ima veliku želju za borbom protiv korupcije, barem deklarativno, ali ne vidimo neke rezultate, ja ću ovo moje današnje pitanje uputiti njoj i nadam se nekim odgovorima. Naime, austrijski ''Por'', tj. konzorcijum koji je ta kompanija dobila na tenderu za izgradnju mosta preko Ade, pogodila je posao u vrednosti od 118.640.000 evra uz, kako piše u tenderu, ugovorom obuhvaćene i eventualne nepredviđene i naknadne radove u iznosu od 5% povećanja. Mi danas možemo da vidimo u svim medijima da se priča o nekoj cifri od 400 miliona evra, konkretno da je cena izgradnje tog mosta do sada dostigla čak 404.900.000 evra. Tačno je da se radi o tenderu gradske vlasti, ali me interesuje da li će se država pozabaviti ovim pitanjem i hoće li reagovati policija i sve nadležne institucije i proveriti šta se dešava s izgradnjom ovog mosta i zašto je cena izgradnje mosta toliko porasla u odnosu na ono koliko je bila predviđena i da li je u tom slučaju kršen zakon?
Ministarska Malović ima reč.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo uvaženi narodni poslanici, ne bih se složila s izjavom da je deklarativan stav Vlade Republike Srbije da se bori protiv korupcije. Ova vlada je nastala na pet ciljeva, jedan je borba protiv kriminala, organizovanog kriminala i korupcije, i svojim dosadašnjim radom smo pokazali da stremimo ostvarenju tog cilja. Podsetiću vas samo da su među prvim zakonima koje je ova vlada predložila i koji su usvojeni u ovom uvaženom domu svakako Zakon o Agenciji za borbu protiv korupcije, čiju punu primenu možemo i danas da vidimo, a zatim Zakon o oduzimanju imovine proistekle iz krivičnog dela, gde dosadašnja zaplena imovine iznosi više od 300 miliona evra. Ne bih rekla da su naši rezultati deklarativni, već su i konkretni, i upravo kroz ove činjenice koje sam navela mogu i da se sagledaju. Naravno, pripremamo i korake koje ćemo preduzeti u narednom periodu i ovom prilikom želim da istaknem da Vlada Republike Srbije to ne radi zbog evropskih integracija, već zbog suštinskih, kvalitativnih promena i poboljšanja života građana Srbije, a koji, naravno, koincidiraju i s evropskim integracijama. U narednom periodu ćemo pristupiti izradi i noveliranju akcionog plana koji treba da dovede do bolje koordinacije između državnih organa u suzbijanju korupcije. Što se tiče konkretnog predmeta u vezi kog ste mi postavili pitanje, na to, prosto, kao ministar pravde ne mogu da vam dam odgovor jer se ja ne bavim otkrivanjem kriminalnih aktivnosti unutar zemlje. Moja uloga je da obezbedim nesmetan rad suda i tužilaštva, što ću svakako činiti u svom radu, ali s obzirom na to što ste naveli da je ovih dana bila jedna odlučna akcija državnih organa u suzbijanju korupcije, to pokazuje da u ovoj zemlji ne postoje zaštićene ličnosti i tako će biti i ubuduće. Svako ko je učinio krivično delo i za koga postoje dokazi, odgovaraće. Zahvaljujem.
Reč ima narodni poslanik Dragan Šormaz, drugih tri minuta.
Možda će gospodin Đilas ipak biti procesuiran, ili barem njegovi saradnici, vezano za izgradnju ovog mosta. Navešću vam primer, a to možete da vidite i na letku koji je radio SNS. Najviši most u Evropi nalazi se u Francuskoj, a prilikom izgradnje tog mosta jedan kilometar je koštao 160 miliona evra. Dugačak je dva i po kilometra, visok 343 metra, ima sedam pilona i ukupna cena mu je 400 miliona evra. Ovde je raskinut ugovor sa slovenačkom kompanijom "SCT", koja je trebalo da radi samo prilazne puteve. Taj most do sada košta 405 miliona evra, a bilo je predviđeno, ponavljam, ispod 120 miliona evra. I vi meni sada govorite kako ste zaplenili 300 miliona evra u borbi protiv organizovanog kriminala i korupcije. Znate šta, prvo, pitanje je da li će sve to ostati, jer sudski procesi nisu završeni, da li će tu neko biti osuđen ili ne. To ste unapred… A drugo, pričate opet najviše o slučajevima organizovanog kriminala. Nisam vas pitao o borbi protiv organizovanog kriminala, pitao sam vas o borbi protiv korupcije. Zna se ko može da vrši i ko može da učestvuje u tome – samo onaj ko je na vlasti. I ovaj slučaj, što ste rekli da niko neće biti zaštićen, on je iz 2006. godine. Ja vas pitam šta se dešava sada. To što je došlo juče do hapšenja, to je delo iz 2006. godine, a juče su bila hapšenja. Da li treba da čekamo 2015. godinu da neko bude barem proveren za ovo što se dešava oko mosta na Adi? Za to vreme, dok se taj most u Beogradu gradi na takav način gde je cena očigledno više nego dupla, 40% je skuplji život u gradu u odnosu na pre dve godine, kada je gradnja počela. Grejanje je skuplje 36%,parkiranje je skuplje 70%, 20% je skuplji gradski prevoz, 40% je skuplja topla voda, 17% su skuplji vrtići i 45% je povećan broj korisnika narodnih kuhinja u Beogradu samo za godinu dana. Da li su to rezultati tih pet ciljeva o kojima govorite? Kažem vam – konkretnih rezultata nema, jer sva merenja pokazuju i svi statistički podaci da je Srbija više koruptivna država nego 2008. godine. Znači, možete vi da imate ciljeve, da osnivate agencije, ali rezultat nemate, rezultat ne postoji. Mogu da verujem da ne možete da kažete da li će biti, ali valjda možete da se potrudite svojim autoritetom da se proveri pitanje izgradnje tog mosta, da se pošalje UBPOK ili neko ko će da proveri poslovanje, zašto je taj most toliko skuplji nego što je ugovorom predviđeno da će koštati.
Reč ima ministarska Snežana Malović.
Kroz ovu sadašnju vašu diskusiju vidim potvrdu odlučnosti Vlade Republike Srbije da se bori odlučno protiv organizovanog kriminala ili korupcije, pošto vidim da razdvajate te dve pojave. Sami kažete da je ovaj predmet nastao 2006. godine. Meni je žao što on nije procesuiran 2006, 2007. ili 2008. godine, ali evo, sada smo mi odlučili, kada smo došli do dokaza, da taj postupak procesuiramo. Takođe, žao mi je kao građaninu Srbije, ne kao ministru pravde, što imamo oduzetu imovinu u vrednosti od 300 miliona evra. Da su se ti predmeti na vreme rešavali, svakako ne bismo imali najveću narko-grupu na Balkanu, koja je, nažalost, bila u našem komšiluku i nesmetano radila te aktivnosti. Zahvaljujem.
Narodni poslanik Dragan Šormaz, dva minuta.
Ako pričate o toj narko-grupi, pogrešnom ste se obratili, zato što, i po vašim podacima, ona je nastala tek 2008. godine, znači od kada ste vi vlast, i tada su počeli da kupuju preduzeća, od septembra 2008. godine. Nijednog trenutka nisam rekao da je taj proces od 2006. godine, nego da je delo očigledno učinjeno 2006. godine, a zašto je tek sada došlo do hapšenja, zaista to nije moj posao kao narodnog poslanika, da znam. Vi ste izvršna vlast, vi to treba da radite. Moje je ovde da vam postavljam pitanja, vaše je da odgovarate, a ne da vi meni postavljate pitanje šta je bilo 2006. godine. Inače, ja sam postavio pitanje, ako već pričamo o mostovima, još u novembru prošle godine nadležnom ministru Mrkonjiću, i sve vas obaveštavam da nisam dobio odgovor, vezano za izgradnju Žeželjevog mosta.Pitao sam šta će biti s tim tenderom, kada će biti potpisan ugovor, kolika će biti cena izgradnje mosta. Nisam dobio odgovor. U međuvremenu sam saznao da je potpisan ugovor sa drugoplasiranim na tenderu, da su dobili posao za pet miliona skuplje nego što je prvoplasirani – u pitanju je jedna španska firma, mada su se u međuvremenu drugi žalili na tender – i sada jure po Srbiji, po regionu i traže ko će za njih da izvodi radove na Žeželjevom mostu, a oni imaju pogođen posao. Znači, ne dovode radnike iz Španije, ne dovoze mašine iz Španije da naprave most, nego sada jure po Srbiji, i ne samo po Srbiji nego i po regionu, i traže ko će za njih da izgradi taj most. Znači, tenderi su očigledno problem, a to vam je rekla i EU, pošto vam je u dodatnih 600 pitanja postavila i pitanje o prodaji "Telekoma". Naravno, time ćemo se baviti u narednom periodu.
Reč ima narodni poslanik Petar Jojić, a posle njega narodni poslanik Željko Brestovački.
Gospođo predsedavajuća, dame i gospodo ministri, postavljam pitanje Vladi Republike Srbije – kada će se ispraviti velika nepravda učinjena prema retkim poljoprivrednim proizvođačima žitarice heljde i brašna od heljde na teritoriji Raške oblasti, a pre svega na teritoriji opština: Nova Varoš, Sjenica i Prijepolje? Tu nepravdu prema poljoprivrednicima Raške oblasti počinili su ministri u Vladi Republike Srbije, a pre svega ministri za poljoprivredu i finansije, ekonomiju i ekonomski razvoj. Dame i gospodo, građani Raške oblasti godinama biju bitku da ostvare svoje ustavno pravo i postanu jednaki pred zakonom i Ustavom. Naime, 2005. godine tadašnji ministar finansija Dinkić doneo je Pravilnik o utvrđivanju dobara i usluga čiji se promet oporezuje po posebnoj stopi PDV, kojom prilikom je stopa poreza koja je važila za promet svih poljoprivrednih proizvoda smanjena, a pre svega svih vrsta brašna, sa 18% na 8%, ali je u odnosu na brašno od heljde ostala 18%. Ovaj pravilnik, kao što sam rekao, doneo je pomenuti ministar. Za one u Vladi koji ne znaju šta je heljda kao žitarica, želim da objasnim, i njima i drugima koji gledaju ovaj program, a posebno proizvođačima heljde sa teritorije iz Raške oblasti. Dakle, reč je retkoj žitarici, koja uglavnom uspeva u Raškoj oblasti, na nadmorskoj visini od oko 1.000 metara. To područje Raške oblasti je klimatski najpogodnije za sejanje i proizvodnju ove retke, a veoma zdrave žitarice, koja sadrži veliki broj specifičnih hranljivih sastojaka, i čak se upotrebljava kao lek. Ova žitarica se upotrebljava isključivo kao zdrava hrana za ishranu naših građana. Pokazao bih, dame i gospodo ministri, pošto je nadležni ministar gospodin Petrović prisutan (Drži pakovanje brašna u ruci.) – ovo je pakovanje brašna heljde iz Nove Varoši. Najveći proizvođač te heljde jeste Jekoslav Purić iz sela Radijevići, ispod Zlatara. Ovo brašno je jedino oporezovano sa 18%. O čemu se ovde radi, gospodo iz Vlade? Ovaj vredni obrazovani čovek ostao je na selu sa svojom porodicom, kao vredan i ugledan poljoprivrednik, da se bavi proizvodnjom heljde. Međutim, poreski organi su ga naterali da proda farmu krava i teladi kako bi državi platio namete i poreze oko milion dinara. Dokle mislite, dame i gospodo iz Ministarstva, da tako postupate i gušite poljoprivrednike?
Narodni poslaniče (imate dodatnih deset sekundi), molim vas da imate mere u postavljanju poslaničkih pitanja. To što ste sada uradili… Zamislite da svaki narodni poslanik uzme proizvod nekoga ko proizvodi nešto u Srbiji i da krene da reklamira po klupama. Stvarno vas molim, postavite poslaničko pitanje ministru. Možda postoji još neki proizvođač toga, šta god to imate. Nemam, prosto, nijedan član Poslovnika da se na njega oslonim, ali to je verovatno pitanje dobrog ukusa i zdravog razuma. Molim vas da prvo uklonite proizvod i da postavite pitanje ministru kojem hoćete. Prijavite se, imate još deset sekundi, i molim vas da uklonite proizvod kojim reklamirate nekog od proizvođača.
Ministre, hoćete li ovaj pravilnik, koji je doneo ministar, staviti van pravne snage, jer on krši osnovna ljudska prava i stavlja u neravnopravan položaj ostale poljoprivrednike, a veliki ih je broj. Ne mogu da ih nabrajam, gospođo potpredsedniče, bio bi to veliki spisak. Izvinite me što sam pomenuo samo jednog čoveka. To je čovek koji je, pre svega, kvalifikovani agronom, fakultetski obrazovan, vratio se na selo i želi da se bavi ovim proizvodom...
Narodni poslaniče, tri minuta, zahvaljujem. Mislim da se, očigledno, nismo razumeli ili vi ne razumete šta ste učinili. Vi, kao narodni poslanik, reklamirate proizvodnju jednog proizvođača. Nemam ništa protiv ni proizvodnje ni proizvođača, naprotiv, kad bi se sve više radilo…, ali molim vas da zamislite da vaša prava podrazumeva još 249 poslanika. Drugi put vas molim da uklonite proizvod sa klupe, da ne narušavate ugled Narodne skupštine. Ministar Dušan Petrović želi reč. Izvolite.
Gospođo predsedavajuća, poštovano predsedništvo, dame i gospodo poslanici, slažem se s gospodinom Jojićem da se radi o izuzetno važnoj kulturi. U ovom trenutku Ministarstvo poljoprivrede priprema ceo niz mera koje će biti sadržina agroekonomske politike Srbije u ovoj godini. Između ostalog, iako ne postoji velika proizvodnja heljde, takođe se bavimo i iznalaženjem načina kako da na najbolji mogući način pomognemo uzgoj ove kulture – tu ste potpuno u pravu i što se tiče zdravstvenih svojstava heljde i proizvoda od heljde – i to ćemo mi učiniti putem jednog celog dijapazona podsticaja proizvodnje organske hrane. To nije ni lako, ni jednostavno i nije moguće to učiniti u kratkom roku. Mislim na organsku hranu generalno. Ta hrana postiže vrlo visoku cenu, znatno višu nego ona biljna proizvodnja do koje se dolazi primenom klasičnih mera agrotehnike, koja podrazumeva da se upotrebljava sve ono što savremena agrotehnika podrazumeva. Pre svega mislim na zaštitu bilja i na veštačko đubrivo. Nažalost, nije u mojoj kompetenciji da razmatram pitanje pravilnika koji utvrđuju stopu PDV-a – to je, naravno, u nadležnosti Ministarstva finansija – ali sam siguran da ćemo imati, kao što rekoh, jedan celovit niz mera i da ćemo vrlo brzo izaći pred javnost sa njim, tako da mislim da ćemo imati dobre uslove, između ostalog, i za uzgoj ove kulture u godini koja je pred nama.
Narodni poslanik Petar Jojić, drugih tri minuta.
Gospodine ministre, ovo je veliko ohrabrenje za građane Raške oblasti, da ćete vi kao novi ministar preduzeti odgovarajuće mere da se poboljša položaj poljoprivrednika koji se bave proizvodnjom heljde na području Raške oblasti. S obzirom da ste vi ministar za poljoprivredu, ima logike, a ima i mesta da to pitanje, ukoliko ne spada u vašu nadležnost, već u nadležnost Ministarstva finansija, sa kolegom ministrom finansija iznađete mogućnosti da se ovaj pravilnik stavi van pravne snage. Taj isti ministar je doneo i pravilnik po kome jedan stečajni upravnik treba u jednom preduzeću da uzme kao nagradu 580.000 evra. Ti podzakonski akti imaju, pre svega, koruptivne karakteristike. Zbog toga molim da se bar tim podzakonskim aktima posveti veća pažnja. Hvala vam.
Reč ima ministar Dušan Petrović.
Sasvim ću kratko. Kao što sam i rekao, gospodine Jojiću, između ostalog će i poreska politika biti razmatrana u celini, kada je u pitanju proizvodnja svih vrsta žitarica, uopšte biljna proizvodnja i stočarska proizvodnja. Imaćemo vrlo brzo jednu celovitu odluku i ne bih trošio vreme Parlamenta u ovom trenutku. To je vrlo važna i za preko dva miliona ljudi u Srbiji vitalna tema, jer se bave poljoprivrednom proizvodnjom. Naravno da je važna i za sve građane Srbije, zbog toga što od toga kako ćemo organizovati poljoprivrednu proizvodnju zavisi i ponuda prehrambenih proizvoda, pre svega najbitnijih životnih namirnica, tako da ćemo se s kolegama iz Ministarstva finansija i, naravno, s predsednikom Vlade baviti i ovim pitanjem.
Narodni poslanik Petar Jojić, dva minuta.
Postavljam pitanje vezano za poljoprivredu, a pošto je ministar pravde pomenula ovu oblast kada su u pitanju korupcija i kriminal, gospođo ministre – kada će se krenuti da se rasvetljava, otkriva i hapse oni koji su počinili ogroman kriminal u pogledu izdavanja u zakup državnog poljoprivrednog zemljišta…?
Narodni poslaniče, pravila postavljanja pitanja podrazumevaju da dva minuta koristite kao komentar na odgovor koji ste dobili od ministra kome ste postavili pitanje.
Zadovoljan sam odgovorom ministra. Hvala.
Onda nemojte koristiti dva minuta. Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Željko Brestovački, posle njega narodni poslanik Arpad Fremond.
Poštovana predsedavajuća, poštovani članovi Vlade, svi znamo da je poljoprivredna delatnost jedna od najznačajnijih delatnosti u oblasti privrede. Činjenica je da je u prošloj godini poljoprivredna proizvodnja bila na značajnom nivou, ali je tehnološki proces odvijan u teškim hidrološkim uslovima. Znači, mnogo padavina, mnogo problema kada je poljoprivredna proizvodnja u pitanju sa aspekta poljoprivrednog proizvođača. Znamo da su cene u to vreme, pre nešto više od godinu dana, bile katastrofalno niske, da je pšenica u vreme žetve iznosila svega osam do deset dinara, kukuruz takođe, znamo da je problem sa otkupom šećerne repe takođe postojao, ali, kada smo završili poslovnu godinu, poljoprivreda je napravila jedan značajan finansijski efekat za celu državu i sistem. Najveći suficit je ostvarila poljoprivredna proizvodnja, što je za svaku pohvalu. Svega toga ne bi bilo da se država na korektan način nije uključila u problematiku zaštite poljoprivredne proizvodnje i svojim subvencijama, regresima i pomoći malim poljoprivrednim gazdinstvima obezbedila na adekvatan način bolju poljoprivrednu proizvodnju. Moje konkretno pitanje jeste – kako u ovoj godini obezbediti još bolji uspeh kada je poljoprivredna proizvodnja u pitanju i kako zadovoljiti sve potrebe? Naime, ovih dana počinje setva, lepo je vreme i naši ratari su krenuli u polja. Problem smo imali kada je u pitanju snabdevanje mlekom, uljem i mnogim drugim proizvodima u prethodnom periodu. Kako nadomestiti taj nedostatak sredstava našim poljoprivrednim proizvođačima i pomoći im da povećaju proizvodnju i smanje te nestašice na tržištu?Šta ćemo uraditi? Ministar je prvog radnog dana po dolasku na ovo mesto doneo jednu nepopularnu ali iznuđenu odluku, a to je zabrana izvoza pšenice i brašna iz Srbije. Mislim da je to iznuđena odluka. Da li ćemo imati problem s našim prerađivačima, tj. mlinsko-pekarskom industrijom, kada je u pitanju tržište u okruženju i gubljenje naših pozicija u tom delu? Mislim da je neophodno izvršiti neke promene kad je ta uredba u pitanju, pa vas molim da se u narednom periodu donesu sve uredbe koje su neophodne za funkcionisanje poljoprivredne proizvodnje u oblasti subvencija i regresirane proizvodnje, da bi naši poljoprivredni proizvođači imali dobar osnov za narednu poljoprivrednu godinu.
Reč ima ministar.
Poštovani gospodine poslaniče, Vlada je donela uredbu kojom je ograničila izvoz pšenice i brašna iz Srbije. Mislim da ste i vi i sve vaše kolege mogli da vidite proteklih dana da smo imali vrlo ozbiljne razloge da takvu odluku donesemo. Iz Srbije je od početka žetve do pre nekoliko dana, kada je ta uredba doneta, izvezeno preko 650.000 tona pšenice i brašna. Našim bilansima je predviđeno da izvoz neće biti veći od pola miliona tona i građani Srbije su bili dovedeni u vrlo ozbiljnu opasnost, da može da dođe do poremećaja u snabdevanju tržišta osnovnim životnim namirnicama, pre svega hlebom, a onda i drugim proizvodima od brašna i proizvodima pekarske industrije. Kao što rekoh, Vlada je donela ovu meru da bi zaštitila građane Srbije, jer je to naša dužnost i naša obaveza iznad svake druge obaveze. Postoje, naravno, legitimni interesi koji su ovakvom odlukom ugroženi, a to su interesi mlinarske industrije, koja je imala i ima još uvek ugovorene poslove sa pre svega susednim ali i nekim drugim zemljama. Mi smo u proteklih nekoliko dana vrlo pedantno proverili sve što je vezano za utvrđivanje tačnih količina pšenice u zemlji i danas je Vlada Republike Srbije donela odluku kojom je odobrila izvoz 33.000 tona brašna u narednih nekoliko meseci dok važi ova uredba o restrikciji spoljnotrgovinskog prometa pšenicom i brašnom. Vrlo nam je bilo važno da zaštitimo interese mlinarske industrije, a isto tako i da zaštitimo interese pre svega naših susednih zemalja, Crne Gore, Bosne i Hercegovine, Makedonije, koje su se našle u problemu sa snabdevanjem brašnom. Mislim da će ova mera potpuno stabilizovati prilike u pogledu ovog pitanja. Izvoz od 33.000 tona brašna u narednim mesecima neće ugroziti naše bilanse kada je pšenica u pitanju i neće dovesti do destabilizacije u snabdevanju tržišta. S druge strane, Vlada Republike Srbije je danas, takođe uredbom, na određeni period, do polovine juna, potpuno ukinula carine na uvoz pšenice i odobrila kvotu od 100.000 tona pšenice koju će biti moguće uvesti u Srbiju u tim narednim mesecima. Dakle, potpuno smo otvorili prostor svakome da, ukoliko želi, može naći interes da uveze pšenicu. S druge strane, poljoprivredni proizvođači neće biti ugroženi, jer ćemo mi spoljnotrgovinski režim, a pre svega mislim na carinski režim, vratiti posle 15. juna. Ovo je jedan set mera koji će potpuno zaštititi tržište u Srbiji, zaštititi građane Srbije, a neće ni oštetiti niti ugroziti interese industrije, koja je te svoje interese pronašla u spoljnotrgovinskom prometu. Ovo je odgovor na drugo pitanje, iz domena poljoprivrede, a ono prvo se odnosi na spoljnotrgovinski režim. Vrlo brzo ćemo izaći s jednim potpunim predlogom agrarne politike pred Vladu Republike Srbije. Dakle, ovde govorimo o Ministarstvu poljoprivrede, trgovine, šumarstva i vodoprivrede. U ovom trenutku mogu da kažem da ćemo učiniti sve što je u našoj moći da pomognemo i podstaknemo stočarsku proizvodnju zbog toga što naša zemlja, nažalost, ima jedan vrlo ozbiljan strukturni problem – u 2010. godini od ukupne proizvodnje u poljoprivredi samo nešto malo više od 28% je stočarska proizvodnja, a sve ostalo je biljna proizvodnja. Srbija mora da krene prema jednoj sasvim drugačijoj strukturi, jer ćemo imati dobru poljoprivredu kada budemo imali 60% stočarske proizvodnje, a 40% biljne proizvodnje. Imaćemo jedan vrlo ozbiljan posao i zadatak da pronađemo način kako da to postignemo. Subvencionisanje kamata na kredite koje će uzimati poljoprivrednici, s jedne strane, i prehrambena industrija, s druge strane, biće glavni instrument naše agrarne politike. Tu je i ministar ekonomije. Nadam se da ćemo vrlo brzo postići saglasnost oko toga da to bude i bitan elemenat politike koju ćemo upotrebiti da pomognemo prehrambenoj industriji.
Želite li dodatno pitanje? (Da.)
Zadovoljan sam odgovorom, a nadam se da su i naši mlinari zadovoljni ovom uredbom i da će to usloviti bolje funkcionisanje tržišta u narednom periodu. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Arpad Fremond, a posle njega narodna poslanica Aleksandra Janković.
Poštovana predsedavajuća, poštovano predsedništvo, poštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici, želeo bih da postavim pitanje kao narodni poslanik Saveza vojvođanskih Mađara u vezi s penzijskim i invalidskim osiguranjem poljoprivrednih proizvođača. Krajem prošle, 2010. godine usvojene su izmene i dopune Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju. U 3. stavu člana 13. ovog zakona se definiše ko se smatra članom poljoprivrednog domaćinstva – član poljoprivrednog domaćinstva, porodičnog poljoprivrednog gazdinstva, odnosno mešovitog domaćinstva u smislu ovog zakona je lice koje živi i radi na poljoprivrednom domaćinstvu, porodičnom poljoprivrednom gazdinstvu, odnosno u mešovitom domaćinstvu. Moje pitanje upućujem ministru poljoprivrede, pošto je on prisutan. Inače, ova problematika se ne tiče samo Ministarstva poljoprivrede, nego i nekih drugih, ali ipak ste vi tu, gospodine ministre, i ovde se radi o poljoprivrednim proizvođačima. Na osnovu čega može da se utvrdi da li neko radi na poljoprivrednom domaćinstvu? Kako se postupa ukoliko neko samo živi na toj adresi, ali se ne bavi poljoprivredom? Šta se dešava ako je neko izdao zemljište u zakup? Kako se utvrđuje da neko radi u poljoprivredi? To je ključno pitanje, a to možemo, prema ovome zakonu, samo da pretpostavimo. Da li su konsultovani poljoprivredni proizvođači po tom pitanju? To me interesuje. Šta se dešava ako je neko, na primer, studirao medicinu, ne želi da se bavi poljoprivredom, ali ima zemlju na svom imenu jer ju je nasledio, živi u tom domaćinstvu, nije se još zaposlio, a država ga vodi kao poljoprivrednog proizvođača? Ovo je samo jedan od problema. Drugi je da Poreska uprava i Fond na osnovu ovog zakona traže od svakog člana poljoprivrednog domaćinstva, bez obzira da li ima ili nema zemlju na svom imenu, da plaća PIO, koji na godišnjem nivou iznosi 42.818 dinara za poljoprivredne proizvođače. Fond i Poreska uprava po službenoj dužnosti obavezuju članove domaćinstva da plate PIO, bez ikakvog konsultovanja poljoprivrednih proizvođača. Može da se desi, na primer, da cela porodica sa četiri člana mora da plati po osobi 42.000 dinara, ukupno 170.000 dinara državi, a imaju ukupno samo tri hektara zemlje. Mi iz Saveza vojvođanskih Mađara smatramo da je ovo nemoguća misija i da članovi malih poljoprivrednih gazdinstava nemaju od čega da isplate toliko sredstava na godišnjem nivou. Šta se dešava na terenu? Nažalost, traži se plaćanje PIO od onih koji poljoprivredno zemljište izdaju u zakup. U nekim poreskim upravama, kao što je Bačka Topola, neće da izdaju rešenje o uplaćenom doprinosu ako je samo jedan član platio PIO. Traže da plaćaju svi, svaki član porodice poljoprivrednika, i kažu da neće dobiti ni subvenciju ako svi ne plate PIO. Siguran sam da zbog ovoga ogroman broj proizvođača nije ni registrovan trenutno. Mi smo o ovom problemu pričali već na Odboru za poljoprivredu. Predstavnici Ministarstva poljoprivrede su rekli da će ipak dobiti subvenciju svi. Znači, samo je dovoljno da jedan član plaća. Sad tražim od vas, gospodine ministre, da s gospodinom Ljajićem, gospodinom Krkobabićem i premijerom nađete nekakvo rešenje za ovo pitanje i interesuje me vaš stav o tom pitanju. Hvala vam na pažnji.
Reč ima ministar Dušan Petrović.
Slažem se da imamo ozbiljno pitanje. Ono što mogu u ovom trenutku da vam kažem, jeste da je pre nekoliko nedelja to pitanje otvoreno, čak pre nego što je u ovom parlamentu doneta odluka o rekonstrukciji Vlade. Siguran sam da, zbog toga što je u Vladi došlo do personalnih promena i zbog toga što je ceo taj proces okupirao manje-više sve na određeni način, nisu donete određene odluke i predlozi. U pravu ste potpuno, mi imamo jedno pitanje koje je uspostavljeno novim zakonom. To pitanje, ukoliko bi se menjalo, ono se samo zakonom i može promeniti. S druge strane, postoje određene nejasnoće koje bi mogle da budu rešene podzakonskim aktima i upravo se članovi Vlade o kojima ste govorili, resorno zaduženi ministar Ljajić i potpredsednik Vlade Krkobabić, bave tom stvari. Mislim da će rešenje biti vrlo brzo pronađeno. Što se tiče Ministarstva poljoprivrede, mogu da kažem da, u svakom slučaju, sve ono što se da uklopiti u postojeći zakon, u podzakonske akte, ne protivrečni ovim propisima, a da je potrebno da bude rešenje, neće biti teže za poljoprivrednike nego prošle godine. Pošto smo, naravno, u periodu godine kada je nužno da vrlo brzo definišemo sve uslove za ovogodišnju poljoprivrednu proizvodnju, sva ta rešenja i sve te odluke će biti donete u najkraćem vremenu.
Narodni poslanik Arpad Fremond. Imate tri minuta.
Hvala gospodinu ministru na odgovoru. Tražim od vas da budete inicijator rešenja ovog problema. Ono što je još izuzetno važno jeste da bi trebalo da nađemo nekakvo rešenje za PIO. U stvari, da li će subvencije, na primer, za sledeću godinu da budu vezane za plaćanje penzijskog i invalidskog osiguranja? To je isto ključno pitanje za ubuduće. To se samo od 2008. godine primenjuje. Nije u redu ni da neko sa 0,5 hektara plaća isti iznos za PIO kao onaj koji ima 100 hektara. Na ovome isto treba da insistiramo i nekako to da promenimo. Hvala vam na odgovoru i tražim od vas da budete inicijator rešenja ovog problema. Hvala vam najlepše.
Reč ima narodna poslanica Aleksandra Janković, a posle nje narodni poslanik Ivan Andrić.
Nekako, prosto, nemam sreće da ministar kome bih postavila pitanje bude i fizički prisutan. Naime, imala sam pitanje da li će se M.M. ograditi od S.Č. zbog PP? U prevodu – da li će se novopečeni ministar za ljudska i manjinska prava Milan Marković ograditi od akcije prethodnog ministra za ljudska prava Svetozara Čiplića zbog PP, odnosno Parade ponosa? Dana 25. novembra 2010. godine postavila sam pitanje ministru za manjinska prava S.Č., koji je bio odsutan, pa je u njegovo ime tada odgovorio premijer Cvetković. Na pitanje da li postupak protiv desetorice članova patriotskog udruženja "Obraz", uhapšenih 10. oktobra 2010. godine, predstavlja kršenje elementarnih pravila krivičnog postupka, jer u sudskim spisima nema nijednog dokaza koji bi potkrepljivao sumnju da su okrivljeni počinili delo za koje se terete, gospodin Cvetković je odgovorio da ne zna šta da odgovori jer nije upućen. Nije bio upućen ni u to da PP nije bio javni, već privatni skup. Premijer nije, kada sam mu postavila pitanje, bio upućen ni u to da je tadašnji ministar za ljudska prava Svetozar Čiplić išao uz transparent "Smrt državi". Državni funkcioner propagira smrt državi. Zato sam i htela da pitam da li bi se M.M. odrekao bar ove aktivnosti S.Č., a ovako ću morati da postavim pitanje fizički prisutnoj gospođi ministru pravde – da li je to ponašanje državnog funkcionera, koji ide uz transparent "Smrt državi", nešto što je osnova za podizanje krivične prijave? Pored toga, vi ste, gospođo ministre pravde, bili krajnje korektni i podržali predlog zamenika šefa poslaničke grupe gospodina Markićevića da se oformi jedna parlamentarna delegacija koja bi obišla sve pritvorenike i utvrdila u kakvim uslovima se oni nalaze, jesu li im iznuđivani iskazi i da li su izloženi torturi ili bilo kakvim provokacijama. U kancelariji sekretara Skupštine gospodin Markićević je tada razgovarao s novoizabranim predsednikom Odbora za bezbednost gospodinom Bajatovićem, koji je takođe izrazio spremnost da se utvrdi da li su, kako i koliko ispoštovana prava mladih ljudi koji su preventivno uhapšeni, a sada se preventivno drže u pritvoru skoro šest meseci. Tu inicijativu podržao je i kolega iz DS-a Srđan Milivojević. Znači, pitam vas, gospođo ministre pravde – da li vi stojite iza izjave gospodina Homena da će odgovor države biti jeziv i da li u jezivo ponašanje spada i provokacija gej-aktivista, koji su predvođeni jednim čuvenim rediteljem 3. i 4. marta, kada je bilo suđenje desetorici iz "Obraza", ušetali u zatvorski deo Palate pravde, tik ispred deset uhapšenih pripadnika "Otpora", provocirajući ih pre izlaska na suđenje? Kako uopšte neko od civilnih lica može da uđe u to odeljenje Palate pravde?
Tri minuta. Reč ima ministarka Snežana Malović.
Mislim da je svima nama, i poslanicima u Parlamentu i nama koji smo odgovorni za funkcionisanje svojih resora, stalo do toga da stanemo na put nasilju koje se dešavalo i na beogradskim ulicama, ali i na nekim sportskim događajima. Više puta u ovom parlamentu smo pričali o tome. Ja sam imala tu dužnost da branim zakone koji su uvodili određene mere, koje je trebalo da doprinesu tome da odgovor države bude onakav kakav zaslužuje kada dođe do ovakvih izgreda. Tada smo svi zajedno konstatovali da su to, naravno, represivne mere, a da su državi potrebne preventivne mere i da je potrebno da u samim školama imamo adekvatnu edukaciju i adekvatno zanimanje za mlade ljude ne bismo li ih izveli na pravi put. Neću ulaziti u rad sudova i tužilaštava. Nije moja nadležnost kao ministra pravde da se mešam u njihov rad i naravno da to neću činiti. Malopre sam rekla da je Ministarstvo pravde odgovorno da obezbedi nesmetan rad sudova i tužilaštava, i to ćemo činiti, a nećemo zadirati u to kakve odluke će donositi. Što se tiče izjave državnog sekretara Slobodana Homena, mislim da je ona izvrgnuta i izvučena iz konteksta. Podsetiću vas da je tog dana na beogradskim ulicama došlo do velikog uništenja imovine, došlo je do toga da su neki ljudi bili u opasnosti i po svoj život i da je on mislio na to da mora da postoji adekvatna reakcija državnih organa, prvenstveno policije, da dođe do smirenja događaja na beogradskim ulicama, a da, naravno, zavisno od toga da li postoje dokazi protiv određenih lica, dođe i do njihovog procesuiranja.
Narodna poslanica Aleksandra Janković, drugih tri minuta.
Gospođo Malović, naravno da niko od nas nema ideju da se meša u sudski proces, ali vam kao psiholog osnovano tvrdim da izjava gospodina Homena da će država imati jeziv odgovor ne može doprineti nikakvom smirivanju situacije. Osim toga, skoro šest meseci je prošlo, a u pritvoru se nalazi još uvek 35 osoba. Jedno od pitanja koje sam postavila je – šta se dogodilo sa inicijativom da se utvrdi stanje ljudskih prava mladih ljudi koji se nalaze još uvek u pritvoru? Da li se, recimo, čeka da se supruga vođe "Obraza" Mladena Obradovića Jelena porodi, pa da joj sin napuni 18 godina, pa da se konačno oni mogu braniti sa slobode? Znači, oni su preventivno uhapšeni, jer se radi o ljudima koji nisu ni učestvovali u famoznom PP.
Reč ima ministarka Snežana Malović.
Sad se malo nalazim u ulozi advokata, ali evo, pokušaću da vam odgovorim na pitanje. Zakonik o krivičnom postupku reguliše da svako ko je učinio krivično delo i za koga postoji saznanje da je učinio krivično delo, ima obavezu da to uradi. Nisam čula za to da se podnosi krivična prijava zbog povrede osećanja. Postoje neke druge vrste postupka kada neko ko je uvređen, može pokrenuti tužbu protiv lica koje je tu uvredu i učinilo. Takođe, ovom prilikom želim da vam odgovorim i na to što ste rekli da su povređena prava pritvorenika. Ja u osnove za pritvor neću da ulazim. One su regulisane Zakonom o krivičnom postupku i mogu da budu različite, od ponavljanja krivičnog dela, uticaja na svedoke itd. Ne znam po kom osnovu su ta lica još uvek u pritvoru i. kao što sam reklamalopre, u to neću ulaziti. Što se tiče ponašanja u zatvorima, mogu odgovorno da tvrdim da se, s obzirom na stanje u zatvorima, prema njima odnosi kao prema svakom drugom pritvoreniku. Srpski zatvori su otvoreni i za sve međunarodne organizacije ili za organizacije koje su ovlašćene, prema Zakonu o izvršenju krivičnih sankcija, da vrše nadzor. To se gotovo svakog meseca čini, zavisno od organizacije koja to radi. Prema tome, i u odnosu na njih, ali i u odnosu na ostale pritvorenike i zatvorenike, može se proveriti stanje ljudskih prava.
Narodna poslanica Aleksandra Janković, dva minuta.
Svakako da se to stanje može proveriti, ali mi smo imali obećanje da će biti napravljena parlamentarna delegacija koja je sačinjena od različitih stranaka i koja može da utvrdi to stanje. Znači, ovo saznanje koje imam o tome da su 3. i 4. marta gej-aktivisti praktično provocirali ljude koji su u pritvoru je nešto što već ukazuje na to da njihova ljudska prava nisu ispoštovana. Drugo, gospođo Malović, moje pitanje je stvarno – kako se može zvati poredak u kome su zabranjeni mirni protesti, u kome su zabranjeni molebani, u kome se hapse čak i mladići od kartona? Ne znam da li znate da su se u pritvoru našli članovi SNP, "Naši 1389" zato što su imali generala Mladića na kartonu? Policija je na kraju pustila člana Upravnog odbora "Naši 1389", ali je ostavila kartonskog generala u policijskom pritvoru do daljnjeg. To je veoma zanimljivo. Znači, prosto me zanima po kom kriterijumu se u pritvoru drže isti oni mladi ljudi koji su idejni tvorci čitavog brenda "Srbin". Vladimir Putin je shvatio i sa radošću prihvatio poruku sa "Obrazovog" plakata – "Putin Srbin". Nadamse da ćete i vi.
Reč ima poslanik Ivan Andrić.
Poštovano predsedništvo, poštovani ministri, opet je odziv, bez obzira što je nova vlada u pitanju, isti kao i u prošloj vladi. Većina naših omiljenih ministara opet nije došla, na čelu sa "majkom" Vukom Jeremićem. Ali, sačekaćemo ga mi, naravno. Nije problem, mi smo tu. Imam nekoliko pitanja i sva su vezana za ekonomiju. Žao mi je što premijer nije u mogućnosti da dođe, ali sam siguran da postoji kapacitet koji će vam dati da odgovorite na ova pitanja. Naime, prva stvar koja me zanima je reforma javnih preduzeća. Imali smo sednicu u Parlamentu neposredno pred izbor ove vlade na kojoj je premijer, tadašnji i sadašnji, rekao da predmet koalicionih razgovora nije podela javnih preduzeća, niti uopšte politička promena u tom smislu. Onda je Vlada izabrana i mi smo u njegovom ekspozeu čuli da postoji nekakav plan koji će važiti za ovu rekonstruisanu tzv. novu vladu i u kome će se reformisati javna preduzeća, a sve u smislu da ona ne budu više partijski raspoređivana koalicionim dogovorom. Moje prvo pitanje je – dokle se sa tim stiglo i šta to tačno podrazumeva? Ono što nas u političkom smislu buni, to je kako to da tri i po godine nije bilo potrebe za ovim, a sada je odjednom čak i premijer rekao da se o tome ne razmišlja, da poslanici LDP greše kada insistiraju na tome da to postanu u prvom koraku i prava javna preduzeća, kakva postoje u civilizovanom svetu, a čija bi osnovna razlika u odnosu na danas bila ta da su nezavisna od političke garniture koja je na vlasti. To se na neki način zove ili sve sjedinjuje ta njihova nezavisnost i stručnost u pojmu korporativno upravljanje. Prvi preduslov bi bio da se na mesta u javnim preduzećima dolazi javnim konkursom, što je osnovni nedostatak koji danas postoji. Žao mi je što gospođa Kalanović nije tu, ali siguran sam da i na moje drugo pitanje takođe možete da odgovorite, a to je giljotina propisa. Pre neki dan smo videli da je, od 340 predloga koje je Vlada utvrdila kao neophodnost, tek svaki peti usvojen do danas. Prvo, da li je to tačno? Drugo, ukoliko je tačno, koji je razlog za neispunjenje tog plana koji predstavlja i osnovu funkcionisanja ekonomskog sistema u Srbiji?
Zahvaljujem. Da li neko od članova Vlade želi da odgovori? (Da.) Ministar Nebojša Ćirić ima reč. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine Andriću, zahvaljujem na pitanju. Krenuću od drugog pitanja koje ste postavili, a tiče se giljotine propisa. Giljotina propisa je na početku mandata Vlade 2008. godine, a i ove rekonstruisane, jedan od prioriteta. Na pitanje da li je uspešno prošao svaki peti propis koji je trebalo da bude ukinut, izmenjen, dopunjen, a ostali nisu, odgovoriću vam direktno da ste samo delimično u pravu. U nekim oblastima, kao što je npr. registracija preduzeća, prijavljivanje radnika, pravljenje tzv. jednog mesta ili one stop shop-a, tu smo dosta uznapredovali. Agencija za privredne registre – sada, primera radi, kada prijavljujete zaposlene ukoliko ste vlasnik preduzeća, to obavljate na jednom mestu, ne morate da idete na ne znam koliko šaltera. Postoje egzaktni podaci kolike su uštede u novcu vezane za ukidanje propisa, ali u jednom drugom delu se slažem s vama. Postoji definitivno otpor demokratije i na republičkom i na lokalnom nivou i u smislu izdavanja dozvola i pojednostavljivanja procedure. Reći ću vam da smo u nekim segmentima uznapredovali. U nekim sasvim sigurno ima sasvim puno prostora. Mislim da se radi o jednoj stvari koja se decenijama nije menjala, tako da je možda i nerealno očekivati da nešto što je prisutno kao veliki problem može da se promeni brzo, ali sasvim sigurno ćemo učiniti sve što je u našoj moći da to uradimo. Što se tiče reforme javnih preduzeća, pitanje je delimično u nadležnosti Ministarstva ekonomije – konkretno, javna preduzeća su u nadležnosti Ministarstva finansija – ali u svakom slučaju, kao neko ko ovde nastupa i istupa u ime Vlade, pokušaću da vam odgovorim. U smislu korporatizacije koju ste pomenuli, neka od javnih preduzeća su taj proces već započela. Primera radi, "Telekom". Vlada je naložila "Telekomu" da se uspostavi korporatizacija. Što se tiče "Aerodroma Beograd" kao javnog preduzeća i nekih drugih, taj proces je započeo. Ono što je, recimo, u nadležnosti Ministarstva ekonomije, što se tiče zastupnika kapitala, raspisali smo preko Agencije jedan javni poziv za izbor upravo rukovodilaca, menadžera (nazovite ih kako hoćete), koji se biraju po profesionalnoj osnovi, na osnovu svojih kvalifikacija, obrazovanja i radnog iskustva, a ne na osnovu partijske knjižice. S druge strane, sličnu stvar smo uradili i u nekih 15 poljoprivrednih preduzeća u kojima su raskinuti ugovori. Ona su sva u Vojvodini, npr. Aleksa Šantić, Gakovo i ostali, gde su i zastupnici kapitala i direktori preduzeća ljudi koji su izabrani po principu stručnosti. Slična stvar je urađena i sa PIK Zemun, sa PKB. To nisu javna preduzeća, ali samo da proširim i na državna preduzeća. Sasvim sigurno postoji veliki broj javnih preduzeća gde su direktori izabrani po partijskom ključu, ali mislim da je proces započet i da će u narednom periodu biti završen.
Reč ima narodni poslanik Ivan Andrić.
Hvala na odgovoru, ali očekivao sam malo političkiji odgovor, jer je pitanje političko. Ako pogledamo javna ili državna, kako god, preduzeća u državnom vlasništvu ili pod državnom kontrolom, ne postoji čak ni neki registar koji ih objedinjuje, ali kažemo da ih ima oko 700 u Srbiji, što na lokalnom nivou i taj neznatan broj od 30-ak ili 25 na republičkom nivou. Kada taj broj uporedimo sa tim brojem koji ste rekli, ajde i da pretpostavimo da niste pomenuli sve, opet je taj proces zanemariv u odnosu na ukupan broj preduzeća. Ovo pitanje je dosta važno, zato što je osnovni ili jedan od osnovnih problema sa kojima se i Vlada Srbije bori, a koji smeta i građanima, problem korupcije. I treba da pričamo otvoreno. Nas zanima ta tema, u stvari. Ne zanima nas da direktor bude iz neke druge stranke, ali upravo, kada povežemo i temu giljotine propisa, vi ste to nazvali otporom birokratije i to je uvijen odgovor na to, naravno da niko ne želi da ukine mesto ili odluku na kome će moći da ucenjuje građane Srbije, i tu ne treba ni očekivati saglasnost, naročito po dubini, po lokalu, zato što to i jeste glavni osnov korupcije u našem društvu, a drugi najveći osnov za korupciju je upravljanje javnim preduzećima i te teme možemo da sjedinimo u jednu. Ukoliko sam vas dobro razumeo, kažete da je neki proces započet. Tu postoje neki pojedinačni primeri, to i sami vidimo u medijima, ali prosto ostaje utisak da je to samo priče radi. Kao da je Vlada shvatila da to jeste jedan od osnovnih problema, da je to nešto što smeta građanima i da postoji jedna površina kojom će se Vlada baviti, ali suštinski odgovornost za to ne postoji, niti je iko spreman da je preuzme. Slično kao sa blanko ostavkama. Dakle, Vlada želi da ukine blanko ostavke, svi pričaju o tome, a poslanici vladajuće većine imaju blanko ostavke. Tu postoji nekakav jaz između onoga što se govori i onoga što je realno stanje. Zbog građana Srbije moram takođe da kažem da su ta javna preduzeća i najveći gubitaši u Srbiji. Njihov akumulirani dug je, prema nekim procenama, oko pet milijardi evra. S druge strane, taj dug uzrokuje da jedan celokupni lanac u ekonomiji stoji i ne mrda. Zbog toga mislimo da je ovo pitanje od presudnog značaja i taj odgovor koji ste dali ne uliva nam poverenje da u Vladi, i ovako reformisanoj, kako god, postoji dovoljno snage i energije, a pre svega političke želje da se s tim problemom izbori. I to je još jedna od stvari koje ćemo očigledno ostaviti za neku buduću vladu i za vreme posle izbora, pošto to podrazumeva i otvaranje nekih duboko bolnih socijalnih pitanja, reforma javnog sektora, i prosto nam ne uliva poverenje da će Vlada to uraditi u poslednjim mesecima svog mandata. Tako nešto nije ni realno da se desi. Ono što je nas zanimalo je otkud ta promena u stavu premijera u roku od samo nekoliko dana kada je rekao da to nije predmet razgovora. …
Vreme. Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Milan Lapčević.
Poštovano predsedništvo, poštovani gospodine potpredsedniče Vlade, dame i gospodo ministri, da se vratimo na priču o skandaloznoj prodaji "Telekoma" i da tu stvari isteramo na čistac. Čuli smo šta je leva strana rekla o tome šta misli o prodaji "Telekoma" i kako je tekao čitav proces, a mene interesuje šta će reći desna strana ovde u sali, od prisutnih ministara. Čitava stvar oko prodaje "Telekoma" je počela pre otprilike dve godine, kada je nesposobna vlast, koja je dovela Srbiju do enormnog zaduživanja i praktično do bankrota, odlučila da najprofitabilniju kompaniju u Srbiji proda pošto-poto, ne bi li se izvukla pred izbore dobijajući nešto malo novca da produži svoju vladavinu. Čitav proces je tekao na jedan skandalozan način, pod velom tajne, pun nezakonitih postupaka, pun kontroverzi i, praktično, predstavlja bruku za državu. Da se može pričati o čistoj nameštaljci, govori i sam tok postupka privatizacije "Telekoma". Naime, aprila prošle godine Vlada je raspisala javnu nabavku ili tender za privatizacionog savetnika za prodaju 51% "Telekoma Srbije". Na taj tender se javila jedino "Siti grupa", sa svojom nepotpunom ponudom, koja nije bila ispravna, a pritom je bila i u debelom sukobu interesa, s obzirom da radi za jednog od najzainteresovanijih potencijalnih kupaca "Dojče Telekom", i Komisija za javne nabavke je na svojoj sednici odlučila da predloži Vladi da se ponuda odbije i da se ne sklapa ugovor sa jedinom kompanijom koja je podnela zahtev. Vlada je na volšeban način odlučila drugačije i sklopila ugovor sa "Siti grupom". Oktobra je raspisan tender. Najavljivane su brojne kompanije, najveće na svetu, da će učestvovati na tom tenderu. Licitiralo se ciframa. Došli smo do kraja godine, kada nije bilo nijednog ponuđača, i produžen je rok za još dva meseca. U tom produženom roku dobili smo jednu jedinu ponudu, koja je od svih označena kao nepristojna, ponižavajuća i skandalozna. Dobili smo izjave zvaničnika da "Telekom" neće biti prodavan ispod cene, pa vas pitam, gospodine Ćiriću, s obzirom da ste bili član radne grupe – zašto je radna grupa odlučila da se da dodatni rok i na osnovu kojih to pravila je dat dodatni rok jedinom ponuđaču da ispravi svoju ponudu? Ako je u tenderu pisalo da minimalna cena mora da bude 1,4 milijarde, a "Telekom Austrija" je ponudio 950 miliona, čime nije ispunio osnovne uslove tendera, na osnovu čega je radna grupa odlučila da prihvati ponudu i da dodatni rok za dopunu ponude?
Ministar Nebojša Ćirić ima reč.
Gospodine Lapčeviću, dame i gospodo, pokušaću što konciznije da odgovorim na vaše pitanje. Bio sam član radne grupe, međutim, već tri-četiri meseca, ako ne i više, ne učestvujem u radu radne grupe. Koliko je meni poznato, a govorim u ime Vlade, ovde nije prihvaćena ponuda austrijskog "Telekoma", već je dato dodatno vreme, tj. dodatni rok da oni dopune svoju ponudu. Što se tiče vaše primedbe vezane za cenu, uslovi tendera su jasni. Minimalna cena je 1,4 milijarde evra za 51% kapitala. I javno sam izjavio pre nekoliko dana ili nedelja, evo ponoviću i kao deo mog odgovora na vaše pitanje, a govorim u svoje i ime Ministarstva ekonomije – ne smatram da cena treba da se smanji ispod 1,4 milijarde evra i sasvim sigurno neću glasati za to. Ne mislim ni da će to bilo ko drugi uraditi. U vezi s vašim pitanjem ko je mogao, da li je u skladu sa zakonom itd., vi imate pravo, kao prodavac, da date dodatni rok. To nije prvi put. U bilo kojoj prodaji privatne, državne kompanije, mešovitog preduzeća, imate pravo da date dodatni rok da bi taj koji je dao ponudu svoju ponudu unapredio. Ako se sećam, jedan deo vašeg pitanja se odnosio na kraj 2010. godine i produženje roka. Koliko je meni poznato, rok za podnošenje ponude je produžen zbog razgovora sa OTE. Podsetiću vas, OTE je vlasnik 20% akcija ''Telekoma Srbije''. Ugovor i statut preduzeća, ali i akcionarski ugovor predviđa izuzetno velika prava za OTE. Shodno tome, da bi uopšte proces bio moguć, bilo je potrebno, naravno, usaglasiti sa OTE i uslove prodaje. Zbog toga je taj rok produžen. Što se tiče savetnika, on je izabran. Relevantna tela, nezavisni organi su se, kao i Komisija za zaštitu prava ponuđača, izjasnili o tome, tako da na tu temu ne bih polemisao. Što se tiče cene, mislim da je minimalna cena od 1,4 milijarde realna. To je minimalna cena i ona kao takva nije predmet pregovora na dole, već samo na gore, ukoliko je to moguće. Opet iznosim svoj lični stav, ali podsetiću vas da je Telekom, kao i svaka normalna kompanija, ako tako mogu da kažem, kompanija koja ima obaveze. Da se nadovežem na komentar gospodina Šamija. Koliko je meni poznato, ''Telekom'' je samo za akviziciju ''Telekoma Srpske'' 2006. godine, ako ne grešim, uzeo kredit od međunarodnih banaka blizu 700 miliona evra, i to je kredit koji ta ista kompanija treba da vraća. Tako da, ako razgovaramo o ''Telekomu'', ipak mislim da je važno i za vas narodne poslanike, ali i za građane koji prate ovo zasedanje da imamo celu sliku. Još jednom ću ponoviti, pošto se ovde postavlja pitanje cene. Mislim da je uslov tendera vrlo jasan – minimalna cena je 1,4 milijarde. Ako ''Telekom Austrija'' smatra da svoju cenu od 950 miliona za 51% hoće da poveća na 1,4, to je njihovo pravo, ali, s druge strane, ne verujem da će bilo ko da prihvati da proda ispod 1,4 milijarde.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Milan Lapčević.
Evo par komentara na ovo što ste rekli. Prvo, priča oko produžetka roka i OTE. Dakle, OTE je ovde vlasnik 20% ''Telekoma Srbije'' od 1996. godine, koliko se sećam. Da li je moguće da je Vlada, koja je većinski vlasnik, ušla u prodaju ''Telekoma'' ne razgovarajući sa svojim partnerom, koji ima velika prava u toj kompaniji, pre uopšte bilo kog tendera? Znači, vi ste ušli u prodaju 51%, a niste razgovarali sa partnerom. To je potpuno neozbiljno. Što se tiče priče o minimalnoj ceni – ako ''Telekom Austrija'' hoće, neka dopuni tu minimalnu cenu – kakva je to sreća kada prodajete zlatnu koku koja puni budžet Republike Srbije za minimalnu cenu? Da li očekujete da će dati više od 1,4 milijarde? Kakvo će to nadmetanje biti sa jednim partnerom koji će dopuniti ponudu do 1,4 milijarde, do minimalne cene? To je potpuno besmisleno. Jasno sam vas pitao na osnovu čega, ako u tenderu piše, u javnom pozivu, da su uslovi da ima udeo na tržištu, da je u toj oblasti lider, da ima toliki promet itd. i da daje minimalnu cenu od 1,4 milijarde ili više – ako ''Telekom Austrija'' nije dao 1,4 milijarde, kako ste mogli da prihvatite tu ponudu kao važeću? Zašto nije odbijena? Zašto nije odbačena ta ponuda? Kako može da se produžava rok? Šta ćemo sa drugim ponuđačima, koji su bili zainteresovani ali su rekli – mi ne možemo da ponudimo to? Hoćemo li i njih pozvati, da i oni sad razmisle o tome da dopune do 1,4 milijarde? Kakav je to način? Dakle, vi se od početka, od ''Siti grupe'', od popunjavanja ponuda ''Siti grupe'', produžetka roka, sada dopune roka za dopunjavanje dokumentacije, odnosno ispunjavanje uslova tendera za 1,4 milijarde, sve vreme fokusirate na jednog kupca. Bukvalno tražite i molite sada ''Telekom Austrija'' da dopuni cenu do minimalne cene. Pa, kakva je to sreća kad prodajete tržište od 51% ili 70% učešća u prilivu, odnosno u broju korisnika, za minimalnu cenu od 1,4 milijarde, koja je, pri tome, jako diskutabilna?
Zahvaljujem. Izvolite, gospodine Ćiriću.
Pokušaću da odgovorim opet na vaše pitanje. Što se tiče ''Telekoma'', podsetiću vas da ''Telekom'' više nema monopol ni u fiksnoj ni u mobilnoj telefoniji. On ima pojedinačno najveće tržišno učešće u mobilnoj telefoniji, odnosno na tržištu mobilnih operatera, ali je to učešće dramatično smanjeno usled velike konkurencije koja dolazi od ''Telenora'' i VIP. Što se tiče vaše primedbe da smo kao Vlada ušli u razgovore ili pregovore ili raspisivanje prodaje bez saglasnosti OTE, proces prodaje je počeo u junu i julu. Tada su započeli razgovori i sa OTE. Naravno da je OTE morao da da saglasnost za početak procesa prodaje, da je morao da da saglasnost, primera radi, ovo je tehnička stvar, za otvaranje sobe sa podacima gde bi svi zainteresovani kupci, među njima i neki od onih koje ste vi pomenuli, mogli da pogledaju dokumentaciju i pričaju sa menadžmentom. To bez saglasnosti OTE ne bi bilo moguće. Ono što je važno jeste da, uzimajući u obzir velika manjinska prava koja ima OTE, a to im je dato 1997. i 1998. godine, njima i ''Telekom Italiji'' pa je on posle izašao, podsetiću vas, to je nešto o čemu treba da razgovarate. Ne možete, iako ste većinski vlasnik, u ovakvoj situaciji da se ponašate autistično i da kažete – mene ne zanima šta manjinski partner misli. Što se tiče minimalne cene, ''Telekom'' je procenjen na 2,48, hajde da kažem – 2,5 milijarde evra. To je procenjena vrednost kapitala. Tržišna vrednost ''Telekoma'' ili bilo koje druge kompanije je ona koja se ostvari u procesu prodaje. Kad spominjete minimalnu cenu, u uslovima kada prodajete firmu vi imate pravo, možete ali ne morate, da uspostavite minimalnu cenu. To je cena ne koja degradira kompaniju koju prodajete, nego cena ispod koje vi nećete ići. Što se tiče toga da je jedan kupac, podsetiću vas da se spekulisalo prošle godine da je ceo proces započet zbog jednog kupca, a sad imamo drugog. Proces je takav da je u jednom momentu bilo šest kompanija koje su otkupile dokumentaciju i koje su bile zainteresovane za ''Telekom'', a na kraju se javila jedna. Znači, oni su dali cenu koju su dali. Malopre sam takođe rekao i više neću odgovarati na temu ''Telekoma'', ali vam kažem – radna grupa je donela odluku da se da dodatni rok, na koji ima pravo i može po zakonu da se traži da oni svoju ponudu upotpune, unaprede, poboljšaju, nazovite to kako hoćete. Na njima je da kažu da li hoće da daju 1,4 milijarde evra za 51% ''Telekoma'' ili ne. Opet kažem, ako je uslov tendera bila minimalna cena 1,4, taj uslov mora biti ispunjen. Hvala.
Izvolite, gospodine Lapčeviću.
Ja vas pitam jedno, a vi odgovarate drugo. Evo da citiram šta ste rekli. Ministar Ćirić – odbiti ponudu za ''Telekom''; ministar ekonomije i regionalnog razvoja Nebojša Ćirić najavio je vraćanje novca privredi i izrazio mišljenje da ne bi trebalo prihvatiti ponudu Austrijanaca za kupovinu većinskog paketa ''Telekoma Srbije'' jer ona ni formalno ne ispunjava uslove tendera. Samo je to trebalo da kažete, gospodine Ćiriću, kada sam vas pitao, ništa drugo. Vaš stranački lider je rekao sledeće – ceo proces za prodaju ''Telekoma Srbije'' je loše vođen od strane radne grupe i zbog toga je potrebno poništiti ga. Dinkić je takođe za novinare rekao da se na tender javila samo jedna kompanija i to je dovoljan pokazatelj da je ceo postupak prodaje ''Telekoma'' loše vođen. On je ocenio da ''Telekom Srbija'' ne treba prodavati po uslovima koje je ponudio austrijski ''Telekom'', odnosno ispod cene koja je niža od one koju je utvrdila Vlada Republike Srbije. A čitava priča oko ''Telekoma'' i tendera je bila valjda kao i u slučaju ''Mobtela'', da se na tu ponudu, na taj javni poziv javi više firmi, pa kada daju minimalnu cenu od 1,4, da se ide na aukcijsku prodaju da bi se cena povećala na dve, dve i po ili ne znam ni ja već koliko milijardi evra. Ovako se borimo kao država, molimo Austrijance da nam dopune do minimalne cene. Kao što reče vaš ministar Marković, pa ne prodajemo mi ''mocart kugle", pa tražimo minimalnu cenu od 1,4 milijarde. DSS smatra da je ponižavajuće, da je apsolutno nepotrebno prodavati "Telekom Srbije", zato što je to najveća profitabilna kompanija, zato što održava naš sport i kulturu, zato što ima 150 miliona evra godišnje profita, zato što puni budžet Republike Srbije i zato što je "Telekom" zlatna koka ove države. Sto hiljada građana ove zemlje je podržalo peticiju protiv prodaje "Telekoma", deset puta više građana ove zemlje smatra da to ne treba uraditi i molim vas da ispoštujete taj zahtev.
Reč ima narodni poslanik Vladan Jeremić.
Iskreno se nadam da ćete sada, kao rekonstruisana vlada, napraviti diskontinuitet u vođenju socijalno odgovorne politike koja je krasila prvobitni kabinet Mirka Cvetkovića, kako biste, recimo, pokušali da rešite neki od tri problema na koje ću vam ovom prilikom ukazati. Prvi se tiče dopisa koji je stigao od udruženja vojnih penzionera iz Kragujevca, Aranđelovca i Mladenovca i sudbine najmanje 150.000 oštećenih i obespravljenih vojnih penzionera i, naravno, članova njihovih porodica. Problem je u tome što već šest godina traje agonija vojnih penzionera, koji tumaraju po sudovima, plaćaju advokate, sudske veštake, uz velike parnične troškove, kako bi ostvarili isplatu duga nastalog od 1. avgusta 2004. godine do 30. novembra 2007. godine. Vlast je pribegla obrazovanju radne grupe koja bi trebalo da iznađe rešenje za konačnu isplatu duga, ali je, nažalost, osnovni cilj, izgleda, da kroz nametnuta rešenja, iza kojih će formalno stajati radna grupa, ozakoni i skine sa sebe i moralnu i materijalnu odgovornost zbog takvog odnosa prema vojnim penzionerima. Dakle, još pre šest godina Ministarstvo odbrane je jednom uredbom stavilo van snage zakonski osnaženu odluku Vlade Srbije kojom je bila zagarantovana isplata duga vojnim penzionerima u roku od 90 dana. Danas autori pomenutog nacrta zakona tzv. zalaganjem za ispravljanje nepravde prema vojnim penzionerima nude da se zatezne kamate računaju od dana podnošenja tužbi, a ne po zakonu, od dana nastanka duga, da se u dug ne preuzimaju parnični troškovi suda (doneto je hiljade presuda, troškovi se kreću prosečno 500 evra) i da se zaostali dug isplati do kraja 2013. godine, koju nažalost neće dočekati mnogi bolesni i stari korisnici. Druga stvar, prošle godine smo usvojili zakon o obaveznom zapošljavanju invalida. Neke firme su odbile da zaposle invalide, gde je primer i MTS, a na ime tog odbijanja su uplatili određenu sumu novca. Dakle, pitanje je – šta se dešava s tim sredstvima, da li su dostupna invalidima? Prema nekim informacijama, preduzeća koja nisu htela da zaposle invalide do sada su uplatila preko 700 miliona dinara. Znači, gde je taj novac i da li ga mogu invalidi koristiti? Treće se tiče odnosa prema penzionerima koji su to pravo stekli u zemljama nekadašnje SFRJ. Konkretno, Sporazum Srbije i Slovenije o socijalnom osiguranju – predviđeno je da se ne primenjuje za sticanje prava na novčana davanja pre njegovog stupanja na snagu. Oko deset hiljada penzionera je steklo ovo pravo, ali neće moći da dođe do svojih penzija upravo zbog jednog ovakvog sporazuma, koji očigledno nije vodio mnogo računa o interesima ljudi koji su penziju stekli u inostranstvu, a državljani su Republike Srbije. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Izvolite, gospodine potpredsedniče.
Samo bih želeo da kažem da ćete dobiti odgovor u pisanoj formi.
Reč ima narodni poslanik profesor Dragoljub Mićunović. Izvolite.
Gospođo predsednice, moje pitanje tiče se jedne pojave koje smo svedoci već nekoliko godina, a koja ima strašne posledice po život građana, po privredu, opštu sigurnost i po kulturnu baštinu ove zemlje. Začuđujuće je da toliko godina ne može da se uđe u trag bakarnoj mafiji koja, s jedne strane, ugrožava živote ljudi skidajući svaki mogući bakarni poklopac na drumovima i bilo kom drugom mestu, lomeći kola, noge ljudi itd. S druge strane, ona skida sa železnice važne delove kojima ugrožava saobraćaj, gde može da pogine stotine ili hiljade ljudi. Pored toga, oni pljačkaju trafostanice, naglo prekidaju pritok električne energije u domaćinstva i privredu. Što je još neverovatnije, oni uništavaju kompletnu kulturnu baštinu spomeničkog karaktera koja je od bakra. Kada su ''Dečaka s Čukur česme'' podigli, polomili i odneli, malo se digla prašina. Ali, skidaju i spomenike našim piscima na Kalemegdanu. Ne može da sačuva nijedan spomenik Vuka Karadžića. Dakle, da li moguće – ovo je pitanje za ministra policije ili Vladu – da se o ovome ne pokrene jedna velika kampanja, istraga, da se vidi? Jer je nemoguće, i ne radi se tu sada o drogi itd., gde pokazujemo rezultate, a ovde ne možemo da pokažemo rezultate. Droga se krčmi u nekim ovakvim malim kutijicama, a ovde se nose tone bakra. Gde se nose? Koja su to stovarišta? Ko je u to ušao? Gde se to izvozi? Postoje li kamioni koje kontrolišu na carini kada neko izvozi bakar? Pratim da je na svim svetskim berzama porasla cena bakra. Znači da je tražnja velika. Ko to uzima i gde i da li ko to kontroliše? Ovo pitanje je za mene postalo prvorazredno kada sam video da u Boru ima preko stotinu prijava uhvaćenih lopova koji iznose desetine tona bakra. Dakle, bakar je postao nešto jako traženo. Svaki kriminalac se uvek za to lepi. On se, naravno, u ovako jednom velikom poslu sjajno organizuje i potrebna mu je debela organizacija. Ali, budući da se radi o tako glomaznim stvarima, koje teže tone, mene zaprepašćuje da policija toliko godina ne može da uđe u trag tom kriminalnom sistemu, pa pitam Vladu i policiju – da li shvataju svu alarmantnost ove pojave i odvijenu društvenu i kulturnu opasnost?
Izvolite, gospodine potpredsedniče.
Gospodine Mićunoviću, u odsustvu mog kolege Dačića mogu samo da vam kažem da je Vlada svesna tog problema i da taj problem nije samo ekonomske kategorije, već i bezbednosne. Kao što ste i sami rekli, veoma bitni delovi koji se ugrađuju u ceo sistem železnice mogu da ugroze bezbednost. Naša zemlja nije jedina. Zapravo, cena bakra je, podosta neočekivano, pomnožena sa četiri u protekle dve godine. I direktor francuske železnice je u nedavnom intervjuu opravdao jedan ozbiljni incident, gde kod jednog od onih tzv. TŽV vozova, vozova s velikom brzinom, umalo nije došlo do veoma ozbiljnog incidenta, čak i veoma ozbiljne havarije, baš time da se i u toj zemlji krade bakar. Tako da je to postao globalni fenomen i dobićete, poštovani gospodine Mićunoviću, i odgovor od strane Ministarstva unutrašnjih poslova o obimu tih krivičnih prijava i akcijama koje su preduzete. Sigurno je da bi pažnja trebalo da bude usmerena i tamo gde se proizvodi bakar i gde se transformiše, a znamo gde se to nalazi, to nije samo Bor.
Izvolite, profesore.
Gospodine Đeliću, nisam očekivao da ćete mi vi odgovoriti s puno podataka o ovome o čemu je reč, nego, ljudi koji su zaduženi na bezbednost ove zemlje. O tome govorim. Naravno, znam ko mogu biti iznajmljeni ljudi da to urade. Moj omiljeni pisac je Čehov i poznata je mnogima njegova pripovetka "Zločin s predumišljajem", kada seljaci sa železnice skidaju šrafove kojima su pragovi vezani za šine i kada voz izleti, izginu ljudi, on se čudi – kako, pa nisam valjda zbog šake šrafova otišao na doživotnu robiju u Sibir? Ti ljudi koji to rade, koji lome, nose spomenike, oni ne znaju šta je to, niti te vrednosti procenjuju, ali postoje oni koji jako dobro znaju kako se lako mogu zaraditi ogromne pare. Ali, pošto je to tolika društvena opasnost, što se tiče i kulturne baštine i sigurnosti građana i svega, mislim da je situacija alarmantna i da ovome Vlada treba da posveti veću pažnju, da stvori jedan krizni štab, da prekontroliše sve kontrolore, i policijske i carinske i sve druge, jer to ne bi moglo bez nekog velikog sistema udruženog kriminala da funkcioniše.
Zahvaljujem. Narodni poslanik Bojan Đurić ima reč.
Predsednice, poštovani ministri, potpredsedniče Vlade, dame i gospodo narodni poslanici, gospodine Đeliću, ipak moram na trenutak da se vratim na ovu raspravu koju smo, verujem, pokrenuli o ulasku Srbije u članstvo NATO saveza, odnosno o izazovima u tim integracijama, razlozima zašto se o njima ne govori i eventualnoj koristi ili šteti koju bi mogla da ima Srbija. Verujem da znate da LDP ne insistira na tome iz nekakvih razloga koji bi se mogli nazvati populističkim, iz potrebe da se bilo kome na bilo koji način dodvoravamo, nego zbog toga što iskreno verujemo da je to u najboljem interesu ove zemlje. Donekle ću preformulisati pitanje koje je bilo na početku ove rasprave. Dakle – da li vi lično, kao potpredsednik Vlade, političar, kao neko ko čak i među ministrima koji su danas ovde ima apsolutno najduže iskustvo i u obavljanju državne funkcije u Vladi i u evropskim integracijama (mislim da je ovo četvrta vlada u kojoj ste vi ministar ili potpredsednik), verujete da bi Srbija brže došla do punopravnog članstva u EU uz donošenje odluke o ulasku u članstvo NATO saveza? Dakle, nije sporno da Srbija verovatno može da uđe u punopravno članstvo ibez tog članstva, samo je pitanje kakvu bi korist od toga imala ova zemlja i kako bi EU izgledala do tog trenutka. Druga stvar, zaista je teško razumeti tu potrebu da svaki put i po svaku cenu moramo da štrčimo i da se razlikujemo od drugih zemalja. Verujem da delimo mišljenje i iskustvo da je to ovoj zemlji retko donosilo bilo kakvu korist u prošlosti, kada je bila baš izuzetak u takvim situacijama. Možemo da budemo izuzetak u tome da smo tako mala zemlja, a imamo drugog ili trećeg tenisera sveta, ali ne moramo da budemo jedina zemlja iz ovog, hajde da ne upotrebimo ponovo neku grubu reč, istočnog bloka, istočnog lagera, koja će probati da bez članstva u NATO-u uđe u EU. Možda je i dobro ovo što se dešava poslednjih dana, da pobije tvrdnje mnogih o maloj ulozi malih zemalja u NATO-u, o tome da bi Srbija u takvom članstvu bila potpuno skrajnuta na margine. Pre dva ili tri dana je veleposlanica, ambasadorka Republike Hrvatske u UN izabrana za pomoćnicu generalnog sekretara NATO-a. To ipak nešto govori. U nekim situacijama je to čak i mnogo više nego što bilo koja druga mala zemlja može da dobije u ovom trenutku, naročito posle reformi Lisabonskog sporazuma, čak i u okvirima EU. Ako o tome ne razgovaramo, onda je dosta teško da kreiramo tu politiku, kako mi u LDP kažemo, ulaska u NATO i EU sa kičmom i karakterom. Mi smo zbog toga prošle nedelje intervenisali u odnosu na dosta problematičnu intervenciju pojedinih zapadnih saveznika u Libiji. To je, prosto, jedini način da na normalan način krenemo u te integracije.Dakle, moje pitanje je – da li kao potpredsednik Vlade zadužen za EU verujete da će Srbija brže ući u EU ako donose odluku o ulasku u NATO? Ne morate da dajete onu vrstu analize koju očigledno očekuje ambasador Konuzin, koji preporučuje Srbiji... Očekujem vašu analizu.
Vreme. Izvolite, gospodine potpredsedniče.
Članovi Vlade nemaju lična mišljenja. Članovi Vlade sprovode državnu politiku i onu rezoluciju koju je izglasala ova Skupština. Odgovor je da i lideri EU i lideri same NATO alijanse ne povezuju članstvo u jednoj organizaciji sa članstvom u drugoj organizaciji, niti je uslovljavaju. To daje slobodu Srbiji da odredi šta je njoj činiti i ne treba se odrediti prema onome što oni koji podržavaju NATO alijansu i oni koji su protiv nje imaju da nam kažu tim povodom, prevashodno. Naravno, svakomišljenje je dobrodošlo. Ono što je bitno reći, to je da u odlučivanju u toj alijansi ima potrebe da se zna ko određuje koju odluku, i vidimo, suprotno onome što ste sada rekli, i čestitamo koleginici iz Hrvatske na tom izboru. U svakom slučaju, u zavisnosti od sopstvenih odluka, dobro je da neko iz našeg regiona igra zapaženu ulogu u bilo kojoj regionalnoj ili globalnoj organizaciji. Ali, primetićemo u ovim poslednjim događajima u Libiji, da je postojao višak tenzije unutar same alijanse, i to među starijim i mnogo većim članovima te alijanse, oko odluka i načina na koji bi trebalo ta intervencija da se sprovodi. To je minimum, koji svako ko gleda funkcionisanje ove alijanse, mora da primeti. Odgovor na vaše pitanje je da se svaki član Vlade, pa i ja (tačno, s najdužim stažom), mora držati odluka onih koji su, pre svega, odredili i sastav ove vlade i njeni su kontrolori, kao što to vidimo i danas, i to je odluka koja izražava ogromnu većinu onoga što žele naši građani u ovom momentu.
Izvolite, gospodine Đuriću.
Moramo da krenemo redom. Nadam se da ovo što ste sada rekli, da ministri u Vladi ne mogu da iznose svoje mišljenje, nije kritika gospodina Ćirića, koji je malopre izneo svoje mišljenje kako bi on glasao ili kako bi on odlučivao u odnosu na ponudu koja je došla od "Telekoma Austrija". Ja sam vas pitao za vaše političko mišljenje. Vi ste visoki funkcioner najveće stranke vladajuće koalicije i vi ste, u tom svojstvu, na neki način promenili politiku u odnosu na evroatlantske, odnosno NATO integracije poslednjih nekoliko godina. Vi ste bili član vlade posle 5. oktobra, odnosno posle januara 2001. godine, koja je imala vrlo jasan stav o potrebi da se Srbija integriše i u NATO i u EU. Teško da ćete nekog ubediti danas da, makar do 2006. ili 2007. godine, integracije Srbije u EU nisu bile vezivane, praktično u svakom trenutku, i za donošenje odluke o ulasku u NATO. Šta se u međuvremenu promenilo? Vi ste malopre ovde navodili razloge koji opterećuju, da tako kažem, mogućnost donošenja odluke o ulasku Srbije u NATO. I ti izazovi koji postoje su realni, oni su tačni. Tačno je da je NATO bombardovao Srbiju, tačno je da je bilo nekih drugih nesporazuma, ali to se nije dogodilo u poslednje dve, tri ili četiri godine. Jedina stvar koja se dogodila posle 2003. godine i posle izlaska vašeg i vaše stranke iz Vlade je taj martovski pogrom 2004. godine, kada su NATO snage na Kosovu ipak na neki način i u određenoj meri, ograničeno i možda nedovoljno, uspele da zaštite Srbe i srpsku imovinu koja se nalazi na Kosovu. Jedino što se u međuvremenu promenilo je ta činjenica da je u jednom trenutku postojala koalicija sa DSS Vojislava Koštunice. Nadam se da niste samo zbog tog razloga promenili stav koji ste imali pre nekoliko godina.
Izvolite, gospodine potpredsedniče.
Gospodine Đuriću, ja sigurno nisam pobornik nekog formalizma kome nema mesta, ali bi se ipak trebalo podsetiti da je pokojni Zoran Đinđić bio premijer vlade Srbije koja je bila u jednoj većoj državi i da se spoljna politika, pa i odbrambena politika, određivala na saveznom nivou. Znamo ko je tada bio ministar spoljnih poslova – gospodin Svilanović, i znamo ko je bio vrhovni komandant – Vojislav Koštunica. Pod tim uslovima se na nivou Vlade Republike Srbije nikada o tom pitanju nije raspravljalo, niti je moglo da se raspravlja, jer to nije bila njena ingerencija. Jedino što mogu reći, to je da je oko ovog izuzetno bitnog pitanja, i mislim da je dobro to što i vi i vaša partija redovno oko ovog pitanja postavljate argumente i tražite odgovore – NATO alijansa jeste realnost. Treba li većeg dokaza za to od onoga što vidimo na TV ovih dana? I mi u svakom momentu u odnosu na jednu takvu realnost moramo da se odredimo. Ne možemo je ignorisati. Odgovor Srbije je bio ulazak 2006. godine u Partnerstvo za mir, odgovor Srbije je vojna neutralnost koju je izglasala ova skupština, odgovor Srbije je zainteresovanost za inicijalne ruske predloge koji su već bili predmet diskusije između Ruske Federacije i EU oko novog koncepta zajedničke odbrane našeg kontinenta, a sigurno da je u našoj državi, zbog specifičnosti i istorije koja se ne može izbrisati, ona je realnost i ona je deo ne samo naše istorije, nego i onoga što je politički uputno raditi u datom momentu, ono što se desilo između NATO alijanse i naše zemlje. Ali, s druge strane, pogledajmo nedavni intervju američkog ambasadora tzv. za nas, naravno, u tzv. državi Kosovo. Najavio je zatvaranje Bondstila. Oni koji u onome što je za nas bilo apsolutno neprihvatljivo, u jednostranom proglašenju nezavisnosti naše južne pokrajine, vide neku formu projekta te alijanse, kao krunski dokaz navode Bondstil, a danas vidimo da američki vrhovni izaslanik u našoj južnoj pokrajini najavljuje zatvaranje Bondstila i odlazak poslednjeg američkog vojnika iz te baze. Tako da ne treba ići i tražiti veće neprijateljstvo tamo gde ga nema, nego gledati realnost i opredeliti se isključivo u interesu naše države.
Gospodine Đuriću, izvolite.
Bojim se da nisam razumeo ovu poslednju tvrdnju i, ako sam dobro razumeo, nadam se da to nije zvaničan stav Vlade Srbije, makar ovih stranaka koje je sada čine. Žao mi je što sam vas doveo u tu situaciju, nenamerno, da tvrdite kako su Vojislav Koštunica i Goran Svilanović, ili DSS i GSS, gurali Srbiju u NATO, a Demokratska stranka je bila protiv toga. Zaista mislim da to niko ko se seća tih vremena ne bi mogao da potvrdi i, konačno, nije pošteno ni prema stranci čiji ste funkcioner, ali to dalje neću komentarisati. Rekao sam da nije sporno da je bilo među članicama NATO-a ozbiljnih nesuglasica oko intervencija u Libiji, ali, bez obzira na to kakvu odluku na kraju donese NATO, ona se uvek odnosi na onu zemlju u kojoj on interveniše ili sa kojom ima neku vrstu odnosa ili neku drugu vrstu problema. Sasvim je očigledno da su zemlje koje su bile u NATO-u, koje jesu članice NATO-a, u mnogo većoj meri mogle da utiču na donošenje bilo koje odluke nego mi koji smo van NATO-a. Gospodine Đeliću, imam samo još jedno pitanje za kraj, a ne možete da mi odgovorite, odgovorićete mi drugom prilikom – koliko će iznositi akciza na motorne benzine kada se bude promenio Zakon o akcizama?
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Željko Tomić.
Poštovana predsednice, poštovane kolege dame i gospodo narodni poslanici, moje pitanje je vezano za ministra kulture, informisanja i informacionog društva, gospodina Predraga Markovića. Postavio sam ga prekjuče u formi klasičnog poslaničkog pitanja, očekujem pismeni odgovor, ali danas ću vas maltene isto ili vrlo slično pitati. Pitanje broj jedan – da li vi mislite i smatrate, kao nadležni ministar, da postoji cenzura u Srbiji? Odnosno, da li se slažete sa mnom, a verujem da se slažete, da su državni i nacionalni interes objektivno informisanje i slobodni mediji, i da li ih Vlada Republike Srbije i vi kao nadležni ministar štitite? Podsetiću vas na nekoliko afera, čistki ili problema koji su bili u medijima, u sferi informisanja, dok vi niste postali ministar, a koji su vas zatekli. Podsetiću vas na čistku u nedeljniku "NIN", gde su bez posla, između ostalih, ostali novinari Nikola Vrzić, Petar Ignja, Borislav Papić, Ruža Ćirković (koja je dobila nagradu za novinara godine, a istovremeno ostala bez posla; nadam se da se sećate toga), da je bez posla u nedeljniku "NIN" ostao i Slobodan Reljić, koji je najduže bio urednik u istoriji ovog nedeljnika, sedam godina. Zatim ću vam ispričati jedan događaj koji ste možda propustili ovde u ovoj sali, kada je ministar odbrane Dragan Šutanovac otvoreno rekao da je zvao glavnog urednika "Politike" i intervenisao povodom jednog teksta i pitao kako može da se desi da se jedan tekst pojavi u novinama, gde mu je glavni i odgovorni urednik Bujošević odgovorio da ne zna kako se to dogodilo i da se to više neće dešavati. To je, znači, pritisak ministara na medije. Podsetiću vas na slučaj Raje Rodića, političkog zatvorenika. Nemojte da se bavimo eufemizmima i da skrećemo temu, znamo da je Rajo Rodić, vlasnik "Kurira", bio politički zatvorenik godinu i po dana. Podsetiću vas da je lice sa Interpolove poternice sa televizije sa nacionalnom frekvencijom pokušavalo da utiče na javno mnjenje u Srbiji. U takvoj atmosferi, posle svega toga, dolazite vi, i ja se nadam da će se nešto promeniti. Imate prvi ispit za vas, slučaj emisije "Atlantis" na Drugom programu Radio Beograda. Izvinite, znamo da je ta emisija munjevito ukinuta, pod vrlo čudnim okolnostima. Znamo da je zasedao Programski odbor RTS, čiji je predsednik naš kolega poslanik Dragoljub Mićunović i čiji je član naš kolega Željko Ivanji. Šta vi znate o tome, kako možete da obavestite javnost šta se dogodilo i kako mislite da reagujete?
Izvolite, gospodine ministre. Reč ima ministar Predrag Marković.
Prvo, zahvaljujem kolegama na pomoći. Nećete verovati, gospodin Đelić je iskusniji, kaže, u Skupštini nego ja, kada je u pitanju nova tehnika. Hvala vam. Poštovana predsednice, koleginice i kolege, narodni poslanici, hvala vam na pitanju, mada nisam siguran da je postavljeno na način da možete da dobijete odgovor u skladu s onim što Poslovnik predviđa. Ja ću, naravno, pre svega se držeći pravila koje je, nadam se, svima jasno, kao što je svima koji grade istinsku demokratiju jasno da su poslanici, kakav god izborni zakon bio, ako na sam izborni proces nije bilo primedbi, svakako predstavnici građana, a da je izvršna vlast predstavnik Parlamenta, tačnije – većine u Parlamentu. Na isti način se ja držim pravila koje kaže – Srbija je puna dobrovoljaca da se bave tuđim poslom, najčešće u političkim izjavama, medijskim izjavama ili u kafani, ali ja se zalažem, pa se nadam da ćete i vi to poštovati, gospodine Tomiću, da prvo oni koji su nadležni za određeni posao daju odgovore i činjenice. Naravno, na vama je, kao poslaniku, da ih prihvatate ili tumačite na jedan ili drugi način, te čitav niz onoga što ste vi retorski označili kao ''podsećam vas'', nije moguće podsećati me, jer nije bilo u mojoj nadležnosti, a moje, dozvolićete, privatno mišljenje je privatno mišljenje. Kao što je gospodin Đelić umalo tačno rekao (naprosto, žurio je), dakle, svakako postoji lično mišljenje ministra, ali bi bilo vrlo nekorektno da ga saopštava s mesta ministra i u odgovoru narodnom poslaniku, jer ga uvažava, nego ga može saopštiti lično. Ali ne služe tome ove sesije u kojima sada učestvujemo. One služe da dobijete tačan odgovor, jer ga, verujem, postavljate u ime zainteresovanih. Jedino pitanje koje je meni, u tom smislu, bilo stvarno upućeno je – da li ja mislim da li ima cenzure u Srbiji. Ako me pitate sa stanovišta države, cenzura se uspostavlja tako što država da neki propis kojim se nešto cenzuriše. Država Srbija to ne radi. Država Srbija je odlukama ovog parlamenta postavila određena pravila. Ako me pitate (nadam se da neću izaći mnogo iz okvira vremena, gospođo predsednice) da li postoji nešto drugo, što se meni možda privatno čini – da, meni se čini da postoji autocenzura. Autocenzura je, kaže Danilo Kiš, mnogo opasnija od cenzure, jer ljudi često, misleći da je nešto važno da prećute, to prećutkuju. Država može samo da uspostavi pravila, ovaj parlament to čini i ja ću u okviru svojih nadležnosti moći da uradim samo jednu stvar, a to je da dodatno, jer je strašno važno sve što ste vi pobrojali, a što je deo zakletve koju smo mi položili, ja ću posebno, i već sam uputio danas predlog i nadam se da će sutra Vlada izvršiti postavljenje, postaviti u okviru ovog ministarstva državnog sekretara za informisanje. Zašto? Da bi se sve ono što se tiče medijske strategije, medijskih zakona, konkretnih slučajeva, a verujte mi da nisam siguran da su slučajevi za koje vi tvrdite da postoje deo toga, da bi se time dodatno država bavila sa stanovišta sprovođenja zakona i uspostavljanja strategije u odnosu na profesiju. Hvala vam najlepše.
Narodni poslanik Željko Tomić ima reč.
Gospodine ministre Markoviću, ja sam vas pitao da li postoji cenzura, a vi ste meni mnogo duže odgovarali da li, odnosno potvrdili da postoji autocenzura. Molim vas da toliko detaljno obrazložite da li mislite da postoji cenzura. Konkretno, slučaj emisije "Atlantis" na Drugom programu Radio Beograda. Opisao sam vam atmosferu koja je vas dočekala. Nisam tražio od vas komentar onoga što je bilo na medijskoj sceni dok vi niste postali ministar nadležan za informisanje. Sada vas pitam za konkretan slučaj. Reč je o Drugom programu Radio Beograda, govorim o nacionalnoj frekvenciji. Znači, direktno ste vi ovde pred javnošću Srbije da odgovorite na konkretan slučaj. Moram nešto da vam ispričam. Emisija "Atlantis" na Drugom programu Radio Beograda nije ukinuta zbog Programskog odbora RTS, već su to uradili Upravni odbor i uredništvo Radio Beograda – rekao je predsednik Programskog odbora Dragoljub Mićunović. Akademik Nikša Stipčević, predsednik Upravnog odbora RTS, rekao je da nije obavešten o ovoj promeni i da ne zna ništa o tome. Neko ne govori istinu. Hoćemo, građani Srbije, slušaoci Radio Beograda, mi narodni poslanici, moramo da znamo šta je istina. Zbog dva mišljenja, od 18 članova Programskog odbora, te emisije više nema. Obrazloženje javnost nije dobila. Žalosno je, po meni, da dva narodna poslanika učestvuju u svemu ovome –Dragoljub Mićunović i Željko Ivanji. Nažalost, tvrdim da cenzura postoji. Želeo bih da me razuverite svojim delovanjem u narednim mesecima, do izbora. Vi lično, za kojeg znam čime se bavi, šta je radio u životu i da ima određenu vrstu integriteta. Od vas očekujemo da cenzure nema u Srbiji, bar na medijima s nacionalnom frekvencijom. Ovo je čist slučaj cenzure. Ukidanje, bez adekvatnog obrazloženja s bilo čije strane, jedne radio emisije, šta je drugo? Kakvo ste vi obrazloženje čuli kao ministar? Evo, kao čovek, kao građanin, kao ministar, kako god hoćete, kakvo ste obrazloženje čuli i od kog nadležnog organa koji se može baviti ovim slučajem? Niste čuli nijedno, hajde da budemo iskreni. Ovo je drastičan primer cenzure. Hajde da se potrudimo da u Srbiji toga ne bude.
Zahvaljujem. Gospodine ministre, izvolite.
(Smeje se.) Izvinite, molim vas, i osmeh je deo demokratije. Gospodine Tomiću, lično vas cenim, te vas molim da uzmete u obzir da je i moja obaveza da, u skladu sa svojim nadležnostima, odgovaram na vaše pitanje i da na taj način izrazim poštovanje. Ako vi meni citirate nešto, za šta ja, naravno, ne znam da li je vaš citat tačan i odakle ga citirate (novine su pune različitih navoda koji se prenose), ako vas poštujem, onda ne znam kako da razumem vaš drugi deo pitanja u kome mi kažete da nikada niste čuli šta su ljudi izjavljivali, a upravo ste mi vi pročitali. Polazim samo od jedne činjenice, a to je da sve što se tiče kolega poslanika, siguran sam da postoji spremnost, to nije neophodno na ovoj sednici, i ne treba vam ministar, ministri su samo izvršna vlast, prolazna stvar, to vi možete između sebe da razmenite kao tačnu informaciju i nije korektno da se ja time bavim. Kada je u pitanju emisija i način na koji ste je vi prezentovali, ja nemam razloga da vam ne verujem, ali isto tako sam naučio, vodeći jedan saziv Parlamenta, da moram i te kako da budem svestan šta tačno znači onaj zakonski osnov koji kaže da i poslanici uživaju pun imunitet za ono što izjave, a isti imunitet, kao što znate, uživaju ministri, te sve što ste podsetili da je neki ministar izjavio ili ne, mislim da je to u okviru imuniteta i nije na meni da proveravam. Ali vam garantujem da sigurno ne bih položio zakletvu za ulazak u Vladu Srbije, a ta zakletva ima jasan tekst, da sam očekivao da će iko od narodnih poslanika (verujem da ste vi to učinili u najboljoj nameri, s konkretnim primerima koji vas tište) tražiti da ministar kulture, informisanja i informacionog društva bude neko ko će garantovati uvođenje ili neuvođenje cenzure, za to onda ne bi trebao demokratski postupak. Ja poštujem upravo ovo što ste vi rekli, da nadležni daju odgovore i, kao što ste me obavestili sada, a daću nalog da se to proveri, nadležni su dali svoje odgovore. Da li je to istinito ili nije, hajde da budemo malo skromni. Uostalom, viđao sam vas, ovo nije po članu 107. da dajem privatnu ocenu, nego sam video u medijima kako vi iz sve snage navijate na jednoj utakmici, pretpostavljam da tu ima emocije, nezavisno od rezultata. Moguće je da u tom trenutku vaš tim gubi, ali vi i dalje iz sveg srca navijate, te verujem da i ova diskusija služi tome. Da li je nešto istina, o tome nećemo odlučivati ni vi ni ja. Moja je obaveza da vam dam tačan podatak, a dobićete ga i u pisanoj formi, o svim ovim pitanjima. Mnogo vam hvala na poverenju.
Gospodin Tomić može komentarisati odgovor gospodina ministra. Izvolite.
Da, ali gospodine ministre, vi niste odgovorili ništa o konkretnom slučaju, a tiče se informisanja na nacionalnoj frekvenciji. Da li je, ko i kako, a jeste, skinuo emisiju "Atlantis" sa Drugog programa Radio Beograda? Zbog čega niste odgovorili – zašto, ko, kako? To je krunsko pitanje. Hajde da kažemo istinu, da je ta emisija ukinuta zbog svog sadržaja, da je ukinuta zato što su u njoj govorili određeni ljudi kao što je Noam Čomski, kao što je Edvard Herman, kao što je Dajana Džonson, kao što su citirane ideje i misli Borislava Pekića o slobodi, o demokratiji itd., zato što se predstavljala jedna vizija i jedna istina drugačija od one koju proklamuje današnja vlast u Srbiji. Hajde da se pitamo da li je svaka emisija koja ne deli Vladin evrofanatizam osuđena na skidanje sa programa i da li je nepodobna. To je pravo pitanje. Građani moraju da znaju odgovor na to pitanje jer plaćaju pretplatu, najmanje zbog toga. Peti put ponavljam, reč je o programu s nacionalnom frekvencijom. Da li ovo znači da je strategija Vlade da svoju nesposobnost da narodu obezbedi posao i hleb kompenzuje zabranama (reč je o zabrani, nemojte drugačije da to krstimo) i represijom pod čijom se oštricom našla i DSS i Vojislav Koštunica, njen predsednik, i jedna radio emisija, a sutra možda ceo naš narod? Izvinite, gospodine Markoviću, na početku sam vam i rekao, pretpostavljam da se slažemo da su državni i nacionalni interes i objektivno informisanje i slobodni mediji. (Predsednik: Prošlo je dva minuta.) Evo brzo ću. Vi kao izdavač izdajite knjige, ali nemojte izdavati nacionalne interese, obezbedite objektivno informisanje…
Nemate više reč. Reč ima narodni poslanik Srboljub Živanović.
Dame i gospodo poslanici, postavio bih nekoliko pitanja ministru za poljoprivredu. Trudiću se da mu samo postavim pitanja, a kasnije da mi da odgovore. Seljački penzioneri spadaju u grupu nekomercijalnih domaćinstava, sa penzijom od 8.300 dinara, pa vas pitam – da li oni s ovom penzijom mogu da obrađuju svoja domaćinstva, jer nemaju pravo da koriste subvencije? Drugo pitanje – kada će biti isplaćena i zbog čega se ne isplaćuje četvrta, poslednja rata zaostalih penzija od 2010. godine, odnosno za 2011. godinu, jer je obećano da će biti isplaćene? Treće pitanje – hoće li Ministarstvo poljoprivrede davati kredite preko komercijalnih banaka za prolećnu setvu? Dobro znate da je prolećna setva na pragu, pa da li će seljaci moći zasejati svoje parcele bez para i dinara? Četvrto pitanje je vezano za socijalno-zdravstveno osiguranje poljoprivrednih domaćinstava, znači seljaka, a to je da li nosilac poljoprivrednog gazdinstva može da overi knjižicu, odnosno da svi ostali članovi domaćinstva mogu overiti knjižicu, ali da se ne desi da svi u domaćinstvu treba da plaćaju socijalno-invalidsko osiguranje? Peto pitanje – zbog čega do sada nisu isplaćene sve subvencije poljoprivrednim domaćinstvima? U kontaktu sa seljacima video sam da im do sada više od polovine subvencija nije isplaćeno? Šesto pitanje je vrlo bitno – da li je istina i ko je odgovoran za uvoz pšenice koja je kontaminirana, jer je Naučni institut iz Vinče dao zvanično saopštenje da je pšenica koju je "MK Komerc" uvezao kontaminirana, i da su sirovine od koje je napravljeno mineralno đubrivo koje se uvozi takođe kontaminirane, da imaju u sebi radioaktivnih materija, i to radioaktivnog otpada? Dobro znate da sam preko 30 godina proveo u fabrici mineralnih đubriva, a određeno objašnjenje ću dati kasnije. Hvala vam.
Gospodine ministre, izvolite. Ministar Dušan Petrović ima reč.
Prošle godine je promenjen način na koji je utvrđen ceo jedan niz uslova da bi poljoprivredni proizvođači mogli da ostvare pravo na subvenciju i istina je da se penzioneri, za razliku od prethodnih godina, više nisu našli u ovom krugu lica, zbog toga što se ovde radi o komercijalnoj strani poljoprivrede. Nije to bila laka odluka, ali je Ministarstvo poljoprivrede u tom trenutku predložilo i Vlada je stala na to stanovište da je nužno da se kroz subvencije izađe iz jednog vida socijalne politike i da se pojača ovaj drugi vid, a to je ekonomska politika, i to je bio razlog. Dakle, Ministarstvo poljoprivrede i Vlada Republike Srbije su imali na raspolaganju određenu sumu novca i sa tom sumom su pokušali da naprave najveći mogući pomak koji je trebalo da dovede do povećanja poljoprivredne proizvodnje. U prošloj godini smo imali rekordan izvoz. Mislim da je dobro da struktura tog izvoza bude drugačija nego što je bila u prethodnoj godini, ali sama intencija Vlade da se poveća ekonomska snaga poljoprivrednih proizvođača je na ovaj način ostvarena. Naravno da su poljoprivrednici koji su u penziji ostali uskraćeni za mogućnost da dobiju jedan deo tog novca, ali uvek je, nažalost, svaka vlada u neprilici da mora da pokuša da ostvari najveći mogući efekat onim sredstvima koja joj stoje na raspolaganju. S druge strane, što se tiče pitanja overavanja knjižica i svih drugih stvari koje su vezane za ostvarivanje socijalnih prava, nadležno je Ministarstvo za socijalna pitanja. Ja sam nešto, u jednom od odgovora pokušao da odgovorim na istovrsno pitanje koje ste vi sada postavili. Mi vodimo vrlo ozbiljnu debatu o tome kako da se nađe odgovor na ovo rešenje koje je Zakon o socijalnom osiguranju uspostavio. Mislim da ćemo imati vrlo brzo sve odgovore, i na vaše pitanje i na pitanja koja su ovde prethodno postavljena. Zbirno ću odgovoriti na sve ono što se tiče predstojeće agrarne politike, odnosno ekonomske politike u poljoprivredi. Ministarstvo poljoprivrede će brzo izaći s jednim sistemom mera pred Vladu i Vlada će, kao ovlašćena, doneti odluke. Naravno, nalazimo se pred početkom setve kukuruza, u toku je setva šećerne repe i mislim da ćemo brzo imati i odgovor na to koliko će novca biti na raspolaganju da se subvencionišu krediti. Od početka ove godine se već subvencionišu krediti. U ovom trenutku smo napravili jedan mali zastoj, samo da bismo mogli da vidimo kakvi su efekti subvencija iz prošle godine i s početka ove godine i vrlo brzo ćemo sve to nastaviti. Oko problema sa uvezenom pšenicom i veštačkim đubrivom, ono što mogu da kažem je da sve što imate kao informaciju, da postoji kao problem, molim vas da nam dostavite. Postoji vrlo stroga kontrola u svim uvoznim poslovima, tako da svaki kilogram pšenice mora da prođe sve kontrole fitosanitarne inspekcije, kao što se uzorkuje i veštačko đubrivo koje se uvozi u Srbiju. Tako da bih vam bio veoma zahvalan ukoliko biste nam stavili na raspolaganje informacije koje imate, a siguran sam da su inspekcije radile vrlo prilježno svoj posao. Ali, naravno, proverićemo sve što imate.
Zahvaljujem, gospodine ministre. Reč ima narodni poslanik Srboljub Živanović.
Hvala. Ipak mislim da mi niste odgovorili na drugo postavljeno pitanje – kada će biti isplaćena četvrta rata zaostalih penzija? Ono što bih dalje hteo da vam odgovorim vezano je za ovo šesto pitanje, uvoz pšenice. Dobro znate da je na matičnom Odboru za nauku i tehnološki razvoj baš bilo pokrenuto to pitanje kontrole kvaliteta uvoza i pšenice i sirovina za fabrike mineralnih đubriva. Moram vam iskreno reći da je u Institutu Vinča došlo do tog saznanja, odnosno da se nije dozvolilo inženjerima da izvrše adekvatnu kontrolu, jer dobro znamo da je Institut Vinča danas najkvalifikovaniji da da određene parametre što se tiče radioaktivnosti uvezenih sirovina. Dobro znate da su sirovine koje se koriste za proizvodnju mineralnih đubriva azot, fosfor i sumporna kiselina. Prema tome, te su sirovine vrlo podložne i one se moraju striktno kontrolisati. To je isto tako vršeno i kada sam radio u fabrici mineralnih đubriva i kao čovek iz te branše dobro znam kako i na koji način je moglo da dođe do zloupotrebe, odnosno do povećanja radioaktivnosti u tim sirovinama. Ovo što sam rekao jeste u stvari pšenica koja je uvezena iz Čečenije, koja je bila sa povišenom radioaktivnošću, i to je onda bio veliki problem, što sam i izneo, kada je bio popis poljoprivrednih dobara, gde pojedinci nisu shvatili da je u pitanju korišćenje mineralnih đubriva pa se to posle, u procesu vegetacije, prenelo i na pšenicu. Tako da vam govorim da je to jedan od velikih problema, jer je "Viktorija komerc" uvezla takve komponente za proizvodnju i da je to došlo na udar pod kontrolom. Drugo što sam hteo da vam kažem, a vi ste to već na početku rekli, vezano za te poljoprivredne penzije, one su danas manje od socijalne pomoći i smatram da danas korisnici poljoprivrednih penzija, vi to dobro znate, to su staračka domaćinstva, takoreći napuštena domaćinstva, i mislim da se prema tim građanima moramo adekvatno okrenuti, odnosno moramo im pružiti određenu pomoć, obići, videti kako… Jer nije samo u pitanju, vi dobro znate i dobro ste rekli da je ostvaren suficit u izvozu poljoprivrednih proizvoda, ali vas pitam da li je ipak država pomogla toliko poljoprivrednu proizvodnju da bi mogao da se ostvari taj suficit. Jer je taj suficit bio simboličan u odnosu na suficit koji ostvaruje Holandija i ostale zemlje, ali znajte sigurno da je taj suficit ipak bila i jedna slamka nade da se u ovako teškoj situaciji privrede ipak zaustavi ova naša privredna tragedija. Hvala vam.
Ako možete u kratkom vremenskom intervalu da odgovorite, gospodine ministre. To je još minut, minut i po. Ako ne, da zaključimo sednicu. Izvolite.
Odgovoriću vam u vrlo kratkom roku. Oko svake utvrđene nepravilnosti koje su nadležne inspekcije ustanovile u pogledu uvoza bilo pšenice, bilo veštačkog đubriva ili komponenata za izradu mineralnih đubriva za proizvodnju, prosledićemo pitanje Ministarstvu finansija i Ministarstvu za rad i socijalnu politiku u vezi sa isplatom zaostalih penzija zemljoradnicima i mislim da ćemo vrlo brzo dobiti odgovor na to pitanje. Odgovoriću vam i na nešto što sam preskočio nenamerno. Ostao je određeni dug za subvencije iz prošle godine. Daleko od toga da je taj dug veći od onoga što je isplaćeno, daleko je manji, i to će biti prioritet u isplati Ministarstva poljoprivrede. Mi pravimo ovih dana finansijske planove kako da se s tim dugom završi, da bismo završili s prethodnom godinom i da možemo da uđemo u agrarnu politiku za 2011.
Poštovani članovi Vlade Republike Srbije, uvaženi narodni poslanici, 19.00 časova je, završavamo sednicu u kojoj narodni poslanici postavljaju pitanja članovima Vlade. Zahvaljujem svima na učešću u radu. Nastavićemo naš rad u utorak, 5. aprila u 10.00 časova.