Так, запросіть, будь ласка, народних депутатів до сесійної зали, хто ще не встиг підійти. Прошу підготуватися, шановні колеги, до реєстрації. Ввімкніть систему „Рада”. [[16:02:39]] Зареєструвалися в сесійній залі 405 народних депутатів. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, продовжуємо розгляд питань визначених. Дві фракції, фракція БЮТ і „Реформи і порядок” вимагають перерву відповідно до статей Регламенту для узгодження позицій. Якщо ви готові з заявою. Олег Григорович, ви будете виступати? Будь ласка, Білорус Олег Григорович заяву виголосить від імені двох фракцій.
Заява фракції Блоку Юлії Тимошенко з приводу проведення аукціону по „Криворіжсталі”. Чесний і прозорий, відкритий аукціон з продажу „Криворіжсталі”, ініційований урядом Юлії Тимошенко відбувся, незважаючи на шалену протидію незаконних власників і тих депутатів та тіньовиків, які паразитували на доходах „Криворіжсталі”. Проведення чесного конкурсу, це ще один приклад ефективної діяльності уряду Юлії Тимошенко. 24 мільярди гривень за один комбінат, це більше, ніж було отримано в ході приватизації майже всієї української економіки, яка пройшла протягом 1994-2004 року під керівництвом Кучми. 24 мільярди – це найвища ціна за один приватизаційний об’єкт отримана за всю історію приватизації на пострадянському просторі. 24 мільярди гривень, запропоновані на аукціоні іноземною компанією вщент рознесли фальшиві звинувачення на адресу Юлії Тимошенко, нібито погіршення інвестиційного клімату в Україні. Аукціон підтвердив правильність таекономічну ефективність курсу уряду Юлії Тимошенко на повернення в державну власність низки великих підприємств. Блок Юлії Тимошенко визнає недоторканість приватної власності, але ніколи не визнає недоторканості вкраденого майна народу України. Фракція Блоку Юлії Тимошенко вимагає: встановити жорсткий громадський контроль за витратою отриманих коштів; спрямувати отримані кошти з аукціону на збалансування пенсійного фонду та повернення заощаджень громадянам України; утворити у Верховній Раді Тимчасову слідчу комісію з питань перевірки фактів корупційних дій, зловживань службовим становищем з боку посадових осіб; дати доручення Генеральному прокурору України і іншим провести розслідування та притягнути до кримінальної відповідальності посадових осіб, причетних до організації першої відверто злочинної приватизації «Кріворіжсталі» за відверто заниженими цінами та осіб, які свідомо у змові з ними купували у 2004 році «Кріворіжсталь» за ціною, яка виявилась заниженою в шість разів. Дякую.
Михайло Мельничук, мікрофон будь ласка.
Дякую, Володимир Михайлович! Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область, Всеукраїнська спілка власників земельних та майнових паїв. Шановний Володимир Михайлович, я звертаюсь до вас. Ви дали доручення бюджетному комітету розглянути проект закону, який внесений мною і паном Олуйком. Мова йде про форс-мажорні обставини, зміни до бюджету 2005 року про форс-мажорні обставини. Володимир Михайлович, податкові адміністрації зараз на місцях просто тероризують селян. Ми розуміємо, що вилучення такого положення як форс-мажорні обставини поставило селян на колона. Я би вас просив, можливо, цей законопроект включити до порядку денного завтра, бо я розумію, що сьогодні, в четвер або п’ятницю і розглянути обов’язково. Я певен в тому, що в цій фракції підтримають даний законопроект.
Я прошу секретаріат підготувати інформацію, в якій стадії розгляду перебуває цей законопроект з тим, щоб Верховна Рада могла визначитися щодо подальшого розгляду запропонованого проекту закону Михайлом Мельничуком. Шановні колеги, оголошується до розгляду Проект Закону про внесення змін до законів України з питань загальнообов’язкового державного соціального страхування, реєстраційний номер 7148. Доповідач голова Комітету з питань соціальної політики та праці Хара Василь Георгійович.
Уважаемые коллеги, законодательная инициатива появилась, учитывая четырехлетний опыт работы у фондов социального страхования, и по нескольким причинам назову самые главные: 1. Необходимость адаптации украинского законодательства к законодательству Европейского Союза, то реализация того закона, который мы с вами приняли. Во всей Европе фондами социального страхования управляют две стороны: работодатели и профсоюзы. Кстати, управляют очень успешно в отличии от нас, особенно в Германии, чье модель внедряем у себя. 2. Двухстороннее управления – это залог соблюдения законодательства об общеобязательном социальном страховании. На сегодняшний день, к сожалению, главный нарушитель законодательства в этой сфере – государство. Государство наглым образом нарушает законы и деребанит, специально переробляю этот термин, как любит выражаться наш министр финансов Виктор Пинзенык, финансовые средства фонда через законы о Государственном бюджете. Лишь за последние время у фонда от несчастного случая на производстве изъято свыше 300 миллионов гривен, фонд по безработице – свыше 500 миллионов, фонд по временной потери трудоспособности – около 700 миллионов. При чем, в том числе и за последнее время, в связи с введением пособия на рождение ребенка по 8 тысяч, мы с вами предусмотрели в бюджете всего на компенсацию 158 миллионов, а нужно свыше 700 миллионов. Государство в лице Кабинета Министров по сути осуществляет диктат над правлениями Фонда социального страхования, используя исполнительная дирекция, в том числе, я могу, прежде всего, в кадровых вопросах. Через очередной проект бюджета на 2006 год осуществляется очередной и незаконно вмешивается в финансовую деятельность Фонду социального страхования. Сокращаются страховые взносы за счет работодателей. По Пенсионному фонду в проекте так полтора процента. Фонд страхования от несчастного случая 0,2 процента. Фонд по безработице 0,3. Хочу сказать, что все эти фонды и так на ладан в финансовом смысле дышат. Кабинет Министров пошел дальше. Он дошёл до того, что отменяет финансирование Новогодних утренников и детских Новогодних подарков, что вызывает возмущение всех, всего населения и мы получаем тысячу писем в наш комитет. Кабинет Министров уже устанавливает цены как им заблагорассудиться на санаторно-курортное лечение, которых проходит оплата за счет Фондов социального страхования и так далее. Следующая причина. Двухстороннее управление - это путь нахождение достойного компромисса двумя сторонами. Сегодня не единичный случай, когда срывается заседание и не решается вопрос из-за бойкота одной стороны, потому что две другие стороны находятся в сговоре. Если мы действительно строим гражданское общество, давайте следовать логике, поскольку в эти фонды вносят финансовые средства только работодатели наемные работники, то пусть они и управляют этими фондами. Уважаемые коллеги, комитет просит поддержать его решение о переводе на управление Фонда социального страхования на двухсторонней основе. [[30 секунд буквально]] Поддерживают это решение все без исключения объединения работодателей Украины, все объединения профсоюзов. Положительно оценивает и его Научно-экспортное управление Верховной Рады. Давайте сделаем еще один шаг в сторону цивилизованных отношений в нашем государстве усовершенствуем управление важнейшей системы социальной защиты Украины – системы социального страхования и не будем продолжать ее разрушать, как это пытается делать отдельные деятели исполнительной власти. Спасибо за внимание, просьба поддержать данный законопроект в первом чтении.
Дякую, Василь Георгійович. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, в нас є одначе проект Постанови Верховної Ради України про неприйнятність цього проекту – проекту Закону про внесення змін до законів України з питань загальнообов’язкового державного соціального страхування. Автор - Микола Одайник. Є Микола Одайник? Будь ласка, аргументуйте, ми тоді проголосуємо, якщо Верховна Рада підтримає ваше рішення, тоді не буде предмету нашого, нашої дальшої роботи над цим законопроектом. Будь ласка.
Микола Одайник, „Наша Україна”, Вінниччина. Шановний головуючий, шановні колеги, шановні радіослухачі, доброго дня вам, доброго всім здоров’я. Ми знаємо, що 3-го березня 2005 року, тільки що автор доповідав, був внесений законопроект за номером 7148 про внесення змін до законів України з питань загальнообов’язкового державного соціального страхування. Зазначеним законопроектом пропонується внести зміни до законів у сфері загальнообов’язкового державного соціального страхування, яким передбачається формувати склади правління та наглядових рад на двосторонній основі, а не на трьохсторонній, так як передбачено законодавством. При чому, формувати на двосторонніх представників профсоюзів та роботодавців без участі держави. За державою пропонується залишити тільки здійснення контролю за діяльністю фондів загальнообов’язкового державного соціального страхування. Згідно інформації головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України, навіть в країнах ЄЕС останнім часом є нарікання на низьку ефективність та слабкий контроль управління фонду на громадських засадах. І це, звичайно, зрозуміло. Як можна пояснити? Це поясняється тим, що прийняття принципових рішень відбувається особами, які не несуть ніякої відповідальності. Тому представте собі те, що відбувається, навіть, у країнах ЄЕС, що буде відбуватися у нашій державі, коли ми будемо приймати всякі, будуть прийматися рішення двома сторонами без відповідальності. Тому, враховуючи зазначене та відповідно до статті 3.5.1. Регламенту Верховної Ради України пропоную визнати неприйнятним проект Закону України про внесення змін до законів України з питань загальнообов’язкового державного соціального страхування. Дякую. І дякую тим, хто мене перебивав.
Шановні колеги, прошу уваги. Я зараз поставлю на голосування проект постанови Верховної Ради України про неприйнятність проекту Закону України про внесення змін до законів України з питань загальнообов’язкового державного соціального страхування. Реєстраційний номер 7148/П1. Прошу визначатися. [[16:15:43]] За-62 Рішення не прийнято. Переходимо до обговорення проекту закону. Прошу показати на табло прізвища народних депутатів, що записалися для участі в дебатів. Юрій Кармазін, фракція „Наша Україна”. Підготуватися Михайлу Мельничуку.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, безумовно, законопроект, який пропонує зміни до основ законодавства про загальнообов’язкове державне страхування, а також законів України про загальнообов’язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві і професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, до Закону про загальнообов’язкове державне страхування на випадок безробіття, про загальнообов’язкове державне соціальне страхування у зв’язку з тимчасовою втратою працездатності і витратами, зумовленими народженням та похованням, безумовно, цікаві. Цікаві вони тим, що пропонується викинути, так я б виразився, із складу правлінь наглядових рад страхових фондів представників держави. Цим ми доб’ємося більшого контролю чи меншого? Нас переконують, що більшого. Я в цьому абсолютно не переконаний. Навпаки, я переконаний, що контролю буде менше. Нам приводять за аргумент, що сьогодні ці фонди роздерібаніваються. Да, дійсно, ці фонди використовуються не завжди за призначенням. А що в нас за призначенням сьогодні використовується? Податок на додану вартість, який повертається фіктивним фірмам, то є прямі розкрадання, і то, сьогодні спокійно сидить голова Податкової Адміністрації, пан Кирєєв працює. А ми говоримо, що в нас страхові фонди, тут копійки кудись не туди йдуть. Зменшувати вплив держави, я вважаю, в даному випадку таким, що не відповідає суспільним інтересам держави. І я вам скажу, що висновку Головного науково-експертного управління є такі строчки: „Отже, на наш погляд, на даний час реалізацію запропонованих принципів управління на двосторонній основі навряд чи можна вважати актуальною, оскільки, існуюча в Україні система загально обов’язкового державного соціального страхування, насамперед, потребує уніфікації на посилення контролю за цільовим використанням коштів”. Ось чого не вистачає державі, це я процитував висновок. Ось чого не вистачає державі, державі не вистачає контролю і нагляду за цим контролем. Я сподіваюсь, що нагляд буде забезпечувати той генеральний прокурор, якого ми будемо тут затверджувати. А щодо контролю, то в нас вже є достатня система органів контролю, просто які не виконують сьогодні своїх функцій. Що стосується того, що в законі про бюджет забирається те чи інше, це від нас з вами залежить від того, чи дамо ми це уряду робити. Таким чином, я не буду підтримувати прийняття цього закону. Мені здається, що він передчасний, пане Сухий, так він є передчасним.
Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України. Підготуватись Юрію Соломатіну.
Фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область, Всеукраїнська спілка власників земельних та майнових паїв. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, шановні радіослухачі. Фракція Соціалістичної партії на сьогоднішньому обговоренні на засіданні фракції мала різні думки. Але ще хотів би сказати, що ми так, практично, і не визначилися, підтримувати, чи не підтримувати даний законопроект. Ми вважаємо, що думка авторів законопроекту і його прийняття, сприятимуть вдосконаленню правління з нагляду в системі загальнообов’язкового державного соціального страхування. Але, запропонований механізм управління фондами загальнообов’язкового державного страхування, не відповідає моделі соціального партнерства, яка реалізується в Україні. Згідно чинного законодавства, крім роботодавців та об’єднань, активним учасником розробки, прийняття та застосування соціально трудових норм, є держава. Вона є, також, потужним платником внесків на обов’язкове державне соціальне страхування в якості роботодавця. Бюджети фондів, соціальне страхування, значною мірою формуються за рахунок коштів державного бюджету для здійснення окремих соціальних виплат. За таких обставин, виключення представників держави зі складу правлінь та наглядових рад, зазначених фондів, є недоцільним. Тому фракція не буде підтримувати даний законопроект. Дякую за увагу.
Володимир Єщенко, будь ласка, фракція комуністів. Підготуватися Надразі.
Шановні товариші, Єщенко, фракція комуністів. Проект Закону України про внесення змін до законів України з питань загальнообов’язкового державного соціального страхування від 3 березня 2005 року фракція комуністів буде підтримувати. Тому що цей Закон дає можливість працівникам профспілок та роботодавців двостороннє управління фондами соціального страхування. В першу чергу, це відноситься до Закону про загальнообов’язкове державне соціальне страхування, а також Законів України про загальне обов’язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, яке спричинило втрату працездатності, про загальне державне соціальне страхування на випадок безробіття, про загальне обов’язкове державне соціальне страхування у зв’язку з тимчасовою втратою непрацездатності та витратами, зумовленими народженням та похованням, про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування. І я думаю, що у залі всі підтримають це, тому що наша держава, міняються уряди, але цими фондами користуються і, нажаль, ми знаємо, що багато скаржень іде від підприємців, йде від людей про те, що ці виплати не забезпечуються у повному обсязі. І дивуватись тому нічого, тому що наша держава і уряди, які міняються, вони не витримують даже міждержавні стосунки і в першу чергу це відноситься до Туркменістану. Ви знаєте, коли показали по телебаченню, коли туркмен-паша, президент Туркменістану вичитував нашого прем’єра Юрія Івановича Єханурова за те, що Україна поставила 4 тепловоза, які були уже в користуванні, підкрашені, то не соромно нам було дивитися на ці факти. І вот у мене в руках газета. Називається вона „Нейтральный Туркменистан», передали із Туркменістану. Тут цей туркмен-паша і він, він сьогодні заявляє, що газу не буде на Україні, їдьте до Росії і погоджуйте з нею ціни і поставки. Оце наша незалежність, оце наші підходи. Тому я за те і наша фракція, що треба дати можливість профспілкам і роботодавцям контролювати ці фонди і бути у цих, представниками у цих фондах. Тому я думаю, що це рішення правильне і в першому читанні ми його підтримаємо.
Василь Надрага, фракція Народної партії.
Василий Надрага, Народный блок Литвина. Уважаемые коллеги, хочу обратить ваше внимание, о чем мы сегодня говорим. Согласно действующего законодательства сегодня социальными фондами, в которые делаются отчисления как работодателями, так и работниками, управляются на трехсторонней основе. То есть третья часть представителей профсоюзов как представителя работающих, третья часть – это представители работодателей в лице Федерации работодателей, и третья часть правления этих органов являются представители государства, назначенные Кабинетом Министров. Есть проблемы, безусловно. И абсолютно правильно здесь поднимался вопрос о том, что мы не можем позволить, чтобы вот эти страховые взносы, которые делаются в эти фонды, государство каким бы то ни было образом изымало и направляло на свои нужды. Это правда. Но, с другой стороны, уважаемые коллеги, если мы сегодня уведем из-под государственного контроля эти фонды, то мы с вами получим в 2006 году 81 миллиард, подчеркиваю, 81 миллиард гривен, которыми будут управлять две стороны – работодатели и работники. Мало этого, они будут управлять деньгами, за которые несет государство. По Закону о пенсионном обеспечении, по Закону о занятости, по Закону о потере трудоспособности и всех-всех остальных. В итоге мы можем получить картинку, когда 16 процентов внутреннего национального валового продукта, а то есть 81 миллиард гривен, по которым обязательства перед людьми несет государство, будут распределять кто угодно и без государственного участия. Исходя из этого логики, из ссылок на то, что Международная организация труда якобы предусматривает своей конвенцией эти подходы. Хочу обратить ваше внимание, что конвенцией Международной организацией труда в статье 72 предусматривается, что в социальной обеспечении участвует и государство, его представители. Поэтому мы сегодня можем с вами и проголосовать. Но. Проголосовав за это, мы должны поставить себе самим оценку и знак вопроса. Почему? Потому что тем самым мы должны себе будем ответить, кто возьмет от имени государства обязательство на 81 миллиард гривен, например, в будущем году, и каким образом государство перед населением 47 миллионов будет выполнять свои обязательства, если в контроле и деятельности этих фондов государство не будет принимать участие. Мы по факту оставляем население без социальной защиты: по занятости, по трудоспособности, по инвалидности, по пенсионному обеспечению. Считаю, что этого допустить мы не можем. Поэтому данный законопроект нет смысла принимать даже в первом чтении. Спасибо.
З мотивів. Ярослав Сухий. Я бачу все. Потім Черняк, якщо Черняка немає, Шибко. Ігор Шурма.
Дякую. Ярослав Сухий, Запоріжжя, фракція політичної партії „Регіони”. Шановні колеги, законодавча пропозиція щодо формування страхування страхових фондів на двосторонній основі: представники роботодавців і найманих працівників через профспілки має свою логіку і конкретні причини, конкретні історичні причини. Тому і написаний цей закон. Перше. Двостороння основа переважає в соціальній практиці більшості країн ЄС. Мені не зрозумілий грубий наїзд на практику євро інтеграції з боку фракції „Наша Україна”. Друге. Такі підходи більше відповідають завданням реалізації стратегії розбудови громадянського суспільства. І третя. Навіть якщо цей законопроект не пройде, по настроях залу я бачу, ми маємо цим законопроектом і порядком розгляду показати і вказати державній стороні на категоричну неприпустимість голого адміністрування, втручання в роботу самоврядних організацій, недопустиме вилучення коштів на їхні помаранчеві прожекти. Цей законопроект потрібно підтримати.
Ігор Шурма, фракція Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]].
Ігор Шурма, фракція Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]]. Шановні колеги, сьогодні є спроба створити правові засади для введення до управління у сферу загальнообов’язкового державного соціального страхування представників тих, хто сплачує внески, а саме, від об’єднань роботодавців та профспілок, як представників застрахованих осіб. За державою ж пропонується залишити здійснення функцій контролю за діяльністю фондів загальнообов’язкового державного соціального страхування. Необхідно відзначити, що законодавча пропозиція цілком відповідає практиці цивілізованих європейських держав щодо управління фондами соціального страхування. І через п’ять років після набрання чинності цим законом Пенсійний фонд буде перетворено в самоврядну організацію з управлінням на трьохсторонній основі. Дуже дивно, що ті, хто агітують за вступ у Євросоюз, до долучення до європейської спільноти і бажання жити за їхніми законами, сьогодні активно закликає не голосувати цей закон. Ну це взагалі парадокс. Тому цей закон треба підтримувати в першому читанні.
Михайло Волинець, фракція Блоку Юлії Тимошенко.
Шановні колеги, три фонди соціального страхування сьогодні щорічно збирають 10 млрд. гривень. І як показали перевірки Кабінету Міністрів і Генеральної прокуратури, розтрачено і незаконно використано кілька мільярдів гривень. І Президент Ющенко змушений був проводити спеціальну нараду з цього приводу, величезну нараду. Але в той же час, враховуючи те, що ми маємо рухатись до цивілізованого світу і наближатися до стандартів ЄС, я пропоную цей законопроект підтримати, але при жорсткому контролі уряду і держави. Дякую за увагу.
Так, шановні колеги, розгляд проект закону ми завершили. Будь ласка, позиція уряду з цього приводу.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, тут згадувалися держави – наші сусіди з ближнього зарубіжжя, то я хочу проінформувати вас, що мудра наша українська Верховна Рада прийняла безпрецедентні закони п’ять років тому щодо управління фондами соціального страхування. Серед 15 республік колишнього Союзу РСР ми в Україні перші передали в трьохстороннє управління кошти більше 80 млрд. гривень. В усіх інших державах ці кошти залишилися без посереднім управлінням держави. Що таке п’ять років? Це навіть кожна із сторін не пройшла всього циклу управління фондами соціального страхування, бо відбувається по два роки. Ми не набрали ще необхідного досвіду і здійснення державного нагляду. Ми хочемо сьогодні сказати про те, що профспілки і роботодавці теж сьогодні формують тільки своє законодавче поле. Хіба ми можемо сьогодні сказати, що всі платники внесків є членами профспілок. Навіть не всі профспілки ще прийняли участь в управлінні фондами і тому дуже багато сьогодні було пропозицій продовжити соціальний діалог, вивчити це питання і внести законопроект, не відкидаючи в майбутньому позиції двостороннього управління, але враховуючи всі ті зауваження, які вносили народні депутати. Ми за продовження соціального діалогу і за знаходження пошуку для ефективного управління коштами і прозорої системи. Дякую вам, Володимир Михайлович шановний.
Шановні колеги! Вноситься на ваш розгляд пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до законів України з питань загальнообов’язкового державного соціального страхування. Реєстраційний номер 7148. прошу голосувати. [[16:33:22]] За-138 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Комуністів - 56, «Регіони України» - 46, Народна партія – 2, «Наша Україна» - 2, Блок Тимошенко – 23, СПУ – 1, Українська народна партія, СДПУ (о) – нулі, «Вперед, Україно!», „Довіра народу” , «Реформи і порядок», Партія промисловців і підприємців - нулі, Народний Рух України – 2, «Єдина Україна» - 1, позафракційні – 5. Яка пропозиція комітету? На повторне перше? Я ставлю на голосування про направлення проекту закону, реєстраційний номер 7148, на повторне перше читання. Прошу визначатися. [[16:34:17]] За-153 Рішення не прийнято, законопроект відхилено. Вноситься на розгляд проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державну допомогу сім’ям з дітьми". Реєстраційні номери 7004, 7119. Доповідачі – Анатолій Мокроусов і Валерій Коновалюк. Будь ласка, народні депутати, автори законопроектів. Підготуватися до співдоповідей Челомбітько і Григорович.
Шановні колеги, нашим проектом пропонується запровадити новий вид державної допомоги сім’ям з дітьми: допомогу у вигляді депозитних рахунків на ім’я новонародженої дитини для накопичення коштів до її повноліття. Незважаючи на те, що допомога сім’ям з дітьми, зокрема допомога при народженні дитини, суттєво збільшена новим урядом, ми вважаємо, що відкриття депозитних рахунків має очевидні переваги у порівнянні з іншими видами допомоги. По-перше, дитина отримає кошти по досягненню певного віку і матиме можливість розпоряджатися ними на власний розсуд. Тобто це допомога не тільки батькам, як самій дитині. І це матиме неабияке значення для дітей з малозабезпечених сімей при вступі до дорослого життя. По-друге, сума депозиту збільшується завдяки нарахуванню відсотків банку. Так, в разі відкриття депозиту на суму 846 гривень, тобто у розмірі двох прожиткових мінімумів, як це запропоновано нашим проектом, та за умов, що депозитна ставка становить 10 відсотків річних, хоча сьогодні депозитна ставка є і 15, по досягненню повноліття дитина отримує близько п’яти тисяч гривень. Обсяг бюджет них видатків з орієнтовної численності народжених в Україні у 400 тисяч дітей на рік становитиме близько 338 мільйонів гривень на рік. В разі зміни розміру прожиткового мінімуму цей обсяг також буде збільшений, але ми вважаємо, що ці видатки є цілком реальними в умовах зростання економіки та відповідно бюджетних доходів. Нарешті, відкривати депозити ми пропонуємо у Державному ощадному банку України. По-перше, у цього банку найширша мережа філій та відділень, а, по-друге, таким чином кошти залишаються фактично в розпорядженні держави, що певною мірою пом’якшує навантаження на Державний бюджет. На жаль, ми не встигли прийняти цей проект до першого липня, аби бюджет наступного року розроблявся з урахуванням цієї допомоги. Але хоча б у 2007 році ми маємо допомогу у вигляді депозитних рахунків запровадити. Дякую за увагу.
Дякую вам, сідайте, будь ласка. Так, Валерій Коновалюк. Хто буде доповідати проект закону? Там група авторів, в тому числі і Коновалюк. Немає. Так, є рішення комітету, будемо тоді розглядати його. Челомбітько до співдоповіді запрошується від комітету – немає. Ліля Степанівна, ви будете по двох проектах. Голова підкомітету Комітету з питань охорони здоров’я, материнства та дитинства – Григорович Ліля Степанівна, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Цілком очевидно, що перед обличчям вкрай не благоприємних, більше того катастрофічних демографічних прогнозів законодавча влада робить ряд кроків, як на мій погляд, надзвичайно позитивних для їх подолання. Вірніше, якщо бути абсолютно об’єктивним, то епоху запобіганню такій демографічній кризі, власне, розпочато Президентом України із виплатами 8,5 тисяч гривень при народженні дитини. Хочу доповісти, що сьогодні, оскільки виплати почали здійснюватися з 1 квітня ми маємо на 40, 50 відсотків більше жінок, які збираються стати матерями. В контексті продовження цих антикризових заходів по подоланню демографічної кризи поза всяким сумнівом є оптимізація законодавства по державній допомозі сім’ям з дітьми. Є кредитування житла для сім’ї і не тільки для молодої сім’ї, але взагалі накопичення коштів ощадбанку, Укрсоцбанку для сім’ї. З огляду на те, цілком добрим напрямком є пропонований законодавчий законопроект, який озвучив колега Мокроусов, але ж хочу зауважити, шановні друзі, що при всіх цих намірах ми повинні з вами бути відповідальні тому, що закон не тільки повинен бути проголошений, проголосований, але ж повинен виконуватися. Ми дуже часто в різному, в ранкових розминках наголошуємо на тому, що та чи іншаситуація здається, законодавчо забезпечена в той же час, бажає виглядати кращим. Тому по суті цього законопроекту він є добрим по намірах, але в той же час, в цьому законопроекті є ряд зауважень, які по суті не дають нам можливості сьогодні приймати його в першому читанні. В тому вигляді, в якому він поданий, складається, що більше ми дбаємо за депозити ощадного банку, ніж за виплати допомоги дітям. У свою чергу, хочу доповісти, що внесений ще один законопроект, автором якого я є, де пропонується кілька суттєвих відмінностей, ніж законодавчим актом, який сьогодні ми щойно послухали і нашими реаліями. Зокрема, сьогодні ми можемо дати допомогу насамперед, повинні дати допомогу малозабезпеченим сім’ям. Друге. Пропонувала би, щоб закон був дійсно виконаний з наступного року давати не два прожиткові мінімуми, а один. І нарешті третє, використання цих коштів – 18 років, на що пустить їх дитина. На наркотики, чи на якісь інші речі в 18 років. Було б дуже добре, щоб було вказано на що, на освіту, на відкриття власної справи, чи скажімо, на кредитування того ж самого житла. В зв’язку з тим, підтримуючи.
Дайте можливість завершити виступ, будь ласка.
У зв’язку з тим, підтримуючи абсолютно добру ідею, бо альтернативи їй немає, я б хотіла запропонувати відправити цей закон на повторне перше читання з опрацюванням тих механізмів, які би не забезпечували насамперед комфорт для ощадбанку, а які би точно забезпечували виплату допомоги насамперед для забезпечених сімей, накопичення на депозитних рахунках, насамперед на ті цілі, які допоможуть нам не тільки виховати людину, громадянина, допомогти її становленню. Тому комітет підтримує напрямки, але ж пропонує на повторне перше читання.
Дякую, Лілія Степанівна. Шановні колеги, переходимо до обговорення. На табло прізвища народних депутатів. Прошу дати, щоб записались для участі в обговоренні. Юрій Анатолійович Кармазін. Підготуватися Михайлу Мельничуку. Лілія Степанівна, все, дякую. Це вже ж ідемо до виступів.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Нам пропонуються два законопроекти. І обидва мають в собі позитив. Дійсно, ситуація, яка склалася, коли одинока матір може розраховувати на допомогу від 37,6 або 46,8 грн. до 188 грн., це ненормальне становище. За ці гроші дитину не піднімеш. Тому очевидно, що цій категорії матерів і взагалі дітям треба допомагати. Очевидно, що і першим законопроектом – 7004 також ситуацію з народжуваністю в країні не піднімеш. Абсолютно. Тому що 18 років будуть лежати гроші на депозитних рахунках у новонародженої дитини і крім добавлення активів в Державному ощадному банку України це нічого дитині приносити не буде. Воно не може бути використано на лікування, воно не може бути використано для того, щоб придбати якісь предмети першої необхідності, коли якесь горе у людини. Тому я думаю, що куди накопичувати, коли треба заохочувати народжуваність? І це зрозуміло. Але ця народжуваність повинна бути забезпечена. Тому давайте будемо говорити чесно. Якщо ми хочемо просто поставити птичку, що ми розглянули такий законопроект, давайте будемо наповнювати депозитні рахунки і поставимо питання, що можна тільки користуватися після, протягом року після настання повноліття, - так, як тут записано в проекті. Якщо ж ми хочемо іншого, то давайте ми будемо говорити: ідемо на те, що підвищуємо допомогу при народженні дитини – раз; ідемо на те, щоб вона виплачувалась щорічно, поки є такі можливості у держави, в тому розмірі, який визначений в розмірі двох встановлених законом прожиткових мінімумів на одну особу в розрахунку на місяць, тобто 936 гривень зараз. І йдемо на те, що коли буде держава краще жити, вона буде краще допомагати. Тому, я думаю. Що в першому читанні і цей законопроект, і інший законопроект треба прийняти, а потім розраховувати. Для нас набагато важливіше сьогодні зберегти дітей в Україні, зберегти людей в Україні, ніж думати як кудись в інше місце проїсти ті гроші, в тому числі ті, які ми отримали з „Криворіжсталі” і з іншої приватизації. В першому читанні я буду просити вас підтримати ці законопроекти, а потім їх суттєво, суттєво змінити. Дякую.
Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії. Мікрофон ввімкніть. Будь ласка, підготуватися Самойлик.
Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область, Українська спілка власників земельних та майнових паїв. Я погоджуюся з тією думкою, що, безумовно, даний законопроект в першому читанні треба підтримати обов’язково, тим більше, що це стосується дітей України. Але є деякі моменти, про які ми, взагалі-то, забуваємо. Якщо мова йде про накопичення, то ми, то я весь час згадую звернення громадян, які до мене лунають на зустрічах з ними. Це, скажіть, будь ласка, яка доля тих коштів, коли ми наперед заплатили за придбання машини, чи там, інших в свій час, коли це був дефіцит. Тобто, безумовно. Що. Якщо йде накопичення, то скажіть, будь ласка, хто буде нести відповідальність через 10 років якщо щось зміниться в Україні? От давайте, так? Що Кучма сьогодні несе відповідальність за те, що він зруйнував цілу державу спільно зі своїм оточенням, зруйнував українське село, він не несе, він спокійно живе, в нього чудова пенсія, крім пенсії має ще стільки, що хвате і внукам, і правнукам, і праправнукам. І тому з цього приводу є застереження. І народний депутат Кармазін правильно сказав, що треба думати сьогодні, як живе дитина в такий час. Ми що вважаємо, що ми живемо в такий час, при якому все гаразд, що діти мають все тільки залишилося їм, будемо говорити, вести якісь, ну, заощадження чи накопичування, як би це сьогодні не трактував закон. Немає такої ситуації. А поки її немає, то сприймається інша ідеологія. Що якщо народилася дитина, то їй треба дати те, що обіцяно. А потім, безумовно, вести накопичування. Я тепер би хотів би ще зупинитися. От давайте, уявимо собі Кад. Заставницького району на Черніветчині - не працює садочок. Немає де дітям спілкуватися, немає де бути спільно. Красноїльськ 8 тисяч населення дороги погані, газифікації нема. Берново Кельменецького району на Чернівеччині – дорог немає, газифікація проведена, кошти держава не повертає. Водопостачання немає і так далі, тобто, давайте думати про майбутнє покоління сьогодні, а не робити накопичування, які потім чорті знає чи достанеться тій дитині чи ні. Дякую.
Катерина Семенівна Самойлик, фракція комуністів. Підготуватися Єщенку.
Шановні колеги, у нас у кожного є дитина і ми знаємо, що і при народженні потрібні гроші, а ще більше потрібно тоді, коли дитина стає дорослою і виходить в самостійне життя. Це ми повинні розуміти цю істину. І я хочу вам сказати, що я не сприймаю, як два останніх попередніх виступаючих так дуже просто ці законопроекти. По-перше. Я хотіла підкреслити, що Закон України щодо одноразової допомоги був прийнятий у Верховній Раджі України з ініціативи народних депутатів України конституційною більшістю, звичайно, підтриманий вже ж нічого не зробиш урядом і Президентом України. Я вважаю, і фракція Комуністичної партії України буде голосувати в першому читанні за ці законопроекти. Тому що він стосується не тих людей з якими ми ось тут спілкуємося, а якраз з тими людьми, які, дійсно, можливо, у них остання надія тільки на государство, на державу. І бодай, невеличка ця допомога, о цим дітям, о цим сім’ям, вона також щось значить, коли стає дорослою дитина, хоча б яке там діло можна відкрити на 5 тисяч гривень? Та хоча б в армію провести цю дитину, та хоча б одягнути її. Бо дірок, латаних, не латаних куча в таких сім’ях. Це по-перше, і платити за навчання потрібно, це і одягнути цю дитину потрібно, це, в решті решт, відправити щоб вона виконувала діясно свій долг, щоб відбула службу в рядах нашої армії. Але я бачу, ми з вами 3 роки назад прийняли закон, доповнення до закону України, встановили почесне знання мати-героїня. І ми доручили Кабінету Міністрів України, щоб доопрацювали положення, які ж пільги повинні мати ця категорія людей? І не дивлячись на те, що мої колеги з фракції комуністичної партії України декілька разів ставили питання, що і досі механізм не опрацьований, і досі положення немає. Мовчок, як з боку Кабінету Міністрів України, так точно і з боку Президента України. І я вважаю, всяка людина, яка пам’ятає своє дитинство, своїх батьків, яка стикається кожен день з проблемами сім’ї, яка має бодай одну дитину, проголосую в першому читанні за цей законопроект. А разом, я думаю, ми з вами обов’язково доопрацюємо. Але ще раз підкреслюю, що це буде правильно. І мене, взагалі, вражають вислови „накопичення”. Яке накопичення? До 900 гривень добачиться ще 4 000 – це таке у нас накопичення велике? Дай боже нам би прожити все життя
Володимир Єщенко. Фракція комуністів.
Шановні товариші! Єщенко, фракція комуністів. Цей законопроект вноситься до Закону України „Про державну допомогу сім’ям з дітьми”, який було прийнято ще у листопаді 1992 року. Цей закон визначав матеріальну підтримку сімей з дітьми шляхом надання державної грошової допомоги з врахуванням складу сім’ї, її доходів та віку дітей. Я повністю підтримую виступ Катерини Самойлик, яка очолює Комітет по роботі з молоддю, вона дійсно права, що ми повинні приймати закони, які йдуть на благо наших людей і в першу чергу наших дітей. І цей закон хоч частково дозволить нашим дітям жити краще. Чому в Еміратах діти, які народжуються при досягненні повноліття, отримують мільйон доларів? У нас всього 5 тисяч гривень. І це, дійсно, якщо ще не з’їсть інфляція, то це якісь маленькі, але гроші. Давайте подивимося, я думаю, що якщо ми приймемо цей закон, Президент України накладе на нього вето, як він наклав вето на той закон, який ми прийняли про повернення заощаджень. Дивіться 132 мільярда гривень є заборгованість держави перед нашими вкладниками. Із цих грошей можна було б дітям дати, щоб вони могли навчатися, щоб вони мали якесь майбутнє, але на цей закон накладається вето. На все те, що пропонуємо ми тут в залі, на соціальний захист наших людей, дітей, Президент, уряд дивиться, що начебто у них особисто відбираємо якісь гроші. Навіть ті 24 мільярда, які вони отримали за рахунок ганебного продажу „Криворіжсталі” іноземцям, вони вже ділять, треба борги перед Америкою закривати, перед Світовим банком. Треба там сьогодні ще щось розрахувати, і залишаються якісь копійки. Я думаю, що правильна пропозиція створити спеціальну комісію Верховної Ради для того, щоб спеціальна комісія розглянула, куди направити ці кошти. І треба сказати ні цій приватизації ганебній, яка йде по Україні. Я знову нагадую, це і в нашому місці Черкаси взяти любе підприємство, завод „ТЕМ”, завод „Хімволокно” і інші, які незаконно приватизовані. А сьогодні скорочується їхнє виробництво, люди звільняються і це наші молоді діти не мають перспективи після закінчення школи, куди піти працювати. Тому цей закон треба підтримати в першому читанні і я до цього закликаю зал. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, розгляд питання завершено. З мотивів Ярослав Сухий, будь ласка. Потім Черняк і Шибко.
Дякую. Ярослав Сухий, Запоріжжя, партія „Регіони”. В Україні серед сімей, які офіційно визнані бідними, тобто на члена сім’ї припадає менше 350 грн. в місяць, 83 проценти таких сімей, це сім’ї з дітьми. Невипадково така кількість законопроектів знову і знову вносяться до сесійної зали, бо ми повинні вдосконалити чинний законопроект. Але, законопроект 7119, він відповідає і вимогам Конституції і базових законопроектів про те, що соціальні виплати, розмір соціальних виплат і допомог має дорівнювати розміру прожиткового мінімуму, і це справедливо. Особливо на фоні популізму, стосовно 8,5 грн., бо кошти потрібні не разово, а негайно і на протязі певного часу, і не потім, після 18 років. За цей законопроект потрібно і можна голосувати. Щодо законопроекту 7004, він відверто провальний, він не поширюється ні на сім’ю, ні на дитину. І допомога наступає не зараз, бо гроші потрібні кожен день, щоденно, а кошти ніби-то потім будуть через 18 років накопичувальних рахунків з банку. Сім’ї потрібні кошти для догляду за дитиною, а не кошти для того, щоб дати заробити банкам. Тому законопроект 7004, він нічого не дає, ні дитині, ні сім’ї, за нього голосувати не потрібно.
Так, Черняк, Шибко не бачу. Будь ласка, позиція уряду. _________________. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, окремо я звертаюсь до голови Регламентного комітету. Коли ми розглядали проект бюджету в Регламентному комітеті, ми говорили про те, що нам треба вжити якихось заходів до того, щоб прийняти рішення, які фінансово не забезпечені або були якось удосконалені, або в подальшому вони не приймалися. Я прошу вас звернути увагу на те, що у нас виходить така ситуація, що інколи, закон ще не прийнятий, а вже зрозуміло, що він буде не виконаний. Бо ці два закони потребують додатково понад 2,5 млрд. гривень, який немає в проекті бюджету. Це перше і я прошу звернути на це увагу. До проектів законів не додано фінансових обґрунтувань, не визначено джерел фінансування, що протирічить Регламенту Верховної Ради. Друге. Я прошу звернути, шановні народні депутати, на суть цих допомог. Перше. Пропонується збільшити розмір допомоги на дітей одиноким матерям. У нас виходить така ситуація, що якщо є звичайна сім’я, є батьки, які отримують, наприклад, удвох по мінімальній заробітній платі, мають троє дітей, то ми платимо їм незначну матеріальну допомогу. І якщо це одинока мати, то ми вже збільшуємо до неможливості ці розміри допомог і, таким чином, ми стимулюємо незрозумілі речі. У нас уже виходить, що є сім’ї, які спеціально не оформляють свій шлюб для того, щоб прийти і отримати цю допомогу. Я прошу звернути на це увагу. Що стосується допомоги у вигляді депозитів на рахунки дітей. Ви зверніть увагу, шановні народні депутати. У нас є ціла система вибудована допомог сім’ям з дітьми: є одноразова допомога при народженні дитини 8,5 тис. гривень. Ми, крім цього, запроваджуємо ще якусь допомогу у розмірі до 800 гривень і перераховуємо на якісь депозитні рахунки. Це порушує всю систему соціального захисту сімей з дітьми. Я хочу зазначити, що запровадження окремих допомог такого виду, протирічить статті 24 Конституції, де сказано, що всі громадяни, усі діти України, рівні перед законом, не може бути привілеїв по якимось ознакам. А ми, виходить, стимулюємо незрозумілі речі. Я прошу вас, не приймайте такого рішення. Давайте ми ще може створимо робочу групу і, більш детально, з фахівцями Міністерства праці, розглянемо такі і потім повернемося до цього питання. Дякую вам за увагу.
Шановні колеги, позиція Кабінету Міністрів до вашого відома доведена. Висловив свою позицію комітет, депутати під час обговорення, тому я буду ставити законопроекти в порядку їх розгляду. Пропозиція комітету. Законопроект сімдесят нуль сорок. Передати на доопрацювання, внести на повторне перше читання, а законопроект 7119 відхилити. Але я ставлю першою на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту закону про внесення змін до Закону України „Про державну допомогу сім’ям з дітьми”, реєстраційний номер сімдесят нуль сорок. Прошу голосувати. Сімдесят нуль чотири, вибачте. Прошу голосувати. [[17:00:21]] За-216 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Комуністів – 56, „Регіони України” – 7, Народна партія – 41, „Наша Україна” – 6, Блок Тимошенко – 20, СПУ – 24, Українська народна партія – 0, СДПУ(О) – 0, далі, „Вперед, Україно!” – 19, „Довіра народу” – 11, „Реформи і порядок” – 0, Партія промисловців і підприємців – 11, Народний Рух України – 0, „Єдина Україна” – 12, позафракційні – 8. Ну зараз пройдемо, давайте по цих законах, ще ж другий є закон. Я ставлю на голосування про прийняття за основу проекту закону, реєстраційний номер 7119. Так, прошу голосувати, йде голосування, все. Іде голосування. [[17:01:25]] За-226 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. Комуністів – 56, „Регіони України” – 43, Народна партія – 42, „Наша Україна” – 2, Блок Тимошенко – 12, СПУ – 25, Українська народна партія – 0, СДПУ(О) – 0, „Вперед, Україно!” – 18, „Довіра народу” – 9, „Реформи і порядок” – 0, Партія промисловців і підприємців – 9, Народний Рух України – 0, „Єдина Україна” – 2, позафракційні – 8. Шановні колеги, оголошується до розгляду проект Закону про Державний земельний [[іпотечний]] банк. Тут у нас один проект закону 3566. Народний депутат Воюш Володимир Дмитрович свій проект відкликав. Доповідач Іван Федорович Томич. Підготуватися, співдоповідь від Комітету з питань фінансів і банківської діяльності, Сергій Буряк.
Іван Томич, Українська народна партія. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати. На ваш розгляд виноситься проект Закону про Державний земельний [[іпотечний]] банк, реєстраційний номер 3566. Цей закон спрямований не тільки на розвиток іпотечного кредитування сільського господарства, сприяння інвестиційної активності агропромислового комплексу, а як інгредієнт державної політики в напрямку розвитку земельних відносин, розвитку в цілому агропромислового комплексу, враховуючи досвід як і багатьох країн світ, так і власний. Законопроект підготовлений у відповідності до прикінцевих положень Земельного кодексу України та є логічним продовженням законопроектів, прийнятих Верховною Радою України, - про державну реєстрацію прав власності на нерухомість, про заставу нерухомості. Основним завданням Державного іпотечного банку є залучення фінансових коштів в агропромисловий комплекс для розширення сільськогосподарського виробництва. Державний земельний [[іпотечний]] банк не видає кредити безпосередньо кінцевим споживачам, а працює як інститут рефінансування. Завдяки цьому витрати банку на адміністративні ціни та ризики надзвичайно є незначним. Банк фінансує проекти сільськогосподарського спрямування будь-якого типу. Банк може пропонувати спеціальні кредити, так звані цільові під низькі відсотки для сільськогосподарських цілей, в тому числі на довготерміновий період. Світовий досвід показує, що переважна більшість країн світу відроджували сільськогосподарське виробництво на основі спеціалізованих аграрних банків. Шановні народні депутати! Навіть ті кошти, які закладаються щорічно протягом останніх років у бюджеті для відшкодування відсотків за кредити, не в повній мірі є ефективними. Сьогодні Україні, українському селу потрібний комплексний підхід щодо формування кредитної системи, для українського села, де в основі повинен бути державний земельний іпотечний банк. Науково-експертне управління в цілому підтримує. Шановні колеги! Даний законопроект потребує суттєвого цілком зрозумілого доопрацювання до другого читання. Але, як основний напрямок, державного інструменту формування земельної політики і фінансової кредитної системи в АПК даний законопроект прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую, Іване Федоровичу. До співдоповіді від комітету запрошується голова Комітету з питань фінансів і банківської діяльності Сергій Васильович Буряк. Будь ласка, Сергію Васильовичу.
Шановний пане Голово! Шановні колеги! Іван Федорович досить доступно розкрив суть своїх законодавчих новацій. Мені лишилося лише проінформувати вас на погляди профільного комітету з приводу цього законопроекту. При розгляді цього питання комітет виходив з наступного. Перше. Законопроектом запропоновані законодавчі новації у питаннях розміру формування статутного капіталу державного земельного банку та розміру державної частки в ньому, які не відповідають приписам статей 7 та 31 Закону України „Про банки і банківську діяльність”. Друге. Кабінет Міністрів Україні та Міністерство фінансів не підтримали зазначений законопроект та висловили велику кількість зауважень до них. Третє. За висновком Комітету Верховної Ради з питань європейської інтеграції законопроект не узгоджується у деяких положеннях із правом Європейського союзу і, крім того, висловлено застереження експертів Світового банку щодо створення такої державної фінансової установи. Четверте. Стаття п’ята законопроекту щодо звільнення від оподаткування доходів Державного земельного банку протирічить статті першій Закону України про систему оподаткування. П’яте. Відповідно до пунктів 14 та 15 розділу 10-го перехідних положень Земельного кодексу України до першого січня 2007 року в Україні запроваджено мораторій на продаж та відчуження землі. Тобто до цієї дати земля не є реальним товаром і не може бути предметом застави, тобто іпотеки. Крім того, не створено в повному обсязі правового поля та інфраструктури для залучення землі у ринковій обіг. Шосте. Проектом Закону України про Державний бюджет України на наступний рік не визначені видатки на створення Державного земельного банку. За висновками Комітету Верховної Ради з питань бюджету законопроект, цей законопроект має вплив на доходи та видатки Державного бюджету. Сьоме. На розгляді Верховної Ради України, тобто у нас з вами, знаходяться проекти законів України про внесення змін до Земельного кодексу України щодо іпотечного банку, внесені відповідно Кабінетом Міністрів та народним депутатом Калінчуком. Цими законопроектами пропонується виключити із пунктів четвертого та шостого розділу дев’ятого прикінцевих положень Земельного кодексу доручення уряду щодо створення Державного земельного банку. Таким чином, враховуючи ці сім пунктів комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді України проект закону про Державний іпотечний банк, земельний [[іпотечний]] банк, відхилити. Дякую за увагу.
Сергій Васильович, я дякую вам також. Переходимо до обговорення. Будь ласка, покажіть на інформаційному табло прізвища народних депутатів, що записалися на обговорення. Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна". Підготуватися Михайлу Мельничуку.
Юрій Кармазін, Партія захисників вітчизни. Шановні народні депутати, дуже непроста ситуація, в яку нас поставили сьогодні автори цього законопроекту. Але я мушу їм подякувати за той внесок, що він все-таки є і народного депутата Томича, і Гладія, і Мельника, і інших, через що, в принципі, нормальні принципи - пропонується створити Державний земельний іпотечний банк і виконати таким чином пункт 6 Прикінцевих положень Земельного кодексу. Але ми ж його не можем реально виконати. Не можем виконати через те, що зараз, слава Богу, земля ще не продається офіційно. Далі ті зауваження, які сьогодні висловлювалися уже тут у висновку комітету, вони як гвозді забиті комітету з питань фінансів. Хоч я розумію, що вони можливо не хотіли альтернативної структури такого банку, але, згідно закону, дійсно державний банк – це той, в якому в Законі про банки і банківську діяльність написано: це банк, 100 відсотків статутного капіталу якого належить державі. І тому засновником державного банку має виступати виключно держава України. Україна. Тому 51 відсоток, який ми пишем тут, що не менше 51 відсотку держава це вже буде не державний банк, це вже не буде відповідати Закону про банки. Це перше. Друге. Абсолютно чітко зрозуміло, що без кроків уряду і без пропозицій уряду зараз як-то робити, як його створювати і без пропозицій, без внесення змін до Закону про Державний бюджет України на наступний рік ми не зможемо здійснити практичних кроків по створенню такого банку. Навіть якщо зараз приймем цей проект в першому читанні, а потім запишемо, змінимо 51 відсоток на 100 відсотків. Якщо навіть такий варіант взяти, ми зможемо це зробити. Треба все-таки закладати було нам це в ідеологію нашої Бюджетної резолюції, а потім закладати висновки бюджетного комітету, які ми сьогодні голосували. Але ж це зроблено. Зворотнім процесом цього зробити неможливо. Тому я думаю, що в нас лишається тільки один вихід: подякувати авторів, зокрема народного депутата Томича. Я розумію, що він хоче розблокувати і допомогти селу, і це дуже добре, але нам прийдеться проходити повторне перше читання цього законопроекту, щоб змінити його ідеологію і щоб отримати.
Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, будь ласка, ваш виступ. Масенку Олександру підготуватися.
Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України Олександра Мороза, Чернівецька область, Всеукраїнська спілка власників земельних та майнових паїв. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, шановні радіослухачі! Мій колега Іван Федорович подав, дійсно, закон, до якого ми могли б підійти обговорити його через років п’ять. Безумовно, що це так. Ідеологія цього закону не може бути сприйнята ні в цьому залі, ні селянами, тільки тому залишилося ще останнє – земля, для того щоб ми її під заставу давали – брали кредити, відмінили форс-мажорні обставини і інші гарантії, які мав селянин, і готові до того, щоб можна було забрати банкам землю. До цього вже готові банки, і не тільки, щоб їх створювати. Зараз розвелося цих філій, як мух влітку. От правильне давайте трактування: це законопроект, спрямований на розвиток іпотечного кредитування сільського господарства України, створення умов для функціонування. Так дійсно є. Через п’ять років ми можемо це спокійно голосувати. Але далі говориться в цьому законі, - що сучасне становище села критичне. І якщо ми не зробимо іпотеку землі, то може буті біда. Безумовно, що хотілось би роздерибанити землі сільськогосподарського призначення і зробити так, що або власником буде той, хто має кошти і може викупити землю або власником землі не буде селянин, а стане відповідний банк, безумовно, що фракція Соціалістичної партії України з такою ідеологією підходу цього законопроекту погодитися не може. Ми його не будемо підтримувати і не будемо голосувати. Дякую за увагу.
Олександр Масенко, фракція комуністів. Будь ласка, ваше право на виступ. Підготуватися Миколі Шершуну.
Дякую. Шановні депутати! Шановні телеглядачі, радіослухачі, виборці. Я оце скільки слухаю от такі законопроекти і весь час дивуюся, коли ми все-таки перестанемо знущатися над своїм селом, над своїми селянами. То реформи затіємо, доведемо уже до практичного знищення сільськогосподарське виробництво, тоді давай ще якісь механізми видумувати, що в роді показувати народу, що ми ще щось і робимо, і намагаємо спасти село. В свій час пам’ятаєте з цієї трибуни бувши лідером Аграрної партії України було заявлено, що вони беруть відповідальність за результати реформ і за стан справ на селі. Немає вже і лідера Аграрної партії, немає того вже й Президента ніхто не відзвітувався, і знаємо який стан справ на селі. І знову тепер в складі іншої партії пройшовши статус заслуженої ставши просто незрозумілою, як народною вже намагаються зробити інші закони, щоб забрати і все останнє, що залишилося на селі. Люди добрі! Ви ж зрозумійте це ж наскільки відпрацьований механізм уже, що весь скот, все тваринництво по закладали в банки, коли в заставу брали кредити і заставу робили, і знищили таким чином всю галузь тваринництва на селі. Тепер уже ліквідної продукції немає на селі. Давай візьмемося за землю, а в тій системі, в якій нам доводиться працювати, коли ціни на сільськогосподарську продукцію абсолютно не забезпечують рентабельного виробництва в сільському господарстві, то вони призведуть до того, що сільськогосподарське виробництво ніколи не зможе забезпечити своєчасне повернення кредиту і таким чином, земля переходить тому ж банку чи ще якійсь системі банків. Ну, коли вже ті банки наїдяться, я не розумію. І коли вже наша держава повернеться обличчям до селянина. Ви ж розумієте, що поки ми будемо його довше оббирати, до того часу ніколи не буде заможнішою наша держава. І я в першу чергу звертаюсь до всіх своїх колег депутатів, шановні, не треба лукавити. Я розумію і підтримую соціалістів у тому, що говорять, що ми проти будемо цього законопроекту. Але, шановні друзі, Михайло Васильович, постійте тут біля трибуни, ви ж привели цього Президента до влади, ви ж привели цей уряд до влади, ви ж знаєте, що в них у програмі є питання продажі землі, то навіщо ви тоді виходите і плачете тут на трибуні. Мені соромно за вас, що ми сидимо поряд і.
Микола Шершун, фракція Народної партії, будь ласка.
Микола Шершун, Народний блок Литвина. Шановний Володимире Михайловичу, колеги! Коли мова йде про землю, ми маємо ретельно зважити всі „за” та „проти” і, насамперед, чітко усвідомивши потребу у запровадженні таких механізмів поступової приватизації землі, які б дозволили по-перше, відродити той здоровий дух хазяїна-українця, притаманний йому на межі ХХ століття і який з таким остервенінням поспіль викорінювався у. таборах на Соловках, аби зникла навіть думка про українську самобутність. Позаяк маємо створити такі умови набуття цим міцним селянином власності, аби він не був втягнутий в боргову кабалу. І як наслідок, витесаних з землі, яка належить йому по праву історично, бо отримана у спадок від своїх предків. У цьому зв’язку фракція Народної партії підтримує ідею іпотечного кредитування сільськогосподарського виробника як таку, що відповідає вимогам часу. Але щодо окремих моментів законопроекту, то ми маємо суттєві зауваження. Насамперед у ньому відсутня чіткість щодо формування джерел статутного капіталу державного іпотечного банку. Також не сформовані критерії, які б визначали кредитну діяльність банку фактичного монополіста на ринку землі, як і критерії, згідно яких банк надає або відмовляє в кредитуванні. Друге. Авторами законопроекту жодним словом не згадано про ризики, з якими може зіткнутися селянин та про механізми їх запобігання. Не врегульована державна політика щодо формування ринку землі, що може в найближчий час призвести до соціальної напруги, а відтак і потрясінь. Оскільки втрата мешканцями села водночас свого місця в соціальній структурі, тобто відчуття себе непотрібними нікому, у тому числі і держави, а саме: кинуті нею напризволяще такі згубні явища, ми не маємо ніякого права продукувати у нашому українському суспільстві. Тож Народна партія закликає своїх колег глибоко осмислити засади запровадження ринкових відносин на селі. Не завадило б запитати і людей, що живуть на землі, про їх ставлення до цього питання. І лише потім ухвалювати якісь доленосні рішення. Тому обидва законопроекти фракція Народної партії пропонує направити на доопрацювання. Дякую.
Шановні колеги, обговорення завершено. Будь ласка, позиція Кабінету Міністрів. ________________. Дякую. Шановні народні депутати! Ми повністю підтримуємо висновки комітету з питань фінансів і банківської діяльності. В доповнення хотілося б зазначити, що функції, які передбачені цим законопроектом для земельного банку, вони вже виконуються. У нас створена державна іпотечна установа, яка є установою другого рівня, яка рефінансує, яка повинна рефінансувати інші банки. Тому ця функція, яка завожена в законопроекті, вона уже де-факто виконується. Тому ми рахуємо, що немає потреби в прийнятті цього законопроекту і підтримуємо висновки Комітету з питань фінансів і банківської діяльності. Дякую.
Дякую. Геннадій Руденко, мікрофон будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги, шановний аграрний комітет. Хотілося б вам побажати бути послідовними, адже іпотечний банк, земельний банк, на який ви розраховуєте, ініціюючи цей закон, він би мав би обслуговувати ринок землі. Я нагадую вам, що провалили мій законопроект про зняття мораторію на продаж сільгоспземель і, вважаю, що ви тут проявили непослідовність. Дійсно, вважаю, що не потрібно створювати ні земельні банки, ні будь-які інші, потрібно просто зробити такий механізм, який би дозволили і поновили довіру банків до селян і селян до банків. І ми вирішимо цю проблему, гроші є, але немає серйозних механізмів, гарантій один з банку і з селянами. Дякую.
Так. Будь ласка, Іван Томич, мікрофон.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Шановні виборці! В чому полягає суть? Суть полягає в тому, що ми якраз діємо послідовно. Відповідно до прикінцевих Земельного кодексу, формуємо нормальну законодавчу базу, нормальні інструменти, які б дали можливість відроджуватися українському селянину бути успішним в українському селі. Без таких інструментів не можна переходити до ринку землі. Якщо ми не будемо мати законів: про сільські товариства, про земельний державний іпотечний банк, про державний кадастр, тоді ринок землі перетвориться просто на розбазарювання української землі. Тому я прошу як ідеологію, державний інструмент підтримати в першому читанні даний законопроект. Українська народна партія.
Шановні колеги! Будь ласка, Ігор Шурма. Мікрофон ввімкніть.
Ігор Шурма, фракція Соціал-демократичної партії [[об’єднаної]]. Ніхто не може оспорювати доцільність створення іпотечного банку. Але є певні речі, зокрема, стаття 5 законопроекту передбачає, що державна частка в Статутному фонді іпотечного банку не може бути меншою ніж 51 відсоток від загального розміру Статутного фонду банку. Але таке формулювання абсолютно суперечить 7 статті Закону України „Про банки і банківську діяльність” згідно з якою державний банк – це банк 100 відсоткового статутного капіталу якого належить державі. Окрім того, абсолютно не є конкретизовані перелік видів діяльності, які можуть проводитися держбанком основні засади кредитування банком сільськогосподарських товаровиробників. Визначення порядку користування прибутку банків. Призначення органу управління порядок здійснення реорганізації і так далі, і так далі. Тому приймаючи до уваги суттєві недоліки так і певні позитивні моменти, вважаємо за необхідне не направляти цей законопроект на доопрацювання взагалі. Дякую.
Микола Поровський, мікрофон, будь ласка.
Микола Поровський, депутатська група „Довіра народу”, Республіканська християнська партія. Шановні колеги, якщо згідно діючого законодавства в Україні є приватизовані земельні ділянки, є земельні паї, неминуче повинен бути рух землі від одного власника до іншого, і як право власника, право подати свою власність в заставу. Сьогодні все це здійснюється на чорному ринку, не цивілізовано, нелегально. Тому Закон „Про державний земельний банк потрібен”, але звісно на багато досконалішому вигляді, а ніж нам його подали розробники. Зокрема, тут абсолютно не розроблений понятійний апарат, що властиво є застава землі, які форми власники землі: чи це відноситься до земельних паїв, чи приватизованих земельних ділянок, чи інших форм власності. Стаття 6 закону де передбачається, що банк звільняється від оподаткуванню суперечить Закону „Про оподаткування прибутку підприємств” і іншому законодавству. Також.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили розгляд питання. Вноситься на голосування першою пропозиція відповідно до регламенту про прийняття за основу проекту Закону „Про державний земельний іпотечний банк”. Реєстраційний номер 3566. Прошу визначатися. [[17:26:41]] За-63 Зважаючи на незначну кількість, я поставлю на повторне перше, да? Ставлю на голосування про направлення проекту на повторне перше читання, реєстраційний номер 3566. Прошу знову ж таки визначитись голосуванням. [[17:27:13]] За-93 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Вноситься на розгляд проект Закону про державну підтримку виробництва мінеральних добрив. Так, Мельник Микола Євтихович доповідає проект закону 7424. Сергій Матвієнков, чи буде від комітету відповідати? Доповідати з питань промислової політики? Вадим Гуров? Хорошо.
Микола Мельник, фракція Соціалістичної партії України. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати. Проект Закону України про державну підтримку виробництва мінеральних добрив [[реєстраційний номер 7424]] підготовлено з метою захисту економічних інтересів вітчизняних сільськогосподарських товаровиробників. Насичення внутрішнього ринку мінеральних добрив, створення засад подолання диспаритету цін між промисловою та сільськогосподарською продукцією, шляхом державної підтримки виробництва мінеральних добрив. Проблема відсутності достатніх обігових вільних коштів у більшості сільськогосподарських підприємств для закупівлі мінеральних добрив у необхідній кількості є актуальною, але невирішеною, адже в держбюджеті на 2005 рік Кабінет міністрів не передбачив програми для часткової компенсації сільськогосподарським виробникам вартості мінеральних добрив вітчизняного виробництва, тоді як в минулому бюджетному документі така стаття існувала. Через відсутність достатніх обсягів вільних обігових коштів більшість сільськогосподарських підприємств не мають змоги проводити закупівлю і застосовувати мінеральні добрива в необхідних обсягах, згідно з прогнозами, розрахунками та провадження інтенсивних технологій. Тому група депутатів Томич, Рудьковський, Мельник, Ващук, Плютинський, Калінічук внесли відповідний законопроект для комплексного вирішення фактично катастрофічної ситуації, яка склалася в агропромисловому комплексі, шляхом дотуванням виробництва мінеральних добрив, спрямування для виробництва мінеральних добрив природного газу, отриманого в якості оплати за транзитне транспортування трубопроводами аміаку, природного газу та часткової компенсації сільськогосподарським виробникам вартості мінеральних добрив вітчизняного виробництва. Прийняття цього закону дозволить стабілізувати ситуації на ринку мінеральних добрив, створити умови для розвитку виробництва мінеральних добрив, формування цивілізованих ринкових відносин, захистку інтересів вітчизняних сільськогосподарських товаровиробників. Комітет Верховної Ради України з питань аграрної політики та земельних відносин на своєму засіданні 18 травня 2005 року прийняв рішення. Зазначений законопроект прийняти за основу.
Сідайте, будь ласка. Від Комітету з питань промисловості і підприємництва виконуючий обов’язки голови комітету Вадим Гуров.
Вадим Гуров, Кривбас, фракция Народная партия. Данный законопроект предлагает государственную поддержку производителям минеральных удобрений путем дотаций производства из Госбюджета, а также использование для производства минеральных удобрений ежегодно 2 миллиарда кубических метров природного газа, полученного в качестве оплаты за транзит через территорию Украины. Сейчас эта рентная плата поступает централизовано в Государственный бюджет Украины. Следует напомнить, что в Украине мощности по производству минеральных удобрений в основном сосредоточены на 8 химических предприятиях, а именно: ОАО концерн «Стирол», Горловка; «Днепроазот», Днепропетровск; «Ровноазот»; Северодонецкое объединение «Азот»; «Азот», Черкассы; крымский «Титан». Все они, подчеркиваю, не государственной формы собственности. Баланс и структура производства, и внутреннее потребление минеральных минеральных удобрений показывает, что основная часть производственных минеральных удобрений реализуется химическими предприятиями на экспорт, преимуществами аммиачной селитры, карбонит. При этом следует учитывать, что импорт фосфорных удобрений и калийных минеральных удобрений составляет основную часть их внутреннего потребления. Следует обратить внимание, что средний уровень рентабельности на внутреннем рынке по виду минеральных удобрений, составляет аммиачная селитра 15-20 процентов, карбонит 20-25, суперфосфат 5-10, нитромарфоска 5-10 процентов. В 2000 году, средний уровень цен на минеральные удобрения составил по аммиачной селитре экспортная цена 135 долларов, дальше карбонит 180 и т.д. Таким образом, государственная поддержка в виде дотаций из госбюджета нужна не предприятиям химической промышленности, а сельхозпроизводителю, как это делается во всем мире, что не отражено в данном проекте. Главное научно-экспортное управление Аппарата Верховного Совета Украины считает, что данный законопроект может быть принят за основу с учетом высказанных замечаний и, при условии, позитивное заключение Минфина Украины. Учитывая все выше изложенное, наш комитет промышленной политики рассмотрел проект закона на своем заседании, принял решение направить на доработку субъектам законодательной инициативы. Спасибо!
Дякую. Будемо обговорювати? Пузаков, будь ласка, фракція комуністів. Садовий наступний.
Володимир Пузаков, фракція Комуністичної партії України, Кіровоградщина. За роки так званого реформування аграрного сектору в Україні, посилюється деградація земель, яка відбивається внаслідок не раціонального освоєння земельного фонду та інтенсивного його використання. Невже невідомо кожному з нас, що поступове погіршення якісного стану земель, знищення родючості ґрунтів призводить до кризи виробництва сільгосппродукції і, як наслідок, становить загрозу продовольчій безпеці держави, що так добре відчуває на сьогодні кожний пересічний громадянин. Зважаючи на суттєве погіршення родючості земель, потрібно продумати про виробництво агрохімікатів для її підживлення в такій кількості, щоб повністю забезпечити в їх потребі. Так, як виробництво органічних добрив обмежене, то, на сьогодні, найбільш реальним джерелом поповнення ґрунтового комплексу поживними речовинами, є мінеральні добрива. На жаль, сьогоднішній стан та перспективи розвитку виробництва мінеральних добрив критичний і залежить від імпорту. Коли в радянські часи в країні вироблялися всі три види добрив: азотні, фосфорні та калійні. Останніми ж роками, у зв’язку із значними фінансовими труднощами, сировина для виробництва добрив постачається не регулярно та в малих обсягах, що є однією з причин скорочення виробництва добрив. То ж і не дивно, що внесення добрив в грунт значно скоротилося, з розрахунку на один гектар землі їх скорочено зі 140 кілограмів в 1990 році, до 12 кілограмів сьогодні. Через відсутність коштів, більшість сільгосппідприємств, не мають змоги проводити закупівлю міндобрив і, в результаті, застосовувати їх в необхідних обсягах. Адже не секрет ні для кого, що виробники не випускають міндобрива по фіксованим цінам, а якщо і відпускають, то по „чайній ложці”. На превеликий жаль, сьогодні не встановлений рівень максимальних цін на мінеральні добрива на період весняно-польових робіт, не врегульовані відносини в сфері виробництва мінеральних добрив та контролю за операціями з ними. То ж сьогодні насичення внутрішнього ринку мінеральних добрив конкурентоспроможними агрохімікатами та створення засад подолання паритету цін між промисловою та сільгосппродукцією і повинен вирішити даний законопроект. Дякую.
Микола Садовий, будь ласка, за ним Юрій Соломатін.
Микола Садовий, фракція Соціалістичної партії Україні, Кіровоградська область. Шановні депутати, шановні радіослухачі. Фракція Соціалістичної партії України буде підтримувати даний законопроект і буде позитивно голосувати. Соціалісти і наш представник у міністерстві Баранівський турбуються за долю землі, яка здебільшого напризволяще віддана, нерідко на знущання тим, хто з неї вижимає всі соки, не потурбувавшись за майбутнє її оновлення. Сьогодні соціалісти не голосували за бюджет 2006 року, бо там не враховане фінансування основних завдань по відновленню сільського господарства. Хіба можна щось зробити у сільському господарстві, коли замість 14 мільярдів гривень уряд пропонує надати лише близько 6 мільярдів. Сьогодні степ чорний, озими майже немає. Що завтра їсти? Зараз розглядається потрібний селу законопроект. А суть законопроекту така. Пропонується встановити державний захист економічних інтересів вітчизняних сільськогосподарських товаровиробників та насичення внутрішнього ринку мінеральними добривами. Це добра і хороша справа. Держава здійснюватиме підтримку виробництва мінеральних добрив шляхом визначення певної суми коштів в державному бюджеті України. Окрім того у державному бюджеті України визначатимуться обсяги фінансування для часткової компенсації сільськогосподарським виробникам вартості придбаних ними мінеральних добрив вітчизняного виробництва. Державна підтримка буде проявлятися і в тому, що на потреби виробництва мінеральних добрив буде направлятися 2 мільярда кубів природного газу щороку, який буде отримуватися в якості оплати за транзитне транспортування трубопроводами аміаку, природного газу по території України. Що стосується виробництва, то оптова і дрібна торгівля мінеральними добривами здійснюється об’єктами підприємницької діяльності за умови проходження ними відповідної атестації і інші позитивні моменти. Прийняття цього закону дає можливість створити додаткові робочі місця і поповнювати, безумовно, державний бюджет. Що стосується фракції соціалістів, соціалісти будуть підтримувати цей законопроект і звертаються до своїх колег підтримати цей законопроект і у наступному доопрацювати з тих моментів, які є у негативному плані.
Юрій Соломатін, фракція комуністів. Василь Надрага – наступний.
Уважаемые коллеги. Давайте мы посмотрим, кого собирается защищать этот законопроект его авторы. Внешне написано красиво – сельскохозяйственного товаропроизводителя и насыщения внутреннего рынка минеральными удобрениями. А задаю вопрос, а почему мы должны защищать этого товаропроизводителя, а не потребителя этих минеральных удобрений? И кто такой этот товаропроизводитель? О нем уже несколько слов сказано, он монополист. Поэтому этот законопроект – это типичный лоббистский капиталистический законопроект на поддержку якобы своего отечественного товаропроизводителя, капиталиста и монополиста. Из этого законопроекта торчат «ослиные уши» тех, которые кормятся при этом товаропроизводителе и собираются накапливать избирательный фонд в избирательной кампании 2006 года. Ребята, постыдитесь, не надо хоть через Верховную Раду Украины ваши делишки обделывать. Поэтому я предлагаю отвергнуть этот законопроект как такой, который подан против интересов Украины и его потребителей, то есть народа Украины. Спасибо.
Василь Надрага.
Василий Надрага, Народный блок Литвина. Уважаемые коллеги, как здесь правильно отмечал предыдущий выступающий, закон ставит своей идеей и основным своим обоснованием – это поддержка сельского товаропроизводителя. По логике, наверное, правильно. Точнее, по форме. Потому что по логике это не совсем то. Абсолютно правильно здесь говорилось о том, что по факту мы поддерживаем с вами товаропроизводителя, который к селу отношения в буквальном смысле слова не имеет. Мало того, давая преференции на производство дешевых удобрений, мы с вами создаем базу для злоупотреблений, потому что нам будут расказывать, что на этих дешевих 2 миллиарда кубометров газа, который пойдет на производство этих удобрений, якобы этой все пойдет на село. По факту абсолютно нет гарантий, что, пользуясь, как всегда это было, когда получает преференции какая-то часть экономики, часть отрасли, это будет хорошей базой для всевозможных злоупотреблений. Поэтому, исходя из логики о том, что мы должны поддерживать сельского товаропроизводителя, то есть, непосредственно того, кто производит готовую продукцию, мы должны поддерживать его, но ни в коем случае того, кто будет частично якобы производить для него удобрения. Поэтому, исходя из вышесказанного, абсолютно согласен с теми, кто считает, что данный законопроект не является законопроектом, который поддерживает сельского товаропроизводителя, а в большей степени создаст проблемы. И последнее. Хотел бы добавить, что, говоря об этом законопроекте, мы должны с вами понимать, что речь идет в данном случае о том, что это газ, который идет, как оплата за транзитную транспортировку газопровода по территории Украины. Коллеги, разговор идет о том, что мы перестанем получать такой газ, мы его начнем с нашей внешней политикой получать за живую копейку, и соответственно исчезнет сам предмет разговора. И последнее. Говоря об этом, мы должны четко понимать, что, даже если эта форма поступления 2 миллиардов кубов газа останется в нашем государстве, это есть дополнительные издержки расходной части Государственного бюджета, что тоже есть ненормально. Посему согласен с теми, что данному законопроекту лучше еще полежать, поработать и одуматься. Если будет найдена иная концепция, которая будет соответствовать действительности, за него надо голосовать. В данном случае и в данном варианте его поддерживать не следует. Спасибо.
Цікава думка, Василю Івановичу, щоб проект полежав і одумався. Обговорення завершено. Будь ласка, від уряду. _______________. Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! Буквально, декілька акцентів я хотів би, щоб привернути вашу увагу. Перше. Ми повинні визначитися, кого ми дотуємо. У цьому законопроекті передбачається дотувати виробників мінеральних добрив. А ми кажемо, що наша політика спрямована нате, щоб підтримати сільгоспвиробника. Тому потрібно дати чітку відповідь на це питання. Тому що наші виробники мінеральних добрив на сьогоднішній день мають непогану рентабельність і більше 80 відсотків цих міндобрив експортується. Друге питання. Це пов’язано з тим, яким чином наша підтримка на здешевлення міндобрив вплине на ціну тих товарів сільськогосподарських, які будуть випускатися нашими виробниками, і яким чином ми вплинемо на ціну самих міндобрив. В цьому законі на це питання відповіді не існує. Дальше. Необхідно також прив’язати розробку цього законопроекту в контекст загальних програмних документів, які стосуються державної підтримки сільського господарства, і одночасно дати відповідь на запитання: що ми будемо робити з системою взаємовідносин з Європейським Союзом, поскільки якщо ми будемо підтримувати таким чином, дотувати виробника міндобрив, значить, ми не зможемо експортувати цю продукцію, таким чином можемо втратити ринки збуту. І останнє питання. Необхідно узгодити цей законопроект з вимогами бюджетного кодексу, де визначається, що повинні бути дані відповіді на запитання по джерелам втрат доходів бюджету або додаткових видатків і термінам введення цього законопроекту. Дякую.
Велика група народних депутатів виявила інтерес до мінеральних добрив. Так, будь ласка, хвилина з мотивів. Черняк.
Шановні народні депутати! Володимир Черняк, фракція Української народної партії. Проблема існує. За останні роки більше, ніж в два рази зросли ціни на мінеральні добрива. В законопроекті пропонується спроба, як цю проблему вирішити. Мабуть, ця спроба значною мірою є нереальною, хоча саму спробу варто підтримати. Існує дилема: дотувати потрібно виробника мінеральних добрив чи виробника сільськогосподарської продукції. Я все-таки думаю, що треба дотувати виробника сільськогосподарської продукції. А для цього потрібен бути наступними. треба закласти наступний механізм: потрібно, щоб у Державному бюджеті були спеціально виділені кошти на дотування сільськогосподарських виробників при закупівлі мінеральних добрив. Дякую.
Кармазин, будь ласка.
Юрій Кармазин, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, я буду вас просити, незважаючи на красиву назву цього законопроект, відхилити його, тому що тут багато недолугостей і надавати отриманий газ як плату за транзитне транспортування, що суперечить Закону про Державний бюджет, де вноситься плата в національній валюті, і пропозиція про направлення мінеральних добрив допомоги знову ж газу в обсязі до 2 мільярдів кубометрів знову б’є по тому ж самому бюджету, що протирічить Бюджетному кодексу. І ці пропозиції говорять про те, що ми не хочемо думати про конкретного сільськогосподарського виробника – того, хто обробляє поля. Ми хочемо думати сьогодні про тих, хто власники цих заводів. Саме через це я не буду голосувати за цей закон і прошу вас за нього не голосувати. Нічого він хорошого не принесе. Дякую.
Будь ласка, Левко Глухівський.
Дякую. Глухівський, фракція Народного Руху. Шановні колеги народні депутати, фракція Народного Руху теж вважає, що в такому вигляді, як цей законопроект написаний, його приймати не можна і повторне тільки перше читання може врятувати ситуацію. Ми хотіли б підтримати нашого сільськогосподарського виробника, щоб він міг скористатися мінеральними добривами, але, по-перше, якщо і запропонувати державну фінансову підтримку, то законопроект пропонує, щоб порядок використання бюджетних коштів виключно визначав Кабмін. Ми в цьому залі вже не однократно наводили приклади, коли бюджетні кошти, які виділялися для підтримки нашого виробника не доходили до нього і осідали зовсім в інших кишенях. Тому фракція наполягає, щоб цей механізм був виписаний чітко у законі. Крім того, не можна не погодитися з висновком Науково-експертного управління, що джерела кошті, якими має бути ця підтримка реалізована, суперечать як Закону про Державний бюджет на 2005 рік, так і абзацу другому статті 95 Конституції України.
Ігор Шурма.
Ігор Шурма, фракція Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]]. На наш погляд, треба звернути увагу і на те, що, з одного боку, підприємства з виробництва мінеральних добрив майже всі приватизовані, а з іншого – за останні роки вже відпрацьовані досить ефективні механізми співробітництва Кабінету Міністрів та виробників, наприклад, щодо обмеження експорту добрив задля забезпечення вітчизняного виробника. На думку фракції, поглиблення державного втручання в ці процеси призведе тільки до руйнування існуючого балансу державних інтересів та інтересів підприємців, і як наслідок – погіршить ситуацію на вітчизняному ринку мінеральних добрив. Без сумніву, що необхідно врегульовувати питання про державну підтримку виробництва мінеральних добрив, але цей законопроект, 7424, на думку фракції Соціал-демократичної партії України об’єднаної слід відхилити. Дякую.
Так, відбувся обмін думками. Будемо визначатися. Я ставлю на голосування: про прийняття за основу. Вже виступали, ви доповідали, ви Регламент почитайте, будь ласка. Почитайте Регламент, ви були доповідач – які мотиви? Кому давали? Тому що вони записані давали. Давали, бо треба дати! Проект Закону „Про державну підтримку виробництва мінеральних добрив”. Прошу визначатися. Реєстраційний номер 7424. [[17:51:18]] За-60 Навіть Мельник сперечався зі мною і не встиг проголосувати. Так, була пропозиція на повторне перше. Прошу визначатися. [[17:51:43]] За-109 Трохи більше – 109. Законопроект відхилено. Я оголошую про продовження на 15 хвилин. Слухається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про стимулювання розвитку вітчизняного машинобудування для агропромислового комплексу" реєстраційні номери 6128, 6128-1. Доповідають депутати Гіршфельд Анатолій Мусійович і підготуватися Шпаку. По три хвилин прошу.
Уважаемый Адам Иванович! Уважаемые коллеги! Предлагаемый проект закона номер 6128 изменение в статью 1 Закона Украины про стимулирование розвитку вітчизняного машинобудування для АПК ставит цель, исправить существующее положение дел, создать условия для развития отрасли, повысить конкурентоспособность выпускаемой продукции, резко улучшить инвестиционный климат и деловую активность отрасли. На сегодняшний день некогда одна из крупнейших отраслей промышленности Украины, сельхозмашиностроение, переживает системный кризис. Подавляющее большинство предприятий либо убыточное, либо находится в состоянии банкротства. Даже работающие предприятия в большинстве случаев имеет отсталую технологию и устаревшую продукцию, за что в конечном счете рассчитывается сельхозпроизводитель. Аналогичное состояние дел у., которые выпускают для них узлы и агрегат. Состояние парка сложной сельхозтехники имеет уровень амортизации 90 процентов и выше. Данным законопроектом меняется определение термина, отличная техника и оборудование для АПК, которое трактовалось, как состоящее на 50 процентов с комплектующих отечественного производства, то есть на половину ипредлагает включить в это определение прямые производственные затраты. В том числе, затраты на оплату труда, включая конструкторские и технологические разработки. Тем самым, стимулируя внедрение высокотехнологичной и конкурентоспособной продукции для АПК. Формально существующая формулировка совершенно справедлива. Однако для машиностроения эта норма закона является по сути сдерживающей по отношению к отечественному производителю. Так как нарастающая конкуренция не дает возможности предприятию участвовать в международных кооперациях и повышать конкурентоспособность продукции. Особенно актуальны эти изменения являются в преддверии вступления Украины в СОТ. Это наглядно видно в Харькове – столице сельхозмашиностроения Украины, где было сосредоточено более половины этой отрасли, которая является сегодня наибольшей проблемой региона. Уважаемые коллеги, наша с вами задача на законодательном уровне создать такие условия, в которых отечественный производитель смог бы выпускать конкурентоспособную по сравнению с импортной техникой и при этом пользоваться государственной поддержкой, а не выбирать между государственной поддержкой и качеством изделия. В итоге, АПК не имеет техники, предприятия простаивают, в отрасль не идут инвестиции. Необходимо учитывать при определении термина «отечественная техника» затраты на конструкторские и технические разработки и другие затраты, которые несет производитель в результате деятельности. Изменения подходов настолько назрело, что уже через 2-3 года говорить о проблемах.
Так, дякую. Завершайте.
Изменения подходов настолько назрело, что уже через 2-3 года говорить о проблемах сельхозмаша будет не актуально. Отрасли не будет, АПК будет приобретать импортную технику, Украина станет импортнозависимой в этой области. Прошу поддержать данный законопроект в первом чтении. Спасибо за внимание.
Дякую. Василь Федорович Шпак. Законопроект за номером 6128-1.
Василь Шпак, Народний блок Литвина. Шановний Головуючий, шановні народні депутати! Зазначений законопроект є у контексті з попереднім законопроектом, як і попередній законопроект, зазначений законопроект передбачає пошуки, механізми ефективної організації в сільськогосподарському машинобудуванні. Сьогодні ми говоримо про те, що ми йдемо до СОТ. Ми сьогодні говоримо про напрацювання нових стандартів європейського рівня. Тому сьогодні не можна обмежуватись і держати відповідні обмеження у такій важливій галузі як сільськогосподарське машинобудування. Тому я вношу сьогодні пропозицію підтримати попередній законопроект і зазначений законопроект в першому читанні, його доопрацювати і винести на розгляд Верховної Ради у другому читанні.
Сідайте будь ласка. Калінчук, перший заступник Голови Комітету з питань аграрної політики, земельних відносин.
Дякую, Адам Іванович. Калінчук, Одещина, фракція Народної партії, Народного блоку Литвина. Комітет Верховної Ради України з питань аграрної політики та земельних відносин на своєму засіданні розглянув проект закону про внесення змін до статті першої Закону України про стимулювання розвитку вітчизняного машинобудування для агропромислового комплексу, внесений групою народних депутатів. Зважаючи на те, що найбільш важлива частка виробництва склад. продукції науковоємність, а діюча редакція визначає лише матеріальну складову готової продукції, і як результат закон стимулює збільшення лише матеріальної складової готової продукції, за межами закону залишаються конструкторські розробки, винаходи і інші складові сучасної техніки. Члени комітету після довгих дебатів все-таки вирішили підтримати цей законопроект в першому читанні. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України у своєму висновку також рахує, що за результатами розгляду в першому читанні законопроект може бути взятий за основу. Що ж до законопроекту народного депутата Василя Федоровича Шпака, то цим документом дещо розширюється поняття вітчизняна техніка, встановлюється диференціація граничної питомої ваги витрат вітчизняного походження по роках освоєння виробництва. Можна сказати, що ідеологія цих законопроектів однакова. Їх можна підтримати в першому читанні, а до другого читання відпрацювати як один законопроект, як один закон. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Є бажаючі? Пузаков, фракція комуністів, за ним Садовий.
Володимир Пузаков, фракція Комуністичної партії України, Кіровоградщина. Дані зміни до статті 1 є необхідними, вони якраз стимулюватимуть виробника до високотехнологічних розробок та конструкторських робіт вітчизняних фахівців у виробництві складної сільгосптехніки. Але з болем в душі приходиться сьогодні говорити про те, що вітчизняного виробника викинуто на узбіччя дороги. Величезні надбання вітчизняних фахівців у виробництві сільгосптехніки, на жаль, не потрібні. Як показує час, влада свідомо знищує машинобудівні підприємства. Так сталося с комбайном „Лан” виробництво, якого намічалося на Олександрівському заводі, де було здійснено випуск 100 комбайнів, при чому вони себе добре зарекомендували на полях України. Колектив підприємства був налаштований на плідну роботу по виготовленню комбайнів, але ж держава перекрила кисень і завод, і десятки інших на Україні припинив їх випуск. При цьому держава не врахувала, які затрати спричиненні підприємством. А потім запитуємо не відомо в кого, де ж вітчизняні зернозбиральні комбайни? Чому їх немає на полях? Не секрет, що імпортну техніку для агропромислового комплексу не всі господарства можуть придбати, тому що Кабінет Міністрів не вирішив на належному рівні питання про кредитування машинобудівників та сільгоспвиробників. Тому ми маємо сьогодні страшну картину в АПК відносно сільгосптехніки, де зношеність транспорту складає 89 відсотків, а це створює загрозу життю тим, хто на ній працює. То і не дивно, що в Агрофірмах почастішали випадки виробничого травматизму. За минулий рік на Кіровоградщині загинула 21 людина, 28 стало інвалідами, 73 одержали професійні захворювання і ніхто не дає відповіді на питання. Хто гарантуватиме безпеку праці і хто відповідатиме в разі нещасного випадку? Тому даний закон повинен бути спрямований якраз на розвиток ринку вітчизняної техніки для агропромислового комплексу та збільшення обсягів її виробництва, при цьому фракція комуністів зобов’язує, а органи виконавчої влади всіх рівнів створити режим найбільшого сприяння виконання робіт направлених на реалізацію відповідних пріоритетних завдань даного законопроекту. Дякую.
Микола Садовий, підготуватися Александровський Аллі.
Микола Садовий, фракція Соціалістичної партії України, Кіровоградська область. Після 1991- 1994 років – це таки був період, розпочався процес ліквідації вітчизняного машинобудування. Яскравим прикладом цього є підприємство „Червона зірка” та „Гідросила”, що в місті Кіровограді і не лише цих підприємств це стосується. Зокрема флагман машинобудування з виготовлення сівалок в Радянському Союзі бувшому „Червона зірка” , яка продавала свою продукцію ще в 50 держав світу. На кінець 1991 року мала на своїх рахунках прибуткових 50 мільйонів карбованців, а через тиждень вже 2 січня 1992 року завод став банкрутом. На вулицю було викинуто 8 тисяч робітників. Це унікальний приклад в історії руйнації вітчизняного машинобудування. На жаль, два тижні тому у цьому залі не була підтримана ініціатива створення Міністерства сільськогосподарського машинобудування. Соціалісти будуть знову ініціювати повернення до розгляду цього питання, бо якщо не буде координації по створенню техніки по виготовленню техніки, то такої техніки ми не будемо просто мати. Що стосується цього закону, то закон має досить хороші позитивні напрямки. Визначає основні напрямки державної політики, пріоритетного розвитку вітчизняного машинобудування для АПК. Пропонується у цьому законі, що техніка на обладнання набуватиме статусу вітчизняної у випадку, коли її складова вартість більше ніж на 50% складається із витрат на сировину вітчизняного виробництва та заробітної плати фізичних осіб, резидентів України. Такий статус набуватиме техніка і обладнання, що виготовляються підприємствами України 50% вартості, якої складає як раз сировина матеріали, вузли, агрегати, витрати на оплату праці фізичних осіб і інше. Є пропозиція: деталізувати складові вартості готової продукції, щоб не допустити ділків одержувати із цього якісь пільги. Тому соціалісти будуть голосувати за цей законопроект у першому читанні. Для того, щоб уь другому читанні прийняти його остаточно.
Александровська Алла, фракція комуністів. Катерина Ващук - наступна.
Коммунисты поддерживают предложения, направленные на развитие сельхозмашиностроения. Сразу хочу сказать, что эти два законопроекта мы будем поддерживать, но только в первом чтении. Потому что то, что предлагается, вызывает вообще-то достаточно много вопросов. Единственное, что утешает, что если, действительно, мы вводим категорию заработной платы в ту систему, которая касается права на получение определенных преференций и льгот, то это мы, конечно, приветствуем. В надежде, что люди, работающие на этих предприятиях, будут теперь получать повышенную заработную плату, потому что появляется стимул увеличения фонд оплаты труда, всех начислений. Это, конечно, положительно. Это следует приветствовать. С другой стороны, конечно, мы не избавляемся от отверточных технологий, которые широко сегодня в Украине используются, когда завозятся почти на 100% комплектующие детали из-за рубежа и не важн, в конце концов, даже откуда. Здесь только они собираются, и уровень научно-исследовательских опытно-конструкторских работ очень маленькую часть занимает, вот изготовление готовой продукции. Поэтому мы будем поддерживать два законопроекта в первом чтении, для того, чтобы внимательно присмотреться и доработать ко второму чтению. Что, конкретно, я хочу предложить? Я предлагаю ввести положения о том, что не менее 50% дополнительно получаемой прибыли от этих преференций, которые будут использоваться этими предприятиями, использовались бы как реинвестиции прибыли для расширения производства и внедрения новых энергосберегающих технологий. Тогда мы точно будем уверены, что расширение этого закона на эти предприятия действительно приведет к внедрению новых технологий, в том числе энергосберегающих к расширению производства и само собой разумеется к росту заработной платы. Хотя еще раз говорю, здесь есть очень большой вопрос, чтобы не получилось так, что тот «Криворожсталь», который мы сегодня отдали иностранцу, по определению если там будут высокие заработные платы может тоже попасть под действие законов о льготном налогообложении, о стимулировании и так далее так далее. И эти люди смогут получать дополнительную прибыль фактически не внедряя никаких новых технологий, и не внося ничего нового для промышленности Украины, для экономики Украины. Спасибо за внимание.
Катерина Ващук, будь ласка. Жінки пішли в наступ захищати село.
Шановні колеги! Сьогодні ми розглядали кілька законопроектів, які стосуються аграрного сектору, кілька із них відхилені і не безпідставно. Саме цей, який ми зараз розглядаємо заслуговує на увагу і на всіляку підтримку. Ми маємо на сьогодні більше 70 відсотків знос техніки, яка працює в селі. І без відбудови вітчизняного машинобудування просто вирішити це питання не реально. Якщо є можливість хоч якісь кроки зробити на зустріч сільському машинобудуванню їх звичайно слід зробити. І фракція тому ініціювала цей законопроект і буде підтримувати. Інше. Хотіла загострити увагу на тих законопроектах, які вносяться у Верховну Раду, виступаючі абсолютно вірно відмітили негатив у тому плані, що ми стимулюємо не тих кого треба. Законопроект по добривах, як красиво називається, а що стоїть за законопроектом? Ми стимулювати мали хіміків, які сьогодні 90 відсотків вивозять за кордон отримуючи величезні ціни, залишаючи в Україні мізер, абсолютний мізер, ми ставимо все з ніг на голову. Пам’ятаєте, колеги, минулого року ми з вами у цій залі підтримали прекрасну постанову і внесли зміни до закону, і було вирішено це питання слідуючим чином. Для того, щоб компенсувати селянину ріст ціни на мінеральні добрива і на мастильно-паливні матеріали, ми дали дотацію на гектар посіву. Ця дотація дійшла прямо до селянина, була ним отримана, гарно сприйнята і допомогла посіяти набагато більше зернових, що й заклало в основу нинішнього урожаю. З великого розуму, нинішній Кабмін з подачі Міністерства аграрної політики „похоронив” цю добру новацію, правильно, і пропонують сьогодні дотувати багатих, а не селянина, який би мав змогу при дотації такій на гектар, на голову купувати техніку, купувати добриво, купувати мінеральні добрива і мастильно-паливні матеріали. Шановні колеги, ми маємо з вами пам’ятати, що тільки пряма конкретна дотація самого виробника - є ефективною, все інше – від лукавого. Дякую.
Дякую. Обговорення питання завершено. Будемо визначатись. Я ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні закону про внесення змін до Закону України „Про стимулювання розвитку вітчизняного будування для агропромислового комплексу”. Реєстраційний номер 6128. Автор ініціативи наш колега Гіршфельд Анатолій Мусійович. Прошу голосувати. [[18:10:58]] За-196 Що там, Юрію Анатолійовичу, що ви щось. Зараз, зараз розберемось. Так, є постанова про неприйнятність Сокирка. Покажіть, будь ласка, по фракціях. Комуністів – 53, „Регіони України” – 26, Народна партія – 41, „Наша Україна” – 0, Блок Тимошенко – 0, Соціалісти – 20, Українська Народна партія – 15, Соціал-демократи [[об’єднані]] – 0, „Вперед, Україно!” – 19, „Довіра народу” – 0, „Реформи і порядок” – 7, Партія промисловців і підприємців і Народний Рух – нулі, партія „Єдина Україна” - 8, позафракційні – 7. Я приношу вибачення. У нас була, дійсно, постанова. Спочатку проголосуємо про неприйнятність народного депутата Сокирка. Проект постанови № 6428-П1. Прошу визначатися. [[18:12:31]] За-13 Почекайте. Ставиться на голосування проект Закону за № 6128-1, автор Шпак Василь Федорович. [[18:12:59]] За-161 Хто за те, щоб направити ці законопроекти на повторне перше читання. Прошу голосувати. Дружніше підтримаємо село. [[18:13:22]] За-207 Можливо переголосуємо. Хто за те, щоб переголосувати про направлення на повторне перше читання. Змобілізуйтесь. На повторне, перше голосуємо. [[18:13:54]] За-205 Не доля. Так, все. Проекти відхилено. На цьому вечірнє засідання Верховної Ради оголошується закритим. Завтра початок роботи о десятій годині. Ми спочатку розглянемо питання, пов’язані з ратифікацією наших угод, а потім будемо розглядати ті питання, які сьогодні залишились нерозглянутими, а після того вже питання середи. На все добре.