Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[10:02:54]] Зареєструвалися в сесійній залі 352 народних депутати. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, 12 липня 2012 року Центральна виборча комісія зареєструвала народного депутата України Луценка Сергія Віталійовича, обраного 30 вересня 2007 року в багатомандатному загальнодержавному виборчому окрузі, виключеного до виборчого списку блоку "Наша Україна – Народна самооборона". Відповідно до статті 79 Конституції України перед вступом на посаду народні депутати України складають присягу перед Верховною Радою України. Для складення присяги на трибуну запрошується народний депутат України Луценко Сергій Віталійович. Будь ласка.
Присягаю на вірність України. Зобов’язуюся усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут українського народу. Присягаюся додержуватися Конституції України, законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах всіх співвітчизників. Слава Україні!
Шановні колеги, прошу привітати нашого колегу. Шановні колеги, і одразу оголошую заяву народного депутата України, відповідно до Регламенту вона оформлена про входження до депутатської фракції "Наша Україна - Народна самооборона". [[Оплески]] Так. Шановні народні депутати, я прошу оголошення, щоб ви прослухали. Відповідно до статей 147 і 149 Регламенту Верховної Ради України оголошую про прийняття Верховною Радою України, про отримання Верховною Радою України висновку Конституційного Суду України [[від 27 серпня 2012 року № 2-В/2012]] щодо відповідності законопроекту про внесення змін до Конституції України щодо гарантій недоторканності для окремих посадових осіб [[реєстраційний номер 3251]] вимогам статей 157 і 158 Конституції України. Крім того повідомляю, що згідно частини два статті 149 Регламенту Верховної Ради України питання про попереднє схвалення законопроекту про внесення змін до Конституції України стаття 155 Конституції України не може розглядатися Верховною Радою України на останній сесії строку її повноважень. Питання про попереднє схвалення та подальший розгляд такого законопроекту включається до порядку денного першої сесії новообраної Верховної Ради України без голосування. Шановні народні депутати, дві фракції – фракція "Наша Україна - Народна самооборона", фракція "БЮТ" - "Батьківщина" звернулися з заявою про перерву для виголошення заяви. Слово для виголошення заяви має Арсеній Яценюк.
Шановні члени парламенту, стабілізація від Партії регіонів уже почала підходити. Вчора на засіданні уряду Прем’єр-міністр Азаров в закритій частині уряду чітко заявив під стенограму про те, що: "Дела идут неплохо, дела идут очень плохо". Це означає, що уряд ховає реальну ситуацію в країні, яка відбувається в економіці. В понеділок Національний банк України зупинив міжбанківські валютні торги, в понеділок курс готівкою гривні збільшився до 9 гривень. В понеділок, фактично, поступив перший сигнал краху української фінансової системи. Національний банк України і уряд приховують реальну ситуацію, Міжнародний валютний фонд чітко заявив, в Україні всього на всього залишилось 15 мільярдів доларів чистих резервів, а не 30 мільярдів на які уповає Уряд України. Ми вимагаємо сюди Прем’єр-міністра Азарова, щоб він нам чітко розповів, що означає стабілізація від Партії регіонів, і яким чином уникнути фінансового колапсу в країні? Ви позичили за останні два роки додатково 20 мільярдів доларів США, ми вимагаємо дати відповідь куди ви поділи ці кошти? Окрім цього уряд вніс законопроект, який знаходиться в порядку денному на поточний тиждень, який передбачає скасування бюлетенів до виборів до Верховної Ради України як бланків суворої звітності. Ми так зрозуміли, що ви придбали десь друкарський станок і вже зараз хочете надрукувати бюлетені і сфальшувати виборів. Ми вимагаємо чітких від уряду чому ви боїтесь чесних виборів в Україні? І на останок, уряд також вніс законопроект щодо так званих камер відеоспостереження, спробуємо провести коротку арифметичну дію, яка, напевно, складна для Партії регіонів. В Україні 34 тисячі дільниць, кожна відеокамера максимально вартує одну тисячу гривень, 34 тисячі множимо на одну тисячу гривень, це 34 мільйони гривень. Уряд виділив один мільярд гривень на придбання відеокамер, віднімаємо один мільярд і 34 мільйони, питання до Прем’єра Азарова і до Президента Януковича, куди ви поділи 966 мільйонів гривень? Ви закриваєте школи і лікарні кажете, що немає грошей, ви 966 мільйонів гривень крадете, відправляєте, до речі, на валютний ринок цю гривну, яку ви надрукували і провокуєте фінансову кризу. Ми вимагаємо сюди Азарова з поясненнями про фінансову кризу, про вибори і про закупівлю відеокамер.
Шановні народні депутати! Я секретаріат прошу підготувати це як звернення до Прем’єр-міністра України з відповідними вимогами двох фракцій. Шановні народні депутати! Нам належить розглянути питання про затвердження порядку денного одинадцятої сесії Верховної Ради України. Шановні народні депутати, проект порядку денного сесії складається традиційно із основного тіла, так би мовити, в якому є два підрозділи, законопроекти підготовлені до розгляду в першому і другому читанні. Законопроекти щодо яких потрібно комітетам здійснити необхідну роботу для їх підготовки, і містяться, шановні колеги, крім того два додатки: додаток один – це перелік законопроектів, які комітети за висновками їх попереднього розгляду пропонують не включати до порядку денного одинадцятої сесії Верховної Ради України шостого скликання. В зв’язку з тим, що ці законопроекти вже враховані в раніше прийнятих документах або втратили свою актуальність. Крім того є додаток два, який запропонований фракціями: Партії регіонів, комуністичної партії, а також фракції "БЮТ-"Батьківщина" щодо вилучення із проекту порядку денного цілої низки законопроектів. Враховуючи ту обставину, шановні колеги, що це наполягання відповідних фракцій яке далеко не вписується в статтю 21 Регламенту Верховної Ради України згідно з якою не є суб’єктами права законодавчої ініціативи фракції. Але є відповідне наполягання я пропоную поступати таким чином: поставлю на голосування про схвалення всього проекту з усіма додатками, як порядку денного сесії. А коли будемо розглядати ті чи інші законопроекти буде можливість у кожної фракції мотивувати свою позицію. Якщо ви не підтримаєте, а я просив би, щоб ви підтримали. Я поставлю на голосування частинами і та частина, яка залишиться. Я пам’ятаю, є там лист. Лист я отримав від фракції Партії регіонів: вилучити законопроекти 8147, 10380 і 1074. Коли дійдемо до голосування, я нагадаю, що вони вилучаються. Петро Миколайович, лист є від фракції Партії регіонів. Тому, шановні колеги, прошу уваги. Я ставлю на голосування пропозицію про схвалення проекту постанови як постанови про порядок денний 11-ї сесії Верховної Ради України шостого скликання, [[реєстраційний номер 11166]] з усіма додатками. Прошу визначайтесь шляхом голосування. [[10:13:16]] За-5 Рішення не прийнято. Відтак ставиться на голосування пропозиція про схвалення. про прийняття до порядку денного законопроектів, які містяться відповідно до Регламенту у розділі першому і другому як такі, що підготовлені до розгляду або як такі, які потребують підготовки в комітетах до розгляду. Прошу голосувати. [[10:14:00]] За-257 Рішення прийнято. Тепер, шановні колеги, я ставлю на голосування, одну хвилинку, додаток номер 1, це перелік законопроектів, які комітети за висновками їх попереднього розгляду пропонують не включати до порядку денного 11-ї сесії Верховної Ради України шостого скликання. Прошу уваги. Ставлю на голосування пропозицію саме комітетів про вилучення визначених комітетами законопроектів з додатку номер., які містяться в Додатку №1. Прошу голосувати. [[10:14:55]] За-236 Рішення прийнято. Тепер, шановні колеги, переходимо до Додатку №2, який запропонований трьома фракціями. Оскільки тут є великі розбіжності, то – прошу уваги! – я поставлю на голосування додатки, тобто пропозиції, які містяться в Додатку №2 по кожній фракції окремо. Одну хвилинку, йде голосування! [[Шум у залі]] Я прошу вас! Йде голосування. От принцип Погоджувальної ради. Ставиться на голосування пропозиція. В Додатку №2 пункт 1-й, де пропонується вилучити законопроекти за пропозиціями фракції Партії регіонів в Верховній Раді України [[там 68 законопроектів]], знявши відповідно до листа фракції законопроекти із цього пункту: 8147, 10380, 10714. Ставлю на голосування про вилучення в Додатку №2 законопроектів, які визначені в пункті №1. Прошу голосувати. [[10:16:19]] За-263 Рішення прийнято. Тепер, шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про вилучення з Додатку №2 пункту 2. Це пропозиції фракції Партії регіонів. Ставлю на голосування про вилучення цих законопроектів з проекту порядку денного. Прошу голосувати. [[10:16:57]] За-263 Рішення прийнято. Тепер, шановні колеги, в Додатку №2 позиція номер 3 – це пропозиції про вилучення із проекту порядку денного законопроектів від фракції "БЮТ - "Батьківщина". Ставлю на голосування про вилучення. Прошу, визначайтесь. [[10:17:34]] За-8 Рішення не прийнято. Таким чином, шановні народні депутати, я ставлю на голосування пропозицію про затвердження порядку денного, який буде складатися із розділу I і II, який ви підтримали плюс у додатку номер 2 позиція 3 від фракції "БЮТ - "Батьківщина". Оскільки ви не підтримали вилучення, тепер треба її включити у порядок денний. Я ставлю на голосування про схвалення порядку денного одинадцятої сесії Верховної Ради України шостого скликання з розділу I, II, а також у додатку номер 2 позиція 3. Прошу голосувати. [[10:18:40]] За-265 Порядок денний схвалено. Дякую. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Постанови про скасування рішення Верховної Ради України про прийняття у другому читанні та в цілому як закону проекту Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування земель державної та комунальної власності. Ставлю на голосування про розгляд цього питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[10:19:22]] За-221 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат України Сас Сергій Володимирович. Співдоповідач – Олександр Козуб.
Дякую. Народний депутат Сас, "БЮТ – "Батьківщина". Шановні колеги, з огляду на те, що рішення Верховної Ради, яке пропонується скасувати, було прийнято ще в червні місяці, я нагадаю коротко перебіг тих подій. Під час ухвалення. по розгляду у другому читанні та прийнятті в цілому законопроекту 10043 було грубо порушено статті 19, 120 та 116. 120 Конституції України та статтю 116 Регламенту Верховної Ради України. Під час підготовки до другого читання цього законопроекту юридичне управління Верховної Ради звертало увагу на допущені порушення Конституції та Регламенту і ці висновки юридичного управління були враховані комітетом. Проте Голова Верховної Ради поставив на голосування ці поправки і з другої спроби вони були прийняті Верховною Радою України. Після обідньої перерви народний депутат Кириленко Іван Григорович від імені двох фракцій: "БЮТ – "Батьківщина" і "Наша Україна – Народна самооборона" виступив, критично вказавши на порушення Регламенту та негативні наслідки для України даного законопроекту. Негативність. Я для того, щоб було всім, хто нас слухає, зрозуміло, зроблена незаконна цинічна спроба влади забрати в українців, в України останнє, що, можливо, в них залишилося, останній актив – це землю, через включення земель державної, комунальної власності до статутного фонду Земельного банку. Я хочу колегам нагадати, які не хочуть слухати ні український народ, ні опозицію. Свого часу Джон Сміт.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Завершуйте, будь ласка.
Не дають висловитись опозиції. Ми пропонуємо виправити помилку і скасувати прийняте рішення незаконне. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати, давайте домовимося таким чином, що доповідають і співдоповідають законопроекти не опозиція і влада, а народні депутати України або керівники комітетів. Від комітету співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та забезпечення діяльності Верховної Ради України Козуб Олександр Андрійович. Будь ласка, Олександре Андрійовичу.
Шановний головуючий, шановні колеги! Комітет на засіданні 4 липня поточного року розглянув проект постанови Верховної Ради України про скасування рішення Верховної Ради України про прийняття у другому читанні та в цілому як закону проекту Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування земель державної та комунальної власності, внесений народними депутатами України Кириленком, Томенком, Сасом [[реєстраційний номер 10043]] та заяву зазначених народних депутатів України до Голови Верховної Ради України Литвина з вимогою не підписувати Закон України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування земель державної та комунальної власності, прийнятий Верховною Радою України 21 червня цього року в другому читанні та в цілому, та скасувати відповідне рішення Верховної Ради України про його прийняття. Комітет зазначив, що відповідно до частини першої статті 48 Регламенту Верховної Ради рішення Верховної Ради може бути скасовано Верховною Радою до підписання відповідного акта. Враховуючи те, що народні депутати України Кириленко, Томенко, Сас внесли відповідний проект постанови з дотриманням вимог статті 48 Регламенту, комітет ухвали висновок і прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України розглянути та підтримати проект постанови Верховної Ради України про скасування рішення Верховної Ради України про прийняття в другому читанні та цілому як закону проекту Закону України 10043. Все ж таки пропоную доповнити проект постанови пунктом, яким закон України 10043 направити на доопрацювання до Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, є бажаючі виступити з цього приводу? Запишіться, будь ласка. Будь ласка, прізвища покажіть. Володимир Бондаренко, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Потім Володимир Мойсик буде виступати. Мікрофон.
Прошу передати слово Миколі Томенку.
Микола Томенко, будь ласка.
Шановні колеги, я, Іван Кириленко і Сергій Сас відреагували на ситуацію, яка склалася в сесійній залі. Ми вважаємо, що є дві проблеми з даним законопроектом. Перша проблема, яку необхідно відреагувати – це, коли розглядається законопроект, де предмет врегулювання абсолютно інший чим поправки, які пропонуються потім фактично з голосу внести. В даному випадку йшлося про абсолютно інші проблеми. І як ми розуміємо тут є лобіська група, яка хотіла би зробити Земельний банк, і як кажуть експерти "під конкретних людей" і підготувати інструмент реальної приватизації землі. То цілком очевидно, що з міркувань дотримування Регламенту такий законопроект мусить бути скасований. Друга позиція, на яку автори звернули увагу – це характер обговорення і кількаразове внесення на голосування даної норми. Нагадую, що вона була проголосована десь в 14.09 з третьої чи там якоїсь енної спроби. Так само це неприпустимо, оскільки очевидно, що таке бажання швидше запустити ринок землі не підтверджується позицією в залі. Тому що в залі тоді залишилося десь 50 голосуючих, які тиснули на вісім кнопок за себе і за того товариша. Загально, коли сказати про історію земельної реформи, я зараз проїхав по Центральній Україні і повинен сказати, що може ми щось не знаємо у Верховній Раді, але місцеві олігархи і влада прекрасно знають. Вони говорять: "З 1 січня 2013 земля буде продаватися". Тому сьогодні в місцевих господарств, в тих людей, які мають невеликі фермерські наділи іде цинічно незаконно забирання цієї землі, оскільки всі розуміють, що дана вказівка – підготуватися до продажу землі і продавати її з наступного року. Тому вважаю, що даний законопроект треба скасувати.
Так, Володимир Романович Мойсик.
Володимир Мойсик, Партія "За Україну!" Прошу передати слово колезі Ганущаку, Юрію Ганущаку.
Юрій Ганущак, будь ласка.
Ганущак Юрій, "Батьківщина". Пані та панове, ну, після прийняття цього проекту закону, який брутально був з порушенням всіх процедур прийнятий, взагалі немає сенсу розглядати законопроект про ринок земель, тому що фактично, фактично цим законом вже відбулося повністю прихватизація землі, і це потрібно, щоб всі абсолютно знали, при чому, це воно так втіхаря, в темну було зроблено. І подивіться, що кажуть ці закони, якщо раніше зловживання місцевої влади можна було зловити, можна було відмінити, можна було, принаймні, відслідкувати, то в наслідок прийняття цього закону рішення приймається якимось міфічним уповноваженим органом, той же самий Держкомзем, а місцева влада взагалі не знає про те, що у неї там робиться. Тобто ми змішали в купу різні речі, по-перше, ми змішали поняття юрисдикції, ми розірвали, фактично, адмінтерустрій розірвали і залишили місцевому самоврядуванню тільки юрисдикцію в межах забудови. Вся інша територія за межами забудови вона взагалі є нічийної, навіть не калитчиною, відповідно до відомого твору класика, а взагалі нічийною, а раз нічийною, то вона буде прихватизована тими хто вже зараз призначений з Банкової на цю прихватизацію. Хіба можна таке допустити? І потім буде стояти питання, яке ставлять комуністи, поверніть те, що вже колись ми забрали, у кого повернути як ви самі голосували за цей закон? Тому цей закон не можна було приймати тоді і зараз треба відмінити.
Гордієнко від фракції, потім Калєтнік від фракції, по одній хвилині, будь ласка.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України. Я хотів би своєму колезі, який саме щойно полум’яно виступав нагадати, що комуністи ніколи не голосували за даний законопроект. І я би просив не змішувати грішне з праведним, ніколи Компартія України не підтримує законопроекти, ті, що пов’язані із ринком землі, тим більше, те, що цинічний законопроект, який був проголосований, про який йде мова. Я сьогодні привертаю увагу і хотів би просити підтримку всього залу, що фракцією Компартії України зареєстровано законопроект, яким пропонується продовжити мораторій. І ми це пропонуємо для того, щоб все-таки сформувати здоровий глузд у суспільстві, щоб ми взагалі відмовилися від продажу земель сільськогосподарського призначення. На землі необхідно господарювати, а не торгувати землею, цього нам не простить ніхто і ніколи. Дякую.
Так, Григорій Калетнік, фракція Партії регіонів.
Дякую, Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Цей законопроект до ринку землі немає ніякого відношення. Він розмежовує комунальні і державні землі, які ніхто не спромігся розмежувати за 21 рік. Пропоную доповнити проект постанови пунктом, яким доручити Комітету з питань аграрної політики і земельних відносин і при доопрацюванні врахувати надання повноважень центральному органу виконавчої влади з питань земельних ресурсів в галузі земельних відносин у частині розпорядження землями державної власності шляхом внесення відповідних змін до статей 15 та 118 Земельного кодексу, а також надання повноважень Кабінету Міністрів у частині передачі земельних ділянок де ржавої власності до статутного капіталу Державного земельного банку. Опрацьований законопроект Комітетом з питань аграрної політики внести на розгляд Верховної Ради сьогодні.
Будь ласка. Як прізвище? Задирко, так? Будь ласка, мікрофон.
Дякую, Володимире Михайловичу! Дійсно, сьогодні ми розуміємо, що жодний. один ресурс, який сьогодні не розподілений – це земля. І дійсно, є застерега того, що закон, який був прийнятий – є якраз перший крок для того, щоб все ж таки відбулася приватизація землі. Тому позиція депутатської групи "Реформи заради майбутнього" досить конкретна, ми вважаємо, що цю постанову треба підтримати і скасувати рішення Верховної Ради від 21 червня 2012 року. Тому що це очевидно, це рішення прийнято Верховною Радою з грубим порушенням вимог Конституції та Регламенту Верховної Ради. Тому ми будемо голосувати за цю постанову. Дякую.
Шановні народні депутати, я нагадую вам, що, дійсно, є проект Закону про продовження мораторію до 1 січня щодо ринку продажу земель. до 1 січня 2014 року. Разом з тим, нагадую вам, шановні народні депутати, що тільки що Верховна Рада проголосувала і вилучила із законопроекту. із порядку денного проект Закону про ринок земель, так що нема там підстав сьогодні для розмов, бо немає документу, власне. Я ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України (реєстраційний номер 10043-п) про скасування рішення Верховної Ради України про прийняття у другому читанні та в цілому як закону проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування земель державної та комунальної власності. Прошу голосувати. [[Шум у залі]] Шановні колеги, згідно статті 40. Я спокійно. Згідно статті 40. згідно статті 48, Верховна Рада може тільки прийняти рішення про скасування, а далі давайте пропозиції і будемо приймати їх. Голосуємо. Прошу голосувати. [[10:33:33]] За-297 Рішення прийнято. [[Оплески]] Шановні колеги, пропозиція комітету – хай оформить, працює, коли будуть готові – ми будемо працювати. Ну, що за питання? Шановні народні депутати! [[Шум у залі]] Про що пропозиція, ну? Ну, комітет, коли буде готовий, тоді хай подає пропозиції.
Який готовий? Де таблиця, де таблиця.?
Ідіть переговоріть з ним, з Адамом Івановичем переговоріть. Шановні колеги, нам треба розглянути питання про усунення неузгодженостей в тексті прийнятого Закону України про систему депозитарного обліку цінних паперів. Шановні народні депутати, 6 липня 2012 року Верховна Рада України прийняла Закон "Про депозитарну систему України". Зважаючи на ініціативу Комітету з питань фінансів, банківської діяльності, податкової та митної політики, погоджено з Головним юридичним управлінням. Відповідно до статті 131 Регламенту Верховної Ради необхідно усунути деякі суперечності та неузгодженості в певних положеннях зазначеного закону. Відповідні матеріали вам роздано при реєстрації. Тому, шановні колеги. Що? Неузгодженості просто голосуються, комітет їх опрацьовує. Ну, будь ласка, Аржевітін, як виняток, одну хвилину.
Шановні народні депутати, я хотів привернути вашу увагу, тому що фактично, коли ми говоримо про деякі неузгодженості, а фактично ми маємо нові редакції цілих абзаців, вилучаються цілі абзаци, які ми приймаємо, і включаються нові абзаци. Я вам приведу декілька прикладів. Скажіть, будь ласка, чи може бути неузгодженістю, коли ми прийняли з вами у залі, що статутний капітал розрахункового центру має становити не менше як 100 мільйонів гривень. У поправці пишеться 120 мільйонів. Я не думаю, що це уточнення або неузгодженість. Наступна. Коли ми кажемо, що держава повинна бути власником Державного центрального національного депозитарію не менше як 50 відсотків, це ми в залі прийняли, тепер пропонується прийняти не менше ніж 25 відсотків. Я не думаю, що це неузгодженість. Тому, шановні, я прошу вас, це фактично нова редакція законопроекту, а не неточності і неузгодженості. Тому зверніть, будь ласка, на це увагу.
Шановні народні депутати, я вчора звернувся до Головного юридичного управління, яке відповідає за те, щоб співвідносились позиції, запропоновані комітетом статтею 131 і комітет мене., Головне юридичне управління запевнило, що все відповідає закону. Я не фахівець, ви в комітеті тоді приймайте рішення. Ставиться на голосування пропозиція про прийняття рішення про усунення неузгодженостей в тексті прийнятого Закону України "Про систему депозитарного обліку цінних паперів". Прошу голосувати. [[10:36:57]] За-224 Рішення не прийнято. Я ставлю на голосування про повернення до розгляду цього питання. [[10:37:20]] За-223 Рішення не прийнято. Шановні народні депутати! Тут звучала пропозиція про те, щоб ми прийняли рішення [[нам його можна прийняти лише на ранковому засіданні Верховної Ради]], щоб вечірнє засідання Верховної Ради України продовжилось до завершення розгляду питань, визначених розкладом на сьогодні. Коли ми цю роботу виконаємо, будемо радитися далі, як нам організувати процес роботи в сесійному режимі. Я ставлю на голосування цю пропозицію – про продовження вечірнього засідання до завершення розгляду питань, визначених розкладом на четвер. Прошу голосувати. [[10:38:18]] За-261 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про документи України, що посвідчують особу, дають право на в’їзд в Україну та виїзд з України [[реєстраційний номер 10381]]. Комітет пропонує розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати за цю пропозицію. [[10:38:53]] За-227 Шановні народні депутати! Доповідач – народний депутат України Толстенко Володимир Леонідович. Співдоповідач – заступник голови Комітету з питань прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин Іван Васильович Попеску. Будь ласка, доповідача прошу. Тоді я прошу Івана Попеску, щоб виступив з цього приводу.
Дякую. Шановний головуючий, шановні народні депутати, на ваш розгляд пропонується проект Закону України про документи, що посвідчують особу, дають право на виїзд з України та в?їзд в Україну [[реєстраційний номер 10381 від 23.04.2012 року]], внесений народним депутатом України Толстенком. У 2010 році Європейським Союзом схвалено план дій щодо лібералізації Європейським Союзом візового режиму для України. У свою чергу Президентом України затверджено план дій щодо лібералізації Європейським Союзом візового режиму для України, у якому одним із першочергових заходів є прийняття законодавчих актів для запровадження документів Україною для виїзду за кордон з електронним носієм біометричної інформації із забезпеченням на належному рівні захисту персональних даних. Мета цього законопроекту полягає у тому, щоби законодавчо закріпити правовий статус, перелік та опис форми документів, що посвідчують особу та підтверджують громадянство України на дають право виїзду з України та в?їзду в Україну. Законопроектом вся процедура систематизована і закріплюється законодавчо. Законопроект покликаний впровадити найсучасніші технології захисту документів. Одним із таких елементів є не вклеювання фотокартки, а внесення відцифрованого образу особи на сторінку з даними про неї. Але відцифрований образ власника вноситься лише до тих документів, які використовуються для виїзду за кордоном. У документ внутрішнього обліку – це посвідчення громадянина України, посвідчення особи на повернення в Україну та тимчасове посвідчення громадянина України буде вклеюватися фотокартка. Шановні колеги, головна проблема законопроекту полягає у тому, що, не зважаючи на значний суспільний резонанс, не передбачено у законопроекті можливості відмови громадянина за релігійними переконаннями від надання відбитків пальців та вмотивованого електронного носія інформації у документах. Законопроект, дійсно, не позбавлений недоліків і інших також, але проблему треба вирішувати, і вимоги Європейського Союзу треба виконувати. Вказані недоліки можна виправити, а зауваження врахувати під час доопрацювання законопроекту у другому читанні. Тому комітет за результатами розгляду у першому читанні пропонує прийняти його за основу. Дякую.
Дякую вам. Шановні колеги, будь ласка, запишіться на виступ. Корж, будь ласка,, фракція "БЮТ - "Батьківщина". Потім Каплієнко Володимир.
Прошу передати слово Ганущаку Юрію Івановичу.
Юрій Ганущак, будь ласка.
Ганущак Юрій, "Батьківщина". Зверніть увагу, голосують чужими картками – порушення Конституції. Такі закони будуть відмінятися. А тепер по суті. Значить ми паспорт, тобто той документ, яким гордився навіть Маяковський, заміняємо посвідченням. Це є сутність закону. Тобто ми знову лобіюємо інтереси відомої фірми, яка хоче отримати свій бариш на цьому. Тепер, що дуже промито так описується, які можуть бути документи, тобто паспорт як основний документ, яким мають брати на роботу, той документ, який фактично є ідентифікатором особи, він фактично скасовується. Потім, зверніть увагу, залишається та сама стаття про реєстрацію і про штраф, про покарання за те, що людина не зареєструвалася. Ну повинен покаятися, я саме той, хто живе у місті Києві законно зі своєю дружиною уже більше десяти років без зміни реєстрації. Я готовий відповідно понести покарання по. Але вважаю, що це є абсолютно безглуздо, тому що реєстрація має стосуватися і має бути заохоченням для людини: по місцю реєстрації він повинен отримувати суспільні блага і по місцю реєстрації він, в такому разі, повинен і платити податки. Тому я вважаю, що цей закон непотрібний. Зараз повністю врегулюване правове поле у використанні, в тому числі, для виїзду за кордон і використанні для внутрішнього користування. Цей закон є лобістським! І відповідно вредним, шкідливим для України. Дякую.
Володимир Каплієнко, група "Реформи заради майбутнього". Наступним буде виступати Смітюх.
Доброго дня, шановні колеги! Давайте коротенько про історію. Подібні ініціативи вже лунають півтора року в парламенті. Нагадаю вам ганебний законопроект 8507. Наступна редакція – 1036, 1036-1. 10381 – законопроект, який ми розглядаємо зараз, 9592 – це законопроект, який внесла депутатська група "Реформи заради майбутнього". А сьогодні ще один закон, який називається 10492. Давайте коротенько розберемося. Закон, який ми зараз розглядаємо – 10381, спрямовує свої зусилля на внесення змін до законодавчого поля України через впорядкування документів, які посвідчують особу не тільки на території України, але і за кордоном, для того, щоб виконати вимогу Плану дій щодо безвізового режиму. В принципі все нормально. Але в цьому законопроектів була лише одна вада – спроба поміняти внутрішній документ, тобто ввести так зване внутрішнє посвідчення громадянина України. Я вам розкрию маленьку таємницю. Депутатська група "Реформи заради майбутнього" провела низку робочих зустрічей з представниками профільного міністерства, яке є ініціатором цього закону, і ми домовилися про те, що в законопроекті 10381 буде вилучено в другому читанні така норма, як внутрішнє посвідчення громадянина України, збережено повний перелік і назву внутрішніх документів. І саме за такий законопроект в такій редакції депутатська група проголосувала б в другому читанні. Але я сьогодні бачу, що більшість не налаштована на те, щоб приймати подібний законопроект. Тому хочу сказати так. Ми ніколи не проголосуємо за законопроект, на який ви налаштувалися – 10492, по ньому ми будемо говорити пізніше. Але зараз група буде голосувати. І просимо, якщо цей законопроект не буде підтриманий, то підтримувати законопроект 9592, який дійсно захищає інтереси українців, а також вирішує питання щодо лібералізації приєднання до Плану дій і виконання вимог ІСАО на введення тих чи інших інформаційних матеріалів до закордонних паспортів. Для того, щоб українці.
Так, все у вас, да? Дякую вам. Григорій Євдокимович Смітюх, будь ласка, фракція Партії регіонів.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Я особисто призиваю вас не голосувати за цей лобістський проект. Чому? Я не розумію для чого нам зараз ставити питання, що крім внутрішнього паспорта або паспорта закордонного повинно вноситися або друкуватися, або надаватися людям якісь посвідчення тої чи іншої форми. Я вважаю, що якщо хтось хоче дати роботу друкарському станку, який відповідно друкує такі документи – це одне питання. А, якщо ми говоримо про громадян, які повинні будуть переоформляти документи або повинні мати різні документи - це інші питання. Є загальноприйнята ситуація, коли громадянин має паспорт у цьому паспорті відображені всі необхідні відомості ті, які потребують для того, щоб відповідав, дійсно, слово "паспорт". Паспорт сприймається в усьому світі, і паспорт, як документ є в усіх країнах світу без винятку. Для чого нам вносити якісь посвідчення на ту чи іншу особу. Тому я не вважаю, що цей документ є актуальний на сьогоднішній день, що він є необхідний, а я вважаю, що він є лобістським. Я вважаю, що цей документ є як такий, який буде не на користь громадян і який внесе сумятицю в єдиний документ, який повинен мати громадян України. Тому я прошу вас не підтримувати цей законопроект. Дякую.
Шановні народні депутати! Обговорення цього питання завершено. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління вважає, що законопроект потребує доопрацювання, від так його потрібно повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи для відповідної роботи. Виходячи з Регламенту я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону реєстраційний номер 10381 про документи України, що посвідчують особу, дають право на в’їзд в Україну та виїзд з України. Шановні колеги! Йде голосування. [[10:48:45]] За-18 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Оголошується до розгляду проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про порядок виїзду з України і в’їзду в Україну громадян України" та деяких інших законодавчих актів України щодо спрощення візового режиму для України, реєстраційний номер 9592. Комітет пропонує за скороченою процедурою розглядати питання. Прошу голосувати. [[10:49:25]] За-215 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат України Володимир Каплієнко. Співдоповідач – перший заступник Голови Комітету в закордонних справах Тарас Чорновіл.
Дякую. Шановні громадяни, шановні народні депутати, шановні українці! Нам всім відомо, що з метою лібералізації візового режиму на саміті в Брюсселі була досягнута певна домовленість: план дій щодо лібералізації Європейським Союзом. Нібито все правильно. Міжнародна Асоціація ІКАУ висунула вимоги щодо обов’язкової реєстрації тих чи інших інформаційних даних конкретної особи при перетинанні кордону. Жодного відношення до внутрішніх документів їх вимога не має. В України на сьогоднішній день діє три закони і безліч положень та підзаконних актів, які підтримують цю тезу, що вимогу ЄС та ІКАУ треба змінити, але в два способи: перший спосіб, втрутитися в діюче законодавство і прийняти окремий спеціальний закон; і друге, лише маскуючи, маленькими кроками внести зміни до діючого закону, який фактично не чіпляє діюче законодавство, але дає можливість врегулювати це питання «маленькою кров’ю» - це суть нашого законопроекту. Нашим законопроектом ми пропонуємо викласти зазначений закон в новій редакції, передбачивши в ньому типи документів на в’їзд в Україну і виїзд з України відповідно до стандартів Міжнародної організації цивільної авіації і врегулювати всі процедури, які регулюють питання вилучення, надання позбавлення і таке інше. Такий порядок на сьогоднішній день в Україні щодо цих документів не визначений ніким. Головна теза законопроекту: не чіпляючи діючі в Україні документи, не міняючи усталених назв залишити в спокої паспорт громадянина України та всі без виключення документи, які засвідчують особу, та за жодної обставини не вводити такі собі модні внутрішні посвідчення громадянина України. Ми вводимо відповідні зміни до паспорту, дипломатичного паспорту, посвідчення моряка, посвідчення члену екіпажу і посвідчення особи на повернення в Україну. Стоп. Крапка. Більше нічого. Необхідна біометрична інформація може бути використана лише в ціх документах. Ми впевнені, що лише в такій обмеженій, але мінімально необхідній.
Завершуйте, будь ласка.
В такий спосіб ми врятуємо і гаманці виборців і нерви православних християн, і задовільнемо європейські намагання України до безвізового режиму її громадян. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Тарас В‘ячеславович Чорновіл – перший заступник голови комітету. Будь ласка, ваш виступ.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги народні депутати України! Комітет розглянув це питання, я висловлюю позицію від імені комітету, але так само я солідиризуюсь з виступом попереднього виступаючого, я також один із співавторів цього документу. Комітет розглянув це питання. Так, у нас на комітеті були певні питання і певні застереження щодо окремих норм, які співпадають з багатьма позиціями Головного науково-експертного управління, але ми дійшли висновку, що всі ці суперечності і поправки можна виправити в процедурі другого читання. Жодне з них виправлення його не порушує 26 статтю Регламенту України, тому комітет прийняв одноголосне рішення підтримати саме даний законопроект. Ми на комітеті виходимо з одного дуже важливого принципу. Нам давно вже було сказано, що не просто спрощеної візової процедури не буде, якщо ми не зробимо ряд законодавчих дій, в тому числі не буде прийнято зміни до паспортної системи нашої щодо виїзду за кордон. Але вже минулого нового року мало бути, відстрочили ніби з цього нового року, мають перестати видавати українським громадянам багаторазові шенгенські візи. Подібна ситуація, подібне ставлення йде з боку теж ряду інших країн, в тому числі країн Північноамериканського континенту. Можливо, буде ще якась відстрочка, але вона не може бути вічною. Питання треба вирішити. І комітет схвалив позицію авторів, що це треба вирішувати не погодженням нових законопроектів, нових законів, абсолютно нових, які для кожної причини створюються. Є дуже конкретний діючий закон про порядок виїзду з України, в’їзду в Україну громадян України, діючий закон. В ньому і тільки в ньому, на наш погляд, має відображатися вся основа документообігу по організації цього в’їзду і виїзду. Паспорт, посвідчення особи – це зовсім інші документи, там мають бути інші закони. Коли ми говоримо, що ми робимо це для спрощення візового режиму, а тепер вже просто забезпечення, щоб наші громадяни не були невиїзними, нам треба вносити документи, зміни саме до цього проекту, до цього закону і приймати саме норми точкові, які стосуються закордонного паспорта. Тому комітет просить підтримати.
Так, дякую вам також. Шановні колеги, будь ласка, запишіться на виступи з цього приводу. Задирко, група "Реформи заради майбутнього". Наступним буде виступати Бондаренко.
Дякую. Депутатська група "Реформи заради майбутнього", Задирко, Миколаївщина. Ну, наша депутатська група буде підтримувати цей законопроект, тому що цей законопроект в новій редакції передбачає те, що сьогодні потрібно насправді нашій державі, те, що потрібно сьогодні нашим громадянам. Щоб не відбувалося так як планується іншими законопроектами - зробити нову паспортизацію чи освідчення всієї України за 600 гривень. І зрозуміло, що те, що планується альтернативними законопроектами, це фактично податок, яким обкладуть всіх громадян України. А наш законопроект, який сьогодні доповідав Каплієнко, передбачає якраз виїзд з України і в’їзд в Україну відповідно до стандартів міжнародної організації, цивільної організації авіації ІКАУ, порядок їх оформлення, інформація, яка в них наводиться, обов’язки осіб, на ім’я яких видані такі документи та врегульовує питання щодо їх оформлення, видачі, обміну і таке інше. Ми сьогодні розуміємо, що цей законопроект – якраз крокування України до міжнародних стандартів. А те, що пропонується іншими законопроектами, коли ми розуміємо, що якась комерційна організація буде володіти всіма даними по всій Україні. А мова йде навіть не про державну інституцію. Тому наша депутатська група буде підтримувати цей законопроект, тому він дійсно відповідає вимогам міжнародної спільноти. Дякую за увагу.
Володимир Бондаренко, фракція "БЮТ" - "Батьківщина". Наступним буде виступати Юрій Кармазін. Будь ласка.
Володимир Бондаренко, "Блок Юлії Тимошенко" – "Батьківщина". Шановний Володимире Михайловичу, хотів би звернутися на початку до вас. Зверніть увагу на цю частину залу, де зеленим засвідчується табло, коли йде голосування вигідне Партії регіонів і її сателітам. В цій частині залу сидить менше ніж третина депутатів, які мають бути на місці. Тобто на ваших очах – Голови Верховної Ради, спікера українського парламенту здійснюється дія по грубому порушенню Конституції України – кожен депутат має голосувати особисто. Піаністи, які тут сидять, сьогодні порушують Конституцію України, хочуть іти на вибори, щоб їх знову обрали. Не треба. Ідіть в консерваторію, там тренуйте свої пальці. А тут треба працювати головою, працювати над законами, натискати одну кнопку "за", "проти" чи "утримався" – і це буде пряме виконання ваших депутатських обов’язків, а піаніно в інших місцях використовується. Я прошу вас як Голову Верховної Ради вжити заходів по голосуванню одноосібно кожної людини лише за себе. Ми це робимо і ми демонструємо таку повагу до Конституції. Друге. Ці закони, які вносяться, хіба сьогодні є найважливіші в нашому суспільстві!? Та подивіться, що робиться з фінансовою системою, куди гривня повзе. Подивіться, почалося подорожання хліба. Сьогодні штучно стримуються деякі процеси, які вибухнуть після виборів. Сьогодні поліпшення, яке після попередників надходить сьогодні в суспільстві свідчить про те, що сьогодні вже сил нема в цього уряду утримувати це поліпшення, от щоб люди не зрозуміли, що це брехня, в черговий раз змусить їх прийти на виборчі дільниці і підтримати тих, хто їх обманював, обманює і буде обманювати. Тому я звертав би увагу на те, що це не важливий закон. Він важливий лише для деяких людей, які хочуть віддрукувати нові партії нових документів для того, щоб люди стали в черги по заміні тих, що в них є. А порядку на кордоні ніхто наводити не збирається, ви ж бачите, що подвійне громадянство процвітає і таке далі. Тому проти цього закону.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна" – "Народна самооборона".
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, шановні українці! Україна неухильно наближається до міжнародної ізоляції. Економічне становище України неухильно погіршується. Доказом цього є друкування в Малині Житомирської області гривні п’ятисотгривневими купюрами. Тільки такими купюрами зараз привозять в Нацбанк надруковані щойно гроші. Розмір їх іде вже на сотні і на мільярди гривень. Все розраховано на те, щоб перемогти на виборах любою ціною, любою ціною, не доходячи до виборів, уже вважають, що перемогли. Ні, шановні, нікого ви не перемогли, навіть не допустивши людей до виборів, в тому числі і мене, ви нікого не перемогли. Через це я хотів би наголосити на тому, чи потрібен цей закон, чи ні. З точки зору розвитку імміграції, з точки зору того, що сьогодні люди тікають з цієї країни і кругом ви бачите «продається», бо бізнеси знищуються і знищуються вони сьогодні владою, іде перерозподіл власності. Але в той же час ті аргументи, які висловив В’ячеслав Чорновіл, є абсолютно прийнятні, я перепрошую, Тарас Чорновіл, є абсолютно сприйнятні і є безліч, безліч питань до цього законопроекту юридичних, але політично його треба приймати. І це буде фактично новий закон, нова редакція Закону про порядок виїзду з України і в’їзду в Україну. Я не хочу перелічувати всі недоліки, які є в ньому, їх безліч, повторюю. Але їх можна доопрацювати. І цей закон треба розглядати і приймати, якщо ми не хочемо перетворитися в «бандустан», в який нас перетворюють весь час.
Шановні народні депутати! Обговорення питання завершено. Ще раз нагадую висновок комітету. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління і до цього законопроекту висловило ряд критичних зауважень, і вважає за доцільне рекомендувати Верховній Раді України повернути його. точніше, відхилити цей законопроект. Ставлю на голосування пропозицію регламентну. Тарас Чорновіл, будь ласка, мікрофон. Що у вас?
Володимир Михайлович, хочу уточнити. Головне науково-експертне управління надавало перевагу попередньому законопроекту №10381, який був вже нами не підтриманий. І воно було сказано, що вони вважають, що його краще приймати. Якщо немає вказівки, що цей наш законопроект є неадекватним, його приймати не можна. Є просто певний пріоритет. Той відхилений. Всі зауваження Науково-експертного стосуються процедури другого читання, там виправляються.
Дякую за нагадування. Справді, у висновках Науково-експертного управління зафіксовано, що цей законопроект потрібно розглядати за наслідками розгляду попереднього законопроекту. Це, справді, так. Але це не міняє висновку Головного науково-експертного управління, я його вам оголосив, вони пропонують його відхилити. Тому відповідно до Регламенту я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про порядок виїзду з України і в’їзду в Україну громадян України" та деяких інших законодавчих актів України [[щодо спрощення візового режиму для України]] [[реєстраційний номер 9592]]. [[11:02:44]] За-20 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні народні депутати, у розвиток думки нашого колеги народного депутата про те, що кожен депутат повинен голосувати особисто, я закликаю вас це робити тільки особисто і закликаю не лише ліву частину, а і праву частину, бо абсолютно є диким рішення, що ми підемо з Верховної Ради і залишимо тільки чергових, які будуть тренувати тих, хто у сесійній залі працює. Треба одночасно написати заяву про не отримання заробітної плати – це буде правильно. Тому я всіх закликаю, давайте демонструвати роботу практичну, всіх закликаю. От Юрій Анатолійович є, я є – це вже пів-Верховної Ради. Правильно Юрій Анатолійович? Ми працюємо, все нормально. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо захисту персональних даних. Тут два законопроекти є: урядовий і депутатський, тобто 10472, 10472-1. Знову ж таки комітет пропонує розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[11:04:06]] За-211 Рішення прийнято. Доповідачі: народний депутат України Ярослав Сухий, а також заступник міністра юстиції Дмитро Ворона. Від комітету буде виступати Максим Луцький.
Шановні колеги, Закон про захист персональних даних, який був ухвалений нами у червні 2010 року, був і залишається і прогресивним, і вкрай актуальним і для країни, і для суспільства. У той час реалії сьогодення потребують його корекції, оскільки ця сфера діяльності постійно змінюється, а закон містить у собі норми, які інколи дозволяють використовувати у тискові на бізнес. Також, на думку експертів, деякі норми чинного закону можуть стимулювати корупційні дії з боку окремих чиновників. Саме тому ми з народним депутатом України Шевчуком прийшли до думки про необхідність модернізації чи вдосконалення ухваленого раніше закону. Сьогодні ми будемо розглядати дві версії вдосконалення цього закону: депутатський і урядовий. Депутатський внесений 17.05, урядовий – 28-го. Ці документи концептуально є подібними і орієнтовані на вирішення тотожних завдань: зняти навантаження із органу нагляду за дотриманням прав при обробці персональних даних. Друге, мінімізувати тиск на бізнес, ліквідувати всі корупційні передумови в роботі в цій сфері. Саме тому авторський колектив суттєво переглянув сферу діяльності закону, уточнив, яка діяльність у сфері захисту персональних даних є пріоритетною і потребує спеціальної реєстрації, а яка не потребує. Нинішні поправки знімають близько 90 процентів зауважень з боку учасників ринків та експорту. Даний законопроект був створений за сприянням та при активній співпраці з різними учасниками інформаційного ринку інформаційно-комунікаційних технологій українськими та західними експертами. Зокрема цей законопроект був розглянутий на Раді з питань іноземних та вітчизняних інвестицій при Президентові України. Під час розгляду законопроекту у формі рад він був схвалений експертами різноманітних бізнес-асоціацій. Тому ми пропонуємо прийняти за основу один з цих законопроектів, а положення другого законопроекту при підготовці до другого читання врахувати і потім приймати в цілому як закон за номером 10472.
Дякую вам. Я запрошую до виступу заступника міністра юстиції Дмитра Ворона, будь ласка.
Добрий день, шановний Володимир Михайлович! Шановні народні депутати! Проект закону про внесення змін до Закону України "Про захист персональних даних" розроблений Міністерством юстиції з метою реалізації національного плану з виконання плану дій щодо лібералізації Європейським Союзом візового режиму для України. Проектом пропонується суттєве удосконалення правового регулювання у сфері захисту персональних даних, зокрема шляхом поширення сфери дії закону і будь яких дій з обробки персональних даних, а не тільки в базах персональних даних. Також планується розширити перелік підстав обробки персональних даних, а саме додати, укладання та виконання., стороною якої є суб’єкт персональних даних, захист життєво важливих інтересів суб’єкту персональних даних, необхідність захисту законних інтересів володільцю персональних даних та третій осіб. Окрім цього проектом закону планується врегулювати питання з транскордонної передачі персональних даних, визначити підстави для такої передачі та країни рівень захисту персональних даних в яких визначається як належне. Для зняття напруги у суспільстві стосовно необхідності реєстрації усіх баз персональних даних проектом закону пропонується виключити з державної реєстрації бази персональних даних, введення яких пов’язано із забезпечення трудових відносин, та бази персональних даних членів громадських, релігійних організацій, політичних партій та профспілок. Іншим чинником, спрямованим на полегшення застосування закону, стане передбачене проектом закону скасування вимоги щодо обов’язкового письмового повідомлення суб’єкта персональних даних про включення відомостей про нього до бази персональних даних. Проектом закону пропонується розширити права суб’єкта персональних даних, зокрема на заперечення проти обробки персональних даних та. згоди на обробку своїх даних. Прийняття цього проекту буде дуже. сприятиме реалізації Національного плану, та я прошу його підтримати. Дякую.
Дякую вам також. Голова Комітету з питань освіти і науки Максим Луцький, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Безумовно, чинний Закон України "Про захист персональних даних" потребує корегування. За час його функціонування було виявлено багато недоліків, неточностей та неузгодженостей, що на практиці створили немалу кількість проблем. З цього приводу до комітету надходило і продовжує і зараз надходити чимало звернень від громадян України, юридичних осіб та представників органів місцевого самоврядування. Враховуючи важливість питання захисту персональних даних, а також адаптації чинного законодавства до директив Європейського парламенту та Ради Європи, комітетом було проведено дві зустрічі з незалежними експертами Ради Європи. За їх пропозиції проекти законів були надіслані на експертну оцінку до Ради Європи і за підсумками цих зустрічей та отриманих оцінок надано перевагу законопроекту 10472-1, що був підготовлений і представлений урядом України. Цей висновок погоджується із висновком науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України та експертними оцінками, що надійшли від Національної академії наук України та Національної академії правових наук. До комітету також надійшло рішення Українського союзу промисловців і підприємців, яким пропонується прийняти за основу 10472-1, підготовлений Кабінетом Міністрів. А при його доробці до другого читання врахувати також пропозиції законопроекту 10472, що підготовлений народними депутатами. Поданий законопроект розроблений з метою гарантування особистих прав і свобод людини, що гарантовано Конституцією України та з метою гармонізації чинного закону до вимог директив Європейського Союзу. Пропоную підтримати законопроект номер 10472-1, поданий Кабінетом Міністрів України і прийняти його за основу, а при його опрацюванні до другого читання врахувати слушні пропозиції законопроекту 10472, що підготовлені народними депутатами. Дякую.
Дякую вам також. Шановні колеги! Будь ласка, запишіться на обговорення цього питання. Прізвища народних депутатів прошу показати. Володимир Каплієнко, група "Реформи заради майбутнього". Потім буде виступати Володимир Бондаренко.
Дякую, Володимире Михайловичу. Депутатська група "Реформи заради майбутнього" безумовно, буде підтримувати ці законопроекти. Ми визначилися з тим законопроектом, який будемо підтримувати саме ми – це законопроект 10472 з позначкою 1. Ми вважаємо, що він більш ґрунтовний, він більш правильний і реально захищає права тих людей дані яких можуть оброблятися в тих чи інших реєстрах. Проте чому я взяв слово? Хотілося, щоб до другого читання через ці зауваження, які ми зараз висловимо, щоб ми виправилися. І я думаю, що нічого поганого в цьому не буде, якщо зараз ми про це скажемо. Саме головне, якщо цей законопроект спрямовує своє тіло на те, щоб скажімо так покращити ситуацію, яка склалася за останній рік в цій сфері. Коли всіх підприємців поставили на вуха, мало того з’явилися навіть якісь комерційні установи, які за тисячу, дві тисячі чи за п’ять відсотків від обороту підприємства давали поради в який спосіб вийти з цієї процедури, коли держава вимагала поіменної реєстрації всього, що було в реєстрі в комп’ютері починаючи від людей з якими маються трудові відносини і таке інше. Це добре. Але вади, якщо на сьогоднішній день цим законопроектом, зокрема пунктом 2 абзацом 4 розділомI регулюється така не двозначна форма, що обробляти персональні дані громадянина можна вразі надання його згоди. Або у формі, що дає змогу зробити висновок про її надання. Ну, як це можна тлумачити? Слухайте, це значить в перекладі на нормальну мову наступне, за будь-яких обставин інформацію і його персональні дані можуть бути використані. Мало того, в подальшому не передбачається чи звужується права взагалі громадянина на оскарження проти органів державної влади тих чи інших рішень про розповсюдження інформації. А тому що надається змога звертатися лише до тих осіб з позивною заявою, які займаються обігом персональних даних. Я думаю, такі речі треба прибирати з таких законопроектів, бо ми не захищаємо, а калічимо. Дякую.
Володимир Бондаренко, фракція «БЮТ – «Батьківщина».
Прошу передати слово Соболєву Сергію.
Сергій Соболєв, будь ласка, ваш виступ. Потім Юрій Кармазін.
Шановні колеги, шановний Головуючий. Володимире Михайловичу, я хотів би ще раз звернутися до вас, мій колега Бондаренко наголосив на тому, що в залі сидить максимум 50 депутатів від більшості. Вони продовжують голосувати чужими картками – це є пряме порушення Конституції. Ви знаєте про те, що фракція «БЮТ – «Батьківщина» ухвалила рішення про обов’язковість персонального голосування,ми хотіли би, щоби і наші колеги з більшості дотримувалися Конституції. По суті законопроекту. На що направлений цей законопроект. Я думаю, що зараз всі масово звернули увагу на те, як по Україні з’явилися «благодетели», які роздають продпайки під красивими назвами чергових фондів свого імені, а після цього вишиковується черга бабусь і дідусів, тих, хто проживає в селі чи в місті, працює ксерокс і ці люди перед тим, як отримати продпайок, віддають ксерокопію свого паспорта і ідентифікаційного коду. Навіщо це робиться? Це можна тільки здогадатися. Дехто думає, що це для того, щоби використати на наступних виборах. У мене є інша версія: далі під таких громадян беруться кредити в комерційних банках, що є масово, і на сьогоднішній день є десятки тисяч випадків, коли громадянин нічого не знає про те, що від його імені взято кредит, закладена квартира, будинок. Навіщо це використовується, яким чином, це не відслідковується органами внутрішніх справ, які стоять тут же біля палаток і дозволяють це робити. На мій погляд, це є масове шахрайство, яке під виглядом виборів використовується з однією лише метою, щоб потім після виборів або прямо під час виборів наші громадяни дізналися про те, що від їх імені вже закладено їх майно або взяті кредити. Саме тому я хотів би звернути увагу, що законопроект повинен чітко встановлювати заборону на такі випадки. Більше того, іде, фактично, продаж за пайок підпису.
Завершуйте, будь ласка.
те, що він дає на це згоду. Такі факти повинні прямо каратися законом. Тому ми за цей законопроект голосувати не будемо. Дякую.
Дякую вам також. Юрій Кармазін, будь ласка, фракція «Наша Україна» - «Народна самооборона».
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, шановний український народе! Благими намірами дорога в пекло робиться і вимощується. Так от і цим законом нібито під благими намірами ви таки будуєте дорогу в пекло, шановні урядовці. Я вам покажу, що ви робите, щоб було зрозуміло всім громадянам України. От ліва і права колонка, стаття 13 того проекту, який ви пропонуєте. Якщо раніше пропонувалося. вибачте, в 12 статті, збирання персональних даних в частині четвертій, що зібрані відомості про суб’єкта персональних даних, а також інформація про їх джерела надаються цьому суб’єкту персональних даних за його вимогою, крім випадків установлених законом, ви пропонуєте це виключити. Ось чому вам потрібно це зараз. Ви просто добудовуєте поліцейську державу і разом з закупівлею автозаків і всього іншого це робите. Якщо раніше в статті 14 пис.
Завершуйте, 10 секунд.
Я завершую. Лише в інтересах національної безпеки і економічного добробуту та прав людини, то тепер ви доповнюєте цю норму після слів і лише словами «якщо це необхідно» і далі по тексту, що суперечить і Конституції і рішенню Конституційного Суду. За цей закон голосувати не можна. Дякую.
Шановні народні депутати, обговорення питання завершено. Ще раз нагадаю висновок комітету і пропозиція комітету, яка прозвучала, вона співпадає із висновками Головного науково-експертного управління, а саме прийняти за основу законопроект урядовий 10472-1, а пропозиції, позиції, які містяться в законі 10472 і заслуговують на увагу, врахувати їх при підготовці законопроекту до наступного, тобто другого читання. Відповідно до Регламенту я ставлю на голосування першим проект закону депутатський для прийняття його за основу. Це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо захисту персональних даних [[реєстраційний номер 10472]]. [[11:18:23]] За-0 Законопроект відхилено. Ставиться на голосування друга пропозиція про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про захист персональних даних" [[реєстраційний номер 10472-1]] [[урядовий]]. Прошу голосувати. [[11:18:54]] За-254 Рішення прийнято. Шановні колеги, пропонується вашій увазі проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку з прийняттям Закону України "Про правовий статус іноземців або осіб без громадянства" [[11071]]. Комітет пропонує розглядати питання за скороченою процедурою. Ставлю на голосування пропозицію комітету. [[11:19:34]] За-220 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра внутрішніх справ Віктор Ратушняк. Співдоповідач – заступник голови Комітету з питань прав людини національних меншин міжнаціональних відносин Іван Попеску. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати України, на ваш розгляд пропонується проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку з прийняттям Закону України "Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства". Проект закону розроблено Державною міграційною службою на виконання пункту 3 "Прикінцевих положень" Закону України "Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства", який набув чинності 26 грудня 2011 року. Метою прийняття цього законопроекту України є приведення законодавчих актів України у відповідність із Законом про правовий статус іноземців та осіб без громадянства. Зазначена мета досягається шляхом внесення наступних змін до шести законів України. Кодексу адміністративного судочинства України щодо наділення поряд з окружними адміністративними судами, також місцевих судів повноваженнями розглядати справи з примусового повернення та примусового видворення іноземців та осіб без громадянства, а також скорочення строку розгляду таких справ з 30 до 5 днів. Про Службу безпеки України щодо надання повноважень з питання заборони в’їзду в Україну іноземців або особи без громадянства про скорочення строку тимчасового перебування іноземця та особи без громадянства на території України і про примусове повернення іноземця або особи без громадянства. Про еміграцію щодо уточнення термінів "паспортний документ", "віза", "посвідка на постійне проживання" та порядку їх оформлення і видачі. Про Державну прикордонну службу України щодо наділення органів охорони державного кордону повноваження фіксувати біометричні дані іноземців під час здійснення прикордонного контролю, розміщувати нелегальних мігрантів у пунктах тимчасового перебування тощо. Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання щодо уточнення законних підстав перебування іноземців та осіб без громадянства на території України, визначених Законом України "Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства". Про прикордонний контроль стосовно уточнення поняття "віза", "строк перебування на території України" відповідно до Закону України "Про правовий.
Завершуйте, будь ласка.
реалізація цього законодавчого акту не потребуватиме додаткових матеріальних та інших витрат з державного бюджету. Прошу підтримати.
Дякую. Співдоповідає заступник голови Комітету з питань прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин Іван Попеску.
Дякую. Вельмишановний головуючий, шановні народні депутати. На ваш розгляд пропонується проект закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв‘язку із прийняттям Закону України «Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства», реєстраційний № 11071 від 9 вересня 2012 року. Шановні колеги, хочу нагадати, що 22 вересня 2011 року Верховною Радою України було прийнято Закон «Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства», основною метою якого було усунення колізій між положеннями закону та Конституцією України і міжнародними договорами у сфері прав людини та приведення українського законодавства у відповідність із законодавством Європейського Союзу. У зв‘язку з набуттям чинності цього закону виникла потреба у внесенні змін до ряду законодавчих актів, а саме до Законів України «Про Службу безпеки України», «Про імміграцію», «Про Державну прикордонну службу України», «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання», «Про прикордонний контроль» та до Кодексу адміністративного судочинства. Положення даного законопроекту погоджено з Міністерством фінансів, Міністерством економічного розвитку і торгівлі та Службою безпеки України без зауважень, а Міністерство закордонних справ та Адміністрація Державної прикордонної служби із зауваженнями та пропозиціями, які були враховані. Враховуючи обговорення на комітеті та зауваження до нього Головного науково-експертного управління, і зокрема, щодо змін до Законів України «Про імміграцію» та «Свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», який потребує уточнення, комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти цей законопроект лише у першому читанні. Прошу прийняти у першому читанні. Дякую.
Прошу записатись на виступ. Будь ласка, Петро Цибенко, фракція комуністів. За ним – Яворівський.
Дякую. Фракція Компартії України, Петро Цибенко. Шановні колеги, шановні громадяни України! Якщо подивитись на той законопроект, який зараз запропонований до прийняття, то ситуація виглядає так, ніби ситуація абсолютно технологічна: прийняли закон, а у зв’язку з його прийняттям вносимо зміни до низки чинних законів України. Але ситуація, вона і така, і не зовсім така. Бо ті речі, які ми намагаємося усунути сьогодні, вони є наслідком прийняття, а точніше кажучи, підтвердженням Верховною Радою України Договору про реадмісію. Бо ми пам’ятаємо, що свого часу, коли ратифіковувалася ця угода, Компартія України, і зокрема її фракція у Верховній Раді України, попереджала про те, що ми будемо мати цілу низку проблем, пов’язану з ратифікацією цієї міжнародної угоди. Так воно, на превеликий жаль, і сталося. То я хочу сказати, шановні колеги, що фракція Компартії України, безумовно, підтримає ці зміни, але ми маємо бути послідовними в своїх діях і хоч якось дослухатися один до одного тоді, коли один одного попереджаємо про те, що ратифікація Договору про реадмісію має цілу низку негативних наслідків і їх треба зважувати. Отже, ще раз наголошую, це має бути певним уроком в тому числі і для законодавців з точки зору ратифікацій наших міжнародних угод. Дякую.
Яворівський.
Володимир Яворівський, Об’єднана опозиція. Шановні наші виборці! Верховна Рада прийняла закон про правовий статус іноземців та осіб без громадянства, безперечно законопроект неймовірно важливий для захисту національних інтересів для безпеки самої української держави, це конче потрібно тому що сьогодні ми прекрасно знаємо наїзди і того ж самого Лужкова на Севастополь, інших політичних діячів в першу чергу Росії, на превеликий жаль, йдеться лише про Росію. І, безперечно, що Україна має виставляти якісь певні бар’єри як це роблять інші країни, але знаючи практику, яка є сьогодні в Україні, коли скажімо ті люди, які виступають проти нас, проти існування української держави вільно гуляють, я вже не кажу про морпєхів російських, які захопили всі наші маяки на Чорноморському узбережжі і туди, скажімо, я спробував як депутат пройти і мене навіть не пустили, хоч це є абсолютною власністю України. Через те я переконаний, що цей законопроект примітивний, ми голосувати за нього Блок Юлії Тимошенко і Об’єднана опозиція, не будемо. Тому що знову перевести стрілки на те, щоб цим займалася Служба безпеки, а кожен українець сьогодні прекрасно знає, що Служба безпеки, міліція, податкова все абсолютно замкнено сьогодні на одну постать, цю постать ви всі дуже добре знаєте, на цю постать і на Адміністрацію Президента. Через те знову буде абсолютно ручне регулювання кого виселяти, кому скоротити термін перебування там, і тому подібне, через це за цей законопроект головувати ні в якому випадку не можна. Бо так сталося, що у нас в середині України є люди, який сюди не допустити, коли Прем’єр-міністр говорить про те, щоникакого украинского языка не было, а був тільки но діалект великоросійського. То я думаю, що треба від цієї влади захищатися, а не від іноземних громадян, ми голосувати не будемо за цей.
Григорій Смітюх.
Шановний Адам Іванович! Шановні народні депутати! Я вважаю, що цей законопроект важливий і його потрібно підтримувати в першому читанні. Але при цьому є ряд питань, які необхідно врегулювати під час розгляду до другого читання в комітетах. І я вважаю, що комітет з цим завданням справиться. Якщо аналізувати ситуацію, яка відбувається в цьому напрямку або в цій сфері, або в цій площині, в світі, то ми бачимо, що більшість країн Європейського суду, які находяться на достатньо високому економічному і політичному, соціальному розвинуті як країни, так, мають одну проблему, яка пов’язана з соціальним статусом, у тому числі і іноземці, які знаходяться. на території. їхніх країнах. У тому числі в Італії, Франції,в Бельгії і так далі. І події, які відбуваються періодично там, на цьому поприщі, говорять про те, що Україна повинна замислитися, не. дати можливість, щоб у нас склалися об’єктивні причини, по яким ми. матимемо в майбутньому будемо проблеми. На жаль, на сьогоднішній день правовий статус іноземців, які находяться на Україні, знаходяться. не зовсім на користь, я би сказав, стабільність ситуації в Україні. У чому це полягає? Ви знаєте, що іноземці, які прибувають у приватному запрошенні або по іншим справам, знаходяться 90 днів на території України і, відповідно до діючого закону, вони можуть звернутися до. в паспортний стіл, до Міністерства внутрішніх справ і продовжити собі візу. На жаль,ця тенденція дає можливість перебувати на території України значної частини іноземців, які не мають місця роботи, які не працюють ніде, не мають достатньо коштів на те, щоб проживати на території України. Але тим не менше, паспортні столи продовжують їм продовжувати, так сказать, тимчасове перебування. І це є загроза національній безпеці України, стабільності соціального положення нашої держави. Якщо візьмете, подивитесь Грузію. Чомусь на Україні більшість ворів у законі, які находилися на теориторіх Грузії, і вони вимушені були покинути і знаходяться на Україні. Чомусь значна частина чеченських громадян, які.
Завершуйте.
Тому я призиваю і Міністерство внутрішніх справ, і комітет відпрацювати ці питання, тому що вони повинні захищати стабільність нашої держави. А стабільність полягає. для того, щоб громадянин, якщо проживає на території України, то він мав тільки законні підстави і тільки ті підстави, які дають адекватні. нам можливість, нашим громадянам перебувати за кордоном, тобто паралельні або симетричні можливості. Дякую за увагу.
Кармазін, одна хвилина.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, чи є позитив у цьому законі? Да, є, але він губиться за тим негативом, який також є у цьому законі, губиться. Чому? Я абсолютно погоджуюся з Головним науково-експертним управлінням, яке говорить, що скасування еміграційної квоти, тобто та кількість іноземців, яким передбачено надати дозвіл на еміграцію протягом календарного року щодо тих осіб, які прожили на території України протягом трьох років, з надання їм статусу, є незаконним. Є концепція державної еміграційної політики, яка затверджена указом Президента ще 2011 року, де сказано, що стратегічні напрямки, крім всього іншого. Кожна держава затверджує квоти. І що ж ми робимо? Тому в цій частині я цей закон не підтримую. Через те, я вважаю, що треба позбавитися тих громадян, які мають подвійний статус, зокрема.
Завершуйте.
Зокрема, уявіть собі, до цих пір суддя у Харківському суді Бородін Має подвійний статус: громадянина Російської Федерації і громадянина України.
Дякую. Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію прийняти за основу проект закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв?язку з прийняттям Закону України «Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства» [[реєстраційний номер 11071]]. Прошу голосувати. [[11:33:11]] За-253 Дякую. Рішення прийнято. Переходимо до розділу «Для повторного розгляду з пропозиціями Президента України». Тут у нас стоїть один закон 9435, але з технічних причин випав ще 8652. Тому я прошу проголосувати про включення і розглянути Закон України "Про державні лотереї в Україні" з пропозиціями Президента України від 15.08 [[реєстраційний номер 8652]]. Прошу голосувати. [[11:34:03]] За-254 Підтримано. Розглядаємо Закон України "Про адміністративні послуги" з пропозиціями Президента [[реєстраційний номер 9435]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[11:34:31]] За-226 Підтримано. Будь ласка, доповідає представник Президента Мірошниченко Юрій. Підготуватися Демчишену.
Шановні виборці! Шановні колеги! Прийнятий Верховною Радою України 21 червня 2012 року Закон України "Про адміністративні послуги" [[реєстраційний номер 9435]] не може бути підписаний Президентом України з таких підстав. По-перше, Законом України "Про адміністративні послуги" до статті 191 Господарського кодексу України вносяться зміни, якими передбачається, що на бланки документів, які встановлюються органами виконавчої влади, іншими державними органами, для оформлення результатів надання адміністративних послуг встановлюють відповідно до закону державні ціни. При цьому державне регулювання цін здійснюється шляхом установлення фіксованих державних та комунальних цін, граничних рівнів цін, граничних рівнів торговельних надбавок і постачальницьких винагород, граничних нормативів рентабельності або шляхом запровадження обов’язкового декларування зміни цін. Шановні колеги, враховуючи, що ми розглядаємо в скороченому режимі цей законопроект, я відразу запропоную вам пропозиції Президента під стенограму для врахування. Пропозиції Президента. Пропонується врахувати наступним чином. Перше. Частиною одинадцятою статті 9 та підпункт 2 пункту 4 статті 20 виключити. В зв’язку з цим частину двадцяту статті 9 вважати частиною одинадцятою, а підпункти 3-5 пункту 4 статті 20 вважати підпунктами 2-4 відповідно. Друге. В підпунктах 3 і 4 пункту 3 статті 20 слова та цифри "відповідно до частини п’ятої статті 191 Господарського кодексу України" замінити словами "відповідно до вимог Закону України "Про ціни та ціноутворення". Третє. Підпункт 1 пункту 4 статті 20 викласти в такій редакції: "Статтю 191 Господарського кодексу України ("Відомості Верховної Ради України" 2003 рік, номери 18.
Дякую, Юрій Романович. Все це є в народних депутатів, вони ще читати вміють. Сідайте, будь ласка.
Адам Іванович, я наполягаю на.
Сідайте, будь ласка. У вас 2 хвилини було для виступу, ви його використали. Доповідає голова підкомітету Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування Демчишен Василь Васильович.
Шановний Адаме Івановичу, колеги, за дорученням Голови Верховної Ради України Комітет з питань державного будівництва та місцевого самоврядування розглянув на своєму засіданні вчора, 5 вересня 2012 року, пропозиції Президента України від 17 липня 2012 року до прийнятого Верховною Радою України 21 червня 2012 року Закону України "Про адміністративні послуги" [[реєстраційний номер 9435]] з пропозиціями Президента від 15 червня 2012 року. Я не буду зупинятися вже на пропозиціях, їх оголосив щойно попередній виступаючий Юрій Романович Мірошниченко. Тому скажу позицію нашого комітету. Ми під час розгляду вчора не дійшли по цьому питанню згоди, комітет не визначився, ось. І через те, що не було прийнято рішення, от, згідно статті 111 Регламенту Верховної Ради України ми вносимо пропозиції Президента України на розгляд Верховної Ради. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Беремо порівняльну таблицю, правда, комітет не визначився. Будемо голосувати пропозиції Президента. Шановні колеги, голосуємо за таблицею. Перша пропозиція. Шановні колеги, я ще раз повторюю, будемо голосувати ті пропозиції, які подав Президент України. Комітет, на жаль, не визначився з цими пропозиціями, але він має право, комітет має право не визначитися, все одно голосує Верховна Рада. Я буду зачитувати пропозиції Президента, а ми будемо підтримувати пропозиції Президента. Шановні колеги, є пропозиція перенести розгляд законопроекту, оскільки, я ще раз прошу, я ще раз прошу, оскільки тут хочуть внести з голосу пропозиції, яких нема в пропозиціях Президента. Давайте перенесемо розгляд. Нехай вони з комітетом працюють, після перерви ми до цього повернемося, якщо вони будуть, знайдуть згоду. Тому, що ми маємо голосувати тільки пропозиції Президента. Да, будь ласка, Єфремов.
Адам Иванович, я думаю, что все в процессе работы сталкиваются с ситуацией, когда каждый законопроект дорабатывается. Те предложения, которые Президент подал, они подавались некоторое время тому назад. Прошло время, эти предложения доработаны, и они согласованы на всех уровнях, и Представитель Президента хотел об этом доложить. В связи с тем, что у нас сейчас нет протокольно, я бы просил дать время нам в перерыве доработать, во второй половине дня вернуться к рассмотрению этого законопроекта и рассмотреть его с теми предложениями, которые доложит, в том числе, и Представитель Президента. Спасибо.
Я про це сказав, нехай готуються після 16 години, якщо буде думка комітету, письмові пропозиції ті, що є, за підписом тих, хто це має право робити, тоді ми розглянемо. Ще раз прошу уважно, давайте не будемо підставляти Президента. Ми розглядаємо пропозиції Президента. Якщо ми будемо в пропозиції Президента вставляти свої, то це вже новий закон, який знову має право Президент ветувати. Це може вносити тільки комітет. Всі, хто має відношення до цього законопроекту і хотів би внести пропозиції, треба щоб вносили вони ці пропозиції до комітету, а не з трибуни Верховної Ради. Розглядаємо Закон України "Про державні лотереї в Україні" з пропозиціями Президента України від 17.08.2012, реєстраційний номер 8652. Прошу підтримати пропозицію про розгляд за скороченою процедурою. [[11:42:40]] За-208 Підтримано. Будь ласка, доповідає Представник Президента Мірошниченко. Підготуватися Пінчуку.
Ми його включили в порядок денний. Ми перед цим голосували і включили цей законопроект в порядок денний. Будь ласка, на трибуну по лотереях. А вам і не роздають, тому що вони є в цьому.
Адаме Івановичу, я прошу, враховуючи, що ви по скороченій процедурі це зробили, я прошу вас ставити на голосування пропозиції Президента і голосувати їх. Оскільки Президент, накладаючи вето, повертаючи до Верховної Ради законопроекти, виходить в першу чергу з дотримання Конституції, і слідкує за тим, щоби в законах не порушувалися законні права громадян України, і відповідно формулює свої пропозиції. Дякую за увагу, щоби не перебирати час.
Дякую. Так, будь ласка, від комітету – Пінчук.
Шановний головуючий, шановні колеги! Комітет Верховної Ради з питань фінансів і банківської діяльності, податкової та митної політики 5 вересня 2012 року розглянув пропозиції Президента України до Закону про державні лотереї. Президент України висловив ряд пропозицій до закону, які були враховані комітетом при його доопрацюванні. І комітет своїм рішенням рекомендує прийняти Закон України "Про державні лотереї в Україні" з урахуванням усіх пропозицій Президента. Прошу підтримати.
Будемо голосувати пропозиції Президента, їх тут чимало. Ставиться на голосування перша пропозиція Президента. Прошу визначатися. [[11:44:42]] За-243 Підтримана. Друга пропозиція Президента ставиться на голосування. Комітет врахував її. [[11:45:00]] За-252 Підтримано. Ставиться на голосування третя пропозиція Президента. Комітет врахував. [[11:45:20]] За-252 Підтримано. Четверта пропозиція Президента. Комітетом враховано. Прошу голосувати. [[11:45:40]] За-255 Підтримано. П’ята пропозиція Президента врахована, прошу голосувати. [[11:45:59]] За-258 Підтримано. Шоста пропозиція Президента, ставиться на голосування, комітет врахував. [[11:46:19]] За-258 Підтримана. Сьома пропозиція Президента комітет врахував, прошу голосувати. [[11:46:40]] За-253 Підтримана. Восьма пропозиція Президента ставиться на голосування, комітет врахував, прошу голосувати. [[11:47:00]] За-257 Підтримана. Дев’ята пропозиція Президента ставиться на голосування, комітет врахував. [[11:47:20]] За-259 Підтримана. Десята пропозиція Президента врахована комітетом, прошу підтримати. [[11:47:40]] За-255 Підтримана пропозиція. 11 пропозиція Президента комітетом врахована, ставиться на голосування. [[11:48:02]] За-257 Підтримано. 12 пропозиція Президента ставиться на голосування. Комітетом враховано. Прошу. [[11:48:24]] За-259 Враховано. 13 пропозиція Президента ставиться на голосування, комітет врахував. Прошу підтримати. [[11:48:48]] За-260 14 пропозиція Президента комітетом врахована ставлю на голосування. [[11:49:09]] За-262 Підтримано. 15 пропозиція Президента ставиться на голосування. Прошу. Комітет врахував прошу підтримати. [[11:49:31]] За-259 Прийнята. 16 пропозиція Президента ставиться на голосування комітет підтримав прошу голосувати. [[11:49:51]] За-261 Підтримано. 17 пропозиція врахована. Прошу голосувати. [[11:50:10]] За-260 Підтримано. 18 пропозиція Президента ставиться на голосування. Прошу підтримати комітет врахував. [[11:50:29]] За-262 Враховано. 19 пропозиція Президента, комітет врахував, ставиться на голосування. Прошу підтримати. [[11:50:50]] За-263 Підтримана. 20 пропозиція Президента, комітет врахував. Прошу підтримати. [[11:51:09]] За-261 Прийнято. 21 пропозиція Президента, комітетом врахована. Прошу підтримати. [[11:51:29]] За-257 Підтримано. 22 пропозиція Президента врахована комітетом. Прошу підтримати. [[11:51:52]] За-255 Прийнято. 23 пропозиція Президента врахована комітетом. Прошу підтримати. [[11:52:12]] За-263 Прийнято. 24 пропозиція Президента врахована комітетом. Голосуємо. [[11:52:32]] За-260 Підтримана. 25-а підтримана комітетом позиція. Прошу голосувати. [[11:52:50]] За-261 Підтримано. 26-а, комітет врахував пропозицію. Голосуємо. [[11:53:09]] За-263 Підтримано. 27-ма пропозиція врахована. Голосуємо. [[11:53:27]] За-259 Прийнято. 28-ма врахована комітетом. Прошу голосувати. [[11:53:46]] За-256 Прийнято. 29-та, підтримана Президентом. Прошу голосувати. [[11:54:06]] За-263 Підтримана. 30-та пропозиція Президента, підтримана. Прошу голосувати. [[11:54:25]] За-261 Підтримана. 31-ша пропозиція Президента, комітет врахував. Прошу голосувати. [[11:54:46]] За-260 Підтримана. 32-га пропозиція Президента, врахована. Прошу голосувати. [[11:55:05]] За-261 Підтримано. 33-а пропозиція Президента врахована. Прошу голосувати. [[11:55:23]] За-257 Враховано. Я ставлю на голосування – прийняти Закон України «Про державну лотерею в Україні» [[реєстраційний номер 8652]] з врахуванням усіх пропозицій Президента, які ми проголосували. Прошу голосувати. [[11:55:54]] За-265 Закон прийнято з пропозиціями Президента. Переходимо до розділу другого читання. Реєстраційний номер законопроекту 8693 – проект Закону про внесення змін до Земельного і Водного кодексів України щодо земель водного фонду. Друге читання. Доповідає від комітету Бевзенко Валерій Федорович. [[Шум у залі]] Шановні голови комітетів! Прошу вказувати точно, хто буде доповідати. Це вже мабуть не важко зробити. Будь ласка, Черній.
Шановні депутати! До вашої уваги пропонується Порівняльна таблиця до проекту Закону України про внесення змін до Земельного і Водного кодексів України щодо земель водного фонду, підготовленого підкомітетом з питань земельних відносин до другого читання. За основу даний законопроект Верховною Радою України було прийнято ще 1листопада 2011 року. Нагадаю, що проект Закону України був спрямований на вдосконалення законодавчого регулювання відносин, що виникають у зв’язку з встановленням меж прибережних захисних смуг. Під час опрацювання проекту до другого читання до комітету на розгляд надійшло 33 поправки від народних депутатів України. З них враховано 4, відхилено 26 і частково враховано 3. Конкретні обґрунтування відхилених поправок наведені в таблиці. Разом з тим, зазначу, що в результаті доопрацювання законопроекту до другого читання положеннястатті 60 Земельного кодексу України та статті 88 Водного кодексу України узгоджені між собою. Крім цього, згідно пропозицій народного депутата України Дейча зазначені статті Земельного та Водного кодексів доповнено положеннями, згідно яких межі встановлених прибережних смуг і пляжних зон зазначатимуться документацією із землеустрою, кадастрових планів земельних ділянок у містобудівний документації, а також у Державному земельному кадастрі. Враховуючи викладене, Комітет з питань аграрної політики та земельних відносин пропонує підготовлений до другого читання варіант проекту Закону України про внесення змін до Земельного і Водного кодексів України щодо земель водного фонду прийняти у другому читанні і в цілому як закон. Дякую за увагу.
Дякую. 1 поправка, Ковзель. Відхилена. Наполягає? Ні. 2 поправка, Дейч. Не наполягає. Семинога, 3-тя. Не наполягає. Кармазін, 4-та. Не наполягає. Ковзель, 5-та. Не наполягає. Семинога, 6-та. Шершун, 7-ма. 9-та, Ковзель. 10-та, Семинога. Кармазін, 11-та. Не наполягає. 8-ма? Будь ласка,, Кармазін, 8-ма.
Адаме Івановичу, може після перерви?
Я вам надав слово, будь ласка,.
Юрій Кармазін. Я пропоную у 8 поправці в частині сьомій після першого речення доповнити новим реченням, другим, наступного змісту: «Проекти землеустрою щодо встановлення у межах прибережних захисних смуг пляжних зон розробляються у порядку, передбаченому законом». Вважаю, що саме законом ми маємо врегулювати це надзвичайно актуальне питання щодо встановлення цих зон. Тому прошу підтримати мою поправку.
8 поправка ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[11:59:54]] За-9
Шановні колеги, я продовжую засідання до завершення цього питання. 11-а. Кармазін, наполягаєте?
Юрій Кармазін. 11-а поправка передбачає виключення частини 8 цього проекту, а саме: у разі невизначеності містобудівної документації меж прибережних захисних смуг. У населених пунктах зазначені смуги встанолюються шириною 100 метрів від дорізу води морів, морських заток і лиманів, а для інших водних об‘єктів згідно частини 2 та 3 цієї статті. Ці зміни вношу з метою виключення із тексту законопроекту положення, що направлений на лобіювання інтересів окремих зацікавлених в цьому осіб чи груп осіб з одночасним нехтуванням інтересами громадян України та захистом довкілля. Оскільки автор пропонує охороняти всього 1000 метрів замість 2 кілометрів, які, згідно з чинним законодавством, мають охоронятись в будь-якому випадку. На мою думку, невизначеність документації не може слугувати виправданням незаконному використанню прибережних захисних смуг. Вважаю, що запропонована норма направлена на утворення в законодавстві своєобразної лазійки, яка дозволить.
11-а поправка ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[12:01:33]] За-1 Не підтримано. Даниленко, 19-а, не наполягає. Дейч, 20-а, не наполягає. 21-а. Семинога, 22-а, 23-а. Ковзаль, 24-а. Дейч, 25-а. Кармазін, 27-а, відхилена.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я розумію, що 50 депутатів хочуть, щоб у них і не охоронялася, і в людей, і забиралася ця земля, і не могли люди там проходити. Я звертаюся до народу українського. Такі речі зроблені проти вас, ці лазівки дозволять самовільно розпоряджатися прибережними захисними смугами. Щодо абзацу першого, я пропоную абзац перший частини четвертої після речення доповнити, після першого речення доповнити новим реченням другим наступного змісту: "Проекти землеустрою щодо встановлення у межах прибережних захисних смуг пляжних зон розробляються в порядку, передбаченому законом". Вважаю, що всі проекти мають, і вимоги до нього, не мають бути якісь містечкові, а саме вимоги до них мають бути передбачені в законі. Саме для цього і закликаю народних депутатів, хоча розумію, що всевидяча і всемогутня рука.
27 поправка ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[12:03:23]] За-1 Не підтримана. 29-а Кармазіна поправка.
Юрій Кармазін. Справа йде про те, що я пропоную в 29 статті абзац другий виключити, а саме: "У разі невизначеної в містобудівній документації меж прибережних захисних смуг у населених пунктах зазначені смуги встановлюються шириною 100 метрів від. води морів, морських заток і лиманів, а для інших водних об’єктів згідно з частиною другою цієї статті". Ці зміни вношу з метою виключення із тексту положення, яке направлене на виключне лобіювання інтересів олігархів, які нехтують інтересами громадян України і захистом довкілля, оскільки пропонується охороняти не 2 кілометри, як передбачено чинним законом, які мають охоронятися. На мій погляд це незаконна лазівка, яку ми зараз створюємо тобто ви більшість створюєте для того, щоб сьогодні грабувати людей. І це ще створення екологічної проблеми, і це.
29 поправка ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[12:04:52]] За-3 Не підтримано. І 33 поправка Кармазіна, вона врахована, а. вона врахована. Шановні колеги, ми пройшли всі поправки. Я ставлю на голосування пропозицію комітету – прийняти Закон про внесення змін до Земельного і Водного кодексів України щодо земель водного фонду [[реєстраційний номер 8693]]. Прошу визначатися.
Та не можна за це голосувати! Що ви робите! [[12:05:29]] За-219 Не прийнято. Оголошується перерва до 12 години 30 хвилин.
Прошу депутатів заходити до сесійної зали, будемо продовжувати засідання. Розглядаємо проект Закону про стимулювання інвестиційної діяльності у пріоритетних галузях економіки з метою створення нових робочих місць [[реєстраційний номер 11026]] [[друге читання]]. Воропаєв, прошу, будь ласка, від комітету.
Уважаемые коллеги! У вас есть таблица по этому законопроекту. Если вы обратили внимание, большинство поправок в этой таблице учтены. Комитет рекомендует Верховной Раде Украины принять его в целом как закон. Я готов по каждой правке идти.
Дякую. Дивимося, Терещук не наполягає. Кармазін, врахована. Кармазін, восьма не наполягає, дякуємо. Восьма, Юрій Анатолійович. Йдемо далі? Мікрофон Кармазіна, будь ласка.
Юрій Кармазін. Я пропоную в поправці 8 частину 4 статті 3 після слів "державну підтримку" доповнити словами "суб’єктів господарювання, які реалізують інвестиційні проекти у пріоритетних галузях економіки" і далі за текстом. Вважаю, що така пропозиція буде більш правильнішою і вношу цю зміну з метою техніко-юридичного корегування положень законопроекту, оскільки дане речення є дещо логічно не завершеним. Так у цій нормі йдеться про виділення коштів на державну підтримку, про те, не конкретизується на підтримку чого саме? Саме через це я і запропонував суб’єктів господарювання, які реалізують інвестиційні проекти в пріоритетних галузях економіки. І не розумію доповідача, хотів би почути чому ми цього не записали?
8 поправка ставиться на голосування.
Я думаю, що комітет може погодитись з цим.
Прошу голосувати. Голосуємо. Визначаємося. [[12:34:12]] За-2 Не підтримано. 11-та. Кармазін. Наполягаєте?
Юрій Кармазін. Я пропоную в статті 4-ій частину першу викласти в такій редакції: "Державна підтримка надається Кабінетом Міністрів України за поданням Верховної Ради Автономної Республіки Крим, Київської та Севастопольської міських рад, обласних та міських рад суб’єктам інвестиційної діяльності, які реалізують інвестиційні проекти у пріоритетних галузях економіки". Ці зміни пропоную внести з метою приведення законопроекту у відповідність з Законом України "Про місцеве самоврядування", адже необхідно дотримуватися принципів, які закладені в Конституції та законодавстві України, і надавати відповідні повноваження саме місцевому самоврядуванню. Наразі місцеве самоврядування не має повноважень і не може виконувати важливі суспільні та економічні завдання. Просив би підтримати. Я розумію, що все залежить сьогодні від руки Чечетова.
11-та поправка ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[12:35:44]] За-5 Не підтримано. Юрію Анатолійовичу, 16-та врахована частково. Не наполягаєте? Ні. 21-ша. Кармазін.
21 поправка пропонується частину четверту статті 4 виключити, а саме: "вимоги до інвестиційних проектів у пріоритетних галузях економіки порядок їх відбору та схвалення встановлюються Кабінетом Міністрів України" ці зміни вношу в зв’язку з тим, що в частині два статті 4 законопроекту вже визначені критерії інвестиційних проектів. Тому встановлені Кабінетом Міністрів вимоги до таких проектів є зайвим. Крім того, як зазначалося вище Кабінету Міністрів надаються занадто широкі повноваження у цій сфері. Схвалені Кабінетом Міністрів України за поданням центральних органів виконавчої влади Ради міністрів Автономної Республіки Крим обласних Київської та Севастопольської міськдержадміністрацій конкретних редакційних проектів може призвести до створення корупційних схем та унеможливлення отримання окремими суб’єктами господарювання підтримки, які дійсно цього потребують. І навпаки вважають, що коли предмет відповідає критеріям, встановлений відповідним законодавчим актом, то він не.
21 поправка Кармазіна ставиться на голосування прошу визначитись. [[12:37:20]] За-3 Ви готуйтесь до 24. За – 3 не підтримано. 24-а, Кармазін.
В 24 поправці, я щиро дякую тим не багатьом, хто слухає про що йде мова, і тим людям хто сьогодні не дав захопити олігархам узбережжя бо закон не прийнято – там 219 голосів. Щиро дякую їм думаю, що там моя доля є в цій праці. Пропоную назву статті викласти в такій редакції: "повноваження Верховної Ради Автономної Республіки обласних та міських рад" ці зміни вношу з метою проведення законопроекту у відповідність з Законом України "Про місцеве самоврядування".
Так, думка зрозуміла. Ставиться 24 пропозиція на голосування, щоб дозволити всім міським радам. Якщо поміняємо назву, то всім буде міським радам [[12:38:28]] За-3 Три, так і 27-а, Юрій Анатолійович.
Двадцять шоста.
Двадцять шоста, ще 26-а і сьома, да.
Адам Іванович, до 27-ї ще є 26-а, вибачте, будь ласка. Добре?
Добре, 26-а.
Двадцять шоста, дякую. Пропонується в частині першій в статті 5 абзац перший викласти в такий редакції: "До повноважень Верховної Ради Автономної Республіки Крим, обласних та міських рад щодо стимулювання інвестиційної діяльності у пріоритетних галузях економіки належать." і далі по тексту. Цю зміну вношу також з метою приведення законопроекту у відповідність із Законом України про місцеве самоврядування і вважаю, що ми маємо на сьогоднішній день, бачачи провал політики центрального Уряду, бачачи банкрутство центрального Уряду, покластися саме на місцеве самоврядування. Через це ми маємо надати їм і нормальні відповідні повноваження. Дякую.
Дякую, Юрій Анатолійович. А що в нас є і не центральні уряди? 26 поправка ставиться на голосування. [[12:40:00]] За-2 І 27-а, Юрій Анатолійович.
Дякую. Юрій Кармазін. Я пропоную в двадцять. своєю 27 поправкою у частині першій статті 5 виключити пункт два і, змінивши відповідно подальшу нумерацію пунктів частини, а саме: "Відбір інвестиційних проектів для реалізації на території регіону, залучення інвестицій, створення максимально сприятливих умов для інвесторів". Цю зміну вношу в зв’язку з тим, що цим органам надаються занадто широкі повноваження у цій сфері. Відбір ними інноваційних проектів може призвести до створення корупційних схем і унеможливлення отримання окремими суб’єктами господарювання підтримки, які, дійсно, цього потребують і навпаки. Вважаю, що в даному випадку, Адам Іванович, коли я мав, коли я говорив про центральний уряд, я мав на увазі, що у нас є ще 27, ви знаєте, адміністративних суб‘єктів, але в кожному є відповідні державні адміністрації, які дивним чином називаються «що очолюються головами», хоча це не голови, це призначені особи.
Ви праві, але вони не уряд. 27-а поправка Кармазіна ставиться на голосування. [[12:41:31]] За-5 Ви на цій поправці були більш переконливі. Всі поправки розглянуті. Я ставлю на голосування пропозицію комітету прийняти у другому читанні в цілому Закон "Про стимулювання інвестиційної діяльності в пріоритетних галузях економіки з метою створення нових робочих місць", реєстраційний № 11026. Прошу голосувати. [[12:42:06]] За-251 Закон прийнято. Розглядаємо проект Закону про внесення зміни до статті 16 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" [[щодо права власності]], реєстраційний номер 10577, доповідає від комітету Юрій Миколайович Воропаєв. Будь ласка, Юрію Миколайовичу.
Уважаемые коллеги, данный законопроект рассмотрен на Комитете по вопросам экономической политики. К этому законопроекту всего поступило 4 поправки, все они без исключения учтены в полном объеме. Комитет рекомендует Верховной Раде принять закон с учетом этих поправок в целом как закон.
Дякую. Друга поправка Кармазіна врахована редакційно. Він наполягає. 4-а врахована повністю. Щодо 2-ої, будь ласка, Кармазін.
Шановний Адам Іванович! Я погоджуюся з тою редакцією, яка зроблена в цьому законі. Правда, по попередньому законі, шановний Адам Іванович, ви як головуючий мали зазначити, що Науково-експертне управління написало. і Юридичне, що законопроект маже бути прийнятий в другому з наступним поданням на третє читання. Я просив би вас оголошувати такі речі, тому що більшість народних депутатів цього не читають. Читаємо тільки ми з вами. А обов’язок у нас з вами, у тому числі і перед суспільством, щоб люди знали. Цей же законопроект про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно, я вважаю, треба прийняти – він дуже добре відпрацьований. І подякувати комітету. Дякую.
Я просто знаю, що у нас в законодавчому органі всі люди з вищою освітою, тобто читати ж уміють. Я ставлю на голосування пропозицію комітету, яка підтримана Юрієм Анатолійовичем Кармазіним, прийняти закон у другому читанні і в цілому про внесення зміни до статті 16 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" [[щодо права власності]] [[реєстраційний номер 10577]]. Прошу голосувати. [[12:44:26]] За-261 Дякую, прийнято закон. Розглядаємо проект Закону про засади запобігання та протидії дискримінації в Україні [[реєстраційний номер 10468]] [[друге читання]]. Доповідає член Комітету з питань прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин Борис Федорович Білаш. Будь ласка.
Шановний Голове! Шановні народні депутати! 5 червня 2012 року Верховна Рада України ухвалила в першому читанні проект Закону України про засади запобігання та протидії дискримінації в Україні [[реєстраційний номер 10468]], внесений Кабінетом Міністрів України. Хочу наголосити, що метою законопроекту є встановлення організаційно-правових засад та механізмів запобігання і протидії дискримінації. Суб?єктами права законодавчої ініціативи до зазначеного проекту було подано 18 пропозицій і поправок, які ретельно опрацьовані у комітеті, з них: 9 враховано повністю, 4 враховано частково і 5 відхилено. Хочу звернути увагу, що за пропозицією народного депутата України Сушкевича до переліку ознак, за якими заборонено дискримінацію, віднесено інвалідність і є в цьому переліку і вік. А ми всі добре знаємо, як у прихованій і прямій формі дискримінуються люди за ознакою віку особливо у сфері трудових відносин. Отже, прийняття даного законопроекту сприятиме посиленню захисту прав людини та приведенню законодавства України до міжнародних стандартів. 5 вересня 2012 року Комітет з питань прав людини, національних менших і міжнаціональних відносин на своєму засіданні розглянув проект Закону України про засади запобігання та протидії дискримінації в України, підготовлений до другого читання і рекомендує Верховній Раді схвалити йому у даному читанні в цілому як закон. Просимо підтримати.
Дякую. Йдемо за поправками. 5 поправка Кармазіна. Врахована. 6-та, Ковалевська. Врахована. 7-ма, Кармазін. Врахована. Шаров, 9-та. Не наполягає. 10-та. Юрій Анатолійович. Не наполягає. 10-та, будь ласка, Кармазін. Я думав, що ви задоволені, що ваші поправки деякі враховані.
Юрій Кармазін. Я хочу сказати, що в цілому серйозно комітет підійшов до всього, але у мене є деякі пропозиції, які я маю озвучити. У частині першій статті 11 слова: «України» і в межах її юрисдикції" я пропоную замінити словами "на який розповсюджується його дія та щодо кола осіб, які підпадають під його дію" [[кінець цитати]] і далі за текстом. Вважаю, що не коректним є положення цієї частини законопроекту, в якому зазначається, що Уповноважений Верховної Ради України з прав людини в рамках здійснення парламентського контролю за додержанням конституційних прав і свобод людини і громадянина та захистом прав кожного на території України і в межах її юрисдикції. Річ у тому, що дія нормативно-правового акту обмежено трьома параметрами: строком, упродовж якого нормативно-правовий акт має юридичну силу, простором, на який розповсюджується його дія, та колом осіб, які підпадають під дію нормативно-правового акту, у яких на його основі виникають юридичні права та обов’язки. А запропонований законопроектом.
Не наполягаєте, щоб голосували поправку? Ви її озвучили, дякую. 12-а ваша поправка, Юрію Анатолійовичу.
Юрій Кармазін. 12 поправка стосується того, що я пропоную виключити, змінивши відповідно подальшу нумерацію статтю 15. А саме: оскарження рішень діючої бездіяльності з питань дискримінації. Особа, яка вважає, що стосовно неї було застосовано дискримінацію, має право звернутися із скаргою до Уповноваженого Верховної Ради з прав людини або до суду. Використання права звернення зі скаргою до Уповноваженого з прав людини до суду не може бути підставою для неприхильного ставлення, а також не може спричиняти жодних негативних наслідків щодо особи, яка використовує таке право. Чому я пропоную виключити цю статтю? Справа в тому, що ця стаття є абсолютно заявою, бо це питання достатньою мірою врегульовано Конституцією і чинним законодавством України і не потребує дублювання. Я вважаю, що це є дублювання. Ви знаєте, просто ми підкреслюємо зайвий раз, що ми такі демократичні, і в той же час у нас відбувається наступ на всі права громадян. Уже додумалися до того.
Будь ласка, 12-а ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[12:50:24]] За-1 Не підтримано. 14-а, Юрій Анатолійович.
Юрій Кармазін. Я для юридичної чистоти документу хочу, щоб ми, ну, не дублювали і не показували, що ми така, і не псували потім папір, пропоную виключити статтю 16, а саме "відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданих внаслідок дискримінації" через те, що ці речі вже давно є врегульовані, в тому числі і в цьому законі. І дана стаття виглядає абсолютно зайвою, тому що вона дублюється, і Конституція, і чинне законодавство. Отут зараз написано, що має право на відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданих їй внаслідок дискримінації. Моральна шкода відшкодовується незалежно від матеріальної. Це все положення і Конституції, Цивільного кодексу, інших законодавчих актів.
Юрій Анатолійович!
Через це я вважаю, що для юридичної чистоти це треба вилучати, і 15, і 16 статтю. Не наполягаю на голосуванні, Адам Іванович, але я хочу, щоб почута була ця точка зору. Дякую.
Думка правильна, але маслом каші не зіпсуєш. Так, 17 поправка, Юрій Анатолійович, врахована редакційно. Не наполягає. Всі ми поправки пройшли. Я ставлю на голосування пропозицію прийняти в цілому Закон "Про засади запобігання та протидії дискримінації в Україні" [[реєстраційний номер 10468]]. Хоча є зауваження юридичного управління. Прошу голосувати. [[12:52:17]] За-240 Прийнято. Розглядаємо проект Закону про внесення зміни до Закону України "Про нотаріат" [[щодо державного регулювання нотаріальної діяльності]] [[реєстраційний номер 10364]] [[друге читання]]. Доповідає Владислав Забарський, будь ласка.
перескакуєте.
Куди перескакуємо? Все по цьому, все по порядку денному, Юрій Анатолійович.
Шановний Адам Іванович, шановні колеги, на ваш розгляд представлено підготовлений до другого читання проект Закону України про внесення зміни до Закону України "Про нотаріат" [[щодо державного регулювання нотаріальної діяльності]] [[№ 10364 від 18 квітня 2012 року]], який прийнято Верховною Радою в першому читанні 5 червня 2012 року. До законопроекту надійшло 72 пропозиції суб’єктів права законодавчої ініціативи, з них враховано 34 пропозиції, відхилено 27 пропозицій, 11 – не включені як ті, що відповідають, суперечать вимогам частини першої статті 16, 116 Регламенту Верховної Ради. При підготовці законопроекту до другого читання комітет співпрацював з Міністерством юстиції України. Законопроектом закріплюється статус нотаріуса як уповноваженої державної публічної особи, професіонала в галузі права та помічника нотаріуса. Встановлюється більш вимогливі та виважені підходи до організаційно-правових засад діяльності нотаріуса. Розширюються форми державного контролю за законністю нотаріальної діяльності. Створюється дієва система професіонального самоврядування нотаріусів. Розширюється коло правових підстав до притягнення нотаріуса до відповідальності при невиконанні чи неналежному виконанні ними своїх професійних обов’язків. Удосконалюються підстави та порядок припинення нотаріальної діяльності. Скорочується перелік нотаріальних дій, що вчинюють нотаріуси тощо. Висуваються більш суворі вимоги щодо кандидатів на посади нотаріуса та його помічника. Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради України законопроект додані деякі зауваження. Законопроект при цьому узгоджується з іншими законодавчими актами України. Рішенням комітету від 11 липня 2012 року рекомендовано Верховній Раді України прийняти законопроект у другому читанні та в цілому як закон. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую за увагу.
Дякую. Йдемо за поправками. Так, 2 поправка, Кармазін – врахована. Майборода, 5-а, ні. Так. Бережна, 9-а – не наполягає. Так. Кармазін, 10-а – врахована. 12-а, Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановний Адам Іванович, шановні народні депутати, я звертаюся до вас в зв’язку з тим, що пропоную в абзаці другому другої частини слова «а також за вчинення приватними нотаріусами нотаріальних дій» замінити словами «а приватні нотаріуси також мають право одержувати плату за вчинення нотаріальних дій». Цю вношу зміну з тим, щоби техніко-юридично корегувати положення законопроекту, адже із запропонованої редакції цієї норми, буквально з її тлумачення, виходить, що нотаріуси повинні отримувати плату за вчинення приватними нотаріусам нотаріальних дій. Тобто один нотаріус має отримати кошти за здійснення іншим приватним нотаріусом певної нотаріальної дії – це є неправильним та алогічним, та свідчить про можливу редакційну помилку в цій нормі. Я хочу її виправити і пропоную це зробити. Підтримайте! І звертаюсь до Чечетова, тут немає ніякої політичної підтримку Юрія Кармазіна як опозиціонера. Підтримайте юриста Кармазіна. Дякую.
Поправка юриста Кармазіна 12-а ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[12:56:31]] За-4 Юрію Анатолійовичу, як члена опозиційного уряду вас більше підтримували. 15-а, Юрія Анатолійовича, врахована частково, не наполягає. 20-а, Кармазін. Не наполягаєте?
Надзвичайно жаль, що не зрозуміли про що йшла мова у попередній поправці. Поправка, дуже жаль, повторюю, поправка. Може Президент додивиться, що там треба буде поправляти. Поправка 20-а стосується того, що в частині другій статті 11 пунктт 7 розділу 1 законопроекту слова «в місячний строк з дня її одержання» не виключити, а слово «місячний» замінити на слово «тримісячний». Це робиться для того, щоб в разі внесення таких змін до цієї статті виникне ситуація не буде зрозуміло в який строк будуть оскаржуватись такі відмови, тобто не буде строків звернення до суди з даних питань. Саме через це я і пропоную внести цю зміну. Дякую.
Поправка 20 ставиться на голосування, прошу визначатись. [[12:57:57]] За-3 Не підтримана. 23 поправка, Кармазіна.
Юрій Кармазін. Я пропонував в частині 1 статті 12 пункту 8 розділу 1 пункт 1 залишити в чинній редакції, а саме з власної ініціативи нотаріуса. Вважаю, що необхідно залишити за особами право припиняти нотаріальну діяльність з власної ініціативи та залишити можливість анулювання свідоцтва за їхньою заявою. Цей пункт є він апробований і він має зберігатися. Дякую.
23 поправка Кармазіна ставиться на голосування, прошу визначатись. [[12:58:59]] За-4 Не підтримана. Всі решта пропозицій Кармазіна враховані, інші колеги не наполягають тому я ставлю на голосування пропозицію прийняти в другому читанні і в цілому хоча Головне юридичне управління вважає, що його треба направити на повторне друге читання, але я ставлю пропозицію комітету прийняти в другому читанні і в цілому закон про внесення змін до Закону України "Про нотаріат" [[щодо державного врегулювання нотаріальної діяльності]] [[реєстраційний номер 10364]]. Прошу голосувати. [[12:59:45]] За-253 Вибачте, 253 закон прийнято. Дякую Юрій Анатолійович. Розглядаємо проект Закону про проведення економічного експерименту щодо державної підтримки суднобудівної промисловості [[реєстраційний номер10360]] друге читання. Доповідає Михайло Васильович Чечетов, будь ласка.
Уважаемый Адам Иванович! Уважаемые коллеги! Мы рассматриваем законопроект во втором чтении – проведение экономического эксперимента по государственной поддержке судостроительной промышленности. Хочу напомнить, что рассматриваемый закон сегодня он был поддержан в первом чтении всеми фракциями, и проголосовало более 260 голосов. Это действительно закон направлен на поддержку приоритетной отрасли судостроение, которое являет и лежит в фундаменте, в базисе нашей экономки. Ко второму чтению закон полностью подготовлен, отработаны все поправки. Просьба поддержать не просто закон, а дать действительно серьезную перспективу базовой отрасли судостроению. Спасибо.
Дякую. Йдемо за поправками. Так, Матвєєв Володимир 5 врахована. Каплієнко не наполягає. 7-а. Матвєєв 8-а частково. Так, Кармазін 10-а. Врахована. 13-а не наполягає Юрій Анатолійович. 15-а, Кармазін. Врахована. 17-а, Кармазін. Врахована. Шановні колеги! Ніхто не наполягає, в принципі всі враховано, на своїх поправках? Тоді я з вашого дозволу ставлю пропозицію комітету, хоча Головне юридичне управління завізували зауваження. Але комітет пропонує прийняти в цілому Закон про проведення економічного експерименту щодо державної підтримки суднобудівної промисловості [[реєстраційний номер 10360]]. Прошу голосувати. [[13:02:14]] За-265 Дякую. Прийнято. Розглядаємо проект Закону про внесення зміни до пункту 4 розділу ХХІ "Прикінцеві та перехідні положення" Митного кодексу України щодо особливостей оподаткування суб’єктів господарювання, які реалізують інвестиційні проекти у пріоритетних галузях економіки, друге читання, [[реєстраційний номер 11027]] Хто від комітету? Андрій Пінчук, будь ласка.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Комітет з питань фінансів та банківської діяльності, податкової та митної політики на своєму засіданні розглянув, внесений Кабінетом Міністрів України, Закон про внесення зміни до пункту 4, ХХІ "Прикінцеві та перехідні положення" Митного кодексу України щодо особливостей оподаткування суб’єктів господарювання, які реалізують інвестиційні проекти у пріоритетних галузях економіки, [[номер 11027]] Метою законопроекту є вдосконалення правового регулювання порядку застосування фінансових гарантій при переміщенні товарів через митний кордон України та порядку отримання юридичними особами статусу гаранта, звільнення від оподаткування ввізним митом товарів, що ввозяться на митну територію України суб’єктами господарювання, які реалізують інвестиційні проекти, схвалені відповідно до Закону про стимулювання інвестиційної діяльності у пріоритетних галузях економіки з метою створення нових робочих місць для потреб власного виробництва. Всього при підготовці законопроекту до розгляду Верховною Радою України у другому читанні до нього надійшло п’ять пропозицій. Чотири з них, які стосуються вдосконалення правового регулювання порядку застосування фінансових гарантій та порядку отримання юридичними особами статусу гаранта, а також уточнення переліку видів товарів, які звільняються від оподаткування ввізним митом при ввезенні на митну територію України, враховано повністю або частково. І одну – щодо перенесення дати набрання чинності законом з 1 січня 2013 року на 1 січня 2014 року відхилено. Комітет Верховної Ради України з питань фінансів, банківської діяльності, податкової та митної політики рекомендує Верховній Раді України прийняти проект Закону України про внесення зміни до пункту 4 розділу ХХІ "Прикінцеві та перехідні положення" Митного кодексу України щодо особливостей оподаткування суб’єктів господарювання, які реалізують інвестиційні проекти у пріоритетних галузях економіки, [[реєстраційний номер 11027]] у другому читанні та в цілому як закон. Прошу підтримати.
Дякую. Будемо голосувати? Юридичне управління завізувало. Я ставлю на голосування пропозицію комітету прийняти в другому читанні і в цілому Закон про внесення зміни до пункту 4 розділу ХХІ Прикінцеві та Перехідні положення Митного кодексу України щодо особливостей оподаткування суб’єктів господарювання, які реалізують інвестиційні проекти в пріоритетних галузях економіки, реєстраційний номер 11027. Прошу голосувати. [[13:05:22]] За-260 Закон прийнято. Розглядаємо проект Закону про внесення змін до розділу ХХ "Перехідні положення" Податкового кодексу України щодо особливостей оподаткування суб’єктів господарювання, які реалізують інвестиційні проекти у пріоритетних галузях економіки, реєстраційний номер 11028. Будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Я хочу сказати, що ці два законопроекти, вони пов’язані між собою і були внесені Кабінетом Міністрів разом із законопроектом 11026, як супроводжуючий. Метою цих законопроектів є покращення умов для залучення інвестицій у пріоритетних галузях економіки України для збереження існуючих та створення нових робочих місць. Метою саме цього законопроекту – 11028 – є запровадження особливостей оподаткування податку на додану вартість та податку на прибуток підприємств та суб’єктів господарювання, які реалізують схвалені в установленому законодавством порядку інвестиційні проекти у пріоритетних галузях економіки. До другого читання цього законопроекту до комітету надійшло 25 пропозицій, з них враховано у повному обсязі або частково 18, 7 пропозицій відхилено. Обґрунтування такого рішення у комітеті наведені в таблиці. Єдине, є одна пропозиція нашого колеги Воропаєва, вона підтримується комітетом, але, на жаль, просто не допрацьовано. Він може озвучити, якщо можливо було це все ж таки. Вона проста, там дуже маленька.
Ну давайте. За заслуги перед парламентом. Воропаєва прошу.
Уважаемые коллеги, произошла просто ошибка. Я подавал поправку, она не попала в таблицу всего-навсего. У нас в «Перехідних положеннях» Налогового кодекса Украины есть підрозділ 1 и пункт 6. Если по тексту его читать, то получается, что налоги платятся сейчас, но по ставкам, которые действовали 10 или 8 лет назад, что совершенно является анахронизмом и неправильно. Поэтому мое предложение простое – исключить пункт 6 из підрозділу 1 «Перехідних положень». Всё.
Дякую. Комітет підтримує?
Підтримує цю ідею, вона логічна.
Головне юридичне управління завізувало з зауваженнями і пропонує аж на третє читання. Але комітет вносить пропозицію прийняти в другому читанні і в цілому. Я ставлю на голосування цю пропозицію з урахуванням того, що озвучив Воропаєв і підтримав комітет. Прошу голосувати. [[13:08:04]] За-254 Дякую. Закон прийнято. Розглядаємо проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо ринків фінансових послуг]] [[реєстраційний номер 9583]]. Доповідає Прасолов Ігор Миколайович. Будь ласка.
Уважаемый Адам Иванович! Уважаемые коллеги! Основная цель данного законопроекта заключается в упрощении регуляторной деятельности двух финансовых небанковских регуляторов: Национальной комиссии по ценным бумагам и фондовому рынку и Национальной комиссии, осуществляющей регулирование рынка финансовых услуг. Всего ко второму чтению поступило 14 поправок. 5 из них учтены полностью, 4 – редакционно или частично и 5 – мы были вынуждены отклонить. Также предлагается, я обращаю внимание, ввести данный закон в действие с 1 января 2013 года. Это необходимо для синхронизации вступления в силу разных законов, отработанных нашим комитетом, и для предсказуемости регуляторной политики. Я прошу поддержать решение комитета, которое заключается в том, чтобы принять этот закон во втором чтении и в целом как закон. Спасибо за внимание.
Дякую. Будемо голосувати? Юрію Анатолійович, я вам потім віддячу. Будь ласка, Кармазін. Яка поправка?
4-та. Юрій Кармазін, 4 поправка. Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати, я пропоную у другому реченні абзацу другого частини першої після слів: «не може становити менше, ніж 15 днів» доповнити словами: «та не більше двох місяці» і далі за текстом. Про що йде мова і для чого ця зміна? Вона вноситься з метою уточнення положень законопроекту, оскільки в ньому відсутній максимальний строк, який може встановлюватися Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку, та протягом якого приймаються зауваження та пропозиції до актів законодавства Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку. Кругом має бути мінімум і максимум. Я пропоную, якщо ми написали менше, ніж 15 днів, то ми давайте напишемо «та не більше двох місяців». Та це ж абсолютно логічно і це обмежує любу сваволю.
Як завжди, пропозиція юриста Кармазіна правильна. Ставлю її на голосування. Прошу визначатися. [[13:10:57]] За-5 Не підтримано. 7-ма. Не наполягаєте, Юрію Анатолійовичу? Кармазіна мікрофон, будь ласка,.
Юрій Кармазін. Я дякую, Адаме Івановичу, і вам, і народним депутатам, які читають законопроект. У другому реченні абзацу другого частини другої після слів: «не може становити менше, ніж 15» я пропоную все-таки записувати: «і не може бути більше двох місяців». Якщо ви хочете, напишіть місяць, але напишіть, зробіть принцип визначеності, що від нас завжди вимагають сьогодні у рішеннях Європейського Суду. Нам завжди кажуть: «Покажіть визначеність яка». Це я роблю для того, щоб максимальний термін, який встановлюється комісією, яка здійснює державне регулювання, мав бути чітким і чітковстановленим законом. Через це, не розумію, що заважає сьогодні. Я не розумію комітет, я б на вашому місці приймав цей закон. Все нормально. Пишіть максимальний термін. Вважаєте, що не 2 місяці, пишить місяць, пишить 3 місяці, але якийсь максимальний термін має бути, якщо є мінімальний.
Дякую, ми вже це голосували. Будемо голосувати пропозицію завізовану зауваженнями. Комітет пропонує прийняти в другому читанні і в цілому. Я ставлю на голосування пропозицію. А вона ж ідентична. Закон «Про внесення змін до деяких законів України щодо ринків фінансових послуг», 9583. Прошу голосувати. [[13:12:52]] За-245 Прийнято. Розглядаємо проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України [[щодо питань оподаткування підприємств оборонно-промислового комплексу]], реєстраційний номер 9347. Проте, шановні колеги, комітет звернувся з справедливою пропозицією, оскільки цей законопроект напрямо пов‘язаний за законопроектом 10034, який ще не прийнято, тому ми цей законропроект не розглядаємо на пропозицію комітету, бо він має відношення до законопроекту 10034, який ще не став законом. Так. Поки що переносимо, давайте виясняти ситуацію. Законопроект про внесення змін до Законів України "Про архітектурну діяльність" та "Про ліцензування певних видів господарської діяльності" [[щодо ліцензування господарської діяльності в будівництві]]. Реєстраційний номер 10131. Друге читання. Доповідає Рибак Володимир Васильович. Не бачу, А, він, на жаль, таблиця до другого читання не підготовлена. Тоді ми також переносимо. Проект Кодексу цивільного захисту України. Реєстраційний номер 10294. Друге читання. Доповідає голова Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідників Чорнобильської катастрофи Семинога Анатолій Іванович. Десь був зранку. На жаль, таж сама ситуація, комітет не дав таблиці. Переносимо розгляд. Законопроект за номером 9728-1 Проект закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо громадянства. Друге читання, але лист є комітету «просимо перенести розгляд законопроекту на наступний пленарний тиждень». Немає заперечень, шановні? Тоді переноситься. Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку з прийняттям Закону України "Про безоплатну правову допомогу". Реєстраційний номер 9496, також комітет не підготував до другого читання, просять перенести на наступний пленарний тиждень. Переноситься. Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про насіння і садівничий матеріал". Комітет, на жаль, не підготував до другого читання законопроект 6598. Переноситься розгляд. Проект Закону про деякі питання заборгованості підприємств оборонно-промислового комплексу – учасників Державного концерну "Укроборонпром" та забезпечення їх стабільного розвитку [[реєстраційний номер 10034]]. Да, будь ласка, Чечетов.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги! Поскольку законопроект очень серьезный, и это стратегический закон для развития оборонного комплекса страны, но по непонятным причинам комитет просто саботирует подготовку ко второму чтению, мы убедительно просим поставить его на голосование во втором чтении в редакции первого чтения с учетом поправок, которые согласованы с Кабинетом Министров и которые господин Забарский как автор законопроекта может озвучить. Спасибо большое.
Михайло Васильовичу, вибачте, я не почув останніх ваших пропозицій. Розглядаємо чи не розглядаємо?
Розглядаємо в другому читанні, голосуємо в редакції першого читання, так як комітет затягує і саботує підготовку до другого читання. Законопроект дуже важливий для стратегічного розвитку оборонно-промислового комплексу. Але з урахуванням трьох поправок, які озвучить автор законопроекту депутат Забарський, які погоджені з Кабінетом Міністрів. Дякую.
Право законодавчої ініціативи не порушуються, бо терміни пройшли, а комітет не підготував. Ваші поправки, да, порушуються, але це ми будемо являти претензії до комітету. Тоді я ставлю на голосування пропозицію Чечетова. Хто за те, щоб виходячи з того, що комітет вчасно не підготував законопроект до другого читання, до другого читання, а. тобто терміни вже пройшли, розглянути зараз в другому читанні 10034 – проект Закону про деякі питання заборгованості підприємств оборонно-промислового комплексу - учасників Державного концерну "Укроборонпром" та забезпечення їх стабільного розвитку [[реєстраційний номер 10034]]. Прошу визначатись. [[13:18:54]] За-228 Підтримано. Так, таким чином ми будемо розглядати закон в другому читанні, але в редакції першого читання, в редакції першого читання. Будь ласка, Забарський. Дуже просто. Я пояснюю. Зараз.
Шановний головуючий, шановні колеги.
Почекайте, Владислав, почекайте. Як це можна робити? Дуже просто. Якщо комітет. Якщо комітет вчасно не підготував до розгляду питання, ми маємо право його прийняти у першому читанні. Маємо? [[Шум у залі]] Немає часу? Немає? Ну, тоді добре. Ми проголосували, це рішення Верховної Ради, 226 голосів. Будь ласка, Забарський.
Значить я прошу з урахуванням того, що комітет не підготував до другого читання, внести наступні зміни. По-перше, визначити, що в зв’язку з затягуванням законопроекту, розгляду, в законопроекті пропоновано зафіксувати заборгованість станом на 1 лютого. Я пропоную змінити на 1 вересня. Друга поправка. Статтю 1 пункт 1 після слів "відшкодування пільгових пенсій, в тому числі витрат на їх доставку" доповнити словами "наукових пенсій". Третє. Виключити з тексту законопроекту в підпункті 7 та підпункті 8 пункту 3 статті 4 – посилання на Закон України "Про деякі питання заборгованості за спожитий природний газ та електричну енергію", який втратив чинність. Четверте. Пункт 1 статті 1 після слів "оборонно-промислового комплексу" доповнити словами "в тому числі встановлені судовими рішеннями та реструктуризованими". А в пункті 1 статті 2 підпункт 1 після слів: "у тому числі" доповнити словами: "встановлено судовими рішеннями" та підпункт 2 після слів: "оборонно-промислового комплексу" доповнити словами: "у тому числі встановлено судовими рішення та реструктуризовано", підпункт 3 після слів: "оборонно-промислового комплексу" також доповнити словами: "встановлено судовими рішеннями та реструктуризовано", підпункт 4 після слів: "встановлено судовими рішеннями" доповнити словами: "та реструктуризована".
Так, шановні колеги, шановні колеги, я ще раз звертаю увагу і роблю зауваження голові профільного комітету Гриценку, який свідомо протягом практично року постійно, ну, торпедував розгляд цього питання і він виступав постійно з цими пропозиціями і на Погоджувальній раді, і так далі. Він має на це право виступати, відстоювати свою точку зору і не підтримувати законопроект. Але свідомо не розглядати на засіданні комітету – у нього такого права, на щастя, немає. Тому я ставлю, Верховна Рада проголосувала про те, щоб розглянути його у редакції першого читання, врахування тих поправок, які зачитав автор законопроекту.
Адам Іванович,. я маю свої поправки, дайте я висловлюсь. Адам Іванович. Ну так не можна.
Я ставлю на голосування Закон 10034, закон про деякі, зніміть голосування. Будь ласка, Кармазіну слово.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати. Я, Адам Іванович, звертаюся до вас, я демонструю вам свої поправки, Михайло Васильович, я вам також показую, пане Чечетов, подивіться, Михайло Васильович, - це мої поправки. Зокрема, поправка іде до статті 1, дуже суттєва. Я на восьми пунктах, чому кажу як треба змінити саме, жирним шрифтом, і кажу: що списання заборгованості підприємств, оборонно-промислового комплексу як і будь-якого підприємства перед Пенсійним фондом, Фондом соціального страхування з тимчасової втрати працездатності, Фондом загальнообов’язкового державного соціального страхування на випадок безробіття, Фондом соціального страхування від нещасних випадків є небезпечним та таким, що може призвести до зменшення дохідної частини бюджету, а отже, невиконання державою соціальних програм. Не забезпечує соціальних прав громадян, звертаю увагу на те, що частиною 7 закону про збір та облік єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування встановлено, що.
Запишіться будь ласка від кожної фракції по хвилині.Соболєв, будь ласка.
Передати слово Сасу.
ПрошуCас.
Дякую. Народний депутат Сас, БЮТ - "Батьківщина". Адам Іванович! Я хочу звернути вашу увагу, що ви в даному випадку разом з більшістю грубо порушуєте вимоги Регламенту. Регламент не передбачає можливості обмеження часу для комітету для підготовки законопроекту до другого читання. І ви відповідно до 50 статті Регламенту не маєте права втручатися в законодавчу процедуру крім випадків визначених Регламенту. Позбавляєте депутатів права внести свої поправки до другого читання і тому я роблю вам зауваження і вимагаю від вас припинити безпредєл, який ви продовжуєте в залі Верховної Ради України. Дякую за увагу.
Я вам ще раз нагадую 228 голосів Верховної Ради прийняли рішення, щоб розглядати саме таким чином, ви абсолютно справедливо робите зауваження, зверніться до свого колеги Гриценка, який порушує ваші права. Матвєєв, будь ласка.
Я дякую. Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Як ви пам’ятаєте при розгляді цього законопроекту в першому читанні ми з вами голосували за нього при одній умові лише, зокрема наша фракція, фракція комуністів, що ми звідти вилучимо питання щодо заборгованості до.ліквідація заборгованості до Пенсійного фонду. Зараз ставиться питання про те, щоб прийняти його в редакції першого читання, але я не чув від суб’єкта законодавчої ініціативи чи є ця пропозиція з якою ми тоді погодилися і проголосували за цей законопроект в першому читанні зараз. Тому я просив, щоб колега Забарський це пояснив. Дякую. І тоді ми будемо тільки визначатися щодо голосування цього законопроекту в другому читанні.
Карпук, будь ласка.
Прошу передати слово Чорноволенку.
Чорноволенко, прошу.
Шановні друзі! Олександр Чорноволенко. Не може Верховна Рада як і будь-який інший орган – Кабінет Міністрів чи Президент, чи хтось діяти всупереч Конституції чинного законодавства. Регламент Верховної Ради – це той закон, який визначає як працює Верховна Рада. Тому не може 228 голосів чи навіть 450, Верховна Рада один раз за сесію проголосувати чи за скликання, що приймає всі закони, які подадуть, зараз ви приблизно таке робите. Поправка до законопроекту – це той самий законопроект вона має відповідно до нашого Регламенту ту ж саму силу, що має законопроект. Тому ми повинні розглянути кожну поправку, якщо комітет його не розглянув – значить у нього на то були причини. Якщо ми не задоволені роботою комітету, давайте розглядати його роботу. Але ми маємо розглянути цей законопроект у другому читанні і поправки має підготувати відповідний профільний комітет.
Наконечний, будь ласка.
Адам Иванович! Уважаемые коллеги! Я прошу, нигде не написано, что после продажи надо расплатиться с рабочими. То есть я буду настаивать, чтобы долги по заработной плате были выплачены всем работающим там. Спасибо.
Забарський, будь ласка.
Шановні колеги! По-перше щодо зауваження колеги Матвєєва, я хочу зауважити, що законом передбачено дійсно списання боргів перед Пенсійним фондом. Але це списання, по-перше, передбачає, що на суму списаного періоду – період за який списано заборгованість громадянам буде зараховано в державному реєстрі як сплачений. А сума заборгованості, який спишеПенсійний фонд підприємствам оборонно-промислового комплексу. Буде списано державним казначейським рахунком перед Пенсійним фондом. Тобто Пенсійний фонд нічого не втрачає, там проводиться, фактично, взаємозалік, і прошу підтримати.
Каплієнко.
Дякую, Адам Іванович. Ну, перше, щодо позиції по голосуванню без процедури другого читання, ми категорично проти. Тому що цей законопроект, він такий, знаєте, на сьогоднішній день отримав великий наголос. Я хотів би звернутися до представників Комуністичної партії України, якщо б ви не підтримали у першому читанні цей ганебний законопроект, то зараз цього б не було. По-друге, я підтримую тезу нашого колеги депутата, який підняв питання щодо заробітних плат. Та скажіть, будь ласка, будь-яке списання боргів по Пенсійному фонду, чи воно надасть грошей до сімейних бюджетів тим людям, яким вони не виплачені? Та що ви таке кажете? А хотів би під стенограму сказати, що про що мова йде. Мова йде про те, що на підприємствам накопичились значні обсяги заборгованості, які треба списати перед Державним бюджетом з підприємств з учасників ДК «Укроборонпром» - 307 мільйонів гривень, перед соціальними фондами – 366 мільйонів гривень і заборгованість за комунальні послуги – 146 мільйонів гривень. Отак мільярд взяли і списали, тому що хтось захотів. Ми не будемо голосувати за такі законопроекти і нікому не радимо.
Шановні колеги, думками обмінялися. Я ставлю на голосування пропозицію: прийняти Закону про деякі питання заборгованості підприємств оборонно-промислового комплексу - учасників Державного концерну "Укроборонпром" та забезпечення їх стабільного розвитку, (реєстраційний номер 10034), з урахуванням пропозицій Забарського. Прошу визначатися. [[Шум у залі]] [[13:30:05]] З-240 Рішення прийнято. Так, шановні колеги, зараз у нас проект Закону про порядок організації і проведення мирних заходів, (реєстраційний номер.
Ми не можемо зараз прийняти 9347 тому що ще закон 10034 не став законом. Коли його підпише Президент, він буде законом. Тоді ми можемо приймати. Ви розумієте, ми-то його прийняли, але ж невідома його доля: підпише Президентчи не підпише. Він ще не закон, він залишається поки що законопроектом. Проект Закону про порядок організації проведення мирних заходів, реєстраційний № 2450. Будь ласка, Єфремов.
Спасибо, уважаемый Адам Иванович. Мы договаривались, что мы рассмотрим законопроект 2450 и законопроект 10569 одновременным голосованием. Если мы сейчас рассмотрим 2450 во втором чтении, а законопроект 10569 рассматривается только в первом чтении, это может вызвать подозрение, что мы 10569 не рассмотрим, а этот примем без соответствующих уточнений, поэтому я бы просил этот закон снять пока с рассмотрения, рассмотреть в первом чтении 10569, а затем на следующей пленарной неделе рассмотреть 2 законопроекта вместе во втором чтении. Тогда не будет никаких недоразумений. Спасибо.
Тобто ми 2450 не розглядаємо. Розглядаємо наступний, а потім. Добре. Немає заперечень? Тоді зараз ми розглядаємо законопроект про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо свободи мирних зібрань, реєстраційний № 10569, перше читання. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[13:32:21]] За-201 Рішення прийнято. Будь ласка, доповідає народний депутат Мірошниченко. Підготуватись Олійнику.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановний Адаме Івановичу, шановні виборці, шановні колеги! Вашій увазі пропонується проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо свободи мирних зібрань, реєстраційний номер 10569. Даний законопроект розроблений з метою удосконалення чинного законодавства, яке регулює питання свободи мирних зібрань. Запропоновано внести зміни до Кодексу про адміністративні правопорушення у частині чіткого визначення складу правопорушень, які тягнуть за собою встановлення адміністративної відповідальності, а також зменшення розміру санкцій за такі правопорушення; до Кодексу адміністративного судочинства в частині удосконалення процедури судового розгляду у справах про обмеження свободи мирних зібрань, а також усунення перешкод та заборону втручання у здійснення свободи мирних зібрань. А також внести зміни до законів України, якими пропонується уточнити повноваження відповідних органів щодо забезпечення свободи мирних зібрань, поширити положення законодавства про свободу мирних зібрань на такі заходи, як страйк та мирні зібрання релігійних організацій, звільнити сторони від сплати судового збору у справах про обмеження свободи мирних зібрань, про усунення перешкод та заборону втручання у здійснення свободи мирних зібрань. Даний законопроект повністю узгоджується з проектом Закону про порядок організації проведення мирних заходів, реєстраційний номер 2450, який в даний час знаходиться на розгляді Верховної Ради і готується на друге читання. Вважаю, що ці два законопроекти мають бути прийняті в цілому одночасно, що дозволить в повній мірі забезпечити право громадян проводити збори та мітинги. Шановні колеги, прошу прийняти за основу законопроект номер 10569 із скороченням термінів підготовки до другого читання. Дякую за увагу і прошу підтримати.
Дякую. Від комітету Володимир Олійник. Немає? Висновок комітету: визначитися щодо законопроекту шляхом голосування. Головне науково-експертне – повернути на доопрацювання. Прошу записатися на обговорення. Будь ласка, Карпук.
Прошу передати слово Андрію Парубію.
Андрій Парубій. Прошу.
Шановні українці! Я хочу повідомити вам, що даний законопроект, як і законопроект 2450 31 серпня цього року був відправлений на експертизу в Венеціанську комісію. Згідно законів і згідно європейського напрямку України будь-який законопроект, який стосується особливо мирних зібрань, має бути і може бути проголосований після відповідних висновків Венеціанської комісії. Тому я звертаюся до головуючого, я звертаюся до депутатів Верховної Ради від більшості, які свідомо зараз створюють репресивні норми для того, щоб ще більш обмежити мирні зібрання людей, бо вони усвідомлюють, який великий протест назріває зараз в суспільстві після ваших провальних реформ і антиукраїнської політики. Напередодні 28 жовтня, усвідомлюючи яка може бути хвиля протесту, ви свідомо проводите законопроекти, які дозволять вам не тільки забороняти мирні заходи, а й переслідувати тих людей, які організовують ці заходи. І хоча пан Юрій стверджує, що є зменшення репресій стосовно організацій мітингів, я хочу заявити, що згідно Європейського законодавства взагалі не може бути переслідувань за організацію мирних заходів. І тому законопроекти, які зараз пропонуються, як і законопроект 2450, який хочуть поставити на другий пленарний тиждень, на моє глибоке переконання, не може розглядатися у тому сесійному залі. Якщо ми, дійсно, декларуємо і маємо зобов’язання перед Європейським Союзом і ОБСЄ, якщо ми визначили, що нашим пріоритетом є європейські цінності.Тому закликаю, до того часу поки ми не о тримаємо висновків Венеціанської комісії, зняти з розгляду цих обидва законопроекти і їх не розглядати, принаймні, до парламентських виборів, які відбудуться 28 жовтня цього року. Дякую і закликаю вас всіх до мудрого, виваженого рішення – зняти ці законопроекти. Дяку.ю.
Таран, будь ласка. Мікрофон, будь ласка,.
Шановні колеги, я абсолютно згоден з концепцією про те, що і закон 2450, і цей закон, 10569, треба приймати разом – це правильно. Але я хочу сказати, що абсолютно даремно було знято, і я не розумію, чому було знято навіть без голосування із розгляду законопроект про порядок організації проведення мирних заходів [[2450]]. Я би хотів, щоби знали, що це є за законопроект. Цей законопроект передбачає однозначно заявочний характер, подача заяви за 48 годин до проведення мітингу, і не треба дозволу влади на це – це абсолютно демократична норма, в Росії – це 10 днів, в Грузії – 15 днів, у Сполучених Штатах Америки ще більше, у нас так само, як в Австрії, робоча група зупинила і на цій цифрі – подача за 48 годин. Вперше в України цим законом передбачено проведення спонтанних мітингів. Що це значить? Це значить, можна взагалі не давати будь-якої заявки, люди зібралися з приводу тієї чи іншої події, проводять, і міліція зобов?язана не розганяти, міліція зобов?язана захистити цих людей, які прийшли висловити свою позицію. Вперше у цьому законопроекті сказано право громадян на проведення так званих контрвиступів, контрмітингів, тобто, коли є якась позиція однієї сторони, друга сторона без заявки може проводити мітинг, демонстрацію і висловлювати свою позицію. Мені дуже жаль, що комусь не хочеться, щоб цей демократичний закон було прийнято. Із виступу пана Єфремова мені зрозуміло, що цього не хоче Партія регіонів, яка, як вогню, боїться демократії; яка, як вогню, боїться слово народу особливо на ви борах. І. Єфремов виступив так, щоб його зняли. І мені дуже прикро, що цей законопроект сьогодні не розглядається. Він отримав два прекрасних висновки Венеціанської комісії.
Так, будь ласка, Чечетов, одна хвилина.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги! Я хочу обратиться к радиослушателям. Нужно называть имена и законы. Тот закон, который сейчас, я бы сказал, всколыхнул всю гражданскую общественность в Украине, и на Западе, и на Востоке – это 2450, который был подготовлен правительством Юлии Тимошенко, который растаптывает демократические права в Украине. И справедливо сегодня люди пришли к Верховной Раде и сказали, что не принимайте. Мы с народом, мы не будем принимать. Не надо говорить, какой хороший закон. Такое впечатление, что тоталитарная секта писала этот закон, для того, чтобы ни демонстраций в Украине не было, ни каких-то мирных заходив и так далее. Мы не будем принимать. Я еще раз гражданам говорю, мы с вами и на Западе, и на Востоке Украины! 2450 – тоталитарный закон Юлии Тимошенко не будет принят. Сегодня мы подготовили новый. Вместе с Венецианской комиссией посоветуемся, с вами и на Западе, и на Востоке, и примем тот закон, который действительно отвечает демократическим принципам, европейским стандартам. Мы идем в Европу. И тоталитарное обличчя.
Шановні колеги, обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо свободи мирних зібрань [[реєстраційний номер 10569]]. Прошу визначатися. [[13:41:26]] За-205 Не підтримано. Є пропозиція повернутися. Прошу визначатися. [[13:41:50]] За-218 Не підтримано. Розглядаємо проект постанови про відзначення 100-річчя з дня народження Миколи Амосова», реєстраційний номер 11140. Будемо голосувати? Я ставлю на голосування Постанову Верховної Ради «Про відзначення сторіччя з дня народження Миколи Амосова», реєстраційний номер 11140. Прошу підтримати. [[13:42:32]] За-265 Дякую, прийнято. І дякуємо за розуміння. Розглядаємо проект Постанови про зміну і встановлення меж міста Харків, Дергачівського і Харківського районів Харківської області, реєстраційний номер 11178. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати. Це рішення залу. Ви сказали постановою. [[ГОЛОС ІЗ ЗАЛУ.]] [[Не чути]] [[13:43:08]] За-218 Прийнято рішення. Доповідає заступник голови Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування Сінченко Віктор Миколайович, будь ласка.
Верховна Рада дозволила, проголосувала, Верховна Рада шостого скликання. [[Загальна дискусія]] Ви трошки інші слова учіть, так званий письменнику, бо я зараз розкажу, що ви пишете і як ви пишете. От я процитую після перерви лист до вас Стуса, добре? Я процитую, добре. За ваші висловлювання дуже культурні. Стус написав сину і дав вам оцінку хорошу.
Шановний Адаме Івановичу, шановні.
не вважав за необхідне вам писати.
Харківська обласна рада звернулася до Верховної Ради України з поданням щодо зміни і встановлення межі міста Харків Харківської області. Проектом землеустрою щодо зміни і встановлення межі міста Харків передбачено передати в межі міста 4450,58 гектара земель, що знаходяться у віданні двох селищних і однієї сільської ради Дергачівського району та шести селищних і чотирьох сільських рад Харківського району Харківської області. Водночас передати 52,32 гектара земель, що знаходяться у віданні Харківської міської ради у відання селищних і сільських рад Дергачівського та Харківського районів. Після внесення змін згідно проекту землеустрою загальна площа території міста Харків Харківської області становитиме 35002,26 гектара. Разом з тим у зв’язку зі зміною межі міста Харків загальна площа території Дергачівського району Харківської області становитиме 89518,72 гектара і загальна площа території Харківського району Харківської області становитиме 136431,03 гектара. Питання про зміну меж міста Харків погоджено відповідно до чинного законодавства, розглянуто і підтримано селищними та сільськими радами: Харківською міською, Дергачівською і Харківською районними, Харківською обласною радами та Комітетом Верховної Ради України з питань аграрної політики та земельних відносин. Комітет з питань державного будівництва та місцевого самоврядування на своєму засіданні 5 вересня 2012 року вирішив рекомендувати Верховній Раді України підтримати подання Харківської обласної ради щодо зміни і встановлення межі міста Харків та зважаючи на.
Завершуйте.
двох суміжних районів Харківської області: Дергачівського і Харківського району. Просимо народних депутатів підтримати відповідний проект постанови і прийняти його за основу та в цілому. Дякую за увагу.
Дякую. Є бажаючі обговорювати? Запишіться. Так, будь ласка, Камчатний.
Шановні колеги, від імені народних депутатів харків’ян закликаємо вас підтримати цей законопроект. Це дійсно дуже потрібна річ сьогодні для розвитку інфраструктури нашого рідного міста. І я повинен звернути увагу на те, що ви чули, жодна сільська і селищна рада, від яких ці землі переходять в кордони міста Харкова не була проти. Тобто всі: і місто, і села, і селища, які розташовані навколо вони підтримують це і просять вас зробити це. Дякую.
Так, будь ласка, Чечетов. Писаренко, прошу. Писаренко мікрофон ввімкніть.
Дякую. Шановний Адам Іванович, шановні колеги, ви знаєте, сьогодні ми з вами можемо зробити добру справу для не тільки для харківської громади, а взагалі, за яким ми для багатьох громад можемо відкрити сьогодні шлях встановлення меж. Це дуже важливо з точки зору того, що вчора дуже плідно попрацював комітет під керівництвом Олександра Олександровича Омельченка. Сьогодні попрацював аграрний комітет, який також позитивно надав відповідь. І я сьогодні звертаюся від імені всієї харківської територіальної громади до депутатів, до депутатів шостого скликання парламенту, що це напевно одне із історичних рішень парламенту цього скликання. Прошу підтримати. Дякую.
Ганущак, одна хвилина.
Пані та панове, Ганущак, "Батьківщина". Не протестуючи по суті саме цього проекту, я хочу наголосити на ту проблему, яка існує у нас при вирішенні цих питань. У нас немає порядку в якому масштабі затверджуються межі, точніше, ну, взагалі карта має затверджуватися як така. Потім подивіться, ви даєте, пускаєте закон 11043, відповідно до якої все, що за межами населеного пункту розпоряджається не зрозуміло хто, потім ви розширюєте межі міста і вони отримують випалену землю. Тобто це не комунальна власність, це вже земля, яка вже певним чином вирішено по ній питання. Наступна річ, це питання розвитку території як такої, будь хто поставить свинарник біля цих меж 200 метрів і екологія вже порушилася, після цього демонстративно дають.
Шановні колеги! Обговорення питання закінчено. Я ставлю на голосування постанову про зміну і встановлення меж міста Харкова, Дергачівського і Харківського районів Харківської області реєстраційний номер 11178. Прошу дружно підтримати. [[13:50:06]] За-244 По фракціях будь ласка. Партія регіонів – 174, БЮТ не голосували - 0, "Наша Україна" – 0, комуністів – 22, Народної Партії – 20, Реформи – 18, позафракційні – 10. Дякую, постанова прийнята, встановлені нові межі міста Харкова. Розглядаємо Проект Постанови про віднесення селища міського типу Чуднів Чуднівського району Житомирської області до категорії міст районного значення. Реєстраційний номер 11175. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою, прошу підтримати. [[13:50:54]] За-210 Підтримано. Демчишен, будь ласка. Василь Васильович, будь ласка.
Шановний Адам Іванович! Шановні колеги! Житомирська обласна рада звернулась до Верховної Ради України з поданням про віднесення селища міського типу Чуднів Чуднівського району Житомирської області до категорії міст районної значення. Селище міського типу Чуднів є адміністративним центром Чуднівського району та розташоване на відстані 55 кілометрів від Житомира на сьогоднішній день у селищі міського типу проживає 5 тисяч 800 осіб. Перша історична згадка про Чуднів належить до 1416 року. У 1792 році імперським указом Чуднову було присвоєно статус повітового міста Ізяславської губернії, і більше половини тисячоліття Чуднів визначався як місто, і лише 1924 році статус міста Чуднову було змінено на селище міського типу. На території селища діє: Чуднівська філія державного підприємства Житомирський лікеро-горілчаний завод, товариство з обмеженою відповідальністю "Текстиль-екологія" та інші підприємства. В населеному пункті розвинута мережа соціально-культурних медичних, освітянських закладів. Селище має значний потенціал для розвитку туризму на території Чуднова зберігається пам’ятники національно-культурної спадщини та пам’ятники архітектури XVШ-XIX століть. Питання про віднесення селища міського типу Чуднів Чуднівського району Житомирської області до категорії міст районного значення погоджено. Відповідно до законодавства розглянуто і схвалено Чуднівською селищною, Чуднівською районною та Житомирською обласною радами. За результатами розгляду питання Комітет з питань державного будівництва та місцевого самоврядування на своєму засіданні 5 липня поточного року ухвалив висновок рекомендувати Верховній Раді України: згідно з пунктом 29 частини першої статті 85 Конституції України віднести селище міського типу Чуднів Чуднівського району Житомирської області до категорії міст районного значення прийнявши за основу та в цілому відповідний проект постанови. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Так, будемо голосувати. Крім Ганущака ніхто не наполягає? Ганущак, будь ласка.
Ганущак, "Батьківщина". Насамперед, пані та панове, такого поняття в Конституції як: "місто районного значення" немає. Друга річ, ми до цих пір користуємося тими поняття, які вже безнадійно застаріли, тобто постанови від 1989 року. Третє, як кажуть нещасний ти, отримуєш те, що хотів, перейшовши в категорію від селища до міста вони втрачають в бюджетному відношенні. Чому? Тому що там розрахунки, які йдуть, вони все-таки розрахунки на сільську місцевість дають більші, там щільність, щільність інакша. Тому сільська місцевість все-таки в бюджетному відношенні виграє більше, ніж міська. Тобто я розглядаю цей проект тільки як амбіційні якісь речі. І останнє, цей проект не цілісний, неповний, тому що попередньо ви тільки що дивилися проект по місту Харкову. Якщо ми переводимо у статус міста, то, відповідно до Конституції, ми маємо затверджувати межі цього міста. Тобто ми повинні в первинному значенні цей проект уже розглядати із межами міста. Тому що зараз він іде неповним, ми не знаємо і в цьому випадку я вважаю, що треба його допов., відкласти на певний час. Повний комплект документів підготовити, дати карту цього міста, затвердити так, щоб це було, дійсно, виглядало по-людськи. Тому не протестуючи проти того, щоб хтось називався. Ну, є ще в нас такий підхід, що от село, значить, погано. Насправді, село – це є величезний престиж. І навіщо воно їм? Я цього не розумію. Дякую за увагу.
Дякую. Я ставлю на голосування Постанову про віднесення селища міського типу Чуднів Чуднівського району Житомирської області до категорії міст районного значення, [[реєстраційний номер 11175]] Хоча, щоб не було так, що жителі втратять від того, що ми приймемо таке рішення, як говорив Ганущак. Прошу визначатися. [[13:56:06]] За-256 Рішення прийнято. Продовжую на 15 хвилин засідання. [[Шум у залі]] Розглядаємо проект Закону про розміщення, проектування та будівництво енергоблоків № 3 і 4 Хмельницької атомної електричної станції, [[реєстраційний номер 11088]] Прошу підтримати пропозицію про розгляд за скороченою процедурою. [[13:56:40]] За-204 Підтримано. Доповідає заступник міністра Чех Сергій Миколайович. Підготуватися Романюку. Прошу, оперативно.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати України! Законопроект, що пропонується вашій увазі, спрямований на виконання вимог законодавства в частині розміщення, проектування, будівництво ядерних установок загальнодержавного значення та реалізацію Закону щодо ратифікації Угоди між Кабінетом Міністрів України та урядом Російської Федерації про співробітництво в будівництві енергоблоків Хмельницької атомної електричної станції. Проектом закону визначається місце конкретного майданчику, де планується розміщення енергоблоків, кількість реакторних установок, їх тип та загальна характеристика. Виконані в ТЕО будівництва обґрунтування проектної безпеки отримали позитивні висновки державних експертиз. Відповідно до міжнародних зобов’язань Україною були поінформовані суміжні країни щодо наміру будівництва енергоблоків №3 і 4, здійснена в рамках підготовки ТЕО проекту оцінка впливу на навколишнє природне середовище не виявила транскордонного впливу. Реалізація проекту будівництва здійснюватиметься за рахунок коштів Державного підприємства «Енергоатом» та, відповідно до ратифікованої Угоди між урядом України та Російською Федерацією, Угоди про співробітництві в будівництві Хмельницької атомної електричної станції. Враховуючи нагальний стан невідкладності вирішення питання будівництва енергоблоків № 3 і 4 Хмельницької атомної електричної станції прошу вас, шановні народні депутати, прийняти законопроект в цілому. в основному та в цілому. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Микола Прокопович Романюк, будь ласка, тільки рішення комітету, яке ви прийняли.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! Рішення комітету – прийняти в цілому. за основу і в цілому законопроект.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, я думаю, що тут можна говорити, не говорити, але все зрозуміло, що електроенергія нам треба і блоки треба добудовувати. Усі процедури, які необхідно, пройшли. І навіть Ганущак підтримує. Не підтримує? Ну, будь ласка, одна хвилина, Ганущак, і будемо визначатися. Ну, дві хвилини. Тому що я вам даю поза чергою і без запису, тому і одна.
Пані та панове! Ганущак, «Батьківщина». Давайте розглянемо це питання у таких площинах. Перше. Політичне. Ми знову сідаємо на голку Росії. Тобто ті блоки, те обладнання, яке було законсервовано 20 років назад, зараз у межах того кредитку, який ми у них беремо, у них же по тих же цінах проіндексованих нам же дається. Крім того, ми лягаємо під їхню технологію по повній програмі, і в цьому відношенні що-небудь говорити про диверсифікацію неможливо. Друга річ, яка іде. У нас є зараз надлишок електроенергії, причому ми її продаємо за кордон дешевше, ніж ми її продаємо тут, в Україні. Навіщо воно потрібно нам? Третя річ. Ніхто ще до кінця не знає, як виводити ті самі електростанції атомні до рівня, те, що називається, зеленної галявинки. І ми ще не маємо сховищ тих же ядерних. Тобто ми знову будемо палтити Росії за.
Продовжуйте, будь ласка, дві хвилини поставте. Ще одна хвилина.
Тепер наступні речі. Безпекові. Вже розрахунки, коли зупинялись. Я хмельничанин, я брав участь у цих мітингах, які були 20 років назад. І я дуже добре пам?ятаю, які були тоді висновки. Вже зараз для охолодження перших двох блоків води не вистачає. Тобто там має іти достатньо серйозна проточка води, щоби підпитка йшла. Це територія, де води немає. Ми хочемо запустити ще тертій і четвертий. Ми зараз пускаємо гідроакумулюючу станцію, яка іде на Дністрі, яка в принципі дозволить нам чисто регіональні баланси електроенергії збалансувати. А хочемо запустити ще енергоблок в той час, коли вся Європа відмовляється від атомної енергетики і розвиває енергозамісництво і енергозаощадження. Звичайно, що вони стимулюють, щоб ми ставили це брудне виробництво у нас на території, і потім за безцінь скуповували у нас електроенергію. Ми що, знову хочуемо стати сировинним придатком?! Навіщо воно потрібно?! Ми повинні бути певні.
Дякую. Шановні колеги, якщо я не помиляюсь, коли закривали Чорнобильську АЕС, то там були обіцянки, що дадуть не тільки на саркофаг, а й на добудову 3 і 4 енергоблоків Хмельницької АЕС. Але це тільки обіцяли, а не дали. То ми маємо подякувати Росії, яка не обіцяла, але дає, замість того, щоб кричати. Я ставлю на голосування пропозицію комітету прийняти Закон «Про розміщення, проектування та будівництво енергоблоків № 3 і 4 Хмельницької атомної електричної станції». Прошу голосувати. [[14:02:53]] За-253 Дякую. Закон прийнято. Хай будують. Я оголосив ще один. Ми розглянемо і підемо на перерву. Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань удосконалення діяльності прокуратури, реєстраційний № 11074. Прошу підтримати пропозицію про скорочену процедуру розгляду. [[14:03:27]] За-213 Підтримана. Пилипенко Володимир Пилипович, будь ласка. Бевзу підготуватися.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні колеги, вашій увазі пропонується законопроект щодо вдосконалення діяльності органів прокуратури. На перший погляд це лише законопроект, що вносить зміни в чинні закони, проте хочу вас запевнити, що норми, які пропонується прийняти, спрямовані саме на реформу повноважень прокуратури України. вони системно, виважено та збалансовано у своїй сукупності здатні реально модернізувати цей державний інститут. Буде створено реальний правовий механізм, який унеможливить свавільне порушення прав та свобод людини. Ми як автори переконані, що прийняття цього законопроекту створить всі умови для повноцінного існування української прокуратури у громадянському суспільстві. Норми, запропоновані вам на розгляд, можна назвати як революційними, так і еволюційними, адже вони істотно зменшують вплив органів прокуратури на діяльність фізичних та юридичних осіб. Можна сказати, що тут відбудеться з прийняття цього закону не модернізація повноважень, а модернізація світогляду прокурора. Приведу лише декілька прикладів з того, що ми пропонуємо вам змінити. Перше, це мінімізувати акти прокурорського реагування, як для громадянського суспільства їх занадто багато. Пропонуємо залишити лише постанову та подання. А такі акти реагування, як приписи, протести залишаться у минулому. Подання прокурора стануть лише рекомендаційними, а не обов’язковими до виконання. Фактично за захистом своєї позиції прокурор тепер буде змушений кожного разу звертатися до суду. Тому будь-які негативні наслідки для громадян чи юридичних осіб наставатимуть виключно за судовим рішенням. Разом з тим, будь-яка прокурорська перевірка із прийняттям цього законопроекту стане можливою лише за вмотивованою постановою прокурора. Більше того, дії прокурора і акти прокурора щодо такої перевірки можна буде оскаржувати у суді. Повірте, це суттєво обмежує загальний нагляд, адже такого судового контролю за роки існування Прокуратури України не було. Також ми істотно скорочуємо перелік підстав представництва прокурорами інтересів громадян в суді, і робимо цей перелік дійсно вичерпним. А також законопроект суттєво обмежує повноваження прокурорів в частині ініціювання переглядів рішень судів, які набрали законної сили. Також хочу з приємністю наголосити.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Бевз Валерій Ананійович.
Шановні колеги, я розпочну з того, що сказав колега Пилипенко: законопроект суттєво звужує повноваження прокурорів. І тому при підготовці до другого читання нашому комітету разом із авторами цього законопроекту треба серйозно і виважено підійти до того, щоб нам разом із водою не виплеснути в тому числі і дитя. Тому що прокурор – є прокурор, і «государєво око» в державі має бути. Народні депутати України, члени комітету, заслухавши доповідь одного із авторів законопроекту Володимира Пилипенка, виступи представників Генеральної прокуратури, науковців Національної юридичної академії імені Ярослава Мудрого, Одеської національної юридичної академії, інших фахівців, прийшли до висновку, що за наслідками розгляду в першому читанні слід рекомендувати Верховній Раді України прийняти вказаний законопроект за основу. Прошу підтримати внесене на ваш розгляд рішення комітету, а також дозволити скоротити процедуру підготовки даного законопроекту до другого читання. Дякую.
Дякую, Валерію Ананійовичу. Крім Ганущака, хтось наполягає? Запишіться, будь ласка. Все одно він запишеться, бо він один у фракції. Смітюх, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Я думаю, що я і ви, в тому числі, впевнені в тому плані, що пора навести порядок в тому плані, що правоохоронні органи нашої системи не повинні надлишково, я би сказав так слово, втручатися в господарську діяльність суб’єктів, які роблять дійсно якийсь товар або продукцію, або робочі місця в нашій державі. Так сталося, за останні роки, на мою точку зору, що якщо ви прочитаєте будь-який закон, який за останній раз ми приймали для того чи іншого органу, тобто касається СБУ, касається прокуратури, касається податкової, ми говоримо "організована злочинність", чи ми свідомо це подразумєваємо, що в нашій країні організована вся злочинність і вся країна, і всі громадяни, чи ми говоримо, що є таке явище і з ним треба обережно відноситися і не давати клеймо на всі суб’єкти, які займаються сьогодні реальним сектором економіки в нашій країні. Тому оця страшилка про організовану злочинність, яка нав’язана суспільству, яка нав’язана засобами масової інформації, лякає суспільство, лякає людей, які спроможні хоч щось робити. В рамках реформування правоохоронної системи, в рамках створення робочих місць, в рамках стабілізації економіки України нам як Верховній Раді України, в тому числі ми повинні зрозуміти, що пора діяти у відповідності до Конституції і привести відповідно ті чи інші норми у відповідність до реальної ситуації, яка буде направлена на підтримку дійсно виробника або дійсно людини, яка живе в нашій країні. Тому це перший крок, і я думаю, що комітет, там є досвітні фахівці, до другого читання відповідно приведе до, правильно, до тієї чи іншої редакції тої чи іншої статті. Я вважаю, що в тому числі реагування прокуратури повинно залишитися в рамках його компетенції як Генеральної прокуратури в цілому і в компетенції згідно закону. Але звуження питань, по яким втручаються сьогодні органи, особливо в економічну сферу нашого життя треба негайно припинити і негайно обрубати ці.
Дякую. Каплієнко.
Адам Іванович, прошу передати слово Валерію Писаренку, тим паче він сьогодні в синьому піджаку прийшов. Дякую.
Будь ласка, Писаренко. Посинів від прокуратури?
Шановний Адам Іванович, шановні колеги, як один із співавторів цього законопроекту хотів звернутися до колег про підтримку цього законопроекту з тим, щоб ми з вами завершили той логічний напрям, яким ми з вами крокували все це скликання, на реформування юстиції, кримінальної юстиції в тому числі. Ми з вами скоро побачимо результати роботи нового Кримінально-процесуального кодексу. Цей законопроект сьогоднішній, який ми розглядаємо, про прокуратуру, фактично є логічним продовженням нашої роботи. І мені здається, що на цьому кроці парламент шостого скликання зробив більше ніж інші скликання цього парламенту України. Я буду голосувати за цей законопроект і сподіваюся, що на цьому реформа, реформування не закінчиться. У нас є ще багато роботи на те, щоби і кримінальна юстиція, і судова система виглядала набагато краще. Дякую.
Дякую. Ганущак, будь ласка.
Ганущак Юрій, ВО "Батьківщина". Пані та панове, значить, цей закон, в принципі, не такий уже і поганий, але він не повний. Подивіться, вернули, нехай в незаконний спосіб, Конституцію, і там уже немає такого поняття як контроль з боку прокурора діяльності, там, місцевих рад. Нема. А тут якраз є. причому, подивіться, що робиться. Так, він може винести протест і так далі. А в який період, в який час він може це зробити? От подивіться, зараз прокурор міста Києва раптово прозріває з приводу того неподобства, яке робилося Черновецьким, Довгим і іншою "молодою командою". Ой, щось неправильно зробили, ой, ви роздерибанили землю, а коли він був в ті часи, чому він не реагував? Тому тут однозначно треба поставити термін, в який він зобов’язаний в випадку, якщо бачить – зупинити, ну, не зупинити, це не його питання, а подати в суд. Потім – координація діяльності силових структур. А чому прокурор? Чому прокурор повинен координувати діяльність силових структур? Подивіться, як в принципі влаштована влада. У нас на самому верху координацію силових структур здійснює Президент. Тому має і на низу здійснювати координацію представник Президента, тобто голова Адміністрації. Очевидно, що треба досить швидко вносити зміни до Конституції в частині того, щоби голова Адміністрації був позбавлений абсолютно недоречних повноважень ведення бюджету і заміщувати собою і самоврядування, і виконавчу владу. Але треба починати з малого. Треба починати з того, що людина, яка призначена Президентом отут внизу, вона повинна принаймні знати, що робиться на його території.
Дякую. Ви, мабуть, хочете бути представником Президента. Я ставлю на голосування, обговорення питання завершено, проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань удосконалення діяльності прокуратури прийняти його в першому читанні. Прошу голосувати. [[14:14:07]] За-248 Прийнято. І була пропозиція профільного комітету, пропоную підтримати – скоротити термін підготовки до другого читання. Прошу голосувати. Щоб на наступному пленарному мит розглянули. [[14:14:33]] За-253 Дякую. Рішення прийнято. На цьому ранкове засідання Верховної Ради оголошую закритим. О 16-й годині продовжимо роботу до завершення розгляду усіх питань, які заплановані на сьогодні.