Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Pričenjam z nadaljevanjem 31. seje Državnega zbora Republike Slovenije. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Franc [[Feri]] Horvat, Rudolf Petan, Miran Potrč, Jakob Presečnik do 14. ure, Anton Rop in gospa Majda Širca. Prehajamo na 16.A TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ODLOKA O RAZPISU ZAKONODAJNEGA REFERENDUMA O ZAKONU O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O LASTNINSKEM PREOBLIKOVANJU ZAVAROVALNIC. Predlog odloka je v obravnavo zboru predložil Odbor za finance in monetarno politiko. Besedo dajem predsedniku odbora gospodu Bojanu Starmanu za dopolnilno obrazložitev predloga odloka. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Prav lepo pozdravljam vse skupaj. Odbor za finance in monetarno politiko je na svoji 31. nujni seji dne, 21.9.2007, kot matično delovno telo obravnaval zahtevo Državnega sveta Republike Slovenije za razpis zakonodajnega referenduma o zakonu o spremembah in dopolnitvah zakona o lastninskem preoblikovanju zavarovalnic ter na podlagi 169a. člena in 171. člena Poslovnika Državnega zbora sprejel predlog odloka o razpisu zakonodajnega referenduma o zakonu o spremembah in dopolnitvah zakona o lastninskem preoblikovanju zavarovalnic in ga predlaga Državnemu zboru v sprejem. Ker je odlok kratek, bi ga še enkrat prebral, da vemo, kakšen izgleda. Na podlagi zahteve Državnega sveta Republike Slovenije, ki jo je Državni zbor prejel 18. septembra 2007, se razpiše zakonodajni referendum o potrditvi zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o lastninskem preoblikovanju zavarovalnic, ki ga je Državni zbor sprejel 11. septembra 2007. 2. člen. Vprašanje, ki se daje na referendum, se glasi: Ali ste za to, da se uveljavi zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o lastninskem preoblikovanju zavarovalnic, ki ga je sprejel Državni zbor Republike Slovenije na seji 11. septembra 2007? 3. člen, za dan razpisa referenduma, s katerim začnejo teči roki za opravila, ki so potrebna za izvedbo referenduma, se določi 28. september 2007. Člen 4. Glasovanje na referendumu se izvede v nedeljo, 11. novembra 2007. Peta točka. Ta odlok začne veljati naslednji dan po objavi v Uradnem listu Republike Slovenije. Odbor predlaga, da Državni zbor ta odlok sprejme. Hvala lepa.
Hvala. Besedo dajem predstavniku Vlade za obrazložitev dodatnega mnenja. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovane poslanke in poslanci! Kot vam je znano, je Državni svet Republike Slovenije dne, 18.9.2007, sprejel zahtevo za razpis naknadnega zakonodajnega referenduma o Zakonu o spremembah in dopolnitvah zakona o lastninskem preoblikovanju zavarovalnic - ZLPZ1A. Dovolite mi, da najprej spregovorim nekaj stavkov o namenih, ki so vodili Vlado pri pripravi zakona. Z namenom uresničitve cilja gospodarskih in socialnih reform ter z namenom povečanja blaginje v Sloveniji je Vlada Republike Slovenije v sklopu ukrepov za privatizacijo in razvoj finančnega sistema na svoji 84. seji sprejela sklep, v katerem je potrdila predlog načina umika države iz gospodarskih družb, v katerih je država posredna lastnica preko kapitalske družbe oziroma odškodninske družbe. Za dosego cilja uspešne privatizacije Zavarovalnice Triglav ter z namenom uresničevanja navedenega sklepa je Vlada Republike Slovenije za ureditev lastniških razmerij v Zavarovalnici Triglav predlagala Državnemu zboru sprejetje novele zakona o lastninskem preoblikovanju zavarovalnic, ki jo je Državni zbor tudi sprejel. Zakonsko ureditev vprašanja Zavarovalnice Triglav sta poskušala najti že dva finančna ministra, moja predhodnika, vendar končne rešitve nista predložila v zakonodajni postopek. Zakaj? To je preverjala tudi ta komisija, ki je v imenu Vlade za Vlado delovala na uresničevanju tega projekta. Izhodišče zakona, ki ga je Vlada predlagala in ta Državni zbor tudi sprejel, sta bili na ugotovitvah te svetovalne skupine za dokončanje lastninjenja Zavarovalnice Triglav, da identifikacija fizičnih oseb, upravičencev do dela nenominiranega kapitala zavarovalnice ni mogoča. Svetovalna skupina je to ugotovitev utemeljila in s tem tudi potrdila mnenje mojih predhodnikov na sledeči način: nezmožnost in dolgotrajnost izvedbe več kot 750 tisoč posameznih postopkov ugotavljanja upravičenosti z dejstvom, da je zaradi časovne oddaljenosti oteženo dokazovanje upravičenosti, z željo izogniti se dolgotrajnim sodnim postopkom, ki bi verjetno sledili odločitvam o neupravičenosti posameznika do deleža ter končno tudi z dejstvom, da obseg upravičenja posameznega upravičenca ne bi opravičeval stroškov izvedbe postopka, saj bi stroški postopka po pričakovanjih presegli pričakovano vrednost deleža, ki ga posamezen upravičenec - fizična oseba na ta način pridobil. Zakon, ki ga je sprejel Državni zbor, torej sledi ciljem privatizacije, kot izhajajo iz poročila svetovalne skupine. Ti cilji so določitev znanih lastnikov, kar bo omogočilo učinkovito upravljanje zavarovalnice in vzpostavitev takšne lastniške strukture, ki bo delovala v smeri dolgoročnega razvoja zavarovalnice. Svetovalna skupina je priporočila, da Zavarovalnica Triglav ohrani vpliv države in pravnih oseb javnega prava na upravljanje zavarovalnice ter da se zagotovi, da bo koristi iz vrednosti kapitala zavarovalnice, ki ustreza deležem teh zavarovancev in fizičnih oseb, v nenominiranem kapitalu zavarovalnice užival tak krog upravičencev, ki bo čimbolj ustrezal širokemu deležu zavarovancev, ki jih je v letu 1990 imela zavarovalnica oziroma njene pravne prednice. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o lastninskem preoblikovanju zavarovalnic tem cilje v celoti sledi, saj omogoča, da to vlogo opravi kapitalska družba. Torej, kot je bilo že uvodoma rečeno, je Državni svet Republike Slovenije, dne, 18.9.2007, sprejel zahtevo za razpis naknadnega zakonodajnega referenduma o pravkar predstavljenem zakonu o spremembah in dopolnitvah zakona o lastninskem preoblikovanju zavarovalnic. O predlogu odloka o razpisu zakonodajnega referenduma je 21.9. odločalo matično delovno telo. To je Odbor za finance in monetarno politiko. Odbor, kot smo že slišali, predlaga, da se kot datum razpisa referenduma šteje 28.9.2007. Kot dan glasovanja pa se določi 11. november 2007. Dovolite mi, da pojasnim še mnenje Vlade do predloga odloka o razpisu zakonodajnega referenduma. Z navedenimi predlogi datumov se strinjamo, saj je združitev odločanja o referendumskem vprašanju Državnega sveta z morebitnim - poudarjam - drugim krogom predsedniških volitev smiselna in skladna z načelom ekonomičnosti. Skladno z navedenim podpiramo predlog odloka o razpisu naknadnega zakonodajnega referenduma, kot ga je predlagal Odbor za finance in monetarno politiko. Hvala lepa.
Hvala gospodu ministru. Preden preidemo na razpravo, bi vas rad opozoril, da predmet razprave oziroma točke dnevnega reda ni zakon, ni vsebina zakona. Da tudi ni vsebina referendumskega vprašanja. Kajti referendumsko vprašanje je določil Državni svet. Tudi ni razprava o motivih, ki so botrovali odločitvi Državnega sveta za referendum. V bistvu je razprava samo o možnih datumih za razpis referenduma in izvedbo referenduma. In pa, če kdo meni, da bi z odložitvijo uveljavitve zakona ali zaradi zavrnitve zakona lahko nastale protiustavne posledice in bi tak predlog dal Državnemu zboru, bi lahko o tem razpravljal. Sicer pa bi prosil, da se držite ustaljene prakse, da govorimo o točki dnevnega reda. V kolikor bodo odstopanja, bom opozoril govornika in ga prosil, da se drži dnevnega reda. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Cvikl, imate proceduralni predlog. Izvolite. Samo prosim, ne zlorabljati Poslovnika v tej točki.
Predsednik, jaz se z vašo proceduralno navedbo popolnoma strinjam. Edino ne razumem tega, zakaj ste jo predstavili šele potem, ko je minister [[...]]
Proceduralni predlog. Prosim, gospod Cvikl.
Moj proceduralni predlog, da v skladu s tem, kar ste povedali, ministra opozorite, da ni sledil vsebini točke dnevnega reda.
To ni predlog. Ne bom ga dal na glasovanje. Besedo dajem Jakobu Presečniku. [[Ga ni.]] Se odpoveduje. Gospod Matej Lahovnik bo predstavil stališče Poslanske skupine nepovezanih poslancev.
Hvala lepa. V skladu z nagovorom na kolegiju je prav, da povemo, da v naši Poslanski skupini Zares menimo,da je najpomembnejše, da bi bil ta referendum razpisan na dan, ko bomo imeli v Sloveniji tudi predsedniške volitve. Ker ocenjujemo, da bomo na ta način privarčevali okoli dva in pol milijona evrov. In menimo, da je najbolj racionalno, da se v takšnih primerih razpis referenduma združi z že razpisanimi volitvami oziroma s pričakovanimi volitvami, ki bodo slej ko prej nekje 11. novembra oziroma ko bo drugi krog predsedniških volitev. Ocenjujemo sicer, da bi bilo mogoče postopati tudi drugače. Zato sem sam kot vodja Poslanske skupine Zares v prejšnjem tednu dal pobudo, da bi na izredni seji Državnega zbora odločili, da bi bil razpisan referendum na dan prvega kroga predsedniških volitev. Ampak ker ocenjujejo, da nam slej ko prej drugi krog ne uide in bo zagotovo razpisan, je tudi ta možnost racionalna. Tako, da kar se da znižamo stroške administracije državni upravi. Zato načeloma takšno odločitev tudi podpiramo.
Hvala. Gospod Sašo Peče bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke.
Spoštovani prisotni! V Slovenski nacionalni stranki smo ob obravnavi tega referendumskega vprašanja te točke pogledali arhiv Državnega zbora in arhiv dokumentacije Vlade Republike Slovenije, in sicer v iskanju dolžniško upniških razmerij. Prepričani smo oziroma vemo in iz našega pregleda sledi, da kadarkoli se država pojavi v vlogi upnika in v vlogi dolžnika državljana ali državljanke Republike Slovenije, je to razmerje izjemno jasno. Glasi se: "Državljan mora plačati." Stop. Ni važno, kako se bo prišlo do temeljev tega. Ampak dejstvo je, da vedno v okviru teh razmerij bo državljan moral plačati. Tokrat je situacija drugačna. Ministrstvo nam govori, ministrstvo nas [[....]]
Gospod Peče mislim, da sem bil dovolj razumljiv pri uvodni zahtevi, da se držimo dnevnega reda.
Gospod predsednik, ste bili dovolj jasni, ampak osebno sem ocenil, da pravico, ki ste jo dopustili ministru kot gostu [[...]]
Vaša ocena, gospod Peče, ni tukaj odločilna. Prosim, da se držite dnevnega reda. Drugi opomin.
Mislim, da ni korektno, da Vladi Republike Slovenije dopuščate razpravo o vsebini, poslancem in poslankam pa ne. Ampak pustimo to, da bodo ocenili drugi. Iz tega naslova lahko povem samo to, da se v okviru Nacionalne stranke strinjamo, da se dnevi za izvedbo referenduma podvajajo oziroma da se opravijo istočasno kot druga volilna opravila - v našem primeru predsedniških volitev. Rad pa bi poudaril, da se nam ob vsem tem dozdeva tudi da stroški, ki nastopajo, so v marsikaterem primeru prenapihnjeni. Dejansko gre za makroekonomski prenos oziroma selekcijo prenosa. Iz tega naslova - kot rečeno - bomo sam akt podprli. Še enkrat pa z obžalovanjem lahko samo rečem, da veljajo različna pravila v tej hiši. Hvala.
Hvala. Gospod Žnidaršič bo predstavil stališče oziroma gospod Rezman bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. No, jaz se bom držal opozorila z uvoda, naj ne govorimo o zakonu, ker tudi ni predmet današnje razprave. Ampak je predmet razprave samo odlok, ki govori o tem, kakšno vprašanje bo in kdaj se bo razpisal in kdaj se bo glasovalo. V Poslanski skupini DeSUS bomo podprli to legitimno pravico, da se izglasuje odlok. Pričakujemo, da bo rezultat razpisa referenduma takšen, kot si ga obeta predlagatelj Državni svet, da bodo ljudje odgovarjali z "ne" iz preprostega razloga, ker se ustvarja vtis, kot da bo potem 750.000 ljudi dobilo podarjenih 1000 in nekaj evrov. Rezultat je bolj ali manj pričakovan. Ampak kaj in kako bomo ravnali v prepričevanju ljudi, bo šele predmet razprav potem, ko bo ta odlok sprejet.
Hvala. Gospod Rudi Veršnik bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Hvala lepa. Lep pozdrav vsem prisotnim! Danes govorimo o Odloku razpisa zakonodajnega referenduma o Zakonu o spremembah in dopolnitvah zakona o lastninskem preoblikovanju zavarovalnic. Govorimo o razpisu potrditvenega referenduma, kar pomeni, da sprejeti Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o lastninskem preoblikovanju zavarovalnic z 11. septembra 2007 v primeru potrditve ne bi veljal. V Slovenski demokratski stranki smo nekje zadovoljni s tem, da je razpisan datum za 11. november 2007, ker nekako obstaja neka možnost drugega kroga predsedniških volitev, saj se bomo tako lahko izognili za nas nepotrebnim dodatnim stroškom za referendum. Odlok bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Miran Potrč bo predstavil stališče poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolegice in kolegi! Da ne bi kršil pravil, ki jih je postavil gospod predsednik, na kratko naslednje. Vsi pogoji, ki jih zahteva Zakon o referendumu in ljudski iniciativi za sprejem odloka, so izpolnjeni. To je tudi ugotovila Zakonodajno-pravna služba. Predlagatelj oziroma upravičeni za zahtevati referendum je Državni svet. Ta je odločitev sprejel. Sprejel jo je v potrebnem roku in pripravil je referendumsko vprašanje, ki je po spremembah in dopolnitvah zakona o referendumu, ki je ukinil predhodni zakonodajni referendum, edino mogoča. V poslanski skupini Socialnih demokratov podpiramo tudi predlog, da se referendum opravi 11. novembra. Se pravi skupaj z morebitnim drugim krogom volitev predsedniških, da se na ta način na en dan opravijo volitve, če bo drugi krog, in referendum o tem vprašanju in zagotovi tretjinske stroške, ne pa v celoti za samo izvedbo referenduma. Kar zadeva postopek, takšen kot je tekel v Državnem svetu, pa seveda naj rečem samo to, da pripravljeni predlog pač sledi opredelitvam, ki so bile tekom razprave podane in ki jih Državni zbor v končni odločitvi ni sprejemal. O tem bodo odločale državljanke in državljani. Kakršna bo njihova volja, takšna bo na koncu tudi odločitev. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Milan Petek bo predstavil stališče poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije. Prosim.
Lep pozdrav predsedniku, kolegom, kolegicam! Naj kot tisti, ki predstavljam stališče poslanskega kluba LDS, prav tako izrazim nestrinjanje s tem, da nam je predsednik Državnega zbora omejil možnost razprave. Ni pa tega storil z Vlado oziroma ministrom Bajukom. Mislim, da bi moral biti odnos do obeh strani enak. Ampak tako pač je. Izražam torej samo javno, da se s tem postopkom ne strinjamo. V našem klubu ni nobenega zadržka in nobene dileme do tega, da menimo, da jasno in glasno povemo, da se strinjamo tako z datumom razpisa oziroma referenduma in pa da se seveda strinjamo z vsebino vprašanja, ki ga referendum postavlja slovenski javnosti. To smo pravzaprav poudarjali tudi v svojih prejšnjih razpravah. To je rezultiralo z razpisom referenduma, ki ga v poslanskem klubu podpiramo. Odločitev Državnega sveta za zahtevo razpisa pa razumemo kot logično posledico načina dela vladajoče koalicije, ki ni želela prisluhniti nasprotnim argumentom. Še enkrat, poslanski klub, torej, vse postopke podpiram.
Hvala. Gospod Ciril Testen bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik, predstavniki Vlade, poslanke in poslanci! V poslanski skupini Nove Slovenije se strinjamo s predlaganim datumom. To je 11.11.2007 za razpis referenduma. Z združitvijo volitev v eventualnem drugem krogu predsedniških volitev in izvedbo referenduma bodo znižani visoki stroški, ki so sicer potrebni za izvedbo referenduma in bo s tem dosežena racionalizacija porabe javnih sredstev. Državni zbor mora na zahtevo Državnega sveta razpisati referendum. To je določba Ustave, Zakona o referendumu in ljudski iniciativi in tudi Poslovnika, ki ga v poslanski skupini Nove Slovenije spoštujemo. Odlok bomo podprli. Iskreno upamo, da pobuda za razpis referenduma ni še eden od poizkusov zadrževanja dokončnega lastninskega preoblikovanja Zavarovalnice Triglav in da bodo državljani in državljanke odločili v korist prebivalcev Slovenije. To je, podprli sprejeti zakon.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo poslank in poslancev. Gospod Rudi Veršnik, želite razpravljati? [[Ne.]] Gospod Bogdan Barovič, izvolite! Imate besedo.
Hvala. Referendum v imenu Slovenske nacionalne stranke, da, bom se zelo držal. Na žalost, referendum da. Referendum je posledica volje koalicije, ker ni sprejela veta Državnega sveta. Zato fino, odlično, da je 11.11., ker bo nekaj manj stroškov. Toda nekaj jih bo pa preveč, ker jih ne bi bilo treba. Hvala.
Hvala. Gospod Vili Rezman, želite razpravljati? [[Ne.]] Gospod Milan Cvikl. Imate besedo, izvolite.
Hvala lepa. Odlok je zelo jasen. V štirih elementih pove ključno zgodbo. Referendum razpisujemo zaradi zahteve Državnega sveta. Državni svet je uporabil svojo ustavno pravico, potem ko Državni zbor ni izglasoval oziroma je ponovno potrdil slab zakon, da seveda uporabljajo tudi skrajno možnost in zahtevajo zakonodajni referendum. Zakonodajni referendum o zakonu, ki spreminja nek zakon. Ta zakon, ki pa ga je v prejšnjem mandatu sprejel Državni zbor, pa je korektno po mnenju Državnega sveta, uredil preoblikovanje Zavarovalnice Triglav. Državni svet nas je nekajkrat opozoril v razpravi na Odboru za finance. V razpravi potem, ko smo dobili njihov predlog za veto, pa so bila ušesa koalicije gluha. Zato je skrajna možnost, ki jo imamo, da preko zahteve Državnega sveta kot Državni zbor odločimo o odloku z vprašanjem, ki je glede na Zakon o referendumu in ljudski iniciativi zelo jasno: Ali je torej prav, da se slab zakon uveljavi? Dobro, da bodo opravila za ta referendum začela teči že konec tega tedna. To je samo teden dni po tistem, ko se je začela kampanja za prvi krog predsedniških volitev. Ne zaradi tega, ker bi se morali predsedniški kandidati zelo odločati o tem vprašanju. Ampak zato, ker ljudje, ki bodo izbirali tega ali onega predsedniškega kandidata, in ljudje, ki bodo najverjetneje v drugem krogu predsedniških volitev hkrati odločali tudi o uveljavitvi zakona, ki je slab, se bodo pravzaprav odločali o tem, ali je prav. Citiram ministra: "Da se država na ta način umakne iz gospodarstva." Poudarjam, citiram ministra: "Državni svet v skladu s svojo zahtevo meni, da ni prav, da se država na ta način umakne iz gospodarstva." Zakaj? Zato, ker država z načinom umika iz gospodarstva najprej podržavlja, nacionalizira upravičenja 750 tisoč [[...]]
Gospod Cvikl [[...]]
Bom takoj.
[[...]]prosim držite se dnevnega reda.
Držim se zahteve Državnega sveta in držim se seveda točno tega vprašanja in vsebinskih razlogov zakaj je Državni svet opredelil to zahtevo. Se pravi, v času pred [[...]]
Gospod Cvikl, prosim [[....]]
[[...]]pred 11. novembrom bomo predvsem v dveh, treh tednih med prvim in drugim krogom imeli možnost, da zelo natančno pojasnimo ljudem ozadja tega referendumskega vprašanja. Mislim pa, da je seveda odgovor zelo enostaven. Če bodo ljudje seveda odgovorili "Da", da se uveljavi ta zakon [[....]]
Gospod Cvikl, en mesec boste imeli časa razpravljati v predvolilnem času o vseh teh vsebinah [[...]]
Gospod predsedujoči, gospod minister za finance [[...]]
[[...]]ki niso zdaj na dnevnem redu, ne obnašajte se tako pobalinsko. No, saj ste polnoleten. Gospa Žgajner Tavš, je ni [[..]]
Gospod predsednik, proceduralno prosim.
Gospod Aleš Gulič, ga ni.
Gospod predsednik.
Vzel sem vam mikrofon. Gospod Cvikl, usedite se.
Proceduralno.
Gospod Zmago Jelinčič, Vlada nima besede [[...]]
Proceduralno.
Zaključujem splošno razpravo in dajem besedo gospodu Cviklu za proceduralni predlog.
Hvala lepa. Gospod predsednik, hvala lepa, ker ste mi vzel besedo. Vendar vas moram opozoriti, da niste delovali v skladu s Poslovnikom. Niste mi dali prvega niti drugega opozorila. Niste napovedali, da mi boste vzeli besedo, ampak ste pobalinsko vi vzeli besedo.
Zloraba Poslovnika. Zopet, kar sem že navajen z vaše strani. Ker k predlogu odloka ni bilo vloženih amandmajev, bo zbor odločanje o predlogu odloka o razpisu zakonodajnega referenduma o Zakonu o spremembah in dopolnitvah zakona o lastninskem preoblikovanju zavarovalnic v skladu s časovnim potekom seje zbora opravil danes v okviru glasovanj pol ure po prekinjeni 2. točki dnevnega reda oziroma najkasneje ob 18.20. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA - DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O DRUŽBAH TVEGANEGA KAPITALA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Ker predstavnika Vlade še ni, sprašujem - je na poti - ali počakamo ali kdo želi, da počakamo predstavnika Vlade? Da. Potem prekinjam sejo za 10 minut in jo bomo nadaljevali čez 10 minut. To je ob 9.40.
Nadaljujemo se sejo Državnega zbora, in sicer z obravnavo 4. TOČKE DNEVNEGA REDA - PREDLOGA ZAKONA O DRUŽBAH TVEGANEGA KAPITALA. Besedo dajem predstavniku Vlade, mag. Tomažu Jeršiču, državnemu sekretarju za obrazložitev predloga zakona. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovane, spoštovani! Dovolite mi, da v parih besedah predstavim na kratko Zakon o družbah tveganega kapitala. Kot vemo, je tvegani kapital izredno pomemben vir finančnih sredstev za mala in pa srednje velika podjetja. Zagotavljanje teh ustreznih finančnih virov predstavlja eno naključnih ovir za boljši in hitrejši razvoj teh podjetij. Zato je ena od oblik financiranja teh novih podjetij tvegani kapital, ki predstavlja lastniško financiranje tehnoloških podjetij, ki zaradi hitrega in novega začetka na hitro potrebujejo ta sredstva in jih praviloma na trgu ne morejo dobiti. Kot vemo, v Sloveniji še vedno prevladujejo klasični dolžniški instrumenti financiranja. Pomen in obseg lastniških oblik financiranja, kot je tvegani kapital, pa ostaja razmeroma skromen. Po obsegu naložb tveganega kapitala smo na evropskem kot tudi v srednjeevropskem merilu na dnu lestvice. V primeru, da se kapital zagotavlja preko specializiranih finančnih institucij, to je družb tveganega kapitala, pa lahko pomeni tudi vir znanja, kako je z ekonomskega in pravnega vidika realizirati podjetniške ideje. Družbe tveganega kapitala lahko namreč podjetju, v katerega vlagajo tvegani kapital, nudijo tudi pomoč pri opravljanju oziroma svetovanju v zvezi z realizacijo podjetniške ideje. Pozneje pa se morajo obvezno s prodajo lastniškega deleža umakniti iz podjetja. Osnovni cilji zakona o družbah tveganega kapitala so definirati tvegani kapital in pojme, ki so povezani z lastniškimi financiranji, teh podjetij ter statusno-pravno opredeliti družbe tveganega kapitala. Zakon o družbah tveganega kapitala sledi opredelitvam tveganega kapitala s strani Evropske komisije in Evropskega združenja tveganega kapitala. Zakon predvideva, da bi bile družbe tveganega kapitala gospodarske družbe. V zvezi z upravljanjem družb tveganega kapitala, uveljavlja načelo zunanjega upravljanja družb tveganega kapitala. Družbo tveganega kapitala zastopa, vodi in opravlja vse njene posle druga gospodarska družba. Razlog za to je večja transparentnost poslovanja družbe tveganega kapitala, ki v pomenu tako za investitorja v družbi tveganega kapitala kot tudi za nadzor nad njim. Zakon predvideva minimalno vrednost lastniškega financiranja s tveganjem kapitala v višini 50 tisoč evrov. Nadalje, družba tveganega kapitala mora del sredstev, to je 50% svojih sredstev, minimalno nameniti za naložbe tveganja kapitala. Nadaljnjih 50% svojih sredstev mora družba tveganega kapitala nameniti za naložbe zasebnega lastniškega kapitala ali za posojila družbam, v katerih je udeležena s tveganim kapitalom. Z ostalimi sredstvi lahko družba razpolaga skladno s 6. členom novega zakona. Družba mora v svojem času in začetni fazi poslovanja doseči natančno strukturo naložb. V prvem letu je prosta teh omejitev. V nadaljnjem času pa se mora držati zakonskih predpisov. Še enkrat na koncu. Osnovni cilj družb tveganega kapitala je zagotoviti: hitrejše, transparentno in pa hitro financiranje družb, ki začenjajo svoje poslovanje in nadaljujejo svoje poslovanje z novimi tehnološkimi razvoji. Hvala lepa.
Hvala. Predlog zakona je obravnaval Odbor za gospodarstvo kot matično delovno telo. Prosim podpredsednika gospoda Vilija Rezmana, da predstavi poročilo odbora.
Hvala lepa, gospod predsednik. Gospod državni sekretar je predstavil vsebino zakona, o katerem je razpravljalo matično delovno telo. Torej Odbor za gospodarstvo. Povedati je treba, da sta tudi na tej razpravi sodelovala predstavnika ministrstva z ministrom samim na čelu. Sodelovali so tudi predstavniki Obrtne zbornice in Gospodarske zbornice in tudi Zakonodajno-pravna služba, ki je imela nekaj stališč oziroma pripomb na izvorni tekst, ki je bil predlagan s strani Vlade. Povedati je treba, da so bili pomisleki, ki jih je bilo moč zaslediti v stališčih Zakonodajno-pravne službe z amandmaji, ki so jih predlagale SDS, NSi, SLS in DeSUS, sanirani in da je bila Zakonodajno-pravna služba z amandmaji zadovoljna. Tisto, kar edino ni bilo upoštevano s strani predlogov Zakonodajno-pravne službe, so bili jezikovni popravki oziroma uveljavljanje raje tujih kot domačih izrazov. Ko je pojasnil gospod minister, zakaj, tako je bilo tudi to upoštevano. Nekaj razprave je teklo tudi o tem, ali je prav, da so omejene družbe tveganega kapitala izključno na domače poslovodstvo in na sedež v Republiki Sloveniji. Ampak, tudi to je minister branil, to stališče. Ostalo je torej nespremenjeno. Amandmaji, ki so bili predlagani s strani koalicijskih skupin, so bili sprejeti. Postali so sestavni del predloga zakona, ki je sedaj v obravnavi. Državni zbor je tak predlog zakona z amandmaji - pardon - Odbor za gospodarstvo Državnega zbora je tak predlog podprl.
Hvala. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Rezman, bi lahko šli kar nazaj. Imate besedo, da predstavite stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev. Prosim.
Hvala lepa še enkrat, gospod predsednik. Saj prav veliko besed ne bom potrošil. Zakon o družbah tveganega kapitala temelji na spoznanju, da je denarja za investicije dovolj, da ga je treba na ustrezen način zbrati in da tako centralizirana sredstva namenimo za to, da se ideje, ki so, ki klijo, pa nimajo finančnega podprtja, tudi implementirajo. Gre torej za zagotavljanje kapitala in virov zato, da se tovrstne ideje lahko realizirajo. V zadnjem obdobju je v naši državi prišlo do cele vrste tudi na tem področju - to je na gospodarskem področju - novosti. In družbe tveganega kapitala so ena izmed takšnih novosti, s katero se bodo pač občani in občanke oziroma državljani in državljanke seznanjali. Vendar je treba povedati, da ta zakon ne bo toliko neposredno tangiral državljanov in državljank. Pač pa tiste, ki so bolj poučeni o gospodarskem poslovanju. Torej tiste, ki jih imenujemo tudi kvalificirani vlagatelji ali profesionalni vlagatelji, kar bo omogočeno tudi z omejitvami, kakršna je na primer 50 tisoč evrov, ki predstavljajo prag za vstop v družbe tveganega kapitala. Ambicija predlagatelja je, da se z ustanavljanjem oziroma s sprejemom tega zakona omogoči ustanavljanje, regulacija, status in vse ostalo, kar zadeva družb tveganega kapitala, in da se na ta način zberejo prosta sredstva, ki bi lahko bila namenjena investicijam. Zlasti so ta sredstva namenjena investicijam tistih, ki sami ne morejo zagotoviti bodisi dovolj znanja, bodisi dovolj kapitala. Gre predvsem za to, da se na ta način želi podpreti mala in srednja podjetja. Včeraj je za družbe tveganega kapitala vstopni prag določen. Ker gre za to, da so tveganja velika, ker gre za to, da je pravzaprav izključni motiv izkoristiti davčne olajšave in maksimirati profit, je torej pričakovati, da se bodo tukaj vključevali res tisti, ki so specializirani za tovrstno poslovanje. Torej za poslovanje v principu s finančnim kapitalom. Običajni državljani bomo najbrž manj udeleženi, razen če bodo državljani udeleženi potem v družbah, ki bodo ustanovljene s tem kapitalom ali ki bodo dokapitalizirane s tem kapitalom, ki se bo zbiral v družbah tveganega kapitala. Tvegani kapital je v principu brezbarven. Ali povedano drugače. Ne gre za to, da bi se usmerjal v posamično panogo, v posamično storitev, v posamično blago, ki bo ponujeno na trgu. Ampak mu gre preprosto za maksimiranje vloženega kapitala. Torej za povečevanje vrednosti, ki bi naj bi bilo hitrejše, kot pa je običajno oziroma kot je povprečno na določenem trgu. Tuje izkušnje pri tem so relativno dobre. Mi si obetamo, da se bodo te tuje izkušnje ponovile tudi pri nas. Kar pomeni, da bi naj bilo za mala in srednja podjetja več priložnosti in več kapitala, da bi naj to omogočilo nove investicije, da bi naj to omogočilo nova delovna mesta in na ta način tudi gospodarsko rast in rast splošne blaginje. S takšno ambicijo se tega loteva tudi Poslanske skupina DeSUS. Zato bomo vsi štirje poslanci DeSUS-a ta predlog zakona o družbah tveganega kapitala tudi podprli.
Hvala. Gospod Mitja Ljubeljšek bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in spoštovani kolegi! Spoštovani predstavniki Vlade! V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke se zavedamo pomena malih in srednjih podjetij za nadaljnji pospešeni razvoj Slovenije. Slovenija ima na eni strani omejene prostorske, kadrovske in finančne resurse. Na drugi strani pa izredno usposobljen kadrovski potencial in tradicijo, tako v podjetniškem okolju kot v univerzitetnih in znanstvenih institucijah. Vse to lahko predstavlja skupaj s slovensko prilagodljivostjo in fleksibilnostjo izredno osnovo za konkurenčno prednost in priložnost v krogu najrazvitejših držav Evropske skupnosti na področju malih in srednjih podjetjih, v katerih se poraja največ podjetniških idej in inovacij, katerih aplikacije lahko pomenijo izdelke z veliko dodano vrednostjo. Aplikacije pa niso možne brez ustreznih finančnih virov, ki so za mala in srednja podjetja v primerjavi z večjimi podjetji praviloma težje dostopna. V Sloveniji do sedaj ni bilo pravega posluha. Predvsem pa ni bilo konkretnih dejanj, da bi se vzpostavljala sistemska zakonodaja, ki bi spodbudila financiranje določenih rizičnih, vendar pa visoko donosnih projektov na osnovi tveganega kapitala. Da je temu tako, pokaže podatek o razmerju med obsegom dosedanjih naložb iz naslova tveganega kapitala in BDP, kjer se Slovenija nahaja na nezavidljivem predzadnjem mestu med 22 evropskimi državami. Za Slovenijo je le še Hrvaška. Pred Slovenijo pa so poleg najrazvitejših držav tudi Romunija, Madžarska, Bolgarija, Poljska, Slovaška, Češka in Baltske države. Tega problema se je zavedala tudi koalicija, ki je pred pričetkom mandata zapisala v koalicijsko pogodbo, da se bo zavzela za izboljšanje pravnega sistemskega okvirja za delovanje malih in srednjih podjetij ter za ustrezen razvoj institucij, ki jim morajo biti v oporo, vključno s skladi tveganega kapitala. Mala in srednja podjetja potrebujejo torej za realizacijo rizičnih podjetniških idej finančne vire. Največkrat finančne vire zagotavljajo kar podjetniki sami iz svojih prihrankov, kar pa ne zadosti potreb po kapitalu. Zato iščejo vire financiranja tudi v zunanjem okolju na trgu. Pri tem se soočajo s težavo, da dolžniških virov financiranja zaradi visokih tveganj ni mogoče zagotoviti. Zagotavljanje ustreznih finančnih virov predstavlja vsekakor ključno oviro za boljši in hitrejši razvoj segmenta malih in srednjih podjetij. Predlog zakona o družbah tveganega kapitala sledi rešitvi tega problema s tem, da se statusno pravno opredeli družbe tveganega kapitala tako, da bodo nudile ustrezni pravno organizacijski okvir za akumulacijo prostih finančnih sredstev in njihovo distribucijo v obliki tveganega kapitala gospodarske družbe, s katerih vrednostnimi papirji se ne trguje na organiziranem trgu. Da se zagotovi, da bo dejavnost družbe skladna z namenom družb tveganega kapitala, kar pomeni, da bo usmerjena predvsem v nalaganje, upravljanje in odsvajanje tveganega kapitala. Da se zagotovi, da bo družba tveganega kapitala pretežen del svojih sredstev nalagala v obliki tveganega kapitala in da se zagotovi ustrezen nadzor nad družbo tveganega kapitala. In sicer z namenom zagotavljati, da bo družba tveganega kapitala predvsem v zvezi z upravljanjem dejavnosti in nalaganjem sredstev spoštovala določbe zakona. Nadzor nad družbo tveganega kapitala se ne bo izvajal z namenom zaščititi investitorje. Želja je, da slovenski tvegani kapital ne odhaja v tujino. Ampak da se ustvarijo sistemske zakonske osnove, da bo ta kapital ostajal v Sloveniji in da se bo apliciral v slovenske tvegane naložbe, ki lahko prinesejo velike multiplikativne učinke tako na gospodarski razvoj ter rast bruto družbenega proizvoda kot na možnost dodatnega zaposlovanja. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo predlog zakona vsekakor podprli. Hvala za pozornost.
Hvala. Mag. Milan M. Cvikl bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Lep dober dan predstavnikom Vlade! V Poslanski skupini Socialnih demokratov ne bomo nasprotovali Predlogu zakona o družbah tveganega kapitala. Gre za poskus Vlade, kako v tej famozni lestvici, kjer je Slovenija zelo nizko v razmerju med obsegom naložb iz naslova tveganega kapitala in BDP, kako Slovenijo na tej lestvici dvigniti. Analize kažejo, da sta dva možna načina za to. Eden je, da se pravno organizacijsko določi okvir za akumulacijo prostih sredstev. Drugi pa je, da se določijo davčne olajšave. Vlada, Ministrstvo za gospodarstvo - poudarjam - Ministrstvo za gospodarstvo je predlagatelj tega zakona. Čeprav gre za podjetja, ki delujejo vsebinsko v poslih financiranja. Ministrstvo za gospodarstvo se je odločilo, da predlaga zakon, ki pravno, organizacijsko in formalno omogoči oblikovanje takšnih družb. Ali pa bo iz ekonomskih razlogov prišlo do oblikovanja takšnih družb in ali se bo Slovenija povzpela na tej lestvici, pa je odvisno od tega, ali imamo ali nimamo ustreznih davčnih olajšav. Vlada Republike Slovenije v času svojega skoraj triletnega mandata ne povečuje davčnih olajšav. Kvečjemu je davčne olajšave zmanjšala. To kažejo tudi podatki iz javnih financ iz različnih davčnih virov. Predvsem zelo visoka rast davka od dohodka pravnih oseb. Torej, potem ko Vlada ne ureja ustreznih davčnih olajšav - edina davčna olajšava, ki je pravzaprav bila ohranjena, je davčna olajšava za naložbe v raziskavo in razvoj - skuša s predlogom zakona o družbah tveganega kapitala urediti to področje. Vendar, ko se sprehodimo čez zakon, vidimo, da zakon ne daje nobene spodbude, zakon je predvsem formalističen. Pomenil bo oblikovanje neke nove ekipe na ministrstvu, ki bo, ne vem, predpostavljam, ob siceršnjem programu vse na enem mestu dajala ali ne dajala soglasje za oblikovanje družb tveganega kapitala. Poslanska skupina Socialnih demokratov ne nasprotuje tej poti. Vendar ocenjuje, da to ne bodo glavni razlogi, da bi se v Sloveniji kar naenkrat povečal in se dvignil delež iz naložb iz naslova tveganega kapitala in BDP. Če pogledate tabelo na strani 7 zakona, boste videli, da so na vrhu dve skupini držav Evropske unije. Imamo povsem na vrhu Veliko Britanijo, ki takšnega zakona sploh nima. Takšnega zakona sploh nima. Ampak ima seveda mednarodne standarde računovodskega poslovanja in ima pravila finančnega trga z ustreznimi davčnimi olajšavami, ki spodbujajo tovrstne naložbe. In druga skupina držav Švedska, Finska, Skandinavske države, ki imajo sicer neko milo organizacijsko obliko tega. Vendar imajo kot ključne davčne olajšave za tako imenovane naložbe v ustvarjanje visoke dodane vrednosti. Te davčne naložbe v ustvarjanje visoke dodane vrednosti pa Skandinavske države spodbujajo še z zelo velikim deležem javnih sredstev, javnih sredstev v financiranje okolja za ustvarjanje visoke dodane vrednosti. Se pravi, za ustvarjanje predvsem tega v povezavi z implementacijo raziskovalnih razvojnih ugotovitev v gospodarstvu. Na Finskem, na Švedskem je ta delež 3,5% bruto domačega proizvoda, v Sloveniji to ostaja v vseh treh letih mandata te Vlade na manj kot 0,7% ali 5-krat manj. Torej ta zakon bo zagotovil pravno formalni organizacijski okvir, bo nujni pogoj. Ne bo pa zadostni pogoj za to, da bi prišlo do povečanja takšnih [[...]] [[Znak za konec razprave]] [[...]]Zato ocenjujemo, da zakon ne bo v polni meri uresničil velikih pričakovanj Vlade, ki sedaj vodi Slovenijo in bo treba v naslednjem mandatu to popravljati. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Martin Mikolič bo predstavil stališče poslanske skupine Nove Slovenije. Prosim.
Lepo pozdravljeni! Spoštovani predsednik, predstavniki ministrstva, kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Nove Slovenije smo prepričani, da je v naši državi soodvisnost vseh državljanov zaradi majhnega obsega ekonomije še posebej pomembno. Ekonomska politika države mora zato zagotoviti možnost razpleta, splošnega, inovativnega okolja, ki lahko z generiranjem novih idej zagotovi hitrejši razvoj ter hitro odzivanje na spremembe v ožjem in v širšem gospodarskem okolju. Podjetništvu prijazna oblast mora tako okolje omogočiti, ga skrbno negovati in zagotoviti temelje za bodočnost. Predlog zakona o družbah tveganega kapitala bo ob tem gotovo znatno pripomogel. Ne le to, s sprejemom predloga zakona bo Slovenija lahko postala davčno in infrastrukturno zanimiva za družbe, ki jih opravljajo skladi tveganega kapitala. Dobiček iz tveganih naložb družb tveganega kapitala, ki bodo vpisane v register ministrstva za gospodarstvo, ne bo obdavčen. Enako velja za pravne osebe, ki bodo vlagale denar v te družbe. S tem postaja Slovenija konkurenčna drugim v razviti Evropi. Glavne rešitve zakona se nanašajo na opredelitev pojma tveganega kapitala, ki je pomemben zaradi EU sredstev, ki bi jih morebiti iskala družba tveganega kapitala. Zakon ne določa, katere panoge so primerne za naložbe v družbe tveganega kapitala, ker bodo te same težile k maksimiranju donosa. Zaradi zagotavljanja zadostne pogodbene svobode se predvideva, da bodo družbe tveganega kapitala gospodarske družbe v statusno pravni obliki dvojne družbe, d.o.o.-ji, d.d.-ji ali komandidatna delniška družba. Pri čemer se upoštevajo predvsem interesi investitorjev. Družbo tveganega kapitala zastopa, vodi in opravlja vse njene posle druga gospodarska družba, s čimer se zagotavlja večja transparentnost poslovanja. Sedež in poslovodstvo pa mora biti v Sloveniji. Predlaga se minimalna vrednost udeležbe vlagateljev v družbi tveganega kapitala v višini 50 tisoč evrov. Družba tveganega kapitala pa mora 50% svojih sredstev nameniti za naložbe tveganega kapitala v mala in srednja podjetja. Nadaljnjih 30% svojih sredstev mora družba tveganega kapitala nameniti za naložbe zasebnega lastniškega kapitala ali za posojila družbam, v katerih je udeležena s tveganim kapitalom. Za nadzor nad zakonitostjo delovanja družbe tveganega kapitala je zadolženo Ministrstvo za gospodarstvo. V Poslanski skupini Nove Slovenije si prizadevamo za povezovanje vseh segmentov družbenega razvoja, ki pomembno vplivajo na rast splošne blaginje v enotno in dinamično nacionalno ekonomijo. Pri tem vidimo posebno prednost malih in srednjih podjetij, ki jim je potrebno omogočiti lažje poslovanje in jih vzpodbujati za nastop v razširjenem gospodarskem prostoru. Še posebej bomo skrbeli za razvoj obrtnih podjetij in samostojnih podjetnikov, kar naj bi aktiviralo poslovne sposobnosti državljanov. V predlaganem zakonu vidimo možnost za financiranje najdrznejših, najbolj tveganih poslovnih idej, ki bodo v praksi lahko zaživele le, če bomo predlog zakona sprejeli. V Poslanski skupini Nove Slovenije ga bomo podprli. Hvala.
Hvala. Gospod Kristijan Janc bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Predvsem srednja in mala podjetja se pogosto srečujejo s težavami pri financiranju svoje dejavnosti, še zlasti ko gre za razvoj podjetja oziroma širitev proizvodnje ali trga podjetja. Financiranje tega z lastnim kapitalom ali dolžniškim kapitalom je pogosto zelo oteženo. Poleg financiranja samega razvoja oziroma širitve podjetja pa se pojavljajo tudi težave pri zagotavljanju zagonskega kapitala ob/ali po ustanovitvi podjetja. Dejstvo je, da so za razvoj slovenskega gospodarstva mala in srednja podjetja izjemnega pomena. Imamo kar nekaj podjetij, ki so se v zadnjih letih uspešno razvijala in ki imajo poleg doprinosa gospodarskemu razvoju Slovenije zelo pomembno vlogo pri zagotavljanju zaposlovanja v posameznem lokalnem okolju. Kljub uspehu posameznih podjetij pa je očitno, da osrednji zagon in razvoj malih in srednjih podjetij še zdaleč ni takšen, kot bi si vsi želeli. Predlagani zakon je nastal in ga obravnavamo z namenom ureditve tveganega kapitala kot pomembnega vira financiranja malih in srednjih podjetij. Tvegani kapital je namreč neposredno namenjen razvoju podjetja in ima v tem smislu pomembno vlogo v primerjavi z zasebnim lastniškim kapitalom. Slovenija je na področju tveganega kapitala daleč za drugimi evropskimi državami. Tudi v predlogu zakona oziroma njegovem uvodnem delu je navedena raziskava, iz katere izhaja, da je Slovenija glede na obseg tveganega kapitala v bruto domačem produktu na repu evropskih držav. Če podamo primerjavo s Finsko, ki se nahaja na 3. mestu omenjene lestvice, lahko ugotovimo, da ima Finska kar dvajsetkrat več sredstev v BDP namenjeno tveganemu kapitalu. Za hitrejši razvoj srednjih in malih podjetij je torej sprejem zakona nujen. S predlaganimi rešitvami zakona pričakujemo rast trga tveganega kapitala in s tem seveda spodbuditev ustanavljanja in dejavnosti družb tveganega kapitala. Z zakonom določamo pravno organizacijsko obliko za zbiranje sredstev, namenjeno nalaganju obliki tveganega kapitala v tiste družbe, katerih vrednostni papirji niso uvrščeni na delovni trg. Po našem mnenju zakon na ustrezen način ureja tvegani kapital, zagotavlja delovanje družb tveganega kapitala v skladu z namenom njihove ustanovitve ter obenem s predvidenim nadzorom ščiti tudi investitorje. Kot že rečeno, je razvoj teh malih in srednjih podjetij za Slovenijo izjemnega pomena. Predvsem na območjih, kjer so veliki sistemi v času tranzicije propadli in pustili za seboj veliko brezposelnih in s tem tudi povezano socialno krizo, je nujno potrebno zagotoviti ustanavljanje novih podjetij, ki bodo prispevala k dodatnemu zaposlovanju in razvoju teh območij. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke verjamemo, da bomo tudi s tem zakonom pripomogli k razvoju malih in srednjih podjetij. Seveda pa ob tem ne gre pozabiti vloge, ki jo imajo ta podjetja za bolj enakomeren regionalni razvoj Slovenije. Predvsem pa ustanavljanje in razvoj podjetij, ki so tehnološko na visoki ravni in zahtevajo tudi izobraženo delovno silo, veliko pripomore k enakopravnejšemu in enakomernejšemu razvoju območij. Najtežje je namreč v določenem od centra v Sloveniji oddaljenem okolju zadržati kvalificirano delovno silo in s tem omogočiti v kraju ne le gospodarski, ampak tudi splošni razvoj tega območja. S tem problemom pa se seveda sooča tudi celotna Slovenija, saj sposobni mladi in ob vedno bolj odprtih mejah veliko razmišljajo o delu v drugih evropskih državah, kjer imajo boljše pogoje za zaslužek in poklicni razvoj. Iz izkušenj pa vemo, da so predvsem mala in srednja podjetja tista, ki so dovolj fleksibilna, da se prilagajo potrebam trga in uvajajo nove tehnologije. Torej so razvojno usmerjena. Naša naloga pa je, da jim omogočimo ogrodje za vire financiranja, s katerim ne nazadnje razpolagajo njihovi konkurenti v drugih evropskih državah. V pričakovanju pozitivnih učinkov predlaganega zakona bomo poslanci Slovenske ljudske stranke ta zakon tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jo bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne, 24.9.2007. V razpravo dajem 2. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS. Odpiram prijavo za razpravo o 2. členu in tem amandmaju. Prijavljenih ni. Zato razpravo o tem členu zaključujem. V razpravo dajem 51. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS. Odpiram prijavo. Prijavljenih ni, zato razpravo zaključujem. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj pol ure po prekinjeni 2. točki dnevnega reda oziroma najkasneje ob 18.20 uri. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 14. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ODPRAVI POSLEDIC NARAVNIH NESREČ. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku Vlade gospodu Janezu Podobniku, ministru za okolje. Prosim.
Dobro jutro, dober dan poslanke in poslanci, gospod predsednik! Dovolite, da na kratko predstavim razloge za sprejem Zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o odpravi posledic naravnih nesreč in predstavim tri poglavitne sklope sprememb. Zakon o odpravi posledic naravnih nesreč je bil sprejet pred dobrimi tremi leti. Ureja pogoje in načine uporabe sredstev iz državnega proračuna pri odpravi posledic naravnih nesreč in tudi pogoje in način, kako se jih pridobiva oziroma dodeli z namenom, da pomoč prizadetim zaradi naravne nesreče zagotovi čimprejšnje varno bivanje in tudi ponovno izvajanje dejavnosti. Zakon določa tudi pogoje in načine uporabe sredstev državnega proračuna pri odpravi posledic škode v kmetijstvu zaradi naravnih nesreč. Zakon tudi ureja dodeljevanje sredstev državnega proračuna za odpravo posledic naravnih nesreč na stvareh v skladu z načeli iz Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o dovoljenih državnih pomočeh v primeru naravnih nesreč. Pogodba o ustanoviti Evropske skupnosti daje Evropski komisiji pooblastila, da lahko dodeljevanje sredstev državnih pomoči, tudi tistih, ki se nanašajo na odpravo posledic naravnih nesreč, podrobneje uredi. Tako je bila v lanskem letu v decembru sprejeta uredba Evropske komisije o uporabi določb Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, ter pogoji in način njihovega dodeljevanja pri odpravi posledic škode v kmetijstvu zaradi naravnih nesreč. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah veljavnega zakona pa odpravlja nekatera neskladja s to uredbo Evropske komisije. Istočasno pa smo s tem predlogom tudi odpravili nekatere manjše pomanjkljivosti, ki so se pokazale pri dodeljevanju državne pomoči za odpravo posledic naravnih nesreč. Tri poglavitne rešitve so v tej spremembi zakona. Prva je uskladitev z uredbo Evropske komisije, druga se nanaša na poenostavitev postopka pridobitve sredstev državne pomoči za odpravo posledic škode v kmetijstvu in tretji segment je pa najmanjša višina škode na stanovanju, za katero se lahko pridobi državno pomoč. Najprej, na kratko glede uskladitve z uredbo Evropske komisije. Tukaj imamo pet sprememb. Z najmanjšo višino neposredne škode v kmetijstvu, pri kateri se lahko dodelijo sredstva državne pomoči in ki je enaka 30% običajne letne proizvodnje za vsa območja kmetijske proizvodnje, tudi tiste z omejenimi možnostmi za kmetijsko dejavnost. Druga rešitev v tem sklopu. Z obveznim 50% zavarovanjem in njegovo višino, ki ga mora zagotoviti nosilec kmetijskega gospodarstva, da postane upravičenec do državne pomoči. Tretja sprememba. Z največjo višino državne pomoči, ki jo lahko prejme posamezni opravičenec, tako da vsota izplačane zavarovalnine državne pomoči in vrednosti kmetijskega proizvoda ne presega 80% vrednosti običajne kmetijske proizvodnje oziroma 90% na območjih z omejeno možnostjo za kmetijsko dejavnost. In četrta. S prepovedjo kumulativnega seštevanja škod v kmetijstvu preko več let. To je bilo do sedaj možno za rastline trajnice zaradi več zaporednih pojavov neugodnih vremenskih razmer v obdobju treh let. V tem sklopu je tudi rešitev, ki rešuje vprašanje dodeljevanja sredstev državne pomoči velikim podjetjem. S temi predlogi sprememb in dopolnitev se glede odprave posledic škode v kmetijstvu sledi tudi enemu od pomembnih ciljev politike kmetijstva na tem področju. To pa je, da se v odpravo posledic škode v kmetijstvu zaradi neugodnih vremenskih razmer v največjem možnem obsegu vključijo tudi zavarovalnice. Predlagane rešitve bodo znatneje spodbudile nosilce kmetijskih gospodarstev, da bodo pristopili k že uveljavljeni zavarovalni shemi, ki jo ministrstvo, pristojno za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano uspešno izvaja s sofinanciranjem zavarovalne premije za vse kmetijske pridelke in tudi za primere vseh neugodnih vremenskih razmer, razen za sušo. Glede poenostavitve postopka pridobitve sredstev državne pomoči lahko samo povem, da bomo s tem rešili zmanjševanje administrativnih ovir pri dodeljevanju sredstev državne pomoči za odpravo posledic škode v kmetijstvu v tem, da se škoda zaradi neugodnih vremenskih razmer ocenjuje za vsak kmetijski pridelek enkrat in to pred sprejemom pridelka, ne glede na to, ali kmetijsko proizvodnjo v vegetacijskem obdobju prizadene ena ali več neugodnih kmetijskih razmer. Zakon pa tudi spreminja spodnji prag, pod katerim se za odpravo posledic naravne nesreče na poškodovanih stanovanjih sredstva državnega proračuna ne podelijo. Hvala lepa.
Hvala gospodu ministru. Predlog zakona je obravnaval Odbor za okolje in prostor kot matično delovno telo. Prosim gospoda Danijela Krivca, da predstavi poročilo odbora.
Spoštovani predsednik, kolegice, kolegi, spoštovani minister! Odbor Državnega zbora Republike Slovenije za okolje in prostor je na 13. nujni redni seji 21.9.2007 obravnaval predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o odpravi posledic naravnih nesreč, ki ga je v obravnavo Državnemu zboru Republike Slovenije poslala Vlada Republike Slovenije s predlogom, da ga obravnava po nujnem postopku. Na seji odbora so sodelovali predstavniki predlagatelja predloga zakona, Komisija Državnega sveta Republike Slovenije za lokalno samoupravo ter Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora. Odbor je poleg osnovnega gradiva prejel še pisna mnenja Zakonodajno-pravne službe, Komisije Državnega sveta Republike Slovenije za lokalno samoupravo in regionalni razvoj ter Komisije Državnega sveta Republike Slovenije za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. V uvodni dopolnilni obrazložitvi členov predloga zakona je predstavnik predlagatelja minister za okolje in prostor Janez Podobnik povedal, da predloženi zakon odpravlja neskladja z zakonodajo Evropske skupnosti in nekatere pomanjkljivosti, ki so se pokazale pri dodeljevanju sredstev pomoči za odpravo posledic škode v kmetijstvu. S predlogom sprememb in dopolnitev se poenostavljajo postopki pri odobritvi sredstev državne pomoči za odpravo posledic škode v kmetijstvu. Tako da se postopek ocenjevanja škode in postopek vloge za pridobitev sredstev državne pomoči združujeta ter da se škoda zaradi neugodnih vremenskih razmer ocenjuje za vsak kmetijski pridelek le enkrat in to pred spravilom pridelka. S predlaganimi spremembami se spreminja tudi spodnji prag, pod katerim se za odpravo posledic naravne nesreče na poškodovanih stanovanjih sredstev državnega proračuna ne podeli. Vladi je dana možnost, da ta prag določi sama kot 50% vrednosti povprečne višine sredstev, izračunanih v okviru posameznega programa za odpravo posledic nesreče kot povprečje vseh potrjenih škod na stanovanjih, če je to za upravičenca ugodneje od dosedanjega izračuna, ki temelji na 5% vrednosti novega stanovanja. Predvideva se, da bodo predlagane zakonske rešitve za primere odprave posledic škode v kmetijstvu bistveno manj obremenjevale državni proračun. Večina sredstev za odpravo posledic škode bo namreč izplačana iz zavarovalnin. Upravičenec bo moral izkazati najmanj 50% zavarovanja kmetijskih pridelkov ali pa se bo moral vključiti v obstoječo shemo zavarovalnih premij za kmetijske pridelke. Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora je po preučitvi obravnavanega predloga zakona z vidika skladnosti z Ustavo in pravnim sistemom ter zakonodajno-tehničnega vidika dala določene pripombe k členom predloga zakona. Odbor za okolje in prostor je v okviru druge obravnave predloga zakona v skladu s Poslovnikom Državnega zbora opravil razpravo in glasovanje o posameznih členih predloga zakona in vloženih amandmajih. Pri tem je odbor sprejel tudi svoje amandmaje. K predlogu zakona so vložile amandmaje poslanske skupine SDS, Nove Slovenije, SLS in DeSUS k 4., 5., 11., 19., 20., 22., 24. in 28. členu predlogu zakona, ki jih je Odbor za okolje in prostor sprejel. Odbor za okolje in prostor je po opravljeni razpravi o posameznih členih predloga zakona ter po končani razpravi in glasovanju o amandmajih v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval še o vseh členih predloga zakona skupaj in jih sprejel. Ob upoštevanju sprejetih amandmajev v skladu s prvim odstavkom 133. člena Poslovnika Državnega zbora je pripravljen dopolnjen Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o odpravi posledic naravnih nesreč, ki je sestavni del tega poročila odbora. Odbor predlaga, da se zakon sprejme.
Hvala. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Bogdan Barovič bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolegice, kolegi! Obravnavamo zakon, ki je pravzaprav, bom rekel, po eni strani na žalost koleracija z dogodki. In prav je, da ga obravnavamo. Prav bi bilo - takšno je mnenje Slovenske nacionalne stranke -, da ga tudi po nujnem postopku, kot je predviden, sprejmemo. Razlogov - kot smo slišali - je več oziroma trije najpomembnejši so. Prvi, ki ga je spoštovani gospod minister omenil, je uskladitev z Evropsko unijo. Zdaj, vsi ljudje smo zelo radi pragmatični. Radi smo praktični. Vesel sem, da ga bomo uskladili - spoštovani gospod minister - in jaz pričakujem tudi od Vlade, da bo s pridom in to pošteno in upravičeno na žalost v tem trenutku, ki se je zgodil ravno v Sloveniji, tudi evropska sredstva izkoristila v pomoč prizadetim. Še posebej pa sem vesel, da vidim v zakonu, ki je nastal - mislim - v začetku meseca septembra, 28. člen, ki je v tem trenutku, praksa nam kaže, zelo pomemben. Gre za veljavnost določb tega zakona, ki se uporabljajo za naravne nesreče, ki so nastale pred uveljavitvijo zakona. Če bo za njih oziroma če je za njih program posledic sprejet po uveljavitvi tega zakona, jaz to razumem in to je dober člen. Ne samo za zdaj tudi za naprej. Predvsem je pomemben drugi element, ki ga je poudaril gospod minister. Torej poenostavitev za pridobitev državne pomoči. Jaz upam, da ne bo ostalo samo pri besedah, členih in navedbah, temveč, da bo ta poenostavitev za pridobitev državne pomoči stekla v praksi, letos, drugo leto, kadarkoli pač bo to potrebno. Kar se tiče določitve meje za pridobitev državne pomoči, je prav, da strokovnjaki ocenjujejo in ocenijo. Vemo, da so v takšnih primerih primeri do primerov različni. Bi pa opozoril na dodelavo ali pa v razmislek. Namreč, imamo naravne nesreče. Večina naravnih nesreč je nepredvidljivih. Ampak ocenjujem, da, recimo, to je mogoče predlog, nasvet, želja, da bi se upoštevalo, kot je suša. Suša je naravna nesreča, ki se jo po mnenju Slovenske nacionalne stranke, po mojem mnenju da predvideti, ki se jo da preventivno - ne mislim - sedaj izločiti iz zakona, ampak pripraviti. Tako da melioracijski in drugi sistemi, urejanje vodotokov in tako naprej uskladimo tako, da bi suša ne prizadela toliko, kot je pač prizadela tudi v kratki preteklosti našo prelepo Slovenijo. Jaz ocenjujem, da je prav, da je bil ta zakon vložen po nujnem postopku, da usklajuje tri pomembne vsebine, od katerih upam, da bo Slovenija - upam - izkoristila vse tisto, kar je njeno in kar ji pripada, da bodo ljudje deležni hitrejše in poenostavljene pomoči s strani države, tisti, ki so prizadeti, da bodo meje za pridobitev razumne. Ne nazadnje pa je prav, da imamo zakon. Je pa tudi res, da človeška solidarnost, človeško srce in pa človekov odnos do pomoči deluje neodvisno od zakona. Mogoče pa s pomočjo zakona toliko lažje. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Franc Žnidaršič bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovani minister s sodelavcem, kolegice in kolegi! Čeprav iz izkušenj vemo in jih ni malo, da je že skoraj vsaka slovenska družina občutila na lastni koži naravne nesreče, take ali drugačne vremenske neprilike, nas le-to vedno znova preseneti. Narava nam vedno znova dokazuje, kaj zmore in udari sedaj tu in sedaj tam. Razbesnelo neurje poruši vse, kar je na poti. Vročinski val pomori ves pridelek. Toča uniči vse, česar se dotakne. Dejstvo je, da delovanje naravnih sil pri nas ni omejeno samo na del države, ampak je tem silam izpostavljeno več kot 40% površine Slovenije. Pri tem pa je potrebno upoštevati tudi razmeroma hudo razpršeno poselitev in dejstvo,da je pretežni del države kmetijsko obdelovan. Kljub temu smo potrebovali mnogo preveč časa, da smo začeli sprejemati sodobno okoljsko regulativo. Sprejeti vodni zakon, zakon o urejanju prostora. Naslednji, ki pride, je zakon o graditvi objektov, ki bo pomembno prispeval k urejanju tega področja. Vremenske ujme vedno znova in intenzivno obremenjujejo tudi državni proračun. Zato bo zakon, ki je danes pred nami, poskušal sanirati to področje. Po predlagateljevi oceni so nekatere določbe zakona o odpravi posledic naravnih nesreč v zvezi z dodeljevanjem državne pomoči za odpravo posledic škode, zlasti v kmetijstvu, celo v neskladju z zadevno uredbo Evropske komisije in v nasprotju z usmeritvami iz smernic Evropske skupnosti. Primerjalno gledano, v državah članicah na tem področju obstajajo sistemi za povračilo škode v obliki črpanj iz posebnih skladov in zavarovalništva. Na področju državne politike glede ukrepanja v primerih naravnih nesreč po naši oceni vlada tako določena nedorečenost, ki pa bo v marsičem odpravljena z zakonom, ki je pred nami. Manjka namreč enotna strategija o učinkovitem preventivnem delovanju kakor tudi odpravljanju in lajšanju posledic škode, ker izplačevanje visokih odškodnin ob istočasni neaktivnosti samih oškodovancev ne more biti smotrno in vedno opravičeno. Ob predvidevanjih, da se bo pogostnost neugodnih vremenskih razmer še povečevala, sedanja rešitev predstavlja bistveno previsoko obremenitev državnega proračuna in javnih sredstev. Strinjamo se, da bo rešitev, ki jo ponuja obravnavani predlog, znatneje spodbudila k aktivnejši vlogi nosilcev kmetijskih gospodarstev na področju upravičenja do odškodnin v primeru naravnih nesreč in s tem razbremenila javne finance, kar je tudi eden izmed ključnih ciljev kmetijske politike. Predlog zakona določa, da bo moral vsak kmet, ki bo želel dobiti državno pomoč zaradi škode, svoje pridelke najmanj polovično zavarovati. Tako bo večina sredstev za odpravo posledic škode v kmetijstvu izplačana v obliki zavarovalnin. Aktivnejšo vlogo pri tem bodo imele tudi zavarovalnice in kmetijska gospodarstva kot taka. Pridobitev državne pomoči bo možno še vedno tudi na podlagi vključitve v že obstoječo shemo sofinanciranja zavarovalnih premij za kmetijske pridelke s strani kmetijskega ministrstva. Pozitivna v smislu zmanjšanja birokracije, tudi združitev postopka ocenjevanja škode in postopka vloge za pridobitev sredstev, kar pomeni administrativne ovire, ki so mnogokrat pomenile predolge roke za dejansko pomoč in izplačilo odškodnin. To bo prispevalo k zmanjševanju obsega terenskega ocenjevanja škode, ki pa bo lahko tako bistveno bolj temeljito, ker se bo škoda ocenjevala le enkrat in pred pospravljanjem pridelka ne glede na to, kolikokrat bo v vegetacijskem obdobju pridelek prizadet zaradi ene ali več neugodnih vremenskih pojavov. Prav tako bo ocenjena škoda preverjena že v samem postopku prijave škode, kar je bolj racionalno. Namen glede ogleda škode na terenu bi namreč moral biti v čim bolj realni cenitvi, ki je podlaga tudi končni oceni, ki jo potrjuje Vlada in upravičenju glede stroškov, ki iz tega naslova nastajajo. Zakon je nujno potreben, zato ga bo poslanska skupina v celoti podprla. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Danijel Krivec bo predstavil stališča poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Spoštovani! Naravne in druge nesreče, ki so posledica negativnega človekovega delovanja na okolje, se bistveno spreminjajo ne glede na dosežen gospodarski in drug razvoj. Tako postajajo dejansko potencialno vedno večja grožnja nacionalni varnosti iz inovativnosti uporabe obnovljivih virov energije ter s krepitvijo trajnostnega in sonaravnega razvoja lahko zmanjšujemo negativne vplive na okolje. Slovenija mora imeti pripravljene celovite in usklajene ukrepe, ki bodo posledice teh groženj uspešno odpravile. Zakon o odpravi posledic naravnih nesreč ureja pogoje in način uporabe sredstev iz proračuna Republike Slovenije pri odpravi posledic naravnih nesreč ter pogoje in način njihovega pridobivanja in dodeljevanja. Pomoč prizadetim zaradi naravne nesreče mora zagotoviti čim prejšnje varno bivanje in ponovno izvajanje dejavnosti, če bi bili zaradi naravne nesreče poškodovani ali uničeni objekti, naprave ali zemljišča ali so njihove stvari zaradi posledic naravne nesreče ogrožene ali pa jim je zaradi poškodovane cestne ali druge infrastrukture uporaba stvari onemogočena. Zakon določa tudi pogoje in način uporabe sredstev proračuna Republike Slovenije ter pogoje in način dodeljevanja pri odpravi posledic škode v kmetijstvu zaradi naravnih nesreč. Poglavitne spremembe, ki jih prinaša predlog zakona, pa so; najprej gre za uskladitev zakona z uredbo komisije Evropske skupnosti, ki določa dovoljene državne pomoči za odpravo posledic škode v kmetijstvu zaradi neugodnih vremenskih razmer, ki je začela veljati 5.1.2007. Predvideva se manjši pritisk po izplačilih državne pomoči, a pogostejše pojavljanje neugodnih vremenskih razmer. Sledi se cilju, da se v odpravo posledic škode v kmetijstvu zaradi neugodnih razmer v največjem možnem obsegu vključijo zavarovalnice. Iz državnega proračuna se zagotavljajo sredstva za odpravo posledic škode v kmetijstvu zaradi tistih neugodnih vremenskih razmer, ki jih ni možno zavarovati, ter tistih, za katere se zagotavlja sofinanciranje zavarovalnih premij iz državnega proračuna. Do državnih sredstev za odpravo posledic škode niso upravičeni nosilci kmetijskega gospodarstva za tiste kmetijske pridelke, za katere je za odpravo posledic neugodnih vremenskih razmer omogočena pridobitev državne pomoči v obliki sofinanciranja zavarovalne premije. Postopek ocenjevanja škode v kmetijstvu zaradi neugodnih vremenskih razmer in postopek vloge za pridobitev sredstev državne pomoči se združujeta. Za odpravo posledic manjših naravnih nesreč bodo morali sredstva zagotoviti lastniki poškodovanih stvari sami, in sicer predvsem z zavarovanjem stvari, ki so občutljive na pojave neugodnih vremenskih razmer. Upravičenec bo moral izkazati najmanj 50% zavarovanja kmetijskih pridelkov, če bo želel pridobiti tudi državno pomoč, ali pa se bo moral vključiti v obstoječo shemo sofinanciranja zavarovalnih premij za kmetijske pridelke, za katere ministrstvo pristojno za kmetijstvo zagotavlja tako financiranje običajne škode v kmetijstvu, ki zaradi neugodnih vremenskih razmer v povprečju ne presegajo 60% običajne kmetijske proizvodnje. Le suša bo tak neugodni vremenski pojav, za katerega se bodo na podlagi predlaganega zakona zagotavljala sredstva državne pomoči. Zaradi novih družbenoekonomskih odnosov in konkretnih izkušenj, tako iz Posočja pa tudi iz izkušenj, ki se bodo pokazale po odpravljanju posledic zadnje ujme, bi bilo smiselno izdelati celovito zasnovo ravnanja ob naravnih in drugih nesrečah ter sodelovanja z drugimi resorji. V naši poslanski skupini bomo predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o odpravi posledic naravnih nesreč, ki ga je Državnemu zboru Republike Slovenije predložila v obravnavo Vlada Republike Slovenije, podprli.
Hvala. Gospod Janko Veber bo predstavil stališče poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Hvala za besedo in lep pozdrav vsem. V dopolnjenem Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o odpravi posledic naravnih nesreče menimo, da je potrebno še posebej izpostaviti vlogo občin. Kajti občine so tiste, ki so prve na mestu naravne nesreče in ljudje se seveda najprej zatečejo prav na občino oziroma vse tiste službe, ki so odgovorne za varstvo okolja ali za področje civilne zaščite. Poleg tega pa v zakonu seveda zelo jasno govorimo o tem, da Vlada sprejema konkretne ukrepe šele, ko škoda preseže 0,3 promila načrtovanih prihodkov državnega proračuna tako, da je resnično prva pomoč - če lahko tako rečem - v največji pristojnosti prav občin. Zato ni nepomembno, da se v tem zakonu tudi dopolnjujemo določbe, ki govorijo o tem, da če občina preseže porabo svojih proračunskih rezerv za odpravo sanacij, se ta sredstva tudi povrnejo. Jaz upam, da v čim krajšem času in rokih, ki omogočajo občini potem tudi normalno izvajanje vseh ostalih nalog. Sicer pa ta zakon odpira pomembno področje v 2. členu. Kajti, govori o tem, da sredstev po tem zakonu ni mogoče pridobiti, če predhodno niso bili izvedeni vsi agrotehnični ukrepi, načrtovani v okviru kmetijske politike prilagajanja podnebnim spremembam. In govori tudi o tem, da pomoči ni mogoče pridobiti, če tudi drugi načrtovani ukrepi varstva pred naravnimi nesrečami, katerih posledice bi bilo mogoče s temi ukrepi preprečiti in omiliti niso izvedeni. Torej, gre za zelo širok spekter nalog. Ob dejstvu, da se še danes srečujemo s pomanjkljivo kmetijsko politiko ali kmetijsko politiko, ki ni obdelala vseh teh ukrepov, se pod vprašaj postavlja izvajanje tega zakona. Še posebej pa seveda lahko govorimo tudi o ukrepih, ki naj bi jih izvajali na ostalih področjih in bi bili potrebni, da se naravne nesreče omilijo. Namreč, dejstvo je, da v Sloveniji že vrsto let ugotavljamo, da se ne ukvarjamo z namakalnimi sistemi, da ne vzdržujemo obstoječih namakalnih sistemov in da izjemno nazaduje področje vodnega gospodarstva prav v tistem delu, ki se nanaša na obvladovanje voda, hudournikov, izravnavanje vodnih mas in s tem tudi posledično zmanjševanje škod v primeru ujm in podobnih neprilik. Zato je na podlagi tega člena resnično pričakovati, da bo Vlada pospešeno pristopila h konkretni kmetijski politiki, da bodo ti agrotehnični ukrepi znani in da se bodo tudi izvajali. Še posebej pa, da bo tudi na področju varstva okolja in obvladovanju voda v proračunih, ki so pred nami, za ta namen namenjenih, seveda, bistveno več sredstev, kot pa je to danes. Tudi Vodni sklad, ki zbira namensko sredstva za to področje - lahko ugotovimo - ima zelo malo, daleč premalo sredstev, da bi lahko učinkovito izvajal svojo nalogo. Hkrati pa lahko tudi ugotovimo,da se velik del teh sredstev porablja za druge namene, ne pa za varstvo pred naravnimi nesrečami oziroma za obvladovanje voda. Pozdravljamo tisti del kmetijske politike, ki očitno se že izvaja in se nanaša na področje, ki spodbuja pravzaprav zavarovalnice, da se vključijo v proces odpravljanja škod. Te zavarovalne vsote in zavarovanje pridelkov so pomembne. Kajti večina sredstev za odpravo posledic škode v kmetijstvu, bo izplačana iz zavarovalnin, saj bo upravičenec moral izkazati najmanj 50% zavarovanja kmetijskih pridelkov, če bo želel pridobiti tudi državno pomoč. To je pomemben pogoj, ki - mislim - res lahko omili potrebe po dodatnih sredstvih iz državnega proračuna. Hkrati pa moramo tudi povedati, da zaradi tega pričakujemo v naslednjih proračunih,da bodo zelo konkretno načrtovana sredstva, tako za odpravo že dosedanjih obveznostih v Posočju in v Posavju. In ne nazadnje Vlada bo tudi sama določala kriterije za odpravo posledic nesreč na stanovanjih. Pričakujemo - to pa je pomanjkljivost tega zakona - da bo Vlada tudi poročala o teh ukrepih Državnemu zboru. Hvala.
Hvala. Gospod Miran Jerič bo predstavil stališče Poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije.
Spoštovani gospod predsednik, cenjena poslanka, cenjeni poslanci, gospod minister, direktor direktorata! Nujnost sprememb veljavnega zakona o odpravi posledic naravnih nesreč je ob svoji predstavitvi kot kandidat izpostavil že sedanji minister za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano marca letošnjega leta. Naša država mora namreč uskladiti dodeljevanje sredstev državne pomoči za odpravo posledic škode v kmetijstvu z zakonodajo EU. Bistvo sprememb sledi ključnemu cilju politike kmetijstva na tem področju, in sicer, da se v odpravo posledic škode v kmetijstvu zaradi neugodnih vremenskih razmer v največjem možnem obsegu vključijo zavarovalnice. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije tako podpiramo rešitev, po kateri do državnih sredstev za odpravo posledic škode v kmetijstvu niso upravičenci nosilci kmetijskega gospodarstva za tiste kmetijske pridelke, za katere je za odpravo posledic neugodnih vremenskih razmer omogočena pridobitev državne pomoči v obliki sofinanciranja zavarovalne premije. Prepričani smo, da bo takšna rešitev spodbujala nosilce kmetijskih gospodarstev, da prestopijo k že uveljavljeni zavarovalni shemi, ki jo ministrstvo uvaja s sofinanciranjem zavarovalne premije za vse kmetijske pridelke in za primere vseh neugodnih vremenskih razmer. Razen za sušo, za katero pa posledice v kmetijski proizvodnji trenutno še ni mogoče zavarovati. Zato se predvideva, da bo večina sredstev za odpravo posledic škode v kmetijstvu izplačana iz zavarovalnin, saj bo upravičenec moral izkazati najmanj 50% zavarovanja kmetijskih pridelkov, če bo želel pridobiti tudi državno pomoč ali pa se bo moral vključiti v obstoječo shemo sofinanciranja zavarovalnih premij za kmetijske pridelke. Rezultat bo bistveno manjši pritisk pri izplačilih državne pomoči za odpravo posledic škode v kmetijstvu. To bo gotovo izboljšalo dinamiko dejanskih izplačil sredstev za odpravo posledic škod v kmetijstvu. Saj praksa kaže, da zaradi nezadostnih proračunskih sredstev in slabega načrtovanja upravičenci do teh sredstev za odpravo škod v kmetijstvu čakajo tudi po več let, kar je tudi eden izmed naših očitkov odgovornim in tako Vladi kot vsem tistim, ki so zadolženi za izvajanje zakona o odpravi posledic naravnih nesreč. S podnebnimi spremembami se bo pogostost naravnih nesreč, ki so povezane z neugodnimi vremenskimi razmerami, povečevala. V Poslanskem klubu LDS smo mnenja, da bo potrebno tudi pri odpravi drugih škod, podobno kot v kmetijstvu, v čim večji meri vključiti zavarovalnice. Država pa bo morala najti mehanizme za pospeševanje vključevanja v posamezna zavarovanja, na primer v zavarovanje proti poplavi oziroma najti načine za sofinanciranje zavarovalne premije. Dejstvo je namreč, da je na primer zavarovanje proti poplavi za fizične osebe drago. Znatno povečanje števila zavarovancev pa bi znižalo tudi zavarovalne premije in posamezne vrste zavarovanj naredilo dostopnejše za naše državljane. Povedano se nanaša zgolj na odpravljanje že nastalih škod. Dejstvo je, da se bomo morali prilagoditi pogostejšim naravnim nesrečam zaradi globalnega segrevanja ozračja. V Sloveniji imamo registriranih več kot tisoč zemeljskih plazov, okoli 8 tisoč kilometrov hudournikov, več kot 26 tisoč strug, vodotokov, veliko število poplavnih območij in še bi lahko našteval. Več kot dovolj razlogov, da ponovno premislimo, kako se bomo soočali z aktualnimi in tudi prihajajočimi naravnimi nesrečami, predvsem pa kaj bomo storili, da bi bile posledice čim manjše in čim bolj obvladljive. Prav gotovo moramo najprej premisliti naše prostorsko načrtovanje, saj na primer po izjavi ministra za okolje in prostor še vedno prihaja do velikih pritiskov za pozidavo poplavnih območij. Več sredstvev bo potrebno nameniti vzdrževanju obstoječih in postavitvi novo vodnovarstvenih in drugih infrastrukturnih objektov, sanacij plazov. Bolj dosledno varovati in pravilneje gospodariti z varstvenimi gozdovi. Kmetijska politika in stroka bosta na primer morali resno razmisliti o zamenjavi prevladujočih poljščin v kmetijstvu z bolj odpornimi na sušo. Potrebno bo posodobiti in okrepiti ukrepe za zaščito in reševanje ter postoriti še mnogo kaj. Predvsem pa bomo morali kot posamezniki in kot skupnost spremeniti naš vrednostni sistem. Čim prej, tem boljše. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije bomo novelo zakona o odpravi posledic naravnih nesreč podprli.
Hvala. Gospod Drago Koren bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije. Prosim.
Lep dober dan, gospod predsednik, gospod minister s sodelavci, poslanka in poslanci! Danes obravnavamo spremembe in dopolnitve Zakona o odpravi posledic naravnih nesreč prav teden dni po eni najhujših naravnih nesreč v Sloveniji. Res je, da je to zgolj slučaj. Je pa tudi res, da je zavedanje vsakega izmed nas, kako pomemben zakon obravnavamo, tudi zaradi navedene nesreče neprimerno večje kot pa drugače. Naj najprej povem, da v Poslanski skupini Nove Slovenije iskreno sočustvujemo z vsemi prizadetimi v nedavni ujmi, še posebej z vsemi svojci tragično preminulih. Poslanci Nove Slovenije bomo po svojih močeh pomagali, da se posledice te naravne nesreče čim hitreje odpravijo in sanirajo. Ob tej priliki se moramo zahvaliti vsem tistim, ki so res uspešno posredovali in ukrepali ob sami nesreči in prve dni po njej. Še posebej je tu treba izpostaviti prostovoljna gasilska društva, civilno zaščito, župane in občinske oprave, pripadnike Slovenske vojske in nešetete posameznike. Ob vsej tragediji je pa razveseljivo, da je v Sloveniji še vedno močno prisotna zavest o solidarnosti in nesebični pomoči, ki se je resnično v teh dneh izkazala. Zelo pomembno se nam zdi, da bodo sedaj tudi vse inštitucije, ki bodo vodile in izvajale sanacijo, tako hitre in učinkovite, kot so bili vsi, ki so se prvi spopadli s to ujmo. In če grem na predlagan Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o posledici naravnih nesreč, moram reči, da predlog sprememb zakona sledi ključnemu cilju politike kmetijstva na tem področju, da se v odpravo posledic škode zaradi neugodnih vremenskih razmer v kmetijstvu v največji možni meri vključujejo zavarovalnice. Do državnih sredstev za odpravo posledic škode v kmetijstvu ne bodo upravičeni za tiste kmetijske pridelke za katere je omogočena pridobitev sofinanciranja zavarovalne premije. S takšno rešitvijo se bo nosilce kmetijskih gospodarstev spodbudilo, da pristopijo k zavarovalni shemi za vse kmetijske pridelke in za primere vseh neugodnih vremenskih razmer, razen za sušo, za katero pa posledice v kmetijski proizvodnji trenutno v Sloveniji še ni možno zavarovati. V Novi Sloveniji še posebej pozdravljamo poenostavitev nekaterih administrativnih postopkov pri obravnavi vlog upravičencev do sredstev državne pomoči za odpravo posledic škode v kmetijstvu. Tako se bosta po novem združila postopek ocenjevanja škode in postopek vloge za pridobitev sredstev državne pomoči. Izpolnjen obrazec za prijavo škode v kmetijstvu bo hkrati tudi vloga za pridobitev državne pomoči. S spremembo zakona se ureja tudi spodnji prag in izračun tega praga, pod katerim se za odpravo naravne nesreče na poškodovanih stanovanjih sredstva državnega proračuna ne podelijo. S predlaganim zakonom se odpravljajo še nekatera druga neskladja z zakonodajo Evropske skupnosti in nekatere pomanjkljivosti, ki so se pokazale pri dodeljevanju sredstev pomoči. V Poslanski skupini Nove Slovenije smo prepričani, da so predlagane spremembe dobre in jih bomo soglasno podprli.
Hvala. Gospod Kristijan Janc bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala lepa, spoštovani gospod predsednik, gospod minister, državna sekretarka, kolegice in kolegi! Pri Slovenski ljudski stranki že tradicionalno posvečamo skrb za kmeta, malega človeka, ki pa je pravzaprav velik človek in čigar delo pomeni steber trajnostnega razvoja podeželja. Še posebej v zadnjem času se vsi dobro zavedamo, kaj pomenijo naravne nesreče, ki smo jim priča v tem času. Katastrofalne posledice pa lahko imajo v vsakdanjem življenju še kako velike posledice. Uredba komisije je eden prvih aktov, ki ureja ravnanje v zvezi s prilagajanjem podnebnim spremembam ter državno pomočjo za škodo kmetijstvu, ki je posledica prej omenjenih dejavnikov. Pri tem se že z državno pomočjo za škodo v kmetijstvu uporablja besedno zvezo neugodni podnebni pojavi, ki še najbolj točno definirajo stanje našega planeta, za katerega smo - če vam je všeč ali ni - krivi sami s svojim ravnanjem. Kakorkoli, že spremembe so tukaj in na žalost tukaj njene katastrofalne posledice, ki prepogosto prizadenejo tistega, ki se ukvarja s kmetijstvom. Tudi cilj tega zakona je na nek način usklajevanje z evropsko zakonodajo, že omenjeno uredbo sveta. Poleg tega pa želi predlagatelj vsaj omiliti nekatere administrativne postopke pri obravnavi vlog upravičencev do sredstev denarne pomoči za odpravo posledic škode v kmetijstvu. Slovenska ljudska stranka je aktivno sodelovala pri tem zakonu. Poleg tega nekaterih drugih strank predlagala amandmaje k zakonu, ki so bili vsi sprejeti. Verjamemo, da bo zakon zato še boljši. Kljub vsemu pa menimo, da so postopki za delovanje sredstev za odpravo posledic nesreč in škode v kmetijstvu, ki jih ni mogoče zavarovati, in programi odprave posledic škode trajali predolgo. Vzrok tiči v premajhnih rednih proračunskih sredstvih. A upamo in trdno verjamemo, da se da premišljeno in dobro organizirano tudi to popraviti oziroma spremeniti. Konec koncev smo priča vedno večjim podnebnim spremembam, ki bodo posledično vodile do vseh hujših naravnih nesreč. Zato je smotrno pomisliti tudi na možnosti zagotavljanja dodatnih sredstev v te namene. Predlog zakona sicer vidi možnosti rešitve zmanjševanja administrativnih ovir na način, da se škodo zaradi neugodnih vremenskih razmer ocenjuje za vsak kmetijski pridelek enkrat in pred spravilom pridelka, ne vedno število neugodnih vremenskih razmer. Ena izmed pomembnejših določil je po našem mnenju ta, da bi bilo dobro, da se v odpravo posledic škode v kmetijstvu zaradi neugodnih podnebnih pojavov v največjem možnem obsegu vključijo tudi zavarovalnice. Upravičenec bo moral iskati najmanj 50% zavarovanja kmetijskih pridelkov, če bo želel dobiti pomoč države, ali pa se bo moral vključiti v obstoječo shemo sofinanciranja zavarovalnih premij za vse kmetijske pridelke in za primere vseh neugodnih vremenskih razmer, razen za sušo. Tudi Slovenska ljudska stranke je mnenja, da bi bilo potrebno, da bi se pri zavarovalnicah omogočilo zavarovanje kmetijskih pridelkov tudi za primer suše. Suša je bila namreč v obdobju 2000-2005 na prvem mestu neugodnih vremenskih razmer, ki so povzročile škodo s 57,17%. Naslednji faktor je toča - sledi šele z 21,2%, neurje - skoraj 10% in tako naprej. Neugodnih vremenskih pojavov bo zaradi podnebnih sprememb vse več. Ampak vseeno bo pritisk po izplačilih državne pomoči za odpravo posledic škode v tem primeru manjši kot doslej. Predlog spremembe zakona o odpravi posledic naravni nesreče iz državnega proračuna zagotavlja sredstva za odpravo posledic škode v kmetijstvu v zvezi z neugodnimi vremenskimi razmerami, ki jih ni možno zavarovati, in tistih, za katere se zagotavlja sofinanciranje zavarovalnih premij iz državnega proračuna. Kot je bilo že omenjeno, je le suša tak pojav, za katerega predlagani zakon zagotavlja državno pomoč. Po ocenah je zmanjševanje proračunskih izdatkov za odpravo posledic škode v kmetijstvu okrog 40% povprečne letne višine, ki je bila iz proračuna v obdobju 2000-2005 izplačana za odpravo posledic škode. Po našem mnenju je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o odpravi posledic naravnih nesreč primeren, še posebej po sprejetju vseh teh že omenjenih amandmajev. Zato ga tudi v Slovenski ljudski stranki podpiramo. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Pavel Gantar bo predstavil stališče Poslanske skupine Nepovezanih poslancev. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani gospod minister in ostali, sodelavke in sodelavci. V Poslanski skupini Nepovezanih poslancev Zares bomo predlagani Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o odpravi posledic naravnih nesreče podprli. Sodimo, da so poglavitni nameni dobri. Sodimo, da so tudi dobro ubesedeni v zakonu in dejansko pomeni najpomembnejšo zadevo uskladitev zakonodaje Evropske unije, pri čemer je pomembno poudariti, da je vendarle doseženo to, kar sami nismo mogli nikoli doseči, zakonodaja pa nas je nekako prisilila v to, da se daje državne pomoči samo za stvari, ki niso, ki se jih pač ne da zavarovati in se ne da državne pomoči za stvari, ki so zavarovarljive. Država takšna zavarovanja tudi lahko subvencionira. Koristna in dobrodošla je tudi vsakršna poenostavitev dokumentov in postopkov. S tega vidika se res zdi, da je zakon na mestu. K temu, kar je bilo rečeno in so povedali še nekateri drugi, bi jaz rekel seveda to, da se že dlje časa tudi moram reči, v času, ko sem sam imel še nekaj izvršnega vpliva na te stvari - zavedamo in smo se zavedali dejstva, da je vsa ta naša zakonodaja neizbrisno naravnana na to, da nekako nehote favorizira pasivnost in čakanje na takšno ali drugačno obliko državnega povračila za posledice naravnih nesreč, pa naj bodo kjerkoli, predvsem pa seveda v kmetijstvu. Premalo je bilo narejenega. Včasih se tudi ni dalo zaradi usmeritev zavarovalnic. Še pred leti nekatere zavarovalnice niso niti hotele pomisliti na določene oblike zavarovanja. Danes to počnejo. Premalo je bilo storjenega k aktivnemu zavarovanju, ki se kažejo kot oblike zavarovalniškega zavarovanja, kot oblike spreminjanja in spremembe - recimo - poljščin na območjih, kjer se dogajajo določene mikro klimatske spremembe in tako naprej. Premalo je bilo tudi narejenega na presoji izgradnje infrastrukture z vidika robustnosti na ekstremne vremenske pojave. Teh ekstremnih vremenskih pojavov smo imeli nekoč manj. Sedaj jih bomo očitno imeli več oziroma jih že imamo. Na to je seveda treba pozorno paziti in temu ustrezno mogoče tudi prilagoditi gradbene predpise in druge. Če imam že to priložnost, bi vam v teh dveh minutah razložil še dilemo, ki jo imam in o kateri bi se bilo treba mogoče nekoč pogovoriti. Sam sem v nekdanjih časih bil močan zagovornik tako imenovanega splošnega sistemskega zakona o odpravi posledic naravnih nesreč. Bolj kot se je, bi rekel, oblikovalo besedilo tega zakona, več pomislekov sem imel. Predvsem zaradi tega, ker menim, da je vrsto zadev za tako imenovane normalne nesreče, nesreče, ki jih lahko z nekim sistemom presoje tveganj predvidimo na letni ravni, če hočete, da je možno pokriti z obveznimi rezervacijami in drugimi mehanizmi, recimo pri infrastrukturi in tako naprej. Kar sicer proračun tudi počne. Kadar pa pride do velike nesreče, tedaj se zdi - primera, kot je bil potres v Bovcu oziroma v Posočju, ali pa recimo, tudi ta zadnja ujma - da je ta zakon nekako prekratek in da bo potrebno sprejemati posebne zakone za te velike ekstremne nesreče s posledicami, ker pač vseh specifičnosti v zakonu ni mogoče predvideti. Nisem prepričan, ali ministrstvo razmišlja v to smer ali ne. Vendar mislim, tudi na nek način sprašujem, ali razmišljajo tudi o tem, da bi za ta primer pripravili poseben zakon. In ali upajo in verjamejo, da bo razmeroma komplicirana struktura tega celotnega zakona zadosti dobra, da bo država lahko učinkovito rešila odpravljanje posledic pri zadnji ujmi. Hvala lepa.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj pol ure po prekinjeni 2. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 13. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O DOPOLNITVAH ZAKONA O POGOJIH KONCESIJE ZA IZKORIŠČANJE ENERGETSKEGA POTENCIALA SPODNJE SAVE. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku Vlade gospodu Janezu Podobniku za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Gospod minister, imate besedo.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Poslanke in poslanci! Vlada je na svoji 129. seji, bilo je v začetku julija letos, določila besedilo predloga zakona o dopolnitvah zakona o pogojih koncesije za izkoriščanje energetskega potenciala spodnje Save in ga tudi poslala v Državni zbor. Veljavni zakon o pogojih koncesije za izkoriščanje energetskega potenciala spodje Save izrecno opredeljuje subjekta, ki lahko izvršujeta koncesijo, in sicer sta to družbi Savske elektrarne Ljubljana d.o.o. in Holding Slovenske elektrarne d.o.o [[..]] Za eventualni prenos koncesije na novega koncesionarja pa je potrebno navedeni zakon dopolniti. Na podlagi navedenega zakona o pogojih koncesije za izkoriščanje energetskega potenciala spodnje Save in drugih predpisov se dejavnost proizvodnje električne energije izvaja preko družbe Holding Slovenske elektrarne d.o.o., ki je organizirana kot koncern oziroma njenih hčerinskih družb. Projekt, ki se je do sedaj izvajal preko pogodbe o skupnem podvigu teh družb, zaradi skrajšanega roka izgradnje hidroelektrarn na spodnji Savi, pa bo potrebno dodatno financiranje. Dopolnitev zakona torej sledi tem ciljem. To je, možnosti ustanovitve nove pravne osebe, katere ustanovitelji bodo Holding slovenske elektrarne d.o.o. in GEN Energija d.o.o. ter z njimi povezane družbe, na katero bo potem prenesen celoten projekt gradnje na spodnji Savi. Ta zakon omogoča torej prenos koncesijske pogodbe na novo družbo, katere družbeniki, kot sem že navedel, so Holding slovenske elektrarne in pa GEN energija in z njimi povezane družbe, ki so v njuni izključni lasti. S tem pa bo po našem prepričanju tudi usklajen nadaljnji razvoj energetskega sistema Republike Slovenije. Pri projektu izgradnje spodnje savske verige hidroelektrarn na podlagi skupnega sodelovanja se zasledujejo predvsem načelo večnamenskosti tega velikega projekta. Pri izvedbi posameznih infrastrukturnih ureditev se namreč izvajajo ukrepi za preprečevanje in omejevanje vplivov poplav, suše in tudi komunalnih odpadnih voda. Z regulacijo podtalnice se ustvarjajo ugodni pogoji za kmetijstvo. Z zagotovitvijo pretočnosti jezovnih zgradb ter izgradnjo ribjih stez pa se tudi zmanjšujejo negativni vplivi na ribe v reki Savi. Glede na predlagano dopolnitev bo torej prenos koncesije možen samo ob predhodnem dovoljenju Vlade Republike Slovenije, prav tako pa bo tudi vstop tretjih oseb v lastništvo nove družbe kot novega koncesionarja možen samo po predhodnem soglasju koncidenta, to je Vlade Republike Slovenije, in ob upoštevanju pogojev in postopkov iz predpisa, ki ureja javno zasebno partnerstvo. Spoštovane poslanke in poslanci! Gre torej za dopolnitev zakona, ki dopolnjuje projekt nadaljnje izgradnje hidroelektrarn na spodnji Savi z vidika možnih dodatnih finančnih partnerstev, razvoja energetskega sistema Republike Slovenije in kot smo že rekli preprečevanja omejevanja vplivov poplav, suše in komunalnih odpadnih voda. Po našem trdnem prepričanju ima torej predlagana dopolnitev zakona dolgoročno gledano pozitivne nacionalne učinke. Še posebej s tega vidika, da omogoča doseganje ciljev energetsko klimatske strategije Evropske unije o 20% deležu obnovljivih virov v primarni porabi energije v Republiki Sloveniji do leta 2020. Zato predlagam in prosim poslanke in poslance, da po razpravi predlagani zakon tudi podprejo. Hvala lepa.
Hvala. Predlog zakona je obravnaval Odbor za okolje in prostor kot matično delovno telo. Prosim gospoda Danijela Krivca, da predstavi poročilo odbora.
Spoštovani predsednik, cenjeni minister z ekipo, kolegice, kolegi! Odbor Državnega zbora Republike Slovenije za okolje in prostor je na 12. nujni seji dne, 13.9., obravnaval predlog zakona o dopolnitvah zakona o pogojih koncesije za izkoriščanje energetskega potenciala spodnje Save, ki ga je v obravnavo Državnemu zboru Republike Slovenije poslala Vlada Republike Slovenije s predlogom, da ga obravnava po skrajšanem postopku, ker gre za manj zahtevne dopolnitve tega zakona. Na seji so sodelovali predstavniki predlagatelja predloga zakona in Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora Republike Slovenije. V uvodni dopolnilni obrazložitvi predloga zakona je predstavnik predlagatelja poudaril, da predlagane dopolnitve omogočajo prenos koncesije, ki se po veljavnem zakonu lahko podeli brez javnega razpisa le določenemu subjektu na novega nosilca koncesije, to je na novo ustanovljeno podjetje, ki bo nastalo iz sedanjega skupnega Holdinga Slovenske elektrarne d.o.o., in vstopa novega družbenika GEN Energija d.o.o. Prenos bo možen samo ob predhodnem soglasju koncedenta. Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora Republike Slovenije je obravnavani predlog zakona proučila z vidika skladnosti z ustavo in pravnih sistemov ter zakonodajno tehničnega vidika in dala pripombo k 1. členu predloga zakona. Odbor za okolje in prostor je v okviru druge obravnave predloga zakona v skladu s 126., 131. in 132. členom Poslovnika Državnega zbora opravil razpravo in glasovanje o posameznih členih predloga zakona ter o vloženem amandmaju k 1. členu. Amandma, ki so ga vložile poslanske skupine SDS, NSi, SLS in DeSUS k 1. členu, je odbor sprejel. Prav tako je sprejel tudi oba člena predlaganega zakona. Ob upoštevanju sprejetega amandmaja je v skladu s prvim odstavkom 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljen dopolnjen predlog zakona o pogojih koncesije za izkoriščanje energetskega potenciala spodnje Save, ki je sestavni del poročila odbora. Odbor predlaga, da se predlagani zakon sprejme.
Hvala. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Vili Rezman bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev. Prosim.
Hvala lepa. No, stališče, ki ga bom predstavil, bo relativno kratko. Naj v napovedi kar napovem, da bomo mi podprli ta predlog, ki je pred nami. Energetska situacija pri nas v Sloveniji ni takšna, da bi lahko bili čisto brezskrbni. Ne samo zaradi negativne energetske bilance, ampak tudi za voljo tega najbrž, ker nam vseh zastavljenih ciljev v zvezi z obremenjevanjem okolja v rokih, ki so nam postavljeni, najbrž tudi ne bo lahko doseči, če jih bomo sploh dosegli. Zlasti imam v mislih vplive, ki jih povzročajo emisije v zrak. S tem v zvezi je predlog koncesije toliko bolj pomemben. Kajti gre za to, da pospešujemo vlaganja v obnovljive vire. Gre za to, da bomo - upam - ugotovili sčasoma tudi, da je ne samo potrebno vlagati, ampak, da je treba spremeniti strategijo tudi na ta način, da se bomo z novimi tehnologijami in z novim načinom produkcije odločili tudi varčevati. Torej, ni možno iskati rešitev samo na ta način, da bi zaupali v vedno večja in nova vlaganja v investicije za pridobivanje nove energije. Ampak, bistvo tega, kar imamo danes pred sabo, je, da omogočimo prenos koncesije oziroma da omogočimo nov koncesijski odnos in da na ta način omogočimo vstop dodatnega koncesionarja. Če to pomeni, da bo en del našega elektrogospodarstva razbremenjen na ta način, da bo lahko vlagal in zagotovil investicije na Kozjaku, potem mi podpiramo tovrstne odločitve, ker takšne hidrocentrale kakršna je kozjaška pretočna, omogočajo bistveno boljše poslovanje zlasti takrat, kadar imamo potrebe v špicah, kar se tiče porab. Malo bolj vprašljivo za nas je, ali bo dovolj soglasja v Sloveniji, da bi se del tega investicijskega potenciala lociral tudi na Muro. Ni zagotovo. Ne bo soglasja pri tem v Sloveniji, tako, da ne bi temu nihče oporekal. Vprašanje je, kaj bodo raziskave pokazale, torej kakšni okoljski vplivi bi bili in ali niso okoljske škode večje kot pa energetske koristi. Mi sodimo, da bi morala država čim prej in čim več storiti tudi za to, da bi se preostali potenciali investicijski vlagali v plinsko-parne centrale. Mi imamo te možnosti v Sloveniji in je potrebno čim prej sprejeti tudi ustrezne odločitve, tudi bolj pospešeno delo na kogeneracijah. Zlasti na tistih, ki bi obnovljive vire uporabljali, je najbrž ena izmed prioritet, ki bi si jo morali zastaviti. Prav tako pa je pomembno, ko že govorimo o tej problematiki, narediti kaj več, kot zgolj deklarirati potrebo po tem, kako bomo energetsko sanirali naše objekte. Kajti tam nam energija puhti v zrak čisto po nepotrebnem. Torej v upanju, da bo ta prenos koncesije pomenil večja in kvalitetnejša vlaganja za pridobivanje električne energije iz obnovljivih virov, bo Poslanska skupina DeSUS ta predlog tudi podprla.
Hvala. Gospod Milenko Ziherl bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Gospod minister, kolegice in kolegi. Tudi Slovenska demokratska stranka bo Predlog zakona o dopolnitvah zakona o pogojih koncesije za izkoriščanje energetskega potenciala spodnje Save podprla. Ker je že gospod minister povedal večino razlogov, zakaj ga je potrebno podpreti. Predvsem gre za energetsko samozadostnost Slovenije. Gre za obnovljive vire in s tem za zavezanost Slovenije po 20% zmanjšanju deleža energije iz fosilnih goriv ter hkratnem 20% povečanju deleža iz obnovljivih virov, kamor vodna energija vsekakor spada. Z vzpostavitvijo elektrarn na spodnji Savi bomo pridobili tudi pri urejanju nivoja Save, pri urejanju poplavne ogroženosti, pri spopadih s sušo in še cel kup drugih pridobitev. Zato bomo v naši skupini ta zakon podprli. Hvala.
Hvala. Gospod Matjaž Han bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Spoštovani minister, gospod Tavzes, poslanke in poslanci. Spremembe in dopolnitve zakona o pogojih koncesije za izkoriščanje energetskega potenciala spodnje Save, ki ga danes obravnavamo, predstavlja po vrsti že tretjo novelo tega zakona, ki je bil sprejet v letu 2000 in je nekako odprl pot k izgradnji celotne verige hidroelektrarn na spodnji Savi. S spremembo zakona se bo omogočil prenos koncesije na novo ustanovljeno podjetje, ki bo nastalo iz sedanje družbe Holding Slovenskih elektrarn d.o.o. in novega družbenika Gen energija d.o.o., ki je v 100% lasti države in je nosilec tako imenovanega drugega energetskega stebra v Sloveniji. Tako bo na novega koncesionarja prenesen celoten projekt izgradnje hidroelektrarn na spodnji Savi, pri čemer bo prenos mogoč le ob predhodnem soglasju Vlade Republike Slovenije. Poleg tega zakon določa omejitve morebitnega vstopa tretjih oseb v lastništvo novega koncesionarja, kar bo možno le ob predhodnem soglasju koncendenta ter ob upoštevanju pogojev oziroma postopkov iz predpisov, ki urejajo javno zasebno partnerstvo. Socialni demokrati smo že v preteklosti podpirali projekt izgradnje hidroelektrarn na spodnji Savi in hkrati poudarjali, da naj se omogoči pristop k izgradnji zlasti investitorjem, ki bodo sposobni zagotavljati ustrezne finančne vire za realizacijo investicijskega programa celotne verige. To ni in ne sme biti le interes lokalnega prebivalstva, temveč tudi slovenski interes. Na koncu želim povedati, da smo Socialni demokrati pozorni na obljube predlagatelja o transparentnem poslovanju novoustanovljenega podjetja. Ne nazadnje imamo v občini Radeče, kjer je tudi hidroelektrarna, kar nekaj grenkih izkušenj iz preteklosti, ko se ni spoštovalo zavez oziroma sprejetih odločitev, kar se je ne nazadnje rezultiralo v nepotrebnih sporih oziroma sporih v državi. V Poslanski skupini Socialnih demokratov upamo in verjamemo, da bo tokrat drugače, zato bomo dali priložnost tej noveli in zakon bomo tudi podprli. Upam in želim si, da bo imela Vlada tudi posluh za drugi energetski segment, ko govorimo o zapiranju RTH Trbovlje, da bo tudi tam razmišljala podobno, kot razmišlja, kadar gre za Posavje. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Miran Jerič bo predstavil stališče Poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije. Prosim.
Hvala za besedo. Spoštovani gospod predsednik Državnega zbora, cenjene poslanke, poslanci, spoštovani gospod minister! Projekt spodnjesavske verige elektrarn je eden največjih projektov v samostojni Sloveniji, pomemben tako za energetski sistem kot tudi za lokalne skupnosti, ki so bile dolga leta zaradi načrtovanih elektrarn in s tem povezanih rezervacij v prostoru omejene v svojem prostorskem in infrastrukturnem razvoju. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije trdno podpiramo nadaljnjo izgradnjo spodnjesavske verige ne samo zaradi njene pomembnosti za slovenski energetski sistem, temveč tudi zaradi pričakovanj lokalnega prebivalstva. Kot primer je potrebno navesti, da se bo znotraj projekta Hidroelektrarne Blanca in Hidroelektrarne Boštanj saniralo kar 18 vodotokov, s čimer se bo izboljšala varnost pred poplavami na področju komunalne infrastrukture, pa bo država financirala gradnjo treh malih čistilnih naprav in še veliko tega. Kot rečeno, Liberalna demokracija Slovenije nadaljevanje projekta izgradnje spodnjesavske verige podpira. Seveda pričakujemo tudi, da se bo v nadaljevanju gradila tudi veriga hidroelektrarn na srednji Savi. Vendar ostajamo nekoliko skeptični do načrtovanega vstopa drugega stebra oziroma GEN energije v projekt izgradnje spodnjesavske verige predvsem zaradi nejasnih povezav med posledicami tega vstopa in bodočo privatizacijo enega izmed energetskih stebrov v naši državi. Vlada je drugemu stebru usmeritve na področju investicij naložila z resolucijo o razvojnih projektih, kar pomeni predvsem nadaljevanje gradnje spodnjesavske verige ter morebiti izgradnjo drugega bloka krške nuklearke. Drugi steber ima že sedaj nekaj časa rezervirana sredstva za vstop v projekt izgradnje spodnjesavske verige, skupaj naj bi šlo za približno 9 milijonov evrov, ki naj bi jih drugi steber vložil v podjetje, nato pa svoj delež v njem povečeval z neposrednimi vlaganji v izgradnjo spodnjesavske verige. Tako naj bi se sčasoma vlagateljski delež prvega stebra oziroma Holdinga Slovenskih elektrarn zmanjševal in se s tem sproščal njegov investicijski potencial, ki bi ga lahko v večji meri uporabil tudi za druge investicije na drugih področjih znotraj Slovenije. V Liberalni demokraciji Slovenije si želimo, da bo GEN energija sposobna brez težav postopno prevzeti vlogo glavnega investitorja pri nadaljnji izgradnji spodnjesavske verige ter da se sprememba ne bo odrazila na časovnem planu izvajanja samega projekta. Poslanci Liberalne demokracije Slovenije se bomo v podpori oziroma nasprotovanju predloga zakona odločali po lastni presoji. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Drago Koren bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije. Prosim.
Še enkrat vsem lep dober dan. V Poslanski skupini Nove Slovenije ne nasprotujemo spremembam zakona o pogojih koncesije za izkoriščanje energetskega potenciala Spodnje Save. Zakon, ki ga imamo pred seboj, je zelo kratek, saj ima v bistvu en sam člen oziroma dva člena, gre pa za spremembe, s katerimi bi omogočili prenos koncesije na novega koncesionarja. Predvideva se ustanovitev nove pravne osebe, na katero bo prenesen celoten projekt izgradnje hidroelektrarn na spodnji Savi. V sedaj veljavnem zakonu o pogojih koncesije za izkoriščanje energetskega potenciala Spodnje Save je izrecno opredeljeno, da to izvršujeta dva koncesionarja oziroma Savske elektrarne in pa Holding Slovenske elektrarne. Za prenos koncesije na novega koncesionarja je tako potrebno spremeniti ta zakon. V Poslanski skupini Nove Slovenije podpiramo predlagane dopolnitve, da bo prenos koncesije možen samo ob predhodnem dovoljenju Vlade Republike Slovenije. Prav tako pa bo tudi vstop tretje osebe v lastništvo nove družbe kot novega koncesionarja možen samo po predhodnem soglasju koncendenta in ob upoštevanju pogojev in postopkov iz predpisa, ki ureja javno-zasebno partnerstvo. Mi smo prepričani, da ta sprememba ne bo imela slabih posledic, ampak bo omogočila hitrejši razvoj in hitrejšo izgradnjo elektrarn na spodnji Savi in tako nekje zagotovila večjo energetsko samozadostnost v Sloveniji. Mislim, da moramo poudariti, ko je danes precej govora o obnovljivih virih energije, nam se tudi to zdi zelo pomembno, da se obnovljivi viri energije v celoti izkoriščajo, vendar če hočemo zagotoviti eno zadovoljivo energetsko samozadostnost, smo prisiljeni tudi k drugim vrstam energije, tudi fosilnih goriv. Tako upam, da ne bo nasprotovanja k izgradnji 6. bloka Termoelektrarne Šoštanj, kajti če pogledamo velikosti proizvedene energije, seveda pač gre za neprimerljive stvari. Torej, še enkrat, v poslanski skupini bomo predlagani zakon podprli.
Hvala. Gospod Kristijan Janc bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Gospod minister, gospod Tavzes, kolegice in kolegi. Ministrstvo za okolje in prostor je bilo pripravljavec te depolnitve predmetnega zakona, ki je danes pred nami v obravnavi, saj je po pooblastilu Vlade Republike Slovenije koncendetn v razmerju med koncesionarjem Holding Slovenske elektrarne, ki ima pravico energetskega izkoriščanja na spodnji Savi že od podpisa koncesijske pogodbe, to pa je od 8. julija 2002 dalje. Koncesionarji uspešno v roku koncesijske pogodbe že gradijo prvo hidroelektrarno v verigi HE Boštanj, ki v energetsko omrežje že spušča prvo proizvedeno električno energijo. Prav tako pa v državni in lokalni proračun priteka koncesijska dajatev, ki omogoča nadaljnjo gradnjo še kako potrebne infrastrukture. Poudariti je potrebno, da se z izgradnjo posamezne hidroelektrarne uredi tudi nujno potrebna izgradnja in rekonstrukcija vodne, državne in lokalne infrastrukture, s katero se varuje urbano naselje pred stoletno visoko vodo. Novozgrajena infrastruktura v kraj prinaša boljšo kvaliteto življenja občanom in ostalim uporabnikom, sicer pa moramo poudariti izkušnjo prejšnjega tedna, da so kraji ob reki Savi na območju HE Boštanj ostali nepoplavljeni, tako da ima ta projekt resnično še večjo razsežnost in tudi zaradi tega projekta je bilo Posavju, kot sem rekel, v zadnji ujmi prizaneseno, kar prej seveda ni bilo. Glede na pozitivne izkušnje je več kot gospodarno, da projekt izgradnje HE na spodnji Savi poteka naprej, celo še s hitrejšim tempom, ki ga je potrdila tudi slovenska vlada, koncesionar pa mora temu tudi slediti, zato je bil tudi pobudnik dopolnitve zakona, ki ga obravnavamo, saj bo s spremembami zakona omogočen prenos koncesije na novo podjetje, ki bo nastalo iz sedanjega skupnega podviga Holdinga Slovenskih elektrarn in vstopa novega družbenika Gen energija, kar bo omogočilo stabilnejše financiranje projekta HE na spodnji Savi. Novoustanovljeno podjetje mora pričeti delovati najkasneje do konca letošnjega leta, tudi zaradi transparentnega poslovanja z vidika novih računovodskih standardov. Za realizacijo predvidenih aktivnosti pa nujno potrebuje sprejem zakona, za kar verjamem danes v to široko podporo poslanskih skupin Državnemu zboru, da temu sledite in se vam tudi v imenu poslanske skupine zahvaljujem za to podporo in tudi kot župan občine Sevnica in mislim, da je to zelo pomembno za nadaljnje pozitivne rezultate, ki jih kaže tako v okolju kot tudi pri obnovi obnovljivih virov energije v Republiki Sloveniji, ki jih nujno potrebujemo za zagotavljanje energije doma. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo soglasno podprli predlagano spremembo zakona, enako bomo podprli tudi, v kolikor bo soglasje pozitivno okolju za srednjo Savo in tudi na Muri, kot je bilo takrat, ko se je ta projekt začel v spodnjem Posavju, kjer smo dobili danes pozitivno podporo v Posavju in ga v partnerstvu skupaj z državo tudi uspešno izvajamo projekt HE na spodnji Savi. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Bogdan Barovič bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolegice, kolegi, minister s sodelavci! Vsak zakon, ki nakazuje na osveščenost države za energetsko samozadostnost, je dobrodošel, govorim v imenu Slovenske nacionalne stranke - tako je med njimi dobrodošel tudi ta zakon oziroma Predlog zakona o dopolnitvah zakona o pogojih koncesije za izkoriščanje energetskega potenciala spodnje Save. Poleg tega je dobro, da ta zakon nazorno prikazuje lastništvo. V dejstvih, ki so iz njega razvidna, da kot koncesionar nastopa GEN energija d.o.o., ki je, kot je navedeno, v 100% državni lasti. Dejstvo, da bo kakršenkoli prenos koncesij možen ob predhodnem soglasju koncendenta, v tem primeru države, je dobrodošla. In dejstvo, da bo, še enkrat poudarjam, prenos koncesij možen ob predhodnem soglasju Vlade Republike Slovenije, je dobrodošlo. Tako bomo imeli preglednost, imeli bomo energetsko varnost ali poskus energetske varnosti za energetsko samozadostnost. Je pa seveda, spoštovani minister, ob tem verjetno že pred vami še veliko pogovorov z vsemi tistimi, ki bodo udeleženi ali soudeleženi z elektrarnami na vodi, kot je, recimo, že postavljena, ker je odlično, je dobro, ekološko pa včasih tudi malo sporno, ampak o tem kdaj drugič. Tako v imenu Slovenske nacionalne stranke povem, da bomo Predlog zakona o dopolnitvah zakona o pogojih koncesije za izkoriščanje energetskega potenciala spodnje Save podprli z zavedanjem in prepričanjem, da gre za varnost, energetsko varnost te države, in da gre za pravzaprav tudi vzporeden potencialni razvoj okolja in krajev in ljudi, ki tam živijo.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 2. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O INVESTICIJSKIH SKLADIH IN DRUŽBAH ZA UPRAVLJANJE. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Ker predstavnika Vlade k tej točki še ni v dvorani, ali želite da prekinem sejo, da se [[...]]Potrebovali bi kakšnih 10 minut. Vidim željo, nekdo od poslancev želi, da prekinemo. Torej, na željo poslancev, ki imajo pravico to izraziti, prekinjam sejo za 10 minut. Nadaljevali jo bomo ob 11.40.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Nadaljujemo sejo Državnega zbora in s prekinjeno 2. točko dnevnega reda. Besedo dajem predstavniku Vlade gospodu Andreju Širclju, državnemu sekretarju za dopolnilno obrazložitev predloga zakona.
Hvala lepa. Spoštovani predsednik, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Najprej bi se vam rad opravičil zaradi moje zamude, ker enostavno nisem mogel priti dovolj hitro na sejo Državnega zbora. Dovolite mi, da vam na kratko predstavim ključne novosti Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje. Med novostmi, ki jih novela prinaša, velja opozoriti na možnost preoblikovanja vzajemnih skladov ter poenostavitev poslovanja družb za upravljanje z uvedbo inštituta krovnega sklada. Zakon o investicijskih skladih in družbah za upravljanje je doslej dovoljeval le dve obliki preoblikovanja investicijskega sklada, in sicer likvidacijo sklada ter prenos upravljanja na drugo družbo za upravljanje. Predlog novele pa dodaja še možnost pripojitve celotnega vzajemnega sklada drugemu vzajemnemu skladu, in sicer v okviru iste družbe za upravljanje. S tem se daje družbam za upravljanje dodaten manevrski prostor pri oblikovanju čim bolj stroškovno in naložbeno optimalne ponudbe. Ekonomija obsega bo tako večjim skladom omogočila relativno nižje stroške, prihranka pa bodo deležni tudi vlagatelji v vzajemne sklade. Na področju krovnih skladov predlog novele uvaja dve med seboj neodvisni novosti, ki sta že dolgo uveljavljeni v državah EU in omogočata večjo prilagodljivost storitev upravljanja vzajemnih skladov. Družba za upravljanje bo z uvedbo krovnih skladov lahko izdajala investicijske kupone različnih razredov istega vzajemnega sklada. To pomeni, da lahko isti vzajemni sklad z enotno investicijsko politiko ponudi kupone različnih razredov, pravice imetnikov investicijskih kuponov različnih razredov pa se razlikujejo od drugih glede na vstopne in izstopne stroške, izplačevanje in zadržanje dobička. Na ta način je isti vzajemni sklad lahko namenjen različnim ciljnim skupina vlagateljev. Po drugi strani pa bo uvedba krovnih skladov tudi omogočila družbi za upravljanje, da svoje, do sedaj ločene vzajemne sklade, poveže znotraj novega okvira krovnega sklada, ki vsebuje podsklade, ki se med seboj razlikujejo po investicijski politiki. Ta okvir bo olajšal administrativne postopke pri družbah za upravljanje, obenem pa bo omogočil vlagateljem enostavnejše prehajanje med vzajemnimi skladi različnih naložbenih politik in s tem povezane različne tveganosti. Položaj investicijskih družb se s predlogom novele ne spreminja. Za investicijske družbe privatizacijskega izvora ostaja rok za preoblikovanje enak, kot je bil sprejet v veljavnem zakonu o investicijskih skladih in družbah za upravljanje, in sicer se morajo te družbe najkasneje do leta 2011 preoblikovati v vzajemni sklad. Omenjene spremembe predloga novele družbam za upravljanje ne bodo nalagale novih obveznosti, pač pa jim bodo odpirale nove možnosti, ki jih bodo družbe za upravljanje lahko izkoristile pri njihovih strategijah nastopanja na domačih in tujih trgih. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, Vlada predlaga, da se omenjeno novelo sprejmete. Hvala lepa.
Hvala. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Prosim predsednika gospoda Bojana Starmana, da predstavi poročilo odbora.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani! Odbor za finance in monetarno politiko je na svoji 29. seji dne 13.9. obravnaval kot matično delovno telo tudi Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje, ki ga je Državnemu zboru Republike Slovenije v obravnavo in sprejem predložila Vlada Republike Slovenije. Pridobili smo si mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je podala pripombe k mnogim členom, ki so bili kasneje tudi sprejeti kot amandmaji odbora. Odboru sta bila dodatno posredovana dopisa Združenja družb za upravljanje investicijskih skladov dne 13.7.2007 in 21.8.2007 z amandmajskima predlogoma k 5. členu in za novi 124. člen predloga zakona. V poslovniškem roku so poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, Nove Slovenije in Slovenske ljudske stranke vložile tudi amandma za novi 124a. člen, sprememba amandmaja z dne 10.9.2007. Najprej je v razpravi sodelovala predstavnica Zakonodajno-pravne službe, ki je potrdila, da so bile njene pripombe v predlogih in sprejetih amandmajih odbora v celoti upoštevane, potem pa je tekla razprava o 5. členu, kako zagotoviti, s kakšnimi podatki, možnost upravljanja in delovanja družb. Ugotovljeno je bilo, da je najbolj pametno, da se to, na kakšen način, zagotovi oziroma še preanalizira. Ta predlog amandmaja imamo, ki naj bi reševal to problematiko in omogočil delo investicijskim družbam, tudi pred seboj. Odbor je sprejel amandma, se je opredelil do amandmaja poslanskih skupin Slovenske demokratske stranke, Nove Slovenije in Slovenske ljudske stranke za novi 124a. člen z dne 5.9.2007, ki je bil 10.9. spremenjen, ter ga sprejel. Odbor je amandmaje sprejel in glede na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravil besedilo dopolnjenega predloga zakona, ki ga predlagamo tudi Državnemu zboru v sprejem. Hvala lepa.
Hvala. Sledi predstavitev stališče poslanskih skupin. Gospod Veršnik bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Hvala. Lep pozdrav vsem prisotnim. Zakon o investicijskih skladih in družbah za upravljanje je zakon, ki v naši ureditvi določa pravila poslovanja investicijskih skladov in družb za njihovo upravljanje. Je pomemben zakon, saj določa pravila poslovanja s prihranki in finančnim imetjem posameznega števila državljanov, ki jih ti imajo v slovenskih 7 investicijskih družbah, 99 vzajemnih skladih in 6 vzajemnih pokojninskih skladih in v 122 tujih vzajemnih skladih ali podskladih, ki jih pri nas tržijo tuje osebe z dovoljenjem Agencije za trg vrednostnih papirjev - največ iz Avstrije in Luksemburga. V sedmih slovenskih investicijskih družbah je bila konec leta čista vrednost sredstev okrog 960 milijonov evrov, to se pravi, skoraj milijardo evrov, delničarjev investicijskih družb je bilo okrog 240 tisoč. V 99 slovenskih vzajemnih skladih je varčevalo okrog 273 tisoč državljanov, čista vrednost njihovih sredstev pa je bila 1928 milijonov evrov ali skoraj 2 milijardi evrov. V šestih slovenskih vzajemnih pokojninskih skladih je čista vrednost znašala 335 milijonov evrov, število članov in varčevalcev v njih pa je bilo okrog 220 tisoč. Številke, na katere sem opozoril, same po sebi govorijo o pomembnosti zakona oziroma njegovih pravil za upravljanje velikega finančnega imetja naših državljanov. Izpolnjevanje teh pravil v sedanjem globalnem svetu - pomeni tržna tveganja, kar je postalo stalnica. V veliki meri za izpolnjevanje teh pravil za države članice na enotnem evropskem finančnem trgu skrbi Evropska unija s sprejemanjem ustreznih direktiv. Tako danes sprejemamo spremembe in dopolnitve zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje, na kratko ZISDU-1B, ki bodisi pomenijo neposredno uskladitev naše zakonodaje z evropskimi direktivami bodisi posredno uskladitev, kjer so bile pred tem druge direktive že prenesene v drugo novo domačo zakonodajo in je bilo potrebno ZISDU-1A z njimi uskladiti. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo vse predlagane spremembe novele podprli, radi pa bi ob tem poudarili, da je sam zakon le nujna podlaga za učinkovito in uspešno poslovanje investicijskih skladov in čim bolj varno upravljanje finančnih imetij državljanov. Nadvse pomembno je izvajanje teh zakonov oziroma nadzor nad njihovim uresničevanjem, za katerega so odgovorne samostojne in neodvisne nadzorne institucije, zlasti Agencija za trg vrednostnih papirjev. Poslanci v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke verjamemo, da se Agencija za trg vrednostnih papirjev zaveda svojih dolžnosti in odgovornosti v nadzoru nad upravljanjem investicijskih skladov, v katerih je vse več prihrankov naših državljanov, čeprav je tradicija tovrstnega slovenskega varčevanja relativno kratka. Hvala lepa.
Hvala. Gospod mag. Milan M. Cvikl bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Lepa hvala. Predstavniki Vlade, poslanke in poslanci! Poslanska skupina Socialnih demokratov ne bo nasprotovala sprejemu zakona, veseli pa nas, da je, potem ko smo na matičnem delovnem telesu po nekoliko burni razpravi vendarle dosegli vsaj to, da je člen, ki je najbolj sporen pri tem zakonu, ostal odprt, dobili predlog Vlade za novi amandma k 5. členu dopolnjenega predloga zakona. Za kaj vsebinsko gre? Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje predvsem usklajuje slovensko zakonodajo z evropskimi direktivami, na točki zagotavljanja in izpolnjevanja vloge investicijskih skladov in družb za upravljanj v odnosu do davkarije, do davčne uprave pa je Vlada nekoliko poenostavljeno želela pridobiti splošno pooblastilo, da lahko od posameznikov pridobi DZU vse podatke. Mi smo temu nasprotovali, člen je ostal odprt, sedaj je predlagano, da se lahko pridobi med osebnimi podatki tudi davčna številka, vendar - pomembno - davčna številka se lahko pridobi samo na podlagi pisnega soglasja vlagatelja. To sicer pomeni, da pripombe združenja DZU-jev niso bile v popolni meri upoštevane ali pa še zmeraj bo potrebno pisati posameznim vlagateljem in bo to ustvarili določene probleme, vendar pa prejšnja rešitev, da tako rekoč pooblaščenci v DZU-ju dobijo podatke brez kakršnihkoli omejitev, tudi ni bila sprejemljiva. Mislim, da velja zakonu nenasprotovati, vsekakor pa velja podpreti amandma k 5. členu dopolnjenega predloga zakona, ker v nasprotnem seveda zakon ne bi dosegel niti svojega cilja in bi bil z vidika zagotavljanja varovanja osebnih podatkov popolnoma nesprejemljiv. Mi smo v razpravi opozarjali, da ni vseeno, kdo in na kakšen način lahko pridobi davčno številko. Veseli nas, da je od 13. septembra do 25. septembra prišlo do kolikor toliko logične rešitve. Ne bomo nasprotovali zakonu. Ker sem pri besedi, mi pa dovolite, da vseeno menim, da področje urejanja investicijskih skladov in družb za upravljanje je v mandatu te vlade doseglo veliko vzponov in padcev. Ni povsem jasno točno, kaj Vlada želi na tem področju, to ne nazadnje kaže v vladno proceduro nekaj dni nazaj posredovan zakon o dopolnitvi zakona o pravnih naslednicah pooblaščenih investicijskih družb. Zakaj to govorim? To govorim zato, ker ni več povsem jasno, ali Vlada pravzaprav vsebinsko obvladuje področje investicijskih skladov družb za upravljanje in ali Vlada seveda zgolj le ne prepisuje evropske direktive v domači pravni red, potem pa se zaradi značilnosti slovenskega pravnega reda pojavljajo vprašanja ustavne spornosti ali zaščite osebnih podatkov. Z danes predloženim, in verjamem tudi sprejetim ali pa upam, da bo sprejet amandma, bomo vsaj osebne podatke zaščitili. Ostala vprašanja delovanja finančnega trga in delovanja investicijskih skladov in družb za upravljanje pa ostajajo dokaj nedorečene. In ker seveda v Sloveniji skupaj z zakonom o prevzemih dovoljujemo precejšnje lastninske spremembe, se bojimo, da družbe za upravljanje in investicijski skladi ne opravljajo tiste vloge, ki jo naj bi v skladu z evropsko in drugo zakonodajo. [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]Odgovornost za to je na tej vladi. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Ciril Testen bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije. Prosim.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik, predstavniki Vlade, poslanke in poslanci! V poslanski skupini Nove Slovenije bomo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje podprli. Predlog zakona odgovarja na pričakovanja družb za upravljanje, da bo novela prinesla korenitejše spremembe. Predvsem želi zakonodajalec urediti njihov položaj. Če bo predlog zakona sprejet, bodo izenačene možnosti poslovanja domačih investicijskih skladov in družb za upravljanje z možnostmi tujih ponudnikov. Investicijske sklade je v naš pravni red uvedel zakon o lastninskem preoblikovanju podjetij v novembru 1992. Z zakonom o investicijskih skladih in družbah za upravljanje, ki je začel veljati januarja 1994, se je poskušalo spodbuditi razvoj trga kapitala in preurediti slovenski finančni sistem. Povečali naj bi se prihranki in omogočili njihovo uspešno nalaganje v različne oblike investicij. S tem bi struktura naložb prebivalstva postala bolj podobna tistim v Evropski uniji in svetu. Raziskave so leta 2006 pokazale, da skoraj 60% Slovencev ne ve, kaj so vzajemni skladi, več kot 80% vprašanih pa ni vlagalo v vzajemne sklade. Lani so vlagatelji v 99 domačih vzajemnih skladov vložili 157 milijonov evrov sredstev, to je za 24 milijonov evrov ali 18% več kot leta 2005. Po nekaterih ocenah naj bi se prilivi v vzajemne sklade letos še povečali za okoli 20%. Za investicijske sklade ter družbe za upravljanje je s članstvom Slovenije v Evropski uniji uveljavljeno načelo enotne licence ter nadzora matične države, s tem pa je tudi ta segment trga izpostavljen veliko večji konkurenci. V Poslanski skupini Nove Slovenije pričakujemo, da bo sprememba zakona omogočila domačim slovenskim družbam enake možnosti za poslovanje predvsem v smislu poenostavitve in omogočanja trženja vzajemnih skladov tudi izven Slovenije. Predlog zakona bo deležen podpore Poslanske skupine Nove Slovenije tudi zaradi drugih poenostavitev. Ena od teh je uvedba instituta krovnega sklada, s tem bo družbam za upravljanje omogočena večja prilagodljivost storitev upravljanja vzajemnih skladov. Uvaja se še tretja možnost preoblikovanja skladov, in sicer pripojitev celotnega vzajemnega sklada drugemu vzajemnemu skladu, kar dodatno poenostavlja poslovanje in omogoča uvajanje načela ekonomije obsega. S spremembo zakona pa je mogoče pričakovati tudi znižanje stroškov, tako za sklade kot tudi za vlagatelje. Novela zakona poenostavlja tudi poslovanje nacionalne nadzorne institucije Agencije za trg vrednostnih papirjev in bolj jasno opredeljuje njene pristojnosti. Sprejem sprememb in dopolnitev predlaganega zakona je potreben tudi zaradi spremenjene oziroma nove nacionalne zakonodaje in direktiv Evropskega parlamenta. Potrebno ga je uskladiti z Zakonom o gospodarskih družbah, z Zakonom o nematerializiranih vrednostnih papirjih, Zakonom o bančništvu in Zakonom o trgu finančnih instrumentov, ki smo jih v Državnem zboru nedavno sprejeli, kot tudi z nedavno dopolnjeno direktivo 85/611. Poslanska skupina Nove Slovenije [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]Predlog sprememb in dopolnitev zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje podpira.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Marjan Drofenik v imenu Poslanske skupine SLS.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Državni sekretar, predstavniki Vlade, poslanke in poslanci! Predlog novele zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje je potreben zlasti zaradi uskladitve z direktivo o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje. Poleg tega pa predlagana novela prinaša uskladitve z drugimi, v zadnjem času sprejetimi zakoni in še nekaj drugih sprememb. Na splošno lahko ugotovimo, da se vlaganje prebivalcev v investicijske sklade v Sloveniji povečuje in da v investicijske sklade v Sloveniji vlaga že velik del Slovencev. S povečanjem vlaganja v sklade je seveda smiselno prilagajati ta produkt posameznikom in jim omogočiti čim bolj enostaven dostop do skladov, obenem pa zagotoviti vlagateljem tudi zadostno raven varnosti oziroma nadzora. Morda velja izpostaviti, da predlagani zakon izenačuje pogoje poslovanja slovenskih družb za upravljanje s tistimi, pod katerimi poslujejo družbe za upravljanje v drugih državah članicah EU. V Sloveniji se je po podatkih predlagatelja zakona konec leta 2006 z dovoljenjem Agencije za trg vrednostnih papirjev tržilo 122 vzajemnih skladov oziroma podskladov v upravljanju družb iz Avstrije, Luksemburga in Slovaške. Za naše investicijske sklade oziroma družbe za upravljanje je uskladitev pogojev z drugimi tujimi družbami dobrodošlo predvsem z vidika možnosti konkurenčnega nastopanja na tujih trgih. Kot smo v Slovenski ljudski stranki že večkrat opozarjali slovenska zakonodaja domačim družbam ne sme zmanjševati izhodiščne konkurenčnosti pri nastopanju na drugih trgih izven naše države. Novela zakona uvaja tudi možnost vzajemnemu skladu, da izdaja kupone različnih razredov in s tem možnost prilagajanja pogojev različnim vlagateljem. Poleg tega se omogoča tudi povezovanje skladov znotraj krovnega sklada, kar omogoča zmanjševanje stroškov družbam za upravljanje in kar je še pomembnejše, posredno pomeni tudi zmanjševanje stroškov za vlagatelje. K zmanjševanju teh pa seveda lahko pripomore večanje obsega investicijskega sklada, ki ga je mogoče doseči tudi z združitvijo oziroma pripojitvijo skladam, kar je novost predlaganega zakona. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke menimo, da predlagani zakon prinaša nekaj novosti, ki bodo prispevale tako k racionalizaciji stroškov investicijskih skladov kot tudi k več možnostim za širitev ponudbe slovenskih skladov v drugih državah. Zato bomo predlagani zakon v Slovenski ljudski stranki podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče nepovezanih poslancev bo podal dr. Matej Lahovnik. Prosim.
Hvala lepa. Spoštovane poslanke, poslanci, predstavniki Vlade. V Poslanski skupini Zares ne nasprotujemo temu zakonu preprosto zato, ker gre, prvič, za uskladitev z evropskimi direktivami, drugič pa se vnašajo nekatere novosti, ki so potrebne, med temi je možnost, da se uvede tako imenovani sklad skladov oziroma krovni sklad. In drugič, da obstaja možnost tudi uveljavitev bodisi enotirnega ali dvotirnega upravljanja v družbah za upravljanje skladov. Mnenja smo tudi, da je dejstvo, da se v zadnjem obdobju veliko število državljanov v Sloveniji odloča za naložbe v tuje investicijske sklade, kar je na nek način tudi razumljivo. Konkurenca je prisotna, ampak je po drugi strani treba zagotoviti enakopravne pogoje tudi slovenskim vzajemnim skladom oziroma skladom, ki so registrirani na področju Republike Slovenije, tako da lahko tudi ti enakopravno konkurirajo tujim vzajemnim skladom s svojo ponudbo in imajo tudi varčevalci več investicijskih možnosti, da se odločajo. Zato, kot sem dejal, tovrstnemu zakonu ne nasprotujemo, imamo pa nekatere pomisleke, ki so že bili prej izraženi tudi v preostalih poslanskih skupinah in verjamem, da jih bomo lahko odpravili z obravnavo ustreznih amandmajev, ki so vloženi. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bogdan Barovič v imenu Poslanske skupine SNS. Prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Kolegice, kolegi, predstavniki Vlade! Kot je bilo slišati tudi iz besed mojega predhodnega govornika, gre za dvakratno uskladitev, in sicer uskladitev z nedavno dopolnitvijo direktive in pa za uskladitev z novo zakonodajo, z Zakonom o gospodarskih družbah. To sta dva razloga, ki vsebinsko ne dovoljujeta tudi političnim opcijam nobenih nasprotovanj. Prav tako gre pri tem zakonu, kot vsi vemo, za izenačitev pogojev poslovanja slovenskih družb, kar tudi ni negativno. Gre v pozitivni smeri. Pomembna so tudi dejstva v ciljih tega zakona oziroma - ja, cilji k temu zakonu, in sicer, da gre za poenostavitev poslovanja, gre za to, da se položaj investicijskih družb ne spreminja, gre za to - to je tudi pomemben podatek -, da novela ne posega na področju vzajemnih pokojninskih skladov, da novela uvaja dve neodvisni novosti, da gre za sooblikovanje tudi krovnega sklada. To so vse elementi, ki ne dovoljujejo nasprotovanja tega zakona, še posebej pa je prav, da so bile upoštevane pripombe Zakonodajno-pravne službe k 30 členom predloga zakona in 5 členom zakona, kot lahko razberemo, da so bile vse pripombe upoštevane. No, edino vprašanje, ki ostaja odprto vprašanje 5. člena, h kateremu pa je Vlada vložila tudi svoj amandma. Dejansko je vprašanje zasebnosti ali pa razkritja osebnih podatkov pri dveh elementih, torej pri EMŠO in pri davčni številki, vprašljivo. V vsakem primeru je lahko ena stvar za nekaj dobra, za drugo stvar pa slaba. V Slovenski nacionalni stranki ocenjujemo, da je predlog vladnega amandmaja približno ustrezen, se bolj nagiba k varovanju osebnih podatkov, včasih bi bilo pa dobro, da bi bil vpogled v davčne obremenitve davčne številke posameznih uporabnikov nekoliko večji. Kakorkoli že, v Slovenski nacionalni stranki k dopolnjenemu Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje pripomb nimamo, razen izraženega mnenja k 5. členu in mu ne bomo nasprotovali. Hvala za poslušanje.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajam na razpravo o členu in vloženem amandmaju, ki jo bomo opravili na podlagi pregleda vloženega amandmaja z dne 24.9.2007. V razpravo dajem 5. člen ter amandma Vlade. Želi kdo besedo? Gospod mag. Cvikl, izvolite.
Danes gre zelo hitro v tem Državnem zboru, potem ko je bila razprava, ki bi res bila vsebinsko smiselna razprava, onemogočena, pa ne mislim pri tem zakonu, ampak pri enem drugem odloku. Moje vprašanje v zvezi s tem amandmajem je naslednje. Imamo sedaj tekst Vlade, ki pravi, da je potrebno za podatek o davčni številki, ki jo naj pridobi pristojni davčni organ da družbam za upravljanje, pridobiti pisno soglasje vlagatelja. Če sem jaz dobro razumel predstavnike industrije, so opozarjali, da je eden od največjih problemov ravno to dopisovanje vlagatelju, ker bi pač vlagatelji preprosto lahko tudi sami dali davčno številko. Zanima me, kako se bo to naredilo v izvedbi: ali bo to pomenilo, da ob pristopu ali pa pri začetku kupovanja investicijskih ali teh skladov, boš dal splošno pooblastilo kot pisno pooblastilo družbi za upravljanje in bo potem ona lahko dobila to tvojo davčno številko. Zanima me seveda izvedbeno, kako to namerava ministrstvo izvesti, zato da bomo vedeli, ali bo ta amandma, ki ga podpiram - jaz mislim, da je to vsebinsko dober amandma. Sami smo na Odboru za finance in monetarno politiko pravzaprav 124a. člen pustili - peti člen, ki spreminja ta člen - odprt, zato bi seveda želel odgovor predstavnikov Vlade na to, da bi bilo meni in slovenski javnosti jasno znano, kaj se bo s tem dogajalo. Vseeno bi pa opozoril, da davčna številka je pomembna številka. Davčna številka pravzaprav pomeni in lahko v vrsti primerov pomeni zlorabo posameznikov in posameznih obračunov. To je tako kot, spomnite se tistih zgodb iz bančništva, ko so nekateri tako imenovane zaokrožitve na tretji in četrti decimalki kanalizirali na poseben račun. In kdor pozna davčne številke posameznikov, lahko v breme davčnih številk dela te ali one davčne mahinacije. Zato je vseeno potrebno zelo natančno to zapisati v zakon in v izvedbi bi želel, da Vlada oziroma Ministrstvo za finance ATVP, DURS kontrolira, kako se upravlja in menedžira s temi davčnimi številkami v DZU-jih, zato da to ne bi bila svobodna in vsem dostopna številka. In v tem kontekstu, če se spomnite razprave na matičnem delovnem telesu, smo mi nasprotovali tako široki dikciji. Zdaj pač tukaj imamo neko oviro, pisno soglasje vlagatelja, ni jasno, je to pisno soglasje za enkratno posredovanje davčne številke ali je to pisno soglasje, ki velja od danes naprej. Toliko, hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Rudi Veršnik. Prosim.
Hvala za besedo. V Slovenski demokratski stranki bomo amandma, ki ga predlaga Vlada, podprli. Še vedno smatramo, tako kot smo tudi povedali na samem Odboru za finance, da davčna številka, ki se tukaj pojavlja kot nek problem, to ni tak problem, to je običajno navadna šifra in mislimo, da je v tem 5. členu, ki ga predlaga Vlada, definicija in uporaba popolnoma primerna. Zato ne vidimo nobenih ovir, da ne bi tega amandmaja tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Bogdan Barovič.
Hvala lepa. Čisto logično, logistično vprašanje. Poglejte, v amandmaju, govorim o amandmaju k 5. členu, piše; najprej se navaja "za vodenje evidenc imetnikov investicijskih kuponov prvega odstavka" in tako naprej, "ki so navedeni v tretjem odstavku 131. člena zakona". In če mi beremo tretji odstavek 131. člena, vidimo, katere podatke je nekdo dolžan dati. V teh navedbah, kaj je nekdo dolžan dati, je že tako ali tako navedena davčna številka. Zato mi je nelogičen prvi in drugi odstavek, torej "za vodenje evidenc imetnikov investicijskih kuponov lahko na osnovi" in tako naprej "zbirajo neposredno od posameznika, na katerega se nanaša". Pomeni - jaz dam podatke, ki so navedeni v 131. členu in tam je tudi davčna številka. No, naslednji odstavek v amandmaju pa pravi "ne glede na prejšnji odstavek lahko družba za upravljanje v primeru, če ugotovi, da osebni podatek ni popoln, za namen opravljanja nalog iz prejšnjega odstavka na podlagi pisne zahteve pristojnemu davčnemu organu, pridobi davčno številko vlagatelja." Zdaj, malo mi je nejasna ta dikcija; pomeni, če ta davčni vlagatelj ne izpolni 131. člena, kjer je prva alineja tretjega odstavka, da mora dati EMŠO in davčno številko, torej če tega ne izpolni, lahko še vseeno nekdo od nekoga zahteva. Ampak, ne razumem, zakaj ne izpolni 131. člena. Nejasna mi je ta dikcija, tako da bi mogoče prosil, če mi lahko razložite, ker mi ne gresta ta dva odstavka v amandmaju skupaj, glede na 131. člen. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Besedo ima gospod državni sekretar. Sicer pa prijava teče. Kar izvolite.
Hvala lepa. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci. Kratko obrazložitev predlaganega amandmaja. Posameznik seveda lahko da v skladu s 131. členom davčno številko in tukaj seveda ne vidimo nobenih težav, ki bi jih dejansko imeli. Drugo pa je, da če ta davčna številka oziroma drugi podatki niso točni, potem lahko družba za upravljanje zaprosi davčni organ, da pridobi točne podatke. Glede na to, da gre tukaj za relativno veliko število upravičencev, morajo biti vsi podatki točni. Zaradi tega se daje družbi za upravljanje možnost krajše poti, da to pridobi tudi od davčne uprave. Seveda pa mora pri tem dati dejansko upravičenec oziroma ta oseba pisno soglasje, na katerega se podatke nanaša. Odprta je na ta način še ena druga pot, kako pridobiti to davčno številko od posameznika. To bodo seveda lahko koristile družbe za upravljanje. Naslednje vprašanje je to, ali postane davčna številka javna ali davčna številka dejansko tajna. Tukaj moram povedati, da je Vlada s tem amandmajem naredila neko srednjo pot, glede na to, da po zakonu o davčnem postopku so davčne številke tajne in jih lahko pridobijo samo točno navedene ustanove, ki so navedene v zakonu o davčnem postopku. Glede na to - in tukaj moramo na nek način povedati odkrito, da se davčne številke že uporabljajo tudi v praksi, da jih v praksi dejansko zahtevajo številne pravne osebe, ki na določen način delajo določene evidence za katerekoli namene - se je Vlada tukaj odločila, da nekako omogoči tudi družbam za upravljanje to številko, ki jim bo omogočila lažje poslovanje. Tukaj je potem še vprašanje, ali je to tajno, ali ni tajno, kar pač kot specialni zakon v primerjavi z zakonom o davčnem postopku bo ta zakon naredil določen odmik. S tem pa, seveda, menimo,da ne bodo kršene pravice - v tem primeru bom rekel - davčnih zavezancev, zato da bi se te davčne številke uporabljale v neke namene, ki ne bi bile primerne oziroma ki ne bi bile zakonite, ampak izključno za namen izplačil investicijskih kuponov in izvajanja tega zakona. S tem naj bi se olajšalo poslovanje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod mag. Cvikl.
Jaz razumem, da seveda Vlada daje to možnost davčne številke. Zanima me še, kako bo Vlada izvajala kontrolo. Ali bo Vlada oziroma davčna uprava, kdorkoli, pazila, kako bodo te davčne številke uporabljene? Ker zaveza je že tukaj, da samo za izvajanje drugih zakonov in podzakonskih aktov, ampak predvsem bi rad to, da davčna številka na DZU-jih ne bi bila prosto razpoložljiva vsem. Hvala.
Hvala lepa. Še gospod mag. Štebe.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, gospod državni sekretar! Na to se moram oglasiti na tak larpurlartizem, pravzaprav neverjetno birokratiziranje, ki povzroča, moram uporabiti izraz "administrativno breme" tako za izvajalca kot za uporabnika za tistega, ki ima sredstva v družbah za upravljanje. Popolnoma nepotrebno. Kdo pa mi lahko dokaže, da je davčna številka ali EMŠO - govorim samo o številkah, ki jih imam pred sabo - osebni podatek? Nič o tem ne vem, ker za to številko ali za EMŠO ne vem, katera oseba je. Rojstni podatek, ki je po nesreči šel v kodni sistem EMŠO-ja, še nič ne pomeni, če ne veš, katera oseba nosi ta EMŠO, kaj šele davčna številka. Problem zbiranja teh številk sploh še ne sodi pod Zakon o varovanju zaupnih podatkov, ampak sodi pod to tisto, kar je za to davčno številko. Tisti, ki ima dovoljenje, da vpogleda v vsebino davčne številke, pa mora ravnati v skladu z zakonom. Mora imeti potem poseben sistem dostopa, da se vsi dostopi registrirajo, da se evidentirajo razlogi za vpoglede in posege in tako naprej; in to je bistvo vsega. Sedaj bo pa družba za upravljanje uporabila osebni podatek: ime, priimek in naslov za to, da bo pozvala tega člana, da da dovoljenje za to, da družba za upravljanje uporablja davčno številko. Prosim vas. Kdo pa bo tega državljana vprašal, ali lahko uporablja naslov, ime, priimek, ulica, kraj bivanja? Ne vem. Jaz mislim, da je to popolnoma nepotrebno, da pa je bistvo ravno v tem, da se posegi in obdelava podatkov, ki so v tem primeru za davčno številko, da pa se regulira z ustreznim zakonom, ki varuje te podatke in tam je bistvo. Tam je pravzaprav problem, kot je bilo že omenjeno, da se marsikje ti osebni podatki pišejo. Ne vem, kupiš kartico, napišeš naslov, napišeš osebno številko na papir, ta papir vidi marsikdo, ki lahko ta podatek zlorabi; se pravi, prepiše, si ga zapomni ali kakorkoli. V tem primeru, če bi bile davčne številke normalno zbrane s strani družb za upravljanje, bi bile hranjene tako, kot je treba, bi te družbe imele posebno dovoljenje na osnovi izpolnjevanja vseh pogojev, da lahko vpogledajo za podatki, ki so za davčno številko, ki sploh še ni osebni podatek, bi lahko potem izpolnjevali tiste naloge iz zakona - glede obdavčitev in tako naprej. In bi zadeva delovala transparentno in avtomatsko, pravzaprav ne bi bilo nobenih osebnih vpogledov. Zdaj bo pa seveda: dopisi gor in dol in prepisovanje in vpisovanje. Na koncu bo rezultat popolnoma enak, kot če tega amandmaja pravzaprav ne bi bilo. Popolnoma nepotrebno birokratiziraje in administrativno breme. Tako, da jaz ponovno predlagam, da take in podobne slučaje, ki jih obravnavamo v različnih zakonih, na nek način razčistimo in uvedemo sistem, ki bo še bolje zagotavljal varovanje osebnih in poslovnih podatkov, zaupnosti, hkrati pa ne bo po nepotrebnem zapletal stvari oziroma dodajal neko administrativno nepotrebno breme. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Prijava teče. Gospod mag. Cvikl, izvolite.
Oglašam v zvezi s to razpravo gospoda poslanca. Jaz mislim, da je seveda predlog Vlade korekten. Zdaj ne razumem, ali koalicija s svojimi izjavami ne podpira tega, kar je Vlada tukaj predlagala. Jaz nisem videl nobenega amandmaja na amandma Vlada s strani koalicije, kar je vsebinsko izhajalo iz razprave kolega poslanca. Sam ocenjujem, da je rešitev, ki je predlagala v amandmaju, korektna, da je najmanj, kar je potrebno in to je bilo tudi dodano, poleg še nekaterih drugih izjem - najmanj, kar velja, je, da korektno obstaja pisno soglasje vlagatelja, na katerega se podatek nanaša. In to je novost glede na tekst te spremembe oziroma 5. člena, kot smo ga sprejeli na odboru. Tako se dajte pogovoriti, ali sedaj koalicija podpira amandma Vade ali ne, ker razumel sem gospoda kolega poslanca, da je to birokracija, če bodo morali posamezniki dajati pisno soglasje. Pozabil pa je še na vsebinsko določbo, ki govori tudi, da je Vlada razširila tudi vsebino uporabe davčne številke za namen izplačila investicijskih kuponov, ampak to je že manj pomembno. Iz razprave, ki sem jo slišal, imam tako občutek, kot da poslanci ne podpirajo predloga Vlade, ampak amandmaja na amandma Vlade pa tudi niso dali. Tako da, odločite se.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. O amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, čez pol ure, to je ob 13. uri. S tem prekinjam to točko dnevnega reda, prekinjam sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 13. uri.
Spoštovane poslanke in poslanci, prehajamo na glasovanje zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverijo delovanje svojih glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 16.a točko dnevnega reda - to je z obravnavo Predloga odloka o razpisu zakonodajnega referenduma o zakonu o spremembah in dopolnitvah zakona o lastninskem preoblikovanju zavarovalnic. Prehajamo na odločanje o Predlogu odloka o razpisu zakonodajnega referenduma o zakonu o spremembah in dopolnitvah zakona o lastninskem preoblikovanju zavarovalnic. Glasujemo. Pardon. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine? [[Ne.]] Še kdo? [[Nihče.]] Obrazložitev glasu v lastnem imenu. Prosim. Gospod mag. Cvikl. Razpravljamo oziroma obrazložitev glasu je o odloku.
Hvala lepa. Podprl bom odlok, ki je oblikovan na podlagi zahteve Državnega sveta, potem ko Državni svet ni uspel z vetom, bo potrebno v skladu z drugim členom povprašati občane, občanke, volivke in volivce, ali so za to, da se uveljavi zakon, ki smo ga sprejeli v Državnem zboru in za katerega je, citiram ministra na današnji seji, ki je, povedal, da je njegov glavni cilj to, da se država umakne iz gospodarstva. Država se na način, kot je predlagano in kot je v zahtevi Državnega sveta bilo tudi povedano, umika iz zavarovalnice, predvsem iz Zavarovalnice Triglav, na netransparenten in na neustaven način, ker za razliko od pravnih oseb fizičnim osebam ni omogočena uveljavitev lastninskih upravičenj. Sam menim, da je prav, da je Državni svet razpisal oziroma dal zahtevo za referendum, in prav je, da Državni zbor za 11. november razpiše referendum. To bo namreč na dan, ko se bo odločalo v drugem krogu, najverjetneje v drugem krogu, tudi o tem, kakšno in katerega predsednika države bomo dobili. Ali bomo seveda dobili predsednika države, ki ščiti formalnopravno lastninska upravičenja posameznikov, ali pa takšnega, [[...]]
[[...]]ne govorimo o glasovanju oziroma o izbiri predsednika države, gospod Cvikl [[...]]
[[...]]ki podpira seveda tudi ta referendum.
Prosim.
Menim, da je zahteva Državnega sveta skladna [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]z zahtevo tistih poslancev in poslank, ki smo v tem Državnem zboru bili proti napačnemu in prepoceni razprodajanju pomembnega državnega deleža v Zavarovalnici Triglav. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Ugotavljam, da je glasovalo 63 poslank in poslancev, za 63, proti nihče. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 4. točko dnevnega reda - druga obravnava Predloga zakona o družbah tveganega kapitala. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 2. členu. Glasujemo. Glasovalo je 64 poslank in poslancev, za 55, proti nihče. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 51. členu. Glasujemo. Glasovalo je 65 poslank in poslancev, za 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zaključili smo odločanje o amandmajih. S tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Besedo dajem predlagatelju predloga zakona, če želi podati predlog za nadaljevanje obravnave. Prosim, imate besedo.
Predsedujoči, hvala za besedo. V skladu s Poslovnikom Državnega zbora predlagamo, da se predlog zakona na isti seji sprejme v tretji obravnavi.
Hvala lepa. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona, predlagatelj zakona predlaga, da zbor na podlagi prvega odstavka 138. člena Poslovnika še na tej seji opravi tretjo obravnavo predloga zakona. Prehajamo na odločanje o navedenem predlogu. Sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovalo več kot tretjina navzočih poslancev. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za je glasovalo 53, proti 1. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Državni zbor bo tretjo obravnavo predloga zakona opravil v četrtek, 27.9.2007, v okviru glasovanj. Službe zbora bodo pripravile pregled, po katerem bosta vključena amandmaja in člena, h katerima sta bila amandmaja sprejeta. Amandmaje k tema členoma lahko kvalificirani predlagatelji vložijo do začetka tretje obravnave predloga zakona na seji zbora. Prekinjam to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 14. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o odpravi posledic naravnih nesreč, po nujnem postopku Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandmaji niso bili vloženi, amandmajev v tretji obravnavi ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Na podlagi petega odstavka 140. člena Poslovnika zbora vas obveščam, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je bilo 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 70, proti nihče. [[Za je glasovalo 70.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 13. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o dopolnitvah zakona o pogojih koncesije za izkoriščanje energetskega potenciala spodnje Save po skrajšanem postopku Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, amandmajev k tretji obravnavi ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Na podlagi petega odstavka 140. člena Poslovnika vas obveščam, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je bilo 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 61, proti1. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje Prehajamo na odločanje o vloženem amandmaju Vlade k 5. členu. Želi kdo razpravljati? Gospod mag. Cvikl, izvolite. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine? V svojem imenu. Prosim.
Amandma je odraz razprave na seji matičnega delovnega telesa in seveda daje dodatno omejitev pod kakšnimi pogoji se davčna številka dodeli tudi DZU-jem. Mislim, da je to dobra rešitev in predlagam tudi tistim poslancem, ki v prejšnji razpravi niso, bili so pa poslanci koalicije, sledili volji vladajoče koalicije v vlogi vlade, ki je tokrat pripravila korekten amandma, da ta amandma podprejo. In kot sem že prej povedal, v nadaljevanju ne bomo nasprotovali tudi zakonu v celoti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Glasovalo je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 63, proti nihče. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmaju, s tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Besedo dajem predlagatelju predloga zakona, če želi podati predlog za nadaljevanje obravnave. Prosim, imate besedo, gospod mag. Šircelj.
Hvala lepa. Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke in poslanci! Predlagam, da se opravi tudi naslednja oziroma tretja obravnava. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona, predlagatelj zakona predlaga, da zbor na podlagi prvega odstavka 138. člena Poslovnika Državnega zbora še na tej seji opravi tretjo obravnavo predloga zakona. Prehajamo na odločanje o navedenem predlogu. Sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala več kot tretjina navzočih poslancev. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 62, proti nihče. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Državni zbor bo tretjo obravnavo predloga zakona opravil v četrtek, 27.9.2007 v okviru glasovanj. Službe zbora bodo pripravile pregled, v katerem bo vključen sprejeti amandma in člen, h kateremu je bil amandma sprejet. Amandmaje k temu členu lahko kvalificirani predlagatelji vložijo do začetka tretje obravnave predloga zakona na seji zbora. Prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na prekinjeno 1. točko dnevnega reda - na vprašanja poslank in poslancev. V skladu s predlogom poslanca dr. Mitja Slavinca bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa. Državni zbor bo na naslednji redni seji opravil razpravo o odgovoru ministra za obrambo, gospoda Karla Erjavca, na poslansko vprašanje dr. Mitje Slavinca v zvezi z mobilno vojaško bolnišnico ROLE 2. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 43. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca mag. Milana M. Cvikla, bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa. Državni zbor bo na naslednji redni seji opravil razpravo o odgovoru ministra za finance, dr. Andreja Bajuka, na poslansko vprašanje mag. Milana M. Cvikla v zvezi s transparentnostjo porabe javnih sredstev na Ministrstvu za finance. Želi kdo besedo? Gospod mag. Milan M. Cvikl.
Včeraj popoldan je bila zasedba v tem Državnem zboru relativno majhna, zato dovolite, da vas seznanim, zakaj bi skladno z dosedanjim, praktično poenotenim glasovanjem "za" bilo dobro, da bi podprli ta predlog proceduralnega sklepa. Sam sem včeraj najprej ministru za finance čestital, da se je dobro odzval na to, da je kritiziral napačno odločitev nekdanjega sklada za razvoj, ki je svojemu direktorju Rožiču dal 150.000 evrov kredita in zaradi reakcije ministra je ta denar bil hitro vrnjen. Hitro sva z ministrom ugotovila, da bi bilo napačno, da bi si minister ali državni funkcionarji sposojali državni denar. Za to so banke. Drugič, od ministra smo tudi, vsaj implicitno ni temu nasprotoval, slišali, da bo, ko bo prišel na Komisijo za nadzor javnih financ, povedal, kako ukrepa na področju Pediatrične klinike, ker sedaj tudi gospod Janez Janša več ne brani gospoda Bručana. In zato je temeljno vprašanje, o katerem velja danes razpravljati, kaj bo minister naredil glede netransparentnosti porabe javnega denarja in neuporabe javnih naročil pri razpisu na Ministrstvu za kulturo. Minister je povedal, da ima pred seboj v svojih "fajlih" že poročilo računske inšpekcije, ministrstvo mora na to pripraviti odgovor. Ker bo to čez približno 30 dni, predlagam, da podpremo proceduralni sklep, da bi na naslednji seji razpravljali o tem, zakaj ni več javnih razpisov za Filmski sklad in zakaj Vlada ni zaščitila tiste gospe, ki je opozorila na nepravilnosti na Filmskem skladu, ampak jo je nekrivdno razrešila. Velja o tem se pogovoriti o tem tudi tukaj. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 40. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Izvolite, mag. Cvikl, kaj želite? Ja, prosim.
Gospod predsednik, mislim, da ne bom kršil nobene proceduralne in poslovniške določbe. Smo pri točki 1, poslanska vprašanja. K točki 1 dobivamo zdaj že nekaj mesecev dokument, ki se imenuje Pisna poslanska vprašanja in pobude. Gre za 13 dokumentov poslanskih vprašanj, za katere vsak mesec slišimo, da Vlada na njih ni pripravila odgovorov. Moj proceduralni predlog je naslednji - da Državni zbor povpraša Vlado Republike Slovenije, ali bo pripravila odgovor na vprašanje gospoda poslanca Mira Petka s 1.3.2007 o poslovanju podružnic NLB v tujini, na vprašanje gospoda Dimitrija Kovačiča, gospoda Rudolfa Petana, gospoda Zvonka Černača, gospoda Dimitrija Kovačiča in tako dalje. Mislim, da so ti poslanci upravičeni do odgovorov Vlade Republike Slovenije, ki so jih postavili v skladu s svojimi ustavnimi pravicami, Vlada Republike Slovenije se pa obnaša do poslancev vladajoče koalicije dokaj neprijazno. [[Smeh.]] Zato bi predlagal, če vam je to smešno, da svoje poslanske pravice zaščitite. Ali pa je bilo smešno to, da ste sploh ta vprašanja postavili. In verjetno je to prava resnica. Ta vprašanja so bila postavljena zato, da bi se metala v gospoda bivšega guvernerja Gasparija, da se ne bi v tem Državnem zboru odločili tudi za gospoda drugega kandidata Andreja Ranta. Zato se mi zdi, da je zloraba Državnega zbora, če se poslancem, ki so postavili poslansko vprašanje, naenkrat zdi poslansko vprašanje smešno. Mislim, da je to zelo resno vprašanje, če nekdo insinuira, da Vlada ne nadzira LHB Frankfurt. Veste, v nadzornem svetu LHB Frankfurt sedi gospod Igor Bavčar [[...]]
Gospod Cvikl, prosil bi za proceduralni predlog. Kaj predlagate?
Proceduralni predlog je zelo enostaven - da Državni zbor pod točko 1 postavi jasno vprašanje Vladi Republike Slovenije, kdaj bo za poslanska vprašanja od 1 do 13 - izjema je mogoče vprašanje pod številko 11, 12 in 13 -, kdaj bo Vlada izpolnila obveznost, ki jo ima v skladu s poslovnikom, da v 30 dnevih odgovori na pisna poslanska vprašanja. Mislim, da je to minimalno, in predlagam v zaščito interesov poslanca Petka, Kovačiča, Petana, Černača, Kovačiča [[še enkrat]] , Jelinčiča in tako dalje, da te odgovore dobimo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Odgovoril bi samo to, da to ni pristojnost Državnega zbora, kar predlagate. Obenem je pa glede teh pismenih vprašanj Vlada že itak opozorjena, da mora na to po poslovniku odgovoriti. Prekinjam to točko dnevnega reda, ki jo bomo nadaljevali v ponedeljek, 1. oktobra 2007. Prekinjam 31. sejo Državnega zbora Republike Slovenije, ki jo bomo nadaljevali jutri zjutraj ob 9. uri.