Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:01:49]] Зареєструвалися в сесійній залі 371 народний депутат. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошу відкритим. Шановні народні депутати, сьогодні день народження наших колег народних депутатів України Бірюка Лева Васильовича, 65 років. Прошу привітати нашого колегу. [[Оплески]] А також Борисова Валерія Дмитровича, привітаємо і Валерія Дмитровича. [[Оплески]] І побажаємо нашим колегам успіхів і гарного здоров’я. Шановні народні депутати, надаю вам інформацію про результати роботи Верховної Ради України у пленарному режимі за період з 17 по 20 травня 2011 року. Відбулося шість пленарних засідань Верховної Ради України, розглянуто 109 питань порядку денного, за результатами розгляду: прийнято 21 закон та 18 постанов, 20 законопроектів та один проект постанови прийнято за основу, 11 законопроектів повернуто на доопрацювання суб’єктам права законодавчої ініціативи, один законопроект повернуто до комітету на доопрацювання з наступним поданням на повторне друге читання, 29 законопроектів та 4 проекти постанов відхилено, за результатами розгляду пропозицій Президента один закон відхилено, проголошено 115 депутатських запитів. Шановні народні депутати, 30 травня 2011 року Центральна виборча комісія зареєструвала народних депутатів України, обраних 30 вересня 2007 року у багатомандатному загальнодержавному виборчому окрузі, включених до виборчого списку Партії регіонів: Пачесюка Сергія Никоновича, Баранова-Мохорта Сергія Миколайовича. Відповідно до статті 79 Конституції України переступом на посаду народні депутати України складають присягу перед Верховною Радою України. Для складення присяги на трибуну запрошується народний депутат України Пачесюк Сергій Никонович.
Присягаю на вірність Україні. Зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут Українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників.
Вітаємо вас щиро. Для складення присяги на трибуну запрошується народний депутат України Баранов-Мохорт Сергій Миколайович.
Я, Баранов-Мохорт Сергій Миколайович, присягаю на вірність Україні. Зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут Українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників.
Шановні колеги, вітаємо Сергій Миколайовича. Шановні народні депутати, відповідно до статті 25 Регламенту у вівторок відводиться 30 хвилин для виступів уповноважених представників фракцій для виголошення заяв, повідомлень, звернень тощо. Прошу представників фракцій записатись на виступ. Так, будь ласка, прізвища народних депутатів. Народний депутат Тищенко, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Хто буде виступати? Іван Кириленко? Будь ласка. Наступним буде виступати Петро Симоненко.
Шановна президія! Співвітчизники! Чи не щодня в цьому залі лунаю вже ритуальні заклики про порозуміння, злагоди, конструктивної роботи. Ми не проти. Тим більше, що майже 120 проектів законів підготували на цю сесію члени нашої фракції, і майже всі вони спрямовані на врегулювання надзвичайно актуальних проблем життя країни, її економіки і суспільства. І безумовно ми зацікавлені в їх розгляді і прийнятті, звичайно як і в стабільній роботі Верховної Ради, за однієї умови. І наш парламент, і все суспільство дійсно потребують спокою і злагоди. Треба небагато. Випустіть із-за грат політичних в’язнів, зупиніть репресії та переслідування Юлії Тимошенко. А для цього треба хоча б чути один одного. А тому послухайте. Ми рішуче заявляємо, наша політична сила і значна частина суспільства спокійно споглядати за тим, що відбувається з лідерами опозиції, особливо з Юлією Тимошенко, Юрієм Луценком, а також з Макаренком, Діденком, вже десятками інших політиків і державних діячів не буде. Минулого тижня судом прийнято рішення про арешт Тимошенко, і всі прекрасно розуміють, що це означає. Будь-якої миті, як це було з багатьма нашими товаришами, репресивна машина зробить свою "чорну" справу. Величезна відповідальність за те. що відбувається, лягає саме на парламентську більшість. Це з вашої мовчазної згоди і голосуванням у пресловутому автоматичному режимі прийняті закони про судоустрій, ліквідований інститут народних засідателів, обмежений термін ознайомлення зі справою та ряд інших. система правосуддя в України по суті знищена. Люди будь-якого рангу, професій чи віри втратили будь-яку можливість себе захистити. Суд фактично перестав буди справедливим арбітром вирішення суспільних конфліктів. Його зробили ручним інструментом для задоволення перш за все політичних, а також і бізнесових інтересів. Якщо називати речі своїми іменами, то, так звана судова реформа ліквідувала незалежний суд і започаткувала формування законодавчої бази під політичні переслідування за допомогою, як ніколи, жорсткого карально-репресивного апарату. Про яку демократію і права людини може йти мова? Це є очевидним і про це вже в повний голос говорять не лише в Україні, а й демократична спільнота Європи і всього світу. Судочинство в Україні – це катастрофа, саме такий висновок виголосив президент проекту перехідних демократій Брюс Джексон, оцінивши дику абсурдність звинувачень, які висуваються Юлії Тимошенко, сьогодні влаштовується показове покарання опонентів, завтра це торкнеться кожної людини, яка думає по-іншому, це шлях в небезпечне нікуди. Тому наша фракція вимагає невідкладно заслухати Генерального прокурора у сесійній залі і почути чіткі відповіді на головні питання: на яких підставах відкрито незаконну кримінальну справу проти Юлії Тимошенко і доки буде відбуватися над нею відверте знущання слідчих? А також чому сьогодні незаконно утримуються у в’язниці представники опозиції та яті, хто свого часу сумлінно, у відповідності до закону виконував свої посадові обов’язки? Окрім того, ми підготували і зареєстрували законопроект щодо скасування законів, які довели до цього абсурду. Щодо правомочності їх скасування зазначу, в цьому залі скасовували і тендерні проблеми, і Закон про корупцію і нічого не сталося в країні до прийняття нових таких законів. Ми переконані, і тут не просто нічого не станеться після скасування, а не станеться просто поганого, не станеться злого, а цивілізовані закони, де ми все це з вами врегулюємо і напишемо цивілізовані, дійсно, закони, ми разом таки здатні напрацювати. Дякую за увагу.
Петро Симоненко, фракція комуністів. Наступним буде виступати Микола Мартиненко.
Уважаемые коллеги, уважаемые избиратели, впереди лето и сотни тысяч простых украинских семей вновь и вновь оказываются перед сложнейшей проблемой: куда отправить ребенка на оздоровительный отдых и где взять на это деньги? За двадцать лет капиталистической реставрации и уничтожения экономического потенциала Украины рухнула и социально ориентированная система организации детского отдыха. Хочу вам напомнить, уважаемые коллеги, в советской Украине было построено 22500 пионерских лагерей, и, практически, каждый ребенок школьного возраста имел возможность оздоровиться в детском летнем лагере или санатории. А путевка за смену в 28 дней стоила порядка 30-40 рублей, из которых 90 процентов оплачивали профсоюзы, то сейчас родителям за обыкновенную путевку родителям надо выложить от двух до четырех тысяч гривен, а это для большинства, когда зарплаты мизерные, когда нет постоянной работы, недоступная роскошь. Главная причина такого критического положения дел является отсутствие действенной государственной политики, направленной на формирование морально и физически здоровой нации. Поэтому мы, коммунисты, настаиваем на принятии и реализации комплексной государственной программы "Защита детства". В рамках такой программы государство обязано гарантировать каждому ребенку до достижения им совершеннолетия не только право, но главное – возможность отдыхать и оздоравливаться, физическое и духовное развитие за счет средств Госбюджета. С этой целью мы предлагаем в этой программе концептуально решить вопросы о передаче всех детских учреждений, пионерских лагерей, комнат школьника, всех в государственную собственность и под государственный контроль. Их финансирование должны обеспечить те, кто получил как целостные государственные комплексы, имущественные комплексы за счет своей прибыли, и таким образом, выполнить главную задачу – обеспечить финансирование социальных программ. Методическое руководство за Министерством образования. Занятие в кружках художественной самодеятельности и технического творчества, спортивных секциях для детей школьного возраста должны быть бесплатными независимо от формы собственности. Одной из составляющих предлагаемой Компартией программы "Защита детства" уже сейчас может стать реализуемый под эгидой коммунистов всеукраинской организации "Женщины Украины". "Женщины-труженицы за будущее детей Украины" при активной поддержке Министерства образования проект-конкурс детского творчества "Таланты многодетной семьи". Только в этом году в рамках этого проекта бесплатно в "Артеке" отдохнули и оздоровились, показали свои таланты 800 детей с Украины. Уважаемые коллеги, были проведены определенные социологические исследования среди этих детишек. Хочу вас проинформировать, 70 процентов из этих 800 ребят практически впервые увидели море, и 70 процентов из них впервые сели в поезд. Это приговор той власти, которая существует 20 лет в Украине. Я также убежден, что, говоря о программе "Защита детства", мы должны сегодня обратиться все Верховной Радой к Генеральной прокуратуре и провести расследование, а куда делись средства на больницу будущего. Почему миллионы людей, граждан Украины, оказывая содействие в реализации этого проекта, от своих кровных оторвали копейки, а чета Ющенко ограбила народ Украины. Я считаю, что прокуратура должна провести расследование и привлечь к уголовной ответственности этих, так называемых, граждан Украины, которые посягнули на здоровье нации и здоровье наших детей. Я считаю, что сегодня пришло время очень серьезно заняться разработкой программы как общенациональной, общегосударственной – это восстановление и развитие государственного транспорта. Мы должны сегодня разобраться со всем тем, что происходит в формировании именно инфраструктуры городов и населенных пунктов и таким образом определить четкую свою позицию по оказанию помощи нашим гражданам. Благодарю.
Микола Мартиненко, фракція "Наша Україна – Народна Самооборона". Наступним буде виступати, хто – Юрій Литвин, да.
Шановні співвітчизники! Шановні колеги! Днями мені довелося бути присутнім на судилищі над Юрієм Луценком. Вразило, коли суддя пішов радитися сам з собою. А точніше, отримувати вказівки згори. Рішення було кимось заздалегідь визначене. Хоча хворого, ослабленого після місячного голодування Юрія Луценка потрібно було випустити з-під варти, оскільки слідство його справи закінчено, і на його хід Луценко не вплив і вплинути не міг. У Давньому Римі казали: устами судді говорить закон. У печерському суді устами судді промовляло беззаконня. Це не лише моя думка. Відомий датський фахівець і колишній прокурор Мікаель Лінгбо підготував доповідь Датського Гельсінського комітету з прав людини стосовно справ Юрія Луценка і Євгена Корнійчука. Основні висновки європейського експерта: "не було підстав для взяття їх під варту". Правосуддя в Україні є вибірковим і тому не справедливим, на цій основі робиться висновок про недоцільність припинення моніторингу Ради Європи в Україні. Взагалі основна увага Європи до України пов’язана, вдумайтесь, із кримінальним переслідування опозиції. Останній приклад, негативна реакція заходу на спроби арешту Тимошенко. Європа прямим тестом каже, якщо ситуація не зміниться, Україна не матиме європейських перспектив. Що нам не ясно? Гучні слова про реформу судової системи вилилися у прийнятті Закону "Про судоустрій і статус суддів", який закріпив повну підконтрольність судової системи влади. Будь-яка людина в Україні безправна перед судовою машиною, Європа неодноразово вимагала справжнього реформування. Першим кроком, на мою думку і багатьох політиків та експертів, має стати запровадження суду присяжних. Вони на відміну від професійних суддів не будуть призначатися на посаду ні Президентом, ні парламентом. Присяжні будуть обиратися народом, на прямих виборах, саме вони визначатимуть головне – винний підсудний чи ні, лише після цього суддя виноситиме вирок. Право безпосередньої участі народу в правосудді через присяжних закріплено у статтях 124, 127 та 129 Конституції України. Система колегії присяжних протягом десятиліть і століть довела свою ефективність у Сполучених Штатах Америки, Великій Британії, Канаді, Швейцарії, Франції та багатьох інших цивілізованих державах. Якби колегія присяжних розглядала питання зміни запобіжного заходу Луценкові, то ніякі дзвінки зверху не змусили б її побачити не існуюче ухилення знесиленої людини від слідчих дій. Представники влади кажуть: Луценка не може судити суд присяжних, він у Конституції є, а закону про нього немає. Так давайте невідкладно приймемо закон, це надія на справедливість для багатьох мільйонів наших громадян. До Верховної Ради ще в березні подано два законопроекти підготовлені нашими колегами Геннадієм Москалем та Сергієм Власенко, законопроект номер 8253 так і називається "Про суд присяжних", другий 8254 "Про відповідні зміни до Кримінально-процесуального законодавства". Давайте запровадимо нарешті суд присяжних згідно з Конституцією, він стане надійним запобіжником від прийняття судових рішень, які ганблять Україну перед усім цивілізованим світом. Дякую за увагу.
Юрій Литвин, фракція Народної Партії. Наступним буде виступати Олександр Пеклушенко.
Шановний головуючий, шановні колеги, в черговий раз хочу звернути вашу увагу на село, яке ми всі поетично називаємо "колискою українського народу", з якого вийшли більшість з нас, на яке ми покладаємо великі надії і заради якого, на жаль, робимо менше ніж могли б зробити. Все змінюється настільки швидко, що прийняти довгострокову програму розвитку АПК просто неможливо. Щороку в регіонах країни приймаються документи стратегічного розвитку, агропромислового розвитку на найближчі п’ять років. В основному таких програм покладаються концептуальні засади державної аграрної політики у відповідності до акцентів сьогодення з урахуванням соціально-економічних чинників та природно-кліматичних умов кожного регіону. Начебто закони, постанови, регуляторні акти приймаються не рідко, начебто враховуються найважливіші чинники, але українське сільське господарство далеке від індивідуальної галузі і щороку АПК виживає не завдяки, а всупереч. Відомо, що ніяке суспільство не зможе функціонувати нормально, якщо не матиме високорозвиненого аграрного сектору і достатньої кількості продовольства для забезпечення населення. Для виходу із кризового стану в агропромисловому комплексі влада повинна визнати село і сільське господарство пріоритетним напрямком своєї діяльності. Крім того роль держави полягає в створенні таких умов, які б забезпечили рівні умови прибуткової діяльності для всіх суб’єктів аграрного ринку. Не дивлячись на те, що в Україні знаходиться близько 40 відсотків чорноземів, сьогодні сільське господарство України не є пріоритетним для фінансування з боку інвесторів та й держави. Прем’єр-міністр України говорить про модернізацію агропромислового комплексу, він визнав, що Україна сама себе не забезпечує продуктами харчування. Це говорить про те, що гострота проблеми, яка постала перед нашим аграрним комплексом, набула небачених форм і стала загрожувати нашій безпеці зазначив прем’єр. Хочу зауважити, що ці слова ми чуємо не вперше. Кожна нова влада заявляє про те, що нам необхідно терміново модернізувати агропромисловий комплекс. На жаль, далі слів справа не йшла і АПК досі перебуває в жахливому стані. Якби не працездатність наших селян і не оптимізм, віра в майбутнє, то можливо у нас вже взагалі не було б українського м’яса, вітчизняної пшениці і молока. Країна напередодні збиральної кампанії і до неї слід підготуватися. Державним бюджетом 2011 року передбачені значні кошти на підтримку галузей АПК України. А де ж ці кошти? Численні звернення аграріїв районів різних областей свідчать про байдужість з боку держави в питаннях фінансової підтримки галузевих програм і їх невиплату. Так, наприклад, аграрії Знам’янського району Кіровоградської області пишуть: "Закінчується травень місяць, але на підтримку програм АПК з держбюджету не поступило ні копійки. Лише за 4 місяці із-за відсутності фінансування з держбюджету господарства недоотримали 780 тисяч гривень. Не розпочато виконання програми здійснення фінансової підтримки підприємств АПК через механізм здешевлення кредитів. Сума компенсації, по якій складає за січень-квітень поточного року 311 тисяч. На межі виживання знаходиться галузь взагалі м’ясного скотарства держави, а це близько 500 господарств, в тому числі, 75 плем. заводів та 107 поем. Репродукторів. 30 мільйонів гривень передбачені на підтримку галузі спеціалізованого м’ясного скотарства в поточному році не профінансовано жодної копійки і це може призвести до вирізання унікального поголів’я та існування галузі як такої.". Тому я звертаюся від фракції Народної Партії до Прем’єр-міністра. Микола Янович, зберіть Міністерство аграрної політики та Міністерство фінансів, доручіть розглянути цю проблему. Скорегувати фінансування всіх програм, передбачених розписом та направити кошти в червні а липні поточного року, а не в ІУ кварталі. При такому ставленні до аграрного комплексу ми силу втратимо не відродивши. Дякую за увагу!
Олександр Пеклушенко, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Тарас Чорновіл.
Уважаемый Председатель, уважаемые избиратели! События, происходящие сегодня в мире, приносят все новые подтверждения того, что всем нам выпало жить в очень непростое время. И как четко дал понять Президент в своем выступлении на ХУП саммите стран центральной Европы альтернативы реформам в Украине нет. На реформы нелегко решиться, их проведение сопряжено с целым рядом сложностей. Но мы избрали этот путь и выполним все намеченное. К сожалению, в последнее время слово "реформа" в Украине ассоциируется со знанием многих граждан как ужесточение фискальной функции государства. А не это есть цель проводимых нами реформ. К сожалению, мы, більшість, еще не сумели в полной мере донести до людей, что главное в сегодняшних реформах – это комплекс направленных мер на систему стимулирующих условий для производства и бизнеса. Наша команда однозначно отдает себе отчет, что без поддержки курса реформ объявленных Президентом Януковичем, большинством населениям не возможно реальное улучшение экономической и социальной ситуации в стране. А для того, чтобы это поддержка была получена, необходима коллективная работа власти и всего гражданского общества. Именно на диалог и компромисс сегодня направлены усилия фракции Партии регионов в парламенте. Впервые за 20 лет в парламенте стало нормой, когда оппозиции отданы реальные инструменты влияния и воздействия. Каждая среда пленарной недели предоставляет возможность оппозиционным фракциям продемонстрировать весь свой интеллектуальный, политический и законодательный потенциал. Также оппозиции предоставляется еще один сессионной день – пятница, когда правительство почти в полном составе стоит на ковре в парламенте и готово вместе с оппозицией вырабатывать тактику и стратегию своей работы. Насколько эффективно удается оппозиции использовать выделенные ей почти 40 процентов сессионного времени, никто лучше наших избирателей не оценит. О том, что більшість готова поддержать все реальные конструктивные законопроекты со стороны оппозиции свидетельствует тот факт, что только за период восьмой сессии Президент страны подписал 13 законов, внесенные членами фракции БЮТ, 8 законов, авторами которых являются наши коллеги фракции НУ-НС. Почти два десятка законопроектов разработаны оппозицией уже принятых в первом чтении. Это первые примеры коллективной, ответственной работы уже дают свой результат. Сегодня наша страна восстанавливается после катастрофического для любого государства падение ВВП в 2009 году. За 4 месяца 2011 года рост экономики впервые превысил 5 процентов за последние годы. Промышленность выросла на 10, сельское хозяйство на 4. За 5 месяцев в казну будет собрано почти на 4 миллиарда больше, чем планировалось. Мы ожидаем значительное перевыполнение госбюджета по итогам первого полугодия. Украина имеет все возможности завершить 2011 год бездефицитным бюджетом. Ежемесячно на 1 миллиард гривен растут доходы Пенсионного фонда. Исходя из всех этих показателей, Президент страны поставил перед властью задачу на основе перевыполнения бюджета повысить со второго полугодия зарплаты и пенсии и это будет выполнено. В заключение я хочу сказать, что фракция регионов готова к сотрудничеству, но предупреждает всех любителей превращать парламент в предвыборную площадку, а микрофоны в инструмент лжи и политиканства, такой сценарий в нашем парламенте сегодня не пройдет. ([[Оплески]])
Тарас Чорновіл, депутатська група "Реформи заради майбутнього". Останній виступ.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, народні депутати. Депутатська група "Реформи заради майбутнього" уповноважила мене виступити не з заявою відверто політичною, не з відвертим передвиборчим піаром, а саме з тою темою, яка стосується кожного з нас. Це законодавча робота, це те, заради чого нас обрали до парламенту. Ми хочемо загострити питання, загострити увагу на трьох питаннях. Перше пов’язано з дуже серйозною проблемою корупції. Ми прийняли адекватне законодавство, прийняли законодавчі норми щодо запобігання корупції. І ми свого часу зробили крок, який дуже гарно схвалювався як всередині країни, так і за кордоном, крок для подолання тендерної мафії, коли були прийняті перші основи законодавства про державні закупівлі. На превеликий жаль, на минулому тижні мінімальною більшістю, 229 голосів, було проголосовано зміни до цих законів, згідно з якими на сьогоднішній день фактично процедура держзакупівель знову робиться закритою, знову виводяться з-під законодавчого поля, відповідного регулювання цілі великі сфери, які створюють прекрасні умови для корупції. Депутатська група «Реформи заради майбутнього» звертається до Президента з проханням не підписувати щойно прийнятий законопроект про внесення змін до деяких законів України щодо державних закупівель. Повернути його з зауваженнями, накласти на нього вето і сприяти розробленню дійсно адекватного закону, який би не дав відродитися корупції в цій чутливій сфері. Наступний напрямок, який сьогодні є особливо дразливим, це пенсійна реформа. Про неї багато говориться. Навколо неї піднімається дуже багато політичного шуму. За ним ховаються основні проблеми, які мають бути закладені в чітких законах. Щоб зняти політику, щоб зняти ті положення, якими ми себе фактично прикували до Меморандуму з Міжнародним валютним фондом, наша фракція пропонує підійти коректно, конструктивно до цих зобов’язань щодо підвищення пенсійного віку. І не вводити обов’язкового зобов’язання для громадян України щодо обов’язкового підвищення пенсійного віку. Ввести м’яку норму, згідно з якою громадянин, який хоче піти раніше на пенсію, дістає це право. Але його пенсія не буде досягати того розміру, який би він міг отримати у випадку, якщо він допрацює до тих норм, до того вікового бар’єру, про який буде визначено в законі. Відповідно про 60 і 65 років. Тоді кожен громадянин сам для себе зможе визначитися, в якому віці він хоче йти на пенсію, який об’єм пенсійного забезпечення він хоче отримати. А ми як парламент замість займатися політикою з цього питання, зможемо повернутися до дуже серйозних, дуже важких, але технічних, а не політичних питань щодо формування пенсійної системи в Україні. І останній законопроект, на якому я хочу наголосити від імені нашої депутатської групи, це зареєстрований на сьогоднішній тиждень для включення до порядку денного номер 8462 щодо окремих особливостей управління в оборонному комплексі. Ми зацікавлені в тому, щоб напрямок оборонної промисловості, яка є в Україні пріоритетною, був нормально організований. Ми не проти того, щоб була створена структура, яка могла би повторювати колишню, ще з Радянського Союзу норму про Міністерство оборонної промисловості. Але законопроект такий внесений, на наш погляд, більше нагадує проект про передприватизаційну підготовку. Тому ми проголосуємо за цей законопроект для включення до порядку денного і після того будемо закликати всіх голосувати про направлення його на доопрацювання. У всьому іншому наша депутатська група закликає всіх депутатів Верховної Ради працювати і конструктивно, і з думкою, щоб не було загального штампування законів, за які потім буде соромно. Дякую за увагу.
Шановні колеги! Виступи від фракцій звершено. Я прошу секретаріат підготувати відповідні листи і доручення, виходячи із тих пропозицій, які прозвучали під час виступів уповноважених представників фракцій. Особливо прошу звернути увагу на питання оздоровлення дітей, враховуючи ту обставину, що у нас відбулися парламентські слухання щодо цього питання, ми прийняли відповідні рекомендації. І я думаю, що Кабінет Міністрів повинен надати Верховній Раді України вичерпну інформацію з приводу того, як буде організовано оздоровлення дітей під час літніх канікул, тим паче, що це питання було предметом спеціального обговорення на засіданні Кабінету Міністрів України. Шановні народні депутати, під час засідання Погоджувальної ради, вчора, тобто в понеділок, а також сьогодні під час засідання Погоджувальної ради за участю керівників фракцій, обговорювалася пропозиція фракції "БЮТ – "Батьківщина" щодо розгляду інформації Генеральної прокуратури України відносно кримінальних справ, які порушені проти колишнього Прем’єр-міністра України Юлії Тимошенко. І ми домовилися про те, що Верховній Раді України буде запропоновано відповідний проект постанови, який ми маємо проголосувати для того, щоб завтра це питання практично було розглянуто у Верховній Раді України. І ми досягли домовленості з приводу того, що нам потрібно знаходити порозуміння, компроміс для того, щоб була працездатна Верховна Рада України і для того, щоб будь-які питання, які мають суспільний резонанс, вони обговорювалися у відкритому режимі. І фактично ми досягли домовленості. Разом з тим, зараз дві фракції: фракція "БЮТ – "Батьківщина" і фракція "Наша Україна – Народна самооборона" вимагають оголосити перерву для проведення консультацій. Хоча ще раз хочу сказати, що ми досягли порозуміння з цього приводу. Тому, шановні колеги, виконуючи вимоги Регламенту я зараз оголошу перерву, але звертаюсь до всіх керівників фракцій, давайте ми не перетискувати один одного, бо тоді жодного рішення не буде прийнято. Я вже був готовий поставити на голосування це рішення, воно у нас би дістало за 350 голосів. Тому, враховуючи те, що ви не йдете на компроміс і вимагаєте перерву, я тоді пропоную, давайте 15 хвилин на перерву. Достатньо? А керівників фракцій прошу зібратися у кабінеті Голови Верховної Ради. Перерва до 10 годин 45 хвилин, в 45 ми продовжимо нашу роботу.
Шановні колеги, прошу займати місця свої, будемо продовжувати нашу роботу. Шановні народні депутати, на вимогу двох фракцій, нагадую, це фракція "БЮТ – "Батьківщина" і фракція "Наша Україна – Народна самооборона", ми мали перерву, для того щоб провести консультації на рівні керівників депутатських фракцій. Я спочатку пропоную, щоб виступили ініціатори цієї перерви. Іван Григорович Кириленко, ви будете виступати, да? Будь ласка. А потім будемо далі рухатися.
Шановні колеги! Прошу, щоб ви почули позицію фракції, щоб було зрозуміло всім, і засобам масової інформації, і депутатам, і суспільству. У виступі від фракції із заявою, з якою мені фракція довірила виступити, ми наголосили на тому, що в країні нині розгорнуті масові політичні репресії проти лідерів опозиції і людей, які зайняли громадянську позицію при вирішенні тих чи інших державних питань свого часу. І ми зажадали з цієї трибуни інформацію найвищої посадової особи Генеральної прокуратури, саме Генерального прокурора, бо саме з Генеральним прокурором стосунки має Верховна Рада, уже хоча би з того, що вона дає добро на призначення. Тому ми б хотіли не просто послухати інформацію особисто першої особи, а почути абсолютно чіткі, зрозумілі, внятні відповіді. На превеликий жаль, з цієї трибуни коли ми запрошуємо перших осіб, і приходять не перші особи, завжди є можливість відіслати себе до того, що не я рішення приймаю, я не повністю володію ситуацією. Ми б не хотіли в черговий раз послухати те саме, що ми чули вже тут неодноразово. Тому іще раз звертаюсь до зали Верховної Ради, звертаюсь до колег. Сьогодні стосується одних, завтра це буде стосуватися інших. Ми просимо проголосувати постанову, в якій ми запросимо до залу першу особу, щоб отримати чіткі тверді, переконливі, зрозумілі відповіді на питання, які поставить зал, які поставило зараз суспільство і ситуація, яка в державі сьогодні є. Світове співтовариство оцінку цій ситуації вже дало – це не демократія, щонайменше. Просимо нас підтримати, з розумінням віднестися. І ще раз говорю, сьогодні стосується одних, завтра буде стосуватися інших. Давайте не створювати прецедент, просто когось тут послухати. Спасибі.
Шановні народні депутати, перед тим, як проінформувати про, скажімо, не повний компроміс, який ми досягли під час засідання Погоджувальної ради, я зроблю оголошення про входження до фракції нових депутатів, для того, щоб вони могли ж голосувати у фракції. Оголошення. Відповідно до статті 13 Закону України "Про статус народного депутата України та статей 59 і 60 Регламенту Верховної Ради України повідомляю про входження народних депутатів України Баранова-Мохорта Сергія Миколайовича і Пачесюка Сергія Никоновича до складу депутатської фракції Партії регіонів. Шановні народні депутати, під час засідання Погоджувальної ради ми обговорювали останню пропозицію від фракції "БЮТ – "Батьківщина", і я не бачу розбіжностей з тим компромісом, який ми намагалися досягти. Мова йде про те, що погодилися практично всі фракції, щоб ми прийняли постанову, в якій зазначили, що Верховна Рада України завтра 1 червня після півгодинних виступів народних депутатів заслухає інформацію Генеральної прокуратури України щодо кримінальних справ проти колишнього Прем’єр-міністра України Юлії Тимошенко. А далі, я думаю, хай визначається Генеральна прокуратура, хто буде виступати у Верховній Раді України. Шановні колеги, щодо персоніфікації, які пропонується зафіксувати в проекті постанови, я з цього приводу зачитав відповідні положення Регламенту [[статті 240]], що якщо йти таким шляхом, який пропонується, спочатку треба запросити письмову інформацію від Генеральної прокуратури. Коли народні депутати отримують цю письмову інформацію і ознайомляться з нею, тоді Верховна Рада, як записна в пункті два статті 240 може прийняти рішення про включення до порядку денного цього питання і його розгляду, тобто розгляду інформації. Тому пропонувався більш спрощений підхід, враховуючи звучання і злободенність і актуальність цього питання. Тому, шановні колеги, я просив би пристати на такий компроміс і прийняти відповідне рішення. Бо буде не зрозуміло ж про що ми домовлялися і чому в нас немає дальших практичних дій, а далі життя покаже, як нам діяти в залежності від того, на скільки задовольнить ту, чи іншу фракцію, того, чи іншого депутата інформація, яку отримують тут у сесійній залі Верховної Ради України. Тим більше, що ми домовилися про те, що буде голосувати, практично, вся Верховна Рада України. Ну, я думаю, це також показовий знак. Тому, шановні колеги, з урахуванням цього, прошу уваги, запросіть депутатів до сесійної зали, щоб кожен приймав самостійно рішення. Я поставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту постанови. Я її формулюю зараз усно, а потім, якщо Верховна Рада України підтримає, вона буде оформлена в письмовому вигляді, – про те, щоб завтра Верховна Рада України о 10 годині 30 хвилин на пленарному засіданні розглянула питання: інформація Генеральної прокуратури України щодо кримінальних справ проти колишнього Прем’єр-міністра України Юлії Тимошенко. Ставлю на голосування про прийняття проекту постанови за основу. І постанова набирає чинності з дня її прийняття, з моменту її прийняття. [[11:00:10]] За-346 Я помилився на чотири глоси, шановні колеги. За основу ми прийняли. Тепер, як ми і домовлялися, я ставлю на голосування пропозицію, пункт два: запропонувати надати інформацію Верховній Раді України Генеральному прокурору України. Прошу, визначайтеся. [[11:00:44]] За-122 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка: Партія регіонів – 4, "БЮТ – "Батьківщина" – 76, "Наша Україна – Народна самооборона" – 39, комуністів – 0, "Реформи заради майбутнього" – 0, "Народна партія" – 0, позафракційні – 3. Ставлю на голосування тепер пропозицію про прийняття проект постанови в цілому. Прошу голосувати. Прошу голосувати. [[11:01:16]] За-251 Постанову прийнято. По фракціях, будь ласка: Партія регіонів – 185, "БЮТ – "Батьківщина" – 0, "Наша Україна – Народна самооборона" – 14, комуністів – 25, "Реформи заради майбутнього" – 0, "Народна партія" – 20, позафракційні – 7. Отже, завтра о 10 годині 30 хвилин ми будемо розглядати це питання. [[Шум у залі]] По хвилині? Будь ласка, від депутатських груп і фракцій. "Наша Україна – Народна самооборона", хто буде виступати? Немає? Будь ласка, "БЮТ – "Батьківщина". Ні, ні, хвилину. тут не передається, тут у вас є своя хвилина. Будь ласка. Хто буде? Іван Григорович Кириленко, будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Фракція прийняла одноголосне рішення, у такому випадку, якщо зала нас не підтримує, це значить, питання спускається на гальмах, це завтра, значить, завтра буде випущений черговий варіант випущення парів, перекинута, як кажуть, сторінка і дорожня карта обрана далі, люди залишаться у в’язницях, переслідування продовжаться. Ми з цим категорично не погоджуємося, ми будемо наполягати на своїй пропозиції. Зала визначилася, що завтра інформація, але до вечора час єсть. Ми будемо просити своїх колег, ми будемо наполягати, будемо ініціювати знову переговорний процес для того, щоб завтра ми мали не просто інформацію, а після інформації – рішення. Політичним в’язням – ні! Переслідуванням – ні! Репресіям – ні! Ми в знак протесту зараз покидаємо зал.
Шановні колеги, якщо за наслідками розгляду інформації буде внесено проект відповідної постанови, то очевидно вона буде розглядатися, очевидно, вона буде розглядатися. Тому, будь ласка, готуйте в установленому порядку і в установленому Регламентом порядку відповідні проекти постанов. Є ще хто наполягає на хвилині? Немає. Переходимо тепер до розгляду питань, визначених розкладом на вівторок 31 травня. Шановні колеги, я прошу уваги. Я ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку з ратифікацією Другого додаткового протоколу до Європейської конвенції про взаємну допомогу у кримінальних справах. Реєстраційний номер 8467. прошу голосувати. [[11:04:14]] За-254 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо об’єднань співвласників багатоквартирного будинку [[8474]]. Прошу голосувати. [[11:04:46]] За-229 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про Раду міністрів Автономної Республіки Крим [[8191]]. Прошу голосувати. [[11:05:14]] За-258 Рішення прийнято. Ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Земельного та Лісового кодексів України [[щодо збереження лісів]] для включення його до порядку денного, 8489. Прошу голосувати. [[11:05:44]] За-254 Рішення прийнято. Ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України "Про природні монополії" [[щодо діяльності на суміжних ринках]]. Реєстраційний номер 8358, для включення до порядку денного. Прошу голосувати. [[11:06:18]] За-257 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проект Закону про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом. 8531. Прошу голосувати. [[11:06:47]] За-259 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проект Закону про внесення змін до Закону України "Про військовий обов’язок і військову службу" [[щодо виконання військового обов’язку]]. Реєстраційний номер 8362. Прошу голосувати. [[11:07:17]] За-254 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту проект Закону про особливості управління об’єктами державної власності в оборонно-промисловому комплексі. Реєстраційний номер 8462. Прошу голосувати. [[11:07:47]] За-256 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо прав інвалідів (реєстраційний номер 8315). Прошу голосувати. [[11:08:15]] За-249 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо надання соціальних послуг [[реєстраційний номер 8319]]. Прошу голосувати. [[11:08:44]] За-258 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення зміни до статті 290 Цивільного кодексу України [[щодо відомостей про донора]] [[реєстраційний номер 8318]]. Прошу голосувати. [[11:09:14]] За-260 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення зміни до статті 2 Закону України "Про основні засади державного нагляду [[контролю]] у сфері господарської діяльності" [[щодо державного експортного контролю]] [[реєстраційний номер 8488]]. Прошу голосувати. [[11:09:47]] За-260 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про дорожній рух" [[щодо переобладнання транспортних засобів]] [[реєстраційний номер 8359]]. Прошу голосувати. [[11:10:14]] За-255 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Декрету Кабінету Міністрів України "Про державне мито" [[щодо ставок за проведення державної реєстрації речових прав на нерухоме майно]] [[8296]]. Прошу голосувати. [[11:10:47]] За-233 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо реклами на ринку цінних паперів [[8297]]. Прошу голосувати. [[11:11:15]] За-257 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення зміни до статті 5 Закону України "Про державну підтримку книговидавничої справи в Україні" [[щодо закупівлі друкарського паперу]] [[реєстраційний номер 8363]]. Прошу голосувати. [[11:11:46]] За-82 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Митного тарифу України, затвердженого Законом України "Про митний тариф України" [[щодо ставок ввізного мита на кондиціонери]] [[реєстраційний номер 8452]]. Прошу голосувати. [[11:12:19]] За-252 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Податкового кодексу України [[щодо оподаткування коштів, що надаються на підвищення безпеки ЧАЕС]] [[реєстраційний номер 8473]]. Прошу голосувати. [[11:12:49]] За-256 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких інших законодавчих актів України [[щодо спрощеної системи оподаткування, обліку та звітності суб’єктів малого підприємництва]] [[реєстраційні номери 8521, 8521-1, 8521-2]]. Прошу, голосуйте. [[11:13:32]] За-248 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про реформування у Вінницькій, Дніпропетровській, Донецькій областях та м. Києві системи охорони здоров’я [[реєстраційний номер 8533]]. Прошу голосувати. [[11:14:03]] За-197 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Основ законодавства України про охорону здоров’я [[щодо вдосконалення правової бази]] [[реєстраційний номер 8566]]. Прошу голосувати. [[11:14:33]] За-222 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про протидію торгівлі людьми [[реєстраційний номер 8469]]. Прошу голосувати. [[11:15:02]] За-72 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України та деяких інших законодавчих актів України [[реєстраційний номер 8545]]. Прошу голосувати. [[11:15:32]] За-250 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законів України з питань державних гарантій відновлення заощаджень громадян [[реєстраційний номер 8228]]. [[11:16:03]] За-35 Рішення не прийнято. Зараз ми закінчимо. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення зміни до статті 19 Закону України "Про Єдиний митний тариф" [[щодо звільнення від сплати мита товарів для будівництва і оснащення аеропортів, які є об’єктами чемпіонату]] [[реєстраційний номер 8062]]. Прошу голосувати.
Там автори просили відкласти розгляд того законопроекту. [[11:16:43]] За-188 Ну, в кінці. Зараз ми завершимо. 8062 відхилений, так? Не підтриманий, точніше кажучи. Далі. Не включений до порядку денного. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до статті 17-1 Закону України "Про електроенергетику" щодо гарантування правонаступництва зобов’язань. Будь ласка, голосуємо. [[11:17:28]] За-247 Рішення прийнято. І тепер ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення зміни до статті 17 Закону України "Про лікарські засоби" [[щодо забезпечення проведення фармацевтичної розробки лікарських засобів та наукових досліджень]] [[8175]]. [[11:18:04]] За-251 Рішення прийнято. Таким чином, шановні колеги, ми проголосували пропозиції щодо включення до порядку денного. Не всі вони дістали підтримку. Я прошу тепер фракції, якщо є бажання, по одній хвилині з цього приводу. Будь ласка, Петро Симоненко.
Симоненко, фракция коммунистов. Уважаемые коллеги! Вчера на Погоджувальной раде не было отказано в рассмотрении двух проектов, которые нами были предложены, и они нашли отражение в проекте на сегодняшний день для включения в повестку дня. Речь идет о проекте 8149, который предусматривает ответственность за пропаганду нацизма и фашизма в Украине. И речь идет о проекте 8150, который предусматривает відповідальність за наругу над пам’яттю радянських воїнів-визволителів. Это по двум проектам, не понятно, по какой причине вчера на Погоджувальной раде не было сказано, что они сняты с рассмотрения. И по проекту 8062. Тот, который имеет отношение к подготовке Украины к Евро-2012. Позиция нашей фракции определяется тем, что мы требуем, чтобы в данном случае были названы конкретно группы товаров или продукции, которая нужна для этих объектов. Чтобы не было никаких спекуляций. Почему я об этом говорю. Есть утвержденные проекты, по ним осуществляется строительство. Есть спецификация оборудования, которое нужно. Поэтому давайте.
Завершіть думку, будь ласка.
Поэтому мы и предлагаем. Подготовьте предложения конкретные. А фракция обязательно проголосует для того, чтобы объекты 2012 года под финальную часть Европейского чемпионата по футболу были подготовлены. Фракция проголосует. Но мы уже имеем опыт, когда несколько лет назад на стадион украинский предлагали тоже снять все эти, определенные льготы ввести и потом завозили.
Дякую. Шановні народні депутати! Відносно законопроекту 8062, це про Єдиний митний тариф [[щодо звільнення від сплати мита товарів для будівництва і оснащення аеропортів, які є об’єктами чемпіонату]]. Ми попереднього разу говорили і ще раз звертаюсь до Кабінету Міністрів України, дайте розшифрування, про що конкретно йдеться, які товари, предмети, обладнання необхідно ввозити для Євро-2012. Що стосується законопроекту 8149, 8150, то нагадую, шановні народні депутати, що до цих законопроектів є альтернативні законопроекти. І під час засідання Погоджувальної ради прозвучала пропозиція про те, щоб не розпалювати пристрасті, особливо у зв’язку із наближенням дати 70-річчя початку Другої Великої Вітчизняної війни, щоб відкласти розгляд цих питань, оскільки там є альтернативи і це буде протистояння в сесійній залі. Якщо ви наполягаєте, я ще раз опитаю фракції і ми тоді разом з альтернативними поставимо на розгляд завтра. Бо там альтернативу пропонує опозиція. [[ГОЛОС ІЗ ЗАЛУ. (]] [[Не чути]] )
Шановні колеги, нічого ми не включили, це була Погоджувальна рада. ([[Шум у залі]]) Ну, Петро Миколайович, я сказав, поставимо разом з альтернативними законопроектами пропозицію про включення до порядку денного. Ну на вечірньому засіданні поставимо. [[ГОЛОС ІЗ ЗАЛУ. (]] [[Не чути]] )
Ні, вже закінчилось. Єфремов, будь ласка. Шановні колеги, ну ми ж домовились, по хвилині.
Спасибо, Владимир Михайлович. Я хотел бы к Петру Николаевичу обратиться с просьбой по законопроекту 8012. Мы учли вашу точку зрения по кодам и этот законопроект был очень внимательно и скрупулезно рассмотрен в комитете у Хомутинника. Насколько нас информировали представители этого комитета, то они учли все те замечания, которые были сделаны, там есть соответствующий перечень и в том числе коды, которые есть. Я просил бы, Владимир Михайлович, если не убедительна наша точка зрения, пусть представят комитету, они подтвердят о том, что соответствующая работа проведена. И просили бы вернуться назад к рассмотрению данного вопроса по включению его в повестку дня.
Шановні колеги, я вас прошу, не наполягайте зараз на включенні до порядку денного. Комітет Віталія Хомутинніка хай ще подивиться, доопрацює. Я по-іншому скажу також – винятків немає. Подивиться, відпрацює, ми тоді повернемось до питання. Ми ж даємо зараз поганий приклад іншій частині зали, які будуть постійно вимагати переголосовувати питання і їх обговорювати. Тому давайте доопрацюйте ці питання, у тому числі це стосується охорони здоров’я, роз’яснення. Вибачте мені, є Регламент Верховної Ради України, я нічого не можу зробити. І давайте будемо діяти по Регламенту. Шановні колеги, ми ще не розглянули одне питання: про включення до порядку денного проекту Постанови про заходи у Верховній Раді України з відзначення 20-річниці проголошення незалежності України. Це питання було доведено до вашого відома, ми його розглядали, і внесений відповідний проект постанови. Я просив би, щоб ми його включили до порядку денного, щоб комітет підготував до розгляду. Це реєстраційний номер 8581. Прошу голосувати. [[11:23:38]] За-248 Рішення прийнято. Я ще раз прошу відносно законопроектів 8149, 8150 плюс альтернативні, хай подадуть, ми їх розглянемо, як тільки подадуть, за включення до порядку денного. Шановні колеги, ще раз хочу сказати, відповідно до Регламенту законопроект я не можу поставити на голосування. Завтра я буду робити тільки те, що ставити на переголосування іншої частини зали, яка зайде у сесійну залу. Ви розумієте, що буде? Рухаємося далі, шановні колеги.
Шановні колеги, розглядаємо питання: проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо усунення надмірного державного регулювання у сфері автомобільних перевезень [[реєстраційний номер 8397]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[11:24:56]] За-220 Підтримана. Доповідає представник Президента України у Верховній Раді Мірошниченко Юрій Романович. Це законопроект Президента. Будь ласка. І підготуватись від комітету Олійнику.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні виборці, шановні колеги! Юрій Мірошниченко, представник Президента України у Верховній Раді України. Президент України вніс на розгляд народних депутатів України проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо усунення надмірного державного регулювання у сфері автомобільних перевезень. Мета законопроекту полягає у спрощенні порядку проведення обов’язкового технічного огляду транспортних засобів, ліквідації корупційних механізмів, що склалися у цій сфері, скасуванні неефективних та надмірних регуляторних процедур, упорядкуванні взаємовідносин між інспекторами Державтоінспекції та водіями на дорозі. Цілий ряд новацій, які наближають нашу ситуацію до діючої в Європі, запропонований Президентом України, і скасовується технічний огляд тих автомобілів легкових, які є в приватній власності, разом з тим зберігається система контролю за автомобільними пасажирськими перевезеннями. Це прогресивний законопроект, на який чекають наші виборці. Я сподіваюсь, шановні колеги, що ми зараз, не ділячи нашу залу на опозицію і більшість, підтримаємо цей законопроект за основу, доопрацюємо і до кінця цієї сесії ухвалимо закон в цілому з тим, щоб наші виборці отримали від нас подарунок до літа. Дякую за увагу.
Так, дякую, Юрій Романович. Сідайте, будь ласка. Перший заступник голови Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Олійник Володимир Миколайович. Будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Комітетом з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності підготовлений для розгляду поданий Президентом України проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо усунення надмірного державного регулювання у сфері автомобільних перевезень. Як ви вже чули від представника Президента України у Верховній Раді України, народного депутата Мірошниченка, законопроект поданий з метою усунення надмірного державного регулювання у сфері автомобільних перевезень, що передбачає внесення змін до законів України: "Про державний рух", "Про автомобільний транспорт", "Про міліцію", "Про обов’язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів", "Про страхування", а також до Цивільного кодексу України, Кодексу України про адміністративні правопорушення. А саме: скасовується обов’язковий технічний огляд для легкових автомобілів, що не використовуються в комерційних цілях; суттєво спрощується порядок проходження обов’язкового технічного контролю для інших транспортних засобів; Державтоінспекція МВС України усувається від проведення обов’язкового технічного контролю транспортних засобів та ці повноваження передаються суб’єктам господарювання; скасовуються вимоги щодо обов’язкової наявності у водія дорожнього маршрутного листа та нотаріально посвідченої довіреності на керування транспортним засобом. Проаналізувавши законопроект, комітет зазначає, що запропоновані зміни є вкрай важливими та необхідними, а окремі його положення можуть бути доопрацьовані під час підготовки його до розгляду у другому читанні. Комітетом прийнято рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти законопроект у першому читанні за основу. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, хто бажає взяти участь у обговоренні, прошу записатися. Будь ласка, Кравченко Микола, фракція комуністів. За ним Чорновіл.
Закон противоречивый, очень сложный, и он играет, честно говоря, с одной стороны, на одну сторону – в сторону ГАИ, усиления их функций. А с другой стороны, привлекательность этого закона состоит в том, что самое главное воспринимается людьми, а 8,5 тысяч автомобилистов. [[Шум у залі]] миллионов автомобилистов сегодня ждут, когда же появится закон и отменит технический осмотр. А технический осмотр, вы знаете, сложнейшая процедура: поездки, взятки и та далее, и тому подобное. Поэтому фракция коммунистов, учитывая эту ситуацию, учитывая то, что я, как председатель Всеукраинского союза защиты прав водителей получил массу писем с просьбой поддержать, не смотря на противоречивость закона, фракция коммунистов приняла решение сегодня утром: в первом чтении проголосовать. Но у нас есть серьезные замечания по тем станциям, которые будут в дальнейшем проводить техосмотр тех транспортных средств, которые обязаны проходить. Это вопросы аккредитации, в конечном итоге требования международных организаций и Евросоюза об обязательности аккредитации этих станций технического обслуживания.
Так, будь ласка, Тарас Чорновіл, група "Реформи за ради майбутнього".
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги народні депутати України, депутатська група "Реформи заради майбутнього" одностайно підтримує прийняття цього закону в першому читанні, тому що ми всі прекрасно знаємо, на скільки був корупційним і неефективним механізм технічного огляду приватного транспорту громадян. Практично, в більшості випадків, він – техогляд взагалі не проводився, відбувалися побори за довідки, відбувалися побори за видачу цієї карточки техогляду. Реально перевірка стану автомобіля під час техогляду не проводилася, а дуже часто за технічними умовами відповідних пунктів і не могла бути проведена. Тобто цим законом усувається відверто корупційний механізм, зберігаючи при тому можливість, вір. не можливість, а обов’язковість контролю за тими технічними транспортними засобами, які виконують комерційні функції, тобто знайдена золота середина, яку ми підтримуємо. Єдине, що ми будемо до другого читання настоювати, це те, щоб за Державною автоінспекцією було залишено можливість перевіряти транспортні засоби на відповідність технічним відповідним правилам. Тому що, якщо однозначно прочитати цей законопроект в тій формі, якій є, може виникнути розуміння, що навіть просто зупинивши на дорозі, бачачи відверте порушення технічного стану, ну, скажімо, в нічний час не горить ліва фара, що абсолютно критична ситуація для аварійності. Міліціонер буде мати сковані руки і не матиме нормальної можливості заборонити дальшу експлуатацію цього транспортного засобу. Тому це буде наше доповнення до другого читання. У першому читанні ми однозначно підтримуємо його прийняття.
Григорій Смітюх, фракція Партії регіонів.
Шановний Адам Іванович, шановні народні депутати! Безперечно, що цей закон у першому читанні треба підтримати і саме з наступних причин. Ви знаєте, що значна частина наших громадян кожного року з року в рік завжди складається таке враження, що вони добровільно-примусово оплачують необхідну, так сказать, дань під час огляду технічного саме стану автомобілю або під час проходження технічного стану органами ДАІ. На самом ділі, більшість цих автомобілів на самом ділі ніколи не прибувають на технічний огляд, а відповідно добровільно платять. Тому що іншого виходу немає, тому що якщо у водія немає технічного талону, то відповідна державна автомобільна інспекція має право зупинити автомобіль і відповідно складати про це протокол або обмежити право використання автомобілів. І це те, що робиться, це, першим ділом, крок на користь громадян, на користь водіїв, які користуються автомобільним транспортом. Другий, лист. Ніде у світі немає такого розуміння, як "маршрутний лист", якщо це автомобіль або комерційний автомобіль або автомобіль приватного власника. Який автомобільний. путьовий лист потрібний, який вимагає державна інспекція. людям, які використовують автомобілі під час виконання своїх службових обов’язків або під час підприємницької діяльності? Безперечно, він сам керує собі, що йому треба робити, куди йому їхати, по якому маршруту і так дальше, і так дальше. Безперечно, це крок на користь цих громадян. Тепер відносно технічного огляду. Під час другого слухання, я думаю, що фахівці, і також інші організації, які заінтересовані, громадські організації, які опікуються цим видом діяльності, повинні написати і надати пропозиції, як облегшити сам процес, з однієї сторони, і з іншої сторони, як забезпечити технічний стан у такому плані, щоб не виникало дорожніх пригод, які будуть впливати на здоров’я і життя нашого населення. Тому що ви знаєте, що статистичні дані у нас говорять про те, що, на жаль, трагічні випадки у нас в країні не зменшуються, а збільшуються, і в тому числі деколи або значна частина цих пригод відбувається через технічний стан. І тут треба знайти компроміс, як це.
Завершуйте.
як стати громадянам самим свідомими, для того, щоб їхній транспорт був забезпечений саме технічними, у справному стані, щоб не було трагічних наслідків. Дякую.
Дякую. Обговорення питання завершено. Шановні колеги, будемо визначатися. Дійсно, досить цікава ініціатива Президента України, яка полягає в тому, щоб відійти від того, від тієї ситуації, яка зачіпає інтереси мільйонів і мільйонів людей. Разом з тим при підготовці до другого читання треба буде уважно подивитися, чи ми не зробимо перекосу знову в мірі покарання за порушення тих чи інших правил дорожнього руху. Бо в цьому законопроекті йдеться не лише про скасування технічного огляду, а й посилення відповідальності за порушення правил дорожнього руху. Хоча кожен із нас розуміє, навіть не зважаючи на те, і автомобілісти, що треба все-таки більш жорстко підходити до тих чи інших порушень, оскільки трагедії на дорогах, ви знаєте. У нас десятки тисяч щорічно. Я ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо усунення надмірного державного регулювання у сфері автомобільних перевезень [[реєстраційний номер 8397]]. Прошу голосувати. [[11:36:46]] За-253 Закон прийнято у першому читанні. Розглядаємо питання проект Закону про внесення зміни до статті 151 Земельного кодексу України щодо спрощення процедури надання земельних ділянок для потреб, пов’язаних з користуванням надрами [[реєстраційний номер 8209]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[11:37:26]] За-220 Підтримано. Доповідає перший заступник голови Державного агентства земельних ресурсів Кадомський Артем Маркович, будь ласка, дві хвилини. Від комітету – Валерій Бевзенко, підготуватися.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! На ваш розгляд представляється проект Закону України про внесення змін до статті 151 Земельного кодексу України [[щодо спрощення процедури надання земельних ділянок для потреб, пов’язаних із користуванням надрами]]. Законопроект розроблено Держземагенством на виконання доручень Кабінету Міністрів та Президента України стосовно впровадження спрощеного порядку надання земельних ділянок для потреб, пов’язаних з користуванням надрами відповідно до отриманих спеціальних дозволів чи гірничих відводів. Власне, ми вдвічі скорочуємо процедуру відведення земельних ділянок для користування надрами в тих випадках, якщо особи, яким надаються земельні ділянки, вже мають спеціальні дозволи чи гірничі відводи. В таких випадках ми пропонуємо погодження місць розташування об’єктів не проводити. Законопроект має певні зауваження, пропозиції Науково-експертного управління Верховної Ради, вважаємо, що вони можуть бути доопрацьовані до другого читання, просимо підтримати за основу в першому читанні. Дякую.
Дякую. Заступник голови Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Валерій Федорович Бевзенко, будь ласка, думка комітету.
Дякую. Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Комітет з питань аграрної політики та земельних відносин на своєму засіданні рекомендував Верховній Раді прийняти законопроект за основу, але в той же час слід зазначити, що необхідність погодження місця розташування об’єкту прямо передбачена статею сьомою Закону України "Про відчуження земельних ділянок і інших об’єктів нерухомого майна, що на них розміщення, які перебувають у приватній власності, для суспільних потреб чи з мотивів суспільної необхідності" і в разі прийняття законопроекту остання буде суперечити йому. Внесення ж змін до вказаного закону в процесі доопрацювання законопроекту до другого читання не узгоджується з вимогами статті 116 Регламенту Верховної Ради. Це ж саме стосується неузгодження норм законопроекту з деякими іншими нормами Земельного кодексу, зокрема із статтею 150. Враховуючи викладене, під стенограму, прошу вас підтримати даний законопроект у першому читанні та доручити комітету при доопрацюванні його до другого читання узгодити з іншими статтями Земельного кодексу та Законом України про відчуження земельних ділянок для суспільних потреб та суспільної необхідності. Дякую за увагу.
Дякую. Хоча висновок комітету інший. Тому я просив би доповідачів доповідати висновки комітетів, а потім ви маєте право висловити свою власну думку. Висновок комітету повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Сідайте, будь ласка. Прошу записатися на обговорення. Олександр Пеклушенко, Партія регіонів, прошу.
Я разделяю точку зрения о том, что нужно максимально упростить ситуацию при введении вопросов, связанных с добычей надр. В то же время, мы не в коем случае за этой целью не должны не увидеть проблем, которые существуют на территориях, прежде всего экологические проблемы, социальные. Поэтому данный закон должен гармонизировать интересы производителя и интересы населения. К сожалению, часто бывает так, что производитель заходит и забывает все что связано с социальной сферой. Поэтому вопросы добычи, вопросы использования ресурсов, они в обязательном порядке должны согласовываться с местной властью и с населением, вплоть до референдумов. Если этот закон упрощает ситуацию, при которой мы выбрасываем мнение местной власти, то такой закон конечно нам не нужен. Поэтому я прошу всех авторов и комитет внимательно отнестись к этому вопросу, и главной задачей этого законопроекта при создании условий лучших льготных для производителя не забывать интересы наших избирателей.
Так, Кравченко, 1 хвилина, будь ласка.
Кравченко, фракция коммунистов. Я согласен с коллегой Пеклушенко по тому вопросу, что нужно, чтобы органы местной власти смотрели за вопросами отвода. Но не так как это делается сегодня в Запорожской области на Пологовском рудоуправлении ЗАО "Минерал". 3 года предприятие не может в рамках земельного отвода, уже ранее сделанного, отвести участок земли под расширение карьера, существующего с 1929 года. 3 года мы занимаемся перепиской, отпиской и на сегодняшний день предприятие уже на первый стадии остановлено. За этим стоит металлургическое предприятие, в первую очередь и "Запорожсталь". За этим стоят огнеупорные предприятия, но "воз и ныне там". Поэтому в этом законе тоже не нужно органы местной власти.
Так, будь ласка, згадали Пеклушенка, хвилину Пеклушенку.
Уважаемые коллеги и уважаемые избиратели! Я благодарен коллеге за то, что он упомянул Пологовский район, упомянул эту проблему, это мой округ. И вместе с облгосадминистрацией мы серьезно занимаемся этим впоросом. К сожалению, там есть впоросы, которые "начудила и натворила" предыдущая власть. Они отдали эту землю, которая должна быть использована для добычи, они отдали в общественную собственность. И теперь для того, чтобы сделать все по закону, нужно либо отобрать это у людей, либо предоставить новые площади. В любом случае, как бы не была сложна эта ситуация, облгосадминистрация и мы, народные депутаты, которые закреплены за этой территорией, сделаем все возможное, чтобы это предприятие никогда не остановилось, а наоборот, имело рабочие места. Это бюджето образующее предприятие, это 600 семей. Поэтому давайте консолидируемся вокруг решения этой проблемы и повторяю, ее именно сотворила предыдущая власть, а растягивать придется нам.
Олександр Миколайович, маленьке уточнення. Не може бути вашим округом ні Пологи, ні будь-яке інше місце, місто. Ви обрані по загальнодержавному виборчому округу. Ваш адрес – уся Україна. Так, будь ласка, будемо. Обговорення питання завершено. Смітюх, одна хвилина, від комітету, будь ласка. Хоча доповідач був уже від комітету. Давайте.
Дякую, Адам Іванович. Смітюх, Партія регіонів. Ну, ми дійсно розглядали це питання на комітеті. І комітет не прийняв рішення відносно цього. І прийняв рішення зовсім інше. Комітет рекомендував вернути цей законопроект на доопрацювання саме з таких мотивів, що тут дуже багато протиріч цього закону, що стосується права власності громадян, що стосується права місцевих громад та інших суб’єктів, які будуть безперечно пересікатися з діями цього закону. Тому я просив би підтримати саме пропозицію комітету і поставити її на голосування першою, Адам Іванович. Повернути на доопрацювання, тому що воно – рішення комітету. Дякую.
Так, дякую. Обговорення питання завершено. Я можу ставити і вашу пропозицію, і пропозицію Кабінету Міністрів як суб’єкта законодавчої ініціативи, бо він пропонує таку пропозицію. Від того, яким буде стояти питання, результат голосування не зміниться. Тому я ставлю на голосування пропозицію Кабінету Міністрів про прийняття за основу у першому читанні проект у Закону про внесення зміни до статті 151 Земельного кодексу України щодо спрощення процедури надання земельних ділянок для потреб, пов’язаних з користуванням надрами. [[реєстраційний номер 8209]] Прошу голосувати. [[11:46:53]] За-245 Прийнято законопроект у першому читанні. Розглядаємо питання: проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо забезпечення прав власників земельних ділянок, що передаються в оренду для сільськогосподарських потреб]] [[реєстраційний номер 6290]]. Суб’єкт законодавчої ініціативи – депутат Шишкіна. Є пропозиція за скороченою. Прошу. [[11:47:38]] За-208 Дякую. Будь ласка, Еліна Вікторівна, у вас 2 хвилини.
Шановний головуючий, шановні колеги, підставою для розробки і внесення на розгляд Верховної Ради України законопроекту №6290 стали неодноразові звернення до мене як до народного депутата України мешканців кількох районів Кіровоградської області. Склалася ситуація, за якою договори оренди їхніх земельних ділянок були зареєстровані лише через рік після їх фактичного укладення сторонами, що призвело, перш за все, до значних негативних наслідків для власників цих земельних ділянок. В чому суть? За загальним правилом договір оренди землі може бути пролонгований на строк, на який його було укладено, якщо одна сторона не повідомить за 6 місяців до закінчення строку дії договору іншу сторону про своє небажання продовжувати його дію. Проте в багатьох випадках дата укладання договору і дата його державної реєстрації мають суттєву часову різницю. Датою початку дії договору є дата його державної реєстрації. Такі договори оренди є фактично укладеними не на 5, а на 6 років, внаслідок чого не лише збільшено термін дії договору, а й відтерміновано право сторін, як правило орендодавців, повідомити за 6 місяців про припинення дії договору. Такою ситуацією користуються, перш за все, недобросовісні орендарі, які не виконують умов договору, і з якими орендодавці вже не прагнуть продовжити договірні відносини. Враховуючи наведене, законопроект розроблено з метою більш ефективного забезпечення прав власників земельних ділянок, які передаються в оренду для сільськогосподарських потреб. Законопроектом запропоновано доповнити статтю 125 Земельного кодексу України частиною другою, якою чітко передбачено, що приступити до використання земельної ділянки до встановлення її меж в натурі на місцевості, одержання документа, що посвідчує право на неї та державної реєстрації забороняється. Доповнити статтю 15 Закону України "Про оренду землі" з метою приведення її у відповідність із запропонованою редакцією статті 20 Закону України "Про оренду землі", зокрема доповнити статтю новою підставою для відмови в державній реєстрації договору оренди: недотримання 30-денного терміну подачі договору оренди землі на державну реєстрацію з моменту укладення сторонами. Викласти.
Завершуйте будь ласка.
Викласти в новій редакції статтю 20 Закону України «Про оренду землі» задля конкретизації строку, протягом якого договір оренди землі має бути поданий на державну реєстрацію. Обмеживши цей строк 30-денним терміном. Зважаючи на викладене, звертаюсь до вас, шановні колеги, прийняти у першому читанні законопроект номер 6290 і припинити свавілля з боку недобросовісних орендарів, яке сьогодні має місце по всій Україні. І наостанок. Свободу політичним в’язням! Дякую.
І в додачу, - землю їм!
Да. Землю – крестьянам!
Будь ласка, заступник Голови Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Бевзенко Валерій Федорович.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Комітет з питань аграрної політики та земельних відносин більшістю голосів рекомендував Верховній Раді України прийняти його за основу. Однак, хотілося б зауважити на деяких значних недоліках законопроекту. Так, його положення не враховують ситуацію, що сталась в Україні з оформленням права власності на земельні ділянки сільськогосподарського призначення. Оскільки переважна більшість вказаних земельних ділянок використовуються єдиним масивом – сільськогосподарські поля. Межові знаки на цих ділянках не встановлювались, оскільки це унеможливило б проведення на них сільськогосподарських робіт. Тому, у разі прийняття законопроекту, законність права власності та користування вказаними земельними ділянками фактично буде поставлено під сумнів, що є недопустимим. Не є обґрунтованим також положення законопроекту стосовно встановлення 30-денного терміну, протягом якого договір оренди має бути поданий на державну реєстрацію. У пояснювальній записці автор законопроекту пояснює запропоновану тим, що користуючись відсутністю вказаного терміну, недобросовісні орендарі умисно затягують подання договорів оренди на державну реєстрацію. Штучно збільшуючи цим термін оренди. Це твердження не заслуговує на увагу, оскільки: по-перше, подання договору оренди на державну реєстрацію може здійснювати не тільки орендар, а й орендодавець; і по-друге, використання земельної ділянки на підставі не зареєстрованого договору оренди землі суперечить чинному законодавству і є адміністративним порушенням. З огляду на викладене, проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[номер 6290]] доцільно відправити на доопрацювання суб’єкту законодавчої ініціативи. Крім того, Міністерство юстиції України зауважило на неприйнятності цього законопроекту, висловивши до нього цілком слушні зауваження в листі.
Будь ласка, завершуйте.
у листі від 28.02.2011 року номер 19-421***. Дякую за увагу.
Так, дякую. Будь ласка, хто бажає взяти участь в обговоренні, прошу записатись. Так, будь ласка, Шишкіна, прошу.
Дякую, шановні колеги. По-перше, хочу сказати, що я була присутня на засіданні комітету, коли розглядали мій законопроект, і рішення комітету було прийняти за основу. Це для всіх прошу повідомити. По-друге, щодо того, що там щось не враховано, що має право там і орендодавець надавати договір оренди на реєстрацію. Я зазначу, що по-перше, шановні, практика склалася така, що переважній більшості в абсолютній більшості випадків договір реєструє саме орендар, а не орендодавець. Тому що орендодавець – це людина, якій більше 50 років, яка живе в селі, яка фізично не може виїхати в райцентр чи в обласний центр і зареєструвати договір. Я ще раз повторюю, що я розробила вказаний законопроект саме тоді, коли до мене звернулися люди, тобто є така практика і є такі прогалини в законодавстві. Тому я намагаюся своїм законопроектом їх усунути і розробила механізм захисту перш за все тих людей, які живуть в селах, які є юридично безграмотні, які цих тонкощів, нюансів закону не знають. І строк в 30 днів цілком обґрунтований, тому що орендодавець, орендар, вірніше, повинен слідкувати, йому це перш за все вигідно. І він збирає договори у пайщиків і відвозить їх на реєстрацію. Тому, перш за все, 30 днів – це дуже обгрунтований строк, це строк, протягом якого орендар повинен подати договір на державну реєстрацію, подати і зареєструвати його. Дякую.
Будь ласка, Сергій Гордієнко, фракція комуністів.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Я хотів би підтримати автора законодавчої ініціативи, що, звичайно, необхідно захищати права власників земельних ділянок. І у першому читанні фракція Компартії України буде голосувати за даний законопроект. Давайте зробимо сьогодні інвентаризацію, скільки в Україні зареєстровано договорів оренди, і ми побачимо величезну кількість таких договорів оренди, в яких немає реєстрації, і від цього потерпають власники земельних ділянок. Я вам скажу інше. Давайте подивимося на той феномен, який є в Україні. Ми бачимо, що сьогодні той, хто взяв в оренду землі, потім перепродує свої підприємства,. чи інші, і разом з тим переходять автоматично, як кріпаки і ті земельні ділянки з ними. Виникає питання, якщо люди укладали договір саме оренди з конкретним орендарем, то коли він перепродав своє право, своє підприємство іншій особі, люди і ці договори, що, переходять, як кріпаки, чи потрібно саме укладати нові договори оренди? І взагалі проблема, яка існує в Україні, – це проблема залишкових підприємств державних. На Полтавщині їх декілька – це Березоворуцький технікум і.Березоворуцьке, це "Чутівське", це "Ювілейний" і інші – це державні підприємства, доведені до ручки. Сьогодні вони є у переліку Кабінету Міністрів на роздержавлення, люди десятки років пропрацювали у підприємствах і нині не можуть добитися права на отримання земельної частки паю, бо Мінагрополітики зволікає з цими процесами, знає, що буде продаватися, можливо, земля, і навіщо людям як можна одним шматком виконати.
Так, Катерина Ващук, 1 хвилина.
Спасибі, Адаме Івановичу. Шановні колеги, тема ця існує, вона злободенна, і ми не можемо закривати очі на те, що сьогодні дуже є багато порушень у питаннях розрахунку з людьми за оренду землі. З моєї точки зору, і такі пропозиції ми, депутати Верховної Ради, давали неодноразово і не одному уряду, аби договір оренди землі був відпрацьований, його єдина форма для всієї України, його основні вимоги, додаткові можуть вноситися, але основні вимоги, які б захищали права селян, мають бути виписані централізовано, і це має зробити і земельний комітет, і Міністерство аграрної політики втрутитись.
Завершуйте.
. від цього потерпають люди. І я думаю, що це на часі і комітету, і уряду відпрацювати. Дякую.
Так, дякую. Обговорення питання завершено. Обговорення показало і доповідь, і співдоповідь, і виступи, що, дійсно, тема є. Від фракції виступали. Ану зараз подивлюсь. Хто від Партії регіонів виступав? Ніхто? Ну, Смітюх 1 хвилину, будь ласка.
Дякую, Адам Іванович. Ну, скорочена процедура, тому і скорочена процедура, вона обмежує можливість сказати. Да, дійсно, ми цей законопроект розглядали і знайшли на комітеті більшістю голосів, що цей законопроект в першому читанні потрібно підтримати, тому що, на мій погляд і на думку більшості комітету, законопроект направлений на захист прав саме громадян, які не мають можливості юридичної підтримки і не завжди розуміються в тонкощах. А щодо відповідальності юридичних осіб, які орендують значну частину наших сільхозугідь, то вони більш повинні відповідальні бути як перед державою, як перед собою, так і перед громадянами, у яких вони беруть у користування або орендують у них земельні паї. Тому я просив колег – там є "за" і "проти" в деякі норми, можна поправити деякі в редакційні моменти під час другого читання – підтримати цей законопроект, тому що він захищає права громадян, конкретно які сьогодні потребують. А в цьому необхідності. попередній виступаючий і ви всі знаєте, що є проблеми, що є недоліки, що є така безвідповідальність, що люди не можуть захистити своїх прав, і це поліпшує і.
Будемо визначатися. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу в першому читанні проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо забезпечення прав власників земельних ділянок, що перебувають. що передаються в оренду для сільськогосподарських потреб]] [[реєстраційний номер 6290]]. Прошу голосувати. [[12:00:52]] За-245 Дякую. Законопроект прийнято. Доречно нагадати, що автор законодавчої ініціативи знаходиться в опозиції. Щоб не говорили, що опозиційні законопроекти не підтримуються. І дякуємо, що вона відповідально поставилася до обов’язків народного депутата і взяла участь у обговорені законопроекту. Оголошується перерва до 12 години 31 хвилини.
Шановні народні депутати, продовжуємо засідання Верховної Ради України. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення кримінальної та адміністративної відповідальності за злочини та інші правопорушення у сфері службової діяльності [[реєстраційний номер 5428]]. Є прохання, розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[12:34:22]] За-180 Рішення прийнято. Так, доповідач – Мойсик Володимир Романович. Будь ласка. Немає доповідача, страйкують. Шановні народні депутати, хто наполягає на виступі з цього приводу? Є висновок комітету: повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Головне науково-експертне управління вважає за доцільне відхилити цей законопроект. Я ставлю на голосування першу пропозицію, відповідно до Регламенту, про прийняття за основу проекту закону. За основу. [[12:35:18]] За-13 Не прийнято, законопроект відхилено. Ставлю на розгляд проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо вилучення деяких обставин, що виключають участь у справі захисника]] [[реєстраційний номер 6597]]. Доповідач – народний депутат України Геннадій Задирко, співдоповідач – голова підкомітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Володимир Мойсик. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. [[12:36:08]] За-209 Рішення прийнято. Доповідач – Геннадій Задирко. Так, будь ласка.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Основним завданням законопроекту є покращання кримінального процесу у частині участі захисника, сприяння утвердженню конституційних принципів, вільного вибору захисника своїх прав, презумпції невинуватості та недопущення фактичного протиправного та позасудового позбавлення адвоката права на професію. Обґрунтовуючи необхідність прийняття цього закону, зауважимо наступне: з одного боку, необхідно виключити із системи обставин, що включають участь у справі захисника, ті обставини, які допускають певну сваволю з боку осіб, що приймають рішення про усунення захисника від участі у справі і є, практично, невиправданими з позиції справедливого правосуддя. Не може бути захисником особа, яка зловживаючи своїми правами, перешкоджає встановленню істини у справі, затягує розгляд справи, порушує порядок у судовому засіданні, та обставини, які не відповідають закріпленій у статті 62 Конституції України презумпції невинуватості. Захисником не може бути особа, щодо якої порушено кримінальну справу. А з іншого боку, необхідно вберегти учасників судочинства від зловживань з боку захисників, забезпечити швидке та повне розкриття злочинів та притягнення винних осіб до передбаченої законом відповідальності. Законопроектом пропонується, з одного боку, більш чітко передбачити саме обов’язок, а не право захисника негайно відмовитися від участі у справі у випадку наявності обставин, що виключають його участь у справі, зміни до частини 7 статті 48 Кримінально-процесуального кодексу України та більш чітко визначити відповідальність захисника за злісне ухилення від явки до суду, слідчого та дізнавача, якщо його участь є обов’язковою. Зміни до частини першої статті 185-3, статті 185-4 Кодексу України про адміністративне правопорушення. А з іншого боку, виключаючи зайві суб’єктивні та практично небезпечні зловживання, виключення частини четвертої статті 61 КПК України або положення, які не відповідають Конституції України. Виключення пункту четвертого статті.
Завершуйте, будь ласка.
Та посилити правові гарантії захисника у інших випадках його усунення від справи, які вимагають оцінки сукупних фактичних обставин через розширення судового контролю та передбачення права на апеляцію. Зауважимо. Звичайно, ми усвідомлюємо, що захиснику адвокату, стосовного якого порушено кримінальну справу, важко залишатися незалежним і діяти виключно на захист прав підзахисного, як цього вимагає закон. Але на наш погляд, це питання має вирішуватися у межах правил адвокатської етики та дисциплінарної відповідальності захисника адвоката. Адже в деяких випадках правоохоронні органи, зловживаючи своїм правом через порушення кримінальних справ стосовно незручних захисників, не просто усувають їх від участі від справи, але і фактично без суду в особі, вина якої не доведена, забороняють займатися своєю професійною діяльністю. Прошу підтримати цей законопроект. Дякую.
Я дякую вам також. Шановні народні депутати, хто буде брати участь в обговоренні цього питання, прошу записуватися. Будь ласка, прізвища народних депутатів. Тарас Чорновіл, мікрофон, будь ласка. Чи з трибуни, як вам зручно буде.
З місця. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги народні депутати! Тарас Чорновіл, депутатська група "Реформи заради майбутнього". Наша група, безумовно, підтримає даний законопроект. І я би хотів на доповнення до дуже чіткого представлення законопроекту, який сказав наш колега пан Геннадій Задирко, доповнити ще один нюанс. Оскільки тільки зараз ми приймаємо будь-які законодавчі ініціативи, які стосуються проведення слідчих дій, до них моментально пробують прив’язати чомусь політику. У даному випадку я вже наперед можу собі уявити, як будуть розказувати, що це стосується якимось чином справи Юлії Тимошенко. Тому я прошу всіх звернути увагу на дуже важливий пункт в цьому законі, який не стосується, власне, тексту закону. Законопроект зареєстровано 29.06.2010, коли ні про які подібні справи річ не йшла. І цей законопроект стосується виключно створення нормальної діяльності як слідчих і судових органів так і умов для нормального адекватного захисту. Ми просимо від імені нашої групи підтримати даний законопроект, оскільки він, з одного боку, усуває фактор умисного затягування, яке часто робиться при допомозі захисника, дестабілізації відповідних судових і слідчих органів під час розгляду справи. З другого боку, він знімає ту проблему, яка створювалася для захисника щодо його можливого відсторонення у випадку, коли проти нього тільки відкрита кримінальна справа. Тобто в даному випадку це взагалі те положення, яке обов’язково треба приймати, оскільки цим законопроектом усувається фактор, який суперечить, на наш погляд, Конституції України. Тому просимо підтримати в першому читанні цей законопроект і після доопрацювання підтримати його в цілому.
Шановні колеги! більше ніхто не наполягає на виступі? Доводжу до вашого відому висновок комітету: повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Головного науково-експертного управління, висновок такий: законопроект доцільно повернути на доопрацювання. Ставлю на голосування пропозицію відповідно до Регламенту про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 6597]], за основу. [[12:42:32]] За-24 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію комітету про повернення законопроекту суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання, прошу голосувати. [[12:42:57]] За-218 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні народні депутати! Пропонується вашій увазі проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо запобігання фальсифікації лікарських засобів]] [[реєстраційний номер 7146]]. Доповідач – народний депутат України Коновалюк Валерій Ілліч. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Віктор Вікторович Шемчук. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. [[12:43:40]] За-215 Рішення прийнято. Дякую. Доповідач – Валерій Ілліч Коновалюк, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, шановні виборці, проект Закону щодо запобігання фальсифікації лікарських засобів підготовлено з метою удосконалення нормативно-правових актів, якими передбачено відповідальність за порушення законодавства про лікарські засоби та більш ефективному захисту населення від негативних наслідків застосування фальсифікованих лікарських засобів. Оскільки виробництво і розповсюдження фальсифікованих лікарських засобів є глобальною проблемою у сфері охорони здоров’я. За даними Всесвітньої Організації Охорони Здоров’я в Україні десь 50 відсотків цих препаратів. Лише за 2010 рік Держлікінспекцією МОЗ допущено до споживача 77 серій 29 найменувань фальсифікованих лікарських засобів. Я звертаю вашу увагу, що слід зазначити, що виявленими та забороненими фальсифікованими лікарськими засобами були найбільш рекламовані препарати, що мають найбільший обсяг реалізації. Наприклад, препарат "Фестал" – це те що ми вживаємо, не виключно, що і окремі народні депутати, і більшість тих громадян, які дорожчі купують, а потім сплачують ще одну ціну, коли відновлюють власне здоров’я після вживання таких лікарських засобів. "Мезім" також дуже розповсюджений лікарський засіб, який також є підробкою, ви бачите якої якості підробка. "Долорен" це засіб, який, наприклад, анальгетик і протизапальний засіб, жарознижуючий засіб також є підробкою. Тобто людина, яка має високу температуру або вірусну інфекцію, вона купує, не тільки це не лікує, а це навпаки додає здоров’ю величезну шкоду. Щодо відповідальності за ці лікарські засоби в інших країнах світу, в Сполучених штатах за виробництво та розповсюдження термін позбавлення волі від 20 років до довічного ув’язнення. В Європі, в Європейському Союзі – до 10 років. У наших сусідів, у Росії, – до 6 років позбавлення волі та штраф 300 тисяч рублів. В Україні за це, фактично, сьогодні сплачується 1,5 тисячі гривень штрафу. Вирішення цих проблем з засобів потребує.
Мікрофон, будь ласка, завершуйте
потребує комплексного підходу. Крім того, необхідно наголосити, що зазначений законопроект гармонізований директивою Європейського парламенту і Ради Європи за номером 83. Тому я переконаний, що цей законопроект приведе до декриміналізації фармацевтичного ринку в Україні, зміцненню економічних позицій добросовісних виробників фармацевтичної продукції та збільшення доходів до державного бюджету. Прошу підтримати цей законопроект. Дякую.
Дякую, сідайте будь ласка. Шановні колеги, хто готовий до участі в дискусії з приводу цього законопроекту, прошу записатися. Будь ласка, прізвища народних депутатів покажіть. Сергій Гордієнко, фракція комуністів, будь ласка, мікрофон. Потім – Олександр Пеклушенко.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Безперечно, що ні в кого не виникає сумніву, що необхідно підтримувати даний законопроект. І фракція Компартії України буде його підтримувати у першому читанні. Тому що дане питання є не лише питання захисту охорони здоров’я, це є соціальним і політичним питанням. В умовах України, коли маса збіднілих людей відмовляє собі у хлібові, у самому найнеобхіднішому, щоб придбати ліки для того, щоб поправити своє здоров’я І коли ця людина придбала ці ліки, то виявляється, що вони фальсифіковані. Це просто злочин і необхідно серйозно посилювати відповідальність за ці дії. Від цього потерпають не багаті люди, бо вони лікуються далеко не в Україні, а за кордоном. Від цього потерпає маса людей, найбіднішого люду України. Питання те, що ціни високі – це одне, бо вже навіть недоступний йод, щоб купити і замазати якусь ранку. Але друга найважливіша проблема, що поруч із високими цінами, надто високими і маса фальсифікату. Необхідно з цим боротися.
Так, Олександр Пеклушенко, фракція Партії регіонів.
Я не очень разделяю точку зрения в вопросе дискуссии по этому вопросу. Я уверен, что никакой дискуссии не может быть. Потому что самый страшный вид преступления – это фальсифицировать лекарство, которое завтра может не только не вылечить, а принести вред. Поэтому я и наша фракция будет голосовать однозначно за этот закон. Более того, я лично за пожизненное заключение.
Шановні народні депутати, обговорення питання завершено. Нагадую вам висновок комітету: повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Головне науково-експертне управління також дійшло до висновку, що законопроект доцільно доопрацювати. Відповідно до Регламенту, шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо запобігання фальсифікації лікарських засобів]] [[реєстраційний номер 7146]]. Прошу голосувати. [[12:49:49]] За-247 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, пропоную вашій увазі проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо подання невідкладної допомоги особам, які перебувають у небезпечному для життя і здоров’я стані. Доповідач – народний депутат України Сергій Гусаров, співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Василь Грицак. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. [[12:50:34]] За-217 Рішення прийнято. Сергій Миколайович, будь ласка.
Дякую. Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати, Постановою Кабінету Міністрів України №1451 про питання функціонування медичних витверезників з 1 січня 2000 року було припинено функціонування медичних витверезників. Міністерство охорони здоров’я України зобов’язали розглянути питання і вжити додаткових заходів щодо подальшого поліпшення наркологічної допомоги населенню. Органам місцевого самоврядування рекомендували розглянути питання щодо утворення діагностико-детоксикаційних реабілітаційних та інших установ наркологічного спрямування. В той же час реальних заходів щодо поліпшення наркологічної допомоги населенню так і не було здійснено. Виходячи із ситуації, що склалася, мною був розроблений і зареєстрований законопроект. Мета законопроекту полягає в запобіганні нещасних випадків, загибелі осіб, які перебувають в безпорадному стані, незалежно від причин виникнення такого стану, чи то серцевий напад, чи стан сп’яніння, чи сонячний удар, чи щось інше, та забезпечення своєчасного надання таким особам медичної допомоги. Крім цього законопроект покликаний знизити кількість правопорушень з боку таких осіб та щодо таких осіб. Суть законопроекту полягає у внесенні змін до статті 37 Основ законодавства України про охорону здоров’я та статті 10 Закону України "Про міліцію", а саме встановити, що медичні працівники зобов’язані влаштовувати в лікувально-профілактичний заклад та надавати першу невідкладну допомогу особам, які перебувають у безпорадному стані незалежно від причин виникнення такого стану, закріпити обов’язок міліції забезпечити доставку цих осіб до найближчого лікувального, профілактичного закладу. Головний комітет рекомендує прийняти законопроект за основу. Мін’юст і МВС, Комітет з питань охорони здоров’я, Головне науково-експертне управління вважають, що це питання уже врегульовано, законодавство не потребує уточнення. Однак у своїх висновках вони, так як і Генеральна прокуратура, надають пропозиції щодо необхідності деталізації порядку надання такої допомоги. Виходячи з щойно сказаного.
Мікрофон, будь ласка.
Виходячи із щойно сказаного, прошу підтримати ініціативу прийняття законопроекту в першому читанні за основу. Ваші зауваження та пропозиції профільних установ і відомств неодмінно будуть опрацьовані та враховані до другого читання законопроекту. Дякую за увагу.
Дякую. Василь Миколайович Грицак, голова підкомітету. Будь ласка, заключення комітету.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Комітетом з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянуто поданий народним депутатом України Сергієм Миколайовичем Гусаровим проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо подання невідкладної допомоги особам, які перебувають у небезпечному для життя і здоров’я стані. Номер 7278. Метою прийняття законопроекту є створення умов для запобігання нещасним випадкам, смерті осіб, які перебувають у стані алкогольного чи наркотичного сп’яніння або іншому стані, небезпечному для життя і здоров’я. Надання їм медичної допомоги та профілактики протиправних дій як з їхнього боку, так і щодо них. Комітет розглянув законопроект 7278 та вважає, що його норми сприятимуть посиленню гарантій і дотримання основоположних прав людини на життя і рекомендує Верховній Раді України за результатами розгляду на пленарному засіданні прийняти у першому читанні і за основу. Прошу підтримати комітет. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Сідайте. Хто наполягає на обговоренні цього питання? Запишіться будь ласка. Так, будь ласка, прізвища виведіть на табло. Сергій Горідєнко, фракція комуністів.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Ми будемо підтримувати даний законопроект, безперечно, в першому читанні. Необхідно його доопрацьовувати до другого читання. Я хотів би звернути лише увагу, воно трішки не пов’язано із темою законопроекту. Але людина знаходиться у безпорадному стані. Давайте подивимося, в якому стані сьогодні знаходяться люди в Україні, у тих населених, саме сільських населених пунктах, де вже закриваються ФАПи. Невже це не безпорадний стан, коли сотня людей, перебуваючи в тому чи іншому пункті, не може отримувати першу медичну допомогу? Я думаю, що потребує серйозної саме корекції дії урядів і місцевої влади по недопущенню закриття сьогодні лікарняних закладів в Україні. А так, ми будемо підтримувати даний законопроект у першому читанні.
Будь ласка, Олександр Пеклушенко. Я тільки нагадую, шановні колеги, що за скороченою процедурою ділити не можна, але як виняток, потім окремо вам надамо слово. Будь ласка.
Я хочу сказать, что, на мой взгляд, это один закон из тех комплексов законов, которые нужно принимать в вопросе борьбы с алкоголизмом и наркоманией. Это только первый шаг. Может быть, не все в нем идеально. Может быть, в нем могут быть вопросы по отношению к тому, о чем говорил предыдущий выступающий. Но мы должны понимать, что алкоголизм – это не болезнь личности или отсутствие воли, алкоголизм – это болезнь безразличия общества. Общество, в котором есть институт семьи, институт религии, где есть культура, где есть работа и зарплата, не страдает этими проблемами в такой мере как страдаем именно у нас. Поэтому я считаю, что этот закон нужно принимать и этот закон, повторяю, должен стать первым шагом в комплексе законов борьбы с алкоголизмом и наркоманией.
Тарас Чорновіл, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги народні депутати! Депутатська група "Реформи заради майбутнього" читає не тільки назви, але й текст законопроектів. В даному випадку ми будемо голосувати за цей законопроект в першому читанні, але законопроект не є таким простим, як, виходячи з назви, обговорювало його багато представників тут в залі. Це не є просто про людей людей, які у важкому стані, яким потрібна тільки допомога. Це дійсно пов’язано: пункт перший – створенням обов’язковим в лікувальних закладах відповідних палат для деінтоксикації, тобто фактично для тих, в кого є сильне алкогольне чи наркотичне сп’яніння; пункт другий – накладення прямих зобов’язань на міліцію доставляти їх до відповідних палат. Тобто тут це все балансує на грані між допомогою людям і реальних відтворень тих же самих витверезників, але вже на спині медичних установ. Тому до другого читання треба буде з ним трошки попрацювати.
Ярослав Сухий. Будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, я особисто цей законопроект підтримувати не буду, не дивлячись на рішення фракції. У місті Запоріжжі у Шевченківському районі є лікарня номер 2, куди звозять все це чудо. Ви би подивились, в якому воно виглядає вигляді: вимазане, вимацькане. Які це хворі? Це опущена людина. Це не закон, це декларація. Якби мова йшла про фінансування, оці няні, які це чудо переодягає, та цим лікарям, які змушені його там оглядати. Про які додаткові палати мова йде , коли у нас зараз люди лежать у коридорах? Якщо немає фінансування нормального, якщо не продумане питання боротьби з агресією наркомана чи п’яниці, який входить після того, коли починає тверезіти, і подивіться, що він там виробляє, такі законопроекти мають мати під собою глибоке обгрунтування фінансово-економічних затрат. Інакше це не законопроект, це небажання чи-то витверезники вернути, чи-то ще щось зробити, чи навантажити. Ви би запитали у лікарів, як вони будуть ставитися до того щастя, що їм тепер падає на голову з цього законопроекту.
Шановні народні депутати, обговорення питання завершено. Ставлю на голосування пропозицію комітету, а вона зводиться до того, що законопроект потрібно прийняти за основу. Головне науково-експертне управління вважає за доцільне рекомендувати відхилити законопроект. Першою голосується пропозиція регламентна, тобто пропозиція комітету, про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо подання невідкладної допомоги особам, які перебувають у небезпечному для життя і здоров’я стані [[реєстраційний номер 7278]]. [[13:00:17]] За-225 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування про повернення до розгляду законопроекту. [[13:00:44]] За-233 Повернулись. Ставлю на голосування про прийняття за основу проекту Закону реєстраційний номер 7278. [[13:01:05]] За-235 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, оголошую до розгляду проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про державний кордон України" [[щодо закріплення правового статусу та режиму прилеглої зони України]]. Доповідач – народний депутат України Леонід Олександрович Кожара, співдоповідач – голова Комітету з питань національної безпеки і оброни Анатолій Степанович Гриценко. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. [[13:01:47]] За-217 Рішення прийнято. Будь ласка.
Шановні народні депутати! 3 червня 1999 року Верховна Рада України ратифікувала Конвенцію ООН з морського права. Конвенція набрала чинності для України також в 1999 році. Стаття 33 Конвенції 1982 року передбачає можливість створення прилеглої зони, в якій прибережні держави можуть здійснювати контроль, необхідний для запобігання порушення митних, фіскальних, еміграційних та санітарних правил, а також для покарання за порушення зазначених правил. Крім того, стаття 303 Конвенції регулює правовий статус археологічних та історичних об’єктів, знайдених на дні моря в межах прилеглої зони. Прибережні держави здійснюють відповідну юрисдикцію, мають права та обов’язки щодо таких об’єктів. На відміну від інших морських просторів, територіального моря, внутрішніх вод та континентального шельфу, здійснення прав та обов’язків, у яких не потребує прийняття окремих законів у зв’язку з тим самим тільки фактом приєднання України до Конвенції з морського права. Контроль, що може здійснювати Україною у прилеглій зоні, потребує прийняття окремого законодавчого акту. Це пояснюється тим фактом, що прилегла зона не є суверенною територією, це така ділянка морського простору, де прибережна держава може здійснювати обмежений контроль для запобігання порушенням та для покарання за порушення певних правил: митних, фіскальних і так далі; а також мати права та обов’язки щодо затонулих археологічних та історичних об’єктів. МЗС України здійснило аналіз питань правового регулювання прилеглої зони у близько 40 держав- учасниць Конвенції ООН з морського права. За його результатами було з’ясовано, що переважна більшість цих держав має відповідні положення в законодавстві. Таким чином, внесення додаткової статті "Прилегла зона України" до Закону про державний кордон створить необхідну правову базу для встановлення правового статусу та режиму прилеглої зони. Дякую. Прошу підтримати.
Завершуйте. Все у вас? Від комітету Олександр Скибінецький, будь ласка.
Шановні народні депутати! Комітету з питань національної безпеки і оборони на своєму засіданні розглянув даний законопроект, підтримавши в цілому ідею, яка закладена в цей законопроект, про врегулювання питання захисту прилеглої зони – морської зони. Разом з тим, члени комітету висловилися за те, щоби повернути цей законопроект на доопрацювання, тому що він протирічить деяким законопроектам і певною мірою Конституції України, покладаючи, перш за все, питання захисту прилеглої морської зони на Прикордонну службу, якій ці функції не властиві. Тому рішення комітету – повернути законопроект автору на доопрацювання. Дякую.
Так, дякую вам. Шановні колеги, хто наполягає на обгорненні питання, прошу записатися. Будь ласка, прізвища покажіть. Тарас Чорновіл, депутатська група "Реформи заради майбутнього".
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги народні депутати України, я хочу тут висловити позицію і від депутатської групи "Реформи заради майбутнього", і від Комітету у закордонних справах, і так само опосередковано від Міністерства закордонних справ. Ми свого часу мали вже на розгляді інший законопроект, який ми тоді успішно відхилили, дійсно, розуміючи, що в ньому неадекватно врегульовувалося питання прилеглої зони. В даному випадку для України дуже важливо чітко зафіксувати сам факт її існування в межах Чорного моря всі інші держави з цим визначилися, тобто ті права, які нам надає міжнародна конвенція, реалізовані сьогодні всіма крім України, що дає можливість ту дірку використовувати для зневаги нашого права на прилеглу зону з боку інших держав. В даному випадку прилегла зона не є зоною виключних економічних інтересів, вона не дає великих прибутків додаткових державі, це не є частиною території, яка визначає суверенітет держави. Але це є наше право, яке виникає з міжнародних документів, які ми зобов’язані реалізувати. Пропозиція: відобразити це в інших законах, була спочатку зроблена при попередньому розгляді, але ми побачили, що тоді ми вступаємо в на багато більші протиріччя. Що стосується саме Закону про держкордон, цим законом визначається наше ставлення до меж української держави і того, що відбувається на цих межах. В даному випадку окрім погранслужби ніхто інший не може здійснювати моніторинг того, що відбувається в межах прилеглої зони, ніхто не може включитися в припинення порушень певних дій. Це дуже обмежене коло тих прав, які надаються суверенній державі в межах прилеглої зони, але в даному випадку крім Закону про держкордон повноцінно зафіксувати сам факт існування цієї зони, відобразити його і представити, що цей є теж частина наших національних інтересів, ми більше ні де не можемо. Тому є прохання: підтримати даний законопроект.
Так, шановні колеги, більше ніхто не наполягає на виступі? Ні. Ще раз нагадую вам висновок комітету, він зводиться до того, що треба повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи законопроект на доопрацювання. Такої ж думки дотримується Головне науково-експертне управління. Відповідно до Регламенту ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закон України "Про державний кордон України" [[щодо закріплення правового статусу та режиму прилеглої зони України]] [[реєстраційний номер 7407]]. Прошу визначатися. [[13:08:30]] За-232 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, пропоную вашій увазі проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Службу безпеки України" [[щодо контролю Верховної Ради України над Службою безпеки]] [[реєстраційний номер 7551]]. Враховуючи вашу пропозицію, ставлю на голосування питання про розгляд законопроекту за скороченою процедурою. [[13:09:06]] За-219 Рішення прийнято. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань національної безпеки і оборони Олександр Матвійович Скибінецький. І від комітету, і автор – 4 хвилини, будь ласка.
Дякую, Володимир Михайлович! Шановні народні депутати, демократичне суспільство потребує чітко регламентованого демократичного цивільного контролю над діяльністю спеціальних служб. Іншого запобіжника перед завжди існуючою спокусою для влади використати їх у вузькопартійних чи внутрішньополітичних або навіть особистих інтересах просто не існує. Головну роль в цій демократичній системі стримувань і противаг має відігравати парламентський контроль. Після повернення до Конституції 1996 року в українське законодавство внесені зміни, що, практично, зводять нанівець можливості парламентського контролю над спецслужбами. З Закону "Про Службу безпеки" прибрано навіть рядок про те, що служба підконтрольна Верховній Раді. Залишено лише норму, що голова Служби безпеки має подавати до парламенту щорічний звіт, але не зазначено, коли, з яких питань і в якій формі. Ситуація, в якій спецслужба не була б підконтрольна в тому чи іншому вигляді законодавчому органу, не існує ні в одній демократичній країні. Навіть в такій президентській державі, як Сполучені Штати Америки, спеціальні сенатський та конгресовий комітети мають найширші контрольні повноваження, включаючи не лише питання бюджету та дотримання спецслужбами діючого законодавства, а й оцінку ефективності їх діяльності, оповіщення про важливі операції, розслідування порушень, доступ до документів, кадрові призначення. Таким чином очевидна нагальна потреба внесення в українське законодавство таких коректив, які б наближали нас в питанні контролю над спецслужбами до європейських норм, тим більше, що цього вимагають і резолюції Парламентської асамблеї Ради Європи, зокрема номер 1713 2005 року. Власне, завдання, я цитую, "забезпечити вдосконалення законодавства з питань діяльності Служби Безпеки України відповідно до загальноприйнятих демократичних стандартів ставить і Президент України своїм указом від 13 квітня цього року номер 4681 про затвердження річної Національної програми співробітництва України з НАТО на 2011 рік. Саме на вдосконалення контролю парламенту за діяльністю Служби безпеки України спрямований пропонований законопроект. Конкретизується повноваження профільного комітету щодо здійснення контролю за дотриманням Службою законодавства збору та аналізу відповідної інформації, обов’язковості розгляду посадовими особами його рекомендацій. Йдеться не про дублювання положень Закону України "Про комітети Верховної Ради України", а про конкретизацію та деталізацію саме профільного комітету. Крім того, законопроектом пропонується встановити професійний ценз для керівників служби з метою запобігання практиці призначень за суб’єктивними критеріями. Встановлюється чіткий порядок і правові підстави для звільнення голови служби та його заступників. Автори законопроекту виходили не з опозиційною мотивацією, я це підкреслюю, тому що аналогічні ініціативи були і в той час з нашого боку, коли більшість була зовсім іншою. Ми виходили з необхідності забезпечити дієвий демократичний цивільний контроль над головною спецслужбою України через профільний парламентський комітет, в якому представлені всі політичні сили. Комітет Верховної Ради України з питань національної безпеки і оборони на засіданні 2 березня розглянув цей законопроект, народні депутати України, члени комітету одноголосно ухвалили рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти його в першому читанні за основу, такий самий висновок Науково-експертного управління. Прошу підтримати, дякую за увагу.
Дякую вам також, Олександре Матвійовичу. Шановні колеги! Якщо є потреба обговорити цей законопроект, прошу записатись. Прізвище, будь ласка, покажіть народних депутатів. Юрій Самойленко.
Уважаемые коллеги! Мы вместе с Александром Матвеевичем разрабатывали новую редакцию Закона "О Службе безопасности Украины" и отозвали ее в этом году исходя из основного условия о том, что в настоящее время после принятия Закона "О засадах внешней и внутренней политики" разрабатывается новая стратегия национальной безопасности Украины, в которой будут определены внешние и внутренние угрозы исходя из которых будут происходить и переработка Криминально-процессуального кодекса и вообще переработка законодательного блока всей силовой структуры. Поэтому я считаю, я полностью поддерживаю Александра Матвеевича и об усилении парламентского контроля, и говорил об этом на заседании комитета, и о критериях назначения на руководящие должности, в частности и председателя Службы безопасности, его заместителей, но в то же время согласен и с Научно-экспертным управлением о том, что организационно управленческий опыт как критерий законодательно не определен. Но это все было бы поправимо во втором чтении. Поэтому, все-таки я считаю, что мы даже если сейчас примем за основу этот законопроект, будет ли он соответствовать новой стратегии национальной безопасности. Я считаю, что нужно повременить с принятием этого закона и отправить этот законопроект на доработку. Спасибо.
Шановні народні депутати! Комітет, нагадую ще раз, пропонує прийняти законопроект за основу, про що доповів Олександр Матвійович Скибінецький. Головне науково-експертне управління також вважає, що законопроект може бути прийнятий за основу, звучали інші думки і пропозиції. Разом з тим, ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про Службу безпеки України" [[щодо контролю Верховної Ради України над Службою безпеки]] [[реєстраційний номер 7551]] [[13:15:58]] За-51 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи законопроекту на доопрацювання. [[13:16:21]] За-51 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні народні депутати, оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до ст. 43 та ст. 48 "Гірничого Закону України" [[щодо забезпечення соціальних прав сімей померлих пенсіонерів, які отримують пенсії у зв’язку із втратою годувальника]] [[реєстраційний номер 7439]]. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:17:05]] За-216 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат України Ландік Володимир Іванович, співдоповідач член Комітету з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки Віктор Іванович Турманов. Будь ласка.
Шановна президія, шановні народні депутати, вашій увазі пропонується Закону України про внесення змін до статті 43, статті 48 "Гірничого Закону України" (щодо забезпечення соціальних прав сімей померлих пенсіонерів, які отримують пенсії у зв’язку із втратою годувальника. Цей законопроект був внесений ще в тому році в зв’язку з тим, що після прийняття Закону України про внесення змін щодо престижності шахтарської праці, пенсіонери, які відпрацьовували на вугільних підприємствах 15 і більше років, але мають змішаний стаж тобто стаж роботи за списком 1 та списком 2 втратили право на отримання пільг на придбання побутового палива. Тому для цієї категорії населення склалась досить важка ситуація, що потребує нашого з вами втручання. Водночас, частина 5 статті 48 Гірничого закону України доповнена сьомим абзацом, згідно якого сім’ї померлих пенсіонерів повинні довести, що їх родичі користувались правом отримання пільги на вугілля. Застосування цієї норми на практиці показало її недосконалість, оскільки більша частина пенсіонерів-шахтарів померли ще в 80-х і 90-х роках, а архівні документи зберігаються всього 3 роки і доказати це їм неможливо. Також статтею 43 Гірничого закон України передбачені права та соціальні гарантії працівників гірничих підприємств. Але дана норма закону не враховує соціальних гарантій на безкоштовне забезпечення побутовим вугіллям для сімей, які втратили годувальника, смерть якого не пов’язана з виробництвом, але хворів і помер. Оскільки всі ці законодавчі прогалини зачіпають інтереси найбільш незахищених верств населення та зважаючи на літній вік пільговиків.
Мікрофон, будь ласка.
і кліматичні умови, в яких вони мешкають, ми запропонували зміни до статей 43 та 48 Гірничого закону. Скажу вам так, це російською людей этих осталось очень мало, это, в основном люди 80 и более лет. Вот есть одна бабушка в Ровеньках, которой 100 лет, она 7 детей вырастила, их отправила в шахты, муж умер давно, ей уголь не возят. Все работают на шахтах, все для шахты, все для страны, а уголь она получить не может, потому что годувальник умер еще в советское время. Их очень мало. Денег для этого надо копейки. Но люди эти – это те же, кстати, участники войны. Вот поэтому я и просил, чтобы мы помогли им в решении данной проблемы. Спасибо за внимание.
Віктор Іванович Турманов. Будь ласка. Віктор Іванович, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, проект Закона о внесении изменений в 43, в 48 статью "Горного Закона" [[относительно обеспечения социальных прав семей умерших пенсионеров, получающих пенсию по случаю потери кормильца]]. Комитет Верховной Рады по вопросам топливно-энергетического комплекса, ядерной политики и ядерной безопасности рассмотрел данный проект Закона о внесении изменений в статью 43, 48 "Горного Закона" [[относительно обеспечения социальных прав семей умерших пенсионеров, получивших пенсию по случаю потери кормильца]]. Проект Закона 7439 народного депутата Владимира Ивановича Ландика. И предлагает Верховной Раде Украины по результатам рассмотрения принять его в первом чтении. Суть поправки, сегодня говорил автор, - это семьи умерших пенсионеров, которые при жизни имели на это право, получающих пенсию по случаю потери кормильца. Законопроект предусматривает внесения изменений в 43, 48 статью "Горного Закона" и приведение его в соответствие со статей 46 Конституции Украины. Предложенные законопроектом нормы позволят бесплатно обеспечить бытовым топливом семьи, потерявшие кормильца, смерть которого не связана с производством. Сегодня говорил автор законопроекта, этих людей, как говорится, кот наплакал. Я считаю, что Верховная Рада должна принять этот законопроект. Главное научно-экспертное управление рекомендует по результатам рассмотрения в первом чтении, принять за основу, с учетом высказанных заметаний и предложений. Прошу поддержать данный законопроект.
Шановні народні депутати, хто буде брати участь в дискусії з приводу цього питання? Є такі? Запишіться, будь ласка. Запишіться. Так, будь ласка, прізвища народних депутатів. Володимир Ландік, фракція Партії регіонів, будь ласка.
Суть этого закона, может быть, не все поняли, в том, что, если семья получала., умер человек, а семья, то есть жена, получает пенсию и уголь раньше она получала, то теперь, после его смерти, уголь не получает. А принесли справку, ну, а справки, сами знаете, шахты то перепродаются, то уходят, то закрываются, то еще что-нибудь, ничего не найдешь. Но то, что говорят нам, будет много денег из бюджета на это, во-первых, копейки, во-вторых, я предлагаю ввести этот закон с января 2012 года, то есть с нового бюджетного года, куда мы вложим эти расходы. Они там копеечные. Но не в этом году.
Тарас Чорновіл, група "Реформи заради майбутнього".
Прошу передати слово члену групи "Реформи заради майбутнього" – Геннадію Задирку.
Геннадій Задирко, мікрофон.
Група "Реформи заради майбутнього", Геннадій Задирко. Як народний депутат, який певний час працював в Донецькій області і був закріплений за одним з округів в Донецькій області, можу сказати, що, дійсно, така проблема виникає, коли зникає підприємство, шахта, чи трапляються якісь там речі, пов’язані з годувальником. І після цього родина опиняється в дуже скрутній ситуації. Я вважаю, що цей законопроект дуже потрібний. Наша депутатська група "Реформи заради майбутнього" однозначно буде його підтримувати, тим більше цей законопроект допомагає сьогодні врегулювати питання, в принципі, виникають такі ситуації, коли навіть керівники підприємств, керівники шахт готові надати таку допомогу, але за законом вони на цей не мають права. Тому сьогодні ми, врегульовуючи це питання, фактично даємо можливість вирішення соціальних проблем, які, на жаль, дійсно існують на Донбасі. Дякую.
Шановні народні депутати, обговорення. Валентин Матвєєв, будь ласка, мікрофон, одна хвилина.
Я дякую. Шановні колеги! Ця проблема, щодо забезпечення соціальних прав сімей, так говориться у проекті закону, померлих пенсіонерів. Але це, я хочу підкреслити, стосується, я так зрозумів, вдів померлих пенсіонерів, які отримують пенсію у зв’язку із втратою годувальника. Ця проблема, про яку нам часто при зустрічах з виборцями говорять у Донецькій, Луганській, Дніпропетровській, Львівській областях. В законопроекті пропонується шляхом внесення відповідних змін до гірничого закону розширити коло осіб, які мають право на безоплатне отримання вугілля на побутові потреби за рахунок підприємств з видобутку вугілля. І це абсолютно нормально. Це необхідно робити. Тому наша фракція буде підтримувати цей законопроект.
Шановні народні депутати! Тепер послухаємо позицію уряду. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Міністерство соціальної політики вважало б за доцільне підтримати даний законопроект, якби тут було чітко визначено, що це стосується виключно вдів, а не сім’ї. Бо поняття сім’я досить широке. І ми не вважаємо, що необхідно забезпечувати молодих працьовитих таким чином. Дякую.
Так, будь ласка, Володимир Ландік, уточнення.
Дякую за поправку. Ми можемо прийняти у першому читанні. А в другому ми замінимо слово сім’я на вдова. Имелась в виду, конечно же, вдова. И ко мне, и к любому депутату, который работает в угольных регионах, обращаються по этому вопросу. Но там же затронут еще один очень важный вопрос. Те шахты, которые на реструктуризации, те, которые закрылись, на банкротстве и так дальше. Ведь это категория людей, причем пожилого, очень пожилого, возраста, выпало полностью. Им всем давно за семьдесят, их не так много, но их вообще не обеспечивает углем страна, никаким, нигде и никак. Вот это же тоже очень серьезный фактор. Поэтому я считаю, что этот законопроект очень важен и, тем более, мы найдем деньги со следующего года. Спасибо за внимание.
Дякую. Шановні колеги, пропозиції і позиції зрозумілі. Я ставлю на голосування рішення комітету на розгляд Верховної Ради, а саме: про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до статті 43 та статті 48 "Гірничого кодексу України" [[щодо забезпечення соціальних прав сімей померлих пенсіонерів, які отримують пенсії у зв’язку із втратою годувальника]] з урахуванням того, що слово "сімей" ми замінимо на слово "вдів", так, при підготовці до другого читання. Реєстраційний номер 7439. Прошу, голосуйте. [[13:28:48]] За-254 Рішення прийнято. Шановні колеги. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 177, "БЮТ – "Батьківщина" – 0, "Наша Україна – Народна самооборона" – 5, комуністів – 25, "Реформи заради майбутнього" – 20, Народна Партія – 20, позафракційні – 7. Шановні народні депутати! Кабінет Міністрів звернувся до Верховної Ради України з проханням повернути на доопрацювання проект Закону України "Про заходи щодо законодавчого забезпечення реформування пенсійної системи України". Оскільки ми його включили до порядку денного до розгляду, а тепер Кабінет Міністрів, після обговорення, дискусій, пропонує, щоб їм повернули цей законопроект, нам треба прийняти відповідне рішення Верховної Ради України. Тому, я ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України про відкликання проекту Закону України "Про заходи щодо законодавчого забезпечення реформування пенсійної системи". Прошу голосувати. [[13:30:10]] За-257 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 179, "БЮТ – "Батьківщина" – 0, "Наша Україна – Народна самооборона" – 5, комуністів – 25, "Реформи заради майбутнього" – 20, Народна Партія – 20, позафракційні – 8. Але судячи з усього, епопея з цим законопроектом ще не завершена. Ви розумієте, про що йдеться. Шановні народні депутати, оголошую до розгляду проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про основи соціальної захищеності інвалідів в Україні" [[щодо захисту інвалідів першої групи]] [[реєстраційний номер 4747]]. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. Автор пропонує зняти? Одну хвилиночку, голосування відмініть. Будь ласка, Геннадій Самофалов, мікрофон.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, закон, конечно, очень нужен и важен, но, к сожалению, его нужно сегодня доработать с бюджетным комитетом, потому что там есть серьезные нагрузки на бюджет. Поэтому просил бы его отложить рассмотрение. Спасибо.
Відкласти розгляд чи зняти з розгляду? Я ставлю на голосування пропозицію про зняття з розгляду проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про основи соціальної захищеності інвалідів в Україні" [[щодо захисту інвалідів першої групи]] [[реєстраційний номер 4747]]. Прошу голосувати. [[13:32:06]] За-224 Шановні колеги, тепер у нас залишилось розглядати цей законопроект. Ну, давайте таким чином зараз поступимо. Оскільки є рішення комітету, щоб не тратити час, я поставлю на голосування прийняття за основу. Якщо Верховна Рада прийме, значить за основу; якщо ні, то він буде вважатись відхиленим. Так будемо доповідати чи зразу ставимо на голосування? Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту закону [[реєстраційний номер 4747]]. [[13:33:05]] За-53 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Оголошую до розгляду проекту Закону про внесення змін до Кодексу адміністративного судочинства України [[щодо визначення підсудності адміністративних справ]] [[реєстраційний номер 7192]]. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. Так, поки ви голосуєте, оголошую доповідача – народний депутат України Еліна Вікторівна Шишкіна і співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань правосуддя Юлія Володимирівна Льовочкіна. [[13:33:39]] За-223 Рішення прийнято. Будь ласка.
Шановний головуючий, шановні колеги! Метою законопроекту номер 7192 є узгодити "Загальні положення" Кодексу адміністративного судочинства України зі змінами, які були внесені Верховною Радою України до КАСУ у 2009-2010 роках. Для цього я пропоную внести відповідні зміни до статей 17, 18 і 20 Кодексу адміністративного судочинства України. Пункт 3 частини третьої статті 17 КАСУ я пропоную доповнити словами: "у судовому порядку". Зазначу, що відповідно до статей 213-244 із позначкою 18 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено понад півсотні органів, які мають право притягати осіб до адміністративної відповідальності і накладати на них адміністративні стягнення. З усієї сукупності таких органів лише акти суду про накладення на правопорушників адміністративних стягнень не може бути оскарженим в порядку адміністративного судочинства. Для цього випадку законодавець встановив інстанційний порядок оскарження в межах системи судів загальної юрисдикції. Сенсом всієї частини третьої статті 17 КАСУ є припис про те, які саме спори із суб’єктом владних повноважень, що породжені їх владною діяльністю, не можуть бути предметом розгляду в порядку адміністративного судочинства. В цій нормі йдеться не про те, які справи заборонено розглядати адміністративному суду за каральної ініціативою влади, а про те, стосовно яких до нього звернень від народу він не може відкривати впровадження, тобто адміністративному суду заборонено реагувати на такі звернення шляхом відкриття справи. Саме тому суть концепції норми пункту 3 частини 3 статті 17 КАСУ спрямовано на застереження можливим в адміністративному судочинстві позивачам не звертатися із подібними претензіями до адміністративного суду, тобто тут витримано таку ж логіку, яку законодавець запровадив у пункту 2 частини 3 статті 17 КАСУ. Верховна Рада України, вносячи зміни до КАСУ впродовж 9-го, 10-го років, надала апеляційним адміністративним судам додатково таке повноваження, як розгляд справ у першій інстанції. Проте, стаття 18, яка визначає предметну підсудність адміністративних судів для розгляду справ у першій інстанції, не було.
Да, будь ласка.
не було доповнено вказівкою на те, що апеляційні адміністративні суди є також судами першої інстанції, що не узгоджується з доктринальними вимогами щодо підготовки і розробки нормативно-правових актів. Тому пропоную статтю 18 доповнити новою частиною 4, а також привести її положення у відповідність до статті 173 КАСУ, доповнивши частину 1-у пунктом 5-м. З цією з метою мають бути внесені зміни до статті 20 Кодексу адміністративного судочинства, якими передбачено, що апеляційні адміністративні суди вирішують адміністративні справи як суди першої інстанції. Прошу Верховну Раду підтримати вказаний законопроект у першому читанні. Дякую.
Дякую вам також. Сідайте, будь ласка. Дмитро Притика від комітету. будь ласка, заключення комітету.
Шановні народні депутати! Комітет Верховної Ради України з питань правосуддя розглянув на своєму засіданні проект Закону про внесення змін до Кодексу адміністративного судочинства України [[щодо визначення підсудності адміністративних справ]], внесений народним депутатом України Евеліною Шишкіною. Завданням законопроекту є приведення положень Кодексу адміністративного судочинства України у відповідність до змін, які були внесені Верховною Радою України до цього кодексу у 2009, 2010 роках стосовно унормування положень Кодексу про адміністративні правопорушення та Кодексу адміністративного судочинства України щодо вирішення спорів про накладання адміністративних стягнень, а також щодо повноважень апеляційних адміністративних судів розглядати адміністративні справи в окремих категоріях суди першої інстанції. Слід зазначити, що пропозиція: доповнити пункт третій частини третьої статті 17 КАСУ словами "в судовому порядку" викликає заперечення. У разі реалізації цієї пропозиції зі змісту КАСУ випливатиме, що юрисдикція адміністративних судів буде поширюватися на публічно-правові справи про накладення адміністративних стягнень в судовому порядку. З огляду на зазначене, пункт перший розділу першого проекту доцільно вилучити. На думку вищого адміністративного суду України запропонованого в проекті закону редакції нової частини четвертої статті 18 КАСУ є невдалою та чітко не визначає предметну підсудність адміністративних справ апеляційним, адміністративним судам. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України рекомендує: за результатами розгляду в першому читанні законопроект прийняти за основу з урахування висловлених зауважень і пропозицій. Комітет також прийняв рішення: рекомендувати Верховній Раді України законопроект номер 7192 прийняти в першому читанні за основу. Прошу підтримати.
Так. Дякую вам. Шановні колеги, хто буде виступати, запишіться, будь ласка, якщо є такі бажаючі. Так, будь ласка, прізвища виведіть на інформаційне табло. Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів.
Шановні колеги, якби цей законопроект розглядався за повною процедурою, можна було б задати запитання, може б наступила якась ясність, но поки що я зробив для себе такий висновок, і пані Еліна не мала можливість, напевно, дати відповідь на ці запитання, і в нас таке виникло, як з попереднім законопроектом, коли ми три чи чотири рази поверталися, аби зрозуміти, що мова йде про вдів тих шахтарів, котрих немає в живих. У даному випадку виникає така якась суперечлива тенденція, виявляється, ну, ніби я так зрозумів, що адміністративні суди мають розглядати в першій інстанції всі питання щодо адміністративних стягнень, хоча адміністративні суди розглядають скарги, оскарження на накладені всі адміністративні стягнення. Тоді не зрозуміла логіка взагалі цього законопроекту, і про що ми хотіли, чого ми хотіли досягнути. Мені здається, що в даному випадку більш чіткішою позицією мала б бути позиція профільного комітету. Ну, але на сьогоднішній день у тому вигляді, як я його читав, як я його зрозумів і почув з виступу на трибуні, цей законопроект потрібно відправити на доопрацювання з тим, аби у послідуючому був внесений проект Закону, де чітко визначена проблематика КАСУ, і про що ми, власне кажучи, говоримо і чого ми намагаємося досягнути. Дякую.
Так, шановні народні депутати, від фракції Еліна Шишкіна, будь ласка. Одна хвилина, мікрофон.
Так, дякую. Я зазначу попередньому доповідачу, що виходячи з тексту зауважень Головного науково-експертного управління, так, як воно розуміє положення пункту третього частини третьої статті 17 КАСУ як застереження від розгляду в адміністративному суді справ про притягнення осіб до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення. Я хочу зазначити, що у цьому саме і є помилковість, у праворозумінні, я зазначу, оскільки тут ще немає спору з владою, а є застосування каральної дії влади проти людини. В основі ж конфліктів, які мають бути розв’язані у порядку адміністративного судочинства є право на оскарження дій влади. Я своїм законопроектом пропоную, щоб юрисдикція адміністративних судів не поширювалася на публічно-правові справи щодо накладення адміністративних стягнень, які були здійснені у судовому порядку. Перш за все. Тобто, щоб людина, яку, наприклад, затримали адміністративно, не мала права звертатися до Адміністративного суду, а зверталася до суду звичайної юрисдикції. Дякую.
Так, шановні колеги, обговорення питання завершено. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління дотримується такої ж думки. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Кодексу адміністративного судочинства [[щодо визначення підсудності адміністративних справ]] [[реєстраційний номер 7192]]. Прошу голосувати. [[13:42:19]] За-55 Рішення не прийнято. Давайте проголосуємо тоді пропозицію про повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання, якщо немає заперечень. Прошу голосувати. [[13:42:47]] За-50 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шкода. Шановні народні депутати, оголошую до розгляду проекту Закону про внесення змін до Кодексу адміністративного судочинства України [[щодо строків звернення до суду]]. Доповідач – народний депутат України Олена Юріївна Шустік. Співдоповідач – голова підкомітету Дмитро Притика. Пропозиція звучала за скороченою процедурою. Я ставлю її на голосування. Прошу голосувати. [[13:43:33]] За-209 Рішення прийнято. Будь ласка, Олено Юріївно.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, шановні теле- і радіоглядачі! Так звана судова реформа скоротила строк звернення до адміністративного суду до 6 місяців, чим суттєво звузила процесуальні права заявників та можливості судового захисту. Нагадаю, що це грубе порушення 22 статті Конституції України. Тому законопроект пропонує повернути річний строк в адміністративному судочинстві та встановити спеціальний строк у 3 роки для звернення до суду у справах найболючіших про обчислення, призначення, перерахунок, одержання пенсійних виплат, виплат та пільг дітям війни тощо. У такий спосіб покращиться доступ до правосуддя найменш соціально захищених громадян і буде позбавлений зайвої судової тяганини. Зараз люди змушені кожні півроку йти до суду, щоб вибороти гарантовані державою виплати. Лише за минулий рік у суди першої інстанції надійшло близько 700 тисяч соціальних справ. Це майже 30 відсотків від загальної кількості і більше 250 тисяч – в апеляцію. Що становить аж 66 відсотків від всіх апеляційних скарг. Я прошу вашу увагу звернути на ці цифри. Шановні колеги! Встановивши трирічний строк для звернення до суду в соціальних спорах, ми зробимо величезну послугу не лише людям, а зменшимо навантаження на суди в шість разів. Нагадаю, що до рішення КСУ від 9 вересня минулого року громадяни зверталися до суду в межах трирічного строку в порядку цивільного судочинства. Тому пропонується внести відповідні зміни до Перехідних положень КАСУ і встановити, що фізичні особи права, свободи та інтереси, яких були порушені в період з 10 березня 2010 року до 9 вересня 2010 року мають так само право на звернення до адміністративного суду протягом трьох років. Скажу, що Комітет з питань правосуддя, у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів, з питань соціальної політики та праці, Науково-експертне управління пропонують прийняти законопроект за основу. Дякую за увагу і прошу підтримати.
Дякуємо вам також, сідайте, будь ласка. Дмитро Микитович Притика, прошу вас, щодо рішення комітету надати інформацію.
Шановні народні депутати! Комітет Верховної Ради України з питань правосуддя розглянув на своєму засіданні проект Закону про внесення змін до Кодексу адміністративного судочинства України [[щодо строків звернення до суду]] внесений народними депутатами України Шустік та Соболєвим. Законопроект підготовлено з метою забезпечення ефективного судового захисту прав, свобод та інтересів осіб, оптимізації роботи судів, економії бюджетних коштів на розгляд справ, зокрема пропонується збільшити строки для звернення громадян до адміністративного суду за захистом своїх справ з шести місяців до року від того як особа змогла дізнатися про порушення своїх прав. Також пропонується встановити трирічний строк для звернення до адміністративного суду позивача у спорах пов’язаних з соціальними виплатами. На думку Вищого адміністративного суду України необхідністю в збільшення до трирічного строку для звернення до адміністративного суду позивача у спорах пов’язаних з соціальними виплатами немає. Головне науково-експертне управління апарату Верховної Ради України пропонує за результатами розгляду в першому читанні законопроект прийняти за основу, з врахуванням висловлених зауважень. Розглянувши поданий законопроект, експертні висновки, комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України проект Закону про внесення змін до Кодексу адміністративного судочинства України [[щодо строків звернення до суду]] прийняти в першому читанні за основу. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Шановні колеги, хто буде виступати запишіться, будь ласка. Прізвища народних депутатів прошу вивести. Сорочинська-Кириленко депутатська група "Реформи заради майбутнього".
Прошу передати слово Задирко Геннадію із групи "Реформи заради майбутнього".
Дякую. Депутатська група "Реформи заради майбутнього", Геннадій Задирко, Миколаївщина. Дуже слушний законопроект, він дає можливість людям захищати себе в судах. Так сталося, що судова реформа обмежила їх права і замість навіть того, що було до судової реформи, рік люди могли звертатися до суду, то сьогодні їх обмежили часом на шість місяців. Тому ми підтримуємо, депутатська група підтримує цей законопроект і вважаємо, що він доцільний. Повернення громадянам права звертатися до адміністративного суду за захистом своїх прав, свобод і інтересів впродовж одного року, як це було передбачено до 2010 року. А також ми підтримуємо трьохрічний термін стосовно захисту своїх соціальних прав. Ми розуміємо, що були певні обмеження і досить логічно було виписано автором законопроекту той пункт, що свободи і інтереси, які порушені в період з 10 березня 2010 року по 9 вересня 2010 року теж підпадають під цю норму закону. Ми будемо підтримувати цей законопроект як соціальний. Дякуємо.
Олександр Стоян, фракція Партії регіонів.
Фракція Партії регіонів. Шановні колеги, дійсно Олена Юріївна попрацювала добре, зробила певні зміни до Кодексу адміністративного судочинства, вона бачить в чому є проблеми, бачимо і ми як політична сила, що дійсно закон треба регулювати. Але одне питання, шановні колеги, якщо опозиція хотіла б щоб цей закон працював, де вони є в залі, чому вони нагружають нас роботою, ми даємо закони, а ви за нас голосуйте. Мабуть, їм не цікавий цей закон, мабуть, він не потрібен, мабуть, це просто політичний закон. Тому я скажу відверто, ми то може і проголосуємо, а може і ні, тому що ми не можемо весь ас за них працювати Володимире Михайловичу. Треба розібратися, чому люди приходять зранку розписуються. Це якби вчитель прийшов би в школу, розписався і сказав би: "Діти, уроки закінчені". І пішов би, а ввечері пішов би за заробітною платою. Якщо їх немає, проведіть реєстрацію, дайте певну оцінку цим людям, які не хочуть працювати. Тому прикро, що від опозиції вносяться нормальні закони, опозиція за них не голосує. І ми бачимо так по всім параметрам і далі ідуть закони, які взагалі нікому не потрібні. Їм потрібна гола політика, то нехай ідуть десь пікетують, але ж дадуть можливість нормально працювати. І ще одне, Володимире Михайловичу. Я дивлюсь, у нас залишилось 2-3 закони, може б ми уже без перерви попрацювали і зробили б після обіду роботу в комітетах. Але виборці повинні зрозуміти, чому так ми плідно працюємо. Тому що в залі, вибачте за слово, немає "бузи", ніхто не "бузить". Подають закони, обговорюємо, серйозні закони, важливі для держави, голосуємо спільно з розумінням і без опозиції, бачите, можемо обійтись. Але прикро, що опозиція не має своєї думки, не вносить її і ні за які закони не голосує, я прошу це врахувати, дякую.
Дякую. Шановні колеги, в демократичній державі і демократичному суспільстві без опозиції аж ніяк не можна обійтись, це по-перше.
Ну будуть завтра. Це, по-перше. По-друге, шановні колеги, у нас є що робити на вечірньому засіданні, на ранковому засіданні ми включили до порядку денного ряд законопроектів, які підготовлені до розгляду. Серед них законопроект про уряд Автономії, ряд інших і нам потрібно прийняти буде відповідні рішення, тим паче, що 3 червня відбудеться засідання ради регіонів. І ми на цьому засіданні мусимо сказати, що зі свого боку Верховна Рада України робить все необхідне для того, щоб забезпечити динамічний розвиток Криму. Шановні народні депутати, повертаємося до розгляду законодавчої ініціативи нашої колеги Шустік Олени Юріївни. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу, а Головне науково-експертне управління такої ж дотримується думки. Разом з тим, фракція комуністичної партії України має право на виступ. Будь ласка, Валентин Григорович Матвєєв.
Я дякую, Володимире Михайловичу! Шановні колеги, внесений Оленою Юріївною Шустік законопроект, ми бачимо, що дійсно спрямований на забезпечення більш ефективного судового захисту прав, свободи інтересів осіб. Тим більше зараз, коли ми уже вступили в ту стадію активного виконання нового, найновішого Закону про судоустрій, який має, на превеликий жаль, дуже і дуже великі вади. Що пропонується? А пропонується установити річний строк, а нині він становить шість місяців, звернення до адміністративного суду за захистом своїх прав наших громадян. І з цим ми стикаємося з необхідністю введення цієї норми повсякденно. До нас звертається маса людей. Тому фракція комуністів буде підтримувати зазначений законопроект. Він відповідає.
Будь ласка, завершили, все, да? Дякую. Шановні народні депутати, отже, я повертаюся до того, що комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління дотримається аналогічної думки. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту про внесення змін до Кодексу адміністративного судочинства України [[щодо строків звернення до суду]] [[реєстраційний номер 7467]]. Прошу голосувати. [[13:54:00]] За-51 Рішення не прийнято. Я ставлю на голосування про повернення законопроекту суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. [[реєстраційний номер 7467]] [[13:54:26]] За-226 Рішення прийнято. Шановні колеги, давайте коротко розглянемо ще один законопроект. Тут автор і доповідач Дмитро Микитович Притика. Це проект Закону про внесення змін до статті 19 Господарського процесуального кодексу України [[щодо процесуального статуту судді]] [[реєстраційний номер 7492]]. Давайте за скороченою процедурою його розглянемо. [[13:55:05]] За-218 Рішення прийнято. Так, будь ласка, Дмитро Микитович.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, метою законопроекту є приведення положень статті 19 Господарсько-процесуального кодексу України у відповідність до чинного законодавства України. В чинній редакції статті зазначено, що процесуальний статус судді визначається Законом України "Про господарські суди", тоді як у зв’язку з прийняттям Закону України "Про судоустрій України", 2002 рік, зазначений вище законопроект, закон, тобто закон "Про господарські суди" втратив чинність. Прийнятий Верховною Радою України 7 липня 2010 року Закон України "Про судоустрій і статус суддів" визнав такими, що втратили чинність, закони України "Про судоустрій України" і "Про статус суддів" 2002 року. Тому проектом пропонується внести зміни до статті 19 Господарсько-процесуального кодексу України і встановити, що процесуальний статус судді визначається тільки Законом України "Про судоустрій і статус суддів". Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України вважає, що проект може бути прийнятий. Враховуючи, що була по суті допущена технічна помилка, комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді України проект Закону України про внесення змін до статті 19 Господарсько-процесуального кодексу України щодо процесуального статусу судді прийняти за основу та в цілому як закон. Тут, дійсно, нема чого ні обговорювати, ні., це технічна помилка при верстці закону, Господарсько-процесуального кодексу. Прошу підтримати.
Шановні народні депутати, хто наполягає на виступі? Якщо хтось наполягає, то запишіться, будь ласка. Перевіримо. Так, прошу прізвища народних депутатів. Тарас Чорновіл, будь ласка, група "Реформи заради майбутнього".
Ну, єдине, дуже коротко і просто. Депутатська група «Реформи заради майбутнього» пропонує приймати законопроект в цілому, без розділення на перше і друге читання. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати! Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до статті 19 Господарського процесуального кодексу України [[щодо процесуального статусу судді]] [[реєстраційний номер 7492]]. За основу. [[13:57:48]] За-248 Рішення прийнято. Шановні колеги! Оскільки є заперечення, то ми не можемо приймати в цілому. Ні, Тарас Чорновіл заперечує. [[Шум у залі]] Так, хто заперечує? Немає. Тоді я ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту Закону про внесення змін до статті 19 Господарського процесуального кодексу України [[щодо процесуального статусу судді]] як закону. Реєстраційний номер 7492. [[13:58:36]] За-255 Закон прийнято. Шановні колеги, о 16 годині ми завершимо розгляд законопроектів, у нас їх 4 залишилось, які визначені розкладом. А потім перейдемо до розгляду законопроектів, щодо яких ми прийняли вранці позитивне рішення про включення до порядку денного. Зараз я скажу, які це законопроекти. Це номери: 8191, 8318, 8488, 8175 і так далі, і тому подібне. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Ми продовжимо роботу у пленарному режимі о 16 годині.