Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, dobar dan. Otvaram sednicu Sedamnaestog vanrednog zasedanja Narodne Skupštine Republike Srbije u 2015. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 147 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja poslanika prisutnih u sali, molim vas da ubacite svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 170 narodnih poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Obaveštavam vas da su danas sprečeni da sednici prisustvuju sledeći narodni poslanici, koji su to prijavili, a to su Vesna Marjanović i mr Dejan Radenković. Saglasno članu 86. stav 2. i članu 87. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da sam ovu sednicu sazvala u roku kraćem od roka utvrđenog u članu 86. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine i, izuzetno, za petak, mimo dana utvrđenih u članu 87. stav 1. Poslovnika, zbog potrebe da Skupština što pre razmotri predloge zakona iz dnevnog reda koji je utvrđen u zahtevu Vlade za održavanje ovog vanrednog zasedanja. Dostavljeni su vam zapisnici sednica Trinaestog, Četrnaestog, Petnaestog i Šesnaestog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini. Pošto današnjoj sednici prisustvuje većina od ukupnog broja narodnih poslanika, konstatujem da postoji kvorum za usvajanje zapisnika sa navedenih sednica. Obaveštavam vas da je proverom u Službi za poslove Odbora za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja utvrđeno da na tom Odboru niko od narodnih poslanika nije dostavio u pisanom obliku primedbe na navedene zapisnike. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Zapisnik sednice Trinaestog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini, održane 13, 14, 15. i 16. jula ove godine. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 166, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 19, od ukupno prisutnih 185 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Zapisnik sednice Trinaestog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u ovoj godini. Stavljam na glasanje Zapisnik sednice Četrnaestog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini, održane 21, 22. i 23. jula 2015. godine. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 170, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 17, od ukupno prisutnih 187 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Zapisnik sednice Četrnaestog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini. Stavljam na glasanje Zapisnik sednice Petnaestog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini, održane 24. jula 2015. godine. Molim poslanike da se izjasne. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 170, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasao 21, od ukupno prisutnog 191 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Zapisnik sednice Petnaestog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini. Stavljam na glasanje Zapisnik sednice Šesnaestog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini, održane 27, 28, 29, 30. i 31. jula 2015. godine. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 172, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 19, od ukupno prisutnog 191 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Zapisnik sednice Šesnaestog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini. Poštovani narodni poslanici, uz saziv sednice Sedamnaestog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije ove godine, koja je sazvana na zahtev Vlade, saglasno članu 106. stav 3. Ustava Republike Srbije, članu 48. stav 3. Zakona o Narodnoj skupštini i članu 249. Poslovnika, dostavljen vam je i Zahtev za održavanje vanrednog zasedanja Narodne skupštine, sa određenim dnevnim redom sadržanim u tom zahtevu. Kao što ste videli, određen je sledeći D n e v n ir e d: 1.Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost, 2.Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o republičkim administrativnim taksama, 3.Predlog zakona o izmenama Zakona o hipoteci, 4.Predlog zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma o zajmu LD 1764 (2012) između Banke za razvoj Saveta Evrope i Republike Srbije. Narodni poslanik Zoran Babić, na osnovu člana 92. stav 2, člana 157. stav 2. i člana 170. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se obavi zajednički načelni i jedinstveni pretres o: Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o republičkim administrativnim taksama, Predlogu zakona o izmenama Zakona o hipoteci i Predlogu zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma o zajmu LD 1764 (2012) između Banke za razvoj Saveta Evrope i Republike Srbije. Da li narodni poslanik Zoran Babić želi reč? Ne. Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 174, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 18, od ukupno prisutna 192 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova, prihvatila ovaj predlog. Prelazimo na rad po dnevnom redu. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da su pozvani da današnjoj sednici prisustvuju: dr Dušan Vujović i Nikola Selaković, ministar finansija i ministar pravde i njihovi saradnici u ministarstvima. Izvolite. Dr Janko Veselinović, povreda Poslovnika.
Poštovana predsednice, reklamiram član 87. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije u kome se kaže da Narodna skupština zaseda utorkom, sredom i četvrtkom. Koliko znam, mada se u puno stvari razlikujemo da je danas petak, a juče je bio četvrtak. Jel tako predsednice? Nije problem, mi hoćemo da radimo i petkom. Mi smo bili spremni da radimo ovde i da se kupamo i da spavamo ovde kao što je premijer tražio, međutim, njega nije bilo, ali vas molim da mi date odgovor na pitanje povodom povrede ovog Poslovnika, zbog čega nismo radili juče, pa da Vladi kako je to bio red postavimo pitanje o „Beogradu na vodi“, o smanjenju plata i penzija, o azilantskoj krizi, o zatvorenim granicama, o sve manjem broju zaposlenih ljudi. Zbog čega niste omogućili da Vladi postavimo pitanja ovde u sali, nego smo morali da pričamo o tome u holu Narodne skupštine bez Vlade? Zbog čega niste zakazali sednicu juče, četvrtak, kako Poslovnik kaže pa da razgovaramo o svim pitanjima i o penzijama i o platama i o problemu što nemamo adekvatno rešenje za izbegličku krizu, što nemamo nikakvu strategiju, što smo zemlja u kojoj vlada popriličan haos po tom pitanju, zbog čega nismo o tome mogli da razgovaramo ovde? Mi tražimo posebnu sednicu, pošto nam niste dozvolili o tome da razgovaramo, posebnu sednicu gde bi pričali o tome, o problemu azilantske krize, izbegličke krize koja pogađa Srbiju i koja već pravi ozbiljnu štetu građanima Srbije. Hvala.
Hvala. Nisam baš razumela pitanje, godinu i po dana smo ovde poslanici, znamo svi Poslovnik. Nisam uopšte razumela vaše pitanje. Poslovnik nije povređen. Čitav član 87. je povređen? Pa, piše po pravilu da skratimo ovu diskusiju. Piše po pravilu utorak, sreda i četvrtak, a sada je vanredno zasedanje, teško mi je ne čujem ni samu sebe. Kada dobijem predlog ovlašćenih predlagača, kao što su Vlada ili poslanici zakazujem sednicu, tako da ne mogu da zakažem sednicu unapred. Sasvim jasan odgovor. A, sve ovo ostalo što ste rekli o pitanjima i konferencijama za štampu ne odlučujem ja, to je vaša volja šta ćete da govorite, kako ćete da govorite i u kojoj formi. Vi ste izabrali formu obraćanja novinarima, pa vam tu publika nije trebala, niti odgovori, koliko sam ja upoznata sa održavanjem konferencije za štampu. Vi se obraćate javnosti, a ne pojedinim ministrima. Ali, zahvaljujem glasaćemo svakako iako lično mislim da je ovo bila zloupotreba Poslovnika jer ste pričali o namerama, a ne o suštini člana 87. Izvolite, reč ima dr Pavićević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani gospodine Vujoviću, uvažene gošće i gosti iz Ministarstva, pretpostavljam iz Ministarstva finansija, poštovana predsednice Narodne skupštine gospođo Gojković, smatram da su povređena tri člana Poslovnika naše Narodne skupštine, članovi 249, 250. i 251. koji se tiču vanrednog zasedanja Narodne skupštine. Moram ovde, poštovana predsednice Narodne skupštine i vas da pitam, ali i uvažene kolege, pre svega narodne poslanike iz SNS…
Ne može, zato što povreda Poslovnika samo na moj račun.
U redu, onda vas da pitam.
Ja prihvatam sva pitanja u vezi 249, 250. i 251.
U redu, pitam vas predsednice Narodne skupštine, ne samo zašto juče nismo zasedali kao što je lepo, ja mislim, objasnio narodni poslanik gospodin Janko Veselinović nego zašto, poštovana predsednice Narodne skupštine, skoro dva meseca ova Narodna skupština u ovom sazivu nije zasedala, poštovana gospodo i poštovana predsednice gospođo Gojković? U skupštinskoj proceduri čuče tamo predlozi zakona, postoje neke aktuelne teme, postoje velika pitanja i problemi o kojima naša Narodna skupština, ja mislim, može da zaseda. Umesto, poštovana predsednice, da postoji jedna inicijativa, da mi stvarno ako treba i danonoćno radimo, da nemamo ni pauzu, ja sam na primer ovde čekao od sredine avgusta hoće li sutra sednica, hoće li prekosutra sednica i sednice nema, poštovana gospodo skoro dva meseca. Smatram, da se to gospođo Gojković zaista tiče povrede ovih članova Poslovnika Narodne skupštine. Veoma me interesuje vaš stav povodom moje intervencije i obrazloženje za takav stav. Naravno, insistiram da se glasa.
Hvala i zahvaljujem vam. Znači, ne treba da odgovorim, jer insistirate da se glasa i time ste mi olakšali, jer sve što kažem vas i ne interesuje unapred. Interesuje vas? Stavove ne iznosim, samo 249, 250. i 251. vrlo su jasno ovde navedeni da zahtev od poslanika i Vlade određuje vreme kada će se Narodna skupština sastati. Nema improvizacije. Član 251. kaže – po unapred utvrđenom dnevnom redu. Redosled ne može da se menja, ne menja se. Član 251. primenjuju se odredbe ovog Poslovnika o redovnom zasedanju ako odredbom ovog poglavlja nije drukčije određeno. Eto, drukčije je određeno. Nemam šta da vam kažem drugo. Moji stavovi nisu za predsedavanje parlamenta nego kada se javim za neku reč i budem diskutovala kao poslanik. Glasaćemo. Zahvaljujem vam. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana predsedavajuća reklamiram član 107. – dostojanstvo Narodne skupštine koje je po meni narušio kolega Pavićević zato, ako mi dozvolite da obrazložim, zato što sednice Narodne skupštine nisu jedina obaveza narodnih poslanika. Ne znam šta je kolega Pavićević radio, ali smo mi imali sednice odbora. Mislim da je narušeno dostojanstvo zato što se ovde sednice Narodne skupštine doživljava kao studijo gde ćemo pred kamerama i mikrofonima da se nadmećemo ko je kome šta rekao. Mislim, da se rad narodnih poslanika sastoji u tome da se sastajemo sa biračima, a broj 2, da odbori mogu da rade i zasedaju. Odbor za poljoprivredu je zasedao tri dana, parlamentarni forum za energetiku čiji sam član zasedao je četiri dana, što je ukupno sedam radnih dana u ovoj godini i nismo se svi brčkali na Brionima i nismo svi to iskoristili u vreme kada se to moglo, više se i ne može, već smo ovde predano radili. To što kolege koje sebe smatraju opozicijom nisu u ovom periodu ništa radili ne daje im za pravo da ovde spočitavaju narodnim poslanicima koji su vredno radili i obilazili neka mesta i neke događaje na poziv svojih birača i na poziv birača drugih stranaka, to što su narodni poslanici predano radili u odborima, donosili zaključke, preporuke Vladi, to ne dozvoljava pravo narodnim poslanicima da smatraju da ova skupština, ponovo podvlačim, studio pred kojim će ona stupati pred TV kamerama i pred zvučnicima, odnosno mikrofonima i tako se obraćati samo svojim biračima. Narodna skupština i obaveze narodnih poslanika su nešto više od onoga što doživljava gospodin Pavićević kao obavezu sebe, kao narodnog poslanika i nas ostalih narodnih poslanika. Ne tražim da se glasa.
Hvala vam. Neću dati komentar. Reč ima narodni poslanik Zoran Babić.
Zahvaljujem se gospođo predsednice. Reklamiram Poslovnika član 108. i unapred kažem da neću tražiti da se Skupština o tome izjasni. Vrlo kratko, podržavam i vašu odluku, ali i odluku Vlade Republike Srbije da se juče ne održi sednica Narodne skupštine zato što je juče veliki praznik za građane i građanke Republike Srbije muslimanske veroispovesti, juče je bio Kurban bajram i mislim da je red da se ispoštuju i narodni poslanici muslimanske veroispovesti, ali i svi građani i građanke Republike Srbije koji su juče slavili Kurban bajram. Mislim da je to dobar domaćinski i državnički potez i Narodne skupštine i vas predsednice i Vlade Republike Srbije.
Hvala. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika za diskusiju povodom dnevnog reda koji smo pročitali. Saglasno članu 157. stav 2. i članu 170. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram zajednički načelni i jedinstveni pretres o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o republičkim administrativnim taksama, Predlogu zakona o izmenama Zakona o hipoteci i Predlogu zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma o zajmu LD 1764 (2012) između Banke za razvoj Saveta Evrope i Republike Srbije. Da li predstavnik predlagača, ministar Dušan Vujović, želi reč? (Da) Izvolite.
Hvala lepo. Pretpostavljam da će biti mogućnosti kasnije u toku rasprave da ulazimo u detalje, zato mi dozvolite na početku da dam samo nekoliko osnovnih napomena na svaki od predloženih zakona. Prvo, predložene su izmene i dopune Zakona o porezu na dodatu vrednost. Razlozi za donošenje, odnosno podnošenje ovih izmena i dopuna su usaglašavanje sa propisima EU, stvaranje povoljnijih uslova za poslovanje privrednih subjekata, ujednačavanje poreza na usluge smeštaja i poreza na prevoz u međugradskom i međunarodnom saobraćaju, kao i održavanje postojećeg fiskalnog opterećenja ili njegovo smanjivanje. Suština izmena je da se evidentiranjem stranih lica u sistemu PDV dozvoli stranim kompanijama koje posluju u Srbiji, a posebno koje posluju na finansijskim tržištima, da mogu normalno da posluju, isto onako kao što to čine u ostalom delu Evrope. Ujednačava se stopa na sve vidove smeštaja koji se trenutno danas odnose na hotele, pansione, prenoćišta - sada se to proširuje na sve oblike smeštaja, formalne i neformalne. Dalje, ujednačava se poreska stopa PDV na prevoz putnika, tako da će sada biti na nižem nivou od 10% za sve oblike prevoza. Konačno, daje se povoljniji PDV tretman svim onim subjektima koji funkcionišu u oblasti građevinarstva, tako da neće morati da imaju problema sa plaćanjem i povraćajem PDV-a, nego će to moći da rade obračunski. Detalji ovih izmena, kao što ste videli u predloženom nacrtu zakona, su brojni, ali suština je vrlo jednostavna. Suština je evidentiranje stranog lica kao obveznika PDV, što će se raditi na način koji je standardizovan u Evropi. Strana lica koja posluju na teritoriji Srbije, a nemaju sedište u Srbiji, odnosno prebivalište u Srbiji, a vrše promet dobara i usluga na teritoriji Republike Srbije, imaće pravo da preko poreskog punomoćnika ostvaruju sva prava iz sistema PDV. Znači, drugim rečima, stranci mogu da se pojave na našem energetskom tržištu, na našem tržištu kapitala, na svim tržištima i da ostvaruju sva prava iz PDV-a koja imaju kao da se registruju u Srbiji. Naravno, oni bi to mogli da ostvare registracijom u Srbiji, ali, nema nikakve potrebe da opterećujemo ljude da se registruju u Srbiji. Ako neko vidi mogućnost da u Srbiji aktivno sudeluje u finansiranju pojedinih projekata u ulaganju para na srpskom finansijskom tržištu, odnosno u obavljanju transakcija u Srbiji, pružamo mu mogućnost da pod potpuno jednakim uslovima kao i domaće firme to radi. Naše firme imaju ista prava svuda u Evropi, tako da i mi pružamo ista prava stranim firmama kod nas. Drugo, predlaže se drugačije uređivanje sistema oporezivanja i prometa u oblasti građevinarstva, koje će se proširiti na tzv. dužnike primaoce a neće biti ograničeno samo na investitore i izvođače. Znači, predlaže se da svi imaju jednaka prava i da svi mogu da sudeluju u tom sistemu, bez nepotrebnog angažovanja dopunskih sredstava u sistemu, od plaćanja do povraćaja PDV-a i time se takođe ujednačavamo sa Evropom i time olakšavamo promet. Pored toga, predlaže se proširenje poreza od 10% na sve usluge smeštaja, znači, sem standardnih usluga, hoteli itd, predlaže se da svi oblici smeštaja, uključujući kućnu radinost i sve ostale oblike, budu predmet iste stope od 10%. Takođe se predlaže da se poboljša način prijave PDV-a. Znači, da sastavni deo poreske prijave budu dopunske informacije koje će omogućiti podizanje kvaliteta poreske administracije na viši nivo. Znači, da sama poreska prijava sadrži dopunske podatke koji će omogućiti ocenjivanje poreskih rizika, ocenjivanje mesta gde treba raditi inspekcije, ocenjivanje mesta gde su verovatne greške u sistemu, odnosno utaje poreza, odnosno nepotpuno prijavljivanje poreza. Predlaže se uvođenje jedinstvenog roka za podnošenje poreske prijave za PDV i to će biti sada 15 dana. Detalji koji se pored toga predlažu, ne bih sada ulazio u sve detalje, oni su dati u Predlogu zakona i o tome možemo da razgovaramo kada bude rasprava u pojedinostima ili danas kasnije u toku dana. Zakon broj dva koji ste vi pročitali je Zakon o administrativnim taksama. Ovim zakonom predlaže se ujednačavanje svih, odnosno metodologija za utvrđivanje taksi kao naknada za pružanje usluge države, predlaže se usaglašavanje ovog zakona sa predmetima koji se odnose na takse na obaveze, sa spisima i radnjama koje su u nadležnosti organa čiji rad republička administrativna taksa plaća, odnosno propisa koji su doneti u toku nekoliko poslednjih godina, ujednačavanje sa propisima kojima se uvode nove takse ili se ukidaju neke postojeće takse. Primer je, recimo, eliminacija taksi, na izdavanje viza za brodski i pomorski saobraćaj, koje su ukinute zakonom. Primer je uvođenje taksi na detektivsku delatnost i čitav niz drugih delatnosti koje su odgovarajućim zakonima donete. Ja vas ne bih zamarao svime, ali dozvolite mi samo da pročitam ovaj primer. Znači, to su takse na spise i radnje kod organa koji se vrše na osnovu Zakona o privatnom obezbeđenju, Zakona o detektivskoj delatnosti, Zakona o zaštiti od požara, Zakona o planiranju i izgradnji, Zakona o rudarstvu i geološkim istraživanjima, Zakona o energetici, Zakona o efikasnom korišćenju energije, Zakona o plovidbi lukama, itd. Znači, to su svi ti zakoni koji su uveli nove spise i procedure na koje se sada plaćaju takse. U izmenama i dopunama Zakona, takođe je određen nivo određivanja tih taksi. Cilj nam je, to je za mene jako važno, kao ministar finansija želim da naglasim značaj, da država naplaćuje taksu upravo na nivou koji pokriva dopunske troškove koje država ima u pružanju ovih usluga, ni manje ni više. Znači, to neće biti pokrivanje fiksnih troškova nego samo ono što bi ekonomisti nazvali varijabilnim troškovima usled pružanja ovih usluga. Ne bih ulazio u pojedinačne tarifne brojeve, to je sve precizirano i u obrazloženju napisano i o tome možemo da razgovaramo detaljno, ali u svakom tarifnom broju postoji obrazloženje koja se nova taksa uvodi, odnosno ukida. Treći zakon koji danas raspravljamo je Zakon koji je nedavno bio pred vama, koji smo ovde diskutovali početkom jula i koji je stupio, koji je objavljen 8. jula pod brojem 60/15. Bukvalno, devet dana kasnije objavljena je odluka Ustavnog suda broj 63/15, kojim se pojedini članovi ovog zakona proglašavaju neustavnim. Prema tome, mi smo se vratili nazad, da izmenimo te članove zakona, izvršimo određeno terminološko ujednačavanje. Znači, ovo je neobično da mi nismo bili svesni neustavnosti, što član reče, praktično o pravu na žalbu, odnosno sudski proces, u članu 31. stav 7. koji kaže, u delu koji glasi – Protiv njega; tj. tada je napisano bilo – Pravosnažnog rešenja, nije dozvoljena tužba jer je pravni lek. U novoj formulaciji zakona biće ne „pravosnažnog“ nego „konačnog“ rešenja i biće dozvoljena tužba, odnosno drugi pravni lek. To je suština izmene ovog zakona, sve drugo su samo tzv. lektorske promene. Konačno, četvrti zakon koji danas razmatramo je ratifikacija kredita Banke za razvoj Saveta Evrope, koji se već nekoliko puta nalazio u budžetima Republike Srbije, ali nije došao do ratifikacije zbog raznoraznih razloga. Ovaj zajam je potpisan 15. juna 2015. godine, svi su dokumenti za primer implementacije ovog zakona pripremljeni. Reč je, da vas podsetim, o zajmu koji će biti korišćen za izgradnju zatvorskih kapaciteta u Pančevu, tj. izmeštanje zatvora iz centra grada u prigradsko područje. Ovaj zajam će finansirati 60% vrednosti tog objekta, preostala sredstva biće obezbeđena posebno iz ovog granta za Zapadni Balkan, iz lokalnih budžeta. Ovaj kredit se daje po vrlo povoljnim uslovima, sa počekom od pet godina i rokom od 20 godina. Kao što znate, ili pretpostavljam da znate, ova banka kamatnu stopu utvrđuje na dan povlačenja sredstava. Pošto se ona zadužuje na finansijskom tržištu, onda će kamata biti ustanovljena na vrlo povoljnom nivou, ali u odnosu na kamatu koja važi na dan povlačenja. Mi ćemo kao zemlja koja koristi ovaj zajam imati pravo da biramo između fiksne kamate i varijabilne kamate. U slučaju varijabilne kamate, naravno, na sebe preuzimamo rizik promene. Varijabilna kamata se utvrđuje na nivou Euribora i uvećava se za određeni procenti raspon kamatne marže koju određuje Evropska banka za razvoj. Fiksna kamatna stopa ima drugačije pravilo formulisanja i u sebi ne sadrži posle toga kamatni rizik, ali sadrži naravno valutni rizik. Opšti uslovi ovog kredita su da će biti povučen u dve tranše, od čega prva tranša ne sme biti manja od 50%, u najmanje dve tranše, može i više tranši. Jako je važno da budete svesni činjenice, i to je za nas jako bitno, zato smo čekali pripremu projekta da banka ima pravo da otkaže kredit ukoliko ne povučemo prvu tranšu u toku 12 meseci. Mi problem kašnjenja u realizaciji kredita imamo i ovo je prilika da pokažemo da možemo da budemo spremni da koristimo sredstva za koja se zadužujemo. Krajnji datum za povlačenje tranše je 13. septembar 2019. godine, ali prvu tranšu moramo da povučemo u toku 12 meseci. Ovaj zakon stupa na snagu objavljivanjem u „Službenom listu“. To su ukratkonapomene ovih zakona. Napominjem, reč je o izmenama zakona sa kojim se usaglašavamo sa standardima u Evropi, reč je o ispravci greške koja se potkrala u Zakonu o hipoteci i reč je o ratifikaciji kredita za izgradnju savremenih objekata za izdržavanje kazne u blizini Grada Pančeva. Hvala.
Zahvaljujem, ministre. Da li izvestioci nadležnih odbora žele reč? Da li neko od ovih prijavljenih izvestilac želi reč? (Ne.) Da li predsednici, odnosno predstavnici poslaničke grupe žele reč? Reč ima Dragan Jovanović. Izvolite.
Uvažena predsednice, gospodine ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, drago mi je da sam prvi poslanik koji u načelu govori posle ove letnje pauze. Na samom početku moram upitati uvaženog gospodina ministra, mi danas imamo izmene i dopune više zakona. Ja ću se osvrnuti naravno, na prva dva, a to su izmene Zakona o PDV-u i izmene Zakona o administrativnim taksama. Kada govorimo o izmenama Zakona o PDV, uvaženi ministre, da li se vama čini, moj utisak je da bi bilo dobro da mi ako ne danas, onda u neko dogledno vreme imamo nov zakon o PDV-u, jer postojeći zakon je na 250 strana, postojeći zakon ima više od 1.400 strana različitih tumačenja postojećeg zakona i sada, ako imate jednog običnog preduzetnika koji zapošljava u Srbiji jedno, dvoje ili troje ljudi, da li vi verujete da on može da se snađe u toj šumi propisa o PDV-u, da može da prijavi, vi kažete biće termin, jedinstven, od 15 dana, da li sad jedan preduzetnik koji drži neki kiosk može u celoj toj šumi propisa da se snađe? Ono što je pohvalno, gospodine ministre, u ovim izmenama, ako se složite sa mnom da u dogledno vreme imamo jedan prečišćen tekst novoga zakona, to bi bilo dobro, ali kod konkretnih izmena već ste u uvodnom delu napomenuli par stvari koje su dobre i koje će poslanici Nove Srbije svesrdno podržati. To je, pre svega, uvaženi ministre, da se po jasnim kriterijumima određuje jedinstvena poreska stopa za smeštaj i ugostiteljske objekte i to je dobro i sa time se slažemo. Ono što niste napomenuli u uvodnom delu, a zbog čega sam ja, uvaženi ministre, i pisao određeni amandman, jeste povraćaj PDV-a za ishranu i za prevoz radnika. To je, uvaženi ministre, nešto što je krajnje problematično i ja moram da vas zamolim da vi razmotrite i amandman koji sam podneo na član 18. stav 2. a to je da se briše tačka tri. Molim predsednicu za malo mira. Molim vas, stvarno bi bilo korektno da se saslušamo.
Hoću. Molim vas, samo što više u mikrofon da govorite.
Trudim se da govorim što više u mikrofon, ali zbog građana Srbije koji gledaju ovaj prenos hoću da ponovim da sam podneo amandman na član 18. stav 2. tačka 3), a to je da se briše predloženi predlog da se ukida povraćaj PDV-a za ishranu i za prevoz radnika. Da pojasnim zbog kolega poslanika, a i zbog građana Republike Srbije, do sada je bila praksa da preduzetnici koji imaju veći broj zaposlenih, a koji organizuju ishranu ili plaćaju, što sada u Srbiji prava retkost, prevoz svojim zaposlenima, mogu na kraju meseca da traže povraćaj PDV-a za tu uslugu. Nažalost, vi sada predviđate da se to ukine. Malo kasnije ću govoriti o predlogu o administrativnim taksama, šta ćemo mi sve privatnicima i privatnim preduzetnicima naplaćivati i kakve takse, koje visine takse. Postavlja se pitanje – da li nešto što smo govorili u ovom sazivu, prethodnim sazivima, to je da će biti giljotina propisa, da ćemo pokušati da smanjimo takse, da omogućimo preduzetnicima da lakše privređuju… Mi uskoro u ovom plenumu očekujemo Zakon o stranim ulaganjima. Taj Zakon o stranim ulaganjima treba da definiše koliko ćemo davati podsticaja za otvaranje novih radnih mesta, a sada ovim izmenama Zakona o PDV-u mi oduzimamo određene prava. Sada, ako ima gospodin Feman, koji sedi ovde ispred mene, 150 zaposlenih i koji je na osnovu svojih 150 zaposlenih mogao da traži i da dobije od države podsticaj, a to je povraćaj PDV-a za topli obrok koji daje u firmi ili za prevoz svojih zaposlenih koji su iz Jagodine ili iz okoline, sada to neće imati. Ako on nema sredstava, on će morati da otpusti pet zaposlenih. O tome se radi. Zašto mi ovakve stvari donosimo? Ono što je dobro, gospodine ministre, to je da će se ovim izmenama usaglasiti poreska stopa za gradski i prigradski prevoz, kada već pominjemo prevoz zaposlenih. Vrlo je važno, do sada je poreska stopa, PDV za prigradski prevoz bila 20%, a za lokalni prevoz 10%. Tu su bile ogromne zloupotrebe i dobro je, i tu vas pohvaljujemo, da ste rešili da to usaglasite i da jedinstvena stopa PDV-a za gradski i prigradski prevoz bude 10%. Pitam vas – šta će ministarstvo uraditi, ako prevoznici ne smanje prevoz, odnosno cenu karte za krajnje korisnike? Mi u praksi, nažalost, gospodine ministre, imamo da gorivo cele godine pojeftinjuje na svetskoj berzi, a da mi imamo na pumpama identične cene gorivo i sada se građani pitaju da li će isto tako biti i za cene prevoza kada mi budemo izglasali u Narodnoj Skupštini, u parlamentu da se PDV smanji za 10%, a cena karte ostane ista. Da se vratim samo na ovaj prethodni deo, gde se ukida povraćaj PDV za ishranu i prevoz zaposlenih, vi ste u obrazloženju koje sam pažljivo pokušavao da nađem uz sva ova objašnjenja, napomenuli u jednom delu da su vršene određene zloupotrebe u tom delu. Zloupotrebe mogu biti, mi na terenu vidimo da neko jednostavno ne uplaćuje radnicima prevoz, a onda traži zato što ima nekakve ugovore sa divljim prevoznicima povraćaj PDV. Znate šta, za to postoje inspekcijski organi, za to postoji poreska policija. Imate mehanizme kako to da suzbijete, ali ne treba sad ako postoje određene zloupotrebe da mi ukidamo mogućnost onim privrednicima koji časno i pošteno rade i privređuju, zapošljavaju ljude da im ovakve stvari otežavamo. Moram još nešto gospodine ministre da vam, pošto je ovo načelna rasprava, ne znam da li ste upoznati, mi imamo ozbiljan problem u lokalnim samoupravama. Znate da imamo ona transferna sredstva na kraju meseca koja dobijamo kao deo PDV koji se ubira na teritorijama gradova i opština. Dobili smo upozorenje od strane vaših saradnika u Ministarstvu finansija da će oko 60 gradova i opština biti u problemu i da će im biti ukinuta odnosno suspendovana transferna sredstva zato što su prekršile određenu naredbu Ministarstva finansija oko smanjenja zarada i mase zarada od 10% na početku godine. Uvaženi ministre, morate da shvatite još jednu stvar i gradovi su to u pisanim obrazloženjima kao i opštine slali u ministarstvo, pa molim i vas da budete upoznati sa tom činjenicom, a to je da postoje zaposleni u opštinskoj upravi i gradskim upravama koji imaju minimalce. Sa tim minimalcima mi zakonski nismo mogli da im smanjimo za 10%. Kada se to u masi sabere vi nemate umanjenje ukupne mase od 10%, nego imate 8,6%, 9,2%, 8,9%, a to je na godišnjem nivou oko 500 ili 600 do milion dinara i sada zbog npr. 500.000 dinara vi kažete suspendovaćemo transferna sredstva gradovima i opštinama koje su sada na kraju devetog meseca u punom jeku građevinske sezone i svih ostalih stvari, kada nam je svaki dinar neophodan. Ovo koristim samo kao malu digresiju, nije direktno, ali vezano je jer su ta sredstva upravo od PDV koji se ubira na teritorijama gradova i opština i vrlo je važno da se zna šta se tu i na koji način se radi. Što se tiče prvog Zakona o povraćaju PDV maksimalno treba pohvaliti da će strane firme koje se bave prometom roba i usluga na srpskom tržištu ući u sistem PDV i to je nešto što je apsolutno pohvalno. To će poslanici Nove Srbije uvek podržati. Ono što vas uvaženi ministre molim, to je ovaj drugi zakon, nove takse. U obrazloženju vidimo da ste vi neko ko u ime Vlade brani ovaj zakon, napomenuli ste da se ove takse uvode ili usklađuju na predlog, pa ovde postoje različita ministarstva, od Ministarstva poljoprivrede, vodoprivrede, unutrašnjih poslova, građevine, urbanizma, Ministarstva za rad, boračka i socijalna pitanje i ja sa te strane mogu da razumem njihove potrebe, svakome je u ovom teškom vremenu potrebno što više novca i to se verovatno vodi kao njihovi sopstveni prihodi i to je sve u redu. Ali, uvaženi gospodine ministre mi smo narodni poslanici i mi treba ubrzo da idemo i u određene kampanje, da li vi kada pogledate ove stavke i kada vidite kako i koliko izgledaju ove administrativne takse na ovom desnom delu ovde, da li se vama iskreno čini da je ovo u pojedinim delovima previše? Reći ću vam jedan konkretan primer, Ministarstvo za rudarstvu i energetiku, kako se naziva, da li je neko u vašem ministarstvu mogao da sagleda ove određene stvari koje su oni izneli i koje su meni potpuno neverovatne. Vi ste npr. dozvolili u ovom Predlogu zakona da će sutra mali preduzetnik koji negde u Šumadiji npr. sa planine Venčac vadi kamen, da će samo za traženje saglasnosti sa smanjenje eksploatacionog polja, moram vama da pojasnim šta to znači. To znači da ako je nekada ranije uzeo veće parče zemlje, a nije mogao da reši imovinsko-pravne odnose, jer su u pitanju privatni vlasnici, sada hoće da smanji to eksploataciono polje da bi mogao da vadi taj kamen i sa njim dalje da vrši ekploataciju, on mora u ministarstvu da uplati tu saglasnost u vrednosti od 400 evra. Da li ministre to neko od vas gleda i da kaže gospodo vi iz Ministarstva za rudarstvo i energetiku da li znate ko to može da plati? Ili da vas pitam iskreno, MUP i ovi zahtevi, mi smo sto puta govorili u plenumu oko ovih protivpožaraca. Da li vidite kolike su ovde takse samo za davanje najobičnije saglasnosti sa protivpožarnu saglasnost? To su sve 30, 40, 50.000 dinara. Vaši činovnici kada dobijaju saglasnost i kada dobijaju predlog određenih ministarstava, prosto da vide da te stvari ljudi više ne mogu da plaćaju. Ne da neko neće ili hoće, stvarno dolazimo u vrlo tešku situaciju da kažemo da preduzetnici više ovakve stvari ne mogu da plaćaju. Najiskrenije vas molim da sagledate i da vidite pre svega u raspravi u pojedinostima jer verovatno osim moje malenkosti još dosta narodnih poslanika je podnelo amandmane na same visine, kako ovih administrativnih taksi, tako i pre svega na povraćaj PDV, a već sam malo pre rekao konkretne primere i molim vas da to malo sagledate. Znam da niste stručni za Ministarstvo za rudarstvo i energetiku, ni za MUP, ali njihovi činovnici kada šalju ovakve zahteve za administrativne takse moraju da se usaglase i sa Ministarstvom finansija da ovakve stvari ne budu u ovakvom domenu i obliku ovde ispred nas, jer shvatite da narod stvarno teško živi. Toliko. Zahvaljujem vam se i nadam se da ćemo dobiti konkretne odgovore na ova naša pitanja. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Vesna Besarević.
Gospođo predsednice, uvaženi gosti, gospodine ministre, htela bih da se osvrnem na predložene zakone, na predložene predloge Zakona o PDV, Zakona o republičkim taksama i Zakona o hipoteci. Počela bih sa predloženim izmenama Zakona o hipoteci. Naime, Zakon o hipoteci je kao što znamo donet 2005. godine i od tada je pretrpeo značajne izmene i to u julu ove godine 2015, da bi kao što je gospodin ministar Vujović rekao nekoliko dana posle toga Ustavni sud svojom odlukom koja je objavljena u „Službenom glasniku RS“, broj 63/15 17. jula utvrdio da odredba člana 31. stav 7. Zakona o hipoteci koja glasi – i protiv njega nije dozvoljena tužba ili pravni lek, Nije u saglasnosti sa Ustavom, te da taj stav prestaje da važi danom objavljivanja u „Službenom glasniku“. Međutim u obrazloženju svoje odluke Ustavni sud poziva na Zakon o državnom premeru i katastru koji je donet posle stupanja na snagu Zakona o hipoteci, a kojim se u članu 180. predviđa da se protiv drugostepenih rešenja može voditi upravni spor, a pošto je zabeležba hipotekarne prodaje po svojoj pravnoj prirodi upodobljena zabeležbama koje uređuje Zakon o premeru i katastru, Ustavni sud ne osporava, niti može da ospori drugostepeno rešenje upravnog organa da bude konačno, jer je to po Zakonu o opštem upravnom postupku i samim tim je izvršno. Međutim, sa stanovišta ustavnog načela kojim se utvrđuje jedinstvo pravnog poretka u Republici i sudske kontrole rada upravnih organa, Upravni sud smatra da je ovako drugostepenom rešenju upravnog organa potrebna i sudska zaštita. Zbog toga je u članu 31. stav 7. izostavljen drugi deo stava 7. da protiv drugostepenog rešenja nije dozvoljena tužba ili pravni lek. Izmena je zahtevala naravno i odgovarajuće izmene u članovima 7, 31, 34, 35. i 36. gde izraz pravosnažnost je zamenjen izrazom konačnost, što je pravno logična posledica da se postupak hipotekarne prodaje ne završava drugostepenim rešenjem upravnog organa, već pravosnažnom sudskom odlukom upravnog suda. Ja se, međutim, ne bih u potpunosti složila sa izlaganjem gospodina ministra da je reč o kozmetičkim korekcijama. Mislim da je zamena termina „pravosnažnost“ sa terminom „konačnost“ veoma ozbiljna. Naime, poverilac posle 30 dana od izdavanja drugostepenog konačnog rešenja može pristupiti prodaji hipotekovane nepokretnosti u vansudskom postupku prodaje čime se naravno ne kompromituje ideja hipotekarne prodaje kao takva. Međutim, ako znamo da je pravnosnažnost kada presuda, koja je doneta, da znači pravosnažnost presude, da se ona ne može pobijati žalbom tj. da se primenjuje načelo ne bis in idem onda znamo da je zaštita stranaka, koje su stekle pravo posle vođenja upravnog spora, omogućena sudskim sporom. Da sudska vlast nadzire upravnu vlast tj. da uprava nije sudija u vlastitoj stvari. Sama mogućnost pokretanja upravnog spora može odvratiti javnu upravu od mogućih nezakonitih akcija i taj stav načelno se brani i on je ispravan. S druge strane, konačnost rešenja podrazumeva da se rešenje više ne može napadati žalbom u upravnom postupku. Ona je uvedena ZUP-om 1956. godine u opšte upravni postupak i ona ne predviđa da kada rešenje postane konačno da se redovnim pravnim lekom može napadati. Sledeća pravna kategorija je da rešenje postaje izvršno dostavljanjem drugostepenog rešenja stranci. Međutim, sada se postavlja jedno veoma značajno pitanje – kako će u praksi funkcionisati ovo novo pravno rešenje? Banka poverilac će prodavati hipotekarnu nepokretnost, a dužnik ili prethodni vlasnik će dobiti pravo po sadašnjim izmenama Zakona o hipoteci sudsku zaštitu i samim tim će pokrenuti, moći će da pokrene sudski postupak pred Upravnim sudom, a ako dobije pravosnažnu presudu u svoju korist po proteku određenog vremena, koje znamo koliko u proseku može da traje, da sada ne prejudiciram i ne iznosim godine, ali to znamo da ne može da bude ni za godinu dana, najmanje, kakva će se onda pravna situacija stvoriti? Naime, kakvu će pravnu sigurnost imati novi vlasnik, onaj koji kupi hipotekovanu vrednost od banke kao poverioca? Da li će on biti u jednoj pravnoj neizvesnosti? Da li će dužnik uspeti sa svojom tužbom u upravnom postupku? S druge strane, neizvesnost koju sud unosi za banku poverioca da li će uticati na smanjenje vrednosti hipotekovane nepokretnosti koju banka, odnosno poverilac prodaje, jer će treće lice, novi vlasnik te hipotekovane vrednosti, uvek imati jednu dozu pravne neizvesnosti - da li će se možda upravni postupak okončati na njegovu štetu, odnosno na štetu njegovog prodavca. Naravno, mi moramo da kažemo da sudska zaštita obezbeđuje dodatnu zaštitu za dužnika i da je ona uvek principijelno gledano dobra zato što ona omogućava kontrolu pojedinačnog upravnog akta. Međutim, zbog novonastale situacije prouzrokovane odlukom Ustavnog suda po mom mišljenju i naše stranke trebalo bi ugraditi u ovaj Predlog zakona o hipoteci elemente koji bi neutralizovali negativne posledice dodatne pravne zaštite koju on sada unosi za dužnike. Naime, u upravnom postupku se ili može odložiti izvršenje do pravosnažnosti presude kojom se odbija tužba u upravnom sporu ili se predvideti tzv. dobrovoljno izvršenje, a to znači da banka poverilac u ovom slučaju odlučuje da li će pristupiti prodaji hipotekovane vrednosti odmah čim drugostepeno rešenje postane konačno i izvršno ili će sačekati okončanje upravnog spora koji vodi dužnik. Sada bih nekoliko komentara dala na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dodatnu vrednost. Izmene i dopune važećeg zakona predložene su radi potpunijeg usklađivanja sa propisima EU i otklanjanja pojedinih rešenja koja su u suprotnosti sa rešenjima sa istima, a pre svega je vezano za Poglavlje 16, Poglavlje o porezima. Naime, da kažem da je ovome prethodio zahtev na Bilateralnom skriningu marta ove godine kada je postavljen kao zahtev da se izvrši ova harmonizacija propisa. Cilj je da se izjednače prava i obaveze svih lica kao poreskih dužnika i spreči neoporezivanje prometa između stranih lica na teritoriji Srbije, da se otklone i neke zloupotrebe iz dosadašnje prakse i da se obezbedi kontrola PDV od strane poreskih vlasti. Kao najvažnije propisana je obaveza da se strana lica na teritoriji Srbije koja vrše promet dobara i usluga evidentiraju ubuduće u sistem PDV. Zatim, uređuje se jedan novi institut koji postoji u EU, a to je institut poreskog punomoćnika za promet dobara i usluga koji na teritoriji Srbije vrši strano lice. Strano lice koje vrši promet dobara i usluga dužno je da odredi poreskog punomoćnika, osim ako u Republici isključivo vrši promet usluga elektronskim putem, kao i u slučaju prometa usluga prevoza putnika autobusom kada se obračunava prosečna naknada prevoza za svaki pojedinačni prevoz. Zatim, treća stvar, po poreskoj stopi od 10% oporezovaće se promet usluga smeštaja u svim ugostiteljskim objektima, što znači da se izjednačava poreska stopa za smeštaj u hotelima, motelima, odmaralištima, kampovima sa poreskom stopom za smeštaj u hostelima, pansionima, prenoćištima, lovačkim vilama itd. Ista poreska stopa utvrđuje se za prevoz putnika i prateći prtljag ne samo u gradskom, prigradskom, međumesnom, već i u međunarodnom saobraćaju. Dalje, ono što smatram da je možda donekle tehničko, ali suštinsko veoma bitno pitanje jer treba da proizvodi dobre posledice jeste da se prilikom dostavljanja poreske prijave mora podneti i pregled obračuna PDV toj poreskoj upravi kojoj se podnosi poreska prijava. Najzad, precizirano je da se izdaci za ishranu i prevoz zaposlenih imaju isto poresko opterećenje nezavisno od toga da li su obezbeđeni u novcu ili u uslugama ili u dobrima. Mi kao SDPS smatramo da ovo rešenje nije sasvim u skladu sa osnovnim intencijama održavanja radne snage, besplatnog prevoza i ishrane i smatramo i predlažemo da bi ovo rešenje trebalo još jedanput da se preispita. Što se tiče građevinske delatnosti, tu se takođe unosi jedna značajna izmena. Poreski dužnik u građevinskoj delatnosti i sada postaje primalac dobara i usluga nezavisno od toga da li je obaveznik PDV ili nije. To je lice koje vrši promet, a isto tako status izvođača, a primalac dobija status investitora. Poreskim dužnikom smatra se sticalac imovine ili dela imovine, ako posle izvršenog prenosa prestanu uslovi ako u roku od tri godine za neoporezivanje koji su postojali u momentu prenosa imovine. Najzad, prednosti koje ovaj zakon nosi sa sobom su nesumnjive. Prednost je što će se obuhvatiti daleko širi broj poreskih obveznika uključivanjem stranih lica, kategorije stranih lica. Zatim, uvodi se institut poreskog punomoćnika koji je jedna veoma praktična i proverena stvar i najzad se izjednačava poreska stopa PDV-a u raznim vrstama saobraćaja, što je takođe bilo jedno od pitanja koje je trebalo rešiti. I, najzad imamo Zakon o izmenama i dopunama Zakona o administrativnim taksama. Naime, republičke administrativne takse predstavljaju javni prihod koji Republika Srbija naplaćuje za spise i radnje u upravnim stvarima, kao i za druge spise i radnje koje njeni organi donose, odnosno vrše za fizička i pravna lica na njihov zahtev. One se određuju isključivo zakonom i visina taksi se ne može menjati bez promene zakonskih propisa. Ovaj predlog zakona dolazi kao neka vrsta neophodne tehničke korekcije, budući da su doneti zakoni: Zakon o putnim ispravama, o bezbednosti saobraćaja, o privatnom obezbeđenju, detektivskoj delatnosti, zaštiti od požara, o planiranju itd, koji predviđaju nove takse i samim tim mora se uskladiti Zakon o administrativnim taksama sa odredbama ovih posebnih zakona, a oni su svi doneti posle izmena i dopuna Zakona o republičkim administrativnim taksama iz 2011, 2012. i 2013. godine. Na kraju da kažem da će Socijaldemokratska stranka Srbije podržati donošenje Zakona o porezu na dodatu vrednost, Zakona o republičkim administrativnim taksama, Zakona o izmenama Zakona o hipoteci i Zakona o potvrđivanju okvirnog Sporazuma o zajmu između Banke za razvoj Saveta Evrope i Republike Srbije, a da bi se posebno radovala ako bi se uzele u obzir ove sugestije koje sam upravo iznela. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Neđo Jovanović. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsednice. Uvaženi ministre, poštovane kolege narodni poslanici, predloženim izmenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost se, pored razloga koji su navedeni u materijalu koji smo mi narodni poslanici dobili, a ti razlozi su jasni: usaglašavanje sa propisima EU kojim se reguliše fiskalna politika, stvaranje povoljnijih uslova za poslovanje privrednih subjekata, sprečavanje zloupotreba i obezbeđivanje unapređenja kontrole poreza na dodatu vrednost. Sve su to razlozi koji su normalno prihvatljivi. Međutim, poslanička grupa SPS pored ovih razloga ističe još jedan jako bitan, koji bi mogao da sublimira sve ove razloge u jedan, a to je povećanje poreske discipline na teritoriji Republike Srbije. Mislim da je to suštinski cilj ovog zakona, zbog čega poslanička grupa SPS podržava izmene i dopune predloženog Zakona o porezu na dodatu vrednost. Mi ćemo nesumnjivo u Danu za glasanje i glasati za ovaj zakon. Ono što u svakom slučaju treba da se istakne jesu i dobre i neke odredbe koje izazivaju pažnju sa stanovišta određenih dilema, za koje se nadam da ćemo ih danas kroz postavljena pitanja i vaše odgovor eventualno i otkloniti. Ono što bi se moglo istaći kao dobro, pre svega jedna od novina u predloženim zakonskim izmenama jeste i proširenje korpusa lica koja imaju legitimaciju poreskog obveznika. Tu legitimaciju po ovim predloženim izmenama sada ima strano lice ili lice koje nema sedište, odnosno prebivalište na teritoriji Republike Srbije. To je dobro, imajući u vidu broj takvih lica koja vrše promet roba i usluga na teritoriji Republike Srbije, pa bi bilo apsurdno da se takva lica ne obuhvate sistemskim rešenjima, na koji način se postiže višestruki efekat. Prvi efekat je nesumnjivo naplata poreza, odnosno fiskalnih obaveza, a drugi efekat koji uzročno vezan za taj jeste popuna budžeta Republike Srbije. Naravno da se tim efektima postiže krajnji cilj, a izbegava se opasnost da Republika Srbija bude uskraćena da naplati potraživanja po osnovu fiskalnih obaveza od stranih lica. Takođe, jedna od novina je uvođenje jednog novog instituta, možemo ga nazvati poresko-pravnog instituta, a to je institut poreskog punomoćnika. Zaista, ovim institutom se postiže nešto što je u pravom smislu reči usklađivanje našeg zakonodavstva u oblasti fiskalne politike sa zakonodavstvom EU, zato što ova institucija poreskog punomoćnika postoji u svim zemljama i sistemskim rešenjima članica EU. Međutim, ovde bi trebalo istaći nešto što izaziva određene dileme, odnosno podstiče na određena razmišljanja. Pre svega, zakonodavac, odnosno predlagač, izvinjavam se, mi smo zakonodavac, predlagač je ovde naveo da poreski punomoćnik i strano lice imaju tzv. solidarnu odgovornost, odnosno da su solidarno obavezni prema državi u smislu plaćanja fiskalnih obaveza, odnosno poreza na dodatu vrednost. Ja bih vas zamolio, gospodine ministre, da obratite pažnju sada na ovaj deo koji ću upravo istaći kada je u pitanju poreski punomoćnik. Nije sporno da je to institucija koja doprinosi sigurnosti naplate. Solidarnost obaveze između poreskog punomoćnika i stranog lica ili lica koje nema sedište i prebivalište na teritoriji Republike Srbije je nesporna i ona zavređuje pažnju kao kvalitativno rešenje ovog zakona. Ali, imajući u vidu da je poreski punomoćnik onaj ko ispunjava određene ovde propisane uslove, da je 12 meseci, da kažemo, solventan, da nema neplaćene dospele obaveze prema državi, da ima odgovarajući bonitet i poslovni kredibilitet, to je normalno, u poreskom svetu, da se u ovom slučaju ne dese situacije, pored toga što poreski punomoćnik preuzima rizik poreskog punomoćja, da ne bude taj na koga će biti uvek svaljen teret plaćanja obaveza. Zašto ovo govorim? Zbog toga što su strana lica na teritoriji Republike Srbije, barem smo toga do sada bili svedoci, često bila van domašaja plaćanja poreskih obaveza. Ukoliko se sada solidarnost obaveze posmatra na ovaj način, možemo doći u situaciju da se poreski punomoćnici destimulišu, da izgube motiv da dobiju poresko punomoćje. Na taj način dolazimo u još jednu potencijalnu opasnost, da upravo oni koji su kredibilni, koji imaju bonitet budu isključivo pod teretom poreskih obaveza, a na taj način automatski stvaramo ambijent jedne skepse, jedne skeptičnosti prema instituciji poreskog punomoćnika. Stoga je apel prema Ministarstvu da se razmotre mogućnosti, pežorativno ću reći, boljeg disciplinovanja stranog lica kada je u pitanju naplata poreske obaveze, iako solidarnost kao zakonska kategorija mora da postoji i ona institucija Zakona o obligacionim odnosima i naravno da ovde podrazumeva da ima podršku. Ono što je takođe dobro rešenje u ovom predlogu zakona i što mi bezrezervno podržavamo, jeste sistematizovanje legitimacije poreskog dužnika u oblasti građevinarstva kao primaoca dobara i usluga, nezavisno od toga da li obveznik PDV koji vrši promet dobara i usluga u oblasti građevinarstva ima status izvođača ili ima status investitora. Da budemo potpuno otvoreni i iskreni, do skora, dok se ovo sistemsko rešenje nije pojavilo u zakonodavnoj proceduri, imali smo situaciju da je izvođač radova uglavnom bio stavljen u inferioran položaj. Zašto u inferioran položaj? Zbog toga što je nailazio na probleme u odnosu prema investitoru. Zato sva pohvala vama što ste uradili predlog sistemskog rešenja da investitor i izvođač, osim ukoliko nisu isto lice, imaju status poreskog obveznika upravo zbog toga što su investitori nekada izbegavali obaveze čak i kada im izvođač po okončanoj situaciji ili po privremenim situacijama ili po fakturama gde su iskazane vrednosti PDV obavezu ne plate. Sada prevaljujući teret poreskog obveznika i na investitora u svakom slučaju takva situacija će biti eliminisana, odnosno izvođač radova će biti zaštićen. Ono što bi moglo da kod vas, uvaženi ministre, izazove pažnju jeste jedna naša sugestija, da razmotrite da li je rešenje koje ste predvideli u ovom Predlogu zakona, a odnosi se na normu, da je primalac poreski dužnik za promet dobara i usluga nad kojim se sprovodi izvršenje u izvršnom postupku. Molim vas da ovde obratite pažnju, da obratite pažnju zbog toga što bi ovakva norma mogla da postoji u zakonu samo pod uslovom da se izmene odredbe Zakona o izvršenju i obezbeđenju, ali čak i da se te odredbe Zakona o izvršenju i obezbeđenju izmene, dolazimo u situaciju da ne obesmislimo postupak izvršenja. Zašto ovo govorim? Izvršenje, i to je cilj poverilaca, da se naplate, podrazumeva prinudnu naplatu iz imovine izvršnog dužnika. Dakle, ovde se ne radi o prometu dobara i usluga, kako ga tretira bilo koja odredba bilo kog fiskalnog zakona. Ovde se radi o jednoj posebno ustrojenoj sistemskoj proceduri prodaje imovine, ili pokretne ili nepokretne, koja je u vlasništvu izvršnog dužnika. Vi ste ovde rekli da se ona dobra koja su predmet izvršenja ili sredstva izvršenja podvode pod obavezu PDV-a. Ja postavljam pitanje - a ko će onda da izda fiskalni isečak? Hoće li izvršni dužnik? Neće. Hoće li sud? Neće. Hoće li javni izvršitelj? Pa, javni izvršitelj može, ali samo za one usluge koje on pruža i gde iskaže PDV i gde taj PDV obračuna i koji se kasnije mora platiti. Ovde imamo jedan problem, što u ovoj situaciji, ako se striktno primenjuju odredbe Zakona o izvršenju i obezbeđenju, moramo imati zaštitu imovine, a ne dobara i usluga, imovine koja je kao sredstvo izvršenja podobna da se sprovede postupak prinudne naplate. U najvećem broju slučajeva, to je pokretna ili nepokretna imovina. Postavlja se pitanje – šta će da bude osnovica za obračun PDV-a? Gospodine ministre, u Zakonu o izvršenju i obezbeđenju postupak sprovođenja izvršenja se sprovodi tako što se prilikom javne prodaje nikada na prvoj javnoj prodaji ne utvrđuje kao početna cena tržišna vrednost nepokretnosti, pa čak i pokretnih stvari, nego 60% od toga, pa ako ne dođe do te prodaje, onda se ide na 30%. Koja je onda osnovica za obračun poreza u toj situaciji? Dakle, imamo niz dilema, niz pitanja koja bi trebalo daleko bolje precizirati, jasnije normirati, kako bi u praksi, ili u praktičnom smislu reči, izbegli probleme. Mi u poslaničkoj grupi SPS sugerišemo nešto drugo. Mi sugerišemo da resorno ministarstvo, na čijem ste čelu, i po nama, uspešno ga vodite i radite, zauzme stav kako sprečiti mešetare da u izvršnim postupcima ostvaruju enormne prihode, a nisu oporezivani, nemaju nikakve poreske obaveze. Mešetari su oni koji čekaju da u postupcima izvršenja vrednost nepokretnosti koja je sredstvo izvršenja padne na 30%, neće da učestvuju na prvoj licitaciji, čekaju, dolazi do druge, onda kupuju pa preprodaju po većoj ceni i od preprodaje ostvaruju prihode koji nisu oporezivani, gde država ostaje uskraćena za određena budžetska sredstva. Prema tome, ovo su problemi koji, u svakom slučaju, moraju da zavrede pažnju, kako od Vlade tako i od resornog ministarstva, kako bi se izbegle štetne posledice prevashodno po državu. Naravno da, uz ove dileme koje sam vam istakao, postoji još jedna dilema, vi to niste ovde obuhvatili zakonom, ali analogno, ako govorimo o izvršnom postupku i o sredstvima izvršenja koja treba da budu obuhvaćena ovim zakonom, postavlja se pitanje – zašto se ne kvalifikuje kao promet prodaja imovine u stečaju? Imamo namirenje poverilaca kroz prodaju stečajne mase i ona se obavlja takođe putem javne licitacije, odnosno javnog nadmetanja, bez obzira da li se ponude prikupljaju kao zatvorene ili otvorene. Tada se otuđuju delovi imovine stečajne mase. Ako bi postojala analogija, onda se i u odnosu na stečaj pojavljuje pitanje postojanja PDV-a, što je, po nama, a i sa stanovišta onih koji se bave tom materijom, nedopustivo. Tako da, u ovom pravcu ipak treba razmisliti kako postaviti određene norme. Naravno, ovo su samo sugestije koje podrazumevaju da se na što kvalitetniji način reše određena pitanja i dobije što bolji zakon, koji će imati podršku, kako sam rekao, od strane poslanika SPS. Sledeći zakon na koji ću se osvrnuti jeste zakon o izmenama i dopunama Zakona o hipoteci. Uvaženi ministre, i ovaj zakon nesumnjivo uvažava našu podršku, ali moram da vam skrenem pažnju. Tačno je da je Ustavni sud svojom odlukom determinisao kako da se reše određena pitanja. Kamo lepe sreće da ste tada kada smo razgovarali o Zakonu o hipoteci prihvatili amandman SPS-a, koji je upravo ukazivao na ono što je Ustavni sud presekao svojom odlukom, a to je obaveznost vođenja pravnog leka, odnosno žalbe i dozvoljenost tužbe kako bi se u drugom stepenu mogla ostvariti mogućnost preispitivanja bilo kakve odluke kada je u pitanju prodaja hipotekovane nepokretnosti. Podsećanja radi, tadašnjim amandmanom, koji sam lično potpisao, bilo je predviđeno mnogo štošta, a najviše ono što bukvalno od zareza do zareza iz amandmana potvrđuje Ustavni sud svojom odlukom sada. Obzirom na to, mislim da bi trebalo samo malo više i preciznije sagledati amandmane i tekst amandmana kako bi se izbegle ove pojave jer upravo u tom amandmanu je bilo predviđeno sve, i rok za podnošenje žalbe i rok za odlučivanje i ono što se vezuje za mogućnost izjavljivanja tužbe kada je u pitanju iniciranje upravnog spora. Naravno da je ovo samo jedna digresija, imajući u vidu da u pogledu izmena i dopuna zakona o izmenama i dopunama Zakona o hipoteci nema potrebe za neki poseban komentar. Zašto nema potrebe? Pa zbog toga što je Ustavni sud rekao sve što je trebalo da se kaže. Vama hvala na jednom iskrenom stavu da ste prihvatili činjenicu da je propust koji je tada učinjen nije trebalo biti učinjen, što je nesumnjivo, ali da je ispravljen odlukom Ustavnog suda, što je dobro i što poslanička grupa SPS sada podržava. Što se tiče ostalih zakona, kada su u pitanju republičke takse i zajam o kome ste govorili, zaista ne bih tu mnogo iznosio bilo kakvih kvalifikacija ili komentarisao, imajući u vidu da se radi o potpuno jasnim i preciznim normama kada su u pitanju republičke takse. Jedino što bi trebalo da izađe kao poruka iz ovog našeg zdanja u kome donosimo zakone jeste da građani shvate da to nije teret za građane i da građani to ne prihvate kao balast, da ne dočekaju ove izmene i dopune zakona na nož, nego da prihvate samo činjenicu da se radi o usklađivanju republičkih taksi tamo gde se one zaista i moraju uskladiti u pogledu određenih oblasti o kojima ste govorili, kao što su privatna obezbeđenja, gde je i Ministarstvo unutrašnjih poslova reagovalo. Sve u svemu, ovi zakoni treba da se donesu. Ovi zakoni treba da dožive podršku poslanika, i to svih poslanika republičkog parlamenta, jer su neophodno potrebni. Zbog toga će biti podržani od poslaničke grupe SPS, ali vas molim da sve ovo što sam izneo, kroz dileme i kroz pitanja, imate u vidu jer postoji mogućnost da eventualno kroz amandmane u pojedinačnoj raspravi ove stvari dopunimo, popravimo i učinimo još boljim. Ja vam se zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Blagoje Bradić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospođo predsedavajuća. Gospodine ministre, koleginice i kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije, evo još jednog seta zakona po hitnom postupku. Danas, po hitnom postupku, rešavamo o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost, Predlogu zakona o izmenama Zakona o hipoteci i Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o republičkim administrativnim taksama. Kada sam video današnji saziv, kada sam ga dobio na mejl i kada sam video izmene i dopune Zakona o porezu na dodatu vrednost, ja sam pomislio da će ministar da ispuni obećanje i da ćemo, recimo, PDV sa 20 smanjiti na 15%, ali od toga nema ništa ministre. Izgleda, kada god dođe ministar finansija onda mi, narodni poslanici, podržavamo svojim glasovima tj. skupštinskom većinom, ogromnom skupštinskom većinom, ceđenje suve drenovine. Uopšte nije problem, gospodine ministre, poštovati zakon, usklađivati sa EU, oporezovati sve što treba da se oporezuje, država mora od nečeg da se finansira, mora da se finansiraju javne službe. Ali onoo čemu ste vi ministretrebali da povedete računa, a to ste mi obećali, ako se ja ne varam, pre par meseci kada smo razgovarali o produženju roka za privatizaciju onih firmi u restrukturiranju, kada sam govorio o tome da se u Nišu gase i te dve-tri firme koje su imale šansu da opstanu. Očekivao sam da ćete bar da olakšate porez na namet i da će građanima da bude lakše, jel nije problem da se sve ovo plati kada ljudi rade, ali postoji ozbiljan problem, državni problem, kada ljudi ne rade kada nemaju prinadležnosti, kada nemaju od čega da plate golu egzistenciju, a kamoli da plaćaju sve poreze i takse koje ste vi propisali. To je ono gde se mi razlikujemo i to ne zato što sam ja opozicioni narodni poslanik, nego što vi sa vašim saradnicima na predlog Ministarstva to rešavate kabinetski, a realan život i narod je nešto sasvim drugačije. Život nema milosti, život je dosta okrutan i naše je ovde u Skupštini da učinimo da taj život bude lakši podnošljiviji, izvesniji, sa nekom perspektivom a ja vidim samo porez na porez. Ne razumem se u ove vaše stope, ja sam stomatolog, protetičar, ima ljudi koji su i dali sugestije šta treba u ovim zakonima promeniti, ali ja vam kažem kao građanin, neko ko živi u ovoj državi, koji plaća sve što treba da sve manji i manji broj ljudi, južno od Save i Dunava, ponavljam – južno od Save i Dunava, nema od čega da plaća. Za vreme ove skupštinske većine u bilo kom agregatnom stanju, kažite mi šta je sve otvoreno južno od Save i Dunava? Nije to da je ono kiselo grožđe, da sam ja zavidan, i da nekog mrzim, ali sve što se otvara, otvara se u Vojvodini i u Beogradu, ništa ispod Save i Dunava, ili sporadično 200-300 radnih mesta i to je kraj i obećanje da će u naredne četiri godine biti otvoreno u Nišu 4.000 radnih mesta. Ko će da dočeka naredne četiri godine?. To je suština ove moje diskusije. Reći ću par reči što se tiče ovih zakona, ali suština je da vi kao ministar finansija morate da olakšate narodu da živi, da plaća obaveze prema državi. U redu je što šire zahvatanje, ja podrazumevam to što više ljudi plaća, manje će da plati, onda će svima lakše da bude. Ali, ovde je problem što to ispod Save i Dunava se svodi na sve manji i manji broj ljudi koji rade, a gro onih koji rade rade na budžetu: Vojska, Policija, sudstvo, zdravstvo, školstvo, realna privreda – nema. Nema ministre, 40% ljudi u Nišu, 40.000 radno sposobnih Nišlija sedi kući, 80 do 100.000 ljudi nema za hleba. Odakle da plati? Odakle da plati administrativnu taksu? Pričate o tome kako je budžet Republike Srbije pun. Sve je super. Da li znate vi da vam budžeti gradova se pune sa 60-65% i da je došlo do pucanja. Vaša je obaveza, dobili ste poverenje ove Skupštine da date predlog rešenja. Zato ste ministar, zato vas slušamo i zato ljudi veruju vama kada im kažete, a ja vam sad ne pričam o zakonu, ja vam pričam o realnom životu koji je posledica ovakvih zakona. Neosporno da moramo da uskladimo sva dokumenta EU, ali mi još nismo ušli u EU. Gde trčimo, šta dokazujemo, kome dokazujemo? Da bi vi rekli – mi imamo u budžetu, ne znam, deficit smanjen tri puta, osam puta, ma daj Bože da ga nema, da ima suficit. Dođite u Niš pa kažite onim ljudima o suficitu Republičkog budžeta. To dođite i kažite našem gradonačelniku, jel on nema mogućnosti da dobije više od 65%, nema odakle, nema ko da plati. To kažite ljudima kojima kucaju sudski izvršitelji jel ne izmiruju komunalne obaveze. To kažite građanima koji se greju preko niške toplane i hoće da se isključe na početak grejne sezone, ali govorim o ljudima koji nemaju alternativu grejanja. Nemaju pare da plate. Tu ministre vi treba da date rešenje. Sada da se vratim na ovu temu zbog koje ste nas pozvali u Skupštinu. Što se tiče poreza na dodatu vrednost PDV-a, rekao sam vam da sam očekivao da se smanji, ali to, koliko ja vidim, ne postoje naznake da ćete vi da smanjite iznos od 20%. Mi, iako imamo ovoliku stopu nezaposlenosti u celoj Srbiji, imamo jednu od većih stopa PDV-a u Evropi, da budemo negde bar u vrhu, da malo prednjačimo. Ne bih komentarisao sve ono što su moje kolege, to ćete dobiti kroz amandmane. Ono što bih prokomentarisao to je Zakon o hipoteci i tu postavljamo pitanje zbog čega se ove izmene nisu našle sa izmenama zakona u julu mesecu jer je bilo očigledno da Ustavni sud je odložio objavljivanje odluke o neustavnosti odredbe člana 31. Zakona o hipoteci, ostavljajući time mogućnost da se u okviru tih izmena u julu mesecu izmene zakon u skladu sa odlukom Ustavnog suda. Pošto se, gospodine ministre, to nije desilo tada Ustavni sud je odluku objavio, a mi smo po drugi put ovde u ovoj sali, raspravljamo o Zakonu o hipoteci. Mislim da to ide na vašu dušu jer pored toga što ste vi vrstan ekonomista, vi imate u vašem ministarstvu i pravnike koji treba da sugerišu da li je nešto u skladu sa zakonom, sa Ustavom Republike Srbije ili nije u skladu sa Ustavom Republike Srbije. Kada govorimo o ovom Zakonu o administrativnim taksama, vi kažete da se zakon menja na inicijativu MUP-a, Ministarstva rudarstva i energetike, Ministarstva građevinarstva, saobraćaja, infrastrukture, Ministarstva prosvete i Ministarstva za rad. Činjenica je da je određen broj taksi se ukida usled zakonskog prestanka određenih osnova u saobraćaju, na primer, ali i da se većina ovih taksi uvodi za zahteve za izdavanje određenih licenci. Primera radi na zahtev za licencu u oblasti zaštite od požara, što mi ne podržavamo, sve su to novi nameti privredi koji i ovako ne može da plaća sve veće zahvatanje. Po nama je to, gospodine ministre, neprihvatljivo, dodatno oporezivanje onih koji već plaćaju masu poreza i taksi. U nekim oblastima ste nominalni iznos taksi zamenili procentom, pa bih vas ja zamolio, pošto na onaj prvi deo ne verujem da ćete mi odgovoriti, da mi kažete u oblasti rudarstva na konkretnom primeru, da me uverite, da je povoljnije za rudare da se ide na procenat, nego na nominalni iznos kada govorimo o rudarstvu. Još jedno pitanje, kako mislite da razvijate preduzetništvo, privatnu inicijativu, zapošljavanje i samozapošljavanje mladih ljudi u Srbiji kada namećete obavezu u tarifnom broju dva, da se na zahtev za tumačenje propisa plaća taksa od 12.000 dinara. Ja se prosto pitam da li vi iz Ministarstva ikad stanete u red i platite taksu, da li ikad osetite kako to izgleda da za ono što se zove plaćanje servisa građana se ovoliko plaća? Šta vi hoćete ovim nametima da pokrijete? Zahtev za tumačenje propisa, taksa od 12 hiljada dinara. Čemu? Šta to košta, ministre, 12 hiljada dinara? Zahvaljujem vam se.
Hvala. Pretpostavljam da se niko više ne javlja poslanički? Ministre hoćete da odgovorite? Vidim vi ste se javili, ali molim šefove poslaničkih grupa, u skladu sa Poslovnikom da se jave da govore, jer ću preći na listu poslanika, jer mi to omogućava Poslovnik. Znači, nemojte da kalkulišete, nego se javite da govorite, jer ste prijavljeni ovde samo pismeno, ali ja ne mogu da teram nekoga da govori ako to ne želi u ovom momentu. Doktor Dušan Vujović, izvolite.
Zahvaljujem se, na nekim stvarno dosta preciznim i interpretacijama onoga, što se u ovim zakonima donosi, što je dobro. Mislim, da je jako dobro da se potvrdi da smo na istoj talasnoj dužini, na istoj strani, što bi rekli i takođe, na vrlo korisnim sugestijama šta da se uradi. Očekujem da se te sugestije nađu u amandmanima, koji se predlažu. Očigledno je da nemamo usavršen, ni sistem predlaganja zakona, ni proveru šta je u tim zakonima dobro i nije dobro, a ja vidim, čini mi se danas ne bih tu temu otvarao dublje, možda neki odbor da zakažemo posebno, da postoji dubinska kolizija između nekih rešenja koja preuzimamo iz tržišnih privreda, nekih instrumenata i nekih instituta našeg prava koji drugačije na to gledaju. Mislim da bi to zavredelo jednu ozbiljniju raspravu, jer vidim ovde da su zakoni usmereni na zaštitu individualnih prava, što je jako dobro, ali postoje u sletu neki instituti tržišta koji izdižu pravo zaštite vlasništva i pravo kreditora iznad individualnih prava i kažu ako pojedinac ulazi u neke obligacione odnose, odnosno hipotekarne odnose, onda prihvata neka pravila koja su drugačija. Takođe bih želeo da pravnike zamolim da nam pomognu kako da koncept van sudskog izvršenja, koji svuda tamo postoji, na kojima se neki ključni elementi baziraju, primenimo kod nas. Razumem da je potpuno logično, da vi očekujete da neki proces, ali nije praktično. Kod nas, u sledećim godinama, neće doći konkurentni kreditori da finansiraju hipotekarne kredite, gde on ne može da se naplati za slučaj da neko prekrši članove ugovora. Suština rasprave da treba u tome šta je prekršaj koji može da pokrene to da onaj korisnik hipoteke posegne za hipotekom. Situacija koju mi danas imamo, koju smo gledali u Agenciji za privatizaciju, gde imate milijarde pokrivene hipotekama, koje se ne realizuju, to nije normalno, to je hipoteka koja nije hipoteka, to je parče papira koji smo mi nazvali hipotekom i onda kada to tolerišemo deset godina, dođemo u situaciju koju sada niko ne može da razreši. Imamo sada „empijelove“ četiri milijarde evra i ovo nije pojedinačna odgovornost, ovo je nešto što mi u našem sistemu, pravnom i ekonomskom nismo do kraja integrisali. Prema tome, onda imate i paradoks sa druge strane, da neko na najobičnije kredite za finansiranje trgovine traže dopunsko hipotekarno obezbeđenje, pošto ne veruje ničem drugom, to je potpuni paradoks, jer to širi na oblast koju nigde u svetu se za trgovinske kredite koji su sami po sebi garancija traže hipoteku. Naći ćete paradoks u Srbiji, da se firma razdvojila, a da je ostala hipoteka na nekoj zgradi firme koja je otišla, znači potpuno jedan pravni apsurd, da stoji hipoteka i sada ovaj ne može da raspolaže imovinom koja mu je u tom procesu podele pripala. Znači imamo, takve smo zavrzlame ekonomsko-pravne napravili, da bi trebalo jako mnogo da se trudimo svi da tome stanemo na put. Prihvatam, greška je bila, to sam rekao u prvoj rečenici, znači prevideli smo to, zato što je formulacija bila takva da nije do kraja odrazila suštinu ovog instrumenta i obezbeđenje. Ustavni sud je stavio primedbu i mi smo postupili po toj primedbi. Da li smo mogli da znamo ranije, da li smo mogli da uvažimo sugestiju kolege Neđe Jovanovića, verovatno jesmo, ali i mi radimo takođe po sugestijama, prema tome ovo je prilika da to ispravimo. Ja sam iz ovoga naučio da treba to da proveravamo i da pažljivo gledamo sve i to ćemo raditi. Ovo sada ispravljamo ono što smo propustili prošli put, ali nisam siguran ni posle ovoga i vi ste koleginice jako dobro rekli, nisam siguran da će to zadovoljiti kreditore. Kreditori očekuju da će po nekom drugačijem postupku od normalnog sudskog postupka doći do imovine na koju su stavili hipoteku, jer to je bio uslov da nekome daju kredit. Znači, tu niko nikoga nije prevario, to je bio uslov, on je rekao – Ja ću vam dati kredit; pa se za kuću daje kredit koji je tri puta jeftiniji, tri puta nižu kamatnu stopu ima zato što je obezbeđen hipotekom. Znači, ne daju se tamo krediti za kuće na 30 godina sa 2% ako uzmete kredit koji nije obezbeđen, to će biti po 6% na pet godina, a ovo je 2% na 30 godina. Znači, treba da postoji i u ekonomiji i u pravu razumevanje zašto vam neko daje povlašćene uslove. U Švajcarskoj, on vam daje da plaćate kamatu, a glavnicu ćete platiti tek kad budete prodavali nekretninu. Znači, samo ćete kamatu plaćati i to 1%, ali je to obezbeđeno hipotekom i zna se na koji način se ona realizuje. Ako on ne bi mogao da dođe do zgrade, do bilo čega na čemu je hipoteka u procesu ako se nešto dogodi, onda bi ceo taj sporazum, taj dogovor, taj pravni odnos bio ništavan. Prema tome, mi to moramo da razumemo i da shvatimo da kod nas mi nismo do kraja to integrisali. Imajući to u vidu, potpuno sam saglasan sa vašim sugestijama i to ćemo inkorporisati. Samo jedna napomena. Slažem se u principu sa tim da imamo nivoe izmene zakona gde niko ne može da se snađe. Mi smo baš zbog toga upravo povodom ovih izmena PDV spremamo, prvo biće prečišćen tekst zakona čim ovaj zakon bude usvojen, a drugo, spremamo jedinstveni pravilnik koji će na jedno mesto objediniti sve procedure, sve formulare, sve procese i to će biti u najskorijem roku urađeno. Znači, shvatamo i to je u saradnji Ministarstva finansija i Poreske uprave, to ćemo svima dostaviti, biće na sajtu, biće svuda. Predlažem da budu i aktivne elektronske tabele, tako da svako to može da koristi. Prelazimo na elektronski sistem prijavljivanja poreza, to treba da ponudimo svima. Jedino u takvom sistemu možemo da budemo efikasniji, da širimo bazu i ravnomernije rasporedimo poreski teret. Što se tiče bruto neto iznosa kod ovih oblika naših specifičnih, topli obrok, prevoz, itd, mi samo pokušavamo da pojasnimo ono što je pre bilo i delimično bilo nejasno. Mi sada kažem – bruto za bruto. Poslodavac daje bruto iznos kao finalnu potrošnju ono što daje radnicima. Oni ga troše kao bruto potrošnju, oni nemaju pravo da traže povraćaj. Ako poslodavac kupuje markicu za prevoz ili prevoznu kartu, takođe plate bruto iznos, prema tome želimo da pojednostavimo da se tačno zna. Inače, raniji koncept u kome je on kao davao, pa je imao prava da to prijavi kao povraćaj a ne kao finalnu potrošnju, to je suviše komplikovano. Mi imamo jako mnogo stvari koje su male po vrednosti a jako mnogo komplikuju procese, jako mnogo komplikuju proces poreske inspekcije i svega ostaloga i ne želimo da na takvim sitnicama kao što je 600 dinara mesečno po osobi napravimo, ulazimo u poreske prekršaje. Želimo da to bude jednostavno, direktno i prosto. Ništa se neće promeniti, samo zakonom kodifikujemo ono što se u praksi inače dešava. Što se tiče ujednačavanja poreza, znači ne uvodimo nove poreze ovde, smanjujemo. Znači, u prevozu smanjujemo, izbegavamo tu razliku između međugradskog i gradskog. Smanjujemo sa 20, oni koji su bili na 20 sada će svi biti na 10. Zašto je bitno? Skrenuli su nam pažnju da postoje neki granični slučajevi kada neki autobus možda saobraća i međugradski, ali deo se tretira lokalno pa se ljudi voze do periferije tim autobusom. Želimo da izbegnemo te zavrzlame gde nije jasno gde se šta dešava. Ne znam, uspevamo polako na jedno pa onda na drugo mesto, ali namera nam je ovde da to očistimo, pojednostavimo i gde možemo smanjimo. To nije reč o velikim iznosima, ali je reč o tome da pokušavamo mi da pojednostavimo. Da li će prevoznici to tražiti u ceni? Tamo gde ima konkurencije mislim da hoće, a ima konkurencije dosta. Čini mi se, ako postoje neke oblasti kod nas gde postoji konkurencija, to je konkurencija tim malim autobusima, mini basovima, itd. Znači, tu pretpostavljam da će to smanjenje troškova dati efekat. Što se tiče pitanja izražavanja stopa, procenata i vrednosti, ja se slažem da bi bilo dobro da određujemo vrednosti, ali u nekim situacijama, kao što su ovi građevinski i energetski objekti, imate de fakto složenost posla. Znači, taksa plaća papire, papirologiju ali i neke usluge. Složenost projekta je proporcionalna vrednosti projekta. Prema tome, naše kolege iz ministarstva su predložile i mi smo usvojili stav da je procenat od 0,03% na predračunsku vrednost objekta nešto što realno odražava. Znači, ako objekat pet miliona dinara, nije isti posaoadministracije da tu daje neke dozvole, nego kada je vrednost 100 miliona. Zbog toga smo ostavili neizmenjenu stopu od 0,03% za izdavanje prve, ali smo smanjili sa 0,03% na 0,01% za produženje, pošto ima manje posla. Znači, fiksni deo posla, itd. bi trebao da bude sačuvan u predmetu i zato smo to smanjili. Namera nam je bila dobra. Da li možemo da prenesemo to na fiksni iznos? Možemo da pitamo, ali mislim da je situacija takva da složeniji projekti zahtevaju više posla. Cilj nam nije da nametnemo namet na vilajet, cilj nam je da državna administracija na svim nivoima pokrije troškove pružanja stvarnih usluga. E, sad, tačno je da su ljudi siromašni. Ali, siromašni ljudi obično ne traže usluge koje su tako skupe i na koje su takse visoke. Vidite, od 0,3%, 0,03% je na predračunsku vrednost, taj ko traži takav projekat ima pare, jer radi projekat. Konačno, pitanje kod izvršenja. Znači, kod izvršenja, ovo nije prvi put da se vraćamo na to da kod nas postoji koncepcija samo jedne vrste izvršenja. U svetu postoje različite koncepcije izvršenja. Mi ne možemo ovim malim izmenama to da menjamo, ali bi bilo dobro da jednom razmotrimo to da postoje privatna izvršenja. Nama se koncept hipoteke i posebno lizinga nikad neće razbiti ako ne budemo imali izvršenje koje je drugačije, koje nije vezano na sudski postupak koji traje mesecima, godinama. Niko vam neće dati lizing, kada on shvati da u Srbiji u stvari ne može da vrati automobil kome je nekome dao na lizing, iako je ovaj prestao da plaća mesečnu ratu. Svuda u svetu on ima privatne izvršioce koji kažu – vi ste potpisali. Znači, jako je važno da u ovom dokumentu na osnovu kojeg je pravni posao napravljen napisano da se on slaže da može mercedes da mu se uzme ako ne plaća mesečnu ratu. Eto, to je suština. Znači, od toga treba da pođemo, a ne od toga, nije, nije… To ne štiti siromašne ljude. To štiti bogate ljude koji su možda iz nehata, a ponekada i u situacijama koje nisu pod njihovom kontrolom. Samo to da kažem, svuda u svetu je u zakone interpolirano osiguranje. Znači, ako se nešto dogodilo iz nehata, recimo, neko je iznajmio autobus, pa se nešto dogodilo, onda osiguranje u takvim situacijama stupa na scenu i ono pokriva razliku, ima osigurani slučaj ili mu je biznis otišao u bankrot, onda on sprečava da mu kuću uzmu, osiguranje ga za to pokriva. Poslednje, jako važno, ja nisam kod nas video koncept osiguranja hipoteke i svih pravnih instituta na kojima je to zasnovano. Lepo je kolega Jovanović rekao šta se dešava u naplati. Tu samo da napomenem, porez plaća kupac, banka se tu naplaćuje od tog prihoda i ostatak vraća originalnom vlasniku. Znači, ako je neko kupio stan za 100 miliona, pa ne plaća, banka ga proda za 80, naplati svojih 75, a preostalih pet da vlasniku. Znači, taj sistem je vrlo jednostavan. To je takav sistem naplate. Čovek ima pravo da se pojavi na toj licitaciji kada banka bude prodavala, iako je u međuvremenu našao, recimo ušao je u sukob sa bankom, drugog finansijera ili mu se ponudio prijatelj, brat, supruga itd. da otkupi to pravo, da on u stvari dobije korist od toga što je pala vrednost hipoteke. To se dešavalo u Americi. Znači, kada je pala vrednost nekretnina, onda banka ima gubitak. Banka sa gubitkom prodaje nekretninu da se naplati, pošto će to uračunati u svoj profit, odnosno gubitak, čovek kupi po manjoj ceni i makar je deo gubitka prevalio na taj proces, ali to kod nas kao da je neko postavio pitanje – šta se dešava kada se prodaje po nižoj ceni. Svuda u svetu od najobičnije rasprodaje do gubitka, do rešenja NPL-ova, svuda postoji jasno definisan proces kako se smanjena vrednost odražava i kako se na način i po proceduri koja je prihvatljiva poreskoj administraciji prijavljuje manja vrednost, odnosno gubitak odbija od profita. Mi radimo na tome da to sve bude jasno, ali nam treba još napora i biće još zakona u narednim mesecima kojima ćemo to sprovesti u realizaciju, pogotovo kada budemo govorili o realizaciji Strategije razrešenja NPL-ova. Hvala.
Poštovani narodni poslanici, primili ste ostavku Jane Ljubičić na funkciju generalnog sekretara Narodne skupštine Republike Srbije i, u skladu sa članom 33. stav 4. i članom 35. stav 1. Zakona o Narodnoj skupštini, konstatujem da je Jani Ljubičić prestala funkcija generalnog sekretara Narodne skupštine Republike Srbije danom i časom podnošenja ostavke. Zahvaljujem se, gospođici Ljubičić. Reč ima narodni poslanik Mirko Čikiriz, kao ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Gospodine ministre, vi ste sada baš u ovom prethodnom izlaganju rekli ono što sam hteo da pitam, a to je da li će biti prečišćenog teksta Zakona o PDV-u i da li će biti tog jedinstvenog pravilnika, jer ono što je rekao gospodin Jovanović, to je ono što ja mislim, privrednici, posebno oni koji imaju mala preduzeća, vrlo teško mogu da se snađu u svemu ovome, jer je dinamika izmena propisa takva kakva je. Što se tiče Zakona o PDV-u i izmena i dopuna, vi ste ovim zakonom ostvarili nekoliko ciljeva za koje se naša politička stranka oduvek zalagala. Pravi se jedna šira poreska osnovica i jedna niža kamatna stopa za oblasti koje tretiraju ove izmene. Zbog čega je to dobro? Dobro je što oporezujemo one koji posluju, trguju, daju usluge našoj zemlji, a pre svega mislim na strana fizička lica, bez obzira da li ovde imaju prebivalište ili ne, i na strana pravna lica, bez obzira da li ovde imaju sedište ili ne, jer de fakto posluju, a do sada nisu bili u sistemu PDV-a. Sa druge strane, dobro je što u eri poskupljenja svega i svačega, nadam se da će pojeftiniti usluge prevoza, a i jedinstvena poreska stopa za prigradski, gradski i međunarodni prevoz je nešto što će sigurno stimulativno delovati na prevoznike, jer poreska stopa od 10% u odnosu na PDV je svakako nešto što može da stimuliše privrednike da na kvalitetniji način ispunjavaju, odnosno pružaju svoje usluge. Pored ovoga, rekao bih da se sa ovim izmenama na jedan mek način uređuje i poboljšava poreska disciplina i dobro je što se uvodi novi institut poreskog punomoćnika koji postoji svuda u svetu i što će on biti solidarno obavezan u odnosu na onoga ko ga predstavlja pred poreskim organima naše države. Ono što je takođe dobro to je da se usluge smeštaja od 10% naplaćuju po jedinstvenim kriterijumima, bez obzira da li usluge smeštaja pružaju hoteli, moteli, hosteli, privatna lica u svojim objektima, itd. i to je nešto što će SPO u svakom slučaju apsolutno podržati. Što se tiče Zakona o republičkim administrativnim taksama, odmah se nameću dva zaključka. Prvi zaključak je da se neke takse ukidaju, ali to je onako beznačajniji deo i neće uticati bitno na ogromnu većinu građana Srbije. Drugi je da se uvode takse za pružanje nekih usluga od strane državnih organa koji sada nisu bile obuhvaćene republičkim administrativnim taksama, kao i treći da se neke takse povećavaju. Pažljivo sam pročitao zakon, obrazloženje i slušao ono što je gospodin ministar rekao i što su rekle moje kolege narodni poslanici i čini mi se da bez nekog posebnog ulaženja u suštinu, jer je mnogo oblasti koje tretira republička administrativna taksa, mi ćemo se u pojedinostima, pošto ima dosta amandmana, oni uglavnom idu u dva smera: ili da se smanje takse ili da se za pojedine kategorije pružanja usluga ukinu, izjašnjavati i svaki poslanik, svaki ministar bi voleo da takse budu niže i da ne bude taksi, ali mislim da su zaista u nekim segmentima takse previsoke. Ovde niko nije pomenuo obezbeđenje javnih skupova u smislu, recimo, utakmica, pa se tamo plaća taksa 12 hiljada i nešto dinara, pa onda najmanje tri policajca, 800 i blizu 900 dinara po radnom satu, itd. To je nešto što je ranije pokušavano da se uvede, međutim, bio je veliki otpor klubova, sportskih saveza, udruženja sasvim osnovan, jer naprosto poseban amaterski sport sam sebe finansira. Uglavnom ljudi koji se bave tim sportom sami kupuju i dresove, čak i održavaju sportske terene. Roditelji su tu da deci pripomognu i mislim da je ovo nešto što će se negativno odraziti na razvoj našeg sporta i što će mnoge klubove ugušiti. Mislim da je ovde trebalo praviti određeni rang, znači, nije isto da li će neki prvoligaški klub platiti ovo MUP-u, sigurno da će tu biti veći broj lica i angažovan veći broj pripadnika Ministarstva unutrašnjih poslova, ali za neke klubove koji zaista nemaju ni za dresove da plaćaju ovakvu taksu, mislim da to neće pospešiti razvoj sporta, jer mi živimo u vremenu ministre koji je zaista jako teško. Nacija se svakodnevno zaluđuje sa vrlo negativnim porukama sa televizije, pre svega sa nacionalnom frekvencijom, sa ovim rijaliti šouima, gde se zaista nažalost dovode i mnoge ličnosti možda u sumnji da su u poodmakloj fazi duševne bolesti. One promovišu neke određene vrednosti za koje Srpski pokret obnove kaže da je to sistem magarećih vrednosti. Mi treba na svaki način da pospešimo razvoj sporta i da pospešimo razvoj jednih drugih vrednosti za koje se SPO oduvek zalagao. Zato i nosimo ime to, obnova tradicionalnih vrednosti srpskog naroda. Sa druge strane, dobro je recimo, što se ne plaćaju takse za žrtve porodičnog nasilja i nema političke stranke koja to neće podržati. Međutim, ja mislim da je ovde trebalo dodati i invalidna lica, posebno invalide sa sto posto invaliditeta ili iznad određenog procenta invaliditeta. Mislim da je njihov položaj mnogo teži uz respektovanje položaja žrtava porodičnog nasilja u odnosu na žrtve porodičnog nasilja. Sa druge strane i vi ministre i mislim da svaki ministar ovoj kategoriji lica treba kod donošenja propisa da posveti posebnu pažnju. Zbog čega? Zbog dve stvari. Prva stvar je da smo mi kao država potpisnici svih međunarodnih konvencija o poštovanju prava invalidnih lica, a druga je da se to u praksi vrlo retko primenjuje i da osobe sa posebnim potrebama, invalidna lica, pored toga što su onemogućena da svoje redovne delatnosti, životne aktivnosti svakodnevno obavljaju na vrlo otežan način, uz vrlo velika odricanja i angažovanja porodice. Mislim da svaki zakon koji oslobađa od određenih obaveza ili građane određene kategorije, pre svega, na prvom mestu treba da budu u fokusu pažnje svakog ministarstva invalidna lica. Mi ćemo time pokazati da smo ne samo humani na rečima, nego da smo humani i na delu. Ja sam apsolutno razumeo da kod davanja određenih saglasnosti, naravno da mnogi zaposleni u državnim organima imaju mnogo posla, to je posebno recimo kod velikih investicija kod izgradnje velikih objekata, kada nije samo stvar administrativne prirode da stavite pečat i svoj potpis, nego kad zaista treba da izučite projekat i da izvršite i date određene saglasnosti, ali kažem, kod pojedinosti mi ćemo se bliže izjasniti o svakoj od taksi koja bude predmet amandmanske intervencije. Vi ste ministre vrlo korektno kod izmene Zakona o hipoteci rekli zbog čega se ova izmena vrši. Kao i gospodin Neđo Jovanović i ja sam jedan od poslanika koji je tada ukazivao na osnovne postulate pravnog sistema instituta, to je pravo na žalbu, pravo na dvostepenost postupka. Tada nije bilo sluha, ja vam dalje neću stajati na muku, zahvaljujem što ste vrlo korektno rekli da je to očigledno bila greška ministarstva. Naravno da se vi pre svega bavite finansijama, da nemate u svojim redovima verovatno pravnike koji se bave i ostalim granama prava, ali u svakom slučaju tu su druga ministarstva i stručne službe da daju određene savete, kako više ne bismo dolazili u ovu situaciju. Što se tiče zakona o potvrđivanju okvirnog sporazuma o zajmu između Banke za razvoj Saveta Evrope i Srbije, vrlo malo je narodnih poslanika uopšte govorilo o ovome, eto ja sam neko ko je baveći se advokaturom bio u tom okružnom zatvoru u Pančevu koji je verovatno jedini u Evropi, sigurno je jedini u Srbiji koji se nalazi u centru grada, naravno da je to izuzetno nepopularno u pešačkoj zoni, okolo gde su ugostiteljski objekti i gde je šetalište Pančevaca, nalazi se Okružni zatvor. Dobro je što ćemo dobiti ovaj zajam po vrlo povoljnim uslovima, grejs period od pet godina, rok otplate od 20 godina. Tu su i predviđene i kaznene odredbe za ne povlačenje sredstava zbog toga ako mi budemo kasnili sa projektima i znam ministre da znate, zna naša javnost, znaju narodni poslanici da smo mi zbog toga što nismo imali odgovarajuće projekte u nekoj skorijoj prošlosti trpeli velike štete. Pre svega tiče se onog kredita za Železnicu i nekih drugih kredita kada su naši projektanti iz ministarstva koji su trebali da kontrolišu rokove izrade projekata naprosto zakazali i kada smo mi kao država i gubili sredstva i plaćali određene penale. Nadam se da se to neće desiti sa izgradnjom novog zatvora, poluotvorenog tipa u Pančevu koji će biti predviđen za smeštaj 500 lica, od toga 200 lica u pritvoru u istražnom postupku, 300 lica sa pravosnažnom kaznom izdržavanja preko pet godina zatvora. To će biti zatvor urađen po evropskim standardima. Znamo analize stanja u našim zatvorima, ona je takva kakva je, zatvori su prilično zapušteni, prenatrpani, ovde će biti zatvor od tri sprata, na ekonomiji sadašnjeg okružnog suda u Pančevu, sedam kilometara od grada, što je u svakom slučaju konačno rešenje jednog velikog problema koji je opterećivao Pančevce. Zbog svih razloga koje sam izneo SPO i DHSS će u danu za glasanje glasati za sve ove zakone, uz jednu našu ocenu da ste vi ministre, bez ikakve namere da vam se dodvoravam, jedno veoma prijatno iznenađenje. Mi smo znali da imate odličnu biografiju, ali nismo znali kako ćete se snaći na ovom mestu. Zatekao vas je veliki niz problema, ogromna složenost posla, ali za sada dobro plivate i dok tako bude, vi ćete imati našu podršku. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Ivan Jovanović.
Poštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici, krenuću drugim redosledom. Krenuću prvo od ugovora o zajmu, gde neću reći da je loše da se zadužujemo. Dobro je da se zadužimo da se reši pitanje zatvora u Pančevu i dobro je što je grejs period od pet godina. Međutim, smeta mi kada aktuelna guvernerka dođe na Odbor za finansije i onda kritikuje neku prethodnu vlast kako se navodno zaduživala da bi oni koji su došli sada na vlast vraćali te kredite. To je potpuna besmislica, a čuli smo je prošle nedelje na Odboru za finansije. Ono što je takođe nesporno za nas iz DS je izmena Zakona o hipoteci. Mislim da je jedini problem što nije na vreme uočeno u komunikaciji između državnih organa i Ustavnog suda da će biti izvesno da se objavljuje ovakva odluka, dakle devet dana nakon stupanja na snagu, izmena i dopuna na snagu, objavljena je odluka Ustavnog suda koji potvrđuje ustavno pravo svakog građanina da se žali i da podnese tužbu, ukoliko smatra da nije njegovo pravo zakonski ispoštovano. To je nešto što je trebalo da bude nama prioritet i jeste veliki problem 20% nenaplativih kredita bankarskog sistema, ali ipak mislim da je svakako u državi Srbiji prioritet život svakog građanina, a zna se koliko je neko u velikom problemu kada treba da ostane bez jedine nekretnine koju ima. Što se tiče Zakona o administrativnim taksama, govorilo se o tome da se pripremaju izmene i da treba da dođu što skorije u skupštinsku proceduru. One su došle, ali smo očekivali, mi, narodni poslanici, da one budu celovitije i da ne obuhvate samo one izmene koje se tiču neposrednih prihoda države, da ne obuhvate samo izmene koje su neophodne, kako bi sistem funkcionisao, jer on nije funkcionisao upravo zato što nije bilo rešenja za određene procedure. Očekivali smo i da se izmeni deo o dokazima za uplatu, pre svega kada se radi o elektronskim uplatama, da se popravi informacioni sistem, da se smanje zloupotrebe i gubici države na lažnim uplatama, nepostojećim uplatama, naročito kada se radi o uplatama za motorna vozila, sigurno ste obavešteni o tome. Mislim da je moglo da se ugleda na neke državne organe koji su uveli savremene informacione sisteme i omogućili su da se na osnovu određenih procedura i softverskih rešenja može da se ima precizna evidencija i da se precizno zna da li je uplata izvršena ili nije. Mislim da je trebalo da imamo izmenu celog zakona, a ne samo ovog dela i da bi to svakako bilo bolje. Podržavamo da se ukine taksa za žrtve porodičnog nasilja i podržavamo celokupnu i sveobuhvatnu izmenu zakona, prosto zato da bi mogli da sagledamo kakav je odnos visina taksi. Mi ovim izmenama nismo mogli da na pravi način sagledamo sve takse, prosto zato što ova izmena tretira samo pojedine članove i nismo mogli da se bavimo drugim članovima, da bi ove predložene visine taksi menjali. Predlažem da razmotrite da se i ovi neki delovi koji nisu obuhvaćeni izmenama u što skorije vreme nađu na dnevnom redu. U tom smislu razgovarao sam i sa vašom pomoćnicom i mislim da tu treba da nađemo saglasnost. Onaj zakon za koji nećemo dati podršku je izmena i dopuna Zakona o PDV-u. Ovaj zakon se pre svega tiče privrede, privrednih subjekata i takođe za njega mislim da je trebalo da bude sveobuhvatan, dakle, izmena je trebala da bude sveobuhvatna, da se ceo zakon o PDV-u donese u novoj formi, jer mislim da imamo veliki problem, upravo zbog toga što zakone donosimo a oni nisu usklađeni sa mogućnostima sistema. To se pokazuje, recimo, danas, kada govorimo o finansijskim izveštajima kompanija, gde mi i dan-danas nemamo kompletne izveštaje za prethodnu godinu i ne možemo da sagledamo kakav će uticaj imati ove izmene na postojeće kompanije. Pojavio se Bilten Agencije za privredne registre koji je donet na osnovu obaveznih statističkih podataka koje su oni imali i on govori o povećanju neto gubitaka privrede od gotovo 550 milijardi u prošloj godini u odnosu na 478 milijardi gubitaka u 2013. godini i manji profit koji su ostvarile uspešne firme nego 2013. i on iznosi 417 milijardi u prošloj godini u odnosu na 447 milijardi u 2013. godini. Ovi podaci govore o povezanosti problema, povezanosti zakona koje donosimo i njihovih uticaja na privredu koji mogu biti loši. U situaciji u kojoj se nalazi naša privreda ne možemo činiti ovakve greške, jer prosto onda ne možemo na vreme da reagujemo i dešava se da imamo situaciju gde ne možemo realno da sagledamo probleme u kojima se subjekti nalaze. Takođe, ono što se govori u Biltenu a što ne možemo videti još uvek – broj zaposlenih u velikim preduzećima tokom 2014. godine smanjen je za čitavih 126 hiljada, pošto je on iznosio u 2013. godini 430 hiljada, a u prošloj 304 hiljade, dok je u srednjim društvima taj pad nešto manji i meri se indeksom 96 ili u apsolutnim ciframa u odnosu na 199 hiljada radnika u prošloj godini i 207 hiljada u pretprošloj godini. Mislim da ovo jasno govori da su srednja i velika preduzeća u problemu, a mi im dodatnim procedurama i dodatnom birokratijom koju predlažemo izmenama Zakona o PDV-u nećemo pomoći, a to ću kasnije objasniti zašto tako mislim, a vi možete da mi odgovorite da li mislite možda drugačije. Ali, svakako, ono što je činjenica, jeste da smo ukupno imali smanjen broj radnika za čitavih 19 hiljada 2014. godine u odnosu na 2013. godinu u realnom sektoru i to nama treba da bude jedini pokazatelj koji se tiče nivoa uspešnosti reformi koje se u Srbiji sprovode, a ne statistički podaci koji se odnose pre svega na način vođenja evidencije. I to je nešto na šta treba da obratimo pažnju. Broj privrednih društava se smanjio za 2.000. To je alarmantan podatak. Ono što je dobro u ovim predloženim izmenama je usaglašavanje sa propisima EU, definisanje stranog lica kao poreskog obveznika i preciziranje prometa po pitanju energije za grejanje, hlađenje, električne energije, što smatram da je bilo potrebno usaglasiti. Takođe, međugradski prevoz, ugostiteljski objekti, takođe je jedna dobra i očekivana izmena. Ali, ne delim optimizamda će značajno doprineti smanjenju cena, prosto zato što ovaj sektor generiše jednu veću poresku evaziju i mislim da tu već postoji ozbiljna utaja. U tom smislu, ne mislim da će se značajno uticati na cene. Ta poreska nedisciplina treba da se reši na jedan drugi način. Ono što mislim da je loše i u tom smislu sam podneo amandman, vi ste govorili o elektronskoj evidenciji i potrebi da se ona što pre obezbedi, pre svega jedna kvalitetna baza podataka na nivou poreske uprave, da bi poreski inspektor mogao da izvrši uvid i kontrolu, preventivnu, a ne da tražimo od preduzeća da oni pripremaju evidenciju da bi poreska uprava vršila kontrolu. Zašto bi bila obaveza poreskog obveznika da za državu sačinjava nekakve preglede na osnovu kojih će poreska uprava lakše vršiti poresku kontrolu? Mislim da je to pogrešno. Poreska uprava treba da obezbedi pre svega sistem koji će joj omogućiti na osnovu postojećih podataka koje Poreska uprava ima i može da ima da obezbedi nesmetanu naplatu poreza u jednom većem iznosu, a ovo rešenje koje ste vi predložili moglo je da sačeka završetak te procedure o kojoj ste govorili, a radi se elektronskoj evidenciji koja će nesumnjivo omogućiti daleko bolju naplatu i daleko veću, ali ono što zaista zameram je neopravdano opterećivanje privrednih subjekata dodatnim procedurama, dodatnom birokratijom, jer je sada poreski obveznik obavezan da uz poresku prijavu priprema i evidenciju. Zamislite jedno trgovinsko preduzeće koje ima recimo hiljadu faktura, malo trgovinsko preduzeće koje mora da plaća knjigovodstvene usluge, a ima hiljadu faktura mesečno, pa treba onda za poreski period da pripremi taj poseban formular koji ćete vi doneti. Mislim da neće biti jednostavno i neće biti bez troškova, i onda se u tom smislu ne slažem sa obrazloženjem koje ste dali da to neće proizvesti nikakve dodatne troškove za privredne subjekte pošto je potpuno jasno da će imati dodatne birokratske i knjigovodstvene troškove i obaveze i verovatno će se mnogi od njih naći u problemu da podnesu poresku prijavu na vreme zato što je na neki način sada obavezujuće da uz poresku prijavu predate i pregled obračuna PDV, što zaista za neke firme treba da bude veliki izazov. Mislim da treba da pomognemo malim privrednicima, treba da pomognemo srednjim preduzećima koji nemaju takav kapacitet knjigovodstva kakav se očekuje da bi mogli na ovaj način da vrše uslugu za državu, jer ovo je realno usluga za državu. Ako država hoće da kontroliše nešto, treba sama prvo da stvori uslove i da obezbedi na svojoj strani sistem koji može da izvrši na osnovu postojećih poreskih prijava. Vrlo jednostavno, da izvrši kontrolu uporednih podataka i da onda možemo da dođemo jednoznačno do podataka gde nastaje problem i gde je najveći rizik od poreske evazije. Ali ne, mi se ne odlučujemo na to da sami izmenimo situaciju, da ojačamo kapacitete poreske uprave. Dakle, poreska uprava nema adekvatne kapacitete. Potrebni su novi stručni kapaciteti i novi ljudi u poreskoj upravi kako bi se ostvario plan kada se radi o naplati poreza, ali to se na neki način sklanja u stranu. Imamo, da kažem, na jednoj strani državnu upravu koja previše zapošljava kadrove koji su nepotrebni, a s druge strane imamo veliku potrebu za, recimo, kadrovima u poreskoj upravi koji bi vršili kontrolu, ali to ne može da se ostvari prosto zato što državna uprava ne može tom dinamikom da prima zaposlene. Onda dolazimo do najgoreg mogućeg rešenja, onda ćemo reći privrednicima – hajde vi uradite softvere, hajde vi napravite sve što treba, samo nam napravite to da bude pregledno, da budu dobre tabele, pa ćemo onda mi videti da li postoji mogućnost da ste vi utajili porez. Pa ne, mislim da privrednici upravo izvršavaju obaveze prema državi da bi država njima skinula te nepotrebne stvari, da oni to ne moraju da rade, jer, kažem, veliki je problem sa likvidnošću, naročito malih i srednjih preduzeća i dodatni troškovi koje će imati po pitanju knjigovodstva i plaćanja nepotrebne birokratije sigurno im neće pomoći. Iz tog razloga mi nećemo podržati ovaj zakon, iako smatramo da su određene izmene potrebne i adekvatne. Takođe, ponavljam još jednom, treba da se donese sveobuhvatni zakon o PDV-u, da se potpuno nov donese, da se onda prosto čitav tekst prečisti i da dođemo do rešenja koja su najefikasnija za našu ekonomiju. Hvala.
Zahvaljujem, gospodine Jovanoviću. Da li još neko od ovlašćenih predstavnika želi reč? (Da) Reč ima ovlašćeni predstavnik SNS, narodni poslanik Veroljub Arsić. Izvolite, gospodine Arsiću.
Dame i gospodo narodni poslanici, evo i ja ću da krenem obrnutim redom i da pohvalim potvrđivanje Sporazuma o zajmu. Tačno je da smo mi na Odboru za finansije o mnogo čemu pričali. Samo, kolega koji je pre mene govorio izbegao je da kaže sve detalje o čemu je raspravljao Odbor za finansije. Jedno pitanje je bilo, hajde da pogledamo budžete Republike Srbije 2007, 2008, 2009, 2010, 2011. i 2012. godine, koliko je budžetom Republike Srbije bilo predviđeno sredstava za plaćanje kaznenih penala na osnovu odobrenih, a ne povučenih kredita? Hajdemo o tome da razgovaramo. Znači, povlačili smo programske kredite koji su uticali na bonitet zemlje, na njen kreditni rejting, koje nikad nismo realizovali, pa smo zato plaćali kazne prema finansijskim institucijama koje su rezervisale sredstva za te kredite. Mi iz SNS-a ne ponašamo se kao nosioci pobede na petooktobarskim revolucijama, kao da svet počinje našim dolaskom na vlast. Pa, molim i one koji bi to tako želeli da prikažu da shvate da ova Vlada i ona prethodna moraju da rešavaju probleme starih vlada, neki su nasleđeni, neki su napravljeni za vreme starih vlada, da bi mogla da počne da uređuje i rešava probleme koje ova zemlja ima. Pitanje javnog duga je, naravno, jedan od problema koje Srbija ima. Pitanje javnog duga za koji ova Vlada nije kriva, mere štednje koje se sprovode za koje ova Vlada nije kriva, poreski i reformski procesi koji moraju da se sprovode, a nisu sprovođeni godinama, a neke stranke su se hvalile kako jedine imaju monopol nad EU, a videli smo rezultate. Jeste Zakon o hipoteci jedan od zakona koji, mogu da kažem, jeste jedno neshvatanje našeg pravnog sistema sa pravnim sistemom EU, a to je da svaki građanin Republike Srbije ima pravo na sudsku zaštitu i nije sporno što je Ustavni sud tu odluku doneo. Mi ćemo svaku odluku Ustavnog suda da poštujemo, pa čak i ovu. Isto tako kao što bi trebalo da poštujete i odluke Ustavnog suda koji je rekao da je Zakon o ograničavanju plata zaposlenih u javnom sektoru i penzija u skladu sa Ustavom, a tim istim Ustavnim sudom je prećeno stalno Narodnoj skupštini da bi se sticali jeftini politički problemi, što ova Vlada mora da sprovodi mere zbog problema koje nije ona uzrokovala. Zakon o porezu na dodatu vrednost. Do sada su bile kritike da se porez na dodatu vrednost povećao. Jeste u jednom delu privrede, u jednom delu delatnosti, ali sad se umanjuje porez na dodatu vrednost. Ne očekujemo da vi to pohvalite, ali bar nemojte da pričate više kako stalno podižemo poreze. Nije tačno. Svako podizanje poreza, što ne kažete gde ide taj novac? Da li neko stvarno misli da ova Vlada baš voli i baš hoće, eto, da napakosti narodu i podiže na taj način poreze? Što ne kažete da se od tih poreza prave putevi? Što ne kažete da se od tih poreza obezbeđuje zdravstvena zaštita naših građana, da se obezbeđuju sredstva za prosvetu, za vojsku, za policiju? Jedino mi je žao što se obezbeđuju sredstva i za kredite i otplate kredita za koje ova Vlada nema nikakvu odgovornost. To je naš najveći problem. Možete da zamislite kako izgleda kada država u 2015. godini treba da isplati 130 milijardi dinara na ime kamata kredita koje ova Vlada nije podizala. To je milijardu evra. To je 3% našeg bruto dohotka. Zato moramo stalno da radimo i reforme poreskog sistema. Sama reforma ovog zakona jeste konačno da se odredi kako se reguliše porez na dodatu vrednost prilikom sticanja imovine. Bilo je previše tumačenja. Svaka poreska uprava je sprovodila po nekom svom nahođenju i nekim svojim procenama kako to sprovesti u poreskom postupku i poreskoj administraciji. Ne vidim šta je tu sporno. Isto tako, kada je u pitanju distribucija energije, moramo da rešimo i to pitanje. Kao što znate, trenutno je jedna velika reforma možda najvažnije privredne grane u Srbiji, još uvek zdrave, koja je uspela da se sačuva pored svih koji su je gledali kao kokošku koju treba čerupati, a to je Elektroprivreda Srbije gde se radi jedna ozbiljna reforma. Znači, tačno će biti definisano ko proizvodi električnu energiju, ko proizvodi toplotnu energiju, gde se vrši distribucija i samim tim trebali smo i ovaj Zakon o porezu na dodatu vrednost da uskladimo sa strategijom upravljanja jednim našim možda vitalnim i najvažnijim sistemom koji Srbija ima. Tako da, i sam Zakon o republičkim administrativnim taksama takođe reguliše neke oblasti koje su bile uzrokovane donošenjem prethodnih zakona, kako i na koji način izvršiti taksu za uslugu koju pruža država, ali te takse se odnose na one koji obavljaju određenu delatnost, a ne na građane i to ste trebali da kažete. Nikakva fiskalna osnovica za građane se ne proširuje i od ovih izmena i dopuna zakona imaćemo samo uređeniju oblast po pitanju javnih prihoda i ništa više. Ali, voleo bih da svako od nas, barem kada diskutuje, prihvati onaj deo odgovornosti za ono što su oni koje je on podržavao u Narodnoj skupštini vršili vlast, a ne da svoje zasluge prepisuje drugima. Mi svoje imamo, i dobrih i loših, i ne odričemo ih se, ali tako ne treba ni vi vaših loših i nemojte da prebacujete na nas.
Zahvaljujem. Da li još neko od ovlašćenih predstavnika želi reč? (Ne.) Zahvaljujem. Prelazimo na redosled narodnih poslanika prema prijavama za reč o zajedničkom načelnom i jedinstvenom pretresu o predlozima zakona iz tačaka 1. do 4. Reč ima narodni poslanik Borislav Stefanović. Izvolite.
Mislio sam da sam drugi, gospodine predsedavajući, ali dobro.
U pravu ste, jeste posle gospodina Marinkovića, ali Marinković trenutno nije prisutan, pa se zamenio sa drugim poslanikom. Izvolite.
Dobro. Hvala. Moj uvaženi kolega Jovanović je već puno toga rekao. Mislim da je uvek dobro i žao mi je, možda gospodin Arsić nije čuo taj deo izlaganja, uvek je dobro kada se smanjuje PDV, naročito za ove kategorije koje su predložene u izmeni i dopuni Zakona o PDV. Mislim da svakako taj segment treba podržati. Naša kritika je išla i ići će u pravcu kritike, dakle, ta kritika se odnosi pre svega na to što se uvećava birokratizacija, uvećava se papirologija za mala i srednja preduzeća, za preduzetnike koji će morati da podnose dodatne izveštaje, čime se naglašavaju dve stvari. Prvo je da oni kroz to imaju veće troškove i drugo, da Uprava prihoda naše Republike nije u ovom trenutku u stanju da odgovori na izazove koje vreme nameće i da znamo i vi i ja i ministar Vujović da ne samo što treba sve staviti pod elektronsku prijavu, već treba što pre uvesti i kontrolu poreza i PDV kroz tzv. „ril tajm“ i kroz veb sajt, kroz povećanje broja stručnih izvršilaca, kroz kompjuterizaciju Uprave prihoda i sve ono što podrazumeva jedinstvenu evidenciju prihoda, imovine, socijalnih davanja, plata i svega ostalog što se odnosi na naše građane, kako kažu ljudi, jednim klikom da se dobije kompletna evidencija za svakog građanina. To je cilj kojem treba težiti. To je ono što mi predlažemo. Dok se to ne uradi, mi nećemo znati ni koji su prihodi građana, ni da li ima neko dodatni prihod, ni koja mu je konkretna imovina, ni da li neko ko ima preveliku imovinu i prevelik prihod dobija istovremeno socijalnu pomoć, kao što znate, to se u Srbiji događa. Eto gde su nam uštede. A ne samo plaćanje kamata na kredite koji su uzeti ranije. Prihvatam taj argument samo u smislu da vaša Vlada ništa nije učinila apsolutno u silnim razgovorima sa međunarodnim finansijskim institucijama, sa Kristin Lagard i ostalim ljudima koji su i te kako nadležni da se sa njima razgovara o moratorijumu na otplatu spoljnog duga ili nekom drugom vrstom odlaganja ove obaveze, što bi donelo državi Srbiji preko milijardu evra godišnje za reforme koje treba sprovesti, a koje bi građani manje osetili na svojim leđima, kada već vi ne osećate, ne vi lično nego vaša vlast, na vašim leđima. Zašto to nije premijer pokušao, nego je rekao – ja sam veći MMF od vas? Zašto nije rekao to gospođi Lagard, nego je rekao – pritisnite nas još jače, mi možemo još više da popuštamo, ja to volim? To je ono što ubija budućnost našeg naroda i to je ono što ubija i srpsku privredu, a to je ono što ubija i životni standard građana Srbije. U svakom slučaju, kako je rekao i gospodin Jovanović, uvaženi kolega, u nikad objavljenom biltenu APR su objavljene cifre koje treba ponoviti. Neto gubitak privrede od gotovo 550 milijardi u prošloj godini, u odnosu na 478 milijardi u 2013. godini, povećani su gubici u privredi, dok je profit koji su ostvarile uspešne firme manji nego 2013. godine, iznosi oko 417 milijardi, u odnosu na 447,5 milijardi u prethodnoj godini. Danas dok pričamo, objavljen je zvaničan podatak Republičkog zavoda za statistiku, danas, da je prosečna plata u Srbiji pala za 4% u odnosu na isti mesec prošle godine. Prosečna plata u Srbiji je manja. Mi možemo da se gađamo statistikom do sutra, opšte je poznata stvar da premijer to obožava da radi, ali to ne znači ništa pošto građani Srbije, na žalost, su sve siromašniji, cene su sve više, povećali ste sve poreze a smanjili prihode. Objasnite vi meni taj fenomen da ste vi povećali i porez na imovinu i PDV, sve ste povećali, a prihodi manji. Pale su vam uplate za doprinos, a kažete da je povećana zaposlenost u Srbiji. Ta alhemija kojom se bavi vaša vlast je neobjašnjiva. To je neobjašnjivo. Ko će to sada slušati? Ja se ne uzdam mnogo u statističke podatke. Dovoljno je da pitam građane Srbije šta misle i oni to i kažu, osećaju na svojoj koži - bezperspektivnost, bedu, siromaštvo, nezaposlenost. Zamislite vi, uvaženi kolega, koliko će morati da se vraća jednog dana, nadam se što pre, što ste smanjili plate i penzije, nezakonito i protivustavno, bez obzira šta je Ustavni sud rekao. Moje pravo je da to kažem. Moje pravo je da to kažem. (Marko Atlagić, s mesta: Vi ste poslanik, ne možete to da kažete.) Nema veze što sam poslanik. Njihova odluka je katastrofalna, to će Strazbur da potvrdi pa ćemo morati da vraćamo. Videćete da sam u pravu. Videćete da sam u pravu. Vlast koja dođe posle vas moraće da vraća penzije koje ste nezakonito skinuli penzionerima u Srbiji. Vlast koja dođe posle vas, kažete, kamate, u pravu ste, za kredite uzete ranije. Zamislite šta ćemo morati da plaćamo za „Beograd na vodi“. Zamislite šta ćemo morati 20 godina, nemamo nikakvu kontrolu. Ovde se nalazi izmena i dopuna Zakona o hipoteci. U tom zakonu, koji je dva puta menjan ove godine, niste našli za shodno, pošto se pozivate na Ustavni sud, da upodobite ono što je očigledno protivustavno u samom Predlogu zakona, pa sada donosite, a to je da protiv Zakona o hipoteci, u delu koji glasi – protiv njega nije dozvoljena tužba ili pravni lek, to su izmene zakona koje ste vi donosili Srbiji. Znate li zašto vam ovo sve spominjem danas? Zato što u ugovoru i leks specijalisu o „Beogradu na vodi“ imate sličnu odredbu, koja kaže sledeće – ni jedna sudska odluka, ni jedna odluka administrativnog organa, bilo kog državnog organa Republike Srbije, ni jedan propis ne može da zaustavi sprovođenje ovog pravnog posla. Evo, pravnici, uvažene kolege. Da li je to isto kao ovo što danas ispravljate? Pa jeste. Pa kako može bilo ko od vas ko ima gram pravde, struke u sebi i morala da kaže da to nije isto? Isto je. Zašto to dozvoljavate? Ko će to da ispravlja? Vlast posle vas. Ko će da zaustavi ovu otimačinu Beograda? Arbitraža? Neće. Opet ćemo izgubiti. Namestili ste zakone da otmete imovinu. Moraćemo da nacionalizujemo to što radite. Da, da, da nacionalizujemo, gospodo, i ne bojim se to da vam kažem, kao što ćemo morati od građana Srbije da vraćamo ono što ste im danas oduzeli, plate i penzije, jednog dana. Na kraju, pošto nema druge jer ste se zakonima obezbedili, namestili ste vaš posao, napravili ste leks specijalis, napravili ste sve, nema druge. Nema druge, plaćaćemo odštetu. Plaćaćemo odštetu famoznom investitoru koji nije poneo pečat kada je potpisivao ugovor. Pečat nije poneo. Pa neka dođu građani u nedelju u pet do dvanaest da ih pitaju šta rade to u ovojSrbiji.
Gospodine Stefanoviću, možete li malo da se vratite na temu, pošto ovo što govorite i izlažete nema nikakve veze sa temom?
Da, isto kao i gospodin Arsić, ali ne želim zaista da se svađam. Ono što je sigurno, da mi imamo neke dobre odredbe koje se odnose na jednakost u PDV – za hostele, za hotele i smeštajne kapacitete, što će doprineti razvoju turizma, to je dobro. Imamo dobru stvar gde se izjednačava autobuski prevoz, gradski i međugradski, to je dobro. To su dobre stvari. Pa niko normalan to ne bi kritikovao. Ali, ovo podnošenje izveštaja, ova dodatna administracija, ova dodatna papirologija na ljude koji ne mogu kraj s krajem da sastave, dodatni trošak neobjašnjivo osim, osim ponavljam, ako je u pitanju javno priznanje da Poreska uprava Srbije ne može, znamo da ne može nezavisno da funkcioniše, znamo da ne može finansijski da izdrži kadrovski da izdrži i da nema mogućnosti da sprovodi reforme koje su neophodne, a neophodne su i ministar se slaže i elektronska prijava i mogućnost da Poreska uprava jednog dana posle naprednjaka bude nezavisan organ u ovoj zemlji, nezavisan organ. I da mogu da kontrolišu poreske prihode i poresku imovinu i poreklo imovine na način bez prijave, gospodo, to ćemo uvesti kada odete. E, sad nadam se da nećemo pričekati, ali to će građani odlučiti. Mislim da je jasno da ugovor o zajmu za koji ćemo mi iz Demokratske stranke glasati svakako, kojim se uzima zajam od Razvojne banke Saveta Evrope za obnovu zatvora u Mitrovici, složićete se da kako vodite ovu vlast, mislim da biće dosta konzumenata i red je da im obezbedimo svetliju budućnost. Hvala.
Po Poslovniku? Aleksandar Jovičić, po Poslovniku. Izvolite.
Hvala uvaženi predsedavajući. Reklamiram član 106. Poslovnika, govornik može da govori samo o tački dnevnog reda o kojoj se vodi pretres. Mi smo ovde čuli da je uvaženi kolega, predstavnik bivšeg režima pričao o svemu samo ne o dnevnom redu, između ostalog govorio je o projektu „Beograd na vodi“, a ja mislim da on nema niti informacije, niti se dovoljno raspitao šta taj projekat predstavlja za Srbiju za Beograd i samo znaju da ga napadaju iz razloga što ga sprovodi gospodin Aleksandar Vučić i ova Vlada. Ja želim građanima Srbije da kažem samo jedno, zašto Demokratska stranka toliko napada projekat „Beograd na vodi“? Razmišljao sam noćima i došao sam do zaključka, a to je samo iz jednog razloga, što gospodin Šutanovac neće moći da gradi zgrade kao što je to gradio na livadama po Vračaru, za vreme njihove vlasti, samo zato što više neće moći da stavljaju novac u svoje džepove, jer kažu da je ugovor štetan. Izvinite gospodo, mi smo ugovor i kada govorimo o „Beogradu na vodi“, a takođe kada govorimo o „ER Srbiji“ objavili na sajtu i dostupno je svakom građaninu u našoj zemlji. Za razliku od vas što ste krili sve moguće ugovore u ovoj zemlji, stavljali ih u fioke i čekali da se to zaboravi, a novac ste stavili u svoje džepove. To se više ne dešava. Imali ste sve vreme ovoga sveta da barem počistite nešto na lokaciji koja je najatraktivnija u Srbiji za investitore koji će doneti profit u naš budžet. Niste znali, nesposobnost jeste reč koja opisuje vašu vladavinu i ja se nadam da više nikada ta nesposobnost neće doći u poziciju da bilo šta odlučuje o Srbiji ili ne daj bože da Srbiju vodi. Ovim završavam. Ostavili ste nam udžerice, ostavili ste nam smetlište i sve ono što niste znali da počistite, a mi danas gradimo na lokaciji koju ste vi potpuno zaboravili.
Zahvaljujem se gospodine Jovičeviću. Smatram da nisam prekršio Poslovnik, jer sam opomenuo gospodina Stefanovića da ne govori o dnevnom redu. Zahvaljujem. Da li želite da se Skupština izjasni? (Ne.) Reč ima narodni poslanik Vladimir Đukanović, povreda Poslovnika.
Da, član 107. dostojanstvo parlamenta, dostojanstvo naroda je ovde na kraju krajeva ovde povređeno, neko je ovde naveo nacionalizaciju. Znate, ti koji su je ovde sprovodili i najmanje su demokratskog kapaciteta imali. Ti su preke sudove imali, znate. A ovde neko želi da nam to sad uvodi, da plaši investitore da ovde dođu, a kad su već bili toliko hrabri pa što niste nacionalizovali imovinu koju ste prodavali, recimo Darku Šariću, vi ste njemu prodavali naše poljoprivredne kombinate. Što tu niste bili tako hrabri da njemu nacionalizujete imovinu kada upropasti kombinat ili Miletu Jerkoviću, i nekom sličnom tajkunu vašem kome ste tako našu imovinu proćerdavali odnosno davali u bescenje. Najavljujete nam nacionalizaciju, najavljujete nešto što zdrav razum ne može u 21. veku da prihvati. Pa, da li je moguće da su to te evropske vrednosti za koje ste zalagali? Navodite nam da ćete kada dođete na vlast da ljudima konfiskujete imovinu. Ja sam mislio da je to vreme prošlo, verujem da možda u skladu sa nekim vašim shvatanjima mi ćemo uskoro imati sa vaše strane najavu možda i nekog novog Golog Otoka ne daj bože. Hvala vam.
Zahvaljujem se gospodine Đukanoviću. Isto objašnjenje, gospodinu Stefanoviću sam u jednom trenutku, opomenuo ga da ne govori o dnevnom redu tako da smatram da nisam prekršio Poslovnik. Da li želite da se Skupština izjasni? (Ne.) Zahvaljujem. Povreda Poslovnika narodni poslanik Zoran Babić. Izvolite.
Član 108. gospodine predsedavajući. Ja sam zaista iznenađen, verujem kao i većina građana Republike Srbije i neću tražiti da se izjašnjava Skupština o povredi Poslovnika, ali od gospodina Stefanovića koji je na jednu nezavisnu, na nezavisnost novinarstva i medija u Srbiji najavio jaja i kamenice, sada najavljuje i ukidanje Ustavnog suda i ukidanje odluka Ustavnog suda. (Borko Stefanović, s mesta: Ne kamenice…) Verovatno da posle ukidanja Ustavnog suda ide i predlog formiranja nekih prekih sudova koji su se u neko vreme u Srbiji znalo kako se te odluke sprovode, verovatno negde uza zid, kako bi naš narod rekao. To su ona rešenja koja se promovišu u 21 veku od strane narodnih poslanika zbog kojih sam ja šokiran kakav je ovo udar na nezavisnu granu vlasti kao što je pravosuđe. Pa, se onda ide i dalje, pa se onda preti kako će mnogi da završe u Sremskoj Mitrovici, verovatno praveći društvo Oliveru, Draginu i ostalim visokim funkcionerima DS koju su na osnovu nezavisnog sudskog procesa procesuirani i zbog onoga što su radili sa državnim novcem i sa budžetom građana Republike Srbije, sada tamo gde jesu. Ali, ne želim da komentarišem niti da naručujem presude, niti da ukidam presude kao što je to malopre uradio gospodin Stefanović, već da ukažem i srpskoj javnosti i svima nama narodnim poslanicima da je takvo ponašanje i da su takve bombastične najave ukidanja nezavisnosti i medija, jajima na RTS ili ukidanjem Ustavnog suda Srbije, korak nazad u demokratizaciji našeg društva.
Zahvaljujem gospodine Babiću. Isto objašnjenje, smatram da nisam prekršio Poslovnik, jer sam opomenuo gospodina Stefanovića da ne govori o dnevnom redu. Da li želite da se Skupština izjasni? (Ne.) Imate pravo na repliku gospodine Arsiću, pre toga gospodine Stefanović, povreda Poslovnika. Izvolite.
Gospodine predsedavajući, prekršen je član 106, 107. više puta. Vi ste pravilno primetili da nije prekršen Poslovnik jer mene jeste opomenuli oko držanja teme ili tačke dnevnog reda, međutim, nijednog od prethodnih govornika iz SNS koji su reklamirali Poslovnik, nijednog momenta niste opomenuli, a sve vreme su koristili i zloupotrebljavali Poslovnik, da doduše nevešte i vrlo, vrlo tanke replike upućuju ka meni. Dakle, mislim da to nije dobro. Evo, ovo je bio jedan primer kada tri velika junaka skaču da reklamiraju Poslovnik koristeći laži i neistine i govore o kamenica gde ih bilo nije. Znam da vi i od jaja vidite kamenje, ja to shvatam, međutim, u ovom slučaju niste u pravu, kao što niste u pravu da neko hoće da ukine Ustavni sud, kao što niste u pravu kada se kaže nacionalizacija da ćemo plaćati odštetu. Vi vrlo dobro znate šta to znači. To je poruka koja znači suštinski, ljudi budite oprezni šta radite, zato što će građani morati to da plaćaju, ništa drugo. Nema nikakve mržnje, nema tih velikih stvari koje vam se stalno pričinjavaju. Koristite Poslovnik da pokažete nešto što ne postoji. Uporno pravite tigrove od papira, kojima plašite narod. Nema toga, jednostavno molim vas, gospodine predsedavajući, prema meni ste pravilno primenili odredbe Poslovnika, mislim da ste propustili više prilika u prethodnih deset minuta da isto učinite ka ljudima sa one strane, zato što ti ljudi prosto ne znaju šta da kažu, pa sada izvlače i kamenje i jaje i ukidanje Ustavnog suda i Goli Otok, čak smo čuli. Znate, mislim da je malo neozbiljno. Daleko smo od PDV-a, to hoću da vam kažem.
Zahvaljujem se gospodine Stefanoviću. Morao sam da saslušam poslanike koji su reklamirali Poslovnik kao što sam vas saslušao, kao što vi sada nekome nešto osporavate, a isto to činite, znači, objašnjavate zbog čega smatrate da je Poslovnik prekršen. Kao što sam razumeo da su poslanici koji su komentarisali kršenje Poslovnika upravo citirali vas iz vašeg izlaganja, tako da sam ja to morao da saslušam. Zahvaljujem se. Povreda Poslovnika, narodni poslanik Zoran Babić.
Ponovo, gospodine predsedavajući, neću tražiti da se Skupština izjašnjava, ponovo 107. stav 1. i ponovo je gospodin Stefanović, a da niste primetili, da ga niste opomenuli, vređao narodne poslanike. Prvo, zato što je aterirao sa nekim svojim izjavama. U redu, to je dobro. Drugo što je rekao - narodni poslanici s one strane. S one strane čega? Šta je ovde između nas, pa da je to sa one strane? Obično u Srbiji kada se kaže „sa one strane“, misli se sa one strane zakona. Mislim da je to vređanje zato što bi vrsni pravnik, kao što je to gospodin Stefanović, morao da zna da su odluke Ustavnog suda, konačne, izvršne i obavezujuće. Kao što bi morao da zna da je Zakon o Ustavnom sudu donet u sazivu kada je njegov režim, bivši režim, njegove kolege iz njegove DS,kada su doneli taj zakon, i mora da zna da su te ljude baš oni birali. Na nama je da poštujemo institucije ove države. Na nama je da poštujemo zakone, na nama je da poštujemo sudove, na nama je da poštujemo odluke tih sudova i onda kada nam se dopada i onda kada nam se ne dopadaju, ali je davno prošlo vreme u Srbiji kada su političari, baš iz ovih klupa naručivali i sudske procese i optužnice, ali i presude. Za to reformisano pravosuđe u režiji DS i bivšeg režima, dobijali smo samo packe, a ova najava ukidanja Ustavnog suda, režanja na odluke Ustavnog suda i na bilo kojeg drugog suda, mislim da su korak unazad u demokratizaciji našeg društva i šalju veoma lošu sliku o našoj državi.
Zahvaljujem se, gospodine Babiću. Pre nego što dam reč vama, gospodine Arsiću, poštovani narodni poslanici saglasno članu 27. i 87. stavovi 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da će Narodna skupština danas raditi i posle 18,00 časova, zbog potrebe da Narodna skupština što pre donese zakone iz dnevnog reda ove sednice. Replika, narodni poslanik Veroljub Arsić, ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe SNS. Izvolite, gospodine Arsiću.
Gospodine predsedavajući, kao predsednik Odbor za finansije, vama ću da se obratim, pošto ne mogu po Poslovniku gospodinu Stefanoviću lično, ali mu prenesite da je Srbija, i ekonomski i suštinski ima potpuni suverenitet, a onim putem kojim ste nas vodili bio je grčki scenario. Kada je u pitanju priča oko MMF i njegovog aranžmana sa Srbijom, zato što smo suštinski i ekonomski nezavisna zemlja, nama to nije bilo potrebno, a pozvali smo ih u pomoć baš zato da ne bi neki poslanik koji brine o Srbiji, pričao da cene rastu, a ne rastu, pričao da poreski prihodi padaju, a ne padaju, pričao da stopa nezaposlenosti raste, a ne raste. To potvrđuju međunarodne institucije, za razliku od njih koji su februara meseca 2012. godine, te iste međunarodne institucije proterali iz Srbije, jer nisu smeli da kažu koliko su zadužili Srbiju zbog izborne kampanje. Pričaju o tome kako plaše sve investitore ako kažu da će presude da padaju u Strazburu na štetu države, građana i privrede. Pričali su tako za Ustavni su, pa što nisu pale? Pa, to su sudije Ustavnog suda koje ste vi birali, pa ne možete ništa da nam prigovorite za njihov rad. Nemate pravo za to. Priča o nacionalizaciji. Pa da li se mi to vraćamo u 40-te godine prošlog veka? O kakvoj nacionalizaciji se govori? Da li vi to nekome pretite? Baš bih voleo da znam kome? Pričanje oko teških knjigovodstvenih evidencija…
Vreme, gospodine Arsiću.
Završavam, gospodine predsedavajući. Još dve rečenice. Živimo u 21. veku. Svaki direktor malog preduzeća, mikro preduzeća, u svakom trenutku i pritiskom na jedno dugme može da dođe do tih podataka.
Morate da zaključite izlaganje gospodine Arsiću.
Gospodine predsedavajući, pošto toliko prete nama svima, pa hajdemo gospodo iz DS na izbore u Pokrajini i u Republici odmah, sutra.
Zahvaljujem gospodine Arsiću. Trideset sekundi koje ste prekoračili biće oduzeto od vremena poslaničke grupe. Zahvaljujem. (Ivan Jovanović, s mesta: Replika.) Replika na izlaganje gospodina Arsića koja je bila replika na izlaganje gospodina Stefanovića. Zašto mislite da imate pravo na repliku gospodine Jovanoviću? (Ivan Jovanović, s mesta: Replika, DS.) Molim? (Ivan Jovanović, s mesta: Zato što sam ovlašćeni predstavnik.) Da, ali zašto, zbog koje rečenice? (Ivan Jovanović, s mesta: Pomenuta DS.) Izvolite, formalno imate pravo ako je pomenuta DS.
Što se tiče izbora, to je ono jedino o čemu vi znate da govorite, naročito kada kontrolišete sve medije i kada ništa nezavisno ne može da se čuje, kao što je uklonjen bilten Agencije za privredne registre, naprosto nije objavljen na sajtu, tako isto ništa što ne odgovara vlasti i nikakav glas iz opozicije ne može da se čuje osim sa ove govornice povremeno. U tom smislu, meni je jasno da je Vlada izgubila sve konce, da se raspada privredni sistem, da se raspada finansijski sistem, da postoji samo deficit uštede na račun građana, da samo to postoji, da sistem ne funkcioniše i da vlast jedino za čime može sada da posegne to su izbori, jer novi red laži će pokriti svu onu nesposobnost koja se pokaza u prethodne četiri godine. Meni nije jasno kako vi možete da komentarišete bilo čiji govor iz ovih klupa kada i ne slušate o čemu smo govorili? Ako može svaki mali privrednik da ima taster gde će da, kako vi kažete, i softver, gde će moći da prikaže sve ono što je imao od poreskih obaveza, kako je moguće da taj isti taster nema Poreska uprava, nego tera tog malog privrednika da plaća softvere, da plaća nove zaposlene, da plaća nove knjigovodstvene troškove? Objasnite nam kako je moguće da se sve ono što je obaveza države u ovoj zemlji danas svaljuje na običnog građanina? Tu mi imamo primedbu i tu želimo da pokažemo koliko vlast nema obzira ni prema građanima ni prema privredi. To je ono o čemu smo probali da govorimo na jedan civilizovan način. Govorili smo o tome šta zameramo ovim zakonima, ali pošto nemate argumenata i pošto je potpuno jasno kakvo je stanje u ovoj zemlji, vi ste prešli na dobro oproban jezik.
Zahvaljujem gospodine Jovanoviću. Pretpostavljam da ste napravili lapsus. Ova Vlada ima mandat tek godinu dana, a ne četiri godine. Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić. Replika, izvolite. Ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe.
Ko je pomenuo Arsića?
Pomenuli ste Vladu.
Vladu? Kakve veze ima Arsić sa Vladom?
Pomenuli ste Vladu, predsednika Vlade. Gospodine, ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe SNS, narodni poslanik Veroljub Arsić.
Jako zanimljivo pitanje, samo ja bih ga vratio i kada je ministar finansija bio Mirko Cvetković, zašto je svaka poreska uprava za sebe posebno kupovala softver i koliko je para potrošeno. Hoćemo li da proveravamo čije su to firme bile? Gospodine predsedavajući, takvu aplikaciju ja sam gledao još iz 1994. godine, ali ne očekujete valjda da država prati analitički šta radi koji privredni subjekat? To je bolesno, to je špijunaža već. Državi je u interesu samo poreske obaveze, zato se podnose izveštaji. Vi očekujete od ministra finansija da bude povezan sa softverom u pravnom licu i da kontroliše šta on radi, da ulazi u poslovne tajne? To upravo govorite, šta se čudite? To ste rekli. Da li ste vodili neki put neko preduzeće, znate li nešto o tome? Znate li da popunite virmanski nalog? Ali znate da pričate. Veliki problem.
Molim vas gospodine Arsiću samo malo sa uvažavanjem.
Što se tiče izbora, reda laži, hajde da izbrojimo po novinama, postoje arhive koliko je bilo negativnih članaka o Vladi Mirka Cvetkovića, koliko je negativnih članaka o Vladi Aleksandra Vučića, da vidite koliki je stepen nezavisnosti medija danas, koliki je bio dok ste vi bili na vlasti. Nije mogao niko ništa da kaže ni protiv Borisa Tadića, ni Mirka Cvetkovića. Sada pričate o medijskom mraku. Znate šta, priče oko izbora, nijedan političar ne treba da se boji izbora i nijedan političar po svaku cenu ne treba i ne mora da drži vlast. Držali ste vlast uporno do 2012. godine i sada branite interese penzionera i zaposlenih, a dok ste vladali na silu, baš ste radili protiv interesa tih ljudi.
Gospodin Boris Tadić više nije vaš predsednik, tako da vam to nije dovoljan osnov za reč, gospodine Jovanoviću. Nije pomenuta DS. Reč ima gospodin Tončev. Pošto imamo samo pet minuta do pauze, da li je to dovoljno ili ćete posle pauze? Reč ima narodni poslanik Novica Tončev.
Poštovani predsedavajući, poštovane kolege narodni poslanici, uvaženi ministre Vujoviću, pred nama je danas na dnevnom redu Predlog izmene i dopune Zakona o porezu na dodatnu vrednost, o kojem ću ja govoriti, koji će i poslanička grupa SPS podržati, jer se radi o jednom od najbitnijih zakona u poreskom i privrednom sistemu, od koga naročito zavisi obim i mogućnost budžetskog finansiranja svih državnih i ustavnih nadležnosti država u toku jedne fiskalne godine. Ja kao neko ko je privatnik duže od 25 godina u sektoru građevinarstva, kao vlasnik preduzeća koje danas obezbeđuje opstanak više od 100 porodica u Srbiji, posebno sam motivisan da se obezbedi oštra poreska disciplina u državi. Vi, gospodine Vujović, kao ministar finansija možete u poreskoj upravi da proverite da moja firma sve svoje obaveze prema državi redovno izmiruje. Čak se dešavalo da u periodu najveće ekonomske krize i stagnacije građevinske industrije imali smo preplatu PDV-a, više od 30 miliona dinara i to najbolje potvrđuje koliko lično, kao privatnik, kao socijalista i kao narodni poslanik doprinosim izgradnji poreskog sistema ove države. U tekstu obrazloženja koje su dobili svi narodni poslanici piše da se ove izmene zakona vrše u cilju stvaranja povoljnijih uslova za poslovanje privrednih subjekata i daljeg usklađivanja sa propisima EU, koji uređuju oblast oporezivanja potrošnje PDV-a. Drugi razlog za izmene zakona je sprečavanje mogućih zloupotreba i poboljšanje kontrole naplate PDV-a i predlaže se obaveza sastavljanja pregleda obračuna PDV-a koji će se dostavljati uz poresku prijavu. Predložili ste veoma dobra rešenja i mi ćemo u danu za glasanje podržati ovaj zakon. Bez obzira na izmenu zakona, ono što i dalje vidim kao veliki problem jeste neujednačeno tumačenje Zakona o PDV-u na terenu od strane različitih poreskih inspektora. Daću vam jedan konkretan primer koji će verovatno vama kao ministru biti veoma zanimljiv, ali bih voleo da ne bude za razmišljanje, nego bih voleo, gospodine ministre, da razrešite ovaj problem. Naime, poreska kontrola u JP Direkcija za građevinsko zemljište u Surdulici, koja je izvršena u martu 2009. godine, potvrdila je da ovaj organ nije u sistemu PDV-a zato što je članom 9. Zakona o PDV-u propisanom da pravna lica koja su osnovana aktom lokalne samouprave, u cilju obavljanja poslova iz nadležnosti državne uprave i lokalne samouprave nisu obveznici PDV-a. Nakon toga, u julu mesecu ove godine ponovo je izvršena terenska poreska kontrola u Direkciji i sada je utvrđeno da Direkcija obveznik PDV-a, iako u poslednjih šest godina ovo preduzeće funkcioniše na isti način, obavlja iste poslove i nadležnosti i primenjuje iste zakone. Direkcija za građevinsko zemljište u Surdulici ne pruža usluge i ne prodaje robu na tržištu, ne obavlja komunalnu delatnost za krajnje korisnike, već obavlja smo onu delatnost od opšteg interesa zbog kojeg je preduzeće osnovano i finansira se sredstvima budžeta opštine Surdulice. Poreski inspektor tvrdi da je Direkcija dužna da plati PDV na prihode koje je primila od Republike po osnovu ugovora o sufinansiranju Vlasine kao predela izuzetnih oblika, kao i PDV na ostvarene prihode po osnovu neplaćanje naknade za korišćenje predela Vlasine. Niko ne beži od toga da Direkcija u državni budžet uplati PDV, ali tako tumačenje iz zakona je suprotno članu 9. Zakona o PDV-u, članu 70. Zakona o zaštiti prirode i članu 14. Zakona o budžetskom sistemu, kojim je propisano da se naknade tretiraju kao javni prihod, i to neporeski prihod. Zato je potrebno da se Ministarstvo finansija aktivno uključi u rešavanje ovog problema, jer je do ovakve čudne promene mišljenja poreskih inspektora došlo iznenada šest godina kasnije na osnovu prijave i nekih zaludnih pojedinaca koji na sve načine pokušavaju da sve što je dobro u Surdulici omalovaže. Ukoliko nam vi, ministre Vujoviću, kao svetski stručnjak za finansije potvrdite danas da prihodi iz budžeta Republike i neporeski prihodi Direkcije po osnovu naplaćenih naknada podležu obavezi plaćanja PDV-a, kao što to tvrdi Poreska uprava Vranje, onda je takvo tumačenje trebalo danas uneti u ove izmene i dopune Zakona o PDV-u i da se takvo pravilo primenjuje na sve direkcije u Srbiji, a ne samo u Surdulici. Daću vam još jedno načelno tumačenje zakona poreskih inspektora, a onda, pošto nemam mnogo vremena, daću i neki predlog. Malopre je neko od kolega rekao da treba da pomažemo sport. Mi smo u jednom sportskom klubu, kakav je fudbalski klub Radnik, imali tri provere. Poreska policija iz Niša je našla da fudbalski Radnik nije platio porez šest miliona, jedna terenska kontrola je našla tri miliona, druga je našla dva miliona, ne znam koliko će da nađe sada četvrti itd. Ali, ovo je problem, da su dva čoveka završila u zatvoru zbog toga što razni poreski inspektori različito tumače zakon i propise. Mislim lično da je u praksi potrebno promeniti neka rešenja. Na primer, trebalo bi obezbediti stručnu praksu kontrole i da bi se izbegla različita tumačenja zakona od strane poreskih obveznika, bilo bi dobro da ministarstvo organizuje permanentno obučavanje inspektora za primenu zakona, a potrebno je povećanje broja inspektora, jer bi se na taj način vršile česte kontrole i bio bi veći obuhvat poreskih obveznika. Daću vam i ja tu jedan primer. Mi u Pčinjskom okrugu nekad čekamo 20-ak dana da bi mogli da nađu nekog slobodnog inspektora koji bi došao u neku firmu koja traži povratak PDV-a, a onda čekamo 10-ak dana rešenja, a onda nam sada kažu da sva rešenja idu u Beograd na potpis. Znate li koliko se tu čeka vremena da privrednici dobili povraćaj PDV-a? Reći ću vam, to sam čuo od kolega i iz pozicije i iz opozicije, oko plaćanja penala za kredite. Gospodine ministre, treba da proverite, jedinica za implementaciju i razvoj škola, koja je formirana pri Ministarstvu prosvete, je dobila kredit pre nekoliko godina, 10 privrednika tuže ministarstvo zbog neplaćenih računa za izvedene objekte u različite škole. Sada će sud da donese odluku da se to plati iz budžeta, a tamo u jedinici nam stoji novac koji smo dobili iz kredita i na koji plaćamo penale. Ja sam o vama i vašoj stručnosti i kvalifikaciji govorili kada smo vas birali za ministra i dalje mislim da vi odlično radite vaš posao. Zbog toga sam izneo ove neke probleme. Nadam se da ćete ih rešite, kao i sve do sada. Zahvaljujem i kažem da će SPS i svi poslanici u danu za glasanje podržati sve ove zakone. Hvala.
Zahvaljujem. Poštovani narodni poslanici, u skladu sa članom 87. Poslovnika Narodne skupštine, sada određujem pauzu u trajanju od jednog časa. Sa radom nastavljamo u 15.00 časova.
Mi moramo da počnemo, verovatno će nas ministar videti da smo počeli,pa će požuriti. Reč ima narodni poslanik Goran Ćirić. Da li ga menja neko iz Demokratske stranke? (Ne) Reč ima narodni poslanik Kovačević Goran. Izvolite.
Dame i gospodo, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost svakako predstavlja jedan od ekonomskih zakona o kojima smo najmanje diskutovali. Rasprava u parlamentu svakako govori da se radi o usklađivanju Zakona o PDV-u sa brojnim direktivama u EU koji regulišu ovu oblast. Kada smo krenuli na skrining, 16. poglavlje – porezi, u vezi priključenja EU, onda smo shvatili da naš Zakon o porezu na dodatu vrednost jeste različit u odnosu na zakone koji se primenjuju u EU. Zato je ovaj Predlog izmena i dopuna Zakona o porezu na dodatu vrednost samo tehnički i tiče se usklađivanja zakona, a porez na dodatu vrednost je sistemski zakon i on se, u ovom trenutku, ne menja. On je postavljen pre otprilike desetak godina i sam porez na dodatu vrednost je najizdašniji poreski prihod koji postoji u Republici Srbiji. Ako pogledate budžet za 2015. godinu, država Srbija je planirala prihode po osnovu poreza na dodatu vrednost u visini od 390 milijardi dinara. Negde već sredinom 2015. godine znali smo da su prihodi koji potiču po osnovu PDV-a na ekonomskoj klasifikaciji 7.1.4.1 veći u odnosu na ono što smo planirali. Kako? Po osnovu PDV-a koji potiče iz zemlje, tako i po osnovu PDV-a koji potiče iz uvoza. Ako 43,26% ukupnih budžetskih prihoda u jednoj državi punite po osnovu poreza na dodatu vrednost, onda je to svakako zakon o kojem morate da vodite računa. Mi smo danas u načelnoj raspravi mogli da čujemo različita politička tumačenja. Pre svega, danas se nije govorilo o Zakonu koji je na dnevnom redu, već o različitim makro-ekonomskim parametrima koji mogu da se prezentuju na različiti način, ali suština je jedna i ljudi iz vlasti, ljudi koji vode Vladu moraju da shvate da mnogi u Srbiji nisu naučili na ovakve makro-ekonomske parametre. Teško je da shvatite da Srbija danas ima deficit od 1,17, da je društveni bruto proizvod, kao što smo govorili, gospodine ministre, otprilike pre 6-7 meseci, već blizu 1%, da je inflacija nikad niža. Ne možete da im zamerite zašto oni to ne razumeju, jer oni nikada nisu ni imali priliku to da razumeju. Mi smo funkcionisali u okruženju gde je regularna inflacija bila desetak posto, društveni bruto proizvod gotovo da nije rastao, a nesporno je ono oko čega možemo da se složimo da je država Srbija skupa. Ako imate samo za kamate 3% iz društvenog bruto proizvoda u 2015. godini, onda morate da shvatite da za toliko moramo na osnovu prihoda iz budžeta da napravimo veće zahvatanje iz BDP. Problem predložene izmene zakona svakako jesu izmene koje su tehničke prirode, ali istovremeno ove izmene govore i o uočeni nedostacima, nejasnoćama, koje su se pojavile u desetogodišnjoj primeni poreza na dodatu vrednost. Značajna i jedina možda ključna novina jeste uvođenje stranog lica koje nema sedište, odnosno koji nema prebivalište na teritoriji Republike Srbije, da preko poreskog punomoćnika može da uđe u sistem poreza na dodatu vrednost. Obično se porez na dodatu vrednost podrazumeva kao obaveza. Istovremeno to podrazumeva i određena prava. Znači, to je kompleksna materija koja ne podrazumeva samo sistem davanja, nego i sistem povraćaja, pa stranim licima za firme, onaj deo firmi koji poseduje i posluje u Srbiji, svakako je normalno da se nalazi u sistemu poreza na dodatu vrednost. Ako krenete dalje, od člana 11, praktično, dešavaju se samo tehničke izmene koje se tiču funkcionisanja, razjašnjenja funkcionisanja poreza na dodatu vrednost. U raspravi danas nismo govorili o subvencijama. To je član 11. Predloga zakona o izmenama Zakona porez na dodatu vrednost, to je član 17. matičnog Zakona o porezu na dodatu vrednost. Prvi put se eksplicitno tumači da su sve subvencije, odnosno da je ceo transfer, koji nastaje po osnovu prometa robe i usluga, u stvari poreska osnova, sem u slučaju kada tu subvenciju daje država. To podrazumeva da ekonomska politika koja se bazira na subvencijama, može da funkcioniše efikasnije i izdašnije nego što je do sada. Mislim da je član 13. Predloga zakona jedan od suštinskih, zato što je taj član u stvari dovodio do potpune poslovne nepravde koja je postojala na tom tržištu, a koji je bio prouzrokovan, pre svega, poreskim nejednakostima. Radi se o dve kategorije, pre svega o smeštaju i o prevozu. Znači, kod smeštaja to je bilo praktično neverovatno da ste imali istu vrstu usluga, koju su pružali različiti poreski obveznici, gde je stopa poreza bila različita. To je stvaralo poresko nejedinstvo, a to se direktno odražavalo na konkurentsku sposobnost poreskih obveznika na tržištu, koji su pružali istu vrstu usluga. Mi danas izjednačavamo sve poreske obveznike i kažemo da, bez obzira da li se radi o hotelima, hostelima, lovačkim domovima, svi oni koji pružaju ugostiteljske usluge poreska stopa je posebna odnosno 10%. Nije opšta stopa kao što smo imali 20 odnosno 10. To će omogućiti da svi koji pružaju usluge smeštaja, praktično svoju cenu prilagode u zavisnosti od svoje konkurentske sposobnosti, a cena i visina poreza koji plaćaju neće biti razlog tržišnog nejedinstva. Zašto je važna situacija kada govorite o prevozu? Tu smo imali dve grupacije, gde smo kod gradskog i prigradskog prevoza imali poresku stopu od 10%, a kod međugradskog i međunarodnog prevoza, takođe bitna kategorija, poreska stopa 20%. To nije dovodilo do poreskog nejedinstva poreskih obveznika, ali svakako znači da će poreska stopa biti niža. Danas, sem u retkim slučajevima, mogli smo da čujemo da će poresko opterećenje na nivou države Srbije biti veće. Ovo su sve odluke, ceo zakon, suštinski znači umanjenje poreza na dodatu vrednost. Nema člana zakona, nema ekonomske kategorije koja dolazi u kategoriju da je porez na dodatu vrednost veći. U članu 19, takođe je bila rasprava, govori se o kategorijama odbitnih stavki, gde dolazi do promena u odbitnim stavkama. Jedan značajan deo odbitnih stavki koji do sada nije bio na tim kategorijama, što podrazumeva usklađenje sa zakonima EU, jeste oprema koja služi za opremanje poslovnog prostora, i to nije tako mala kategorija. Usklađivanje ovih kategorijama svakako podrazumeva različit položaj u odnosu na trenutnu situaciju, ali ta situacija će nekome doneti korist i uglavnom svima. Raduje me zato što se precizno definiše način funkcionisanja reprezentacije. Tačno se taksativno navodi šta se podrazumeva pod reprezentacijom, i to je bitno zato što na taj način definišemo mogućnost da dođe do zloupotrebe u odbitnim stavkama. Kada govorimo o novoj kategoriji – pregledu obračuna PDV-a, ja tu donekle mogu da se složim sa pojedinim diskutantima koji kažu da je to kategorija koja je nova. Ona jeste nova. Ona je u skladu sa propisima EU. U pravu su, sve to što se već daje suštinski moralo bi da postoji u poreskoj upravi. Kao narodni poslanik, nemam ideju da treba da branim i jednu instituciju u državi Srbiji, a za koju ja lično mislim da ne funkcioniše kako treba. Vladajuća stranka, ministar Vujović je bezbroj puta do sada u zadnjih godinu dana pokazao donoseći teške odluke, teške zakone da je pre svega pokušavao da promeni sistem institucije koji su tu decenijama loše funkcionisali. Poreska uprava je nesporno nešto što mora da preživi promene. Jedinstvo poreskog zakona je suština dobrog poreskog zakona. Jasnoća da svako može da shvati kako funkcioniše je sigurnost u poreskim prihodima. Nisu svi koji se bave različitim vrstama posla, od malih poreskih obveznika do poljoprivrednih domaćinstava, koji su takođe obveznici PDV-a, obučeni, naučeni da budu poreski eksperti. Nejasno tumačenje stvara problem koji se definiše kao umanjenje ili u budžetu ili posledice za poreskog obveznika. Druga bitna stvar podrazumeva jedinstvo primene principa i zakona koji funkcionišu. Ako nemate to jedinstvo, onda imate različita postupanja u istim slučajevima, što sve dovodi do različitog tržišnog položaja, i to je suština. Poreska politika koju sprovodi država Srbija, za kraj, ima različiti tržišni položaj pojedinih preduzeća, ako imaju različiti poreski tretman od strane države. Zato ovaj zakon koji danas predlažemo, a oko koga se manje – više svi slažemo, podrazumeva, pre svega nekoliko stvari, otklanja nejasnoće, postaje jasniji i naravno, da svi mi očekujemo od gospodina Vujovića, da vrlo brzo ono što je najavljeno izađe sa jednim sveobuhvatniji sistemom funkcionisanja, kako poreske administracije, tako i poreskog sistema. Moje lično zalaganje, za kraj, gospodine ministre, svakako jeste da moramo da menjamo sistem koji ne funkcioniše, da on mora da bude bolji, to je ono za šta nam je misija i ideja poverena od strane građana Srbije. Mi moramo da zadržimo, nesporno poreze na rad i opšte poreze na potrošnju, kakav je PDV, ali mislim da je vreme da počnemo da razmišljamo i o izdašnijim porezima na imovinu i porezima na dobit. Predlog o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dodatnu vrednost svakako jeste potpuno transparentno jasan zakon koji dovodi do umanjenja poreskih prihoda, zato što će poreske stope biti manje i to je ona druga faza o kojoj smo govorili, kada dođemo do situacije da možemo da stabilizujemo budžetske prihode i da možemo da odgovorimo zahtevima MMF. Ti zahtevi proističu iz naših obaveza i kreditnih obaveza koje postoje, to je sledeći korak da, svakako 46,7% koliko država Srbija uzima od društvenog bruto proizvoda u narednom periodu bude manji.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Balša Božović. Neka se pripremi Aleksandar Jovičić. Izvolite.
Zahvaljujem predsednice Narodne skupštine. Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi ministre i poštovani građani, pre svega kada govorimo o izmenama i dopunama Zakona o PDV-u, sa jedne strane se radi o usklađivanju sa propisima EU i navodnim jačanjem kontrole od strane Poreske uprave, što će, kako ste nam i danas rekli dovesti do smanjenja raznoraznih zloupotreba. Ovaj zakon će imati uticaja, pre svega na privredu Srbije i to je ono što, kao i ministru, mora da bude jasno. Jedna od najzanimljivijih cifara iz pomenutog, od danas, biltena Agencije za privredne registre, desila se jedna veoma smešna situacija, da je taj bilten prvo objavljen na sajtu Agencije za privredne registre, a onda je brzopleto povučen. Očigledno, tražeći mišljenje Vlade, da li su te cifre u njemu tačne, da li te cifre uopšte smeju da izađu u javnost, kako bi građani videli skandalozno stanje kada je u pitanju srpska privreda? Ono što u tom biltenu nesumnjivo, je makar stajalo u jednom određenom vremenskom periodu, jeste da se povećava gubitak privrede od gotovo 550 milijardi u prošloj godini,478 milijardi u 2013. godini. Profit koji su ostvarile uspešne firme, manji je prošle godine nego 2013. godine. Iz niza drugih podataka koji su nestali sa sajta Agencije za privrede registre, ovo ukazuje da imamo očigledan problem, ne samo da građani ne mogu da se suoče sa skandaloznim podacima, već imamo očigledan problem koji se zove gušenje srpske privrede i u vremenima krize Srbija nije odgovorila kako treba u poslednjih nekoliko godina, kao što i ovi podaci o tome i govore. Broj zaposlenih samim tim u najvećim privrednim igračima u Srbiji, konstantno opada. Ovo nisu mere koje će ključno pomoći tim velikim igračima, koji su ujedno i najveći poslodavci u Srbiji. Oni će ove firme, privredu i ova preduzeća ugasiti. Biće im nametnuti novi nameti, biće im nametnute nove administrativne takse, a sve u cilju bolje kontrole i sprečavanja zloupotreba kao što je bilo vaše prvobitno obrazloženje. Ovim predlogom se snižava poreska stopa za međugradski prevoz, na primer, i to je jedna od zaista dobrih stvari, turistički smeštaj takođe. To takođe treba podržati, ali ovo jesu suštinski kozmetičke promene koje će pre svega uticati na gušenje oni igrača koji su najveći poslodavci u Srbiji, kod kojih radi najveći broj radnika u privatnom sektoru. Sa jedne strane gušimo srpsku privredu, a sa druge strane omogućavate enormne podsticaje za privilegovane investitore u Srbiji. To jedno sa drugim ne može nikako da izađe na dobro. Sa svim onim stvarima, evo na primer, ako računamo koliki su troškovi srpske strane kod novog projekta za koji se polaže kamen temeljac u nedelju i ako računamo zemljište Savskog amfiteatra od 700 miliona evra, ako uračunamo 130 miliona kredita i ako računamo ono što Srbija garantuje zajedničkim preduzećem koje će takođe podići jedan kredit, to ispadne 880 miliona evra. Kada podelite sa brojem radnika koji će tamo dobiti posao, dobijete podsticaj po radnom mestu od milion i 760 hiljada evra. Kako to onda neko može da dobije sve, a celokupna srpska privreda ne može da dobije apsolutno ništa? Ovde u samom obrazloženju predloga zakona baš se govori između ostalog i o građevinskoj industriji, konkretno investitor iz UAE će dobiti milion i 760 hiljada evra po svakom otvorenom novom radnom mestu u Srbiji. Da li je to normalno? Nije. Da li je to u interesu Srbije? Nije. Dakle, sa nizom stvari koje ste rekli od početka današnje sednice, vaše obrazloženje očigledno nije dovoljno da bi ubedilo bilo koga da se ovde radi o sistemskom rešavanju ovakvih problema. Imamo takođe ugovor o zajmu, 18 miliona evra za adaptaciju zatvora u Pančevu. Imaćemo kao što znate ugovorom koji je vaša Vlada potpisala 130 miliona evra kada je u pitanju „Beograd na vodi“, te kredite će takođe plaćati građani Srbije. Deset milijardi je zaduženje povećano. Celokupna ušteda na penzijama se bacila zarad nekog investitora koji je privilegovan u Srbiji, za koga je Vlada Republike Srbije rekla – da, on je strateški partner, bez obzira što strateški partner ima registrovanu firmu u Abu Dabiju sa nula dirhama, na rok važenja od godinu dana. To je taj posao veka i to je taj zamajac srpske privrede i građevinske industrije. Kako ćete vi to objasniti građanima, a non stop kada izađe ovako neka skandalozna tema u javnosti, vi uvek imate neke loše odnose sa Hrvatskom, sa Mađarskom, sa zemljama u regionu, pa to pokrije ovu stvar. Onda mislite da će neko da zaboravi, ali nama nije jasno kako će neki penzioneri sutra koji su zaradili svoje penzije, koji su uplaćivali neke poreze i doprinose ceo svoj život, kako ćete vi njima objasniti da ste im ustavno ili neustavno smanjili penzije, bez obzira na odluku Ustavnog suda. Kako ćete im objasniti gde su njihovi novci potrošeni i za šta su potrošeni? Na arapskog investitora, na tzv. „Beograd na vodi“, na kafanu, na šoping mol, na hotel, na sve ono za šta se polaže prekosutra kamen temeljac. Iz tog razloga ne samo da ćemo kao opozicioni poslanici negodovati i ne samo da ne možemo da podržimo ovakav način gušenja srpske privrede sa jedne strane i sa druge strane omogućavanje privilegovanim prijateljima, investitorima subvencije za svako otvoreno radno mesto. U svojoj zemlji nismo završili pola stvari sa kojima su se suočili kako oni privrednici koji su najveći poslodavci u Srbiji, tako i mala i srednja preduzeća, ali tako isto i neke nove firme. Neke nove firme koje su se usudile da izađu na srpsko tržište, da ne odu iz Srbije, već da zasnuju biznis u našoj zemlji. Ali na srpskom tržištu koje je neravnopravno i koje omogućava investitorima koji su vaši prijatelji sve, a njima omogućujete nove namete i nove administrativne takse. Da je cilj bolja kontrola, sa tim se potpuno slažem, ali bolja kontrola kada izjednačite vaše prijatelje sa privredom Srbije. Dakle, onda bolja kontrola i onda poreska uprava da bolje radi svoj posao, ali ne možemo ovde u samom temelju da imamo nepravedan sistem, a da vi onda kozmetički šarate po toj fasadi i da kažete – e, sada će malo poreska uprava da ima bolja ovlašćenja, nova ovlašćenja, pa veća birokratija, pa onda nove administrativne takse, pa ćemo sve to mi dovesti u red. Onda neki građani tamo ili neki privrednici pogledaju taj npr. „Beograd na vodi“ i kažu – pa, čekajte malo, što mi nismo dobili od države nekad ovoliki podsticaj da mi u Srbiji nešto izgradimo?
Hvala. Vreme vam je prošlo. Zahvaljujem. (Zoran Babić, s mesta: Njima je odavno vreme prošlo.)
Naše vreme tek dolazi.
Budite ljubazni da isključite mikrofon. Hvala. Reč ima Aleksandar Jovičić, a neka se pripremi Vladimir Marinković. Izvolite.
Hvala, uvažena predsedavajuća. Očigledno se i aparat uplašio od ove najave da naše vreme tek dolazi pa je nešto stao sa radom, ali dobro. U današnjim zakonima možemo primetiti da Srbija nastavlja put reformi i da želi da uspostavi sistem koji će u zemlji pre svega doneti legalne tokove u svim sferama našeg društva, pa čak i u onom delu kada govorimo o turizmu, kada govorimo o hotelima, motelima, restoranima itd, gde se smanjuje određeni PDV sa 20% na 10%, ali će morati svi da ga plaćaju. Zamislite onda u situaciji kada svi plaćaju PDV i u kafićima i u restoranima i u svim ostalim objektima, uvek bi PDV mogao biti nešto manji. Kao i kada bi u autobuskom prevozu svi plaćali kartu mogli bismo da smanjimo cenu karte, jer bismo išli na kvantitet i imali veće prihode. Međutim, na nama je da u narednom periodu radimo na tome, da uspostavimo sistem koji će svi poštovati, a da mi omogućimo najbolje moguće uslove da to nešto ne bude skupo i da mogu svi da plaćaju. Znate, teško je kada neko u Srbiji, koja je krenula da se uspravlja posle toliko godina, kaže da projekat „Beograd na vodi“ ne donosi ništa dobro Srbiji i da će to sigurno biti pljačka veka i kako su sve govorili u poslednjim danima. Znate, tužno je kada u Srbiji neko kaže – borićemo se svim silama da sprečimo razvoj Beograda i da sprečimo projekat „Beograd na vodi“. Ja sam postavio pitanje i danas u holu pred novinarima – a kojim to silama, gospodo? Kada kažete: „svim silama“, niste se ograničili, pa rekli - demokratskim silama, političkim ili bilo kakvim drugim. Zašto koristite termin sila za nešto što je dobro i nešto što donosi profit Republici Srbiji, nešto što će onaj deo Beograda koji ste vi posmatrali, koji je bio zapustošen, koji nam je ostavio 50 olupina od brodova, koji nam je ostavio zmijarnike i sve ostalo, kako je moguće da vi danas pozivate ljude na ulice jer to neko želi da očisti, da nešto sagradi i da nešto zaradi? Ja sam razmišljao noćima šta li je to navelo predstavnike bivšeg režima da opstruišu ovaj projekat. Pa, ja mislim da jedan poslanik koga danima već ne viđam u Skupštini, jedan bivši ministar vojske, najverovatnije njemu smeta što on neće moći da gradi pašnjak ili ne znam ni ja šta već na ovom potezu gde će se graditi „Beograd na vodi“, od svoje ministarske plate od 120-130 hiljada dinara, neće moći da sprovodi reket i da nosi novac ostalim funkcionerima bivšeg režima. Tu je krucijalna razlika između SNS i svih ostalih stranaka koje su od 2000. godine bile na vlasti. Ja to želim građanima da kažem. Želim samo da objasnim jednu stvar. Kada govorite o kreditu koji će biti podignut za projekat „Beograd na vodi“, pa nemojte, ljudi, molim vas da obmanjujete javnost. Od tih 130 miliona evra 90 miliona evra ide za obnovu naše železničke infrastrukture. Želeo bih da obavestim predstavnike bivšeg režima da mi moramo imati železnicu koja je na nivou 21. veka, jer očigledno ste nam je ostavili iz perioda 16. ili 17, 18. veka. E, tu je velika razlika. Mi želimo da ulažemo bez obzira na projekat, da li je to „Beograd na vodi“ ili bilo koji drugi, želimo da podižemo našu infrastrukturu, da imamo dobre drumove, da imamo železnicu, da imamo sve ono što je neophodno i što će pratiti naše sistemske reforme u smislu podizanja ekonomije. Morate imati nešto da ponudite da bi neko došao ovde i investirao jedan jedini dinar, da bi dovozio robu, prevozio robu. Naravno, pod uslovom da vam neko ne zatvori granice ili da se ne desi ne znam ni ja koje čudo. Sramota je, još jednom ću reći, SNS dok je bila u opoziciji je pravila proteste, pravili smo proteste koje je podržavalo 100 hiljada ljudi ispred ovog doma ili nekog drugog, ispred Skupštine grada, nije ni važno gde su sve bili, ali mi smo pravili proteste jer se ništa nije gradilo. Ništa se u Srbiji nije gradilo i ništa se nije radilo. Naravno, nikada nije bilo incidenata. Danas imamo jednu situaciju koja je paradoks u našem društvu, a to je da predstavnici bivšeg režima prave proteste i pozivaju na ulice zato što se nešto gradi i nešto radi. To je zaista smešno. Pazite kakva je to politika. Ko će tu politiku da podrži u našoj javnosti? Postavljam jedno logično pitanje – ljudi, da li vam treba pomoć u kreiranju politike? Obratite se nekome, molim vas. Da vodite ljude na ulicu zato što se nešto gradi i neko ulaže tri i po milijardi u fazi čitavog projekta do završetka? To je samo da se prekrstite, ništa više, i da gledate i da kažete – šta se dešava u Srbiji? Zatim, sadašnji poslanik, predstavnik bivšeg režima, koji kada god ja govorim izađe odjednom iz sale, kaže – imate loše odnose sa Hrvatskom. Gospodo, kakve loše odnose mi imamo sa Hrvatskom? Da li je Srbija na bilo koji način doprinela da se desi ovakva situacija i da se zatvori granica između Srbije i Hrvatske? Svi ste svesni činjenice da je to uradila Vlada Republike Hrvatske, najverovatnije zbog predizborne kampanje u njihovoj zemlji, želeći da privuku glasove na osnovu euforije i nekih emocija, ali to će koštati i to će smanjiti prihod od privrede i za jednu i za drugu stranu. Kao što vidite, Srbija reaguje hladne glave, zahvaljujući premijeru koji i te kako dobro vodi računa o našoj spoljnoj politici. Ali, kada bismo se vratili u prošlost i da nas je npr. 2007. ili 2008. godine zatekla ovakva situacija, gde se jednostrano zatvaraju granice između Srbije i Hrvatske, naravno sa hrvatske strane, ja znam kakav bi odgovor bio DS. Brže bolje bi napravili konferenciju za štampu ili bi se u ovom parlamentu javili za reč i rekli – izvinite što ste nam zatvorili granicu i što naša roba propada, izvinite što srpski kamioni ne mogu da pređu granicu. Tih izvinjenja smo se naslušali. Mi nemamo potrebu da se bilo kome izvinjavamo, ali i te kako znamo da priznamo grešku ukoliko smo je napravili. Međutim, u ovom odnosu, kao što vidite, mi ovde nismo ništa krivi. Znate da smo odgovornu politiku vodili u poslednje dve godine, politiku pomirenja u regionu sa svim našim susedima i želimo da se takva politika nastavi. Videli ste i svesni ste činjenice da su svi međunarodni faktori pohvalili takvu odgovornu politiku, jer mi mislimo da je to jedini ispravan put. Pravili smo pogrešne puteve, a možda smo i pogrešne odluke donosili u prošlosti, ali više nemamo pravo na to. Kao rezime mog izlaganja mogu reći samo jedno. S jedne strane, vi niste ništa izgradili u Srbiji, ili ste gradili a stavljali u svoje džepove, kao što je most na Adi koji sam pominjao dve godine unazad, ali vi pravite proteste. S druge strane, napadate Srbiju što je uvela kontramere koje su dosta blaže od onih sa druge strane, a vi biste se izvinjavali i naša ekonomija bi trpela. Mi to nećemo da prihvatimo. Zašto gospodin Božović, koji je izašao, na primer,, na primer, ne pozove građane Srbije da idu da protestuju ispred Fabrike „Tisa Automotive“, koja je otvorena u Senti, gde je zaposleno 300 ljudi? Zašto gospodin Božović ne pozove građane da protestuju ispred Fabrike„EverRest production“ u Rumi, koja je otvorena pre dva-tri meseca, koja takođe zapošljava 300 ljudi? Ovo je samo prva faza jer u narednoj godini će biti u jednoj i drugoj fabrici još po 500 ljudi. Zašto ne idete i protestujete ispred tih fabrika? Pa vi ste 400 preduzeća u Srbiji doveli na rub propasti, uništili svaku moguću privatizaciju u Srbiji. Nama ste ostavili livadu kod Savskog amfiteatra, a nekoliko stotina preduzeća koja su radila i nekako su stajala na nogama vi ste rasčerečili, rasprodali i stavili pare u džepove. Sada kažete – neko pljačka livadu. Pa, kako vas nije sramota? Stvarno ne mogu da shvatim da ste imali na svim nivoima naše države svu mogućnost, i na republičkom i na pokrajinskom i na gradskom nivou, da napravite nešto od naše zemlje. Na republičkom ste uništili sve što ste dotakli, sva javna preduzeća koja ste prodali, ili veliku većinu, na pokrajinskom uništavate i dalje, jer ne postoji ni jedan selfi pokrajinskog premijera na koji nije polu-go na nekoj od plaža i mi ga molimo samo jedan selfi da uradi u svom kabinetu i da nam pošalje, u nekoj radnoj atmosferi, gde nešto radi za građane Srbije i građane Pokrajine. Kada govorimo o Beogradu, tu ste bili surovi profesionalci. Tu ste znali da razorite Beograd do te mere da smo imali deficit od 21%, što je istorijski deficit u Beogradu. Ponavljam, 21% deficita. Pa tu, ljudi, morate biti veliki stručnjaci da to napravite. To nije tako lako uraditi. Danas je deficit u Beogradu, i to želim obavestim građane Beograda, deficit je u Beogradu 9%, za razliku od 21% koji nam je ostavila stranka bivšeg režima. Naš cilj jeste da sledeće godine taj deficit iznosi 5%, a u 2017. godini da više nemamo deficit, da pređemo u suficit, što je vama strana reč. Vi niste nigde mogli da je možda pročitate ili vidite njeno značenje, ali kao što vidite, danas u javnim preduzećima u Beogradu postoji suficit. Kada govorite o Beogradu, i predsednik Gradskog odbora Demokratske stranke koji je istrčao iz sale, da javna preduzeća ne posluju dobro, gospodo, to možete da se uverite da su u suficitu. Vi ste znali da uništite i „Parking servis“, koji je dovoljno da nacrtate dve linije krečom i da uzmete profit. Vi ste i to znali da upropastite, gde nema nikakvih troškova i bili ste u minusu. Danas i ona javna preduzeća koja su teško poslovala u vaše vreme, kao što je „Gradska čistoća“, kao što je „Beograd put“ i ostala, polako izlaze iz tih dugova koje ste nam ostavili i najverovatnije će u narednim godinama praviti suficit koji ćemo mi dati onima kojima taj novac i pripada, a to su građani Beograda i građani Srbije. Iz tih sredstava ćemo finansirati projekte i razvijati naš glavni grad jer dosta ste ga vi uništavali. E, tu je velika razlika. Na samom kraju, želim da pozovem sve građane Srbije, sve građane Beograda, ukoliko, naravno, žele, ja ću biti tamo jer sam to dugo i očekivao i verovao da će se desiti, a to je kamen temeljac kada govorimo o „Beogradu na vodi“. Hajde, ljudi, da to proslavimo jer konačno je Beograd krenuo da se podiže, konačno Beograd više niko ne pljačka, konačno će Beograd biti metropola kakva zaslužuje da bude u 21. veku, konačno više nećemo imati korupcionaške funkcionere koji su sva javna preduzeća uništili, nego ćemo imati grad kojim ćemo moći da se ponosimo i koji ćemo moći svima da pokažemo i predstavimo. Što je najbitnije, zbog takvih građevina neko će doći u Srbiju i ostaviti novac. Mi želimo da se bavimo ekonomijom. Želimo da se bavimo profitom, za naše građane i za našu državu. Vama, gospodo, ostavljam da prizivate ukrajinski scenario, ali budite uvereni, do njega neće doći.
Poslaniče Stefanoviću, replika. Izvolite.
Tužan je Beograd koji vi vodite, ali vežbajte, dobro je. Mislim da pre toga morate da naučite da, kako ste rekli, u 16, 17. i 18. veku železnica nije postojala, postojala je u 19. veku. Dakle, malo ste se zaneli u tim vekovima koje ste spominjali. Druga stvar, koje je to javno preduzeće ranije prodato? Baš da čujem. Jako me zanima da čujem koje je to javno preduzeće prodato za vreme onih prethodnih vlasti, ko god da je bio na vlasti. Hajde baš da čujem to. Šta smo mi to prodali, a što vi nećete dokusuriti vašom vlašću? Hajde da čujemo to. Vi koji ste Vlada koja želi da prodaje javna preduzeća, hvali se time, dobija podršku iz sveta za to, i EPS i „Telekom“ i Aerodrom, sve što se spremate da prodate. (Aleksandar Martinović, s mesta: „Telekom“ nije javno preduzeće, nije ni EPS.) Dobro, samo vi dobacujte. Samo vi dobacujte, daleko ćete dobaciti, jako daleko. Ja vam kažem, ove stvari mogu da se spominju na ovaj način i možete da pričate šta god hoćete i možete da pričate o deficitu koji je takav da će preći u suficit jer niko ne zna šta je suficit u ovoj zemlji. Znate li šta će ostati od tog suficita? Pogledajte na šta liči Beograd? Da li je imao ikad goru gradsku vlast? Da li je ikad bio prljaviji i nesređeniji nego sad? Niko ne poziva na nasilje i niko ne poziva na silu, nego se pozivaju građani da iskažu svoj protest, podvlačim, da iskažu protest, zbog jednog bespravnog kriminogenog posla kojim kršite i derogirate pravni sistem države Srbije. To je sve. Znači, govorite snagom argumenata, ako ih imate.
Hvala, poslaniče. Vreme. Narodni poslanik Aleksandar Jovičić, replika.
Hvala, uvažena predsedavajuća. Znate kako, stranka prethodnog govornika se ponaša baš kao u vreme kada je u Srbiji trebala da se izgradi železnica, ja izuzetno poštujem gospodina Pašića, ali on je bio protiv te iste železnice, danas se vi ponašate kao u to vreme možda Radikalna stranka koja je protiv jednog velikog projekta kao što je „Beograd na vodi“. Vreme će pokazati da ovaj projekat jeste nešto što je zasigurno donelo budućnost našoj zemlji. Ali, kada govorite o preduzećima koja ste prodali, pa, prodali ste sve što je moglo da se očerupa. Ostavili ste nama leševe privrede. Ostavili ste gospodinu Vujoviću stotine preduzeća koja neće niko da kupi. Tamo gde ste mogli da uzmete kajmak, tamo gde ste mogli da izgovorite reč ili rečenicu: „Gde sam tu ja?“ ili: „Gde smo tu mi?“, to ste uradili. Niste nam ostavili ništa. Šta ste nam ostavili? Pogledajte kako se danas sprovode privatizacije. Pa vi biste Železaru odavno dali, pa i dali ste je, onda se vratila itd. Ping-pong igrate. Mi ne ulazimo u situacije koje su rizične i koje mogu doneti štetu našem narodu i tu se razlikujemo. Možemo da pogrešimo, ali nikada nećemo da pljačkamo, a vi ste pljačkali. Kao što je rekao gospodin Božović, sprečimo pljačku silom. Pa vi ste svom silom pljačkali Srbiju. Svom silom ste pljačkali Srbiju. Nikada vam to više nećemo dozvoliti. Građani Srbije vam neće dozvoliti, ali ne silom, nego olovkom. Ne silom. Vi nam pričate o privatizacijama. Pa da li je ijedna privatizacija u Srbiji mogla da bude a da niste izgovorili: „Gde sam tu ja?“ ili: „Gde smo tu mi?“? U svaku ste bili umešani ili vi ili vaši tajkuni koje ste stvorili. Stvorili ste ih na desetine. Stvorili, pa se sada perete od njih. Nemojte, molim vas, da menjate teze.
Vreme.
„Beograd na vodi“ je nešto što garantuje i Beogradu i Srbiji samo profit, ali građanima, a ne, kao što ste vi navikli, funkcionerima ili ostalima.
Hvala, poslaniče. Prvo po Poslovniku. Izvolite, Aleksandar Martinović.
Dame i gospodo narodni poslanici, povređen je član 107. našeg Poslovnika. Pored toga što, naravno, u politici morate da imate malo i prepotencije, a ponekad i ljubavi prema različitim evropskim liderima za koje priznajete da su vam uzori, doduše, malo su grčki, malo su kubanski, pa su onda britanski, znate, morate da imate malo i pravničkog znanja. Čudi me da gospodin Stefanović ne zna da „Telekom“ nije javno preduzeće, da „Elektroprivreda Srbije“ nije javno preduzeće. Što bi rekla njegova uvažena koleginica i ministarka u senci, ne znam da li za odbranu ili za neke druge poslove, gospođa Gordana Čomić, to je ona meni govorila kada je predsedavala sednicama Narodne skupštine, ja upućujem gospodina Stefanovića, pored toga što čita knjige o Če Gevari, Ciprasu i britanskim laburistima, da malo uzme, na primer, Zakon o privrednim društvima i da uzme Zakon o javnim preduzećima i obavljanju delatnosti od opšteg interesa. Tako će, na primer, u Zakonu o privrednim društvima da pročita koji sve oblici privrednih društava u Srbiji postoje i onda će videti da „Telekom“ i „Elektroprivreda Srbije“, o kojima je govorio i za koje roni krokodilske suze, nisu nikakva javna preduzeća nego potpadaju pod odredbe Zakona o privrednim društvima. Dakle, „Elektroprivreda Srbije“ i „Telekom“ su privredna društva, a nisu javna preduzeća. A inače, ta javna preduzeća koja su nam preostala, Demokratska stranka je upropastila do te mere da jednostavno situacija u tim javnim preduzećima ne može da bude gora.
Vreme, poslaniče.
Završavam. Vlada Srbije je bila prinuđena da preduzima teške i bolne mere ne bi li sačuvala ono što…
Moram da vas prekinem, iz jednog razloga što po članu 103, dakle, sem što ste izgovorili da je član 107, povređen Poslovnik, sve ostalo je bilo replika. Moram da oduzmem poslaničkoj grupi dve minute. Nema razloga za čuđenje. Sami ćete uzeti stenogram. Vi ste to vreme upotrebili za repliku, a nije bilo osnova za repliku. Idemo dalje. Vi? (Borislav, Stefanović, s mesta: Replika?) Na koga tačno? Završen je krug replika, jer mislim da smo dosta pričali van teme zbog koje smo se javili. (Borislav, Stefanović, s mesta: Onda mi dajte povredu Poslovnika.) Izvolite, povreda Poslovnika, koji član?
Član 106. i 107. Predsednice, i vi ste na kraju sačekali skoro tri minuta da se završi izlaganje prethodnog govornika, da biste konstatovali ovo…
Dve minute i šest sekundi.
Dve minute i sedam sekundi. Dve minute i dve sekunde, nebitno je. Kao što je i nebitno da li se zakon zove o privrednim društvima ili javnim preduzećima, ako prodajete državnu imovinu. (Aleksandar Martinović, s mesta: To su dva različita zakona.) I dobro je da ste mi to rekli, jer time ste sebe eskulpirali od odgovornosti što prodajete narodnu imovinu. A to, koje ja knjige čitam to ćete tek da vidite.
Poslaniče, niste dobili repliku.
Ja sam lepo pitao predsednice, da mi kažu uvaženi poslanici, koja smo javna preduzeća, pa što mi nisu odgovorili.
Sve je to lepo, nema veze sa povredom Poslovnika, ali nećemo praviti cirkus od parlamenta. Dve minute manje od ovlašćenog predstavnika. Hvala vam. Dve minute manje od ovlašćenog pošto je grupa već potrošila vreme. Idemo dalje. Izvolite, reč ima Vladimir Marinković, a neka se pripremi Suzana Spasojević. Vraćamo se na temu. Izvolite.
Zahvaljujem, uvažena predsednice. Poštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici, ja sam planirao danas da govorim o privrednom ambijentu i svemu onome čemu će doprineti izmene i dopune Zakona o porezu na dodatu vrednost, ali ne mogu da se ne osvrnem u blisku prošlost i da se nadovežem na govor mog uvaženog kolege Aleksandra Jovičića, koji je govorio o železnici, koji je govorio o javnim preduzećima, o državnim kompanijama. I jeste, istina je da je tamo negde 1881. i 1882. godine prosečna brzina voza bila 42 km po času, da je to danas 48 ili 49, i jeste ostavljena železnica, i jeste ostavljena „Železara“ 2012. godine, i jeste ostavljena „Resavica“ i rudari bez plate za 10, 11. i 12. mesec, „JAT ervajz“ i mnoge druge kompanije. Ali, želim da podsetim građane Republike Srbije i moje koleginice i kolege narodne poslanike, da isti taj JAT ervajz koji je beležio 2009, 2010, 2011. godine gubitke od preko 50 miliona evra na godišnjem nivou, ako je u isto vreme delio 13-e plate, jubilarne nagrade i ponašao se kao pijani milioner, danas je partner, danas je država i naša avio-kompanija partner sa, u 2014. godini proglašenoj najboljoj svetskoj avio-kompaniji, a to je „Etihad“. Danas imamo u „Železari Smederevo“ potpisan ugovor o profesionalnom menadžmentu i mogućnost da nam železara radi u narednom periodu u punom kapacitetu i ono što je za moju partiju, Socijaldemokratsku partiju Srbije najbitnije, to je da tih pet i po hiljada ljudi koje je radilo u „Železari“ zadrži svoj posao i zadrži svoje plate i mogućnost da dalje ostvaruje svoju egzistenciju i egzistenciju svojih porodica u narednom dugoročnom periodu. Samo ta dva primera mogu da budu potpuno dovoljna kada hoćete da uporedite šta je neko uradio samo za nekih godinu dana i četiri meseca i šta je ostavljeno u prethodnom periodu da se uradi. Kao narodni poslanik, ponosan sam što je u našoj zemlji danas „Mazdar“, što je u našoj zemlji „Etihad“, „Avra Faved“ koji investira u poljoprivredu i koji će, naravno, nivo poljoprivredne proizvodnje kroz uvođenje novih tehnologija, kroz uvođenje novih znanja, da podigne na mnogo viši nivo, a samim tim i da podigne nivo uvoza, i to višestruko. Zar to nisu dovoljni argumenti, zar to nisu argumenti za svakog ko na jedan racionalan način pristupa politici, bilo da pripada opozicionoj ili pozicionoj partiji i da se čestita upravo onima koji rukovode i koji vode državnu politiku, a pogotovo ekonomsku politiku u ovoj zemlji? Kada su u pitanju izmene i dopune zakona - direktni pozitivan doprinos na pospešivanje poslovnog ambijenta. Mi smo pre nekoliko dana, u ponedeljak je to premijer otvorio, imali Investicione dane Beograda. Preko 300 investitora iz različitih delova sveta. Juče je napravljen i prvi ugovor, 60 projekata grada Beograda, Jel oni dolaze zato što je ambijent loš? Jel oni dolaze zato što nam je makroekonomska situacija loša i nestabilna? Što smo politički nestabilna zemlja? Ne. Oni dolaze zato što smo zemlja koja se dinamično razvija, koja ima jasnu strategiju ekonomskog i privrednog razvoja, koja je stabilizovala svoje javne finansije i koja je u glavnom fokusu da privuče što više domaćih i stranih investitora. Mi se ovde u Narodnoj skupštini i te kako trudimo, puno radimo, da bimogli da doprinesemo da kroz dobru zakonsku regulativu upravo stvorimo najkvalitetniji mogući ambijent za ulaganje u našoj zemlji. Zašto? Zato što imamo sve uslove, imamo sve potencijale da postanemo glavni ekonomski lider u ovom regionu. Srbija ima i ljudske potencijale, ima ljude, ima materijalne resurse, ima prirodne resurse i ova Vlada Republike Srbije i parlament žestoko rade na tome da sve te resurse uposle u punom kapacitetu i da učine da oni budu na dobrobit prvenstveno građanima Republike Srbije, ali i privredi Republike Srbije. Šta znače izmene i dopune Zakona o porezu na dodatu vrednost za turizam? Samo u hotelskoj industriji radi preko 25 hiljada ljudi. Skoro sličan broj ljudi radi u industriji koja podrazumeva hostele, koja podrazumeva etno-sela, koja podrazumeva tzv. štabove za smeštaj iliti onaj biznis kojim se mnogi danas građani Republike Srbije bave, a to je izdavanje soba. I za njih je porez na dodatu vrednost bio 20% i jedna velika većina njih nije imala ekonomski motiv da bude prijavljena. Sada kada se to smanjuje, sada kada će to biti 10% izjednačeno sa svim drugim hotelima i kapacitetima, po mišljenju ne mene kao narodnog poslanikakoji sam laik za turizam i turističku industriju, nego skupštine hotelijera i ugostitelja koja okuplja najeminentnije hotelijere, ugostitelje i ljudi koji se bave turizmom kod nas u zemlji će dovesti do toga da 90% njih pređe iz sive zone u normalan vid poslovanja. To je upravo rezultat i biće rezultat jedne bespoštedne i bespogovorne borbe protiv sive ekonomije i to će biti davanje mogućnosti onima koji žele da se bave hotelskom industrijom, onima koji žele da se bave i da razvijaju svoje privatne inicijative i biznis ideje u toj oblasti ekonomije, da mogu da rade rasterećenije, da mogu da zarađuju i ono što je najbitnije za nas, da mogu da zapošljavaju nove ljude. To je jedna prosto objašnjena suština kada su u pitanju izmene i dopune Zakona o porezu na dodatnu vrednost, tako da, na ovaj način ćemo vratiti u zonu regularnog poslovanja jedan veliki broj ljudi, jedan veliki broj tih preduzeća će se prijaviti, plaćaće poreze, plaćaće doprinose, plaćaće nadam se i poreze na dobit i uticaće da bruto domaći proizvod naše zemlje bude veći i da broj zaposlenih u našoj zemlji bude veći i ono što je još jedan dodatni, veoma, veoma bitan pozitivan impuls svega ovoga je da će motivisati i druge da ulažu u tu vrstu biznisa. Srbija je zemlja koja se brzo razvija, Srbija je zemlja u kojoj na dnevnom nivou imamo sve više i više investitora. Možete li zamisliti kada taj „Beograd na vodi“ počne da se gradi u nedelju, kada se podignu dve kule, kada se podigne hotel, tržni centar, marina, kada se aktivira građevinska industrija koliko će se aktivirati hotelske industrije, ugostitelja, svih onih industrija koje, naravno, koje ovaj aspekt razvoja ima multiplikativni veoma pozitivan efekat. Na ovaj način želimo da pozovemo i da motivišemo sve one koji hoće da ulažu u turizam koji jeste jedna od glavnih razvojnih grana u budućem dugoročnom periodu u našoj zemlji da i ulažu u turizam. Prvi put ćemo 2015. godine, po svim prognozama imati više od milijardu evra od turizma. Možemo više, možemo bolje, treba nam još bolji ambijent, treba nam još veće rasterećenje privrede. Ovo ide u tom smeru i zbog toga će SDPS zdušno podržati izmene i dopune ovog zakona i glasaće u Danu za glasanje za sve ove predloge. Hvala.
Hvala. Ne vidim poslanicu Suzanu Spasojević. Ona nije tu. Onda Aleksandra Tomić, a neka se pripremi Zoran Antić.
Uvažena predsedavajuća, poštovani ministre, kolege poslanici, danas imamo jedan set finansijskih zakona o kojima nema toliko toga reći u smislu da govore o budućnosti Srbije kao što govore ovi strateški proizvodi koje je moj prethodni kolega elaborirao. Ali, ima mnogo toga da kaže, da u skladu sa ekonomskim reformama, suštinski mi dobijamo tačno definisane pozicije i kada je u pitanju budžet Srbije i kada su u pitanju budžeti, odnosno računi kompanija koje se nalaze uopšte na tržištu Srbije. Šta to znači? To znači da izmenama i dopunama Zakona o PDV mi danas suštinski glasamo o tome da ujednačimo određene stope poreske kada su u pitanju ugostiteljski objekti i to smo imali prilike da čujemo. Ja ću vam reći da još kao i Odbor za privredu će u narednoj nedelji glasati i o novom zakonu o turizmu, koji će naravno detaljno praktično razraditi celu ovu oblast. Ali ono što je bitno i što je ministar naglasio da sastavni deo praktično svih prijava koje se odnose na PDV, imaće određenu strukturu PDV koji će mnogo toga olakšati poreskoj upravi, a samim tim i radu, odnosno prihodima koje budžet Srbije ostvaruje. To je da na osnovu te prijave metodološki poreska uprava će moći da vidi koje su to procene budućih rizika, koje su mogućnosti da se dešava da određeni privredni subjekti zataje kada su u pitanju naplata PDV, kada zaista to rade svesno, kada rade nesvesno, ali i onaj deo s obzirom da imamo nov set zakona koji smo usvojili, na primer kao što je Zakon o energetici, neke obaveze koje su ranije stvarane kao što su oni koji se bave proizvodnjom električne energije i oni koji se bave distribucijom, ukidamo nepotrebne troškove koji se prave prilikom fakturisanja. Primera radi, jedna Kolubara ako proizvodi električnu energiju za svoje potrebe kao deo preduzeća koji se bave, uopšte koji su u sastavnom delu EPS, onda jednostavno te potrebe fakturisanja PDV ovde će izostati jer one zaista i ne treba da prave veliku potrošnju koja njoj i ne pripada. Tako da ovim, suštinski, izmenama i dopunama i Ministarstvo finansija želi da olakša sistem funkcionisanja i privređivanja i samih javnih preduzeća, ali i svih učesnika na tržištu, znači i svih privrednih subjekata koji su u privatnom vlasništvu. Ono što je bitno, što se sada po prvi put uvode strane kompanije u sistem PDV i što se definiše tzv. „poreski punomoćnik“ koji može da vrši praktično za strano lice sve ove radnje koje do sada su možda bili i nepoznanica jer strani investitori kada dolaze, oni moraju da se prilagođavaju načinu funkcionisanja zemalja u kojima praktično investiraju svoj kapital. Ali, taj put prilagođavanja nekada je mnogo dugačak i zbog toga onda dolazi najčešće do odustajanja stranih investitora, ovim putem se otvara mogućnost da jednostavno strani investitori ne samo na osnovu svih onih zakona koje smo do sada usvajali, Zakon o radu, Zakon o privatizaciji, stečaju, Zakon o planiranju i izgradnji, već i ovi zakoni koji predstavljaju set finansijskih zakona se usklađuju sa tim direktivama i propisima EU i samim tim postaje prepoznatljivo tržište u tom delu kada dolazi do implementacije određenih projekata. Jako je važno reći da ovakav predlog sprečava svaku moguću zloupotrebu svih onih koji jednostavno su do sada imali naviku, a to uvek se negde odnosilo na domaće vlasnike kapitala, negde da državu smatraju kao nešto što treba zaobići u plaćanju svojih obaveza. Ovim suštinskim izmenama i dopunama dolazimo do toga da ćemo imati krajnje realnu sliku na tržištu uopšte kada su u pitanju prihodi budžeta. Ono što je važno još reći da izmenama i dopunama republičkim taksama, po prvi put sada suštinski imamo objedinjene i tačno definisane uslove kada se plaćaju republičke takse. Potpuno je logično da i Ministarstvo finansija je moralo jedan određeni period da sačeka da sva ministarstva koja imaju određene obaveze izdavanja saglasnosti i uopšte koje su u mogućnosti da naplaćuju određene republičke takse imaju čitav svoj, kako da kažem, spisak po kojima su obavezni da definišu te republičke takse. Ovim predlogom izmenama i dopunama po prvi put sada imamo i MUP i Ministarstvo građevine sa svojim predlogom i Ministarstvo energetike i rudarstva, ali i Ministarstvo nauke i obrazovanja koje sa tačno definisanom tehnologijom i kada jednostavno plaćaju građani Srbije republičku taksu znaju za šta je plaćaju. Do sada po određenim metodologijama uvek je to nekako bilo zbirno. Uvek kada god dođete na šalter nikad ne znate zašta suštinski plaćate. Sada je ovim zakonom tačno definisano ako su u pitanju određene putne isprave, kada je u pitanju MUP, ako su u pitanju auto-škole, kada imaju korisnici takvih usluga određene obaveze, ako je u pitanju recimo određena isprava kada je u pitanju rad obezbeđenja i tada imate obavezu, recimo plaćanja određenih republičkih taksi. To je ono što suštinski pokazuje da nije samo problem jednog ministarstva, nego administrativne takse su zaista problem Ministarstva finansija, što tačno definisana nomenklatura i klasifikacija republičkih taksi mora da postoji. Ono što je vrlo interesantno, to je da sada imamo tačno definisane, kada je u pitanju Ministarstvo građevine i kada su u pitanju različite vrste saglasnosti i na izradu određenih elaborata, projekata, saglasnosti, znači, tačno imamo taj popis. Šta nam pokazuje ovaj Predlog izmena i dopuna Zakona o taksama? Osim toga, pokazuje jednu transparentnost i pokazuje stabilnost u prihodima koje budžet Srbije ostvaruje. Na kraju, kada pričamo o izmenama i dopunama Zakona o hipoteci, treba reći da je ovaj ovde predlog proizašao na osnovu odluke praktično Ustavnog suda i predlogom da se termin „pravosnažnost“ zameni sa terminom „konačnost“ i kao takav pokazuje da mi moramo da usklađujemo i pravne i ekonomske okvire funkcionisanja svih na tržištu kapitala, pa tako i poverioca i dužnika i da je ovim suštinski napravljen jedan kompromis, gde zaista uloga svih u tom funkcionisanju procesa uspostavljanja hipoteke mora da ima određen vid zaštite, tako da građani Srbije u svakom trenutku, kada postaju ili dužnici ili oni koji su davaoci ili nosioci hipoteke, znaju šta ih očekuje. To je ta predvidivost poslovanja i predvidivost uopšte u funkcionisanju na tržištu kapitala, koje je za sve nas zajedno bila jako važna, a pogotovo daje jedan signal investitorima da dolaze na jedno stabilno tržište. Na kraju, ovaj predlog, koji se odnosi na današnji dnevni red, o Sporazumu o zajmu Banke za razvoj Saveta Evrope i Republike Srbije, pokazuje da je to suštinski jedan sporazum koji je očito još od 2012. godine započet i dat je praktično kao jedna ideja. O njemu se najmanje govorilo sada, ali treba reći da se odnosi na izgradnju zatvora u Pančevu i u Sremskoj Mitrovici. Pokazuje da postoji poverenje u Vladu i u Republiku Srbiju od strane međunarodnih finansijskih institucija, a pogotovo kada je u pitanju uspostavljanje sigurnosti i u sistem pravosuđa i u sistem onoga što je država Srbija. To je ono što pokazuje da u budućnosti ovakvi projekti, ovakvi sporazumi će uvek nailaziti na podršku ne samo od strane Vlade Republike Srbije, nego i parlamenta. Ali, očito je da međunarodne finansijske institucije, kada imaju određenu vrstu stabilnosti, nemaju problema da sarađuju. To se pokazalo sada i kada govorimo o toj spoljnoj politici i o politici u regionu i to se pokazuje da u ovim novonastalim odnosima, kada govorimo o odnosu Hrvatske i Srbije, jednostavno, kada potpišete određene sporazume, kao što je SSP, a država Srbija je počela da primenjuje ovaj sporazum i zaista i u ovom parlamentu postoji delegacija koja zajednički od strane Evropskog parlamenta ima usaglašavanje dva puta godišnje i izveštavanja o tome kako ovi procesi idu. Nikada nije došla u situaciju, kao što je Hrvatska došla, da krši takav sporazum. Zbog toga je Srbija uvek prepoznata kao jedan stabilan politički subjekt, pogotovo na prostorima zapadnog Balkana, što očito sada više za Hrvatsku, koja je čak članica EU, ne može da se kaže i to nedvosmisleno svi evropski zvaničnici govore o tome. Zbog toga ovaj parlament i u budućnosti, kao i sada, sa svim svojim zakonskim rešenjima, pokazuje da vodi jednu krajnje odgovornu politiku zajedno sa Vladom Srbije i da je velika čast podržavati ovakvu Vladu, pogotovo kada je ona mnogo više poštovana i u svetu nego što je poštovana od strane mnogih stranaka koje pokušavaju ovakve trenutke da iskoriste za svoje dnevno-političko pojavljivanje. Tako da, u svakom slučaju, ovaj set zakona SNS u danu za glasanje će podržati. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Zoran Antić.
Dame i gospodo narodni poslanici, iz ovog seta zakona mislim da su za sve najinteresantniji zakoni koji su u oblasti javnih finansija, znači, izmene i dopune Zakona o PDV, izmene i dopune Zakona o taksama, jer ti zakoni faktički oslikavaju kakvo je stanje javnih finansija danas u Srbiji. Na osnovu ovih zakona može se reći da je situacija znatno bolja nego što je to bilo u prethodnom periodu. Isto tako, statistika i samo Ministarstvo finansija izašlo je sa podacima koji oslikavaju jedan ozbiljan rad Vlade, ozbiljan rad poreske uprave u prethodnih godinu dana. Kada su u pitanju prihodi u budžetu, samo u avgustu ove godine u odnosu na avgust 2004. godine, nominalno imamo povećanje od 29,6%, a realno 26,9%. To su impresivni rezultati i ja mislim da svi možemo da pohvalimo Vladu, jer je ovih godinu dana, bar na toj prihodnoj strani, dosta toga uradila. Ali, nije samo u pitanju prihodna strana. I na rashodnoj strani stanje je znatno bolje, mnogo su manji rashodi i sve nas je to dovelo u situaciju da je deficit u avgustu 2015. godine u odnosu na avgust 2014. godine tri puta manji. Naplata PDV je isto tako povećana, nepunih devet milijardi je naplaćeno PDV više. To u svakom slučaju pokazuje ozbiljan rad poreske uprave, pokazuje da sve reforme koje se sprovode u oblasti konsolidacije javnih finansija imaju svog uspeha. Da nije tako, mi danas ne bismo mogli da razgovaramo o tome da se PDV, kada su u pitanju prevoznici, kada je u pitanju oblast turizma, smanjuje. To je onaj dobar signal, dobar odgovor svima onima koji sumnjaju u poresku politiku i sumnjaju u javne finansije, da Vlada ima mogućnost u ovom trenutku i da smanjuje PDV, da nema nikakvog strana da će on biti povećavan, jer nažalost, neki koji zagovaraju politiku koja na svaki način omalovažava Vladu, najčešće udaraju na poresku politiku i stalno plaše građane Srbije nekakvim povećanjem PDV. Iznesen je od strane pojedinih kolega i niz, rekao bih, netačnih, da ne kažem zlonamernih podataka, tvrdnji da je, recimo, Srbija zemlja koja ima jako velik PDV, da je u EU među zemljama koje imaju najveći PDV, a pokazatelji su sasvim drugačiji. Postoje zemlje u Evropi koje imaju manji PDV, ali u našem okruženju imate zemlje čiji je PDV i 27%, što najbolje pokazuje da je PDV u Srbiji osrednji, da je Srbija u sredini kada je u pitanju EU, ali su zato porezi na rad, porezi na dohodak, porezi na profit preduzeća znatno manji, što i jeste opredeljenje Vlade da se oporezuje potrošnja, a ne da se oporezuje rad. Ima tu jako puno pozitivnih stvari koje se dešavaju u prethodnih godinu dana, što ne znači da se treba upuštati. Ima još mnogo posla koji treba uraditi u Srbiji kada je u pitanju oblast javnih finansija. Ali, poreski indeks, koji je najmerodavniji pokazatelj, pokazuje da je Srbija sa nekih 104 poena daleko niže od velike većine zemalja, pre svega u okruženju i da u Srbiji poreska opterećenja nisu ni približno tako velika kako pojedinci pokušavaju da predstave, a drugi je problem što je ekonomska snaga naših preduzetnika i naših građana mala i što je to osnovni problem i nešto od čega moramo da krenemo u narednom periodu. Ja sam ubeđen da posle konsolidacije fiskalnog sistema idemo u ozbiljne reforme, sistemske reforme u pojedinim sektorima i da će ušteda u tom narednom periodu biti još veća i omogućiti nam da kao zemlja iz budžeta mnogo više izdvajamo za investicije, a mnogo manje za one izdatke u oblasti socijalne politike, koje su samim zakonima propisane i koje ne možete da izbegnete. Dakle, kada je u pitanju zakon o PDV, najbitnije za građane Srbije je da nema povećanja PDV-a, nema nikakvih dodatnih obaveza. Ima ujednačavanja, to je ono što je dobro, to je ono što je dobro, to je ono što olakšava poreski postupak. Znači, ujednačavanje, kada je u pitanju smeštaj, za sve one privredne subjekte koji se bave smeštajem turista. Imamo ujednačavanje kada je u pitanju prevoz putnika i u tome ne treba videti ništa loše. To je jedna dobra mera Vlade, i to je mera koja podrazumeva smanjenje pojedinih vrsta prevoznika, poreza na dodatnu vrednost sa 20% na 10%. Ima u zakonu o PDV-u i toga da i stranci ubuduće moraju da poštuju naš zakonski sistem i takođe će biti obveznici, poreski obveznici Srbije što će upotpuniti i uvećati prihode od poreza što je isto tako dobro. Dobro je da je u oblasti građevine Vlada prepoznala potrebu da se između investitora i izvođača usaglasi i izbegne ta poreska evazija. Prema tome, sve što je u ovom zakonu dato, dato je s ciljem da se uprosti procedura, da se uproste dosadašnja zakonska rešenja, da se uveća broj subjekata koji plaćaju porez, koji će plaćati ubuduće porez, samim tim da se onima koji su već poreznici poreski olakša plaćanje i umanji strah od nekog budućeg prevelikog zaduživanja. Što se tiče zakona o taksama, tačnije o izmenama i dopunama Zakona o taksama, mislim da pojedine kolege precenjuju iznose koji su dati. Ono koliko sam ja pogledao zakon, a pročitao sam ga naravno, mnogo je, po meni, veći broj onih taksi koje se ukidaju, nego onih koje se uvode. Razlog je jednostavan. Sve ono što se uvodi plod je izmena i dopuna zakona ili novih zakonskih rešenja koje smo usvojili u prethodnom periodu. Znači, prevashodan cilj nije bio da se povećaju nameti građanima Srbije, već da se jednostavno Zakon o taksama usaglasi sa novim zakonskim rešenjima i da se sve to ažurira. Zakon o hipoteci, mnogo je toga rečeno. Dok smo razgovarali, a bio je na dnevnom redu pre par meseci, ne donosi ništa novo, ispravlja jednu grešku koja je očigledna, poštuju se odluke Ustavnog suda, što je i normalno, i sa te strane mislim da nema potrebe mnogo govoriti o tome. Zakon o zajmu, čisto zbog građana, informacija, značiće da, kada su u pitanju zatvorske ustanove, dobijemo još jednu zatvorsku ustanovu koja će biti izmeštena iz Pančeva, na periferiju grada koje su nam nažalost potrebne, kao i u svakom društvu, ali zajam sa jako malim kamatama i zajam koji neće, barem kada su kamate u pitanju, bitno opteretiti građane Srbije. Prema tome, mogao bih da zaključim, zakonska rešenja koja su pred nama su dobra, pokazuju stabilnost javnih finansija, pokazuju uspeh Vlade, Vladu u prethodnih godinu dana i ja sam siguran da će velika većina narodnih poslanika podržati ovaj zakon u danu za glasanje. Hvala.
Zahvaljujem se, gospodine Antiću. Reč ima narodni poslanik dr Darko Laketić.
Poštovani predsedavajući, uvažene kolege narodni poslanici, pre svega cilj svake ozbiljne države jeste neprestano unapređenje zakonodavstva u svim oblastima. Ja ovim današnjim zakonom vidim unapređenje zakonodavstva u oblasti oporezivanja, u oblasti efikasnije naplate PDV-a, zatim u sprečavanju zloupotreba u ovoj oblasti, ali i unapređenju sistema kontrole PDV-a od strane Poreske uprave, a sve to sa ciljem stvaranja adekvatnog ambijenta za privredne subjekte u našoj zemlji, za adekvatan rad i razvoj. Celokupan zakonski akt, vrlo je bitno, je napisan tako da je saglasan sa zakonskim aktima EU koji regulišu ovu oblast. Sa ovom činjenicom potencirao bih jedan vrlo bitan deo ovog zakona, a to je regulisanje oblasti lica koja obavljaju promet dobara i usluga u našoj zemlji, a nemaju prebivalište, odnosno sedište u našoj zemlji. Ovim zakonom praktično se reguliše i ova problematika, gde se takva lica uvode u sistem PDV-a. Ono što je vrlo bitno jeste da se uvodi institucija punomoćnika za ova lica. To je tzv. poreski punomoćnik. Lično smatram da se na ovaj način praktično uspostavlja jedna svojevrsna ravnopravnost između tih privrednih subjekata koji vrše promet dobara i usluga koji imaju sedište u našoj zemlji sa onima koji nemaju sedište u našoj zemlji. Na taj način imaju ista prava i obaveze. Ono što je bitno jeste da ovaj zakon reguliše i određuje dobrom energiju za hlađenje. Zašto to kažem? Zato što do sada to nije bilo tako, a izmene se pored energije za hlađenje odnose na mesto i vreme prometa električne energije, prirodnog gasa, ali i energije za grejanje, odnosno hlađenje, čija se isporuka vrši preko prenosa, odnosno transportne mreže. Osim regulisanja zakonodavstva u ovoj oblasti, mogu reći da će ovaj zakon dati svoj doprinos i regulacijom zakonodavstva u oblasti saobraćaja, ugostiteljstva i građevinarstva, a čuli smo čak da i poslanici iz redova opozicije hvale ove zakonske predloge u ovim oblastima. Ono što smatram značajnim pomakom, a vezano je upravo za poresku službu i poresku upravu jesu izmene koje se odnose na sačinjavanje pregleda obračuna PDV-a i njegovog dostavljanja uz poresku prijavu. Mislim da će se na ovaj način uspostaviti jedna valjana evidencija, dakle, poreskih prihoda, uspostaviće se i unaprediti kontrola naplate PDV-a, tako da apsolutno i ovaj deo zakona pozdravljam. Iz tih razloga mislim da će ovaj zakon imati pozitivne efekte, ne samo na poresku upravu, već i na budžet Republike Srbije, a iz razloga što smatram da se na ovaj način povećava obuhvat, a isto tako mislim da će se povećati broj poreskih obveznika. Ne manje značajan efekat će biti taj da strana lica, koja ne teritoriji Republike Srbije nemaju sedište, praktično ulaze u sistem PDV-a preko poreskih punomoćnika i na taj način će se obezbediti da, pored toga što imaju iste obaveze, imaju ista prava, kao i svi poreski obveznici, odnosno privredni subjekti, lica koja vrše promet usluga, dobara na teritoriji Republike Srbije. Podržavam zakon i mislim da će se ovim zakonom desiti jedan kvalitativni pomak u narednom periodu u oblastima koje on definiše. Hvala puno.
Reč ima narodni poslanik Marko Atlagić.
Poštovani potpredsedniče Narodne skupštine Republike Srbije, gospodine Bečiću, poštovani ministre dr Vujoviću sa saradnicima, poštovani narodni poslanici i poslanice, poštovani građani Republike Srbije, drago mi je što ministra dr Vujovića sa saradnicima često viđamo u ovom visokom domu, domu Narodne skupštine Republike Srbije. To pored ostalog govori o njegovoj aktivnosti i predanosti poslu, a i aktivnosti Ministarstva koje on vodi, kao i Vlade Republike Srbije u celini. Pred nama su zakoni o izmenama i dopunama Zakona o PDV-u, republičkim administrativnim taksama, o hipoteci i zakona o potvrđivanju okvirnog sporazuma o zajmu između Banke za razvoj Saveta Evrope i Republike Srbije i o njemu želim samo nekoliko reči da kažem. Ovaj Predlog zakona o potvrđivanju okvirnog sporazuma o zajmu između Banke za razvoj Saveta Evrope i Republike Srbije, kao i prethodna tri predloga zakona, ima svoje uporište, ne samo gospodo u Zakonu o budžetu Republike Srbije za 2015. godinu, nego ima i u ekspozeu predsednika Vlade Republike Srbije, gospodina Aleksandra Vučića, kojeg je on podneo narodnim poslanicima u ovom visokom domu, Domu Narodne skupštine Republike Srbije 27. aprila, gospodnje 2014. godine. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Srbije da se podsetimo, ekspoze predsednika Vlade Republike Srbije gospodina Aleksandra Vučića je najsveobuhvatniji, najprecizniji, najkonkretniji, najveći, 52 gusto kucane strane i najbolji od svih 72 prethodna ekspozea predsednika vlada od vremena prvog predsednika Vlade Srbije, Prote Mateje Nenadovića 1805. godine, do danas. Gospodo narodni poslanici, na stranici 46. ekspozea, gospodin predsednik Vlade Republike Srbije Aleksandra Vučića, pored ostalog piše, citiram: „nastavak rekonstrukcije postojećih i izgradnja novih zatvorskih kapaciteta, preduslov je za dostizanje odgovarajućih standarda u oblasti zaštite ljudskih prava, i ispunjavanja uslova u pretpristupnim pregovorima, a u tom smislu nastaviće se izgradnja novih okružnih zatvora u Pančevu i Kragujevcu“, završen citat. Gospodo, naravno, evo, ide i usvajanje ovog zakona za realizaciju projekta izgradnje i opremanja zatvora u Pančevu. Poštovani građani Srbije, poštovane kolege i koleginice narodni poslanici, tako to radi naš predsednik Vlade i SNS, po sistemu, napisano, izgrađeno, ostvareno. Ovim Predlogom zakona osiguravamo zajam u iznosu od 18 miliona evra, za delimično finansiranje projekta izgradnje i opreme zatvora u Pančevu. Realizacija ovog projekta biće aktivna podrška sprovođenju tri strategije i to; Strategiji za reformu sistema izvršenja zavodskih sankcija Ministarstva pravde Republike Srbije, drugo, Strategiji za smanjenje preopterećenosti smeštajnih kapaciteta u zavodima za izvršenje krivičnih sankcija u Srbiji u vremenu 2010.–2015. godina, i treće, Strategiji razvoja sistema izvršenja krivičnih sankcija u Republici Srbiji do 2020. godine. Poštovani narodni poslanici, postoje mnogi razlozi zašto se gradi Okružni zatvor u Pančevu. Ja neću o tome govoriti, a dozvolićete mi da navedem vrlo kratko u pet razloga. Prvo, sadašnji Okružni zatvor je nedovoljnog kapacitezta, drugo, lokacija se nalazi u centru grada Pančeva, treće, sadašnji objekt u kome se nalazi Okružni zatvor, verovali ili ne, sagrađen je u 19. veku, i od ogromnog je kulturno-istorijskog značaja, i četvrto, objekat se nalazi pod zaštitom države Republike Srbije i konačno peto, ne postoji mogućnost da se postojeći objekat dogradi ili proširi. Nova lokacija objekta, kako znate, biće udaljena od Pančeva sedam kilometara. Smeštajni kapaciteti zatvora biće 500 lica, od toga 200 lica koja su u istražnom postupku i 300 pravosnažno osuđenih lica. Ukupna površina zatvora iznosiće 15 hiljada metara kvadratnih. Ono što je jako bitno izgradnja i opremanje ovog zatvora doprinosiće smanjenju svih oblika kriminala, i ne samo to, nego će približiti se standardima i izdražvanju kazne zatvora u Republici Srbiji, evropskim standardima, što je jako bitno. Na kraju, pozivam vas gospodo narodni poslanici da u danu za glasanje glasate za ove zakone i izmene i dopune zakona, kao i predloge ovih zakona. Posebno pozivam vas iz slabašne opozicije, jer ćete bar malo, makar i na ovaj način demonstrirati svoju privrženost reformama koje će modernizovati našu zemlju za koju se zdušno zalaže i sprovodi predsednik Vlade Republike Srbije i čitava Vlada Republike Srbije, potpomognuti od strane predsednika države Tomislava Nikolića, a podržavaju ih i odaju priznanje svi relevantni evropski i svetski faktori. Na kraju, dame i gospodo narodni poslanici, dajemo punu podršku predsedniku Vlade Republike Srbije gospodinu Aleksandru Vučiću i Vladi Republike Srbije u vođenju mudre miroljubive, civilizacijske, dostojanstvene po evropskim i svetskim standardima vanjske politike vodeći računa o našim državnim i nacionalnim interesima. Hvala.
Hvala. Reč ima narodna poslanica Milanka Jevtović Vukojičić.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre, kolege poslanici i poslanice, poštovani građani i građanke Srbije, pred nama se danas nalazi set finansijskih zakona i to Predlog izmena i dopuna Zakona o PDV, Predlog izmena i dopuna Zakona o hipoteci, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o republičkim administrativnim taksama i ratifikacija Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Banke za razvoj Saveta Evrope. Ova tri zakona kao i sporazum i te kako su značajni pre svega sa finansijskog aspekta, ali i sa aspekta usaglašavanja našeg zakonodavstva sa zakonodavstvom EU, posebno kada je u pitanju Zakon o PDV, jer su izmene i dopune ovog zakona jedan od uslova za otvaranje poglavlja 16 koje se odnosi na poreze. Takođe bih htela da istaknem kao pozitivno, a odnosi se na izmene i dopune zakona o PDV što će strani državljani koji vrše promet dobara i usluga na teritoriji naše zemlje, a koji nemaju sedište na teritoriji Republike Srbije, biti uvedeni u sistem PDV. Takođe ovaj zakon je značajan i sa tog aspekta što se uvodi kategorija, naravno u skladu sa evropskim zakonodavstvom punomoćnika. Kada je u pitanju Zakon o hipoteci, on je značajan pre svega sa dva aspekta. Ova Vlada kao odgovorna Vlada poštuje odluke sudskih organa, a ovde se radi o poštovanju odluke Ustavnog suda Republike Srbije od jula meseca ove godine, gde objavljeno da član 31. stav 7. Zakona o hipoteci koji je inače donet 2005. godine nije u saglasnosti sa Ustavom. Sem usaglašavanja sa odlukom koju je doneo Ustavni sud doneo i naravno preporukom da u fokusu Zakona o hipoteci treba da se potencira da u fokusu bude vansudska prodaja hipotekarne nepokretnosti. Ovaj zakon je i te kako značajan i sa aspekta strategije koju je Vlada usvojila na svojoj sednici 13. avgusta 2015. godine, a strategija se inače odnosi na rešavanje problematičnih kredita, a problematični krediti su svi oni krediti koji su u docnji do 90 dana. Što se tiče izmena i dopuna Zakona o republičkim administrativnim taksama, koji je inače donet na intervenciju, odnosno na zahtev više ministarstava, Ministarstva unutrašnjih poslova, Ministarstva građevine, Ministarstva prosvete, Ministarstva za rad, boračka i socijalna pitanja, moram da istaknem najpre član 19. ovog predloga zakona. Članom 19. Predloga zakona regulisano je na šta se sve ne plaća republička taksa. Naravno, tu spadaju oni postupci i oni zahtevi koji se podnose po službenoj dužnosti, ali tu spadaju i svi postupci i zahtevi koje podnose posebno ugrožene kategorije stanovništva, a to su građani koji ostvaruju pravo na socijalna davanja, građani koji ostvaruju pravo iz boračko-invalidske zaštite, građani koji ostvaruju pravo na dečiji dodatak. Novina je ta što se među taksama koje se ne plaćaju uvode i ona lica, odnosno oni zahtevi lica koja su žrtve porodičnog nasilja i to svakako jeste za svaku pohvalu. Takođe bih dodala da su neke administrativne takse ukinute, a naravno u skladu sa zakonima koji su novo usvojeni. Tako je u skladu sa Zakonom o putnim ispravama ukinuta viza koja pripada takozvanoj vizi kategorije B, a odnosi se na brodarske i pomorske knjižice, iz razloga što u skladu sa novim zakonom brodarske i pomorske knjižice snabdevene vizom nisu više putna isprava. Takođe se vrši i smanjenje nekih administrativnih taksi, kao što su npr. administrativne takse kada su u pitanju lica koja vrše obuku vozača u slučajevima da promene poslovni prostor ili poligon. Oni za te zahteve podnose 50% iznosa administrativne takse. Ovaj Zakon o republičkim administrativnim taksama, u delu koji se odnosi na Ministarstvo rada, zapošljavanja i socijalne politike, koje je takođe podnelo predlog za usaglašavanje, radi se o tarifnoj oznaci 209 koja se proširuje u skladu sa Zakonom o socijalnoj zaštiti iz 2011. godine i Pravilnikom o uslovima i standardima za pružanje usluga socijalne zaštite, tu se taksa plaća, sem za ustanove za smeštaj korisnika, i za usluge koje se pružaju u lokalnoj zajednici, kao i za usluge podrške za samostalan život korisnicima koji su iz domena socijalne zaštite. Htela bih da napomenem još jedan i te kakav značaj sporazuma koji je potpisan sa Bankom za razvoj Saveta Evrope, a odnosi se na izgradnju zatvorskih kapaciteta od 500. Znači, kapacitet tog zatvora biće 500. Za implementaciju ovog projekta biće zaduženo Ministarstvo pravde koje je već oformilo jedinicu koja će biti zadužena i za pripremu, ali i za sačinjavanje ugovora za raspisivanje tendera, za praćenje projektnih aktivnosti, kao i za finansijsko izveštavanje prema banci koja za ove namene daje zajam. Takođe, moram da napomenem da će Republika Srbija u ovoj godini nefinansijski učestvovati u ovom projektu, a za 2016/2017. godinu svakako će biti projektovana sredstva. Ovde bih želela da naglasim pre svega dva aspekta ovog sporazuma koji se odnosi na zatvore. To je u prvom redu taj društveni aspekt, društveni aspekt u smislu poboljšanja kvaliteta života zatvorenika u zatvoru, ali i poboljšanja kvaliteta uslova rada ljudi koji rade u zatvoru. Takođe bih želela da napomenem i benefit koji može da očekuje čitavo društvo, a to su programske aktivnosti koje su usmerene na obrazovne i edukativne aktivnosti zatvorenika. To je značajno sa aspekta resocijalizacije lica koja se nalaze u zatvoru i sa aspekta usvajanja novih društveno prihvatljivih obrazaca ponašanja, kao i sa aspekta smanjenja recidivista, odnosno smanjenja povratnika u zatvore. Takođe bih želela da naglasim da taj obrazovni i edukativni karakter koji će biti aktivnost ovog projekta imaće veliki značaj i za zaposlene u zatvorima, jer će sticati nova znanja, nove veštine i nova iskustva. Na taj način zaposleni će unaprediti svoj rad. Ovaj projekat je značajan i sa aspekta zaštite životne sredine, pre svega kada je u pitanju energetska efikasnost, kada je u pitanju ušteda vode, kada je u pitanju upravljanje otpadom i otpadnim vodama. Ono što svakako nije sporno, to je da će SNS u danu za glasanje podržati sve predložene zakone. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima mr Miloš Tošanić, a neka se pripremi narodni poslanik Milija Miletić. Izvolite.
Zahvaljujem, poštovani predsedavajući Bečiću. Poštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici, što se tiče ovog seta zakona, osvrnuću se i nadovezati na prvom mestu na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dodatnu vrednost i na izlaganje gospodina Dušana Vujovića i reći ću par pozitivnih primera što se tiče samih izmena i dopuna zakona, a što se tiče republičkih administrativnih taksi. Dakle, ovaj Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost, u kasnijem izlaganju ću to naglašavati kao PDV, je došao u skupštinsku proceduru po hitnom postupku sa razlogom. Posle bilateralnog skrininga za Poglavlje 16, koji je vezan za poreze, bilo je potrebno usklađivanje sa propisima EU. Ono što je najbitnije je to što je u što kraćem vremenskom periodu neophodno stvoriti uslove za evidentiranje u sistem PDV-a stranih lica koja posluju na teritoriji Republike Srbije, a koja nemaju prebivalište na istoj, i to uz pomoć poreskog punomoćnika. Ovaj zakon o izmenama i dopunama Zakona o PDV-u ima dosta pozitivnih efekata, od kojih sam već gore naveo jedan, a ovom prilikom ću se osvrnuti na još neke od njih. Na prvom mestu bih istakao da ovaj zakon podržava i stvara uslove za poslovanje novih stranih investitora, posebno u oblasti pružanje usluga smeštaja u ugostiteljskim objektima i oblasti prevoza putnika u drumskom saobraćaju, što će nesumnjivo podiću nivo turistički atraktivne Srbije i Srbije koja u turizmu ima šta da ponudi i te kako. Naravno, to je jedan od niza pozitivnih predloga ovog zakona, koji se provlači kroz ceo ovaj zakon. U cilju postizanja što bolje primenljivosti ovog zakona predložena su i precizirana i druga zakonska rešenja, kao i pravna i tehnička usaglašavanja. Ovaj zakon pozitivno utiče na stvaranje novih privrednih subjekata na tržištu, a time povoljno utiče i na tržišnu konkurenciju. Pojašnjavanjem više članova ovog zakona dolazi se do bolje primenjivosti samog zakona, kao i lakšeg tumačenja, što neminovno dovodi do niza poboljšanja. Uprošćavanja ili pojašnjenja u pisanju ovog zakona su rađena kao što su pojedini stavovi brisani i ostali koji su dopunjeni tako da su vrlo shvatljivi, jednostavni i jednostavno nemaju tu dvosmislenost. Jedna od prednosti pojašnjavanja ovih članova je i smanjivanje obimnosti samog zakona i to bez jednog gubitka u samom kvalitetu, odnosno funkcionalnosti. Takođe, uvedeni su i novi članovi koji detaljno i jasno regulišu neke procese, odnosno protokole koji u dosadašnjem zakonu nisu bili obuhvaćeni, a tiču se bitnih stvari u pogledu prometa i davanja usluga od stranih lica. Tako da, do sada nije postojala mogućnost da se zbog pojedinih članova zakona, koji nisu dorasli sadašnjoj situaciji gde živimo, sa namerom da Republika Srbije stane na čvrsto ekonomsko tlo, ostvari saradnja sa stranim licima i time, naravno, ostvari naplata PDV-a koja bi usledila tokom njihovog rada, odnosno prometa kod nas, već upravo suprotno. Ovim zakonom želimo da saradnja sa poslovnim stranim licima bude što bolja. U svakom slučaju, ovaj predlog zakona donosi niz poboljšanja i ne ostavlja prostora za bilo kakve malverzacije. Po usvajanju ovog zakona, njegovi pozitivni efekti će odmah biti primećeni, i to tako da će biti vrlo vidljivi i to u najbržem mogućem roku. Takođe, jedan od vrlo bitnih i važnih elemenata koje ovaj zakon donosi je sprečavanje iz razloga zloupotrebe, pa i što se tiče obezbeđenja i unapređenja kontrole PDV-a od strane poreske uprave. Istakao bih takođe da se ovim zakonom predlaže da poreski dužnik bude primalac dobara i usluga i u slučaju prometa između obveznika PDV-a, i to za promet električne energije i prirodnog gasa koji se isporučuje preko prenosioca, transportne ili distributerne mreže koje obveznik PDV-a nabavlja za dalju prodaju. Na kraju, što se tiče ovog zakona, ovaj zakon, pored svega rečenog, ima takođe dosta dobrih rešenja i u drugim raznim segmentima, a želeo bih da naglasim da pored svega ovoga utvrđenim poresko-pravnim merama daje doprinos pravnoj sigurnosti i ujedno obezbeđuje transparentnost u vođenju poreske politike. Što se tiče Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o republičkim administrativnim taksama, želeo bih da naglasim da se glavni razlog za donošenje ovog zakona ogleda u usaglašavanju predmeta taksene obaveze sa spisima i radnjama za koje se plaća republička administrativna taksa. Veći broj ministarstava, kao što je ovde i pomenuto, pokrenuo je inicijativu za predlog izmene postojećeg zakona, što je pokazatelj da je ovaj zakon vrlo bitan jer se prožima kroz dosta oblasti i, kao takav, mora biti što precizniji, što transparentniji, jasniji i, naravno, mora ići u korak sa vremenom i razvojem drugih zakona. U slučaju nepostojanja dovoljne interakcije između pojedinih zakona, za rezultat imamo slučaju da se po jednom zakonu nešto omogućava, a po drugom ne. To se može bolje opisati na sledećem primeru. U trenutno aktuelnom zakonu još uvek važe republičke administrativne takse za spise i radnje kod organa u vezi izdavanja za vize državljanima Republike Srbije. Međutim, po Zakonu o putnim ispravama 62/14, ukinute su pomorske i brodske knjižice, snabdevene vizom, kao vrstom putne isprave. To znači da su ova dva zakona u međusobnoj suprotnosti. Zbog toga je jako bitno opsežno razmatranje pri donošenju predloga bilo kog zakona, ne samo ovog, jer izmene u jednom zakonu mogu direktno uticati na druge zakone, kao što je i sada slučaj. Još jedan pozitivan primer je napravljen i kada su iznosi taksi u pitanju. U dosta slučajeva, kada se, recimo, obnavlja rešenje za ispunjenost uslova za obavljanje pojedinih delatnosti, omogućeno je da se iznos takse prepolovi, što će u velikoj meri uticati na manje firme, škole za vozače itd. jer svaka olakšica u pogledu finansija za njih predstavlja mogućnost za unapređenje poslovanja. Kao još jedna od prednosti koju treba istaći, odnosi se na umanjenje krajnjeg iznosa taksi, je ta da je u oblasti poslova privatnog obezbeđenja omogućeno plaćanje samo jedne, najviše takse, ukoliko je podnosilac podneo više zahteva za dobijanje ovlašćenja. To je jedno logično i sasvim korektno rešenje jer je procenjeno da se uslovi za dobijanje odgovarajućeg zahteva mogu ostvariti u jednom postupku upotrebom istih resursa. Ovakav pristup unapređenju zakona jasno nam govori da je maksimalno rađeno na smanjenju izdataka za sve one koji moraju dobiti razne dokumente. Po slobodnoj proceni, to će se pozitivno odraziti na povećanje aktivnosti ili posla u raznim sferama, jer nije redak slučaj da nekada upravo visina iznosa koji treba platiti za taksu bude kočnica koja na specifičan način koči ekonomski razvoj, kao i stabilnost neke firme, škole i tome slično. Još jedan pomak napred je načinjen u pogledu ukidanja određenog broja administrativnih taksi. Konkretno, više se ne plaćaju takse za spise i radnje u postupcima koji se vode po službenoj dužnosti, zatim za spise u postupku za ispravljanje grešaka u rešenjima, prijavama i evidencijama. To je jedan od činilaca koji će doprineti zaštiti potražioca nekog zahteva i tome slično, kao i njegovog budžeta. Takođe, povećaće se odgovornost službenika koji ta rešenja sačinjavaju, odnosno izlažu i takođe tome slično. Kao jednostavan primer bih naveo jedan slučaj. Tokom procedure izdavanja ličnih dokumenata, odnosno ličnih karti, pasoša, policijski službenik pogreši pri upisu podataka i, naravno, te isprave se moraju promeniti. Po dosadašnjem zakonu, podnosilac zahteva za lična dokumenta mora ponovo uplatiti republičke takse, iako nije kriv, za učinjeni prestup, dok po novom Predlogu zakona to nije slučaj. To je jedan od najbezazlenijih primera propusta sadašnjeg zakona, gde se nepotrebno troši vreme i novac građana jer svi znaju da procedura izdavanja ličnih dokumenata traje jedan određeni vremenski period. Ova prednost dolazi do izražajanaročito kada su u pitanju veliki novčani iznosi. Veliki pozitivni pomak predstavlja i to što su ukinute takse za ostvarivanje prava iz obaveznog socijalnog osiguranja i tome slično. Time se eliminiše jedna neprijatna, pomalo smešna, a mogu reći i žalosna situacija, kada korisnik socijalne pomoći mora da plati određene takse, čiji iznos uopšte nije mali, da bi ostvario pravo na socijalnu pomoć, što je bilo po dosadašnjem zakonu, a on upravo potražuje socijalnu pomoć jer nema sredstava za život. Time se stvara situacija da ne može ostvariti tu pomoć jer nema novca da bi uplatio odgovarajuću taksu. Kao što se može zaključiti, ovakvih primera ima još mnogo pa se samim tim stiče utisak o važnosti izmene ovog zakona, kao i novinama i prednostima koje on donosi. Generalni zaključak koji se može izvesti je da je ovaj Predlog zakona o republičkim administrativnim taksama doneo promene koje će omogućiti jedan efikasniji sistem naplate takse, kao i dosta veći stepen zaštite, kako korisnika koji treba da plate takse, kao i institucija i organa. Time se eliminišu štetne posledice po rad organa i organizacija i to je jedan razlog za usvajanje ovog zakona. Povećavanjem efikasnosti prilikom naplate taksi povećaće se i priliv novca u budžetu, što dalje pozitivno utiče na mnoge druge faktore iz sfere ekonomije. Takođe, donošenje ovog zakona ne zahteva nikakva posebna sredstva iz budžeta, pa prema tome ne postoji nijedan razlog za njegovo neusvajanje, a korist je višestruka. Na kraju, samo rečenicu ili dve što se tiče Predloga zakona o hipoteci. Što se tiče ovog zakona, podržavam izmene koje se nalaze u određenim članovima gde se reči „pravosnažnost“ i „pravosnažno“ zamenjuju rečima „konačnost“ i „konačnog“. Želim samo da kažem da ovaj predlog zakona najviše podržavam iz razloga jer je to način za sprovođenje ciljeva za rešavanje problematičnih kredita, koji je usvojila Vlada Republike Srbije, a koji se odnosi posebno u delu vezanom za unapređenje vansudskog postupka prodaje. Pored ova tri zakona za koja će moja malenkost glasati, a nadam se i svi članovi SNS kao i svi ostali, želim da kažem da ću podržati i zakon o potvrđivanju Okvirnog sporazuma o zajmu LD 1764 (2012) između Banke za razvoj Saveta Evrope i Republike Srbije. Ovom prilikom bih želeo da pozdravim ministra Vujovića i da mu poželim puno uspeha u daljem radu, kao i Vladi, a svima ostalima se zahvaljujem na pažnji.
Zahvaljujem, gospodine Tošanić. Reč ima narodni poslanik Milija Miletić, a neka se pripremi narodni poslanik Dragan Polovina. Izvolite, gospodine Miletić.
Uvaženi predsedavajući, poštovani ministre, poštovane kolege poslanici, poštovani građani Srbije, ja sam Milija Miletić i dolazim iz najlepše opštine u Srbiji, opštine Svrljig, koja se nalazi pored najlepšeg grada, a to je grad Niš. Normalno, tu nemam potrebe da pominjem i ostale gradove i opštine u Srbiji, zato što je Srbija najlepša zemlja na svetu. Predložene izmene i dopune Zakona o porezu na dodatnu vrednost, su značajni iz razloga što se ovim izmenama vrši dalje usaglašavanje sa propisima EU, što se uvode neke odredbe kojima se sprečavaju uočene zloupotrebe u ovoj oblasti. Samim tim se, omogućava i bolja kontrola PDV-a od strane Poreske uprave. Kao prvo, ovim Zakonom se stvaraju uslovi za oporezivanje stranih lica koja posluju na našoj teritoriji, a nemaju u našoj zemlji sedište firme, ili prebivalište. U vezi sa poslovanjem stranih lica, u našoj zemlji uvodi se i poreski punomoćnik za promet dobara i usluga koji je na teritoriji Republike Srbije i vrši strano lice. Ovde se tačno reguliše u kojim slučajevima je poreski dužnik, strano lice, preko svog poreskog punomoćnika, a kada je poreski obveznik primalac dobara ili usluga, odnosno obaveznik PDV-a, koji ima i za račun stranog lica, naplaćuje naknadu za promet dobara ili usluga koje je izvršilo strano lice u Republici Srbiji. Značajne su i odredbe kojima se reguliše oporezivanje prometa u oblasti građevinskih delatnosti i kojima se stvara olakšica poslovanja građevinskih firmi, pošto se uvodi odredba da je poreski dužnik svaki primalac dobra ili usluga. Ali, nije potrebno, kao do sada, da to bude, odnosno izvođač radova, kao isporučilac, ili investitor, kao primalac dobara ili usluga. Na ovaj način će se smanjiti ne likvidnost građevinskih preduzeća. Ovim, izmenama Zakona, reguliše se i oblast isporuke električne energije i prirodnog gasa i to tako što se usklađuje sa osnovnim principima koja važe u EU. Značajno je i to, što se određuje pojam mesta i vremena prometa električne energije i prirodnog gas i energije za grejanje, odnosno hlađenje, putem distributivne mreže, a što je značajno za postupak poreske kontrole. Izmenama Zakona se predlaže primena posebne poreske stope, PDV-a od 10% kod prometa usluga smeštaja u svim ugostiteljskim objektima, za smeštaj u skladu sa zakonom kojim se uređuje turizam, a ne samo u hotelima, motelima, odmaralištima, domovima i kampovima.Smatram, da je veoma značajna izmena i da je treba podržati, jer se veoma praktično pospešuje razvoj turizma i poslovanje u oblasti seoskog turizma, jer se na ovaj način smanjuje poreska stopa za preduzetnike koji kreću sa manjim smeštajnim kapacitetom u svojim domaćinstvima i stvara povoljna klima za razvoj preduzetništva u ovoj oblasti. Pored toga, predlaže se i primena posebne poreske stope PDV-a od 10% za prevoz putnika i njihovog prtljaga na teritoriji Republike Srbije, nezavisno od toga da li se radi o gradskom, prigradskom, međumesnom, ili međunarodnom saobraćaju. Ne samo u gradskom ili prigradskom saobraćaju, a samim time je to rasterećenje za korisnike prevoza, jer ima uslova za smanjenje cena prevoza i smanjenje tereta preduzećima koja se bave ovom delatnošću. Ovim zakonom se preciziraju i drugi pojmovi koji su do sada bili nejasni i mogli bi da budu osnov za zloupotrebe, kao što je oporezivanje izdataka za ishranu i prevoza zaposlenih. Izmene poreske osnove i ispravku odbitka prethodnog poreza, definiciju ukupnog prometa na osnovu koga se određuje mali poreski obveznici, određivanje poreskog perioda i drugo. Smatram da se ovim izmenama i dopunama doprinosi pravna sigurnost i sprečava uočene zloupotrebe. U dosadašnjoj primeni Zakona, uvođenje posebne poreske stope se širi krug dobara i usluga, olakšava se poslovanje preduzeća iz tih oblasti, ali se stvara i mogućnost za niže cene dobara i usluga, što je značajno za potrošače, odnosno stanovništvo za čiji standard je značajna svaka olakšica. Kao poslanik u Skupštini Srbiji, sa liste SNS-a, a kao poslanik Ujedinjene seljačke stranke, u potpunosti ću podržati set svih ovih predloženih zakona, jer mislim da ćemo na ovaj način imati mogućnost da obezbedimo stabilnost našeg budžeta Republike Srbije, a samim tim ćemo obezbediti i mogućnost da naša poljoprivreda, da naša sela, mogu bolje i lakše da žive. Imam veliko poverenje u našeg premijera gospodina Vučića gde vidimo i sada i unazad nekoliko dana koliko se trudi, bori da spasi našu Srbiju sa svim onim koji su na neki način zaustavili razvoj naše zemlje, naše komšije, sa kojima mi želimo da imamo dobru saradnju, ali oni na neki način, ali to je kod njih predizborna kampanja. Imam veliko poverenje u ministra finansija, u čoveka koji ima veliko znanje i zato sam siguran da će podrška svih nas poslanika, poslaničkog kluba SNS gde ja predstavljam Ujedinjenu seljačku stranku imati mogućnost da se mnogo bolje puni budžet, da mnogo bolje i više obezbedimo sredstva za našu poljoprivredu za naša sela, za jugoistočnu Srbiju i za celu Srbiju. Zato ću glasati za set svih ovih zakona i ujedno pozivam sve kolege poslanike da podrže sve zakone koji su bitni za budućnost naše Srbije.
Zahvaljujem se gospodine Miletić. Reč ima narodni poslanik Dragan Polovina, a neka se pripremi narodni poslanik Dejan Kovačević. Izvolite, gospodine Polovina.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre, svim prisutnima u sali, u okviru ove objedinjene rasprave ja bih se usmerio na ovu treću tačku dnevnog reda, kada je reč o hipoteci. Predlog Zakona o hipoteci u nekoliko članova značajno doprinosi izmeni važećeg Zakona o hipoteci. Idući redom, kako glasi izmenjeni su članovi 7, 31, 34, 35. i 36. važećeg zakona, ali ključna izmena se odnosi na član 31. stav 7. važećeg zakona u delu odredbe koja glasi da je drugostepeno rešenje konačno izvršno i da protiv njega nije dozvoljena tužba ili pravni lek. Ovaj deo odredbe, Predloga zakona se briše. U čemu se sastoji predlog zakona: Rešenje o zabeležbi hipotekarne prodaje donosi RGZ kao prvostepeni organ državne uprave i protiv istog je dozvoljena žalba. Radi se o prvostepenom postupku protiv čijeg rešenja nezadovoljna stranka može izjaviti žalbu i o kojoj odlučuje drugostepeni organ državne uprave čime je obezbeđena dvostepenost odlučivanja u svim predmetima. Ukoliko bi odredba ostala na snazi, Zakon o hipoteci čija se izmena predlaže i član 31. stav 2. kojim se zabranjuje upotreba pravnih sredstava i tužbe i dalje bi se kršio princip sudske kontrole zakonitosti upravnih akata, jer hipotekarnom dužniku je uskraćeno pravo na pokretanje i vođenje upravnog spora kao postupka kontrole upravnih akata pred nadležnim upravnim sudom. Da napomenem da je Zakonom o državnom premeru i katastru, po kome se odlučuje o zabeležbi hipotekarne izjave omogućeno vođenje upravnog spora, a to je procesni zakon jer se po njemu postupa u donošenju upravnog akta. Inače, važeći Zakon o hipoteci isključuje mogućnost vođenja parničnog postupka o predmetu iz ugovora o hipoteci s ciljem efikasnije naplate potraživanja hipotekarnih poverilaca kako bi se sprečila eventualno odugovlačenje postupka naplate potraživanja hipotekarnih poverilaca upotrebom drugog sudskog postupka od strane hipotekarnog dužnika. Ako bi dužniku, kao što je to sada po važećem zakonu i dalje bilo uskraćeno pravo na kontrolu upravnih akata time bi se nastavilo sa povredom ustavnog principa opšte kontrole upravnih akata. Zakon o državnom premeru i katastru član 180. stav 1. propisuje da se protiv drugostepenih rešenja može voditi upravni spor i proizilazi da su Zakon o hipoteci, Zakon o državnom premeru i katastru u međusobnom neskladu kada je reč o sudskoj kontroli zakonitosti upravnih akata. Jer dok Zakon o hipoteci u odredbi čija se izmena predlaže isključuje vođenje upravnog spora, Zakon o državnom premeru i katastru to dozvoljava, što je kolizioni pravni problem. Sa predloženom izmenom uzročno-posledičnom predložene su izmene još nekih odredaba Zakona o hipoteci u okviru kojih umesto instituta pravosnažnosti upravnog akta kojim je isključeno vođenje upravno-sudskog postupka predlaže se i promena i zamena ovog instituta za konačnosti upravnog akta, što znači da u skladu sa Zakonom o upravnim sporovima propisano je vođenje upravnog spora protiv konačnih upravnih akata kao postupak sudske kontrole upravnih akata. Ustavni sud u donošenju svoje odluke kojom je oglasio neustavnom odredbu Zakona o hipoteci, pozvao se na član 198. Ustava gde je proklamovan opšti princip da zakonitost konačnih akata, upravnih akata, podleže preispitivanja upravnom sporu ako se odlučuje o pravu i obavezi ili na zakonom zasnovanom interesu stranke, pa je odlučeno da je odredba člana 31. Zakona o hipoteci neustavna. Opšte poznato je da zakoni moraju biti u skladu sa Ustavom, a član 4. koji garantuje jedinstvenost pravnog poretka u Republici Srbiji, jer imajući u vidu da je Zakon o hipoteci donet 2005. godine, pre nego je proglašen sada važeći Ustav i pre nego što je stupio na snagu Zakon o državnom premeru i katastru čija je odredba o spornom pitanju u suprotnosti sa pomenutom odredbom Zakona o hipoteci smatram da je neophodno, kada već ranije ova suprotnost nije otklonjena, u svemu prihvatiti predlog ovog zakona o izmenama i dopunama Zakona o hipoteci kako bi se prevazišle međusobne neusklađenosti pomenutih zakona u pogledu postupaka koji se vodi o zaštiti zakonitosti konačnih upravnih akata i time očuvao pomenuti opšti ustavni princip (iz člana 198 Ustava RS). Imajući u vidu da je cilj Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o hipoteci između ostalog i očuvanje jedinstvenosti pravnog poretka Republike Srbije, predlažem ispred SNS da u danu za glasanje poslanici glasaju za ove predložene izmene. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem se gospodine Polovina. Reč ima narodni poslanik Dejan Kovačević, a neka se pripremi narodni poslanik Radmilo Kostić. Izvolite gospodine Kovačević.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, ja ću danas govoriti o jednom zakonu iz seta zakona koji su stigli u Narodnu skupštinu, a tiču se finansija, a to je jedan od najznačajnijih zakona, Zakon o porezu na dodatu vrednost. Svima nam je poznato da je porez na dodatu vrednost najznačajniji prihod budžeta Republike Srbije. On predstavlja opšti porez na potrošnju koji se obračunava i plaća na isporuku dobara i pružanje usluga u svim fazama proizvodnje i prometa kao i uvoza dobara. To praktično znači da se u svakoj fazi proizvodnog prometnog ciklusa obračunava i plaća porez na onaj deo vrednosti koji je dodat u toj fazi. Zakon o porezu na dodatu vrednost stupio je na snagu 1. januara 2005. godine i do sada se pokazao kao efikasan u borbi protiv sive ekonomije. Međutim, ni jedan zakon nije idealan. Iako je rađen po ugledu na zapadnoevropsko zakonodavstvo, zbog prilagođavanja našem sistemu morao je da pretrpi nekoliko izmena i dopuna. Pred nama se nalazi Predlog zakona o izmenama i dopunama navedenog zakona kojim treba da se vrši njegovo dalje usavršavanje i usklađivanje sa propisima EU, da se omogući stvaranje povoljnijih uslova za poslovanje privrednih subjekata, da se spreče eventualne zloupotrebe i omogući bolja i efikasnija kontrola od strane poreske uprave. S toga podražavam i pohvaljujem aktivnosti Vlade i resornog ministra na uloženom trudu, na usavršavanju ovog zakonskog akta u cilju omogućavanja boljih uslova predviđanja i pravednijeg oporezivanja kako domaćih tako i stranih privrednih subjekata. Ovim izmenama se ne vrši povećanje stope poreza, kao što su to radili neki prethodnici što bi za sobom povuklo povećanje cena robe široke potrošnje, već se želi i teži da se proširi krug poreskih obveznika i na taj način postignu veći budžetski efekti. Usvajanjem predloženih zakonskih izmena i dopuna dobićemo moderniji zakon koji će ujedno stvoriti jednaka prava i obaveze za sve privredne subjekte koji se nađu u istoj poresko-pravnoj situaciji, što će povećati njegovu transparentnost. Predloženim izmenama zakona, omogućava se stvaranje uslova za evidentiranje u sistem PDV i stranih lica, odnosno lica koja na teritoriji naše države nemaju sedište, odnosno prebivalište, ali na našoj teritoriji vrše promet roba i usluga. Do sadašnjim zakonskim aktom to je bilo samo načelno regulisano delatnošću stranih pravnih lica kroz poslovnu jedinicu, odnosno kroz zakonsku odredbu da je obveznik PDV i lice koje vrši promet roba i usluga u svoje ime i za račun drugog lica. Time se stvaralo pogodno tle za razne manipulacije i zloupotrebe jer se omogućavalo da određene privredne aktivnosti budu ispod oporezivanja. Uvođenjem instituta poreskog punomoćnika, stranog privrednog subjekta za promet dobara i usluga, sprečiće se neoporezivanje prometa između stranih lica, izvršenog na teritoriji Republike Srbije. Takođe, time se vrši i međusobno usaglašavanje postojećih poreskih propisa sa ciljem sveobuhvatnog proširivanja kruga poreskih obveznika uz ravnomernije poresko opterećenje postojećih obveznika. Preciziranjem mesta i vremena isporuke energije, električne, toplotne i energije za hlađenje, preciziraju se zakonski propisi u cilju otklanjanja nedoumica u njihovoj primeni. Posebno pozdravljam uvođenje kategorije poreskog dužnika u oblasti građevinarstva za promet dobara i usluga, koji vrši obveznik PDV republičkom, pokrajinskom ili organu lokalne samouprave, odnosno pravnom licu osnovanom u cilju obavljanja poslova uprave i lokalne samouprave, odnosno podnošenja dela odgovornosti u plaćanju poreza na primaoca dobara i usluga, nezavisno od statusa obveznika PDV. Time se uvodi veći stepen poresko-pravne discipline i omogućava veća efikasnost naplate poreza. Primalac dobara ili usluga, budžetski korisnik mora biti zainteresovan sa kime posluje, kao i da li je u tom poslu obračunat i plaćen porez. Takođe, svesni smo da je u dosadašnjoj poreskoj praksi bilo slučajeva da se prilikom sticanja imovine ili dela imovine njihov sticalac bude oslobođen uz ispunjenje zakonskih uslova od plaćanja poreza na dodatu vrednost. Vrednost te imovine je prelazila milionske cifre, a nakon izvesnog vremena uslovi za iskorišćeno poresko oslobađanje su prestajali da postoje, a država je ostala zakinuta za pozamašni iznos poreza. Usvajanjem zakonske izmene, to će se onemogućiti, a na taj način što ispunjenost uslova za poresko oslobađanje mora konstantno postojati tri godine od sticanja imovine. Prestankom bilo kog uslova, porez će se retroaktivno obračunati i naplatiti. Plaćanje poreza kod oporezivanja usluga smeštaja u svim ugostiteljskim objektima za smeštaj, a ne samo u hotelima, motelima, odmaralištima, domovima i kampovima po stopi od 10% je veoma značajna mera za koju se ja lično zalažem. Naime, dolazim iz Gornjeg Milanovca gde je razvijen seoski turizam, te izjednačavanjem poreske stope kod ovog vida smeštaja gostiju sa drugim oblicima turizma, stvoriće preduslove za veću zaradu i veće ulaganje u smeštajne kapacitete. To će za sobom poboljšati razvoj ruralnih sredina. Takođe, oporezivanje prevoza putnika i njihovog prtljaga na teritoriji Republike a ne samo u gradskom i prigradskom saobraćaju, već u međumesnom i međunarodnom po stopi od 10% predstavlja poresko rasterećenje za mnoge prevozničke firme koje obavljaju delatnost na ivici rentabilnosti. Na kraju, jedno praktično zakonsko rešenje koje se sastoji u obavezi sačinjavanja pregleda obračunatog PDV i njihovo dostavljanje uz poresku prijavu, omogući će lakši i efikasniji rad poreskim inspektorima u kontroli obračunavanja ove vrste poreza. Na kraju, smatram da sam izneo dosta argumenata za koje bi trebalo da u danu za glasanje svi podržimo ovaj predlog zakona. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Kovačević. Reč ima narodni poslanik Radmilo Kostić, a neka se pripremi narodni poslanik Milan Petrić. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, pripremajući se danas za ovu sednicu sa svim izmenama i dopunama zakona koji danas donosimo, imam problem što su moje kolege pre mene gotovo rekle sve i o izmenama i dopunama Zakona o PDV-u i Zakona o hipoteci i Zakona o republičkim administrativnim taksama, pa bih ja želeo da ne govorim o tome, nego čisto neke sugestije i nešto što nas sve ovako muči, a to je siva ekonomija i siva zona. Verovatno je ministar Vujović kao čovek koji je radio i u Svetskoj banci i međunarodno iskustvo koje on ima sigurno u Srbiji vrlo mali broj ljudi ima, prati časopis, odnosno izdanje časopisa „Tax Tribune“ itd, gde se navode podaci da više od polovine prometa robe i usluga u našoj zemlji se obavlja u toj sivoj zoni. Ako je neko malopre od kolega pomenuo, sada malo da skrenemo temu i na budžet, da u toku ove budžetske godine plan od naplate PDV-a, nekih 350 milijardi dinara, otprilike tako, ne zamerite mi ako sam pogrešio koju milijardu, i ako je tačan podatak da polovina prometa se ostvaruje u toj sivoj zoni, onda možemo misliti šta bi bilo kad bi mi mogli da dostignemo, recimo, neki nivo razvijenih zemalja, skandinavskih zemalja, gde se legalan promet obavlja negde u granicama 80 do 85%. To bi verovatno imalo dobre indikacije na budžetski deficit, odnosno verovatno bi mi bili spašeni budžetskog deficita. Takođe, pomenuo bih, dok ste bili ministar privrede, ako se sećate, imali smo jedan neoficijelni razgovor u Regionalnoj privrednoj komori Niš. Vi ste mi rekli tada da ste nekad istraživali Staru planinu osamdesetih ili sedamdesetih godina, ne zamerite mi ako grešim, zašto sada nemamo toliko ovaca na Staroj planini, itd. Sve bi to moglo da bude kada bi ovaj deo, malopre o čemu smo govorili, kada bi uspeli da kao ozbiljna država imamo ozbiljne poreske izvore i što je više poreskih izvora, to je jača država, naravno, i da taj novac koji bi prikupili iz sive zone upravo investiramo na primer u Staru planinu, da bi mogli ljudi da se bave stočarstvom, da bi mogli da poboljšamo proizvodnju ovaca, mesa, vune, za sve to treba nam infrastruktura. Same opštine to vrlo teško mogu da svojim sredstvima iz lokalnih budžeta sprovedu, tako da bi u tom smislu pomoć države iz tog dela gde bi naplatili taj PDV što nam nedostaje, sigurno poboljšali neke grane. Takođe, tekstilna industrija, koja nam je stvarno na izdisaju, evo, imali smo u Pirotu primer „Prvog maja“, koji je bio nekad dika i ponos Pirota, a i stare Jugoslavije, Industrija odeće „Prvi maj“, a.d. je u stečaju, drugi deo što je privatizovala slovenačka firma i to se gasi. „Jumko“ je u ozbiljnim problemima, „Beneton“ u Nišu, koliko-toliko nešto održava proizvodnju, tako da bi možda trebalo da i vi kao ministar finansija, da vam se predlože u narednom periodu neke strateške mere da bi se ta tekstilna industrija očuvala, ako želimo da očuvamo tekstilnu industriju, pa makar primeniti neke carinske ili necarinske barijere, da kažem, u saglasnosti sa evropskim zakonodavstvom. Evo, ja sam hteo samo toliko. Izvinjavam se možda i predsedavajućoj što sam malo iskočio iz teme, ali da se ne bi svi ponavljali, ja samo apelujem na gospodina ministra. Hvala vam puno.
Reč ima narodni poslanik Milan Petrić.
Poštovana predsedavajuća, poštovani ministre, poštovane kolege i koleginice, pretpostavljam da Predlog izmena i dopuna Zakona o hipoteci je samo izjednačavanje sa Odlukom Ustavnog suda objavljenom u „Službenom glasniku“. (Aleksandar Martinović, s mesta: Po Poslovniku.)
Ja se izvinjavam, poslaniče, kako da prekinem sada govornika?
Dobro, nastaviću posle.
Ja se vama zahvaljujem. Nije bilo uobičajeno, a vi izvolite, povreda Poslovnika.
Zahvaljujem, gospođo predsednice. Zaista nisam imao nameru da kolegu Petrića prekinem u njegovom izlaganju. Reklamiram član 108. Želim da kažem da je Srbija danas ostvarila veliku pobedu. Politika Vlade Republike Srbije je danas trijumfovala na najbolji mogući način. Odblokirana je granica sa Hrvatskom i pokazalo se da je politika Aleksandra Vučića i Vlade Republike Srbije dala rezultate. Pokazali smo da možemo, da umemo da na najbolji mogući način odbranimo državne i nacionalne interese, da odbranimo interese srpske privrede, da odbranimo interese srpske države, ali tako da nas ovoga puta Evropa u tome u potpunosti podržava. Želim da pozovem sve građane Republike Srbije da večeras u 21,00 čas gledaju konferenciju za novinare predsednika Vlade Republike Srbije Aleksandra Vučića i da se svi zajedno radujemo našoj zajedničkoj pobedi. Hvala.
Hvala. Izvolite.
Kao što sam već napomenuo, pretpostavljam da je Predlog izmena i dopuna Zakona o hipoteci u stvari samo usklađivanje sa Odlukom Ustavnog suda, koji je imao zamerku i odbio odredbu da na član 31. stav 7. Zakona o hipoteci, koji glasi – i protiv njega nije dozvoljena tužba ili pravni lek. Moram vam napomenuti da je Srpska narodna partija pre nekoliko meseci, kada je taj zakon bio u skupštinskoj proceduri ovde na dnevnom redu, uložila istovetni amandman i da taj amandman nije usvojen, pa bih iskoristio priliku da skrenem pažnju ministru i ostalim kolegama da ipak pažljivo analiziraju amandmane koje narodni poslanici podnose. Predlog izmena i dopuna Zakona o PDV-u predstavlja osmu izmenu i dopunu ovog zakona od 2004. godine do danas. S tim u vezi, dovoljno je napomenuti da je Zakon o PDV-u već pretrpeo dve izmene i dopune samo u 2014. godini, a da se u roku od nepunih godinu dana podnosi novi zakonski predlog o izmenama i dopunama ovog zakona. Očigledno je da je reč o zakonu koji je u svom inicijalnom donošenju 2004. godine bio nepotpun, nekompletan, nedorečen i sadržao je u sebi brojne logičke, formalne i ostale suštinske nedostatke, koji su uslovili da u periodu njegove primene pretrpi sedam izmena i dopuna. Zakonski predlog izmena i dopuna koji je danas pred nama predstavljao bi osmu izmenu i dopunu, što nameće pitanje elementarne, logičke, formalne, kao i suštinske prirode ovog zakona i pre svega, imajući u vidu to da bi zakon trebalo da bude jedan od nosećih stubova uređenja fiskalnog sistema naše države. Ovako učestalim dorađivanjem zakona izaziva se potpuno suprotan efekat, a privredni subjekti se osećaju prilično nesigurno na duži rok, odnosno funkcionišu između sadašnje i neke buduće izmene i dopune ovog zakona. Učestale izmene i dopune zakona imaju negativan efekat i na sam rad Ministarstva finansija i poreske uprave. Ne zaboravimo da postoji određeni period adaptacije svih dokumenata na koje se odnose ove nove donesene zakonske norme. Ono što se nameće samo po sebi zasigurno je da nakon ovog Predloga zakona, ako bude usvojen, postoji mogućnost da postoji neki deveti, deseti ili ko zna koji po redu novi zakonski predlog izmena i dopuna ovog zakona. Takođe, u ovom zakonskom predlogu se posebno ističu tri novine: oporezivanje stranih lica i uvođenje instituta poreskog punomoćnika za strano lice, proširivanje baze poreskih dužnika u skladu sa propisima o izvršenju i davanju posebne, odnosno povlašćene poreske stope od 10% za ugostiteljske smeštajne kapacitete i za prevoz putnika. Srpska narodna partija pozdravlja uvođenje oporezivanja stranih lica, jer se time praktično sprovodi reciprocitet sa evropskim zakonodavstvima i, što je još bitnije, proširuje baza poreskih dužnika. Verujemo da ovi poreski prihodi mogu biti izdašni i uvođenje poreskog punomoćnika je potpuno logičan sled, jer oni bolje poznaju domaće zakonodavstvo i lakše će utvrditi odgovornosti i sprovoditi sankcionisanje prilikom eventualnog kršenja propisa. Takođe, ovako postavljen sistem smanjuje mogućnosti izbegavanja oporezivanja putem PDV-a stranim licima koji su osnovani od strane domaćih subjekata. Davanje posebne poreske stope za ugostiteljske smeštajne kapacitete i prevoz putnika koji se odnosi na domaći, gradski, međugradski i međunarodni prevoz je diskutabilno, jer se u grupi posebnih poreskih stopa nalaze osnovne životne namirnice, lekovi, đubriva, komunalije, ulaznice za koncert, pozorište, bioskop i da ne nabrajam sve ostalo. Logički, uslugama smeštaj prevoza nije baš mesto u ovoj grupi. Međutim, zarad razvoja turizma u Republici Srbiji, ima smisla da se ova grupa nađe na spisku povlašćenih poreskih stopa. Smatramo da posle izvesnog perioda, na primer, nakon tri, četiri, pet godina, ovim uslugama treba ukinuti beneficirane stope PDV-a i da treba da budu oporezovane redovnom poreskom stopom PDV-a. Zbog svega navedenog i zbog čestih promena i propisa i indirektnim stvaranjem pravne nesigurnosti, Srpska narodna partija jednostavno ne želi da privreda ispašta, te bi stoga bilo celishodnije da se donese potpuno, nov sveobuhvatan zakon o PDV-u. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, meni je drago što je granica odblokirana, tako da verujem da će više biti PDV-a. Mislim da su se moje kolege, neki poslanici, poplašili, oni koji su navikli da idu po Brionima i po Visu, pa su se malo uplašili da ta blokada ne potraje. Što se tiče ova tri zakona i ratifikacije, naravno da ću ja to podržati. Što se tiče PDV-a, ja se radujem što će biti ujednačene neke poreske stope, ali, s obzirom da je ministar finansija ovde prisutan, ja bih želeo da mu navedem jedan primer iz prakse, koji dotiče nas, poljoprivrednike, prave poljoprivrednike, pa i vinogradare, dakle, radi se o izjednačavanju stopa na gotovi proizvod, o herbicidima, pesticidima, fungicidima. Prilikom uvoza tih sredstava plaća se PDV po stopi od 10%, ali ako uvezemo sirovinu da ga sami proizvedemo, onda je PDV na tu sirovinu 20%. Dakle, samim tim se na taj način favorizuje, a verujem da to ministar nije znao, to je nasleđe koje smo nasledili, na takav način se favorizuje strana proizvodnja a ne domaća i poruka – bolje uvesti nego proizvesti je veoma loša. Verujem da će u nekim budućim izmenama i dopunama zakona Ministarstvo finansija povesti računa i da neće raditi ono što je radila stranka bivšeg režima, odnosno prethodna vlast, kojoj nije bilo bitno što je, recimo, PDV na uvoznu robu bio dve trećine od ukupne sume PDV-a, a jedna trećina je bio domaći PDV, s obzirom da su oni favorizovali uvoz, da se novac pozajmljivao ne da bi se dizala naša proizvodnja već da bi išao u potrošnju. Na takav način je rasla proizvodnja onim zemljama, zato što smo za pozajmljeni novac kupovali pozajmljenu robu. Kada smo došli u kuću golih zidova, u državu bez države, u zemlju bez nade, iz prostora iz koga je bežao ko je stigao, zatečeno stanje je bilo takvo da je država totalno bila bačena u prašinu, a to naši gledaoci treba da znaju, teško je napraviti neku građevinu. Dakle, moramo prvo da umesimo glinu, pa se onda od gline peče cigla, crep, od toga se zidaju temelji, zidovi, diže krov i taj postupak je daleko duži, jer je država jedan za mene složen i dugo pravljen proizvod i nju nije lako napraviti, s obzirom da je ona koju smo zatekli bila potpuno devastirana, ekonomski pre svega, socijalno neodrživa, moralno unakažena, gde je glavna vrednost bila da imamo državu koja je bila ometena u razvoju, političare sa posebnim potrebama. Danas kada se pripadnik stranke bivšeg režima, odnosno šef njihove poslaničke grupe tu raskukao nad siromašnima, ja sam u potpunosti mogao da podržim njegov govor da treba da stane država u zaštitu svojih ljudi, ali i ljudi treba da stanu u zaštitu države. Dakle, ta ljubav mora da bude uzajamna. Ja bih se složio sa tim govorom o siromašnima, o nezaposlenima, o slabo plaćenima, ali je trebalo i da kaže zašto se to desilo i da jednostavno kaže da je do smanjenja plata i penzija moralo da dođe zato što novac nije uložen u proizvodnju nego u potrošnju, da u vreme kad se najviše zaduživalo, da se izgubilo 400 hiljada radnih mesta odmah. Zato njih, sebe i sve nas pitam – da li bi penzije morale da se smanjuju, ili plate u javnom sektoru, da nije izgubljeno 400 hiljada radnih mesta? Jer, ljudi su sa prihodovne strane otišli u rashodovnu stranu, postali su socijalni slučajevi. Da imamo sada 400 hiljada tih doprinosa za PIO, da imamo za zdravstveno osiguranje, mi bi svakako u budžetu imali daleko više novca i mogli ne da smanjujemo penzije, već smo mogli da ih povećamo i da iz proizvodnje, iz realnih izvora, ljudi dođu do novca. Svakako da bi stopa PDV-a, ovakva kakva jeste ili nešto manja, mogla, zahvaljujući toj potrošnji, da nosi ovu državu, jer naš cilj je da napravimo jeftinu, posvećenu državu, koja će se finansirati od svojih prihoda, u kojoj glavni proizvod neće biti dug. Zato je moja obaveza da podržim sve ove zakone. One koji su se ovde pozivali na ono – naše vreme tek dolazi, ja moram da ih upozorim i biću veoma kratak, da bi druge kolege mogle da govore, dakle, njih moram da upozorim da će se to desiti na „sveti nikad“. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Vladimir Pavićević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana predsednice Narodne skupštine, gospođo Gojković, poštovani gospodine Vujoviću, vi kažete da treba da menjamo Zakon o porezu na dodatu vrednost u cilju daljeg usaglašavanja zakona sa propisima EU. Ja sam to čuo jutros, pročitao u obrazloženju Predloga zakona,pročitao i u stenografskim beleškama i da vam kažem, ministre Vujoviću, saglasni smo, treba to da se radi. Druga stvar, gospodine Vujoviću, vi kažete da treba da menjamo ovaj zakon kako bi promet usluga smeštaja, na primer, u svim ugostiteljskim objektima bio oporezovan isto ili jednakom poreskom stopom, a ne različitim poreskim stopama, kao što je sada slučaj. Gospodine Vujoviću, saglasni smo, treba. Poštovana gospodo i gospodine Vujoviću, moram sada ovde da unesem malo dinamike nakon ovih uspavanki koje ste mogli da čujete od narodnih poslanika, pre svega, SNS i imam dve primedbe povodom ovog Predloga zakona. Vi predlažete strašno osnaživanje diskrecionih prava nadležnog ministra, upravo ovim Predlogom zakona, u ovom slučaju svojih ovlašćenja. Ja ću da vam navedem primere. Smatramo da to nije dobro i oko toga, ministre Vujoviću, nismo saglasni. Na primer, u članu 5. ostavlja se ministru da bliže uredi šta se smatra sekundarnim sirovinama. U članu 11. ostavlja se ministru da bliže uredi način utvrđivanja poreske osnovice. Imamo i čl. 12. i 19. Ministre Vujoviću, imamo strašno osnaživanje diskrecionih, ne bilo kakvih, nego diskrecionih prava nadležnog ministra. Uporedno smo posmatrali stvar i videli da u mnogim državama, naveli smo to u našim amandmanima, u obrazloženjima, da nije ta stvar tako definisana, nego je zakonski uređena ili pravilnikom, a ne da se u zakon stavlja da ministar može to da uredi tako. Podneli smo amandmane da bismo to promenili. Ja vas molim, ministre Vujoviću, da možda malo pažljivije pratite govore nas opozicionih narodnih poslanika, a ne samo uspavanke koje smo slušali do sada, jer smo imali jedno iskustvo, poštovana gospodo, da je jedan zakon koji je ovde usvojen, a za koji su glasali upravo ovi koji su čitali uspavanke, morao da se povuče iz procedure nakon što je bio usvojen u našoj Narodnoj skupštini, a mi smo upozoravali u govoru da to ne sme da se usvaja. Ministre Vujoviću, imam i drugu primedbu vezanu za ovaj Predlog zakona. Kaže ovako – radi sprečavanja zloupotreba vi predlažete da se uvede novi dokument koji se zove pregled obračuna PDV-a. Nismo saglasni oko toga i želim ovde da pojasnim naš stav zašto nismo saglasni. Vi predlažete uvođenje novog administrativnog dokumenta, ako nije tako, evo da čujemo objašnjenje, za poreskog obveznika uz objašnjenje da se tako reaguje na problem neefikasnosti poreske uprave, a mi smatramo, gospodine Vujoviću, da umesto da rešavate problem neefikasnosti poreske uprave, vi ovakvim predlogom u ovom Predlogu zakona opterećujete poreske obveznike dodatnim, a nepotrebnim propisima i onda još tvrdite da se time rešava neki drugi problem. Ja sam pažljivo čitao, konsultovao se sa našim ljudima iz našeg resornog saveta, dva puta, tri puta čitali i nismo verovali da ovo postoji. Ako smo gospodine Vujoviću mi nešto pogrešno protumačili vezano za ovaj dokument, pogrešili oko tumačenja, molim vas da mi sada kažete u čemu se sastoji to pogrešno tumačenje, a ako procenimo da mi ipak nismo to pogrešno, ja vas molim da onda pažljivo razmotrite amandmane, pročitate obrazloženja. Mi smo podneli osam amandmana na ovaj predlog zakona i moje očekivanje je da ćete vi da prihvatite svih osam amandmana, jer se nama čini da bi prihvatanjem tih amandmana ovaj zakon zaista postao dobar i obezbedio, evo da kažem gospodinu Babiću koji pažljivo sluša, da glasamo za ovaj predlog zakona po uslovom da se prihvate. Ministre Vujoviću, ja vas pozivam, kao što je gospodin Martinović preneo jednu informaciju malo pre, pozivam vas da se priključite u nedelju u četiri sata na jednom skupu ovde u Beogradu da se razbudimo malo, ministre Vujoviću.
Molim vas. Izvinite ministre, u vaše ime sam odgovorila. Reč ima ministar Vujović.
Tri konkretna odgovora. Vrlo rado ćemo pročitati i predložiti amandmane, ako ste već predložili vrlo ćemo rado pročitati i razmotriti i uvažiti. Drugo, možemo da razmatramo šta ulazi u taj dokument koji će biti deklarisan od strane obveznika u PDV sistemu. Ne znam da li ste gledali te dokumente, ali postojeći dokumenti su mene šokirali mnogo pre. Nekoliko godina pre nego što sam bio na ovoj poziciji sam pokušao da se prijavim da budem u jednom jednostavnom poslu izdavanja stana u PDV sistemu i bio sam šokiran da nisam čak termine koji se nalaze na tim formularima mogao da prepoznam. Bio sam šokiran time da se traži izveštaj o stanju zaliha u iznajmljivanju stana. Zaliha po definiciji nema. Ili još više time da je trebalo da kupim knjigu od sto formulara da bih mogao da ponesem nešto što glasi početno stanje zaliha nula, završno stanje zaliha nula, nema efekta zaliha za izlazak iz PDV sistema. Znači imao sam iskustva mnogo pre, vrlo konkretno. O čemu se ovde radi? Ovde se radi o tome da u većini zemalja, znači i mi tu sledimo evropsku praksu da onaj ko obračunava PDV koji i inače mora sve te cifre da napiše sebi da bi prijavio PDV ili je tražio povraćaj PDV, samo te iste relevantne cifre da napiše u formular. Time pomaže poreskoj upravi da vrlo brzo zna kako se došlo do PDV, ne da pogađa, umesto da ih šalje da donose fascikle, vade kompjuterske fajlove, to je već napisano. Mislimo da uradimo sve što možemo da taj sistem prijavljivanja bude potkrepljen aktivnim elektronskim tabelama u kojima će oni sami ako budu imali elektronsko računovodstvo, sami generisati te izveštaje da ne moraju skoro ništa da rade. Prema tome, ako je vaša primedba da time povećavamo posao, onda smo nešto pogrešno napisali i vrlo ćemo rado to pogledati. Znači, namera je potpuno suprotna, da oni u sklopu procesa vođenja računovodstva, prijavljivanja uvoza, prodaje, povraćaja to rade skoro automatski. Mislim da će biti vrlo skoro i automatski. Prema tome, svaka vaša primedba koja to može da poboljša na putu je naših namera. Znači, namera nam apsolutno nije da povećavamo birokratsku proceduru ili trošak, šta više predlažemo i to zakon dozvoljava da u onim sferama gde već postoji elektronski sistem mi dozvolimo ljudima da to konzistentno prijavljuju. Pročitaću vam postojeći Zakon o načinu plaćanja taksi član 10. gde se ista stvar odnosi, kaže – dokaz da je taksu platio, osim u slučajevima nekim posebnim, kada se uplata vrši u gotovom novcu, elektronski ili na drugi način. Znači da onaj neko ko je recimo preko Telenor banka ili neke druge banke koje imaju elektronsko plaćanje može da donese na telefonu potvrdu da je izvršio elektronsko plaćanje takse. Nema potrebe da se to štampa, da se podnosi odštampana kopija. Elektronska kopija je dovoljna pošto onaj broj kojim se potvrđuje plaćanje je dovoljan dokaz i dozvoliće poreskim organima i svim drugima da imaju uvid u to da je plaćanje stvarno izvršeno, isto kao i uvid na stanje žiro računa, tekućeg računa ili bilo kog drugog računa. Prema tome cilj nam je da to objedinimo i da omogućimo najjednostavnije plaćanje. Što se tiče ovih konkretnih predloga koje ste rekli, moram jednu stvar da kažem, to je moja druga današnja globalna primedba. Moramo da izađemo iz mentalnog stanja upravljanja zakonima. Diskrecija nije loša ako postoji kontrola i odgovornost. Znači ne možemo sve da prepišemo zakonima, uvek ćemo kasniti za događajima. Ne treba bežati od odgovornosti ako je bolje definisana zakonom, ako je cilj definisan zakonom, ako su instrumenti definisani zakonom i ako je merenje onoga što je time ostvareno definisano zakonom. Znači, ja sam protiv toga da pokušamo sve da definišemo zakonom, pošto ćemo se onda permanentno vraćati u Skupštinu i tražiti izmene zakona. Da vam dam analizu predmeta koji dolaze kroz moj odbor, a to je Odbor za privredu i finansije. Mi imamo stotine predmeta i da otuđujemo pojedinačne automobile u vrednosti od 2.000 evra. Ljudi, to nema smisla i time skidamo odgovornost za one ljude koji predlažu i odlučuju, to delegiranje do nivoa kada se više ne zna ko je odgovoran nije dobar način. Mnogo je bolje da šef neke poslovnice koja rashoduje automobil popiše i kaže molim vas evo vam izveštaj tehničkog pregleda kola ne prolaze, ona su za rashod, ja potpisujem da to treba da se rashoduje. Meni je to mnogo bolji sistem nego sistem ja znam ko je, dajte da delegiramo do premijera, do parlamenta i onda se na kraju uopšte ne zna ko za šta odgovara. Prema tome ja sam za to da se ne uzima previše diskrecije i previše odgovornosti, ali da nađemo pravu meru. Evo npr. kod sekundarnih sirovina možemo da potrošimo dva dana, da se iscrpimo u raspravi dok opredelimo šta je sekundarna sirovina a šta nije, gde su te linije razgraničenja. Treba reći principe i treba prepustiti odgovornost. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević, po Poslovniku.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, reklamiram član 107. stav 1. i 2. U stavu 1. govornik mora da poštuje dostojanstvo Narodne skupštine, u stavu 2. između ostalog je zabranjeno korišćenje uvredljivih izraza. Moj prethodni kolega govornik narodni poslanik gospodin Pavićević je u svom govoru akademski čestito pokušao da uvredi narodne poslanike. Dva puta je upotrebio izraz da narodni poslanici čitaju uspavanke. Nije to uradio jednom, to je uradio dva puta i ja sam to doživeo kao uvredu s obzirom da nisam primetio da je bilo ko čitao neku uspavanku. I da je čitao, mislim da je povređeno dostojanstvo Narodne skupštine s obzirom da nije imao ko da zaspi sa one druge strane, sem kolege Pavićevića. Stoga takođe smatram da je uvredljivo kada sa tog mesta govori – mi opozicioni poslanici, a on je sam. Da li on to sam sebi persira ili se njemu priviđaju neki poslanici koji nisu tu? Za mene je pravo iznenađenje da ni kolega vincijer nije hteo da ga sluša, dakle ostao je potpuno usamljen. Mislim da korišćenje izraza – mi opozicioni poslanici u trenutku kada je sam nije primereno i nije akademski čestito. Kolega Pavićević je pokušao da nas uvredi, to nije uspeo, ali zbog poštovanja ako nas neko ne poštuje naša je obaveza da se suprotstavimo svakom tome koji ne želi da nas poštuje a ne možemo da ga sprečimo u tom nepoštovanju i stoga treba koristiti odredbe Poslovnika član 108. i 109. Ne tražim da se o tome glasa. Verujem da je u svojoj živahnosti i akademskoj čestitosti on više napravio lapsuse nego što je ozbiljno mislio da je neko ovde čitao uspavanke.
Reč ima narodni poslanik Vladimir Pavićević, po Poslovniku.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani ministre Vujoviću, poštovana predsednice Narodne skupštine, smatram da je malo pre povređen član 103. Poslovnika Narodne skupštine kojim se definiše pravo narodnog poslanika da se javi za reč po povredi tog Poslovnika. Prethodni govornik je jednu reč koju sam ja zaista upotrebio, a ta reč glasi uspavanka, nazvao ružnom rečju. Poštovana gospodo, to nije ružna reč. Uspavanke se recituju deci pred spavanje, zašto bi to moglo da bude ružno? U rečniku srpskog jezika kaže se da je uspavanka pesma kojom se uspavljuje neko. Moja namera je bila da poručim ministru Vujoviću, predsednice Narodne skupštine, gospođo Gojković, da su poslanici SNS-a hteli danas tokom sednice ministru Vujoviću da šalju samo lepe reči i poruke, a ja smatram da narodni poslanik ima obavezu da kada se susreće u Narodnoj skupštini sa jednim ministrom, koji je uvek predstavnik izvršne vlasti, da tu priliku treba da koristi, to je njegova obaveza, da ga malo preispita, da malo kritikuje tog ministra, a ne, poštovana predsednice Narodne skupštine, gospođo Gojković, da ovde svi redom iz vladajuće koalicije pripremaju uspavanke. Dakle, ne radi se o ružnoj reči, ne radi se o neparlamentarnom izrazu, ne radi se o pokušaju da se uvredi da se uvredi bilo ko, već se radi o podsećanju na to šta su prava i šta su dužnosti narodnih poslanika u našoj Narodnoj skupštini kao centralnoj političkoj instituciji i to je za pohvalu, gospođo Gojković, ja mislim, a ne za pokudu. Hvala.
Hvala što ste se izvinili poslanicima i što ste objasnili da ste hteli da pohvalite govore poslanika koji su govorili pre vas, te smatram da u stvari Poslovnik nije ni povređen. Vi ste se samo izvinili kolegama, a propustili ste lekciju na vašem fakultetu šta je vladajuća većina i koga podržava, a šta radi opozicija, ali o tome drugi put. Reč ima narodni poslanik Zoran Babić, replika na prvo obraćanje Vladimira Pavićevića. Izvolite.
Gospođo predsednice, gospodine ministre, nije bila iskrena namera gospodina Pavićevića kada je govorio o uspavankama. Ono što njemu smeta, to su govori koje narodni poslanici iz svih poslaničkih grupa, pa i iz poslaničke grupe SNS pročitaju. Neko će govoriti iz glave, neko će govoriti tako što će čitati pripremljeno par dana ili par sati unapred vredno, marljivo i odgovorno. Ne treba se tome smejati, ne treba to nazivati bilo kakvim uspavankama, već pohvaliti sve ljude koji odgovorno čitaju zakone i na osnovu toga pripreme odgovarajuće govore u Narodnoj skupštini. Pozvao bih kolegu Pavićevića, promotera akademske čestitosti, da postanemo zajedno promoteri i poslaničke čestitosti, jer da ima poslaničke čestitosti ne bi se na taj način obraćali jedni drugima. Da ima akademske čestitosti, sada bi umesto uslovljavanja prihvatanja amandmana glasanja određenih zakona… Pridružio bih se čestitkama koje je malo pre u ime SNS, u ime poslaničke grupe uputio gospodin Aleksandar Martinović gospodinu Aleksandru Vučiću, Vladi Republike Srbije na velikoj pobedi koju je ostvarila otvaranjem granica i za sve vrste prevoza sa Republikom Hrvatskom. Pobedi koja je ostvarena diplomatskim putem, pobedi koja je ostvarena na jedan diplomatski i civilizovan način, pobedi na koju dobijamo podršku od svih građanki i građana Republike Srbije, ali i od strane međunarodne zajednice. Da ima akademske čestitosti, gospodin Pavićević bi se pridružio tim čestitkama. Da ima akademske čestitosti, ne bi pozivao na proteste pred investitorima, već bi te investitore dočekao na crvenom tepihu, kao i svuda na svetu.
Vreme, zahvaljujem. Izvolite, dve minute.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana predsednice Narodne skupštine, gospođo Gojković, poštovani ministre Vujoviću, nekoliko je sada napomena koje želim da saopštim u replici povodom govora i ministra Vujovića i, naravno, gospodina Babića. Najpre, naša je ideja, pošto je gospodin Babić rekao da ne bi trebao gospodin Pavićević da piše amandmane, pa da uslovljava glasanje o predlogu zakona prihvatanjem amandmana, pa nego šta ćemo da radimo? Ako mi smatramo da nešto treba da bude bolje, pripremimo amandman, podnesemo amandman, pa ne možemo da kažemo – ovo naše je bolje i onda neću da glasam tada, nego ću glasati sada. Pa ne može, poštovana gospodo. Ministre Vujoviću, gospodine Babiću, mi smo u amandmanima predložili izvesne mehanizme koje treba da vode ka efikasnoj poreskoj upravi i smanjenju opterećenja poreskih obveznika vezano za ovaj prvi predlog zakona. Na osnovu govora gospodina Vujovića, ja sam razumeo da bi ti mehanizmi njemu mogli da budu prihvatljivi. Pa, da sačekamo ponedeljak i amandmansku raspravu da vidimo stav gospodina Vujovića, pa da se onda izjasnimo o predlozima zakona. Ili, gospodin Vujović kaže – mentalno stanje upravljanja zakonima. I državom, gospodine Vujoviću. Pa mi smo napisali – na osnovu uporedne prakse, da poresku osnovicu npr. zakonom definišu u Bugarskoj, u Češkoj, u Slovačkoj, u Mađarskoj, u Letoniji, Poljskoj. Mi smo videli da ovde ne možemo sada na osnovu ovog predloga zakona to zakonski, ali možemo definisanjem obaveze, definisanjem pravilnika o tome, pa da ne može ministar tek onako, nego da ministar ima obavezu da definiše pravilnik. Ja mislim, ministre Vujoviću, da bi to takođe moglo da bude prihvatljivo za vas. Sa strašnom pažnjom i nestrpljenjem čekam ponedeljak da čujem stav sada ministra Vujovića, ali i predstavnika vladajuće većine ovde.
Delimo isto nestrpljenje. Zahvaljujem, poštujte vreme. Reč ima narodni poslanik Zoran Babić. Izvolite.
Gospodin Pavićević, a namerno kažem gospodin Pavićević da bi mu dao još jednu priliku da čestita Vladi i Aleksandru Vučiću na izvanrednoj pobedi koju smo ostvarili otvaranjem granica, ali na jedan diplomatski način, na jedan civilizovan način, daje neke različite aršine, duple aršine. Naravno da je svakom narodnom poslaniku, ne samo dozvoljeno, već mu je i posao da piše amandmane, ali isto tako, gospodine Pavićeviću, posao je narodnog poslanika i da piše govore. Kada vi pišete amandmane, onda je u redu, a kada narodni poslanici SNS-a napišu govore, to su za vas uspavanke. Nemojte, dupli aršini su loši bilo gde. S druge strane, evo prilike, gospodine Pavićeviću, da ima akademske čestitosti, pa da sada ustanete i da se pridružite i da kažete – da, treba pogledati konferenciju za novinare predsednika Vlade Aleksandra Vučića večeras u 21.00 sat i čuti sve detalje oko izvanredne pobede koju smo na diplomatski način ostvarili u ovom sporu ničim izazvanim od strane Beograda, a ne nekim protestima kojima se dočekuju investitori. Pa, zamislite da vi bilo gde u civilizovanom svetu pozivate na proteste one ljude koji donose milijarde evra investicija, hiljade i hiljade radnih mesta, menjanje geografije Beograda, menjanje geografije Srbije na kraju krajeva. Zato što će hiljade ljudi naći posao kroz taj projekat. Jedino to ne odgovara onima koji najavljuju neku novu nacionalizaciju, kao danas gospodin Borko Stefanović, koji najavljuju neke nove sporove, koji ne priznaju Ustavni sud Srbije, Ustavni sud gde su oni doneli Zakon o Ustavnom sudu, gde su oni birali sudije Ustavnog suda. Sada kada im ne odgovara ili su želeli drugačiju presudu, onda će krenuti i protiv nezavisnosti pravosuđa.
Vreme, zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Vladimir Đukanović. Izvolite.
Hvala. Apropo ovog zakona gde ima mnogo toga suštinski, a nažalost ne vidimo šumu od drveća, pričamo o nekakvim stvarima koje su možda benigne, odnosno imamo kritiku radi kritike i sve ovo vreme krize oko granice sa Hrvatskom mi smo imali od strane kolega preko puta kritiku radi kritike. Eto, čisto da se negde pojave u medijima, a mi imamo nešto što moramo da pohvalimo. Evo, ja ću vas pohvaliti, gospodine Vujoviću, i uopšte Vladu što ovo uvodi u ovom Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o PDV, a to je što će se ubuduće i stranci oporezivati, odnosno strane firme, a posebno ovo uvođenje poreskog punomoćnika. To je nešto što je izvanredno i što je dobro i neće moći niko više da izbegava plaćanje poreza, a da ovde ostvaruje itekakav profit. Posebno mi se dopada ovo u sferi energetike, gde smo mi imali jednu zaista neverovatnu situaciju, imali smo tzv. trgovce strujom, zapravo preprodavce koji su osnovali npr. firmu negde u Velikoj Britaniji, na nekim Devičanskim ostrvima ili već ne znam gde. Onda našu struju kupuju u letnjem periodu, preprodaju nam u zimskom, a za to vreme tu istu struju prebacuju u nekim drugim državama i ne plaćaju nikakav porez ovoj zemlji. Tako da, ovo je dobro što se uvodi i ovo je zaista za svaku moguću pohvalu. Mislim da je čak hrabro, jer ne znam da li ste imali neke pritiske, da li je Vlada uopšte imala neke pritiske s obzirom da ovo mnogima neće odgovarati, ali ovo je zaista za svaku pohvalu i ovo pokazuje da mi jesmo jedna ozbiljna država pre svega. Samim tim, ja ovo nikako ne mogu da nazovem, niti želim da nazovem da je ovo nekakva pre svega pobeda jedne zemlje nad drugom. Ovo je pobeda zdravog razuma, a meni je drago što je taj zdrav razum predvodila Srbija, Aleksandar Vučić, i ovo je pokazatelj da ne možete u svetu da se ponašate divljački, kao što je to radio gospodin Milanović. Znači, morate da poštujete neka pravila, neke procedure, neke zakone, neke međunarodne akte koje ste potpisali jer ako to ne radite, pokazujete, pre svega, da je vaša država neko ko to ne poštuje i samim tim opadate u očima investitora. To je dobro što sve više investitora ide u Srbiju, a ne ide u Hrvatsku, zato što mi ipak pokazujemo neku vrstu ozbiljnosti, a opet kažem, taj zdrav razum je pobedio danas i mi smo predvodnici tog zdravog razuma i mislim da i na Balkanu zapravo smo se iznedrili, kao država, koja zapravo, iako čak nije članica EU, ali suštinski se pokazala mnogo ozbiljnijom nego neke druge zemlje članice EU. Ovakav jedan zakon koji sada ovde donosite, odnosno koji nama predlažete, koji ćemo mi izglasati, jeste usklađivanje sa praksom EU, ali je zaista nešto što je daleko bolje definisano u odnosu na neke druge države koje imaju takođe njihove zakone o PDV-u. Inače, moram da vam kažem, gospodine Vujoviću, posebno oko Poreske uprave, mi ovde sada slušamo svakojake kritike, a niko neće da kaže da, ja ne pamtim, evo, u poslednjih možda 10 ili 15 godina, Poreska uprava nikad bolje nije radila. Mi nikada nismo imali veću naplatu poreskih prihoda. To je zaista nešto za svaku pohvalu. Da ne pričam o drugim inspekcijama, Inspekciji rada itd.Znači, ne pamti se ovako dobar pristup, jedino što je problem što u samoj Poreskoj upravi vi imate manjak ljudi u operativi, odnosno ljudi na terenu. Mi imamo prepunu administraciju koja je sumanuta, suluda, ali nemamo ljude na terenu. Recimo, samo u opštini Voždovac, na primer, gde ja živim, imate u Poreskoj upravi četiri radnika koji rade na terenu. Nema šanse da pokriju celu opštinu Voždovac, ne postoji nikakva šansa da to pokrijete. Možete da zamislite kako je, recimo, u Novom Beogradu ili u nekim drugim sredinama gde jednostavno nema dovoljno ljudi. Mislim da ne bi bilo loše da se razmisli da ove ljude što imamo u administraciji sada, a imamo, činjenica je, prekobrojnu administraciju, može da im se ponudi da se prekvalifikuju, pa da, recimo, pređu u neku od tih inspekcija i da tu zaista još više poboljšamo rad i Poreske uprave i Inspekcije rada i nekih drugih inspekcija, koje su sada krenule i te kako da rade. Inače, sama Poreska uprava, u vreme onih s kojima je uvaženi kolega u koaliciji, je služila da se udome partijski kadrovi, a ništa nije radila pod milim Bogom, jer kada vidite listu tajkuna koji godinama nisu plaćali nikakav porez ovoj državi niti ih je iko kontrolisao, onda vam je jasno kao dan, da zapravo ta Poreska uprava ništa nije radila, više je služila da, eto tako, se udomi neki partijski kadar i da se kaže da to postoji. Od momenta, zapravo, kada je ukinuta SDK, koji je inače bio jedan dobar sistem, da se ne lažemo, kada je to ukinuto i kada je to uništeno, mi smo napravili jednu instituciju koja, sve do negde prošle godine, polovinom prošle godine, nije radila suštinski svoj posao uopšte. Ovo što sada se radi je zaista nešto za svaku pohvalu, sa ovakvim izmenama, s obzirom da u samom obrazloženju zakona se navodi da ćemo imati veće poreske prihode, naravno, kada zahvatite plus i uvedete kategoriju poreskog punomoćnika, da mora da ima te veće poreske prihode, ovo je apsolutno za svaku pohvalu. Još jednom kažem, baš uz slast ću večeras u 21.00 čas da gledam tu konferenciju za štampu, zato što je pobedio zdrav razum koji predvodi Aleksandar Vučić i Republika Srbija. Hvala.
Hvala. Na listi više nema prijavljenih. Da li neko, u skladu sa članom 96, želi da govori? (Ne.) Dajem reč ministru Vujoviću. Izvolite, ministre.
Samo sam kratko hteo da preciziram. Očigledno da nisu svi bili u sali tokom cele današnje diskusije. U jednom momentu, na početku ove sesije, rekao sam vrlo jasno obećanje, prvo, da će prečišćen tekst biti raspoloživ u štampanom, elektronskom i svakom drugom obliku, dostupan svim poreskim obveznicima na sajtu neposredno posle objavljivanja zakona. Drugo, ono što je novina, imaćemo jedinstveni pravilnik koji će ne samo biti objavljen na sajtu Ministarstva i Poreske uprave, nego će na jednom mestu da objedini sve formulare, sva uputstva i, nadam se, u besplatnom elektronskom vidu sve formulare koji će pomagati poreskim obveznicima da, po ovom zakonu, vode računovodstvo, prijavljuju porez i sve ostalo. Što se tiče konkretno vašeg komentara koji se odnosi na član 31, ovde je reč o tome da ako se osnovica za oporezivi promet dobara i usluga smanji ili poveća, onda na kraju je dodat pasus – ministar bliže uređuje ispravku odbitka prethodnog poreza kod izmene osnovice. E, to će biti uređeno jedinstvenim pravilnikom. Možda je tu moglo da se kaže – će jedinstvenim pravilnikom urediti to, ali mislim da se to podrazumeva. Neće ministar određivati pojedinačne slučajeve, nego metod kojim će Poreska uprava dozvoljavati da se promeni ta osnovica. Drugim rečima, kada budemo radili bilo šta što se tiče NPL-ova, otpisa vrednosti ili bilo čega drugoga, na šta je već plaćen porez, mora da postoji procedura koja svima garantuje da neće biti zloupotreba jer neko može da kaže da je sve propalo i da na osnovu toga ima pravo na potpuni povraćaj PDV-a. Znači, moramo da izbegnemo takve situacije. U tom smislu će metodologija definisati šta je to, a ranije smo imali dosta krut postupak u kom se tražila sudska presuda u kome je neko nešto ili izgubio, ili je bilo smanjeno ili nije bilo utuženo ili je bilo utuženo, da bi se izmenila vrednost. Mislimo da je to nepraktično. Prema tome, ponavljam, zakoni treba da definišu okvir, principe, ciljeve, a svako mora da prihvati svoj deo odgovornosti u sprovođenju zakona, inače ćemo biti zatrpani zakonima. Imaćemo abdiciranje od odgovornosti, a to nije dobar način upravljanja i to nije dobar način ni za Srbiju ni za bilo koju drugu zemlju. Znači, zakoni će ostati da važe, ali moraju da definišu okvir i principe. Hvala lepo.
Zahvaljujem. Saglasno članu 98. stav 4. Poslovnika, zaključujem zajednički načelni i jedinstveni pretres o predlozima zakona iz tačaka 1, 2, 3. i 4. dnevnog reda. Nastavak sednice i rasprava po amandmanima je 28. septembra, u ponedeljak, u 12.00 časova. Takav je dogovor napravljen.