Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam z nadaljevanjem 2. seje Državnega zbora. Obveščena sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanki in poslanca: Alenka Pavlič, Irena Tavčar, Jakob Presečnik in Branko Marinič. Vse ostale prisotne lepo pozdravljam. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DAVČNEM POSTOPKU PO SKRAJŠANEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade ministru dr. Janezu Šušteršiču. Izvolite.
Spoštovane poslanke, poslanci, predsednica, dobro jutro! Dovolite mi, da na kratko predstavim razloge za te spremembe zakona o davčnem postopku. Kot je pogosto pri tovrstnih spremembah, gre enostavno za prenos zakonodaje Evropske unije v slovenski pravni red, in sicer konkretno za direktivo o vzajemni pomoči pri izterjavi terjatev v zvezi z davki, carinami in drugimi ukrepi. Bistvene spremembe, ki jih s to spremembo zakona predlagamo, so razširitev področja uporabe upravne pomoči pri izterjavi na te terjatve, se pravi v povezavi z davki in carinami, ki doslej še niso bile zajete v okviru teh mednarodnih dogovorov oziroma evropske zakonodaje; uvedba novih pravnih inštitutov, in sicer enotnega izvršilnega naslova in enotnega obrazca za vročitev, kar naj bi olajšalo upravno sodelovanje med državami članicami; in kot neposreden način izmenjave podatkov se uvaja tudi možnost navzočnosti tujih pooblaščenih oseb pri izvajanju nalog davčne službe. Rok za prenos te direktive v nacionalno zakonodajo je bil sicer 31. december lani, zato je tudi Vlada predlagala, da se ta predlog sprememb zakona obravnava po skrajšanem postopku. Mislim, da to kot uvod v to obravnavo zadošča in se vam zahvaljujem za pozornost.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku mag. Andreju Širclju.
Spoštovana podpredsednica, kolegice in kolegi, minister s sodelavko, poslušalci na tribuni, lepo pozdravljeni! Odbor za finance in monetarno politiko je na 2. seji 4. aprila 2012 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davčnem postopku, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada po skrajšanem postopku. Ta postopek je potrdil tudi Kolegij predsednika Državnega zbora. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki v splošnem delu opozarja na nekatere nejasnosti predlaganih rešitev zaradi uporabe različne terminologije, ki izkazujejo različne vsebine ali določene nedoslednosti. Zakonodajno-pravna služba je podala tudi konkretne pripombe k nekaterim členom zakonskega predloga. Iz vrst kvalificiranih predlagateljev so na podlagi navedenega mnenja v poslovniškem roku koalicijske poslanske skupine vložile amandmaje k 1., 4., 6., 13., 14. in 16. členu zakonskega predloga. V okviru dodatnega delovnega gradiva je bil odbor seznanjen še s tremi predlogi za amandmaje odbora, ki jih je pripravilo Ministrstvo za finance v sodelovanju z Zakonodajno-pravno službo. V uvodni dopolnilni obrazložitvi členov je državni sekretar iz Ministrstva za finance obrazložil sam namen predloženih rešitev. Odboru je pojasnil, da besedilo uvaja področno direktivo sveta o vzajemni pomoči pri izterjavi terjatev v zvezi z davki, carinami in drugimi ukrepi v slovenski pravni red. S tem se razširja področje uporabe tovrstne vzajemne pomoči na terjatve v zvezi z davki in carinami, ki doslej niso bili zajeti v vzajemno pomoč. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je v predstavitvi mnenja poudarila, da predloženi amandmaji poslanskih skupin in odbora v pretežni meri zadoščajo danim pripombam. Ob obravnavi posameznih členov predloženega besedila odbor ni razpravljal. Odbor je kot amandmaje odbora sprejel amandmaje k 5., 14., 27. členu zakonskega predloga. Hkrati je odbor sprejel tudi amandmaje koalicijskih poslanskih skupin k 1., 4., 6., 13., 14. členu v delu, s katerim se dodaja 223.a člen, in k 16. členu zakonskega predloga. Ob tem je amandma koalicijskih poslanskih skupin k 14. členu v delu, ki se nanaša na 223.b člen, zaradi sprejetja vsebinsko širšega amandmaja odbora postal brezpredmeten. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, ki je sestavni del tega poročila. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Lahko kar ostanete za govornico, glede na to, da sledi predstavitev stališč poslanskih skupin in imate besedo v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Evropska unija temelji na določenih izhodiščih, in to je prost pretok blaga, storitev, kapitala. In ker temelji na takšnih rešitvah, ki so osnova delovanja Evropske unije, imamo v Evropski uniji tudi skupno valuto in tudi kapital. Ta kapital prehaja iz države v državo, pomembno pa je, da je ta kapital obdavčen. Če ta kapital in ti dohodki niso obdavčeni, potem nastanejo davčne utaje. In te davčne utaje je treba sankcionirati. Imamo eno valuto in vsaka država ima svojo davčno upravo, kar seveda pomeni, da je treba poglobiti sodelovanje, še predvsem zaradi tega, ker so tudi davčni sistemi različno urejeni v državah. Navadno so posamezniki obdavčeni tam, kjer imajo stalno prebivališče, lahko tudi tam, kjer imajo začasno prebivališče, lahko tam, kjer imajo življenjske ali ekonomske interese. To pomeni, da posamezniki prehajajo pod jurisdikcijo različnih davčnih uprav. Lahko tudi prejemajo dohodke v različnih državah in zaradi tega nam bo ta sprememba Zakona o davčnem postopku omogočala večji nadzor nad temi posamezniki in s tem tudi manjše število davčnih utaj. Podobno je tudi s pravnimi osebami, ki so običajno obdavčene po sedežu, tam, kjer imajo sedež, lahko pa tudi tam, kjer poslujejo, po poslovnih enotah in tako naprej. Skratka, dohodke dobivajo iz različnih virov, iz različnih držav, zaradi je ta obdavčitev dejansko v različnih državah. To pomeni, da mora ena davčna uprava vedeti, kaj dela druga, predvsem glede določenega davčnega zavezanca, in da si morata izmenjevati podatke o tem, kakšne in katere davke posamezni davčni zavezanci plačujejo v različnih državah Evropske unije. S to dopolnitvijo Zakona o davčnem postopku bomo povečali učinkovitost preprečevanja davčnih utaj, zmanjšali bomo tudi število davčnih utajevalcev in povečali učinkovitost davčnih uprav. Zaradi tega bo Slovenska demokratska stranka podprla ta zakon. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov bo stališče predstavil gospod Matjaž Han.
Hvala lepa. Spoštovana podpredsednica, minister, kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Socialnih demokratov podpiramo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davčnem postopku, ne nazadnje ga je vložila že prejšnja vlada, vlada Boruta Pahorja. S predlogom zakona se v slovenski pravni red prenaša Direktiva 2010/24. Gre za ureditev vzajemne pomoči v zvezi z izterjavo, ki je bila prvič določena v Direktivi Sveta 76/308/EGS z dne 15. marec 1976 o vzajemni pomoči pri izterjavi terjatev, ki izhajajo iz poslovanja, ki je del sistema financiranja Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada, ter terjatev davkov in carin, ki je bila v slovenski pravni red prenesena v letu 2004. Navedena direktiva in akti, ki so se spreminjali, so bili kodificirani z direktivo Sveta iz leta 2008. Direktiva 2010/24 samo nadgrajuje vsebino vzajemne pomoči pri izterjavi med državami članicami, tako da razširja področje uporabe vzajemne pomoči pri izterjavi ter terjatve v zvezi z davki in carinami, ki še niso bili zajeti v okviru vzajemne pomoči pri izterjavi, in olajšuje njeno izvajanje v praksi. Prenos tako pomeni vsebinsko manj zahtevno uskladitev zakona s pravom Evropske unije. Zaradi vsega navedenega, kar pomeni tudi poenostavitev, bomo Socialni demokrati podprli Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davčnem postopku. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Državljanske liste Gregorja Viranta ima besedo gospod Bojan Starman.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem skupaj! Kot sem že včeraj smiselno povedal, kaj mislim glede prenosa direktiv v naš pravni red, bi tudi danes ob tej priložnosti rekel, da Poslanska skupina Državljanske liste tu ne bo podajala svojega stališča, saj je le-to znano. Prenos direktive je obvezen, zato se mi zdi, da stališč ni treba ponavljati. Enako predlagam tudi pri naslednjih točkah, da malo skrajšamo svoje nastope. Seveda pa bomo to podprli, ker se drugače niti ne da in ne sme. Te direktive moramo prenesti v naš pravni red, ker že tako ali tako z vsem kasnimo. Menim, da bi bilo treba pri tem vzpostaviti avtomatizem, da strokovne službe pripravijo tekoče vnose direktiv in potem ustrezno obvestijo Državni zbor, ki nato potrdi čistopise teh sprememb zakonov, s tem da smo seveda tudi seznanjeni, kaj se tu dogaja. Sicer se mi pa res zdi nesmiselno razpravljati in podajati stališča za stvari, ki so že sprejete in jih ne moremo spremeniti, jih ne smemo spremeniti. Rekel sem pa že, da mogoče premalo pozornosti damo pri sprejemanju evropskih direktiv, kjer ima vsak pravico predlagati drugačno verzijo oziroma druge stvari, takrat pa je vpliv na to, kakšna bo ta evropske direktiva. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije ima besedo gospa Marija Plevčak.
Dober dan in lep pozdrav! Poslanke in poslanci Poslanske skupine DeSUS bomo predlog seveda podprli, saj smo o njem razpravljati tudi že na raznih odborih. Gre namreč za prenos direktive, ki nadgrajujejo vzajemno pomoč pri izterjavi med državami članicami, tako da razširja področje uporabe vzajemne pomoči pri izterjavi na terjatve v zvezi z davki in carinami. Upam, da bodo te relacije delovale, ker sicer ta zadeve ne bodo imele svojega smisla in da bodo kontrole dosledne. Predlog bistveno ne spreminja temeljnih načel zakona in obstoječih rešitev veljavnega zakona, zato bomo, kot sem že v uvodu povedala, ta predlog v Poslanski skupini DeSUS podprli [[..]]
Hvala lepa tudi vam. V imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke ima besedo gospod Janez Ribič.
Spoštovana podpredsednica, minister, poslanke in poslanci! Predlagano novelo bomo podprli, saj gre za manj zahtevne uskladitve zakona s pravom Evropske unije. Na ta način v slovenski pravni red vnašamo vzajemno pomoč pri izterjavi terjatev v zvezi z davki, carinami in drugimi ukrepi, ki še niso bili zajeti v okviru vzajemne pomoči pri izterjavi, in olajšujemo izvajanje postopkov v praksi. Uredba določa nekaj novih pravnih instrumentov, in sicer hkratno uvaja vzorce standardnih obrazcev enotnega izvršilnega naslova ter hkrati nekaj pravil o vročitvah. Skrbi nas sicer mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki opozarja na nedoslednost terminologije, in se strinjamo z mnenjem, da je noveliranje zakona lahko namenjeno tudi uskladitvi oziroma poenotenju terminologije zakona. Rok za prenos direktive v nacionalne pravne rede držav članic je bil 31. december 2011, pa se to zaradi objektivnih okoliščin ni zgodilo, zato v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke menimo, da je sedaj primeren čas za prenos direktive. Hvala.
Hvala. Gospod Jožef Horvat ima besedo v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Spoštovane poslanke, poslanci, spoštovani gospod minister s sodelavko! Z novelo Zakona o davčnem postopku, ki jo obravnavamo, v slovenski pravni red prenašamo direktivo 2010/24. Vzajemna pomoč med državami članicami Evropske zveze pri izterjavi medsebojnih terjatev in terjatev Evropske zveze prispeva k pravilnemu delovanju notranjega trga, zagotavlja fiskalno nevtralnost, državam članicam Evropske zveze pa omogoča, da odstranijo diskriminatorne zaščitne ukrepe v čezmejnih transakcijah, sprejete za preprečevanje goljufij in proračunskih izgub. Omenjena direktiva nadgrajuje vsebino vzajemne pomoči pri izterjavi med državami članicami Evropske zveze tako, da razširja področje uporabe vzajemne pomoči pri izterjavi na terjatve v zvezi z davki in carinami, ki še niso zajeti v okviru vzajemne pomoči pri izterjavi in olajšujejo njeno izvajanje v praksi. Direktiva 2010/24 kot novost uvaja enotni izvršilni naslov in enotni obrazec za vročitev. S sprejetjem enotnega izvršilnega naslova v zaprošeni državi članici Evropske zveze in s sprejetjem enotnega obrazca za vročitev aktov se rešujejo težave v zvezi s priznanjem in prevajanjem aktov, ki izvirajo iz druge države članice Evropske zveze, saj so bile te težave glavni vzrok neučinkovitosti dosedanje ureditve zajemne upravne pomoči. To pomeni, da slovenskemu pristojnemu organu ni več treba dopolnjevati ali kakorkoli drugače spreminjati akta, ki ga v izvršitev prejme od države prosilke, saj enotni izvršilni naslov vsebuje podrobnejše podatke o dolžniku in terjatvi za katero se zaproša pomoč. V Novi Sloveniji želimo ponovno ob tej priliki opozoriti, da davčni postopek predstavlja občutljivo razmerje med zasebno in javno koristjo, zato je uporaba temeljnih načel davčnega postopka še posebej pomembna. Načela namreč postavljajo dopusten okvir med zasebnim in javnim interesom. Zaradi izjemnega pomena upoštevanja načel o davčnem postopku je treba spomniti vsaj na najpomembnejša. Ta so univerzalna in veljajo tudi znotraj Evropske zveze ter so naslednja: načelo zakonitosti, načelo sorazmernosti, načelo varovanja davčne tajnosti, načelo zakonitega in pravočasnega izpolnjevanja davčnih obveznosti, načelo dolžnosti dajanja podatkov, načelo pravice do pritožbe, načelo gotovosti, seznanjenosti in pomoči, načelo materialne resnice in načelo ekonomičnosti. Ker je Evropska zveza prostovoljna skupnost držav, Slovenija pa je njena enakopravna članica, Poslanska skupina Nove Slovenije podpira implementacijo direktive 2010/24 v slovenski pravni red, zato bomo podprli Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davčnem postopku. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Pozitivne Slovenije ima besedo gospod Alojzij Potočnik.
Spoštovana podpredsednica, spoštovani minister, kolegice, kolegi! Obravnavane spremembe skupaj z amandmaji, ki so bili sprejeti na matičnem odboru, nadgrajujejo že do sedaj uveljavljen institut vzajemne pomoči pri izterjavi terjatev v zvezi z davščinami, ki jih določajo predpisi Evropske unije in tudi predpisi držav, ki so članice Evropske unije. Direktiva, ki jo vnašamo v naš pravni red, širi obseg upravne medsebojne pomoči, določa davščine, ki so predmet postopka, pristojnosti in v podrobnosti ureja upravno in administrativno tehniko, ki se sproži na podlagi zaprosila za pomoč. Strinjanje s predlogom zakona je logično, vendarle bi opozoril na predzadnji, 26. člen predloga zakona, ki ureja obveščanje in poročanje Evropski komisiji o številu poslanih in prejetih zaprosil za pomoč, znesku terjatev in izterjane zneske. Ker pa ti postopki, o katerih sedaj govorimo, niso od včeraj, ampak imam s tem bržčas v naših institucijah že kar nekaj izkušenj, bi bilo tudi za današnjo razpravo zanimivo poznati podatke o do sedaj opravljenih postopkih, njihovem obsegu in uspešnosti, povezani s to izterjavo, da bi torej iz opravljene prakse vedeli, o čem pravzaprav govorimo danes in o čem bomo odločali. Poslanska skupina sicer zakon podpira, čeprav je vsebinsko najbrž zrel za obsežnejšo rekonstrukcijo predvsem v smeri poenostavitve davčnega postopka in večje učinkovitosti pobiranja davščin. Govorim posredno tudi o strani prihodkov, s katero se bomo kmalu srečali. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenem predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj po končani 16. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O PLAČILNIH STORITVAH IN SISTEMIH. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade ministru dr. Janezu Šušteršiču.
Spoštovani! Gre še za enega od teh zakonov, pri katerem se strinjam z načelnim stališčem Državljanske liste. To najbrž ne preseneča, da ni kaj dosti za dodati k temu, kar moramo prenesti v naš pravni red. Moramo zato, ker smo se seveda tako odločili skupaj z drugimi državami članicami, da ne bo kakšne pomote. Seveda gre za našo lastno odločitev. Gre pa za Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o plačilnih storitvah in sistemih, in sicer za prenos direktive, ki določa pristojnosti evropskega nadzornega organa. Tako kot pri prejšnjem zakonu je tudi tukaj bil rok konec lanskega leta, prejšnja vlada je začela to domačo nalogo, mi jo pa zdaj dokončujemo. Predlog zakona predpisuje obveznost Banke Slovenije, da obvesti evropski odbor za sistemska tveganja in evropski nadzorni organ, če začne postopek zaradi insolventnosti proti kakšnemu članu plačilnih sistemov. Hkrati pa mora obveščati evropski organ za vrednostne papirje in trge o pomembnih plačilnih sistemih. Se pravi, gre za obveznost poročanja o stvareh, ki so lahko tvegane, in se zdaj to poročanje ureja tudi na ravni sodelovanja evropskih nadzornih organov. Spremenjena je tudi zahteva glede izračuna začetnega kapitala za plačilne inštitucije in družbe za izdajo elektronskega denarja. Ureja se veljavnost izdanih dovoljenj tem inštitucijam za opravljanje plačilnih storitev, kadar so te plačilne inštitucije udeležene v statusnem preoblikovanju gospodarskih družb. To se pravi, če bodo plačilne inštitucije udeležene pri združitvi ali delitvi nekih družb, bodo za to morale dobiti dovoljenje Banke Slovenije, da bodo lahko ohranile dovoljenje za opravljanje plačilnih storitev. In še zadnja stvar, uvaja se tudi razlikovanje med čisto družbo za izdajo elektronskega denarja in hibridno družbo, ki poleg tega opravlja tudi plačilne storitve, ki niso povezane z izdajanjem elektronskega denarja. Predlagamo, da takšen predlog zakona, v katerega so že vključeni sprejeti amandmaji, podprete. Jaz se vam tudi opravičujem, ker verjetno zaradi odhoda v tujino verjetno ne bom mogel biti do konca obravnave te točke tukaj prisoten. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želimo srečno pot ministru. V nadaljevanju bo stališče Odbora za finance in monetarno politiko, ki je predlog obravnaval kot matično delovno telo, predstavil predsednik mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa podpredsednica, spoštovani minister, kolegi in kolegice! Odbor za finance je bil tudi tokrat matično delovno telo in je obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o plačilnih storitvah in sistemih. Ta zakon je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada. Obravnavan je bil po skrajšanem postopku. Ta skrajšani postopek je potrdil Kolegij predsednika Državnega zbora. Odbor je dobil mnenje Zakonodajno-pravne službe, in sicer je služba dala pripombe k določbam 5. in 18. člena predloga zakona. Te pripombe so bile upoštevane v amandmajih, ki so jih k predloženemu zakonu vložile poslanske skupine koalicije. V uvodni dopolnilni obrazložitvi je državni sekretar Ministrstva za finance podal podrobnejšo predstavitev namena in ciljev zakona. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je v dodatni obrazložitvi povedala, da so pripombe Zakonodajno-pravne službe ustrezno upoštevane v obeh amandmajih. V skladu s 130. členom Poslovnika Državnega zbora je odbor sprejel amandmaje koalicije k 5. in 18. členu zakona. Glede na sprejeta amandmaja je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega sta vključena sprejeta amandmaja. Dopolnjeni predlog zakona je tudi sestavni del tega poročila. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Matjaž Han ima besedo v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Hvala lepa. Še enkrat, lep pozdrav! Jaz se bom držal navodila, kar je rekel gospod minister, in bom relativno kratek. V Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo podprli zakon, katerega cilj je v slovenski pravni red prenesti direktivo. Ne bom govoril, kaj ta direktiva pomeni in kaj vnašamo, bi pa rad spomnil ministra tudi na to, da tudi oni naredijo svojo domačo nalogo. Socialni demokrati pogrešamo dejanske ukrepe, ki bi preprečevali plačilno nedisciplino. Vlada Janeza Janše na primer ni prevzela sprememb Zakona o preprečevanju zamud pri plačilih, ki jih je pripravila že prejšnja vlada, katerih ukrepi bi ugodno vplivali na razvoj gospodarstva v Sloveniji. Prav tako se postavlja vprašanje, ali je treba razširiti pristojnosti Ajpesa, da bi postal nek nov tako imenovani SDK. Kot pa sem že v začetku omenil, bomo to direktivo podprli. Od Vlade Republike Slovenije pa pričakujemo, da začne aktivno sodelovati in delati na preprečevanju plačilne nediscipline.Lepa hvala.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije ima besedo Marija Plevčak.
Hvala za besedo. Poslanska skupina DeSUS podpira Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o plačilnih storitvah. Gre za manj zahtevne spremembe in dopolnitve predloga zakona zaradi uskladitve s pravom Evropske unije. V slovenski pravni red se prenaša evropska direktiva o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev. Banka Slovenije bo morala poročati o začetku postopka zaradi insolventnosti proti članom plačilnih sistemov. Določa se tudi poseben položaj družbe za izdajo elektronskega denarja kot udeleženca plačilnega sistema. Osebno pa bi k temu še dodala, strinjam se z gospodom Hanom, da je treba uvesti kontrolo nad pretokom finančnih sredstev. Tisti, ki ste malo starejši, se spominjate službe SDK, ki je strogo nadzirala vse delovanje in finančne tokove, in mislim, da nam tega manjka, kajti nismo še odrasla demokratična družba, ki bi pošteno delali in pošteno razmišljali. Kot rečeno, ima tudi ta predlog novele podporo celotne poslanske skupine.
Hvala lepa. Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke – stališče bo predstavil gospod Janez Ribič.
Spoštovani! Predlagani zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o plačilnih storitvah je še eden od v vrsti zakonov, katerih glavni namen je uskladitev nacionalne zakonodaje s pravom Evropske unije. Glavni namen predlaganega zakona je prenos direktive, ki spreminja pristojnosti treh evropskih nadzornih organov: evropskega bančnega organa, evropskega organa za vrednostne papirje in trge in evropskega organa za zavarovanje in poklicne pokojnine v slovenski pravni red. Poleg tega se s predlaganim zakonom spreminjajo in dopolnjujejo tudi nekatere določbe osnovnega zakona, za katere se je pri izvajanju zakona pokazalo, da jih je treba jasneje napisati. Tu gre predvsem za določbe, ki se nanašajo na družbe za izdajo elektronskega denarja. S predlaganim zakonom se tako določa obveznost obveščanja pristojnih organov v primeru začetka postopka zaradi insolventnosti udeležencev plačilnih sistemov, določa se poseben položaj družb za izdajo elektronskega denarja, in sicer na način, da se njihov položaj približuje položaju plačilnih institucij. Prav tako se s predlaganim zakonom jasneje določajo tudi postopki izdajanja elektronskega denarja za hibridne družbe. Določa se namreč, da se za hibridno družbo za izdajo elektronskega denarja kapitalska zahteva za izdajanje elektronskega denarja poveča za vrednost kapitalske zahteve za opravljanje plačilnih storitev, če le-te niso povezane z izdajanjem elektronskega denarja, jasneje pa se določa tudi izračun kapitalske zahteve v drugih primerih. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke ocenjujemo, da se s predlaganim zakonom omogoča večja transparentnost glede stanja udeležencev plačilnih sistemov, kar bo po našem mnenju vplivalo na izboljšanje stanja plačilnih storitev znotraj Evropske unije, zato ga bomo soglasno podprli. Hvala.
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine Pozitivne Slovenije ima besedo Maja Dimitrovski.
Hvala za besedo. Spoštovani! Glavni namen tokratnih sprememb in dopolnitev zakona o plačilnih storitvah in sistemih je prenos direktive 2010/78 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. december 2010, ki sicer spreminja več že izdanih direktiv in ureja pristojnosti evropskega nadzornega organa, in sicer evropski bančni organ, evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine ter evropski organ za vrednostne papirje in trge. S predlogom zakona se spreminjajo in dopolnjujejo tudi določbe Zakona o družbah za izdajo elektronskega denarja, za katere se je pri izvajanju zakona pokazalo, da jih je treba jasneje zapisati. Cilj novih pravil je določiti način obveščanja evropskega odbora za sistemska tveganja drugih držav članic in evropskega nadzornega organa o začetku postopkov in ukrepov zaradi insolventnosti udeleženca plačilnega sistema ter določiti način obveščanja evropskega organa za vrednostne papirje in trge o pomembnih plačilnih sistemih. Predlog zakona zasleduje naslednja načela, in sicer načelo uskladitve pravnega reda Republike Slovenije s pravnim redom Evropske unije, načelo pravne varnosti glede izdaje elektronskega denarja ter načelo večje transparentnosti glede obveščanja o začetku postopkov in ukrepov zaradi insolventnosti udeleženca plačilnega sistema. V Poslanski skupini Pozitivne Slovenije bomo predlog zakona zaradi strinjanja z omenjenimi načeli in predlaganimi rešitvami podprli. Hvala.
Hvala lepa. In še v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa. Spoštovana podpredsednica, kolegi in kolegice! Slovenska demokratska stranka bo podprla Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o plačilnih storitvah. Sama vsebina je bila že natančno pojasnjena. Tukaj naj poudarim predvsem to, da se s tem zakonom dosega in uveljavlja v slovenski pravni red večja pravna varnost in večja transparentnost. Hkrati se zagotavlja tudi večja gotovost, saj ta zakon ureja tudi kapital in kapitalsko ustreznost nekaterih plačilnih inštitucij in tudi natančneje ureja nadzor in nadzorne mehanizme nad tistimi pravnimi osebami, ki izdajajo elektronski denar. Ta zakon prinaša v državo večjo stabilnost, večji nadzor, večjo pravno varnost in večjo transparentnost, zato bomo v Slovenski demokratski stranki ta zakon podprli.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj po končani 16. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 9. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA PRVO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O POROŠTVU REPUBLIKE SLOVENIJE ZA OBVEZNOSTI IZ DOLGOROČNEGA POSOJILA V VIŠINI 440 MILIJONOV EVROV, KI GA NAJAME TERMOELEKTRARNA ŠOŠTANJ, D. O. O., PRI EVROPSKI INVESTICIJSKI BANKI, ZA FINANCIRANJE PROJEKTA POSTAVITVE NADOMESTNEGA BLOKA 6 MOČI 600 MW V TERMOELEKTRARNI ŠOŠTANJ. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina štirih poslancev, s prvopodpisanim Srečko Mehom. V zvezi s tem predlogom zakona je skupina desetih poslank in poslancev, s prvopodpisanim Samom Bevkom, zahtevala, da Državni zbor opravi splošno razpravo. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku predlagatelja Srečku Mehu. Izvolite.
Spoštovane poslanke in poslanci! Vloženi zakon o poroštvu Republike Slovenije je zakon, s katerim bomo obveznosti iz dolgoročnega posojila v višini 440 milijonov evrov, ki ga najame Termoelektrarna Šoštanj, d. o. o., pri Evropski investicijski banki za financiranje projekta postavitve nadomestnega bloka 6 moči 600 MW v Termoelektrarni Šoštanj tudi sprejeli in s tem gradnjo omogočili. Poroštvo je potrebno, saj bi v nasprotnem primeru morala država odpisati skoraj milijardo vrednosti svojega premoženja in z dokapitalizacijo zagotoviti okoli 450 milijonov za tako imenovano revitalizacijo blokov 4 in 5 v Termoelektrarni Šoštanj ob nadaljevanju proizvodnje ter prispevati vsaj 300 milijonov ali blizu 300 milijonov sredstev na podlagi posebnih zakonov za zapiranje Premogovnika Velenje. Sprejetje zakona o poroštvu in posojilo pri Evropski investicijski banki je ekonomsko najbolj smotrno, saj so posojila, ki jih zagotavlja Evropska investicijska banka, ugodna ali zelo ugodna. S sprejetjem predlaganega zakona bo zagotovljena podlaga za sklenitev poroštvene pogodbe med Republiko Slovenijo in Evropsko investicijsko banko, s katero bo Republika Slovenija posojilodajalcu – Evropski investicijski banki jamčila za obveznosti TEŠ iz posojilne pogodbe. Sklenitev poroštvene pogodbe in njena ratifikacija sta poglavitna pogoja za črpanje posojila v višini 440 milijonov evrov, ki bo TEŠ omogočil nemoteno nadaljevanje investicije, postavitev nadomestnega bloka 6 moči 600 MW v Termoelektrarni Šoštanj. Danes je prva obravnava zakona. Spoštovani poslanke in poslanci, predlagam, da zakon podprete. Pričakujem, da bo Vlada pripravila vzporedno s poroštvenim zakonom vse potrebno, da bo možno čim hitreje izdati poroštvo za dejanski najem kredita pri Evropski investicijski banki. Pripraviti je treba tudi ratifikacijo poroštvene pogodbe, ki jo mora Državni zbor še sprejeti. Tako bo mednarodna poroštvena pogodba veljavno prenesena v slovenski pravni red in bodo izpolnjene predpostavke za črpanje kredita. Sprejetje zakona o poroštvu TEŠ 6 je možno, po moje pa tudi potrebno, pred 20. majem, ki naj bi bil skrajni rok za sklenitev tudi definitivne pogodbe o črpanju kredita oziroma pogodbe z Alstomom. Na predvideni majski seji pričakujem podporo zakonu o poroštvu, saj je Vlada zakon podprla, seveda s pripombami in zahtevami. Vlada Janeza Janše naj še posebej povem, je že 7. oktobra 2006 uvrstila projekt TEŠ v resolucijo o nacionalnih razvojnih projektih. Posebej želim poudariti, da je TEŠ 6 nadomestna investicija za bloke 1, 2, 3, 4 in 5, s tem da 1, 2, 3 in 4 gredo v dejansko likvidacijo, 5 pa ostane v hladni rezervi. Nadomestni blok TEŠ 6 bo v primerjavi z obstoječima blokoma 4 in 5 porabil skoraj milijon ton manj premoga, emitiral v zrak 1,2 milijona ton manj CO₂ oziroma za 30 % znižal emisije CO₂, znižal emisijo NOx za 4 tisoč 522 ton oziroma za 66 %. Na podlagi tega projekta bomo dejansko prispevali k znižanju izpustov. Prav tako je trebna omeniti, da bomo s tem energetskim projektom zagotovili zanesljivo oskrbo z električno energijo v Sloveniji. Tudi v letošnjem letu lahko zasledimo, da je v zelo malo vodnatem letu in mrzlem vremenu prišlo do težav pri oskrbi z električno energijo iz domačih virov. Sprejemanje zakona o poroštvu Republike Slovenije za izgradnjo nadomestnega bloka 6 ima dolgo zgodovino. Veliko preveč je bilo povedanega in napisanega, seveda pa je bilo veliko tudi narejenega, saj investicija v Šoštanju teče in je že kar v dobri kondiciji, če lahko tako rečemo. Danes lahko poslanke in poslanci naredimo pomemben korak za izgradnjo pomembnega energetskega projekta. Predlagam, da predlagani zakon podprete.
Hvala lepa. Sledila naj bi predstavitev mnenja Vlade, vendar Vlada žal ni mogla zagotoviti predstavnikov, ki bi lahko podali to mnenje. Minister za finance se je osebno opravičil in navedel razloge. Minister Zvonko Černač, ki pa bo z nami tukaj prisoten, pa je na poti. Ne glede na to, ste vsi dobili tudi pisno mnenje Vlade. Jaz predlagam, da nadaljujemo z razpravo. Minister Zvonko Černač se bo lahko v razpravo vključil kasneje v okviru sicer splošne razprave. Zato prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Državljanska lista Gregorja Viranta in v njenem imenu gospod Bojan Starman.
Še enkrat dober dan vsem skupaj! Poslanci Državljanske liste bomo ves čas sprejemanja tega zakona v dilemi. Manjka nam kar precej odgovorov na kar precej vprašanj. Mi vemo, da je investicija v teku, mi vemo, da je obseg investicije izredno velik, gre za preko milijardo 300 milijonov evrov. Vemo, da se je ta investicija že mnogokrat podražila, vemo, kakšno je mnenje Vlade, da bo podprla predlog za garancijo države pod določenimi pogoji, še vedno pa so odprta vprašanja oziroma nismo dovolj seznanjeni z njimi. Tudi če sproti prebiramo razna mnenja in razprave zadnjih štirih let po medijih, ne dobimo nikjer nobene natančne informacije, ki je za takšno investicijo in takšno odločitev hudo hudo potrebna. Nimamo enega res jasnega elaborata, kakšna bo donosnost te investicije, kako je z vplivi na okolje, ali je dovolj premoga, nekaj smo slišali o tem, vendar kakšnih zanesljivih podatkov nimamo. Dobivamo različne informacije, predvsem pa, kako je pristopil investitor Termoelektrarna Šoštanj in njen lastnik Holding Slovenskih elektrarn, da je ta pristop in začetek gradnje, brez tega da so urejeni vsi potrebni dokumenti, pridobljena vsa soglasja in pokrita finančna konstrukcija, zelo zelo neroden, da se tako vodi en tak velik projekt, ki ima lahko res posledico za vse državljane. Lahko predpostavljamo, da je odločitev prava, ne bomo se mogli strinjati s tem, da se cena tako drastično povečuje. Motijo nas tudi razni dopisi tudi iz Evropske unije, ki nas prosijo, naj z namenom zaščite okolja naredimo vse, da se ta gradnja ne bo nadaljevala. Mislim, da je za nas najvažnejše to, da si zagotovimo natančne informacije, kakšna je ročnost samega kredita, kako je zagotovljeno vračanje kreditov iz same amortizacije oziroma iz dohodkov, ki jih bo ta novi investicijski projekt ustvarjal. Ne vem, ali je dovolj denarja, ali bo dovolj dobička, ali se bo dovolj sredstev ustvarjalo s tekočo prodajo elektrike, da se bo lahko ta kredit vračal. Če se ta kredit ne bo vračal, takrat nastopi ta možnost, da mora država vskočiti in vrniti celo zadevo. Poznamo že kar nekaj primerov tudi v elektrogospodarstvu, ko smo načrtovali, ker smo imeli dileme in govorili o raznih nasedlih investicijah. Ne bi rad, če naj bi bila to kakršna koli naslednja investicija, potem je to seveda lahko velik problem in bolje, da jo končamo čim prej. Zato je treba dejansko narediti vse, da se razčisti eventualna prihodnost. Tukaj me motijo, na primer, določene stvari tudi v delovanju celega energetskega trga, sprememb na teh trgih, redistribucija dobička in dohodka. Med drugim tudi, da nekje elektrogospodarstvo dobičke plasira v Novo Kreditno banko po naročilu države, ki je prav tako tudi lastnik in upravljavec našega elektrodistribucijskega sistema. Veliko je torej dilem, kako se določajo cene elektrike. To postaja vedno bolj tržno, tako da dejansko bomo mi pri svoji odločitvi nekoliko počakali še na kakšne dobre argumente, potem pa se bomo odločili in upamo, da se bomo odločili tako, kot bo prav, in to ne samo za nekatere posameznike, temveč za vse državljane Slovenije. Hvala lepa.
Hvala lepa. Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije in gospod Ivan Hršak.
Spoštovana podpredsednica, spoštovane kolegice in kolegi! Predstavil bom stališče poslanske skupine DeSUS glede Predloga zakona o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti iz dolgoročnega posojila v višini 440 milijonov evrov, ki ga najame Termoelektrarna Šoštanj, d. o. o., pri Evropski investicijski banki za financiranje projekta postavitve nadomestnega bloka 6, moči 600 MW v Termoelektrarni Šoštanj. Pred nami je predlog zakona, ki slovensko javnost deli na izrazite zagovornike in odločne nasprotnike projekta TEŠ 6 in državnega poroštva le-temu. Tudi v Poslanski skupini DeSUS smo skrbno tehtali argumente za in proti poroštvu. Pri tem smo poslušali tako argumente investitorjev, ki so nas poskušali prepričati, zakaj naj podpremo predlog zakona, ter tudi argumente tistih, ki poroštvu države odločno nasprotujejo predvsem iz ekoloških razlogov. Na eni strani smo se soočali s sumi obstoja korupcije in netransparentnosti pri izvedbi projekta, morebitnimi povečanimi obremenitvami okolja, morebitno nezmožnostjo odplačevanja posojila, dodatnimi obremenitvami državnega dolga in podobno. Imeli smo tudi pomisleke glede uporabe fosilnih goriv, ki jih termoelektrarna uporablja, saj živimo v dobi obnovljivih energetskih virov, ki so do okolja precej bolj prijazni, kot pa je to lignit. Na drugi strani pa lahko vidimo, da je šel projekt že predaleč, da bi ga lahko zaustavili. V projekt je bilo vloženega že preveč denarja, v okolju so bili narejeni velikanski posegi za izgradnjo novega bloka, v projekt pa je vpetih že preveč izvajalcev. Odškodnine, ki bi jih morali plačevati zaradi zamujenih rokov, so previsoke, da bi si jih lahko privoščili. Nedokončanje projekta bi lahko pomenilo tudi veliko socialno bombo za področje Savinsko-šaleške doline. Od izgradnje novega bloka so namreč odvisna tudi druga podjetja, kot na primer velenjski rudnik ter seveda tudi mnoga druga. Termoelektrarne po naši oceni spadajo med bolj stabilne vire električne energije, kajti pri svojem delovanju niso odvisne od vsakokratnih vremenskih pojavov. Trenutna suša je zaradi izredno nizkega vodostaja slovenskih rek hidroelektrarnam močno otežila delovanje, kar bo precej zmanjšalo količino dobavljene elektrike. Glede na naraščajočo porabo električne energije v slovenski in na sploh celotni družbi je nujno, da smo na področju dobave električne energije čim bolj neodvisni. V poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev Slovenije menimo, da bo TEŠ z novim blokom izdatno pripomogla k večji samooskrbi Slovenije z električno energijo. Bojimo se, da bi v primeru, da poroštvo ne bi bilo izdano, država morala odpisati skoraj milijardo vrednosti svojega premoženja in z dokapitalizacijo zagotoviti okoli 450 milijonov evrov za revitalizacijo blokov 4 in 5 ter prispevati blizu 300 milijonov evrov na podlagi posebnih zakonov za zapiranje premogovnika Velenje. Tega pa si v današnjih časih Slovenija preprosto ne more privoščiti. Kot je bilo iz povedanega že moč razbrati, smo v Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev Slovenije naklonjeni temu, da se odobri poroštvo za izgradnjo novega bloka TEŠ, zato bomo predlog zakona v prvi obravnavi podprli. Pričakujemo pa, da bo investitor izpolnil vse štiri pogoje, ki jih je postavila Vlada: znižati vrednost projekta in zmanjšati stroške, skleniti pogodbo o dolgoročni dobavi lignita po maksimalni ceni iz NIP 4 med TEŠ in Premogovnikom Velenje, zagotoviti dokončanje projekta po priloženem terminskem načrtu ter omejiti izpuste emisij CO₂ v skladu z investicijskim programom. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke gospod Janez Ribič.
Hvala, spoštovana gospa podpredsednica, spoštovane poslanske in poslanci! Zgodovina projekta izgradnje novega šoštanjske termoelektrarne sega že v devetdeseta leta prejšnjega stoletja.Že takrat se je nakazovalo, da se država očitno zaveda, kako pomembna je lastna energetska samooskrba. Bile so tudi drugačne razmere na trgu z elektriko. Vlaganje v sodobno tehnologijo na področju termoelektrarn je bilo v polnem teku tudi v državah zahodne Evrope, ki so danes, slabih petnajst let pozneje, zelo neodločne glede svoje energetske prihodnosti. Odločitev za šesti blok je tudi posledica dejstva, da je najmlajši od petih blokov šoštanjske elektrarne, ki skupno proizvede približno tretjino energije v državi, v kriznih časih pa skoraj polovico, star več kot petintrideset let. Najbrž ne rabim poudarjati, da gre za zastarelo tehnologijo in že junija leta 2004 je bila sprejeta odločitev, da se namesto popolne obnove obstoječe infrastrukture zgradi nov, sodoben, zmogljivejši in tudi, resnici na ljubo, z novo tehnologijo okolju veliko bolj prijazen šesti blok, kot bi kadarkoli lahko bili stari obnovljeni bloki. Finančni prihranki med obnovo in novim blokom so marsikje jasno vidni. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke razumemo, da je proizvodnja elektrike tesno povezana tudi z visokimi vlaganji, iskanji večjega prihranka, izkoriščenosti in tako naprej. Vse do konca leta 2008 večjih polemik o projektu ni bilo zaznati, res pa je, da do takrat v novi blok praktično še ni bilo vloženih kakšnih konkretnih milijonov. Potekale so samo priprave dokumentacije, nekaj pogodb in tako naprej. Potem je nastopila svetovna gospodarsko-finančna kriza. Razmere so se zaostrile, šok za slovensko gospodarstvo je bil hud. Takrat se je tudi v Slovenski ljudski stranki prvič pojavilo vprašanje, ali je glede na bistveno spremenjene gospodarske razmere in tudi razmere na finančno-kreditnih trgih obseg projekta še smiseln. Tudi takrat se ni nihče razburjal. Tedanja, torej prejšnja koalicija je nastopila svoje delo, tedaj druga največja koalicijska stranka, danes izven parlamenta, največji kritik projekta šestega bloka se takrat s tem problemom niti najmanj ni obremenjevala. Sledilo je zelo odmevno poslansko vprašanje Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke takratnemu predsedniku Vlade Republike Slovenije Borutu Pahorju v zvezi z reorganizacijo slovenske energetike oziroma v zvezi z novelacijo nacionalnega energetskega programa. Seveda je bilo bistvo vprašanja ravno TEŠ 6. Današnji minister za kmetijstvo in okolje gospod Franci Bogovič je takrat iz opozicijskih poslanskih vrst želel slišati povsem jasno in glasno stališče takratne vlade do tega projekta. Torej ali ni glede na spremenjene razmere na gospodarskem področju, splošnemu padcu porabe elektrike zaradi zmanjšanja gospodarske aktivnosti, padca cene elektrike po sprejetem energetsko okoljskem paketu, ki je bil sprejet v okviru Evropske komisije, resnično čas, da se resno in odgovorno razmisli o projektu, na katerega je bilo takrat vezanih samo izključno 25 milijonov evrov. To je bila potencialna izguba tistega trenutka – 25 milijonov evrov. Državni zbor je o tem vprašanju celo opravil splošno razpravo. Večjega interesa na naš poziv, da se vsaj resno razmišlja o zmanjšanju projekta, torej ne o popolni zaustavitvi, temveč, ali je 600-megavatni blok resnično optimalen ali bi se lahko shajalo tudi z manjšimi, ni bilo. Projekt je v nespremenjeni obliki tekel naprej. Še več. Spomladi tistega leta je predsednik Vlade Republike Slovenije vodilnim ljudem Evropske investicijske banke, glavnemu financerju projekta, povsem jasno obljubil, da država z vso odgovornostjo stoji za projektom tudi s finančnega vidika. Najbrž ni treba posebej poudarjati, da v vseh državah Zahodne Evrope beseda predsednika vlade nekaj velja. Verjetno so to domnevali tudi investitorji v ta projekt. Danes zopet kot država izpadamo kot popolnoma nekredibilen partner v mednarodnem poslovanju. Tako kot na mnogih drugih področjih. Ker smo v preteklosti mnogokrat tujim partnerjem eno govorili, na koncu pa naredili čisto drugače. Tako imenovani blok TEŠ 6 ima tudi okoljski vidik. Vsi vemo, da bo tudi naprej prihajalo do določene stopnje onesnaževanja, vendar zaradi naprednejše tehnologije do manjše, kot je do sedaj. Ideja, kako bo človeštvo pridobivalo energijo samo iz sonca, vetra ali iz vodnih virov, je žal še zelo, zelo oddaljena od uresničitve. V tem času pa naša država potrebuje električno energijo. Jo bomo kupovali v tujini pri teh cenah nafte, plina? Ne. Potrebujemo svoj vir, ki bo oskrboval naše gospodarstvo. Država brez vsaj delne energetske oskrbe je v primeru kakršnekoli krize ali šoka povsem odvisna od dobrote drugih držav. Ali poenostavljeno rečeno, to je področje, kjer se ne da zanašati na druge, saj se lahko kaj hitro znajdemo v temi. Brez novih in konkretnejših zmogljivosti pa tega cilja ne moremo doseči. Na tem mestu tudi stroka premoga kot vira energije še ni odpisala. V Slovenski ljudski stranki smo še enkrat preverili podatke in premog nedvomno ni težava tega projekta. Danes je v projekt vloženih preko pol milijarde evrov, konstrukcija praktično stoji, oprema je nakupljena. Naj ga torej sedaj ustavimo? In kaj potem? Ali imamo alternativo, ali imamo rezervni načrt, ali si v časih, ki nas čakajo, lahko privoščimo v koš vreči desetine in desetine milijonov državnega denarja, ne da bi iz tega dobili en sam megavat električne energije? V Slovenski ljudski stranki se nam zdi pomembno, da sta v projekt še vedno zelo močno vključena Evropska investicijska banka in tudi druge. Verjemite, da ti dve banki ne delata stvari na pamet in da sta prav dobro proučili ta projekt in tudi finančno stanje slovenske države, da o tem, kako dobro lahko ocenijo prihodnja gibanja cen električne energije, niti ne govorim. Oni očitno bolj verjamejo v ta projekt kot mi sami. Naj bo seveda popolnoma jasno. Danes v Slovenski ljudski stranki govorimo o projektu kot takem. Druga stvar so vprašanja o tem, kako je bil voden, kaj se je tam dogajalo, ali je bilo obnašanje vseh uprav racionalno in tako dalje. Toda, spoštovani kolegice in kolegi, na ta vprašanja ne moremo odgovarjati mi poslanci. Zato ima ta država svoje institucije, ki lahko preiskujejo, revidirajo, sprašujejo, pregledujejo, kličejo na odgovornost in tako dalje. Še enkrat poudarjam, stališče Slovenske ljudske stranke je, če je kdo pri tem projektu storil kaj narobe, naj za to tudi odgovarja. Toda sodb nikakor ne moremo dajati na podlagi domnev, medijskih obtožb, navzkrižnih obtožb. Vsak pa lahko nepravilnosti prijavi, vendar potrebujemo tudi kakšen epilog v tej zadevi in ne samo medsebojnega obtoževanja. V Slovenski ljudski stranki si sicer težko predstavljamo, kakšne posledice bi imelo neizglasovanje poroštva. Lahko tudi najhujše, torej umik sredstev, možna je tudi zaustavitev projekta. Kdo bi iz tega potegnil kratko? Državna energetska podjetja so namreč svoj denar že vložila. V Slovenski ljudski stranki se bojimo, da s tem, ko danes ne moremo zavzeti enotnega stališča na tem področju, ko stvar politiziramo in podobno, škodimo predvsem sami sebi in svojim zanamcem. Danes je morala odgovornost za nadaljevanje projekta prevzeti sedanja vlada, tista, ki je vse opisano dogajanje podedovala pred dobrima dvema mesecema. Danes v Slovenski ljudski stranki upamo na korektno razpravo. Zavedati pa se moramo, da sprejemamo zelo pomembno načelno, strateško in tudi politično odločitev. Zato upam predvsem na nadaljnjo konstruktivno razpravo, ki ne bo sestavljena samo iz obtoževanj, temveč bomo pogledali, kaj lahko s projektom naredimo danes, ko je stanje takšno, kot je, in da si sami ne povzročamo še dodatnih stroškov. Več pa v nadaljevanju razprave. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo zakonu v prvi obravnavi dali zeleno luč. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Nove Slovenije ima besedo mag. Matej Tonin.
Spoštovana podpredsednica, drage kolegice, kolegi lepo pozdravljeni! Medtem ko v Sloveniji v tem trenutku namenjamo milijardo evrov za termoelektrarno, širom Evrope milijarde evrov namenjajo za obnovljive vire energije. Jaz danes ne želim razpravljati o smiselnosti Termoelektrarne Šoštanj 6, ampak predvsem o poroštvu, ki je tudi predmet današnje razprave. Vprašati se moramo, komu dajemo poroštvu, kakšnemu podjetju. Jaz bi vam želel citirati en članek, ki zelo zgovorno govori o poslovanju tega podjetja in je bil objavljen na multimedijskem portalu RTV 25. februarja, pravi pa naslednje: "Ugotovitev je neusmiljena. TEŠ je računalniško opremo kupoval preko posrednikov na poti do TEŠ-a pa je cena računalniške opreme pri nekaterih primerih skokovito narasla. To ni vse. V verigi posrednikov se pojavljajo tako imenovani "missing traderji", podjetja, ki v davčnem vrtiljaku ne plačujejo DDV. Sledimo poti denarja: TEŠ od HP preko distributerja DISS, d. o. o., kupi računalniško opremo. DISS opremo, ki je HP stala 707 tisoč evrov, posreduje podjetju Stroka produkt za skoraj 754 tisoč evrov. Za slabih 4 tisoč evrov več gre oprema naprej k podjetju Netlink, od tam pa kar za astronomskih 928 tisoč evrov več v podjetje Trendnet, ki je sicer HP-jev partner. Do končnega naročnika – TEŠ pride vsa dobavnica, tako kaže, na isti dan, 3. 10. 2008, in sicer še za 120 tisočakov več. Natančen pregled družb v verigi razkrije, tako neuradno DURS, da je družba Netlink, "missing trader", naloga družbe v verigi pa naj bi bila zgolj dvigovanje cene." To je zgolj eden izmed mnogih člankov, ki se je pojavil o poslovanju in načinu poslovanja TEŠ. Med drugim tudi protikorupcijska komisija v svojih ugotovitvah piše, da je bil projekt zasnovan in izveden netransparentno, ob pomanjkljivem nadzoru in obremenjen s političnimi in lobističnimi vplivi. Jaz mislim, da vsi poznate ta graf, jaz sem ga sprintal za vse tiste novoizvoljene poslance, ki mogoče niso sledili vsem stvarem od začetka, ampak projekt TEŠ 6 je še leta 2006 stal oziroma je bil ocenjen na 600 milijonov evrov, potem je pa krepko zrasel čez milijardo evrov. Med drugim tudi protikorupcijska komisija ugotavlja, njena je ugotovitev, da pri poslovanju s tremi različnimi dobavitelji, s katerimi je bilo sklenjenih deset pogodb v skupni vrednosti 2,8 milijona evrov, je poslovodstvo TEŠ v izogib pridobivanju soglasij nadzornega sveta TEŠ prikazovalo nižjo pogodbeno vrednost. Država naj bi torej dajala poroštvo podjetju, ki prikriva stvari celo svojemu lastnemu nadzornemu svetu. Ali je to gospodarno dejanje? Potem naprej navaja protikorupcijska komisija, da v postopku zbiranja ponudb za nabavo glavne tehnološke opreme je poslovodstvo omogočilo seznanitev s poslovnimi skrivnostmi enega izmed ponudnikov drugemu ponudniku, ki je bil na koncu izbran. Se vam zdi to zdrava konkurenca? In še naprej ugotavljajo, daj je bil član tehnične komisije za nabavo tehnološke opreme poslovno povezan z izbranim ponudnikom tehnološke opreme. To je nekaj podobnega, kot če bi bil glavni ali pa vidni sindikalni voditelj glavni vladni pogajalec. Revizija, ki jo je v TEŠ naredila PricewaterhouseCoopers, je pokazala številne pomanjkljivosti. Nobenega pravega odziva ni bilo, ko je Vlada zahtevala določene ukrepe od HSE, je HSE tako pišmeuharsko odgovoril Vladi, češ, da Vlada za to niti ni pristojna, da od njega nekaj zahteva ali pa da mora takšne sklepe dati AUKN. To je približno tako, kot če bi vas jaz opozoril, da je za ovinkom nevarnost, vi bi pa rekli, kdo pa sploh si ti, da me na takšne stvari opozarjaš. Vsak razumen človek bi takšno opozorilo sprejel. Takšnemu podjetju torej nameravamo dati poroštvo. V Novi Sloveniji za take stvari enostavno nismo pripravljeni prevzemati odgovornost in zato tega poroštva ne bomo podprli. Zanima pa nas, zakaj TEŠ potrebuje poroštvo, če pa nenehno poudarja, da je projekt popolnoma ekonomsko upravičen. Zakaj torej sredstev ne pridobijo pri komercialnih bankah, če je zadeva popolnoma ekonomsko upravičena? Kako lahko damo poroštvo, če pa naj bi bila potrebna za državno poroštvo 9 % donosnost, ki je pa seveda projekt T6 ne dosega. Vlada je dala štiri pogoje za to poroštvo. Eden izmed teh je bil, da investitor poskuša z vsemi dobavitelji izpogajati nižjo ceno. Kaj se je zgodilo v tem zadnjem obdobju? V javnosti so se pojavila obvestila, da so se samo stroški v zadnjem obdobju zaradi montaže opreme povečali za 100 milijonov evrov.To je recimo zelo konkreten odgovor na vladno zahtevo. Potem druga zahteva je bila, da se relativno fiksira cena premoga iz Premogovnika Velenje. Pa mislim, da so predstavniki TEŠ javno govorili, da je to praktično nemogoče oziroma zelo težko. Tretji pogoj je bil, da je treba postaviti javne okvire, kdaj in kako bo ta investicija zagotovljena in rečeno je bilo tudi, da je treba zagotoviti omejitve izpustom CO₂, kar pa bo tudi zelo težko, če vemo, da bo hkrati poleg Termoelektrarne 6 delovala tudi 5. V Novi Slovenijo ocenjujemo, da niso izpolnjeni nobeni pogoji, da bi država lahko dala poroštvo temu projektu, zato bomo temu poroštvu tudi nasprotovali.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Pozitivna Slovenija ima besedo gospod Jože Velikonja.
Spoštovana predsedujoča, spoštovane kolegice poslanke in poslanci! Tehnološki del projekta izgradnje Termoelektrarne Šoštanj 6 je bil zasnovan že v letu 2003, in sicer kot nadomestilo za vse obstoječe bloke Termoelektrarne Šoštanj. Skupna moč dosedanjih objektov je presegala 700 megavatov, blok 6 pa bo imel 600 megavatov in bo zaradi boljših izkoristkov v primerjavi z blokoma 4 in 5 za proizvodnjo 3,4 teravata energije porabil skoraj milijon ton manj premoga, imel skoraj 1,2 milijona ton manj emisij CO₂, znižal bo tudi emisijo NOx za preko 4 tisoč ton. Energetsko dovoljenje za 600 megavatni blok je TEŠ pridobil v letu 2006, čeprav je bilo v osnovi izdano za 520 megavatov. V istem letu je bil blok 6 dodan v resolucijo o nacionalnih razvojnih projektih Vlade Republike Slovenije ter potrjen na skupščini HSE in vnesen v razvojni načrt HSE. Okoljevarstveno soglasje Ministrstva za okolje in prostor za Termoelektrarno Šoštanj je bilo izdano leta 2009 in okoljevarstveno dovoljenje leta 2011. Gradbeno dovoljenje za hladilni stolp in gradbeno dovoljenje za blok 6 kot celota je bilo izdano v letu 2011. Finančna konstrukcija, potrebna za izgradnjo TEŠ 6, je sledeča: kredit Evropske investicijske banke v vrednosti 550 milijonov evrov, od tega je 440 milijonov evrov zavarovanih z državnim poroštvom in 110 milijonov evrov z garancijo komercialnih bank. Kredit Evropske banke za razvoj v vrednosti 200 milijonov evrov je zavarovan s poroštvom HSE in odstopom dolgoročnih terjatev TEŠ do HSE in lastni viri TEŠ in HSE so v skupni vrednosti 552 milijonov evrov. Za kredita obeh bank je TEŠ pridobil soglasja Ministrstva za gospodarstvo in Ministrstva za finance ter pismo podpore Vlade RS v letih 2007 in 2010.Leta 2010 je TEŠ podpisal pogodbo o financiranju projekta z Evropsko investicijsko banko v skupni vrednosti 550 milijonov evrov ter sklenil garancijsko pogodbo s petimi komercialnimi bankami za 110 milijonov evrov kredita EIB; te so garancijo tudi izdale. V letu 2011 je TEŠ z Evropsko banko za razvoj podpisal še pogodbo o financiranju projekta bloka 6 v skupni vrednosti 200 milijonov evrov z zavarovanjem matične družbe HSE. Na podlagi teh pogodb je TEŠ do konca leta 2011 črpal 110 milijonov evrov kredita EIB in 82,5 milijona evrov kredita Evropske banke za razvoj. Do konca leta 2011 je TEŠ plačal za projekt že 447,5 milijona evrov. Premostitveno financiranje HSE je bilo sklenjeno za obdobje do izdaje poroštva s strani Republike Slovenije za kredit EIB v vrednosti 440 milijonov evrov. To poroštvo pa bo zaradi povezanosti pogodb obeh bank omogočilo še črpanje 117,5 milijona evrov kredita Evropske banke za razvoj. Podporo izgradnji Termoelektrarne Šoštanj nam utemeljuje pretežni del strokovnih dejstev. Naj nekatere povzamem. Glede na dejstvo, da vse države v Evropi uporabljajo premog, je treba ugotoviti, da Slovenija s proizvodnjo električne energije iz fosilnih goriv ni izjema. Celo nasprotno, ko govorimo o brezogljični družbi, ima energetski sektor 60 % proizvedene brezogljične energije in s tem ustreza okoljskim kriterijem s predvideno tehnologijo Termoelektrarne Šoštanj 6. Pomembno je tudi omeniti, da je ta odstotek energije pretežno proizveden iz domačih zalog premoga, lignit iz premogovnika Velenje pa bo edino gorivo za TEŠ 6. Dejstvo v prid termoenergije je tudi to, da je s termoelektrarnami lažje pokrivati nihanja v elektrodistribucijskem sistemu in s tem zagotavljati določeno stopnjo energetske neodvisnosti. Osrednji blok 6 z izkoriščanjem odpadne toplotne oziroma sekundarne energije za ogrevanje objektov v Šaleški dolini daje dodaten pozitiven učinek stroškovniku obratovanja, vsekakor pa omogoča zaključiti rudarjenje v Velenju brez bremen za davkoplačevalce. Tudi zagotavljanje oziroma ohranjanje delovnih mest v premogovniku in Termoelektrarni Šoštanj ter posrednih delovnih mest v Šaleški dolini pri tako velikem objektu ni nepomembno. Seveda pa se ni možno izogniti tudi nasprotovanjem nadaljevanju izgradnje TEŠ. Okoljevarstvene organizacije pretežno utemeljujejo svoje pomisleke glede smotrnosti izgradnje TEŠ 6 ter o možnostih pridobivanja električne energije na za okolje prijaznejši in po njihovih navedbah cenejši način. Njihovo glavno nasprotovanje nadaljevanju izgradnje TEŠ 6 je zaradi možnosti hkratnega obratovanja blokov 5 in 6 ter s tem možnega povečanja izpustov nad dovoljenim, kar omogoča izdano okoljevarstveno dovoljenje, zato podpirajo obnovo blokov 4 in 5, to pa je pasé. Bojazen za prvo trditev je odveč, ker premogovnik fizično ni zmožen zagotoviti zadostne količine premoga za hkratno obratovanje obeh v daljšem časovnem obdobju, pa tudi izkoristki tehnologije bloka 6, ki so nad 43 %, pomenijo več energije, manj izpustov CO₂ na enoto proizvedene energije, torej obratovanje bloka 5 bi poslabšalo tudi obratovalne rezultate termoelektrarne 6. Obnovitev blokov 4 in 5 bi v primerjavi s tehnologijo bloka 6 pomenila po nekaterih ocenah tudi manjše prihranke, večje izpuste in manjšo energetsko neodvisnost. Dejstva, ki niso v prid podpori izgradnje TEŠ 6, so tudi naslednja: projekta izgradnje TEŠ 6 ni v veljavnem nacionalnem energetskem programu, ki izhaja iz energetskega zakona kot dokument, ki zagotavlja širok konsenz državljanov o dolgoročni energetske politiki. Je pa res, da je sedaj v treh od petih predlogov novih variant nacionalnega energetskega programa. Ne smemo spregledati tudi nekaterih trditev, da je blok 6 verjetno predimenzioniran, kar povečuje tveganje doseganja donosnosti sektorske politike v času obratovanja TEŠ 6. Tudi Komisija za preprečevanje korupcije je zaradi številnih očitkov o nepravilnostih pri izvajanju projekta izdelala vmesne ugotovitve in stališča v zvezi s projektom TEŠ 6. Lahko trdimo, da je postopek, po katerem se sprejema ta zakon o poroštvu, neobičajen in ministrstvo, pristojno za energetiko, zaradi teh dejstev ne more prelagati odgovornosti za izvajanje in stanje projekta na zakonodajalca oziroma na HSE in TEŠ. Vlada Republike Slovenije je na svoji 3. seji obravnavala informacijo o projektu Nadomestni blok TEŠ 6, stanje februar 2012, in sprejela sklep o pripravljenosti prevzema dodatnega tveganja za izdajo državnega poroštva za projekt bloka TEŠ 6 v višini 440 milijonov evrov pod pogojem, da investitor s pogajanji z vsemi dobavitelji zniža vrednosti iz noveliranega investicijskega programa 4 in jih čim bolj približa vrednosti iz NIP 3, pri čemer morajo biti v končni vrednosti zajeti vsi stroški, da je treba med Premogovnikom Velenje in Termoelektrarno Šoštanj pred odobritvijo državnega poroštva skleniti pogodbo o dolgoročni dobavi lignita po maksimalni ceni iz NIP 4, to je 2,25 evra za giga joule, da mora investitor zagotoviti dokončanje projekta po priloženem terminskem načrtu in pridobiti uporabno dovoljenje do 15. 2. 2016, da mora investitor zagotoviti vse pogoje za doseganje donosnosti projekta v skladu s sektorsko politiko za področje energetike in da mora zagotoviti omejitev izpustov emisij CO₂ skladno z investicijskim programom. Opozoriti velja, da sta poročilo o sprejetih ukrepih Vladi, TEŠ 6 in HSE dostavili do 15. marca. Vlada pa o poročilu še ni seznanila javnosti. Direktor TEŠ je takrat menil, da so zahteve Vlade izpolnili, čeprav ni mogel trditi, da lahko stroške projekta znižajo za 100 milijonov evrov. Iz slednjega izhaja, da TEŠ ni izpolnil oziroma še niso bili izpolnjeni navedeni sklepi Vlade glede znižanja vrednosti na NIP 3 oziroma bi lahko bili ti stroški celo višji, kot so bili ocenjeni v NIP 4. Postavlja se tudi vprašanje, ali bo TEŠ lahko zagotovil vse pogoje za doseganje donosnosti projekta v skladu s sektorsko politiko za področje energetike in ali bo investitor zagotovil dokončanje projekta po priloženem terminskem načrtu. Vlada je ob obravnavi mnenja o Predlogu zakona o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti iz dolgoročnega posojila, ki ga najame Termoelektrarna Šoštanj, sprejela še naslednje sklepe. Naložila je ministrstvu, pristojnemu za energetiko, da za naslednjo sejo Vlade pripravi celovito informacijo o projektu in na podlagi že opravljenih revizij postopka priprave projekta TEŠ 6 in na podlagi recenzijskega poročila k NIP 4 izvede ustrezne postopke za uveljavljanje odgovornosti za ugotovljene nepravilnosti in pomanjkljivosti pri projektu najkasneje do 30. aprila 2012. Naložila je vodstvu družb TEŠ in HSE, da ugotovljene nepravilnosti pri dosedanjih pripravah in vodenju projekta postavitve nadomestnega bloka 6 ustrezno sankcionira ter najkasneje do 15. marca 2012 pripravi pisno poročilo o izvedbi ukrepov, navedenih iz izjav vodstev Termoelektrarne in HSE z dne 5. oktobra 2011. Sedanja vlada se s sprejetimi sklepi ne more izogniti politični odgovornosti za projekt TEŠ 6. Vlada je skoraj v enaki sestavi, kot je bila v mandatu 2004–2008, zato je izražena skepsa Nove Slovenije do tega projekta oziroma soglasje Vlade za poroštva absurdna. Bivši, sicer že pokojni predsednik Nove Slovenije in takratni minister za finance je poleg takratnega ministra za gospodarstvo politično soodgovoren za projekt TEŠ 6. Pozitivna Slovenija do danes še ni bila seznanjena s tem, da bi TEŠ in HSE sankcionirala ugotovljene nepravilnosti. Pri tem v Pozitivni Sloveniji mislimo poleg sprožitve kazenskih postopkov tudi na ugotavljanje odškodninske odgovornosti za sklepanje škodljivih pogodb, malomarnega dela in zlorab položaja. Komisija za preprečevanje korupcije je ugotovila, da je problematika TEŠ 6 v veliki meri posledica neustreznega nadzora, neodzivnosti, sistemske neurejenosti in neusklajenosti državnih organov. Očitek se nanaša na vse vlade od leta 2007 naprej. Komisija za preprečevanje korupcije ne opozarja zgolj na kazensko odgovornost, temveč tudi na vse oblike odgovornosti, povezane z nasprotjem interesov in integriteto v javnem sektorju, in sicer navaja, da je bil projekt obremenjen s političnimi in lobističnimi vplivi, zaradi česar so bila in so še v povezavi s projektom podana visoka tveganja za korupcijo ter nasprotje interesov. Omenjena tveganja so prisotna še danes, saj Vlada razen napovedi pristojnega ministra, da bi lahko prišlo do zamenjave vodstva HSE in TEŠ, ni storila še ničesar. V Pozitivni Sloveniji podpiramo dokončanje TEŠ 6, to smo zapisali tudi v predvolilnem programu. Hkrati smo zahtevali revizijo postopka, ki pa ni bila opravljena v celoti. Zato s svojim glasovanjem za poroštvo ne želimo prevzeti odgovornosti za projekt, ki po našem mnenju ni bil voden transparentno. Poslanke in poslanci Pozitivne Slovenije se bodo pri glasovanju vzdržali oziroma bodo glasovali po svoji vesti. Hvala.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke ima besedo mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Kolegi in kolegice, poslušalke in poslušalci! Danes govorimo o finančnem zakonu, govorimo o zakonu, s katerim naj bi država dala garancijo Evropski investicijski banki za 440 milijonov evrov, ki naj bi ga dobila družba, ki gradi TEŠ 6. To seveda pomeni, da so pomembna tudi energetska vprašanja za Slovenijo, vendar je temelj na finančnem vprašanju in temelj tega projekta je, kako je bil voden. In če sedaj govorimo o teh zadevah, potem je treba najprej povedati, da je cena tega projekta po tekočih cenah zrasla v štirih, petih letih s 691 milijonov na 1,3 milijarde. To seveda pomeni, da so bili podpisani številni aneksi k že obstoječim pogodbam, k tisti prvi pogodbi, ko je bil izbran prvi izvajalec. In ta prvi izvajalec verjetno ni dal dokončne ponudbe in dokončne cene. Morda je kdo drug dal dokončno ceno in danes morda ne bi bili tukaj in ne bi obravnavali tega zakona. Morda bi bil takrat tudi že projekt končan ali bi šel proti koncu. To pomeni, da je ta projekt podoben glede vodenja številnim projektom, s katerimi smo gradili avtoceste v Sloveniji. In seveda zaradi tega potrebuje ta projekt revizijo, popolno revizijo finančnega področja, popolno revizijo ekonomičnosti in tudi poiskati je treba tiste ljudi, če so prekršili kakršne koli pravne norme glede kazenskih zakonikov. Unovčenje garancije ne pomeni dodatne obveznosti za Republiko Slovenijo, finančni učinek te garancije pa dejansko pomeni 11 milijonov. 11 milijonov je kredit Evropske investicijske banke ugodnejši od nekega kredita, ki bi ga to podjetje dobilo na trgu. Zaradi tega in zaradi določenih nepravilnosti, na katere je bilo tukaj že opozorjeno, je Vlada Republike Slovenije sprejela številne pogoje, ki morajo biti uresničeni glede tega projekta, glede nadaljevanja projekta in tudi glede tega na kakšen način in kako se bo ta projekt vodil v prihodnosti. Prav gotovo je treba znižati ceno, navsezadnje se je ta cena podvojila v tem obdobju izgradnje. Vsekakor je treba pregledati vse pogodbe in tudi pravno gospodarnost in smotrnost vseh pogodb tako z glavnim izvajalcem, z dobavitelji opreme in z podizvajalci. Na podlagi poročila je možno sprejeti odločitev o tem, ali nadaljevati s projektom ali poiskati morebiti kakšno drugo rešitev. Glede na to, da danes govorimo o poroštvu, ne govorimo pa o celotnem projektu, je seveda na en način tudi jasno, da 11 milijonov letnega prihranka, kar prinese učinek posojila oziroma kredita Evropske investicijske banke, navsezadnje za ta projekt niti ni malo, kljub temu da se je ta vrednost podvojila na 1,3 milijarde. V Slovenski demokratski stranki bomo počakali do dokončne opredelitve o tem projektu v vseh poročilih, ki jih bodo dale pristojne institucije in tudi vlada na podlagi tega poročila. V koalicijski pogodbi je zapisano, da bo ta vlada podprla ta projekt, ob tem da se bo naredila temeljna revizija in nadzor nad izvajanjem tega projekta. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine Socialnih demokratov gospod Mirko Brulc.
Lepo pozdravljeni! Predsedujoča, sprašujem, če ima smisel nadaljevati, ker ni nobenega iz Vlade, ni ministrov, ni nič in sami sebi tu nekaj pravimo. Naj vseeno nadaljujem?
Izvolite. Bomo nadaljevali.
Če ni treba, lahko greste ven. Spoštovani, v Socialni demokraciji večina poslancev podpira Predlog zakona o poroštvu Republike Slovenije za obveznost iz dolgoročnega posojila v višini 440 milijonov evrov, ki ga najema Termoelektrarna Šoštanj. Ta kredit najema pri Evropski investicijski banki za financiranje projekta postavitve nadomestnega bloka 6, moči 600 MW, v Termoelektrarno Šoštanj. Izdaja poroštva je nujna, ker bo v nasprotnem primeru morala država odpisati skoraj milijardo vrednosti svojega premoženja in z dokapitalizacijo zagotoviti okoli 450 milijonov za tako imenovano revitalizacijo blokov 4 in 5 v TEŠ ter prispevati blizu 300 milijonov sredstev na podlagi posebnih zakonov za zapiranje premogovnika. Sprejetje poroštva zakona in najetje posojila pri Evropski investicijski banki je ekonomsko najbolj smotrno zaradi tega, ker posojila s strani EIB zagotavljajo najbolj ugodna posojila. Čeprav novela energetskega zakona dopušča možnost, da TEŠ zastavi objekte kot zavarovanje za kredit, bi bila cena kredita bistveno višja, kot bi bila v primeru, da je kredit zavarovan s poroštvom države. Dodatne finančne obremenitve projekta pa imajo za posledico višjo ceno električne energije oziroma poslabšajo ekonomiko naložbe. Neposredni finančni učinek zadolžitve s poroštvom države je za 2,5 % nižja obrestna mera za posojilo za 440 milijonov evrov, kar znaša 11 milijonov evrov na leto. Na podlagi praktičnega izračuna za 25-letno posojilo to pomeni, da bo kredit za 180 milijonov evrov nižji od kredita brez poroštva za TEŠ 6. S sprejetjem predlaganega zakona bo zagotovljena podlaga za sklenitev poroštvene pogodbe med Republiko Slovenijo in Evropsko investicijsko banko, s katero bo Republika Slovenija posojilodajalcu EIB jamčila za obveznosti TEŠ iz posojilne pogodbe. Sklenitev poroštvene pogodbe in njena ratifikacija sta poglavitna pogoja za črpanje posojila v višini 440 milijonov evrov, ki bo TEŠ omogočil nemoteno nadaljevanje investicije, se pravi postavitev nadomestnega bloka 6 moči 600 MW v Termoelektrarni Šoštanj. Vsekakor pa v Socialni demokraciji načeloma podpiramo dodatno postavljene pogoje s strani Vlade glede odobritve poroštva za TEŠ 6. V vsakem primeru se strinjamo s tem, da opravi investitor pogajanja z vsemi dobavitelji s ciljem znižanja vrednosti iz noveliranega investicijskega programa številka 4 – gre za milijardo 302 milijona evrov – in jih čim bolj približa vrednosti iz prav tako noveliranega investicijskega programa številka 3, pri čemer morajo biti v končni vrednosti zajeti vsi stroški, tudi stroški povezovalnega voda na priključitev na elektroenergetski sistem. Prav tako je logično, da mora biti med Premogovnikom Velenje in Termoelektrarno Šoštanj pred odobritvijo državnega poroštva sklenjena pogodba o dolgoročni dobavi lignita po maksimalni ceni iz noveliranega investicijske programa številka 4, se pravi 2,25 evra na giga joule. Zaradi vsega navedenega bo večina poslancev Socialnih demokratov podprla predlog zakona o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti iz dolgoročnega posojila v višini 440 milijonov evrov, ki ga najame Termoelektrarna Šoštanj, d. o. o., pri Evropski investicijski banki za financiranje projekta postavitve nadomestnega bloka 6 moči 600 MW v Termoelektrarni Šoštanj v prvi obravnavi. Od koalicije oziroma Vlade pa pričakujem, da bodo pripravili predloge amandmajev, ki bodo upoštevali dodatne pogoje s strani vlade o poroštvenem zakonu. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Jaz bi vas rada pred nadaljevanjem splošne razprave obvestila, da sem dobila obvestilo ministra Černača, ki se opravičuje, ker je moral oditi na sejo Vlade. Državni sekretar pa je na službeni poti v tujini. Minister Černač se nam bo v splošni razpravi predvidoma pridružil po končani seji Vlade. Predlagam, da nadaljujemo s splošno razpravo poslank in poslancev. Proceduralno. Izvolite, gospod Veber.
Hvala za besedo, predsedujoča. V skladu s poslovnikom ni mogoče nadaljevati seje Državnega zbora. Na seji mora biti prisoten ustrezen predstavnik. Že v tem trenutku, ko smo predstavljali stališča poslanskih skupin, smo potrpežljivo počakali na to, da se bo napovedana prisotnost ministra Černača zgodila. Vendar pred nadaljevanjem razprave poslank in poslancev pa proceduralno predlagam, da sejo prekinemo, dokler ne bo minister prisoten pri tej točki dnevnega reda. Hvala lepa.
Glede na to, da je zakon v obravnavo Državnemu zboru predložila skupina poslancev, Vlada v tem primeru ni predlagatelj, zato njena prisotnost oziroma prisotnost vladnih predstavnikov ni nujna. Vsekakor pa se moram strinjati z vami, da bi bila zaželena in primerna. Opravičila, ki so jih podali s strani Vlade, se mi zdijo utemeljena in pričakujemo, da se nam bo minister pridružil takoj, ko bo to mogoče. Predlagam, da vseeno nadaljujemo, pred tem pa očitno gospod Möderndorfer proceduralno. Izvolite.
Predsedujoča, jaz se res opravičujem, ampak kolega je podal zelo jasen predlog. Mi se pogovarjamo o zakonu, ki je vložen, o poroštvu 440 milijonov, in pogovarjamo se o stvareh, ki niso kar tako. In če Vlada nima časa, jih razumemo in spoštujemo, vendar dajmo prekiniti, počakajmo. Saj to ni nič narobe, če ne more. Imajo obveznosti, imajo sejo in bodo dokončali. Vendar dajmo se držati enih pravil. Parlamentarna praksa kaže zelo jasno, da je treba te stvari spoštovati, ker v nasprotnem bom smatral, da tukaj ni nobene parlamentarne prakse in se "by the book" držimo poslovnika. Poslovnik pa je jasen. Hvala.
Hvala lepa za vaš proceduralni predlog. Še en predlog očitno. Gospod Veber, imate proceduralno? [[oglašanje iz dvorane]] Odsotnost predstavnika Vlade oziroma drugega predlagatelja zadeve na seji Državnega zbora ne predstavlja poslovniškega razloga za prekinitev seje. Mislim in ponovno poudarjam, da so razlogi, zakaj je Vlada odsotna, zelo utemeljeni in upravičeni. Še enkrat, pričakujemo, da se bodo predstavniki Vlade seje v nadaljevanju udeležili, opravljamo splošno razpravo in predlagam, da nadaljujemo, razen če ,gospod Veber, nimate ponovno proceduralnega predloga.
Hvala za besedo. Zdaj, če ne drugega, predsedujoča pričakujem, da boste dali na glasovanje proceduralni predlog. Moj proceduralni predlog je bil, da se seja prekine, dokler ne pride minister v dvorano Državnega zbora. Upam, da sem bil jasen! To je proceduralni predlog, o katerem najmanj, kar je, pričakujem, da bomo glasovali in proceduralno zahtevam, da izpeljete glasovanje o tem proceduralnemu predlogu. Hvala.
Se strinjam, da bomo ta vaš predlog dali na glasovanje, predlagam pa, da pred tem glasovanjem sejo prekinemo za petnajst minut. Prekinjam sejo za petnajst minut in glasujemo oziroma nadaljujemo sejo ob 11. uri.
Spoštovane kolegice in kolegi! Nadaljujemo prekinjeno sejo. Imamo proceduralni predlog, da se seja prekine do prihoda predstavnikov Vlade. Ta proceduralni predlog bom dal na glasovanje. Želi kdo od vodij poslanskih skupin o tem proceduralnem predlogu razpravljati? [[Ne.]] Jaz bi prosil, če preverite delovanje glasovalnih naprav. Na glasovanje dajem predlog, da se seja prekine do udeležbe oziroma do prihoda predstavnikov Vlade. Glasujemo o sklepu. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 31. Proti 31. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 31.]] Predlog sklepa ni sprejet. Nadaljujemo s sejo. Na vrsti je splošna razprava poslank in poslancev. Besedo ima gospod Samo Bevk. Proceduralno, gospod Veber.
Hvala za besedo, predsednik. Glede na to, da se ponovno srečujemo s popolno ignoranco Vlade tako do dela Državnega zbora kot tudi do socialnega dialoga, predlagam, da skličete sejo Kolegija, na katerem se v skladu z 237. členom Poslovnika dogovorimo, kdo bo lahko sploh predstavljal Vlado v tej dvorani pri tej točki dnevnega reda. Informacija je bila, mislim, da je državni sekretar v tujini, in če nič drugega, bi mogoče vsaj to poslovniško določilo lahko izkoristili in pogledali, ali se lahko na Kolegiju dogovorimo, kako lahko ta seja teče. Neodgovorno se mi zdi, da Vlada pri točki dnevnega reda, ki je ena najpomembnejših točk v tem sklicu, si upam reči Državnega zbora, ko odločamo o Premogovniku Velenje, ko odločamo o Termoelektrarni Šoštanj, ko odločamo o energetski usodi bom rekel tudi Slovenije, ni ustreznega predstavnika Vlade. Predlagam, da skličete Kolegij in se dogovorimo, kdo bo zastopal Vlado v skladu s poslovnikom in tem členom, ki nam to nekako tudi omogoča, da se vsaj o tistem minimalnem standardu odnosa Vlade do Državnega zbora poskušamo dogovoriti. Hvala.
Hvala. Spoštovani gospod Veber, samo toliko, da se razumemo. Poslovnik je glede tega, kdo lahko predstavlja Vlado, jasen. In tudi Vlada je dolžna pri vsakem predlogu, ki ga pošlje v Državni zbor, točno povedati, kdo jo bo predstavljal. Na Kolegiju smo se dogovorili, da samo tisti, ki so navedeni kot predstavniki Vlade, lahko zastopajo oziroma predstavljajo Vlado v Državnem zboru. Poslovniške določbe, ki bi določala, da Vlada mora biti navzoča na seji Državnega zbora, ni, tako obveznih procesnih razlogov za to, da se seja prekine, ni, zato sem tudi ta sklep dal na glasovanje. Gospod Möderndorfer, prosim.
Predsednik Državnega zbora, mene veseli, da je prišel ravno vaš čas, da vodite sejo. Mislim ravno zato, ker boste prevzeli del odgovornosti. Upam, da se zavedate vsi skupaj, poslanke in poslanci, najbolj pa vi, predsednik Državnega zbora, ker ste odgovorni za to delo, da uvajate novo prakso v ta parlament, ker ta način, da imamo te stole prazne in o zakonu, za katerega je tako ali tako nenavadno, da so ga predlagali poslanci, razpravljamo v dvorani, kjer je prostor, namenjen Vladi, prazen. Mislim, da že zaradi higienskih razlogov, ne proceduralnih, higienskih razlogov bi morali kot predsednik prekiniti sejo, omogočiti tudi Vladi, da spremlja to diskusijo, in s tem pokazati zelo jasno, kdo pravzaprav v tej državi je zakonodajno telo. In mislim, da z današnjim dnem in s to odločitvijo boste tudi jasno pokazali, kako bodo potekale diskusije in se bo temu primerno Vlada tudi prilagajala in urejala svoj urnik. Jaz upam, da država ne bo dopustila tega, da se bo parlament prilagajal Vladi, ampak bo obratno. Hvala.
Hvala, gospod Möderndorfer. Vlada si je sama kriva, da nima predstavnikov ta trenutek tukaj, kar pomeni, da bo razprava potekala brez nje. Predlog zakona je poslanski, poslanke in poslanci bomo tudi odločali o tem predlogu in kaj več se v tem trenutku ne da povedati. Jaz si ne morem uzurpirati pravice, da prekinem sejo, zato sem dal predlog na glasovanje. Predlog ni bil izglasovan in bomo nadaljevali splošno razpravo poslank in poslancev. Gospod Bevk ima najprej besedo, za njim pa gospod Bojan Starman.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani zbor! Res je nerazumljivo, zakaj danes na seji Državnega zbora ne sodeluje pooblaščeni predstavnik Vlade oziroma resorni minister za finance in resorni minister za gospodarstvo. Ta projekt izgradnje bloka 6 Termoelektrarne Šoštanj je zastavila prav ta vlada, ki je 10. februarja letos prevzela odgovornost za vodenje države. Leta 2006 je Vlada Republike Slovenije sprejela Resolucijo o nacionalnih razvojnih projektih za obdobje 2007–2023 in na 43. in 44. strani je kot eden izmed teh projektov naveden tudi projekt izgradnje bloka 6 Termoelektrarne Šoštanj. Ve se, kdo je bil leta 2006 minister za finance, ve se, kdo je bil minister za gospodarstvo oziroma pristojen za energetiko, ve se, kdo je bil minister za okolje, in ve se, kdo je bil predsednik Vlade – ravno predstavniki tistih strank, ki danes sestavljajo vladno koalicijo, in to iz Slovenske demokratske stranke, Slovenske ljudske stranke in Nove Slovenije. Poleg tega projekta za izgradnjo TEŠ 6 je v tem projektu tudi projekt gradnje verige elektrarn na spodnji Savi, gradnja črpalne hidroelektrarne Kozjak in izgradnja bloka Nuklearne elektrarne Krško. To je v teh projektih za obdobje 2007–2023, ki jih je sprejela prejšnja Janševa vlada. S tega vidika mi je res nerazumljivo, zakaj tukaj ne sedijo pristojni ministri oziroma predstavniki Vlade, da bi s svojega vidika predstavili projekt, ki so ga zastavili pred šestimi leti. Podpiram poroštvo, podpiram tudi ta projekt. Ob tem bi rad povedal tudi to, da ima Slovenija skoraj optimalno strukturo preskrbe z električno energijo, ena tretjina se proizvede v termoelektrarnah, ena tretjina v Nuklearni elektrarni Krško in ena tretjina v naših hidroelektrarnah. Brez investicij v Termoelektrarno Šoštanj – v blok 6, bi bloka 4 in 5 ugasnila okrog leta 2030, brez da bi imeli alternativo za 30 % električne energije iz termoelektrarn. Seveda bi lahko bila alternativa iz drugih virov, na primer vetrne elektrarne ali kakšne druge podobne potenciale, vendar vemo, kako je s temi alternativnimi viri električne energije, saj se vsaj vetrne elektrarne v naši državi več kot desetletja umeščajo v prostor in niti ene še nismo zgradili. Se pravi leta 2030 bi ostali brez prave alternative, ta investicija pa dolgoročno prinaša stabilno oskrbo z električno energijo v naši državi. Brez te investicije bi morali zapreti tudi Premogovnik Velenje. Ta strošek tudi ne bi bil tako majhen. Ocenjuje se, da bi bilo treba za zapiranje Premogovnika Velenje zagotoviti vsaj 300 milijonov evrov sredstev, tudi to ni malo. Nobena zadeva v zvezi s Termoelektrarno Šoštanj oziroma z gradnjo bloka 6 ni poceni in tudi zapiranje velenjskega rudnika bi stalo to državo več kot 300 milijonov evrov. Opozoril bi tudi, da so tudi drugod po svetu zelo nestrokovno zapirali nekatere rudnike. Naj spomnim samo na rudnike v Franciji v Loreni konec osemdesetih let, ko so enostavno zaprli rudnik in jih morajo danes sanirati. Gre za tako velika območja, kot je skoraj cela naša Primorska, in to Francijo danes zelo, zelo veliko stane. In tudi pri nas bi se to zgodilo brez te investicije. Kot rečeno, podpiram ta projekt. Nobena zadeva v zvezi s tem projektom ni poceni, najdražja pa bi bila prekinitev gradnje sredi projekta. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Bojan Starman, za njim gospod Jožef Horvat. Gospoda Starmana ta trenutek ni, torej gospod Jožef Horvat ima besedo, za njim pa mag. Stanko Stepišnik.
Hvala lepa, gospod predsednik, Spoštovane kolegice in kolegi! Ni čudno, da razpravljamo o elektroenergetski energiji in da je temu primerno tudi ozračje naelektreno. Pogrešam nekoliko več pietete do pokojnih. Ko se poslanec naj odloči o tako zahtevni temi, potem gotovo zbira informacije iz različnih virov. Meni je najprej prišla na misel ideja, da pogledam, kaj je o TEŠ 6 povedal Svet za varstvo okolja Republike Slovenije. Ne nazadnje ga je Državni zbor ustanovil z zakonom in Svet za varstvo okolja je v zvezi z gradnjo bloka 6 Termoelektrarne Šoštanj povedal naslednje: "Svet za varstvo okolja Republike Slovenije v novi sestavi se pridružuje mnenju nevladni okoljski organizaciji, da naj Vlada nemudoma organizira široko razpravo o najmanj dveh scenarijih razvoja energetskega sektorja z vidika trajnostne zasnove celotnega razvoja Slovenije in šele na tej osnovi zasnuje razpravo o nacionalnem energetskem programu kot celovitem nacionalno pomembnem in večplastnem energetsko okoljskem dokumentu." Tako Svet varstvo okolja Republike Slovenije 22. februarja lansko leto. Nisem bil zraven in ne vem, če je prejšnja vlada to nalogo opravila. Če je ni, potem je prejšnja vlada ta svet ignorirala in ga na nek način tudi ukinila. In kaj je naslednje, kar poslušam in kje zbiram informacije za svojo dobro odločitev? Seveda poslušam našega rojaka, našega komisarja dr. Janeza Potočnika o TEŠ 6. Pravi naslednje: "Vsaka država ima pravico, da se sama odloči o energetski mešanici, vendar pa se je vsaka država tudi zavezala k skupnim ciljem na evropski ravni." Te poznamo, ne bom jih ponavljal, ker mi zmanjkuje časa. Napovedani so tudi novi cilji po letu 2020, to je zmanjšanje emisij CO₂ za 8 do 95 %. Ta elektrarna bo najbrž obratovala tudi takrat. To so ključna vprašanja, ki si jih postavljam, kako bomo mi prišli v nizkoogljično družbo. Postavljam si vprašanja o rentabilnosti poslovanja tega objekta. In še mnogo vprašanj se mi postavlja, na katere zaradi pomanjkanja časa enostavno ne morem odgovoriti, in se bom glede svoje odločitve odločil tudi med razpravo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mag. Stanko Stepišnik, za njim gospod Srečko Meh.
Hvala lepa, gospod predsednik za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Ta zakon o poroštvu bom podprl. Če naštejem nekaj argumentov na brzino kot matriko: gospodarski vidik pozitiven, energetski vidik pozitiven, javnofinančni vidik negativen, ekološki vidik negativen, strateški vidik glede energije, čeprav žal nacionalne energetske strategije še nimamo izdelane in bi bilo veliko boljše, če bi lahko to skupaj obdelali in umestili v to nacionalno energetsko strategijo, socialno-gospodarski zaposlitveni vidik pozitiven, politični vidik pozitiven, ogljični davek negativen, cenejša investicija pozitiven. Če se tako na hitro odločim po teh argumentih bi rekel 6 : 3, da sem za to investicijo. Opozoril bi samo na nekaj. Država bo dala poroštvo TEŠ 6. Lastnik TEŠ 6 je HSE, 100 % lastnik. 100 % lastnik HSE je pa država. To se pravi, da ja ne bi prišlo v naslednjih letih do kakšnega lastninskega preoblikovanja v HSE in TEŠ 6 in da bi to poroštvo ostalo na plečih države, ti dve družbi bi se pa privatizirali. Takrat je treba imeti to v vidu. Hvala lepa.
Gospod Srečko Meh, za njim gospod Jožef Kavtičnik.
Ko govorimo o izgradnji bloka 6, je seveda s tega vidika več vprašanj, na katera bi lahko ali morali odgovoriti, zakaj blok 6. Ampak v prvi vrsti je izgradnja bloka 6 pravzaprav strokovna odločitev in problem, o katerem se je morala odločiti stroka. Stroka najprej z vidika energetske potrebnosti, potem seveda tudi ekonomska stroka, okoljevarstvena pa še druge stroke so se odločile. In vse to je bilo potrebno, da smo prišli do ocene, da se ta investicija začne. Potem pa je tukaj nekdo, ki mora svoje povedati. To je slovenska vlada. In slovenska vlada je to naredila, ker je znotraj energetike ocenila vse parametre. Na osnovi teh parametrov je sklenila, da je takšen energetski objekt potreben. Poroštvo je seveda poroštvo z vidika, da je bilo, vsaj po mojih informacijah, že od začetka dogovorjeno, da se bo to poroštvo koristilo in da bomo jemali kredite tistih bank, ki v Evropi lahko dajo najcenejše kredite. Ni nikogar ali zelo malo je gospodarskih družb, ki bi lahko v tem obdobju pridobile 400 oziroma 600 milijonov evrov kredita iz Evropske investicijske banke in Evropske banke za razvoj, torej iz obeh bančnih institucij, ki sta temu namenjeni. Zagotovo nobena od teh bank tega denarja ne da na lepe oči. Od ene banke nismo potrebovali poroštva, od druge banke pa je bilo potrebno poroštvo vsaj v enem delu tega kredita. Zato je seveda bila prevetritev samih programov že iz teh bank dovolj velika. Seveda je bilo možno najeti tudi komercialne kredite. Pod kakšnimi pogoji, tega ne znam povedati. Sam sem sodeloval samo v javnih polemikah o tem, kako bi lahko pridobili kakšen kredit in bil tam udeležen izključno kot eden od prebivalcev Šaleške doline, morda tudi bolj odgovoren kot kdo drug. Ampak na vsak način so ta poroštva zahtevala še kakšno drugo sodelovanje, lahko tudi v lastnini same Termoelektrarne Šoštanj oziroma energetike. Pa vendarle dovolite nekaj odgovorov oziroma nekaj mnenj. Jaz ne menim, da sem energetik. Sem pa v energetiki večino svojega delovnega življenja preživel. In če lahko odgovorim na kakšno vprašanje, potem lahko z vso odgovornostjo, ker sem na tem področju tudi delal, pa to so dokazale tudi zunanje inštitucije, da je premoga za blok 6 dovolj. Tisti, ki so v to dvomili, so potem zahtevali, da smo delali mednarodne raziskave, da smo naredili kup stroškov zato, da je potem družba HSE oziroma Premogovnik Velenje dokazal, da je premoga dovolj. In to imamo črno na belem napisano. Vsi tisti, ki o tem dvomijo, lahko to tudi zagotovo preberejo. O donosnosti ne znam povedati kaj več kot to, da je to projekt, ki bo v 20 letih poplačal investicijo. Premoga je dovolj. Premogarji trdijo, da je 2,25 evra za giga joule dosegljivo in da bodo to tudi dosegli. V premogovniku delajo investicije v to smer. Če bi pogledali to knjigo, ki smo jo, jaz verjamem, vsi poslanke in poslanci dobili, bi ugotovili, da je Državni svet opravil pomembno razpravo in da je notri nekaj izjemno pomembnih ugotovitev, za katere pravijo, da so strokovne. Berem, kaj tu notri piše: "Stroka niti v svetovnem merilu na komercialni ravni ni sposobna ponuditi boljše tehnologije, kot je predlagana, predvidena in sedaj tudi že v izgradnji na lokaciji TEŠ 6. Zmotno pa je prepričanje, da bi ob neizgradnji bloka 6 v Šoštanju ne nadaljevali proizvodnje in da bi takrat ne bilo treba nič narediti." Ob neizgradnji bloka 6 bi morala delovati blok 4 in blok 5 pod bistveno slabšim izkoristkom in tudi z bistveno večjimi okoljskimi vplivi. Nekdo pravi, da soglasij ni bilo. Vsa soglasja, ki jih TEŠ potrebuje, je TEŠ pridobival. Lahko jih tudi tu preberemo. Prvič, decembra leta 2006 je bil sprejet razvojni načrt Holdinga Slovenskih elektrarn na seji slovenske vlade za opremo v vrednosti 600 milijonov evrov. Že takrat je bila samo oprema vredna 600 milijonov evrov, in to je takrat slovenska vlada tudi sprejela. Seveda govorimo o odločitvah tistih, ki so bili pristojni za takšno odločitev. Govora je bila, da finančna konstrukcija ni zaprta. Seveda je finančna konstrukcija zaprta. Poleg obeh kreditov bodo tukaj še lastni viri in komercialni krediti, ki jih bo najemal Holding Slovenskih elektrarn. Nekdo je danes govoril tudi o tem, da bi to lahko bila nasedla investicija. Nasedla investicija je v tistem primeru, če projekt ustavimo. Če pa projekta ne ustavimo, to ne more biti nasedla investicija. Zato je tako pomembno, da s tem projektom nadaljujemo in da lahko tudi odgovorimo na vsa vprašanja. Socialni demokrati, to ste slišali že iz stališča, nimamo enotnega stališča pri podpori tega projekta, ker je več različnih mnenj o tem, kaj bi se lahko zgodilo recimo na prostoru bloka 6. In tudi tega nismo uspeli poenotiti znotraj Socialne demokracije. Ampak podpora izgradnji bloka 6 je podpora za poroštvo, ki bi ga morali dobiti. Naj še nekaj povem o delitvi na nasprotnike in zagovornike. Seveda se to pojavlja pri vsakem vprašanju, ki ga spustimo v javni prostor, in je to tudi prav. Prav pa bi bilo, da bi opravili argumentirano razpravo in da bi na posamezna mnenja, stališča, argumentirana in neargumentirana, odgovorili tisti, ki se na to spoznajo. Kadar bi mene nekdo vprašal in rekel, da ni dovolj premoga v premogovniku Velenje, bi mu povedal, da je v premogovniku Velenje bilo narejenih 2 tisoč 500 jamskih vrtin, zunanjih 5 tisoč in da smo skozi te vrtine vsakodnevno preverili do zadnje podrobnosti količino premoga in kakovost premoga. Torej zagotavljam vam, da je premoga več, kot smo napisali, ker gre seveda za eksploacijske zaloge. Ne morem pa odgovarjati na tista vprašanja, kjer sam ne poznam zadeve, zato bi bilo prav, da strokovnjaki tudi odgovorijo oziroma da se med seboj dogovorimo. Še nekaj o korupciji in netransparentnosti. Seveda je lahko veliko govora o tem, da je znotraj tako velikega projekta tudi možnost za korupcijo, da je lahko projekt netransparenten. Strinjam pa se s tistimi, ki ste povedali, govorili in rekli, da je nekdo odgovoren za to, da kontrolira projekt, torej Holding Slovenskih elektrarn v prvi vrsti, nadzorni svetniki so tukaj in potem tudi državne institucije. Pa naj državne institucije povedo, kaj je narobe, naj sankcionirajo, naj odgovarjajo. Ampak zaradi tega, če nekdo misli in je prepričan, da je bila narobe kupljena računalniška oprema, naj za to nekdo odgovarja, naj vrne, naredimo, razčetverimo ga. Ampak ne moremo ustaviti projekta, če je nekdo naredil napako, če je nekdo naredil koruptivno dejanje, ki ga je seveda treba dokazati. Zagotavljajo pa strokovnjaki, da niso narejene strokovne napake, da je prava tehnologija, prava investicija na pravem mestu in da je to investicijo pravzaprav treba podpreti. Pa se vam za ta trenutek zahvaljujem.
Hvala. Gospod Jožef Kavtičnik, za njim gospod Danijel Krivec.
Hvala lepa, predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi! Danes govorimo o poroštvu TEŠ 6 in s tem tudi o odločitvi o tem, na kakšen način bomo v Sloveniji zagotavljali oskrbo z električno energijo. Če podpiram poroštvo, še ne pomeni, da podpiram vse nepravilnosti, morebitne nepravilnosti, ki so se zgodile. Jaz govorim o morebitnih nepravilnostih, kajti za to so odgovorni tisti, ki nadzorujejo, in tisti, ki so lastniki TEŠ, to pa je preko HSE tudi država. In danes ponovno ne morem podpreti manire države oziroma Vlade, ki je ni tukaj in ignorira ta zbor in tudi ignorira to, da bi dobila informacijo o tem, kakšna je gradnja oziroma kaj si mi mislimo o gradnji. Zato so se v javnosti tudi pojavljale razne insinuacije o tem, ali je gradnja potrebna za državo ali ne. Danes smo slišali, da se je že leta 2003 začelo razmišljati o prenovi TEŠ 6, o prenovi Termoelektrarne Šoštanj in da smo že leta 2006 začeli z investicijami oziroma s pogodbami in načrtovanji. Tu v tej investiciji so bile vključene vse tri vlade oziroma dve sigurno. In da niso mogli v teh letih ugotoviti, ali je investicija smotrna za Slovenijo, me resnično skrbi. Danes je bilo rečeno tudi, da nismo revidirali energetskega nacionalnega programa. Ja, seveda ne, in če bi ta bil, potem ne bi imeli danes veliko težav in tudi v nadaljnjih izgradnjah bi imeli mnogo manj težav, kajti vedeli bi, kaj hočemo in potem bi znali tudi najti pot. Zakon o poroštvu, kot sem dejal, bom podprl, ker želim nemoteno oskrbo z električno energijo za vse v Sloveniji, ker želim neodvisno oskrbo z električno energijo, ker nimamo alternativ, nimamo drugih alternativnih rešitev razen uvoz. Tu pa bi bili odvisni od trgovcev, tako kot smo že danes, in ti bi nam ceno električne energije lahko spreminjali tako, kot bi oni želeli oziroma kakršna potreba bi se izkazala pri nas in temu primerno bi mi plačevali. Ne samo mi, ampak vsi državljani v tej naši državi. Svojo odločitev za bom podprl z nekaj strokovnimi ugotovitvami. Premog je med fosilnimi govori edini vir, ki bo na energetskem trgu zaradi velikega obsega zalog po vsem svetu ostal najdlje. Dokazane rezerve, govorim tistim, ki se tako bojijo, da rezerv ni, po izračunih iz leta 2009 dosegajo 729 bilijonov ton. Pri današnjem obsegu eksploatacije in stanju raziskanih energetskih rezerv po podatkih BRG imamo na svetu na voljo še 24 % nafte, 17 % plina, 2,4 % urana in torija ter kar 53,8 % vseh vrst premoga. Slovenija ima od fosilnih energetskih virov le premog. Zato je z zalogami in izkoriščanjem premoga v Sloveniji treba ravnati kar najbolj racionalno. Ker Evropska unija ne nadzira trgov nafte in plina, so tveganja pri oskrbi za naše področje izredno velika. Kljub vsem ekonomskim in ekološkim slabostim premoga Evropska unija ne bo bistveno zmanjšala sedanje porabe. Odvisnost Evropske unije od uvoza fosilnih goriv se bo do leta 2030 bistveno povečala. Fosilna goriva ostajajo dominanten primarni svetovni energetski vir in predstavljajo v projekcijah več kot tri četrtine povečanja vse porabe v obdobju do leta 2030. Premog se v pretežni meri namenja energetskemu sektorju oziroma proizvodnji električne energije, porast porabe do leta 2035 je predvidena na letni ravni približno 2,2 %. Obseg in učinkovitost strateških ukrepov za preprečevanje klimatskih sprememb ostaja še naprej glavni dejavnik, ki ga ni mogoče napovedati za prihodnje smeri razvoja trga premoga, se pa premogu v svetu po nobenem scenariju ne bomo mogli odpovedati. Združena prizadevanja v boju proti klimatskim spremembam, kot smo jim trenutno priča po celem svetu, z razvojem novih tehnologij v energetiki vključujejo z uporabo CCS tehnologije, to govori o zajemu in skladiščenju ogljika, znižanje emisije CO₂ manj kot 1,5 %. Uravnoteženje trajnostnega razvoja, konkurenčnosti in varnosti oskrbe pomeni za Evropo vstop v novo energetsko obdobje. Svetovne gospodarske regije pri zagotavljanju varnostne oskrbe z energijo in stabilnih gospodarskih razmer ter pri zagotavljanju učinkovitih ukrepov proti podnebnim spremembam so odvisne druga od druge. Dostop do energije je temeljnega pomena v vsakdanjem življenju vsakega Evropejca. Temeljni cilj slovenske elektroenergetike je čim večja samooskrba z električno energijo in izkoriščanje učinkovitih sinergij z nadgradnjo uravnotežene strukture energetskih virov. Tako bi vsaj moralo biti, to smo načrtovali. Sedaj imamo eno tretjino elektrike iz hidroelektrarn, eno tretjino iz jedrske elektrarne in eno tretjino iz Termoelektrarne Šoštanj. Vemo pa, kaj se dogaja. Že letos smo občutili. Pri večji suši je prišlo do oskrbe z električno energijo iz Termoelektrarne Šoštanj tudi do 45 %. Raba premoga v TEŠ 6 bo usklajena z okoljskimi obveznostmi Evropske unije in naše države. Kurilna naprava v TEŠ 6 bo imela visok izkoristek. Govori se o 43 % po BAT tehnologiji. Obveznosti zmanjševanja emisij iz podnebno-energetskega paketa se bodo izpolnjevale v okviru zahtev Evropske unije. Skladno s potrebami v TEŠ je usklajena višina letne proizvodnje premoga iz Premogovnika Velenje do leta 2054. Strokovne analize in tudi vsa dognanja, tako kot je kolega Srečko dejal, govorijo o tem, da je premoga v Velenju najmanj za 50 let, da se sploh še ne odpre jama Šoštanj. Po letu 2014 bo izhodiščna cena premoga iz Premogovnika Velenja znašala 2,25 evrov na giga joule. Argumente, ki govorijo v prid investiciji v TEŠ 6, lahko strnem v naslednje točke. Prvič. Zadostne količine premoga iz Premogovnika Velenje po konkurenčni ceni z upoštevanjem vseh stroškov. Če samo potolažim tiste, ki govorijo, da bi lahko uvažali. Cene uvoženega premoga danes znašajo 4 evre na giga joule brez prevoznih stroškov. Drugič. Blok 6 bo zgrajen po BAT tehnologiji s 43 % izkoristkom. Tretjič. Investicija je v polnem teku in bo okolju bistveno manj škodljiva kot sta bila bloka 4 in 5. Četrtič. Investicija zagotavlja varnost in zanesljivost v oskrbi Slovenije z električno energijo. Investicija nadgrajuje uravnoteženo strukturo proizvodnje električne energije v Sloveniji. Petič. Energetsko lokacijo podpirajo, to je zelo pomembno, prebivalci Šaleške doline. Kljub temu da smo bili vrsto let deležni velikega onesnaženja, se sedaj s TEŠ 6, ko bi se ta bistveno zmanjšala ali zminimizirala, začnejo pojavljati tisti okoljevarstveniki, ki bi skrbeli za nas. Pred 20, 30 leti ni nobenega od zunaj. Nenazanje v Evropi večina držav podpira domače energetske vire, med temi tudi premog. In zakaj bi se mi odrekli temu viru ali edinemu viru, ki je za nas še kako dosegljiv? Ob zaključku bi želel poudariti, da so vse investicije v nove energetske objekte v Sloveniji in tudi v Evropi prispele k večji energetski, okoljski in ekonomski učinkovitosti. Na tej poti jih ne bi smeli ovirati. Zato še enkrat, poroštvo bom podprl. Hvala.
Hvala. Gospod Danijel Krivec, za njim gospod Janko Veber.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Kolegice in kolegi! Ponovno je pred nami poroštveni zakon, ki je bil oktobra leta 2011, se pravi niti eno leto ni od tega, zavrnjen v Državnem zboru. Moram reči, da smo tudi takrat veliko razpravljali o razlogih, zakaj bi to podprli in zakaj bi tega ne podprli in se sklicevali na razne študije, ki so nam bile predstavljene in ki so bile tudi podlaga za pripravo tega zakona s strani kolega poslanca. Treba se je zavedati, da ta poroštveni zakon verjetno ne bi bil niti potreben, če ne bi cena tega bloka 6 termoelektrarne v tem obdobju, ko se je pojavil kot objekt, ki naj zagotavlja energetsko oskrbo Slovenije, tako povečala. Govorimo o kar znatnih povečanjih predvsem na področju in na segmentu opreme. Če gledamo leta 2006 za gradbena dela in jih primerjamo z noveliranim programom, praktično ni odstopanja, so v enakem okviru, v rangu 80 milijonov. Če pa primerjamo opremo, ki je bila v investicijskem programu, ki je bil podlaga za umeščanje in za to, da smo ta projekt v začetku tudi enoznačno podpirali, 503 milijone evrov, in je narasel praktično na milijardo, pa je velika razlika. In tukaj notri verjetno je tista rezerva, ki jo zdajšnja vlada in tudi prejšnja nekako tudi vidi in ki je dala tudi nalogo vsem subjektom, ki skrbijo za to investicijo, da najdejo neko znižanje, se pravi da se izpogajajo za nižjo ceno. Tudi ta signal, ki je bil za prvi kredit, ki je bil najet takrat, ko je bil ta investicijski program še v nekih normalnih okvirih v rangu 900 milijonov, je nek pokazatelj, da je bila takrat investicija verjetno obvladljiva in je bila v okvirih, ki jih v Evropski uniji tudi poznajo, zato tudi za posojilo EBRD ni bilo zahtevano poroštvo. Se pravi, poroštvo je prišlo v ta parlament in tudi pred vlado v trenutku, ko se je investicija zelo podražila. Zdaj v tem primeru lahko špekuliramo na razne načine, zakaj. Verjetno pa študije, ki so bile naročene, in tudi revizije bodo našle odgovore in s tem tudi nam omogočile, da se v tem primeru odločimo, ali je to povišanje bilo utemeljeno ali ni bilo utemeljeno. In na nek način tudi tisti, ki so odločali pri tem in bili mogoče v nekih odločitvah tudi na robu zakonitosti, v tem primeru lahko odgovarjajo. Vsekakor pa je verjetno odgovore na ostala vprašanja, ki so bila tudi večkrat v preteklosti sprožena, predvsem glede zalog premoga, cene premoga, je bila stvar tudi pojasnjena in tudi večkrat že definirana. Mislim, da so v zadnjem noveliranem programu tudi časovne in rokovne omejitve sedaj definirane. Glede izpustov CO₂ pa je moj predhodnik lepo povedal in je v dokumentih jasno razvidno, da je novi blok v tem primeru na nek način veliko, veliko boljši kot obstoječa dva bloka, ki povzročata bistveno višje emisije. Večkrat je bilo opozorjeno, da Vlada tega ne spremlja. Jaz mislim, da se Vlada še kako zaveda pomembnosti samooskrbe in tudi pomembnosti odločitve v tem primeru. Vendar se bo Vlada odločala na osnovi dejstev in na osnovi dokumentov, ki jih bo morala skozi revizije pridobiti, ne pa na osnovi naše razprave, takšne ali drugačne. Mislim, da je jasno, da bo rabila konkretne dokumente glede tega. Veliko lažje bi se tudi odločali, če bi imeli nacionalni energetski program že sprejet, vendar tega zaenkrat še ni. Se je pa treba jasno zavedati, da se tudi v evropskem prostoru pa tudi svetovnem stvari izredno hitro spreminjajo in da so tudi takšni okviri po navadi lahko vprašljivi v primeru neke odločitve. Govora je bilo o tem, da je to resolucijski projekt. Seveda je bil resolucijski projekt, vendar je treba vedeti, da so resolucijski projekti bili kot pobude umeščeni v ta program na osnovi pobud iz gospodarstva, iz prostora, ne pa kot želja vlade ali neke ekipe, ki je sestavljala nek resolucijski program. Tako se takšen projekt, kot je neka termoelektrarna ali nek večji energetski objekt, ne da umestiti od danes na jutri in je ta procedura trajala verjetno kar precej dlje, kot mi danes govorimo, se pravi od leta 2006. Umeščanje takšnih objektov po navadi traja več let ali pa tudi več deset let, da se zadeve realizirajo. Veliko je govora o tem, da je veliko alternativnih virov, da imamo možnosti z vetrno energijo, sončno energijo, vendar se je treba zavedati, da tudi za te vire, ki jih lahko tudi skozi primerne inštrumente, ki jih Evropska unija ponuja za obnovljive vire, ti viri so na nek način omejeni. Treba je vedeti, da za nemoteno oskrbo še vedno rabimo tako nuklearne kot tudi termoelektrarne in vsaj plinske elektrarne, kajti spoznali smo – razprava je bila tudi v Državnem zboru –, kako smo zapravili neko samooskrbo na področju prehrane oziroma oskrbe s hrano. Na enak način se obnašamo tudi na področju energije. Ko je treba umeščati obnovljive vire, kot so elektrarne, kot so vetrne elektrarne, hidroelektrarne in podobni viri, imamo polno nekih pripomb, takrat ko je treba zadevo rešiti. V tem primeru se je elektrarna na nek način umestila skozi transparenten postopek in tudi lokalna skupnost pri tem skoraj večinsko podpira projekt, kar je običajno večja težava s prepričevanjem okolice kot pa ostalih. Tu je kar nekaj argumentov, ki potrjujejo to, da je ta projekt treba nadaljevati z vsemi pomisleki in vprašanji, ki so bila postavljena tako s strani poslancev v razpravi kot tudi s strani Vlade, ki je jasno postavila izhodišča in pogoje, pod katerimi se lahko pogovarjamo naprej o tem, ali se poroštvo izda ali se ga ne izda. Zmanjšanje emisij CO₂, kjer govorimo o direktivah in s tem bo verjetno pogojena tudi nadaljnja cena iz takih termoenergetskih objektov, bo odvisna tudi od prodaje CO₂ kuponov in od borze, ki bo verjetno enkrat vzpostavljena, vendar to ni nek argument, s katerim bi v tem trenutku to zavračali. Lastni viri bodo v prihodnje sigurno eden od pomembnih okvirov, ki jih država mora zagotavljati tako na področju druge oskrbe kot tudi na področju energetike, kajti odvisnost od trga se hitro pokaže kot velika težava v primeru manjše ekonomije. Z moje strani je še nekaj dilem pri tem, ali podpreti v tem trenutku poroštveni zakon, vsekakor pa je zavračanje te investicije oziroma prekinitev in zaustavljanje tega projekta najslabša rešitev.
Hvala. Gospod Janko Veber, za njim gospod Matjaž Zanoškar. Gospoda Vebra ni, gospod Zanoškar. Izvolite.
Hvala, spoštovani predsednik, za besedo. Kolegice in kolegi! Ko gre za zakon o poroštvu Termoelektrarni Šoštanj, TEŠ 6, potem naj v prvi vrsti povem, da podpiram to poroštvo, vendar ob tem razumem tudi nekatere poslanke in poslance, tudi poslanske skupine, ki se jim poraja dvom v ta zakon in dvom v ta proces. Popolnoma legitimno in legalno se mi zdi, da skupina poslancev predlaga zakon o poroštvu, čeprav se mi zdi, da bi bilo bolj realno oziroma bolj normalno, če bi tak zakon predlagala vlada, tista, ki je že leta 2006 sprejela strategijo energetskega razvoja v naši državi in v kateri je opredelila TEŠ 6 kot pomemben energetski objekt, pomemben tudi za našo suverenost in energetsko oskrbo v Sloveniji. Danes je bila že nekajkrat izrečena kritika, bi tudi osebno sam soglašal s to kritiko, da ko govorimo o tako pomembnem projektu in tako pomembni odgovornosti, ki bo sledila na finančnem področju, ni predstavnikov Vlade. Zdi se mi, da na nek način Vlada beži od odgovornosti, pušča poslansko skupino, da vlaga predlog zakona o poroštvu, oni pri tem ne sodelujejo in čakajo, kaj se bo zgodilo, in na tak način ne prevzamejo celotne odgovornosti. Ve se, da energetika in energetska bodočnost je v tem, kar so že nekateri kolegi in kolegice povedali, da mi nimamo veliko drugih alternativ. Viri, kot so – nuklearka je po Fokušimi tako ali tako že na zelo črnem seznamu, da se ne strinjamo s hidroelektrarnami na nekaterih slovenska rekah, je tudi znano, da nam niso všeč vetrne elektrarne in vetrnice tudi. Tako nam na koncu koncev ostane to, kar je bilo argumentirano v mnogih današnjih razpravah, da je ena od možnosti, in verjetno realnih možnosti, Termoelektrarna 6, s tem da so vse analize pokazale tako pri izdaji gradbenega dovoljenja, tako pri izdaji vseh okoljevarstvenih soglasij, da je sprejemljiv objekt, ki ga postavljamo na mesto termoelektrarn TEŠ 4 in TEŠ 5. S tem da se zatrjuje tudi to, da je zaloga premoga taka, da bo v prihodnje lahko servisiral to termoelektrarno. Da ne govorim o sociološkem in socialnem vidiku, ki ne posega samo v Šaleško in del Savinjske doline, posega v veliki meri tudi na koroško območje. Tu je veliko delovnih mest in veliko ljudi, ki se vozi s Koroške, se zaposluje v rudniku in Termoelektrarni Šoštanj. Tako je tudi s tega vidika projekt, ki je pripravljen, absolutno sprejemljiv. Da se danes poraja toliko dvomov o tem, ali podpreti poroštvo ali ne, je verjetno krivo tudi to, da Vlada do danes še ni dala jasnih analiz, v katerih bi bilo natančneje opredeljeno in opisano, kaj se je s termoelektrarno in TEŠ 6 do danes dogajalo. Vsi vemo, da so si mnogi predstavljali, da je to vreča denarja, iz katere se lahko jemlje. Ne izključujem tudi priložnosti, ob kateri so nekateri izkoristili to, da se mora danes protikorupcijska komisija ukvarjati z nekaterimi nečednimi posli. Vendar to zaenkrat še ni tisti argument, zaradi katerega bi Termoelektrarno Šoštanj oziroma TEŠ 6 opredelili kot objekt, kot projekt, ki je nepotreben. Prepričan sem, da bi tudi podrobnejša analiza investicijskega programa, na podlagi katere bi se morala Vlada opredeliti za to, ali še obstaja upravičenost na podlagi cen, kot so predstavljene, ali ne, ali bi se na podlagi investicijskega programa ali študije upravičenosti marsikatero stvar dalo modificirati in korigirati v nam prijaznejšo smer, potem bi zanesljivo bilo danes v tej razpravi podanih še veliko več argumentov za sprejetje poroštva. Poroštvo na koncu koncev še ni tista obveznost, ki bo zadevala državo, poroštvo je le neko tveganje, ki ga država sprejme, in poroštvo se izvaja takrat, ko se celotnega energetskega objekta na podlagi študije upravičenosti ne bi dalo izvajati oziroma plačevati vseh anuitet za kredite, ki jih bo za izgradnjo dobil. Moje mnenje je, da bi prenehanje izvajanja projekta TEŠ 6 bilo zelo zelo napačno. Povzročil je že veliko težav in finančno vrzel in v nadaljevanju bi se verjetno ta vrzel še povečevala. Na koncu koncev, ko pa gledamo našo energetsko samostojnost in neodvisnost, sem pa popolnoma za to, da se TEŠ 6 nadaljuje. Mene nič ne motijo tisti lobisti, ki prihajajo iz Evropske unije, ki govorijo proti izgradnji TEŠ 6. Ti lobisti za mene niso nič drugega kot poslani iz nekih drugih evropskih držav, ki navijajo za to, da bi mi bili v prihodnosti energetsko nesamostojni in bi tako oni lahko prodajali svojo energijo, presežno ali kakršno koli elektro energijo, nam za ceno, ki bi jo oni določili. Tako me tudi pisma, ki krožijo po naših portalih in računalnikih v Državnem zboru, ne prepričajo v to. Še vedno sem prepričan, da je TEŠ 6 nacionalni projekt, ki ga je treba revitalizirati, ki ga je treba ponovno modificirati, pregledati in z njim iti naprej. To je naš nacionalni interes, ki nam absolutno zagotavlja energetsko neodvisnost. Naj končam s tem, da TEŠ 6 in današnji zakon o poroštvu popolnoma podpiram na podlagi vseh argumentov, ki so bili navedeni, pa tudi zaradi svojega osebnega prepričanja. Hvala.
Hvala. Prijavljena je bila mag. Barbara Žgajner Tavš, vendar je ni z nami, zato ima besedo gospod Roman Jakič, za njim pa gospod Matevž Frangež.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Kolegice in kolegi! Ne morem, da ne bi začel ali se odzval v resnici na ignorantski odnos Vlade, ki s cinizmom in svojo vzvišenostjo ignorira Državni zbor. Ampak najbrž je to že funkcija te vlade, da ignorira socialne partnerje, da ignorira stroko, pač, ugotovila je, da je tudi Državni zbor nujno zlo oziroma nekaj nebodigatreba. Bolj me žalosti, seveda, da asistiramo Vladi oziroma da asistira Vladi tudi predsednik Državnega zbora in vladajoča koalicija in se ne drži 235. člena Poslovnika, ki govori o sodelovanju Vlade pri delu Državnega zbora, ki je zelo jasen. 235. člen pravi, da morajo biti na seji Državnega zbora ministri ali državni sekretarji in edino, če pogledate peti odstavek, če sta minister in državni sekretar zadržana zaradi obveznosti v institucijah Evropske unije ali zaradi mednarodnih obveznosti, ju lahko nadomesti še kdo drug. Na žalost seja Vlade ni mednarodna obveznost in bi lahko predstavnik Vlade bil tu. Mogoče pa tudi zato, ker gospod Černač, minister, pristojen za energetiko, vseskozi poudarja – tudi njegove zadnje izjave prelagajo odgovornost na druge –, da projekta TEŠ 6 ne vodi Vlada ne ministrstvo, zato so na potezi tisti, ki sprejemajo zakon o poroštvu, se pravi, Državni zbor. Zdi se mi, da je bežanje od 440 milijonske odgovornosti, da ne govorim od energetske strategije te države, da ne govorim o bežanju od tisoč 300 ljudi, ki so neposredno zaposleni tako v rudniku kot v termoelektrarni, neodgovorno. Moram reči, da ta cinizem, kot sem rekel, in vzvišenost je brez primere te vlade. Zahteva ljudi v Velenju in v regiji je, kar se mene tiče, legitimna zahteva. Ljudje se bojijo izgubiti delovna mesta in pika. Ta strah je seveda velik in zato se mi zdi, da je prav, da so kolegi v Državnem zboru poslušali svojo regijo in da so ta zakon vložili. Kar mene pri vsem tem moti, in zato bom povedal na koncu tudi svojo odločitev, je, da Slovenija v resnici ni opravila na tem področju celovite razvojne, socialne in okoljsko odgovorne strateške razprave o dolgoročni upravičenosti gradnje bloka 6. V bistvu ta diskusija ni bila izvedena. Pričakoval sem, da bo v tem novem mandatu, to sem tudi sugeriral nekaterim kolegom, opravljena široka razprava in tudi javna predstavitev mnenj in scenarijev o razvoju energetskega sektorja, seveda tudi kot podlaga priprave nacionalne energetske strategije. Druga stvar, ki me moti. Danes je bil citiran naš komisar, kolega Potočnik, ki je v resnici rekel, da ima vsaka država pravico kreirati svojo energetsko politiko. Ampak kolega Horvat, ki je to dobro povzel, je rekel, da je treba slediti tudi skupnim ciljem na evropski ravni. Naj vas samo opozorim, da je tudi Državni zbor, Odbor za zadeve Evropske unije, dal zeleno luč stališču Vlade Republike Slovenije do predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti za naprej. V tej energetski učinkovitosti se pod vprašaj postavljajo termoelektrarne. In Vlada, tu pa je Vlada zavzela svoje stališče, in sicer je zapisala, da je onemogočeno postavljanje termoelektrarn, ki bi proizvajale elektriko tudi za izvoz in destimulirano obratovanje tistih termoelektrarn, ki že izvažajo. Se pravi, v letu 2020 naj bi bil to tudi TEŠ 6, so zapisali v dokumentih Vlade. Kar pomeni, da Vlada že vnaprej ve, da bo z določilom, da je treba toplogredne pline zmanjšati za 80 % do 95 % po letu 2020, da bo s tem imel velik problem TEŠ 6. Še eno vprašanje se mi pojavlja in zato ne razumem tega, da Vlada to predlaga na poslance, je to, da je treba opozoriti, da postopek, po katerem se spreminja ta zakon, ne upošteva vseh aktivnosti, ki se običajno izvedejo za zagotovitev državnega poroštva. Med njimi tudi ni pogajanj o poroštveni pogodbi, ki je po pravni naravni mednarodna pogodba v skladu z Zakonom o zunanjih zadevah. Mednarodna pogodba je mednarodni sporazum, ki ga seveda sklenejo pisno med seboj subjekti mednarodnega prava. Mednarodna pogodba, kot sem rekel, mora biti sklenjena pisno in o pobudi odloča Vlada. Se pravi, Vlada bi morala tudi zavoljo tega poroštva priti v parlament z zakonom o poroštvu v mednarodnem zakonu oziroma ratifikaciji mednarodnega sporazuma. Kolega Stepišnik mi je dal nekaj iztočnic, ko je govoril o tem. Plus je dal gospodarskim vidikom, energetskim vidikom, javnofinančnim vidikom je dal minus, ekološkim vidikom je dal minus [[...]]Glede na to, da zelo veliko diskutiramo o javnofinančnih vprašanjih, se mi v resnici postavlja vprašanje – glede na to, da skoraj zagotovo ali pa večina javnofinančnih strokovnjakov pravi, da investitorja, v temu primeru HSE in TEŠ, ne bosta zmogla tega finančnega bremena, da bodo ta poroštva padla na pleča davkoplačevalcem, na proračun. Vedno govorimo o zlatem fiskalnem pravilu, o izravnavi tega proračuna, ne vemo pa, ali na bo priletelo tega poroštva za 440 milijonov, potem imamo še poroštvo 3 milijarde evrov za Dars –, kakšen bo ta javnofinančni vidik v bodoče. To so odprta vprašanja, ki v človeku mešajo občutke, ali naj poroštvo podpre ali ne. Pri tem glasovanju se bom vzdržal, bi pa predlagal, da naj Vlada kljub vsemu poroča vsake tri mesece ali pa kvartarno matičnemu delovnemu telesu, kaj se s tem dogaja. Tukaj se strinjam s kolegom, ki pravi, da pregon glede koruptivnih dejanj, ki so bila ugotovljena s strani protikorupcijske komisije, bi moral imeti nek epilog. Nekdo mora ugotoviti odgovornost, tudi odgovornost [[...]]Jaz sem bil, preden sem prišel sem, direktor enega javnega zavoda in ni se mi smelo dogoditi, da bi trikrat večji račun dobil, kot sem ga planiral v svojem finančnem načrtu svojega javnega zavoda, ko sem govoril o odhodkih, ker bi me svet javnega zavoda takoj zamenjal. Pri Alstomu pa se je samo montaža opreme, na primer, povečala za trikrat več, kot je bila planirana. Zato plediram: prvič, na odgovornost; drugič, na neko javno razpravo, ki bo umaknila vse te sume glede upravičenosti ali neupravičenosti, neka zagotovila Vlade, da ima to pod kontrolo in da ve, kaj bo, če bo poroštvo unovčeno, kaj bo s to državo tudi naprej. Hvala.
Hvala. Pozdravljam med nami tudi predstavnika Vlade, ministra za infrastrukturo in prostor gospoda Zvonka Černača. Posebej bi poudaril, spoštovani kolega Jakič, da Poslovnik Državnega zbora ni bi kršen. 235. člen Poslovnika govori o tem, kdo predstavlja Vlado pred Državnim zborom in ta člen niti katera koli druga določba ne določa, da bi bila odsotnost predstavnikov Vlade proceduralna ovira za potek seje. O tem, da Vlada ni prisotna, lahko ima vsak svoje mnenje, ga lahko tudi pove. Ste ga tudi povedali, ni pa to proceduralna ovira, celo bi rekel, da sem vam šel nekoliko preveč nasproti, ko sem dal proceduralni predlog na glasovanje, za kar sem bil deležen kritike s strani služb. Nobene podlage ni bilo niti za to, da sem ta proceduralni predlog na glasovanje, ki je bil potem izglasovan. Gospod minister se lahko kadar koli vključi v razpravo. Mislim, da je to želel. Gospod Černač, prosim.
Hvala lepa. Vsem lep pozdrav! Ne bi rad, da bi proceduralna vprašanja zameglila pomembnost odločanja o zakonu, ki ga imate danes na dnevnem redu. Pri tej točki boste odločali o Predlogu zakona o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti iz dolgoročnega posojila v višini 440 milijonov evrov, ki ga najame Termoelektrarna Šoštanj, d. o. o., pri Evropski investicijski banki, za financiranje projekta postavitve nadomestnega bloka 6 moči 600 megavatov v Termoelektrarni Šoštanj, ki ga je Državnemu zboru Republike Slovenije predložila skupina poslancev s prvopodpisanim gospodom Srečkom Mehom 2. februarja letos. Torej ni Vlada predlagatelj tega zakona, kot ste pravilno ugotovili, ampak je predlagatelj tega zakona skupina poslancev. In govorimo o poroštvu, torej je v imenu Vlade pristojno Ministrstvo za finance. Sam sem pa danes tukaj po sili razmer zaradi tega, ker so vsi kolegi zaradi mednarodnih in ostalih obveznosti odsotni, kar je bilo že pojasnjeno; minister za finance zaradi mednarodnih obveznosti, en njegov državni sekretar zaradi mednarodnih obveznosti, drugi državni sekretar zaradi seje Vlade in tudi sam se tega zasedanja nisem uspel pravočasno udeležiti zaradi tega, ker je do tega trenutka, ko sem v Državni zbor prišel, potekala seja Vlade, državni sekretar na našem ministrstvu pa je odsoten zaradi mednarodnih obveznosti. Poslovnik pač ne omogoča, da bi kdorkoli drug, razen ministra oziroma državnega sekretarja lahko predstavljal stališča Vlade pred tem visokim domom. Mislim, da je prav, da smo te stvari razčistili. Ne gre za nikakršno podcenjevanje. Gre za objektivno dejstvo, da se je v skladu z novelo tudi Vlada racionalizirala, da je zdaj 6 ministrov manj. Kot vidite, je tudi manj vseh ostalih funkcionarjev, kar pomeni, da smo vsi malo bolj vpeti v delo in malo bolj angažirani. Zaradi tega računam, da boste tudi v prihodnje kdaj sprejeli z razumevanjem našo odsotnost. Nikoli pa ne bomo izpustili priložnosti, da povemo svoja stališča in svoja mnenja glede obravnavane problematike. Vlada se je s tem problemom soočila pred časom in na podlagi celovite informacije, ki jo je obravnavala na 3. redni seji 23. februarja 2012, s katero se je seznanila in v okviru katere je bilo ugotovljeno, da se projekt izvaja, da so pogodbe za dobavo opreme sklenjene, da so posledično stroški, ki so že vloženi v projekt, in potencialno odškodnine, ki bi nastale zaradi odstopa od že sklenjenih pogodb, tako velike, da pomenijo veliko finančno nevarnost za stabilizacijo javnih financ. Na osnovi vseh teh ugotovitev se je država oziroma Vlada odločala v povezavi z mnenjem k temu zakonu med dvema ne najbolj optimalnima možnostima: med dvema slabima je izbrala najmanj slabo. Na podlagi vseh tveganj in vsega, kar je bilo posredovano v okviru celovite informacije glede tega projekta do leta 2012, je bilo sprejeto stališče oziroma mnenje, da je mogoče prevzeti dodatna tveganja za izdajo poroštva za navedeni projekt ter podpreti predlog zakona, ki je bil vložen s strani gospoda Meha v parlamentarno proceduro, v primeru, da so izpolnjeni štirje oziroma pet pogojev. Prvi pogoj, ki je bil postavljen, je, da mora investitor opraviti pogajanja z vsemi dobavitelji s ciljem znižanja vrednosti niveliranega investicijskega programa 4, ta vrednost je nekje v višini milijardo 300 milijonov evrov, in mora te vrednosti čim bolj približati vrednostim iz niveliranega investicijskega programa 3, kar pomeni, da je treba to vrednost znižati za okoli 100 milijonov evrov. Pri tem morajo biti v končni vrednosti zajeti vsi stroški, tudi na primer stroški povezovalnega voda za priključitev na elektroenergetski sistem, in vsi ostali stroški, ki so potrebni za delovanje TEŠ 6. Nadalje je bil naslednji pogoj, da je med Premogovnikom Velenje in Termoelektrarno Šoštanj pred odobritvijo državnega poroštva, torej pred dokončnim sklepanjem o tem zakonu, sklenjena pogodba o dolgoročni dobavi lignita po maksimalni ceni iz niveliranega investicijskega programa 4. Naslednji pogoj je bil, da mora investitor zagotoviti dokončanje projekta po priloženem terminskem načrtu, kar pomeni, da je treba uporabno dovoljenje pridobiti najkasneje do 15. februarja 2016. Naslednji pogoj je bil, da je treba zagotoviti omejitev izpustov emisij CO₂ v skladu z investicijskim programom, in zadnji, da mora investitor zagotoviti donosnost tega projekta v skladu s sektorsko politiko s področja energetike. Ta zadnji pogoj je verjetno eden izmed najzahtevnejših, vendar uresničljiv, omogoča pa, če bo zagotovljen, da država ne bo izpostavljena tveganjem iz naslova unovčevanja poroštva. Če bodo ti cilji izpolnjeni in če bodo vsi pogoji izpolnjeni, potem bo v okviru obratovanja tega projekta omogočeno normalno odplačevanje in financiranje celotne investicijske vrednosti. Poleg tega je Vlada na eni izmed predhodnih sej, ko je obravnavala poročilo glede tega projekta, to je bila 2. redna seja 16. 2. letos, naročila ministrstvu, pristojnemu za energetiko, da na podlagi že opravljenih revizij postopka priprave projekta TEŠ 6 in na podlagi recenzijskega poročila k NIP 4 izvede ustrezne postopke za uveljavljanje odgovornosti za ugotovljene nepravilnosti in pomanjkljivosti pri projektu najkasneje do 30. aprila letošnjega leta. Ti postopki potekajo, poročila so v zaključni fazi. Na osnovi sklepa, ki je bil sprejet na 2. seji Vlada, bodo sproženi tudi ustrezni postopki in mehanizmi za uveljavljanje odgovornosti, ki pa ne bodo sami po sebi pomenili tudi izpolnitve tega cilja, ki je bil postavljen v okviru sklepa Vlade z dne 23. 2. Torej cilja glede pocenitve tega projekta. Rad bi še posebej poudaril, da je bila Vlada pri odločanju o poroštvu pred izjemno zahtevnim vprašanjem, ki ni bilo enostavno predvsem zaradi tega, ker o tem odločamo v letu 2012 in ne v letu 2008 ali 2009. Če bi se danes pisalo leto 2009, bi lahko imeli pred seboj verjetno na voljo vsaj dve ali več dokaj dobrih alternativnih možnosti. Danes, v letu 2012, imamo, kot sem prej povedal, pred seboj – glede na način vodenja tega projekta, ki ni bil dober, bil je slab, negospodaren, neracionalen, po mojem osebnem mnenju ni mogoče tako visokih, tako velikih projektov voditi na tako negospodaren in neracionalen način. In tudi v bodoče je treba storiti vse, da ne bodo več vodeni na tak način. Ampak, ne glede na vse, danes smo na točki, ko se lahko odločamo o slabih možnostih in med slabimi moramo izbrati najmanj slabo. Na podlagi vsega, s čimer smo razpolagi, na podlagi vseh informacij, s katerimi razpolagamo danes, in na podlagi doslej izvedenih aktivnosti na tem projektu, se kaže kot najmanj slaba izmed vseh rešitev nadaljevanja tega projekta, s ciljem, da se stroški za njegovo dokončanje zmanjšajo na najnižji možen nivo. Zaenkrat toliko, več pa ob zaključku razprave. Hvala lepa.
Hvala. Pri besedi je gospod Matevž Frangež, za njim mag. Matej Tonin.
Jaz sem en od krivcev, da je ta zakon danes v Državnem zboru. Ne zato, ker bi bil njegov predlagatelj, ampak zato, ker sem pomagal sesuti prvi poskus sprejetja tega zakona še v prejšnjem mandatu. Še vedno sem prepričan, da je to ekonomsko, okoljsko, energetsko zgrešen projekt, ki mu bistveno manjka preglednost, poštenost, racionalnost pri načrtovanju in neka odgovornost do tolikšnega obsega javnih sredstev. Javnih sredstev, ne samo tistih, ki jih utegnemo dati za samo poroštvo, ampak tudi javnih sredstev, ki so akumulirana pri investitorju. Mislim, da bi nas moralo resno že skrbeti vprašanje podnebnih sprememb, zdi se, da je kriza ta vprašanja dodatno odmaknila od naše pozornosti, to pa ne pomeni, da podnebnih sprememb ni. To je globalno vprašanje, ki pa zahteva lokalno odgovornost; odgovornost, ki jo moramo v svojem deležu izkazati tudi v Sloveniji, če ne želimo biti prizadeti zaradi njegovih posledic. Prizadeti pa ne bomo v oddaljeni prihodnosti, zaradi teh vprašanj smo prizadeti že danes. Samo poglejmo sušo, ki je sledila tej zimi, meseca marca smo imeli globoko sušo. Stopnjevanje podnebnih sprememb Sloveniji obljublja radikalno poslabšanje vodnega stanja in velike suše v vseh letnih obdobjih. Kaj bomo torej naredili z vsemi cilji? Tisti, ki danes ne razumejo, da je vprašanje ekonomske in socialne krize tesno povezano tudi z okoljskim vidikom in da je nuja te države zaradi njene konkurenčnosti in pametne transformacije v trajnostno ekonomijo to, da poveže ekonomska, socialna in okoljska vprašanja, ta ni zrel za 21. stoletje, tako kot projekt TEŠ 6 ni zrel za 21. stoletje. Tudi zato ne, ker je Slovenija z obnovljivimi viri energije bogata država. Mi imamo še vedno polovico vodnega potenciala neizkoriščenega, neizkoriščen ostaja velik del sončne energije, geotermalne energije, vetrne energije itd. Tukaj so alternative in nekateri poslanci smo že na začetku prejšnjega mandata terjali od prejšnje vlade, da pripravi alternativno študijo o alternativah temu projektu; takrat, ko je bil morebiti še čas, da ta projekt ustavljamo. S svojim glasom ne želim dati potrditve projektu, za katerega sem globoko prepričan, da je okoljsko, ekonomsko, energetsko zgrešen. Prav tako s tem glasom ne želim pokriti vseh tistih nepravilnosti, ki so se v tem projektu zgodile; in to je nedvoumno izkazano z neodvisnimi revizijami tega projekta. Še nekaj, mimogrede. Tudi EBRD, Evropska banka za obnovo in razvoj, naj bi suspendirala postopek tega poroštva zaradi potrebnih nadaljnjih ugotovitev o tem, kakšne nepravilnosti in razsežnost korupcije se je pri tem dogajala. Še nekaj o vprašanju, kdo je dejansko investitor tega projekta. Če mene vprašate, to ni Holding Slovenskih elektrarn in to ni Termoelektrarna Šoštanj. Veste, kdo je to? To so Dravske elektrarne Maribor, največji proizvajalec obnovljive vire energije v tej državi! TEŠ 6 namreč plačajo Dravske elektrarne iz dveh virov: najprej iz investicijskih transferov, kjer smo unikum v Evropi in v svetu, ko iz obnovljivih virov energije gradimo fosilni energetski projekt. Drugič. Preko zagotavljanja konkurenčnosti prodajne cene Holdinga Slovenskih elektrarn je proizvodna cena TEŠ danes in bo jutri nekonkurenčna in zato rabi poceni vire energije, kot je dravska energija, zato da subvencionira, zato da se ta energija sploh lahko prodaja, da najde kupca na slovenskem, evropskem in svetovnem trgu. Sedaj vas vprašam, ker je to v veliki meri tudi socialni projekt, in – da, delovna mesta v Velenju so pomembna –, povejte mi, kdo je takrat, ko se je sesulo mariborsko gospodarstvo in ko se tudi danes sooča z veliko socialno brezperspektivnostjo, prišel v Maribor z milijardo 400 milijonov evrov vrednim projektom in rekel, da bomo to naredili zato, da ohranimo delovna mesta v Mariboru in da odpremo nova. Poceni energijo iz Drave, ki bi jo lahko uporabili tudi za to, da povečamo konkurenčnost mariborskega gospodarstva, privabimo nove vlagatelje in nadaljujemo bogato industrijsko tradicijo Maribora, bomo sedaj namenili temu, še enkrat, ekonomsko, energetsko in okoljsko zgrešenemu projektu. Glasoval bom proti.
Mag. Matej Tonin. Za njim gospod Jani Möderndorfer.
Podpišem vse, kar je sedaj povedal kolega Frangež. Ne morem se znebiti občutka, da s poroštvom vsa tveganja dejansko prenašamo na državo in če bo ta projekt na koncu zavožen, ga bomo vsi skupaj sanirali, če pa bo ta projekt uspešen, si bodo dobiček delili zgolj in samo nekateri. Zato še enkrat: osebno tega poroštva ne nameravam podpreti.
Hvala. Gospod Jani Möderndorfer. Za njim gospod Jerko Čehovin.
Dober dan tudi ministru, ki se je pridružil tej seji. Predvsem bom porabil bistveno manj časa kot on, ko je razpravljal o postopkovnih zadevah, kdo in kdaj bi mogel biti kdo prisoten, in okoli racionalizacije. Gospod minister, niste več poslanec, zato nam ne rabite razlagati, kaj je prav in kaj ni. Dejstvo pa je, da vi veste, da je prav, da bi Vlada morala biti na tej seji od samega začetka. Kako se boste organizirali, to ni več problem poslancev niti Državnega zbora, ampak izključno samo vas, ker je to vaša točka. Ampak, bodi dovolj o tem. Vseeno me pa veseli, da ste predstavili tisto, kar smo pričakovali na začetku same te točke, to pa je, da boste ustrezno v ukrepe posegli in hoteli vedeti, kaj vse je bilo prav in kaj ni bilo prav pri tem projektu. In če se nekateri v Državnem zboru z lahkoto podpišejo pod določene izjave, vam iskreno povem, da se ne podpišem več pod nič, kadar se pogovarjamo o tej točki, ker mi več ni jasno nič. Pa vam bom povedal, zakaj mi ni jasno. Predvsem sem zbegan, ko skupina poslancev vlaga zakon, ki bi ga po vsaki normalni logiki, ko govorimo o poroštvu za 440 milijonov, morala predlagati vlada. In verjemite mi, da Slovencem je to še manj jasno, ker ne razumejo, zakaj morajo poslanci opravljati vlogo vlade. Tega enostavno ne morem razumeti. Vem, da so stvari, o katerih vi težko razlagate in govorite, in mi je to jasno, pa vendar, ker je ta pot nerazumljiva, je temu primerno tudi na nek način odgovor Vlade takšen, kakršen je. Danes bi pričakoval, da bi imeli na mizi osnutek pogodbe, kako bo zgledala ta pogodba med TEŠ in samo vlado, zato da bomo točno vedeli, o čem se pogovarjamo, kaj vse je notri, in da bi potem lahko mi tudi predlagali, kaj še predlagamo, da bi vse bilo notri. Danes ste sicer vse povedali, kaj boste dosegli, ampak mislim, da vi pravzaprav že na nek način poročilo imate, do 15. 3. je bil rok, to ste danes sicer že povedali, in verjetno že veste, kaj vse tam notri piše. O tem bi danes lahko mi razpravljali in o tem bi danes vi lahko poročali. Bojim se, da tukaj niso samo računalniki. Res se iskreno bojim, da niso računalniki, zaradi tega ker se je vmes že cena dvignila toliko, da ne vem več, kdo že vse bo imel tukaj na bremenih ta celoten projekt. In kar je še bolj pomembno – poroštvo. Danes govorimo o poroštvu, jutri bomo govorili o sestavnem delu proračuna, ko bo to poroštvo unovčeno in bo v resnici ta denar šel v proračun in bomo mi ta denar dejansko morali zopet požegnati tukaj v tem istem državnem zboru. In tukaj je verjetno ves ta vzrok, ker se nekdo boji in je zato moral pohiteti s samim predlogom poroštva, ker se je bal, da tega poroštva enostavno s strani Vlade ne bo. Tak občutek imam, da Vlada tega poroštva sploh nikoli ne bi dala. Ne vem, ali imam prav ali nimam, ampak pot ni pravilna. In do danes, minister, me v to niste še prepričali, še posebej ne zato, ker kadar koli bomo v Državnem zboru govorili o TEŠ 6, ker je že tako zgodlana zgodba od začetka do konca, boste verjetno v stiski morali reči to, kar ste rekli na samem začetku, da je bila vsebinska razparava o TEŠ že zaključena oziroma je že končana. Vsakič znova se bo odprla in vsakič znova bomo pripeljali stvari tako daleč, da bomo vsi tisti, ki pojma nimamo o premogu, na koncu vedeli o premogu vse, samo tisti, ki bi moral odločati, v resnici ne ve ali pa se dela, da ne ve nič. Zato moram danes reči, da sem do zadnjega mislil, da bom preprosto prepustil možnost vam, da vi prevzemate odgovornost za svojo koalicijo in si izglasujete zakon o poroštvu, bom pa počakal do konca seje, da vidim, kako me boste prepričali, ker v nasprotnem primeru bom celo proti. Verjamem in prepričan sem, da me boste prepričali. Čakam na vaš odgovor. Hvala.
Hvala. Gospod Jerko Čehovin. Gospod minister, najprej.
Čisto na kratko. Poslanci imajo pravico vlagati zakone. Te pravice jim ne more ne minister in ne Vlada odvzeti. To je ustavna pravica in vanjo seveda ne gre posegati. Še enkrat poudarjam; vprašanja, ki jih nastavljate meni, niso vprašanja zame, ampak so vprašanja za predlagatelja zakona. Danes sem tukaj kot predstavnik Vlade in lahko vam obrazložim, zakaj je Vlada sprejela pozitivno mnenje pod določenimi pogoji k temu poroštvenemu zakonu.
Hvala. Gospod Jerko Čehovin? [[Ga ni.]] Gospod Gašpar Gašpar Mišič? [[Ga tudi ni.]] Gospod Ljubo Žnidar, prosim.
Spoštovani predsedujoči, gospod minister, kolegice in kolegi! Naj na začetku še enkrat poudarim, da je bila začetna investicija tega projekta 690 milijonov evrov. Če bi se investitor držal te okvirne začetne vrednosti, potem danes sploh to ne bi bila tema, o kateri bi danes poslanci razpravljali v tej dvorani. Posebej me pa navdaja z negotovostjo to naraščanje investicije, ko tudi danes, ko je sama investicija že krepko v teku, ni poznan odgovor, kakšna je pa končna vrednost te investicije. Skratka, tega odgovora še do danes nimamo. Zaradi tega lahko sklepam, da je ta projekt voden izjemno individualno in izjemno netransparentno. V ta projekt se je vseskozi vključevalo izjemno malo število slovenskih družb, kljub temu da je v Sloveniji izjemno veliko inženirskega in izvajalskega znanja; konec koncev niti tistih družb, ki so v 100 % lasti države. Glavni izvajalec Alstom pa je izvajalske pogodbe sklepal s podizvajalci ostalih balkanskih držav in drugih držav vzhodne Evrope. Če rečem, da je bil investitor slab pogajalec ob sklepanju glavne pogodbe, je to zelo milo rečeno. Ob naraščanju investicije, to se pravi, razlika med začetno vrednostjo in končno vrednostjo, ki je milijon 300 tisoč evrov, je 300 milijonov, potem je razlika 600 milijonov. Minimum, tisto, kar je potrebno izpolniti v temu segmentu, je izpolniti vse te zahteve Vlade, vključno s tem, da se ta investicija zmanjša najmanj za 100 milijonov evrov. Vemo, da so se pogodbe sklepale v obdobju visoke rasti, konjunkture, razvoja, to se pravi leta 2007, 2008, in v temu projektu je precej rezerve. Tako je treba izpolniti te vladne pogoje.
Hvala. Prijavljena je bila gospa Maša Kociper. [[Je ni v dvorani.]] Gospa Janja Klasinc. [[Tudi ne.]] Gospa Sonja Ramšak, izvolite. Za njo gospa Tamara Vonta.
Hvala za besedo, predsednik. Spoštovani minister, spoštovane kolegice, kolegi! Predlog zakona o poroštvu Republike Slovenije, kot smo že danes velikokrat slišali, ni vložila Vlada. Seveda ga ni mogla vložiti, saj smo vlado izglasovali šele 10. 2. To, da je zakon o poroštvu vložila skupina poslank in poslancev, je povsem legitimno dejanje. Ko sem se spraševala, kako danes razpravljati ali podpreti projekt, predlagani zakon ali ne, sem si postavila nekatera vprašanja. Kakšen je motiv tistih poslank in poslancev oziroma tistih, ki ne podpirajo predlaganega zakona, in kakšen je motiv tistih, ki dejansko nočejo razumeti, da gre pri temu zakonu praktično za to, da danes ne podpiramo projekta TEŠ 6, ampak se odločamo o tem, ali podeliti poroštvo Vlade in s tem cenejši kapital za nadaljevanje investicije ali pa, kot je zapisano, da če se ne odločimo in ne podpremo tega zakona, bo treba odpisati premoženje države v višini skoraj milijarde evrov in obenem zagotoviti okoli 450 milijonov evrov za tako imenovano revitalizacijo blokov 4 in 5 in prispevati skoraj 300 milijonov sredstev na podlagi posebnih zakonov za zapiranje Premogovnika Velenje. Vprašala sem se pa tudi, koliko vas, spoštovani kolegice in kolegi, je bilo v zadnjem mesecu ali v zadnjem tednu v Šaleški dolini, natančneje v Šoštanju in koliko vas je sploh videlo, kako daleč je ta investicija. Ko sem si jaz to ogledala, praktično sem na tem območju skoraj vsak dan, me je prepričalo to, da dejansko ne glede na to, da razumem vse tiste argumente, da je bila spremenjena višina investicije s 600 milijonov na kar milijardo 300 milijonov, ampak ko pogledam, kako daleč je projekt, bi bilo neodgovorno, če tega projekta ne bi podprla. Seveda pa ob tem podpiram tudi vse tiste predloge, da je treba natančno analizirati, kako se izvaja ta projekt, zagotoviti, da vsi tisti, ki so odgovorni za vodenje tega projekta, tako nadzorni odbori in vsi ostali, opravijo svoje delo, pa tudi glede na to, da ste danes tudi sami poslanke in poslanci že večkrat opozorili, da je tudi prihajalo do koruptivnih dejanj. Če se je to zgodilo, še enkrat poudarjam, sem tudi za to, da se tudi te zadeve raziščejo. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Srečko Meh v imenu predlagateljev.
Hvala lepa. Saj bi se oglasil takoj, ko je Matevž Frangež govoril, pa se je vendar treba umiriti, kadar ti tako rekoč poslanski kolega govori tako, kot Matevž govori. Lahko razumem, da je mlad. Lahko razumem, da je iz Maribora. Lahko razumem, da ima veliko težav, pa vendar je takšen način razprave vsaj malo čuden. Če je Maribor potreboval kakšen zakon za to, da bi odprli delovna mesta – naredimo to! Rešimo Maribor z novimi delovnimi mesti! Če pa zna kdo za milijardo 300 milijonov evrov ogromnega denarja podpreti 3 tisoč delovnih mest za obdobje 40 let in imeti delo za njih in zagotovljen produkt, potem bi pa takšnega pravzaprav rad videl. Najslabše je to, če sedimo vsak na svojem vrtu. Holding Slovenskih elektrarn, torej slovenska energetika, je sestavljena iz dveh stebrov, če zelo poenostavim. Govorim seveda o proizvodnih objektih. Eden je Holding Slovenskih elektrarn, ki je sestavljen tako, kot je sestavljen, in je seveda tam tudi Drava, ampak so tudi druge hidroelektrarne in so drugi objekti. Zato v vsakem primeru gre v tem primeru za javna sredstva, ampak oprostite, gre za javna sredstva, ki jih plačevalci, uporabniki elektrike plačujemo za to elektriko. Zato govorjenje o javnih sredstvih, ki jih bo država Slovenija za to morala dati, ni primerno. Gre tudi za to vprašanje, kdo bi moral plačati anuitete oziroma kdo je tisti, ki bi moral v primeru težav v Holdingu Slovenskih elektrarn plačati. Se pravi, v primeru težav TEŠ je to Holding Slovenskih elektrarn z vsem svojim [[...]]In ni se še zgodilo, da bi Holding Slovenskih elektrarn kadar koli zahteval kakršno koli poroštvo, pa veliko vlaga. Naj preberem to, kar je v tej knjigi bilo napisano, pa mi tega, gospe in gospodje, ne zamerite, pomemben zakon je pravzaprav pred nami. In sicer da je energetika danes panoga, ki veliko investira. Poleg TEŠ seveda investirajo v Eles Savo. Za to pa so potrebni dolgotrajni procesi; 40 in 50 let trajajo ti objekti. So pa tudi visoki dobički, tudi zaradi investicij, ki so potrebne za varno oskrbo. To so povedali tisti, ki pravijo, da so stroka; tisti, ki vedo, zakaj se dela. Za vse, kar se je dogajalo na področju TEŠ, je bila zadaj strokovna odločitev na samem začetku. To odločitev je podprla tudi slovenska vlada in je bila umeščena v nacionalni program – oprostite, v resolucijo o nacionalnem programu – in je torej imela mesto. Kar koli so inženirji, ki so vodili investicijo, in vsi ostali delali, so delali tako, kot je bilo dogovorjeno in zapisano. Zdaj pa morda še nekaj misli okoli vsega tega, kar je bilo danes povedano. Nekateri sprašujejo, zakaj smo vložili zakon o poroštvu. Zakon o poroštvu smo vložili zaradi tega, ker smo neposredno vpeti v okolje, v katerem se investicija odvija. Se pravi, v Šaleški dolini s to investicijo živimo, z njo smo začeli. Leta 1980, 1982 smo protestirali, ko je bila Šaleška dolina totalno zasuta s S0₂, pepelom in vsem ostalim. Takrat ni bilo nobenega okoljevarstvenika nikjer, samo domači ljudje so se pritoževali. Kmetje so se sestali na Titovem trgu in takrat je bilo tam 10 tisoč ljudi, ki so protestirali. Potem smo vgradili čistilne naprave, očistili smo vode, očistili smo zrak in zemljo. Ljudje nam verjamejo, zaupajo, zato imamo v Šaleški dolini lokacijo, na kateri lahko zgradimo največji energetski objekt v Sloveniji oziroma termoenergetski objekt. Od tu naprej so bila vprašanja vseskozi vezana na to [[...]] Še prej pa še nekaj o tem, zakaj so stroški projekta tako narasli. Nikogar v tej Sloveniji ni bilo, ki bi bivšega direktorja, ki so ga odstavili 10. meseca v letu 2010 ali 11. meseca v letu 2010, vprašal, zakaj so stroški projekta tako narasli. Pred mesecem sem nazadnje z njim govoril, ko sem ga spraševal, kaj on misli o vsem tem – niti eden tega direktorja ni vprašal, zakaj so stroški projekta narasli do vsote, o kateri je danes govora! On vam bo lahko argumentirano povedal, zakaj se je to dražilo in zakaj so podpisovali takšne pogodbe. Lahko da so pogodbe bile netransparentne, lahko so bile, recimo, slabo izpogajane, ampak v tisti fazi – zopet, v tej knjigi, ki sem jo pazljivo prebral, piše, da je vrednost investicije v funkciji časa, v katerem se to odvija. Ampak, želel sem povedati to: če mi, gospe in gospodje, danes, ali v prihodnosti, ali zelo hitro ne odločimo, da bomo dali poroštvo, da bomo inženirjem v TEŠ in vodstvu TEŠ zelo jasno povedali, kako naj vodi to investicijo, bomo mi naredili nepopravljivo škodo, saj s tem ne bomo dali jasnega signala, da se lahko projekt nadaljuje, in bo zato še dražji. Mi smo danes v aprilu leta 2012, ko razpravljamo o tem, kar bi bilo treba narediti že lansko leto. Seveda so pogajalska izhodišča investitorja, se pravi, delavcev v TEŠ, izjemno slaba, če še danes nimajo poroštva, nimajo signala o tem, ali bodo poroštvo dobili ali ga ne bodo dobili. Zato je po moje izjemno težko sklepati kakršne koli pogodbe, če lahko mirno rečejo: "Oprostite, nimate nobene osnove, da bi lahko to delali." Zdaj pa morda še tistim, ki pravijo, da je to bilo vseskozi "skozlano". Vsekakor mislim, da ne kaže tako enostavno opredeljevati tistih inženirjev, ki celo življenje delajo popolnoma strokovno in se s politiko ne ukvarjajo. Stroka na področju energetike je nedvoumno jasno povedala, da se lahko na lokaciji bloka 6, torej v Termoelektrarni Šoštanj, zgradi termoenergetski objekti, ki bo eden od stebrov energetske oskrbe. Zdaj pa še glede vprašanja, da izjemno malo slovenskih družb gradi blok 6. V bistvu je to res. Zaveza vodstva bloka 6 pa je, da mora kjer koli je mogoče, dati prednost domačim dobaviteljem, če je to seveda mogoče skozi javno naročanje. Jasno je, da za tehnologijo domačih proizvajalcev nimamo. Zagotovilo vodstva TEŠ pa je, da bodo vsepovsod zahtevali, da so izvajalci domači in to je za nas bilo jasno in tudi prioritetno, ko smo se pogovarjali okoli vsega tega skozi te investicije. Naj poskusim povedati še to floskulo ali misel, da je nekdo iz razpisne skupine povedal ponudniku, kakšna je cena. Vsi tisti, ki ste kdajkoli delali na investicijah takšnega ranga, veste, kako se to odvija; veste, da je javni razpis, da dokumentacije ni mogoče pogledati, da je bilo odpiranje na dan na minuto natančno v sobi, kjer sta bila oba ponudnika prisotna, in da nihče ni imel vpogleda v to, kakšna je cena dokumentacije drugega ponudnika. Saj si tega ne znam predstavljati, da bi to lahko bilo! Ne nazadnje. Ponudnika sta bila dva: Alstom in Simens – zdaj že jaz vem večino o vsem tem, kar se je tam dogajalo. Seveda tudi sam Simens ni vložil zahteve po reviziji, mi pa govorimo o tem, da je drugi ponudnik dobil vse tiste podatke, ki jih je potreboval, da je lahko naredil ugodno ponudbo; pa saj gre za dve različni tehnologiji, za dve različni firmi, in jasno je, da to ni bilo mogoče. Meni pa zagotavljajo tisti, ki so poznavalci tega, kako v TEŠ delajo, da to absolutno v nobenem primeru ni bilo mogoče. Dovolite mi, gospe in gospodje, da ob tako pomembnem trenutku pa vendar povem morda še kakšno misel oziroma kaj okoli tega, kar bi vplivalo na razčistitev in na našo odločitev. Najprej, jama Šoštanj. Premog v jami Šoštanj torej pomeni, da mesto Šoštanj v nobenem primeru ne bo odkopano in da bo mesto Šoštanj ostalo in se bo lepo razvijalo, je pa to termin, ki ga v rudarstvu uporabljamo. Zaradi tega se mi je zdelo pomembno, da ga povem in da razčistimo, da ne bi kdo rekel, da je kdo od nas govoril o tem, da bomo tudi Šoštanj podrli – tudi to se uporablja, zelo veliko strokovnjakov je, ki govorijo veliko o tem, kaj bi naj bilo za nas dobro. Ponovim naj morda nekatere trditve, pa mi ne zamerite tega. TEŠ 6 je investicija porabnikov električne energije, TEŠ 6 ima oznako 3E: ekonomsko upravičenost, ekološko sprejemljivost, tudi lokalno sprejemljivost in energetsko učinkovitost. Slovenija ima tri nasedle investicije: EKK v Šaleški dolini, Rudnik urana Žirovski vrh in rafinerijo Lendava, vsaka je vredna okoli milijarde evrov. Četrta investicija je lahko seveda tudi tukaj, če bi tega projekta ne dokončali. TEŠ 6 potrebuje čvrst dogovor, visoko stopnjo soglasja v stroki – to zagotovo ima, kadar govorimo o energetski stroki –, v politiki in tudi pri državljanih v lokalnem okolju. Gre tudi za nacionalni interes, gre za relativno visoko stopnjo samooskrbe in neodvisnosti naše oskrbe. Ko smo danes govorili o različnih interesih, smo pozabili na interes trgovcev. Tukaj imajo interes trgovci. Trgovci z novci, električno energijo, premogom in še s čim drugim. Še nekaj. Danes je energija v Sloveniji takšna, da je ni mogoče skladiščiti. TEŠ 6 izpolnjuje ostre zakonske zahteve, torej umeščanje objektov v prostor in tudi v energetski sistem. Naj povem, da je TEŠ 6 nadomestna investicija in ne povečuje kapacitet, TEŠ 6 nadomešča blok 1, 2, 3 in 4 pa tudi blok 5. Blok 5 bo ostal hladna rezerva, ki ne bo proizvajal, ki bo onesnaževal toliko, kot onesnažuje danes, ima nameščene čistilne naprave, vendar bo hladna rezerva, ki bi ga lahko v primeru kakršne koli okvare ali havarije na bloku 6 potem tudi vklopili. Naš strokovni dogovor energetikov je, da blok 5 ostane hladna rezerva. TEŠ 6 ni konkurenca obnovljivim virom, hidroenergetiki; to se pravi Holding Slovenskih elektrarn pospešeno vlaga v hidroenergijo in tudi druge vire. TEŠ 6 torej nadomesti bloke, o katerih sem prej govoril, toda hkrati je to tudi zaključek rudarjenja v Šaleški dolini, brez bremen davkoplačevalcev. V primeru dokončanja bloka 6 in uspešnega delovanja v Šaleški dolini ne bo potreben zakon za zapiranje Premogovnika Velenje – kot je to bilo potrebno sprejemati zakon za Zasavje, kaj jaz vem, za Kanižarico ali pa še za kakšne druge objekte, Idrijo, kjer imamo vse te težave – in je to tudi zaključek rudarjenja v Šaleški dolini. Morda še to, če bi rekel nekako tako: v Sloveniji vetrnih elektrarn ne smemo graditi, ne moremo graditi. V Sloveniji na Muri ne smemo graditi, na Soči ne smemo graditi, na Poljanah ne smemo postavljati sončnih elektrarn, biomasa povsod smrdi. Povsod, kjer so postavili elektrarne, recimo, na biomaso so neverjetne težave. Kaj naj potem naredimo? Kaj lahko storimo za to, da bomo to Slovenijo ohranjali tudi energetsko samooskrbo? Zato bomo s podporo poroštvu dali nadaljevanje dobremu projektu; pobuda pa je, spoštovane poslanke in poslanci, gospa podpredsednica, da si TEŠ pogledamo. Meni se zdi izjemno dobra pobuda, da si pogledamo TEŠ, da v TEŠ poslušamo argumentacijo na vsa vprašanja, o katerih danes govorite, o katerih ste danes spraševali. Pa zakaj tega ne naredimo? Ponovno predlagam: danes, ob tej fazi, čas je primeren, v TEŠ bodo veseli tega obiska, kadar koli v soboto, nedeljo, ponedeljek. Zato mislim, da je prav, da ta zakon tudi podpremo.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Tamara Vonta. Ker je ni, dajem naprej besedo gospodu Gašparju Gašparju Mišiču, pripravi naj se, prosim, gospod Ivan Simčič.
Hvala lepa. Spoštovana podpredsednica, kolegice in kolegi! Pred nami je velik problem, kako se odločiti. Vsi smo pod velikim pritiskom [[...]]Spoštovani minister, sem spregledal, da ste vi tudi z nami, pozdravljeni! Problem TEŠ 6 predstavlja hkrati ekonomsko, ekološko in socialno bombo, ampak dobesedno. Iz tega razloga je zelo težka odločitev in odločitev naj bi bila tehtna in na koncu sprejeta s kompromisom. Pretehtati je treba pozitivne in prav tako negativne vplive, ki jih morebiti utegne prinesti ta projekt. Skoraj v celoti se strinjam z gospodom Mehom. Strinjam se tudi s tistimi, ki nasprotujete, in zato danes do glasovanja še nisem prepričan, kako bom glasoval. Dobil sem tudi dopis gospoda Vilija Kovačiča, ki pa pravi, da poslanci o poroštvu ne smejo odločati prej, preden Vlada z ugotovitvenim sklepom ne ugotovi, ali so v TEŠ dejansko izpolnili vse pogoje, ki jim jih je Vlada naložila. Tudi naša zahteva Pozitivne Slovenije, ki jo je predstavljal gospod Stepišnik, je bila, da smo zahtevali ustrezno analizo stanja oziroma da nekdo opravi rekonstrukcijo vsega, kar se je tam dogajalo. Na žalost, na veliko žalost je za politiko najbolj pomembno, da ključne resorje in gospodarske projekte in prav tako gospodarske družbe, kjer ima država lastništvo, vodijo izbranci, ki so podrejeni vladajoči politiki, ne glede na opustošenje, ki ga s svojim političnim in nestrokovnim ravnanjem povzročajo. To ne bi smelo biti naše vodilo za prihodnost in od tukaj tudi sporočilo vladajoči koaliciji, da je treba dejansko upoštevati več stroke in manj politike, čeprav vemo, da je politična odločitev zelo pomembna. Ampak pri tako strateških naložbah, kot jo predstavlja konkretni projekt TEŠ 6, bi se morali dejansko obnašati bolj gospodarno, kot smo se znali v preteklosti. Vprašljivo je tudi to, kar se meni poraja, da za hidroelektrarne na spodnji Savi ni dovolj denarja, za T6 oziroma TEŠ 6 pa naj bi se denar zagotovil tudi z državnim poroštvom. Moje osebno mnenje je, da vsi projekti, ki naj bi bili zavarovani s poroštvom države, bi morali biti nadvse transparentni in brez sence dvoma o ekonomski upravičenosti naložbe. Prav tako je zelo pomembna tudi ekološka analiza in ekološka sprejemljivost ter energetska upravičenost. Razumem prebivalce in tiste zagovornike, in to je tisto, kar je pozitivna plat tega projekta, da dejansko vsi prebivalci na ožjem območju lokacije TEŠ 6 zagovarjajo in si želijo, da potrdimo ta projekt, kajti ta projekt zaposluje nekaj tisoč državljank in državljanov in jih bo še več v primeru, če bo dokončno tudi zgrajen. Iz tega razloga bi tudi pritisnil tipko "za". Sprejemljivost se mi tudi kaže v tem primeru, ker imajo tam dobesedno energent na lokaciji in ni treba uvažati energenta za delovanje TEŠ. Res pa je, da fosilna goriva niso priljubljena, ampak prav tako bi lahko rekli nekje v arabskem svetu, kjer imajo veliko nafte, da tega ne bodo delali, ker to ni sprejemljivo. Za cel svet ni sprejemljivo onesnaževanje okolja. Poudaril bi, da je Slovenija premajhna, da bi preprečila vse te ekološke katastrofe, ki so pred nami. Ampak zato tudi ne razumem ekologe in zaščitnike narave in našega okolja, da so nasprotovali vetrni elektrarni tam, kjer imamo vetra še preveč. Veter, namesto da nam daje električno energijo, samo preobrača tovornjake po cestah, tako močno piha burja na Primorskem. In tega ni. Enkrat za vselej bi se morali tudi ekologi in zaščitniki [[...]] Ta projekt se verjetno sploh ne bi začel, če bi pred desetletji razmišljali pravilno in če bi se odločali za okolju prijazne vire energije. Tukaj imamo mnoštvo drugih. Recimo, kje so vetrne elektrarne, kje je vodna energija, sonce, geotermalna energija? Vse to nekako je nekje, vedno se najde nek tič, nek tič in neka cvetka, ki reče, da tega pa ne boste tam in tam naredili! Dragi gospodje in gospe, prijateljice, prijatelji, kolegice in kolegi – zakaj govorim tako? Zato – ker to kamere tudi snemajo –, da to slišijo tudi tisti, ki so izven tega prostora –, mene skrbi naše obnašanje, ker se ne obnašamo racionalno, ne gospodarno, ampak se vedno prerekamo. In dokler se mi prerekamo, vlak odpelje. Zato danes pozivam, da se trezno razmisli in da se sprejme kompromis; podobno, kot je svojo odločitev sprejel naš kolega in prijatelj Stepišnik, ko je nanizal: plusi, plusi, plusi, plusi, pozitivne karakteristike in lastnosti tega projekta, in negativne vplive. In se je odločil, da bo glasoval za. In je prav, da se je odločil tako, kot se je! Nekateri tukaj ste dobili tak dopis, kot sem ga sam sinoči; češ, poskrbeli bomo, da boste tisti, ki boste pritisnili tipko "za", obelodanjeni preko svetovnega spleta in boste vsi videli, kako in kaj, doletela vas bo božja kazen in tako naprej. Lepo vas prosim! Tukaj se grozi, da bomo tisti – ne vem kaj [[...]]Dejansko ni sprejemljivo, kdor koli že je, naj bo stokrat zaščitnik narave in okolja, jaz tega dopisa ne bi smel prejeti. To dobesedno ocenjujemo kot grožnjo. To je pritisk na mene osebno kot poslanca. Odločamo se po svoji lastni vesti in rad bi se odločil tako, kot je najbolj prav, zato imamo tukaj stroko in strokovnjake, ki nam pojasnjujejo, kako se moramo dejansko odločati; ne zato ker nekdo tako želi, ampak zato ker bi to bilo najbolje za to državo. In politiki bi se morali odločati, tako kot je to najbolje za našo državo, in upam, da se bomo znali v prihodnje, če odmislimo vso zapravljeno zgodovino oziroma zapravljene priložnosti in možnosti, ki smo jih imeli. Dejansko bi pozval k tehtnemu razmisleku, kaj to prinaša, kaj odnaša in potem odločitev: tipka "za", "proti" ali pa "kvorum". Sam bom potreboval naslednjih petnajst minut, pol ure, da se bom odločil, se bom tudi posvetoval sam s svojim umom in razumom in odločitev bo moja, suverena in sporočam tudi temu gospodu, ki mi je napisal, Viliju Kovačiču: "Sporočam vam javno, kot politik, član Poslanske skupine Pozitivne Slovenije, da bom za svojo odločitvijo stal suvereno in pokončno, pa naj bo ta za ali proti!" In ne bo me sram, kako sem glasoval, čeprav boste to izbrskali, kot ste tu zapisali, da nas bo ne vem kakšna kazen doletela, če bomo pritisnili tipko "za". Po drugi strani pa, dragi gospodje, tisti, ki a prióri zagovarjate ta projekt, ker ste že opredeljeni oziroma odločeni. Jaz osebno kot podjetnik vem, da je denar kot tekoča voda in denar najde dobre projekte. Če je ta projekt resnično tako dober, potem za božjo voljo, zakaj tukaj niste že prej poskrbeli, da bi dobili investitorja, ki bi pokril tako rentabilno in ekonomsko upravičeno naložbo!? Kaj se bo zgodilo, če država da poroštvo in potem vse skupaj – tresla se je gora, zgodila se je pa katastrofa? Upam, da tako ne bo, zato sem tudi kritičen po eni strani, po drugi strani bi pa rad pomagal tistim, ki tam bivajo in so od tega odvisna njihova delavna mesta. Danes je največja vrednota ravno delovno mesto! Drage gospe in gospodje, odločitev bo težka, ampak upam, da bo res to kompromis tega, kar smo danes rekli in kar boste še rekli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Ivan Simčič, vidim, da ga ni v dvorani. Besedo dajem gospodu Jožetu Tanku in pripravi naj se, prosim, gospod Matjaž Han.
Hvala lepa za besedo. To je eden tistih projektov, pri katerih je v veliki meri delovala in sodelovala stroka. Mislim, da je bila vmes samo ena odločitev glede soglasja, ki ga je bil dolžan podpisati minister, ampak to zato, ker je bil ta postopek izpeljan tako postopkovno in v skladu s pravili. Minister je v tem primeru imel možnost samo to, da podpiše ali ne podpiše; se pravi, da se odloči politično glede izdaje okoljevarstvenega soglasja. Tudi iz tega projekta se vidi, da tam, kjer je veliko babic, pride ven kilavo dete. V mnogih fazah tega postopka, v mnogih letih tega postopka so se sklepale pogodbe z raznimi konzalting firmami, svetovalnimi institucijami za velike denarje, vendar te konzalting institucije, ki so svetovale tistim, ki so ta projekt operativno vodili – vodila ga je pa stroka, se pravi gospodarske družbe –, so pripeljale samo do tega, da je najbrž bila po vsaki konzaltinški pogodbi cena nekoliko drugačna, praviloma višja. Tu se lahko vprašamo samo to, kako je ta stroka delovala v tem primeru. Tretja stvar, ki pravzaprav nekoliko zbode pri tem projektu, je to, da pri tej enormni količini sredstev, v kateri koli fazi tega postopka, ali inicialni ali pa sedaj, ko smo tik pred končno fazo, je šlo med 600 milijoni evrov do milijarde 300; niti enkrat nihče od tistih, ki so kupovali ta projekt, ki so naročali opremo itd., ni zahteval nobene protidobave za kakšno stvar. Niti enkrat! Če se spomnim in če spremljam to, ni bila zahteva in najbrž tudi v pogodbi ni kakršne koli protidobave. Imamo podoben primer nabave neke opreme, sicer vojaške, tam so bile zahteve postavljene za protidobave v slovenskem blagu. Pri tem projektu pa – gre za milijardo 300 – se to ni zgodilo, pa je to projekt, ki je štirikrat, na koncu bo petkrat večji. Sigurno. Pri tem projektu je to pravzaprav eden ključnih problemov. Moram reči, da se v celoti strinjam z mnenjem Vlade, ki je postavila te štiri pogoje, predvsem prva dva pogoja sta ključna. To se pravi, da je treba doseči znižanje vrednosti investicije za okoli 100 milijonov evrov in da se stabilizira cena po proizvedeni energiji, se pravi, da se zagotovi stalna dobava v evrih, to se pravi 2,25 evra na gigadžul proizvedene energije. Ta dva pogoja se mi zdita racionalna. Prvi pogoj pomeni korak v smeri racionalizacije in znižanje investicije, drugi pogoj pa pomeni na koncu tudi stabilizacijo cene. To se pravi, da ta projekt, ko bo izveden, ne bo potem javno breme in da bomo potem državljani plačniki držaje cene energije in pokrivanja razlik v ceni, kot se to na marsikaterem projektu rado zgodi. Moram reči, da bomo v tej fazi postopka, v prvi obravnavi, ta predlog zakona podprli, vendar opozarjamo vnaprej vse tiste, ki tako z navdušenjem zagovarjate ta projekt, da v drugi fazi, če ti pogoji iz tega sklepa Vlade ne bodo izpolnjeni, ne bomo podpirali zakona. Ta prva obravnava ne pomeni, da je dana menica za sprostitev postopka. Predlagam, apeliram na vse tiste, ki ste tako ali drugače vpleteni, involvirani v ta projekt tudi politično, da pred nadaljnjim postopkom zagotoviti realizacijo teh določb, teh sklepov Vlade. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Matjaž Han, ki v razpravi zamenja gospoda Mirka Brulca.
Hvala lepa, podpredsednica. Spoštovani minister! Najprej moram povedati, da ni v redu, da poslanke in poslanci vlagamo tako težke in obvezujoče zakone, čeprav se strinjam z ministrom, da imamo po ustavi vse možnosti in moč, da to naredimo. Tudi moja vlada je kriva, da ni bila gospodar postopka v tej zgodbi okoli TEŠ, pa tudi Janševa vlada v letih 2006 oz. 2004–2008, pa tudi sedanja. Ne morejo se take zadeve prelagati na poslanke in poslance. Imamo premalo podatkov, znanja na tem področju. Mi smo samo tisti, ki nam Vlada, bom rekel, na nek način zadevo obrazloži in potem se mi odločamo, tako kot je rekel Gašpar, s plusi in minusi. Sam sem se odločil, da bom to poroštvo podprl, seveda ne na tak način, kot je rekel Jože Tanko, da se naj sedaj mi, ki politično to zagovarjamo, poučimo in najdemo neke informacije. Mi jih pač ne bomo iskali! Za to so pristojne institucije, za to je vlada in zato, če je bilo kaj narobe, naj se zadeva uredi, če pa ni bilo nič narobe, pa naj gre zadeva naprej. Zelo žalostno je, da prejšnja ministrica prejšnje vlade ni znala sprejeti na obisk gospoda bivšega direktorja TEŠ, da bi se na nek način dogovorila, kaj je narobe in kaj ni narobe. Potem je prišlo do politične zamenjave, kljub temu da je bila moja vlada tam, ampak tudi ta ista, zdaj nova uprava, ni našla nobenih velikih nepravilnosti. In to, kar je gospa Ramšak rekla – jaz sem bil večkrat v TEŠ oziroma bil sem dvakrat, enkrat kot predsednik Odbora za gospodarstvo, ko smo imeli sejo tam in sem videl, v kakšni fazi je projekt, da ne govorim, da so zdaj od tiste prve seje minila že tri ali štiri leta in je zdaj verjetno tam še več pozidanega in je šel projekt še bolj naprej. Mislim, da ta država tega projekta ne more ustaviti, pod nobenimi pogoji ga ne more ustaviti. Ker če ga bo ustavila, potem bo morala res poiskati odgovornost in bo morala res za to svojo odgovornost tudi odgovarjati. Jaz bom ta projekt podprl in računam na odločnost tudi te vlade, da bo našla krivce, zakaj je prišlo do takšnega povečanja tega projekta, in da bodo tisti krivci za to odgovarjali. Gospodu Toninu pa moram vendar povedati, da verjamem, da je prvič v poslanskih klopeh, da pač mora vedeti, da je TEŠ 6 v 100 % lasti države, da je v lasti HSE, ki je tudi v 100 % lasti države. Če bo imel TEŠ 6 dobiček, bo na ta dobiček participirala država in ne posamezniki. Včasih si je treba naliti čistega vina. Moram pa reči, da sem v vseh teh velikih zgodbah edino jaz od vseh vas plačal globo zaradi tega TEŠ 6. S 400 evri me je protikorupcijska komisija oglobila, zato ker nisem v prejšnjem sklopu, ko smo enkrat že vlagali to poroštvo, napisal, da so me obiskali na stopnicah Državnega zbora ljudje iz TEŠ 6, kljub temu da smo imeli tri seje Odbora za gospodarstvo v prejšnjih letih, kjer smo javno povedali, da ta projekt podpiramo. Tako sem edini, ki sem plačal kazen za to, ker podpisujem takšne zakone, za katere mislim, da so dobri. Tisti, ki pa so milijarde premetavali levo in desno, pa ne odgovarjajo. Ta zakon bom podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ali želi besedo gospod minister, gospod Zvonko Černač? Izvolite. Potem še predlagatelj.
Hvala lepa. Prej sem v glavnem po vsebini povedal oziroma predstavil stališče Vlade glede tega vprašanja. Zdaj pa mi dovolite še nekaj besed okrog tega, o čemer boste danes odločali. V razpravi je bilo večkrat izpostavljeno, da se odloča o potrditvi tega projekta oziroma njegovi zavrnitvi. Žal niste več na tej točki, nismo več na tej točki. To sem tudi prej enkrat povedal. Po vsebini tega več ni mogoče odločiti tako, da se stvari ustavijo. Mislim, da je to vsem nam jasno. Danes se bo Državni zbor odločal samo o tem, ali se sproži procedura za pocenitev nadaljevanja tega projekta ali ne. Vsa ostala vprašanja so bila konzumirana najkasneje nekje leta 2009. Po tistem je po moji oceni vlak odpeljal naprej. Da pa je sploh prišlo do te procedure in te točke, da je treba o tem odločati v Državnem zboru, je bilo pa prej storjenih nekaj stvari, ki niso bile najbolj dobre. Kakor koli obračamo stvari, je nerazumno in nepojasnjeno, kako je mogoče ali tako napačno oceniti vrednost projekta na začetku ali pa ga tako slabo voditi, da od leta 2006 do danes naraste za 600 milijonov evrov. Ta vrednost se je v tem obdobju skoraj podvojila. Nekje s 600 milijonov se je ta vrednost približala milijardi 300 milijonov in zdaj smo na tem, da ugotavljamo, da moramo narediti vse, da se poceni za kakšnih 100 milijonov evrov. To je vse, kar je predmet odločanja v tej točki. Ta projekt boste lahko pocenili na ta način, da se odobri cenejše financiranje in da se obveže tiste, ki so vodili ves ta projekt v preteklosti, ali pa njihove naslednike, da naredijo vse, da izpogajajo boljše pogoje z dobavitelji. Če te podražitve ne bi bilo, potem ne bi bilo nobenega problema. Še v trenutku, ko se je ta vrednost povečala nekje na milijardo in 50 milijonov evrov v enem izmed investicijskih programov, ni bilo zahtevano poroštvo države za financiranje. Ni bilo zahtevano. Zahteva je prišla šele po tistem, ko se je ta vrednost povečala čez milijardo in sto milijonov evrov. Zaradi tega se s tem ukvarja danes Državni zbor in zaradi tega tudi, resnici na ljubo, stvari ne tečejo tako, kot bi morale teči. Izhajajoč iz vseh okoliščin, izhajajoč iz vseh informacij, izhajajoč iz stanja, v katerem je TEŠ 6 danes, in izhajajoč iz tega, da se stvari izključijo na nek najbolj optimalen in racionalen način, se je Vlada, ko je odločala o mnenju k temu zakonu, ki ga je vložil gospod Meh, opredelila pozitivno pod pogoji, ki sem jih prej navedel. Glede na to, da boste danes odločali šele o tem, da se sproži postopek za nadaljnjo zakonodajno proceduro, sem dolžan povedati tudi, da Vlada pričakuje, da bodo ta razmerja urejena, preden se bo o tem zakonu v Državnemu zboru dokončno odločalo. To pomeni, da morajo biti pogoji zaveze, ki so bili opredeljeni v sklepu Vlade z dne 23. februarja, podpisani s strani TEŠ, preden bo ta zakon v Državnemu zboru dokončno sprejet oziroma da se ta predlog zakona na ustrezen način amandmira v nadaljnji zakonodajni proceduri, kjer bo sklenitev te pogodbe navedena kot eden izmed bistvenih pogojev za uveljavitev poroštva. Se pravi, če ti pogoji, ki so bili navedeni, ne bodo izpolnjeni, potem poroštva ne bo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo želi tudi predlagatelj. Gospod Srečko Meh, izvolite.
Še enkrat hvala. Gospod minister, z večino tega, kar ste rekli, se strinjam. Rekel bi, da je to v veliki meri pravi zaključek in da se pravzaprav z njim strinjam, pa bom na nek način do tega še prišel. Nekdo je danes rekel, da za hidroelektrarne na spodnji Savi ni dovolj denarja. Ta trditev ne drži. Hidroelektrarne na spodnji Savi se normalno gradijo, odvijajo in investicijski cikel teče naprej. Se pravi, ni na račun investicij v hidroelektrarne ali v kakršne prenose. Brali smo, da se zelo velike investicije odvijajo zdaj na področju elektrogospodarstva kot celote, niso na račun bloka 6. Blok 6 ima finančno konstrukcijo zaključeno, 600 milijonov ali nekaj takšnega iz kreditov, nekaj lastnih virov, amortizacija, torej vložki Holdinga Slovenskih elektrarn, in komercialni krediti. To je zaključena investicija. To, kar je gospod minister povedal okoli poroštva, to je bistvo. Mi se danes samo odločamo, ali bomo omogočili energetiki najcenejši vir ali ne. Če tega ne bomo omogočili, s tem tudi ustavimo projekt, zaustavimo projekt, ne ustavimo pa ga, ker morajo poiskati novo financiranje, se morajo drugače dogovoriti. To, kar gospod Tanko pravi, da naj predlagatelj zagotovi, da bodo sklepi Vlade – če sem to tako razumel, se gospodu Tanku opravičujem, ker ni tukaj notri –, da naj bi predlagatelj zakona o poroštvu zagotovil, da bodo sklepi Vlade izpolnjeni. To mora Vlada narediti in seveda bo to Vlada naredila, ta odgovor povedala. Sam pa bom naredil to, kar do zdaj nisem, in sicer bom od obeh direktorjev Termoelektrarne Šoštanj, bivšega in sedanjega, dobil pisne materiale, zakaj se je investicija podražila z začetnih toliko na končne takšne. To bom pa naredil. Prav tako bom pridobil podatek o tem, zakaj je potrebno poroštvo države. Tega podatka nimam, tudi nisem razumel, da bi jaz to moral povedati. Moj iskren namen je bil, da bi javno prevladalo nad osebnim, da bi poskušal dopovedati Državnemu zboru, temu parlamentu, da v Šoštanju investicija teče; da smo imeli več scenarijev na voljo: eden od scenarijev je bil ustaviti proizvodnjo termo energije v Šoštanju in drugi scenarij je bil nadaljevati s proizvodnjo termo energije v Šoštanju. Ko smo se mi pred letom 2000 odločali, da bomo nadaljevali proizvodnjo električne energije v Šoštanju, nismo predlagali zakona o zapiranju Premogovnika in Termoelektrarne Šoštanj, sicer bi v tistih letih predlagali, da država sprejme zakon o zapiranju Premogovnika Velenje in Termoelektrarne Šoštanj, kajti to je bila naša odločitev. Takrat smo se odločili – zelo odgovorno, na podlagi strokovnih in političnih argumentov – v Šaleški dolini znotraj energetike, da nadaljujemo proizvodnjo električne energije z upoštevanjem okoljskih, torej ekoloških, tudi prostorskih in ekonomskih razlogov, o katerih smo govorili. Od tam naprej smo začeli to investicijo in od tam naprej se je leta 2003 sprejel prvi novelirani projekt oziroma – vsaj ideja o tem, da se blok 6 v Šoštanju začne, s tem pa je dala soglasje pravzaprav tudi cela širša Šaleška dolina in, kot je gospod Zanoškar povedal, tudi dosti širše okolje. Zaradi vsega tega, gospe in gospodje, je ta zakon primeren. Seveda pa je to, kar je Vlada zapisala, lahko tudi dvorezen meč. Priporočam, da nekdo, ki je v tej državi odgovoren, vendar opravi razgovor z direktorjem Termoelektrarne Šoštanj, sedanjim direktorjem – upam, da bo dovolj dolgo še, ne mislim nič slabega, ker je lahko tudi veliko razlogov za njegovo zamenjavo, kot je bilo razlogov za zamenjavo prvega direktorja, ampak vendar z njim –, na kakšen način lahko dosežemo pocenitev tega projekta, kako lahko dosežemo pocenitev. Da odgovorimo na vprašanje, ali so bile protidobave zahtevane ali niso bile, kdo je tisti, ki bi moral zahtevati protidobave za tako velik blok, kdo je tisti, ki bi se moral v to vklopiti. Ne morem verjeti, da bi blok 6, ki je izjemno velik investicijski projekt – ampak oprostite, energetski projekt, to ni projekt, ki bi ga mi delali kar tako! To ni projekt, ki bi ga nekdo delal zato, da bi imel dobiček! To je projekt, ki so ga energetiki predlagali zato, da bodo naprej oskrbovali Sloveniji z varno energijo, s tisto varno, ki jo lahko v vsakem primeru dobimo, ne s plinsko, ne z uvoženo, ampak z našo varno energijo še naslednjih 40 let. Zato je blok 6 tudi projekt, ki v dobršni meri zagotavlja stabilno oskrbo z električno energijo. Zahvaljujem se vam, da ste me poslušali, ampak poskušal sem povedati svoje vedenje o tem projektu, vedenje človeka, ki je celo življenje živel v Šaleški dolini, ki se je od začetka do konca tolkel s tistimi, ki so nas najprej silili, da kopljemo premog in smo premog morali kopati in proizvajati električno energijo, in na koncu, ko smo se sami odločili, da jo delamo, in zdaj na nek način, kot da bi ta odločitev ne bila prava. Hvala.
Hvala lepa. Vsi prijavljeni razpravljavci, ki ste to želeli, ste dobili besedo. Ker čas, določen za razpravo, še ni potekel, sprašujem, ali želi na podlagi prvega odstavka 71. člena Poslovnika zbora še kdo razpravljati? Prosim za prijavo. Začetek prijave. Prijava je zaključena. Prijavljeni so trije poslanci. Prvi ima besedo gospod Jožef Horvat, pripravi se gospod Jožef Jerovšek.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi! Veseli me, da je bilo kar nekaj strokovnih podlag tukaj povedanih. Ugotavljam, da imamo pravzaprav vsi eno zagato, kaj narediti s tem zakonom: ali ga pustiti naprej v nadaljnjo parlamentarno proceduro ali mu že danes to onemogočiti. Za začetek naj samo spomnim in tu dajem priznanje spoštovanemu kolegu Mehu, ki je 2. februarja letos vložil v parlamentarno proceduro ta zakon, saj se še vsi spomnimo: Vlada je potem nastopila šele čez kakšen teden in ne bi bilo smiselno, da Vlada potem vlaga isti zakon. Tako ti očitki niso bili ravno datumsko utemeljeni. Povsem razumem kolega Meha, da se zaveda, da je poslanec vseh Slovenk in Slovencev, ampak, normalno, mu je najbližje pri srcu regija, v kateri živi. Tudi sam sem bil zelo hvaležen, ko smo v mandatu 2004–2008 v tej hiši sprejemali kar nekaj poroštvenih zakonov, da smo lahko Prekmurje z avtocesto priključili Sloveniji. Verjamem in razumem, da je to energetski objekt, ki daje delovna mesta in tako naprej. Težko se odločamo tudi zaradi tega, kot je spoštovani kolega Gašpar Gašpar Mišič povedal, da dobivamo grožnje v takšni in drugačni obliki, ampak verjamem, da smo pri naših odločitvah neomajni, da bomo odločali na podlagi argumentov, na podlagi tega, kar je dobro za Slovenijo, ne pa na podlagi tega, kdo nam bolj grozi. Ne nazadnje, grozili so nam tudi včeraj na štrajku, pa nismo naredili nič, na podlagi česa bi nam lahko stavkajoči grozili. Težko se odločamo, ker imamo premalo podatkov, ker tudi nimamo, to pa treba povedati, srednjeročne in dolgoročne finančne perspektive, finančne projekcije tega energetskega objekta. Mislim, da ogljična prihodnost ni tista prihodnost, na kateri bi Slovenija morala graditi. Nesporno je, da TEŠ 6 je ogljična prihodnost Slovenije. Tudi sam sem imel to priložnost, in s tega mesta se zahvaljujem tistim, ki so mi to omogočili, da sem si lansko jesen lahko ogledal to gradbišče. Takrat stolp še ni bil visok 100 in nekaj metrov, bil je bistveno nižji, ampak mene je to gradbišče fasciniralo glede na svoje dimenzije. Mislim, da danes, v tem trenutku, na današnji dan ne moremo sprejeti odločitve, da gradnjo tega objekta zaključimo, da ga tako rekoč zbrišemo z obličja zemlje in tam naredimo zelenico. To ni mogoče! Bodimo realni, kljub temu da nas k temu nekateri državljani in državljanke tudi vabijo in nagovarjajo. Bodimo realni. Od tega trenutka danes naprej pa moramo vložiti vse napore, tako mi, tako Vlada, da se bo ta investicija zaključila, kolikor se še sploh da, racionalno; in pod točko 2, da bo obratovanje tega objekta gospodarno, racionalno, da ne bo razsipniško, ker očitno nekatere napake so bile tukaj narejene in nekdo se je okoristil, ampak nismo mi ta organ, niti preprosto nimamo časa, da bi danes tudi vse te zablode raziskovali in jih sankcionirali. Zaključujem tudi z ugotovitvijo, da se narava zaradi nepremišljenih potez pohlepnega človeka hitreje spreminja, kot se na primer v Republiki Sloveniji spreminja inovativna razvojna misel. Mislim, da ptice ne bodo v Sloveniji izumrle, tudi če se bodo nekatere vetrnice vrtele. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jožef Kavtičnik. Se opravičujem kolegu gospodu Jerovšku, ker je bil pomotoma omenjen. Pripravi se gospod Gašpar Gašpar Mišič.
Hvala lepa, predsedujoča. Spoštovani minister, kolegi in kolegice! Danes ponovno potrjujemo, da je prav, da se v tem najvišjem zboru opravijo takšne razprave, da odgovorimo na nekatera vprašanja, ki jih nekako producira javnost in ki se, ne nazadnje, porajajo tudi nam. Danes smo lahko bili priča strokovnim argumentom za in tudi nekaterim pomislekom proti tej gradnji. Sigurno je nekaj, na kar je treba opozoriti, da nacionalni energetski program moramo revidirati, da se mora Vlada spopasti s tem, da začrtamo pot, po kateri bomo nekako želeli v Sloveniji zagotavljati električno energijo vsem državljankam in državljanom. Ponovno se je pojavil odgovor na to, da mora država kot lastnica in tam, kjer je lastnica, zagotoviti potreben strokoven nadzor. Ta objekt se ni začel graditi včeraj, ta objekt se ni gradil dva dni, ali tri dni, ali en teden, da ne bi imeli dovolj časa, da bi se nadzor vzpostavil. Za ta objekt ni bil odgovoren samo eden, ampak najmanj trije ministri, nekaj državnih sekretarjev in ogromno strokovnih ljudi, tako ali drugače povezanih s to gradnjo in s to investicijo. Prepričan sem, da se podatki dajo dobiti in da bi se morali dobiti in javnost o tem tudi obvestiti. Ali se je kdo okoristil ali se ni okoristil, ali je bilo to samo veliko malomarnosti in tako naprej – o tem ne želim preveč govoriti zaradi tega, ker ne vem in tudi ne vem, če kdo to ve. Tisti, ki je dejal, da se je nekdo okoristil, potem je prav, da to tudi pove. Ampak glede na to, da je bilo veliko "megle", potem seveda se porajajo takšni in drugačni pomisleki. Nekaj pa je gotovo, in to bi rad gospodu Frangežu dejal, da EBRD ni suspendirala pogodbe. Torej, to je bila morda pomota, to je morda zavajanje, lahko pa bi kot pedagog rekel, da je bila to laž. Veste, problemi vedno nastajajo takrat, kadar se izgubi zaupanje, kadar mi ne zaupamo več in kadar mislimo, da smo sposobni ali vsak posameznik od nas sposoben o vsem odločati, o vsem govoriti, ne verjamemo pa strokovnjakom in tistim, ki so nam kaj dali na mizo. Poglejte, že to, da je velikokrat bilo povedano, koliko premoga je v Šaleški dolini, da je najmanj za 50 let in vsi ti izračuni so bili narejeni, se je porajal dvom, se je naredila nova analiza, za katero je moral Premogovnik, in ne nazadnje tudi mi, plačati toliko in toliko tisoč evrov, v sto tisoče gre, da so na koncu tisti strokovnjaki ugotovili to, kar so naši povedali. Pri nas je velik problem, da mi ne zaupamo naši stroki, da mi ne zaupamo eden drugemu in da vedno v nekaj dvomimo. Ta dvom se prenese potem med ljudi in mi bi želeli, da bi bili ljudje veseli, da bi sprejemali tudi določene ukrepe, ki jih je Vlada predlagala, nekaj jih bo treba sprejeti, vendar vedno dvomimo in eni o drugih in seveda potem drugi o nas. To ni dobro. To sigurno ni dobro. Vsi imamo možnosti in smo imeli možnost pridobiti določene podatke. Če jih nismo dobili na mizo, pa lahko pokličemo tudi mi kot poslanci, zahtevamo in te podatke bomo dobili. Protidobava. Kot smo že danes slišali, so v teku ponovna pogajanja. Te informacije smo dobili. Torej, ponovna pogajanja bodo lahko, govorim lahko, znižala tudi ceno. Lahko. Vendar danes lahko ugotavljamo, da to ni bilo ustrezno rešeno. Res, za to bo moral nekdo odgovarjati. Upam, da bo ta vlada prišla do zaključkov, da bodo posamezniki o tem morali odgovarjati. Hvala lepa. Še enkrat: podprl bom. Mene so ti argumenti danes in tisti, ki sem jih že pridobil, prepričali, da je poroštvo treba podpreti zaradi tega, ker bi [[...]] [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa. Še naslednja razprava pet minut – gospod Gašpar Gašpar Mišič.
Hvala lepa, podpredsednica! Gospod minister! Če ste videli, sem prej po telefonu poklical prijatelja, dobrega poznavalca tega področja, in mi je tako prišepnil, ker se še vedno odločam. On pravi tako: osebno sem proti projektu TEŠ 6, vendar če se ga ne da ustaviti, kot kaže, da se ga ne da, pa naj se zgodi vsaj cenejša investicija, torej poroštvo je treba podpreti. To je mnenje mojega prijatelja, ki mu nadvse zaupam. Vendar danes ne odločamo, kot smo ugotovili in kot je prej omenili in poudaril gospod minister, za ali proti projektu TEŠ 6. Razumeli smo, da se tega projekta ne da ustaviti in odločamo le o poroštvu, da bi se ta projekt zaključil ceneje, da bi nastal ceneje kot bi sicer, če ne bi dobil poroštva, zaradi ugodnejših bančnih posojil. Na žalost je v javnosti vse preveč dezinformacij, laži, argumentov za in proti. Kje je resnica? Verjetno je resnica nekje vmes, tako kot če beremo desnim naklonjene časopise in levim naklonjene časopise, verjetno je resnica nekje vmes. Moje vprašanje je sledeče. Gospodu ministru in gospodu Mehu kot predlagatelju, sicer poznam odgovor, vendar vprašanje namenoma postavljam. Ali ima projekt potrjeno presojo vplivov na okolje in ali ima projekt okoljevarstveno dovoljenje? Če ta dovoljenja in presojo ima, potem tisti, ki nasprotujejo TEŠ, ne zaupajo strokovnjakom in stroki, ki sedijo nekje, ki so predstavniki vlade in te države in so najbolj strokovno poklicani za to, da odločijo, ali bodo izdali dovoljenje ali ne. Verjamem in vem, kako je težko dobiti ustrezno presojo oziroma potrditev in okoljevarstveno dovoljenje za prenekatere projekte. Takrat, ko to dobiš, imaš zagotovo zeleno luč, da to tudi udejanjiš oziroma zgradiš. Če ta projekt to ima – zakaj potem ropotamo toliko o tem, toliko temu nasprotujemo? Moji kolegi iz Poslanske skupine Pozitivne Slovenije vedo, da ko sem se z njimi pogovarjal danes zjutraj, da nasprotujem TEŠ 6 iz okoljskih vidikov, nisem za in tega ne bi nikoli v tem času pričel graditi. Vendar to je podedovano breme vseh nas. Če se ga ne da ustaviti, potem naj bo vsaj ceneje, tako pravijo tisti, ki zagovarjajo potrditev našega sklepa, ki je na dnevnem redu. Skrbi me pa vseeno. Vse te investicije, ki smo jih peljali in smo jih podedovali, da se nekateri ali nekatere sprenevedajo in da se igramo miši – mačke, mačke – miši. Nekako smo neodločeni in se ne čudim, da je ta država tako obubožana, kot je obubožana po dvajsetih letih samostojnosti. Enostavno smo sprejemali kar neke projekte, zdaj pa sploh ne najdemo krivca, ki je zapravil 600, 700 milijonov evrov, odpeljal ta denar – kolega Kavtičnik pravi, da se nihče ne prijavi in javi. Seveda ne! Če deluje pravna država in tam, kjer je res pravna država, se lopovščine ne dogajajo. V tej državi pa je ogromno lopovščine in temu moramo dejansko narediti konec. Projekt TEŠ 6 pa naj se zgodi po volji nas, poslank in poslancev, tako kot bomo odločili danes, da enkrat končamo s to igro in napihovanjem in z raznoraznimi sprenevedanji. Hvala lepa.
Hvala lepa. Razprava je zaključena. Po Poslovniku več ni razprave za predstavnika Vlade, čeprav tu vidim gospoda ministra, ki ima željo povedati stavek.
Bilo je postavljeno vprašanje, pa mislim, da je prav, da je nanj odgovorjeno. Razumem, da glede na določbe poslovnika nimam več možnosti razpravljati. Seveda so vsa potrebna upravna dovoljenja pridobljena. Okoljevarstveno soglasje je bilo izdano 11. novembra 2009.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo. O predlogu sklepa, da je predlog zakona primeren za nadaljnjo obravnavo, bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes, v okviru glasovanj po končani 16. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 6. TOČKO DNEVNEGA REDA – DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O JAVNEM JAMSTVENEM IN PREŽIVNINSKEM SKLADU V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložil Državni svet. V zvezi s tem predlogom zakona Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide kot matično delovno telo predlaga Državnemu zboru sprejetje sklepa, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Besedo dajem predsednici odbora gospe Alenki Jeraj za dopolnilno obrazložitev predloga sklepa.
Lep pozdrav! Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide je na 2. seji 3. aprila 2012 obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o Javnem jamstvenem in preživninskem skladu, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejetje predložil Državni svet. V uvodni dopolnilni obrazložitvi členov je predstavnik predlagatelja mag. Dušan Semolič poudaril, da je cilj predloga zakona vzpostavitev instituta nadomeščanja neizplačanih plač. Z novelo želijo rešiti ekonomski položaj delavcev, ki imajo še sklenjeno delovno razmerje pri insolventnem delodajalcu, a jim ta zaradi svojega slabega finančnega položaja ni izplačal treh zaporednih plač. Nadomestilo bi delavci pridobili s strani sklada, ki bi nato nastopil proti delodajalcu kot upnik, in sicer do višine izplačanih sredstev, ki jih je izplačal delavcu. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je poudarila, da je treba vsebino predlaganih določb ob veljavni zakonski ureditvi in njenih mednarodnopravnih podlagah temeljito pretehtati s pravnosistemskega stališča, saj zakon posega v mnoge druge zakone. Predstavnik Vlade, minister za delo, družino in socialne zadeve mag. Andrej Vizjak, je povedal, da Vlada nasprotuje rešitvam, ki jih vsebuje predlog zakona, saj po njenem mnenju rešitev ni jasna in upravičenosti ne veže niti na prenehanje delovnega razmerja delavca zaradi dejanske kasnejše uvedbe postopka insolventnosti delodajalca niti ne kasnejše prenehanje delovnega razmerja delavca zaradi postopka insolventnosti delodajalca in dopušča situacijo, da bi lahko delavec uveljavil pravico do izplačila neizplačanih plač za obdobje treh mesecev tudi za različna časovna obdobja. Vlada se tudi ni strinjala z oceno predlagateljev, da naj bi predlog zakona ne imel finančnih posledic za državni proračun. Hkrati Vlada ugotavlja, da predlog temeljito spreminja sedaj veljavni zakon, ker bistveno širi krog upravičencev in s tem posega v namen jamstvene institucije. Zagovorniki predlog zakona so menili, da je treba čim prej pomagati delavcem, ki so v brezpravnem položaju in jih je iz dneva v dan več. Zato so predlagali, da se novelo podpre in se z amandmaji, ki bi sledili mnenju Zakonodajno-pravne službe, poišče možne rešitve. Nasprotniki takšne rešitve, ki bi po njihovem mnenju pomenila tudi nesistemski poseg v veljavno zakonodajo, na kar je, kot rečeno, v svojem mnenju opozorila tudi Zakonodajno-pravna služba, pa so poudarili, da je rešitev treba najti, vendar ne v tem zakonu, ampak v insolventni zakonodaji. Prav tako se niso strinjali z mnenjem predlagatelja, da ne bi bilo posledic za proračun, ob tem pa tudi predlagali Vladi, da se še bolj potrudi za možnost črpanja sredstev iz globalizacijskega sklada. Nekateri razpravljavci so menili, da tega problema insolventna zakonodaja ne bo rešila, izvedba postopkov zaradi insolventnosti pa tudi predolgo traja, zato so predlagali sprejetje predlagane novele. Minister je povedal, da je treba najti celovitejše rešitve, ki jih na ministrstvu že pripravljajo. Prioritetni projekt ministrstva pa je prenova delovnopravne zakonodaje. Vlada pripravlja tudi druge ukrepe, vendar pa po njegovem mnenju primanjkljaj države lahko reši le večja gospodarska rast. Po razpravi je odbor z devetimi glasovi za in petimi proti sprejel naslednji sklep: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o Javnem jamstvenem in preživninskem skladu ni primeren za nadaljnjo obravnavo.
Hvala lepa. Besedo dajem predstavniku Državnega sveta, mag. Dušanu Semoliču kot predlagatelju predloga zakona za predstavitev stališča do predloga matičnega delovnega telesa.
Spoštovana podpredsednica, spoštovane poslanke in poslanci, lep pozdrav! Tudi hvala lepa, da imam možnost spregovoriti besedo, dve o problemu, ki ga seveda želimo in upamo rešiti tudi s predlogom te zakonodajne iniciative. Najprej sam problem, verjamem pa, da je tako poznan, da ni vredno izgubljati dosti besed, ampak vendar. Poznamo primere številnih podjetij, SCT, Vegrad, številna gradbenega podjetja, cestna podjetja, tekstilna podjetja, kjer se zgodi tisto, kar se ne bi smelo zgoditi. Delavci po več mesecev, tri, štiri, pet tudi šest mesecev, ne dobijo plače, pa morajo biti v podjetju, pa morajo nekateri tudi delati. Hkrati se začne kalvarija, ko delavci morajo plačevati stroške bivanja, položnice, imajo družine in še marsikaj. Mislim, da je odveč v tej sredini govoriti, da je problem res izjemno velik, boleč, predvsem za ljudi, ki padajo v te probleme. Na drugi strani imamo zakon o jamstvenem in preživninskem skladu, ki omogoča delavcem, delavkam, ko izgubijo dela, ko dobijo status brezposelnih oseb, ko se začne tudi stečajni postopek, da pridobijo pravico do največ treh plač, minimalnih plač. To se pravi, da vendar imamo sistem, da ko nastopi stečaj, ko dobijo status brezposelnih, država vendar pomaga tem ljudem. Naš predlog gre v tej smeri, da bi delavec imel pravico do teh treh minimalnih plač, preden nastopi stečaj. Namreč problem je, da je pot do stečaja včasih težka, to je velika kalvarija, samo teoretično lahko stečaj začnejo delavci in delavke. Okoli tri tisoč evrov je cena tega – ni denarja, ne morejo. Zaradi tega menimo, da bi prav s korekcijo tega zakona vzpostavili sistem, da bi pravico do teh treh minimalnih plač dobil delavec v primeru, ko ne dobi treh plač s strani delodajalcev. S tem tudi, da ne bo nesporazuma, izčrpa pravico do treh minimalnih plač. On ne more potem še enkrat, ko gre v stečaj, iz tega naslova zahtevati. Ne! Točno piše, da se s tem stvar izčrpa. Država pa kot upnik vstopi z zahtevkom namesto delavca proti delodajalcu. S tem država močno olajša, država je vendar država, problem, kako priti do tistega denarja, do katerega so delavci upravičeni. Torej gre za to spremembo, da bi delavci imeli pravico po treh mesecih, ko ne dobijo plače, pravico prositi za to. Seveda točka je, da vložijo tožbo na sodišču, neka razpoznavna točka mora biti, potem pa nastopi država kot institucija, ki mora imeti neko razumevanje, tudi v teh primerih in pomaga delavcu, kar se da. Mi smo to predlagali tudi pri prejšnji vladi, pri prejšnjemu ministru za delo. Natanko takšen odgovor smo dobili: potrebna je sistemska ureditev, potrebno je storiti marsikaj, da bi te stvari preprečili, delodajalci bodo lahko zlorabljali in tako naprej. Nič ne rečem, saj za to gre. Ta sistem je zdaj krivičen in gre za spremembo sistema – v temu delu seveda. Kajti tudi izgovor, češ kje pa v Evropi je kaj takšnega;tudi v Evropi ne boste našli primera, da bi pet mesecev delavci ne dobili plače, pa ni stečaja, pa se nikomur praktično nič ne zgodi. Tako bi prosil za nek razmislek o temu predlogu in seveda za odločanje, tako kot se boste odločili. Hvala lepa.
Hvala lepa. Za uvodno predstavitev stališča do predloga matičnega delovnega telesa dajem besedo predstavnici Vlade gospe Patricii Čular, državni sekretarki na Ministrstvu za delo, družino in socialne zadeve.
Spoštovana gospa podpredsednica, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, lep pozdrav in hvala za besedo! Vlada Republike Slovenije nasprotuje Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o Javnem jamstvenem in preživninskem skladu Republike Slovenije, ki ga je Državnemu zboru predložil Državni svet Republike Slovenije, in sicer iz naslednjih razlogov. Smatramo, da predlog zakona o spremembah in dopolnitvah temeljito spreminja sedanji zakon, in sicer bistveno širi krog upravičencev in s tem tudi posega v namen jamstvene institucije. Sklad, ustanovljen z namenom, da jamči za pravice delavcev, zagotavlja oziroma izhajajo iz naslova prenehanja delovnega razmerja zaradi plačilne nesposobnosti delodajalca, ki se ugotovi v postopkih, določenih z zakonom. V primeru samega predloga zakona pa ne gre niti za prenehanje delovnega razmerja niti se plačilna nesposobnost ne ugotavlja v za to določenem postopku. Predlog zakona je pomanjkljiv tudi glede vprašanja večkratnega izplačevanja pravic s strani sklada, saj gre po predlaganem besedilu predloga sklepati, da lahko delavec vedno znova vlaga te zahtevke za izplačilo neizplačanih plač, seveda po preteku treh mesecev in vložitvi tožbe, če je še vedno zaposlen pri tem insolventnem delodajalcu. Ob tem je treba tudi poudariti, da Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju že zdaj v primeru neplačevanja plač omogoča delavcem vložitev predloga za stečaj, in s tem so ti delavci potem upravičeni po Zakonu o Javnem jamstvenem in preživninskem skladu. Ravno tako ta zakon o finančnem poslovanju tudi izrecno določa uporabo instituta oprostitve plačila sodnih taks ter brezplačne pravne pomoči, ki je zagotovljena tistim delavcem, ki se nahajajo v finančno slabšem stanju. Glede na navedeno Vlada Republike Slovenije ocenjuje, da predlagane spremembe z vidika izvedljivosti za delavce pri delodajalcu, ki je v slabem finančnem položaju, ne bi dosegle zadanega cilja, kot ga je izpostavljal predlagatelj samega predloga zakona. Ne nazadnje pa je neutemeljena tudi trditev, da Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o Javnem jamstvenem in preživninskem skladu nima nobenih finančnih posledic, saj je treba v proračunu predhodno na postavki zagotoviti sredstva, iz katerih se povrnejo sredstva delavcem in potem, šele naknadno na podlagi izvedenih izplačil delavcu, sklad lahko stopi v položaj delavca v ustreznem postopku. Poleg tega bi verjetno nastali tudi določeni stroški za kadrovsko reorganizacijo sklada in za nove aplikacije za spremljanje samih postopkov. Vsekakor se strinjamo z besedami predlagatelja, da je trenutna situacija krivična za posamezne delavce, vendar smatramo, da ta predlog ustrezno sistemsko ne rešuje in da je pomanjkljiv, kar je razvidno tudi v mnenju Zakonodajno-pravne službe. Zato Vlada Republike Slovenije predlaga, da zakona iz navedenega ne podprete, in predlaga Državnemu zboru, da ga ne sprejme.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenija mag. Jana Jenko.
Spoštovana gospa podpredsednica, poslanke in poslanci! Predložila bom stališče Poslanske skupine DeSUS glede predloga novele zakona o jamstvenem in preživninskem skladu. Matično delovno telo je sprejelo sklep, da obravnavana novela zakona o jamstvenem in preživninskem skladu, katere predlagatelj je Državni svet, ni primerna za nadaljnjo obravnavo. S takim sklepom se poslanke in poslanci Poslanske skupine DeSUS strinjamo, zato ga bomo podprli. Pri tem se strinjamo z mnenjem Vlade, ki meni, da predlagane rešitve niso pravi način za reševanje problematike, poleg tega pa seveda pomenijo za državo veliko dodatno finančno obveznost. Sam predlog zakona tudi ni pravnosistemsko konsistenten z našo notranjo zakonodajo, to je z zakonom, ki ureja finančno poslovanje ter postopke zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju. Prav tako ne ustreza mednarodni pravni ureditvi oziroma evropski direktivi o varstvu delavcev v primeru plačilne nesposobnosti. Podoben vidik na predlog novele je imela tudi Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora. Seveda pa to ne pomeni, da z zavrnitvijo predloga zakona naša poslanska skupina zanika obstoj problema, s katerim se ob plačilni nesposobnosti delodajalca morajo soočiti delavci, katerih ekonomski položaj in posledično položaj njihovih družin v takih primerih postane izredno slab. V Poslanski skupini DeSUS smo ocenili, da je problem plačilne nesposobnosti in problem plačilne nediscipline veliko bolj kompleksen, zato je za njuno odpravo potreben celovit in širši pristop. Posegi so potrebni na področju delovnopravne in stečajne zakonodaje. Zaostriti bi morali kazensko pravno odgovornost za namerno povzročanje nelikvidnosti podjetij, davčna uprava bi morala biti bolj rigorozna in doslednejša pri izterjavi prispevkov in davkov, Inšpektorat za delo pa bi moral imeti več pristojnosti in tudi njihovo delo bi moralo biti učinkovitejše, zlasti zaradi zavedanja o tem, da so delodajalci, kar se tiče izplačil iz naslova delovnih razmerij, izredno iznajdljivi, seveda v škodo delavca. Kot rečeno uvodoma, se Poslanska skupina DeSUS strinja, da ta predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Apeliramo pa na Vlado, da čim prej pristopi k celovitemu reševanju problematike, ki bremeni gospodarstvo v širšem smislu in posledično zaposlene v tem sektorju. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, gospa Jasmina Opec.
Vsem skupaj dober dan! V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke se zavedamo stanja v slovenskem gospodarstvu in težkega položaja delavcev, vendar kljub dobremu namenu predlagateljev zakona le-tega ne moremo podpreti. Za to naše stališče je kar nekaj razlogov, naj navedem najpomembnejše, ki so nas vodili k tej odločitvi. Konvencija Mednarodne organizacije dela številka 173 o varstvu zahtevkov delavcev v primeru insolventnosti njihovega delodajalca je državam članicam omogočila izbiro med tremi načini zagotavljanja varstva delavskih terjatev. Prvič, z zagotavljanjem delavskih terjatev s prednostno pravico do izplačila njihovih terjatev pred drugimi upniki; drugič, z zagotovitvijo varstva delavskih terjatev z jamstvom za izplačilo njihovih terjatev preko jamstvene institucije in tretjič, s kombinacijo obeh načinov. V našem pravnem redu je to varstvo delavcem zagotovljeno s kombinacijo varstva, s prednostnim poplačilom in z jamstvom preko jamstvene institucije, s čimer smo sledili mednarodnim praksam. Predlagana ureditev ni primerljiva s sistemi, ki jih poznajo države EU in razviti svet. Predlagatelji s predlaganim zakonom želijo zagotoviti varstvo delavcem tudi za primere, kadar delavcu delavno razmerje še ni prenehalo, če delodajalec za več kot tri mesece zamuja s plačilom plač delavcem. Čeprav bi si vsi želeli, da delavci dobijo za opravljeno delo pravočasno svojo zasluženo plačilo, pa predlagana ureditev ni v skladu s spoštovanjem načela neodvisnosti poslovanja podjetij in spoštovanja pogodbenih razmerij. Država je dolžna s predpisi in nadzorom njihovega izvajanja ter z ukrepi zagotoviti spoštovanje pogodbenih razmerij, ne more pa stopiti na mesto pogodbenih strank delovnega razmerja, torej delavca in delodajalca, ter z nadomestitvijo funkcije delodajalca izplačevati plače delavcem. V tem primeru bi šlo za nedovoljeno kreditiranje določenih podjetij s strani države, kar bi postavljalo v slabši položaj druga podjetja in druge delavce. Čeprav predlagatelji trdijo drugače, bi predlagana ureditev tudi korenito posegla v državni proračun, s čimer bi bilo ogroženo izplačevanje drugih, že sprejetih obveznosti države, in drugih že uveljavljenih pravic državljank in državljanov. V Slovenski ljudski stranki vidimo rešitve drugje, in sicer v izboljšanju postopkov in predpisov, ki urejajo insolventnost, s hitrejšimi rešitvami za podjetja, ki zaidejo v težave, predvsem pa je rešitev v ukrepih, ki bodo zagotavljali boljšo konkurenčnost našega gospodarstva, ki bo lahko zaposlovalo in ne odpuščalo in ki bo delavcem v roku in zasluženi višini izplačevalo plače in druge zakonske ter pogodbene obveznosti. Hvala.
Hvala lepa. Poslanska skupina Nove Slovenije, gospa Iva Dimic ima besedo.
Spoštovana gospa podpredsednica, cenjeni kolegi in kolegice! Problematika zamujanja z izplačevanjem plač in še pogosteje z neizplačevanjem plač delavcem v Sloveniji je v zadnjih letih postala zelo pereč problem. Dotika se vedno večjega števila delavcev, ki so svoje delo opravili, niso pa dobili plačila za svoje opravljeno delo. Predlagatelji so na ta pereč problem ter na to, da delodajalci zamujajo ali pa sploh ne izpolnjujejo pogodbenih obveznosti do delavcev, utemeljeno opozorili. Delavcem se ne izplačujejo zaslužene plače, posledice neizpolnjevanja pogodbenih obveznosti pa nosijo izključno delavci, zato je prepoznavanje tega problem povsem na mestu. Dovolite pa mi, da grem z reševanjem te problematike malce v preteklost. Ta problem v Sloveniji ni od včeraj. Res je, da se nam z ukrepanjem na področju izredno mudi, da se stvari postavijo na pravo mesto. Zato je vprašanje, kaj je pravzaprav bilo narejeno v zadnjih letih na tem področju, povsem na mestu. Glede na to, da je to predlog in da je bilo na to problematiko opozorjeno in opozarjano že davno prej, saj ji sledimo že od leta 2008. Drugo, kar se mi pa zdi pomembno in problematično, pa so predlagane rešitve oziroma način reševanja te problematike. Spremembe in dopolnitve zakona o jamstvenem in preživninskem skladu posegajo v osnovni koncept tega zakona. Upravičenci po tem zakonu in po tem predlogu predlagatelja bi bili tisti, ki so v delovnem razmerju, pa jim delodajalec več mesecev ni izplačal plač, in ne več samo delavci, ki jim je prenehalo delovno razmerje. Sedanja pravna ureditev daje takemu delavcu kar nekaj možnosti, kako ukrepati od izredne odpovedi pogodbe o zaposlitvi, sodne izterjave neizplačanih plač, inšpekcijskega postopka in še bi lahko naštevala. Vendar pa vse te naštete možnosti resnično niso učinkovito varstvo delavcu, da dobi denar za pošteno opravljeno delo, vsaj ne na krajši rok. Poudarila bi, da je treba vzpostaviti neke nove pravne okvire, ki bodo zaščitili delavcev. Po mnenju Poslanske skupine Nove Slovenije je ustrezen pravni okvir prenova drugačne, področne zakonodaje, to je delovnopravne in tudi insolventne zakonodaje, ki jo bo Vlada Republike Slovenije zagotovo morala pripraviti v kratkem. In tretjič, ne moremo se strinjati s predlagateljem, da ta zakon ne bi imel večjih finančnih posledic. Imel bi znatne finančne posledice, za katere je vprašanje, ali imamo v trenutnih razmerah neke realne okvirne zmožnosti. Teh fiskalnih vidikov ne moremo prezreti, čeprav je to za tiste delavce, ki so ob tem prizadeti, dokaj slaba tolažba. Proračun je poln toliko, kot je. V današnjih časih je bolj prazen kot poln, slišimo vsak dan. Zato je v času varčevalnih ukrepov treba z veliko mero pravilnosti pristopati k vsaki prenovi zakonodaje, ki ima večje finančne učinke. Poslanska skupina Nove Slovenije tega zakona ne bo podprla in predlaga, da se pripravi primeren zakon.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Pozitivna Slovenija, mag. Barbara Žgajner Tavš.
Hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Namen sprememb zakona je zagotoviti vsaj minimum socialne varnosti delavkam in delavcem; tistim delavkam in delavcem, ki več kot tri mesece zaporedoma za opravljeno delo od svojega delodajalca niso prejeli mesečne plače. Zakon ne predvideva dodatnih finančnih sredstev, je zapisano v obrazložitvi. Sklad bi namreč v trenutku, ko bi delavcu izplačal nadomestilo za neizplačano plačo, prevzel njegovo vlogo. Torej vlogo novega upnika in hkrati dolžnika v odnosu do delodajalca do višine izplačanega denarnega zneska. To pa je tudi princip delovanja jamstvenega in preživninskega sklada. Država, pa verjamem, da se boste vsi strinjali, lažje izterja svoj dolg kot posameznik. Praksa je pokazala, da se veliko število delavcev znajde v izredno težki situaciji, ko od svojega delodajalca ne prejemajo mesečnih plač, nad delodajalcem pa zaradi različnih razlogov ni uveden stečajni postopek oziroma uvedba stečajnega postopka traja zelo dolgo. Tako ti delavci v tem vmesnem obdobju ostanejo v delovnem razmerju brez plače oziroma brez kakršnih koli sredstev za preživetje. Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve, in to je danes omenila tudi državna sekretarka, meni, da lahko ti delavci v primeru neprejemanja mesečnih plač sami podajo predlog za uvedbo stečajnega postopka – pri tem je treba opozoriti na dejstvo, da je treba poplačati tudi sodne stroške v višini približno 3 tisoč 700 evrov – ali pa svojemu delodajalcu podajo izredno odpoved pogodbe o zaposlitvi, se prijavijo kot brezposelne osebe na Zavodu Republike Slovenije za zaposlovanje in prejmejo tam denarno nadomestilo. S tem bi lahko po njihovem mnenju, se pravi po mnenju Ministrstva za delo, družino in socialne zadeve, rešili svojo ekonomsko in socialno stisko – o teh delavcih govorim. Očitno pa so na ministrstvu tudi spregledali, da terjatev delavcev, neizplačane plače, odpravnina niso prednostno poplačane iz stečajne mase, če ti delavci sami pred uvedbo stečajnega postopka oziroma stečaja, podajo odpoved pogodbe o zaposlitvi. Na odboru, pa tudi danes, se vsi zavedamo, da je neplačevanje mesečnih plač delavcev problem. To smo slišali danes kar nekajkrat. Moti me tisti dodatek, "vendar ob tem nekateri ugotavljajo", "vendar ob tem nekateri tega predloga zakona ne podpirajo". Sprašujem se, zakaj se je ustavilo pri ukrepu, ki predstavlja pomoč države tem ljudem? Če zakon v popolnosti ni dodelan, je mogoče v parlamentarni proceduri zakon popravljati z amandmaji. Zato še enkrat pravim, če vsi ugotavljamo, da je zakon potreben, vendar sistemsko ni dodelan, zakaj je matični odbor temu zakonu rekel ne in prepovedal nadaljnjo obravnavo in popravek zakona z amandmaji? Rekla bom, da nasprotovanje Vlade pa res razumem v sklopu predlaganih varčevalnih ukrepov na področju socialne politike. Nesporna zavrnitev zakona pomeni nadaljevanje, to si upam trditi, neke vrste neoliberalne politike. Z nekaterimi že napovedanimi vladnimi ukrepi, konkretno s področja prožne varnosti, pa se upravičeno bojim, da bo delavec zaradi lažjega odpuščanja in manjše varnosti v okviru zakona za zaposlovanje in zavarovanje za primer brezposelnosti – naj samo spomnim, da je Vlada predlagala nižanje nadomestil za brezposelnost in krajšanje časa prejemanja le-tega –, da bo delavec še bolj razvrednoten. In mimogrede, ko se Vlada pa tudi nekateri koalicijski poslanci sklicujejo na celovitejši ukrep – sistemski zakon. Določeni ukrepi so vključeni v celotni zakon, mega zakon, ki ga bomo obravnavali v prihodnjih dneh v Državnem zboru. To je tisti zakon, ko v enem ali pa na en mah popravlja 49 zakonov. Tako si Vlada predstavlja celovite sistemske rešitve. V Poslanski skupini Pozitivne Slovenije bomo sklepu odbora, ki je negativen, nasprotovali in, kot rečeno, mi podpiramo rešitve, ki po naši oceni so dobre in bi jih bilo smiselno v parlamentarni proceduri še dodelati.
Hvala lepa. Besedo ima predstavnica Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke gospa Alenka Jeraj.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem še enkrat. V Poslanski skupini SDS bomo podprli sklep, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Razlogov je več, nekaj sem jih že omenila v poročilu. Zakonodajno-pravna služba je poudarila, da spremembe zakona posegajo na druga področja, predvsem na področje zakona o finančnem poslovanju in ureditvi postopkov zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju. Drugič. Zakonu nasprotujemo tudi zato, ker mu nasprotuje tudi Vlada. Tako mnenje je podal še minister Svetlik, ministrstvo v novem mandatu ostaja pri istem, torej da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo, saj ne upošteva, da je treba delavcem predhodno v proračunu zagotoviti dodatna sredstva, ki se jih bo kasneje zelo težko poplačalo iz naslova terjatev do delodajalca, ki je že tri mesece plačilno nesposoben. Po izračunih tudi ne drži, da ne bi bilo treba zagotoviti dodatnih sredstev. Po izračunih bi moral sklad v letu 2011 izplačati za okoli 13 milijonov evrov glede na podatke v letu 2011, hkrati pa je v letu 2011 skladu uspelo zbrati le 1,56 milijona evrov iz naslova subrogacij. To pomeni, da so kar potrebna visoka finančna sredstva, čeprav so moji predhodniki govorili, da temu ni tako. Poleg tega bi lahko prihajalo do zlorab, saj delodajalec plač ne bi izplačeval, ker bi smatral, da bo za to poskrbela država in to zagotovila iz sklada. Zanimivo pri obravnavi tega zakona je to, da so poslanci, ki so bili prej koalicijski in bi verjetno zagovarjali stališče mnenja nekdanjega ministra Svetlika, v sedanjem trenutku, ko so postali opozicijski poslanci, spremenili to svoje mnenje in danes zagovarjajo, da bi bilo zakon treba spremeniti. V SDS, kot rečeno, se zavedamo, da je problem neizplačevanja plač velik, vendar pa novela zakona tega ne bo rešila, zato bomo podprli sklep, da zakon ni primeren, od Vlade pa pričakujemo tisto, kar je obljubila, torej celovitejše rešitve v okviru nove delovnopravne zakonodaje.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Socialnih demokrat dr. Andreja Črnak Meglič.
Spoštovana gospa podpredsednica, kolegice in kolegi lepo pozdravljeni! Socialni demokrati pri obravnavi na odboru za delo, družino in socialne zadeve nismo podprli sklepa, da Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o Javnem jamstvenem in preživninskem skladu ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Ugotavljamo namreč, da se gospodarska situacija ne izboljšuje, zato je treba nemudoma poiskati rešitve, ki bodo bolj učinkovito kot sedaj zaščitile delavce kot šibkejše stranke v insolventnih postopkih. Po ocenah Agencije za javnopravne evidence in storitve bo insolventnih postopkov med slovenskimi podjetji tudi v letu 2011 več kot v prejšnjih letih, saj je bilo število začetih stečajev, prisilnih poravnav in likvidacij v prvem četrtletju letošnjega leta kar za 46 % več kot v primerljivem obdobju v letu 2010. Zakon o jamstvenem in preživninskem skladu določa, da so upravičenci po tem zakonu delavci, ki jim je delovno razmerje prenehalo zaradi insolventnosti delodajalca. Novela zakona, ki jo predlaga Državni svet, pa bi krog upravičencev razširila tudi na tiste delavce, katerim delovno razmerje še ni prenehalo, vendar jim delodajalec zaradi svojega slabega finančnega položaja ni izplačal treh zaporednih plač. Socialni demokrati se zavedamo, da bi bilo ustrezne rešitve potrebno iskati v insolventni zakonodaji. Kljub temu da smo Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju tudi v prejšnjem mandatu večkrat spreminjali, ureditev še vedno ne zagotavlja dovolj visoke zaščite pravic delavcev v podjetjih, ki so predmet prisilnih poravnav in stečajev. Vlada sicer napoveduje tudi reformo delovnopravne zakonodaje in vzpostavitev odpravninskega sklada, s čimer naj bi se izboljšala tudi pravna varnost delavcev v insolventnih postopkih. Vendar pa Socialni demokrati menimo, da rešitve, ki bi vsaj omilili stiske delavcev zaradi neizplačanih plač in prispevkov, potrebujemo takoj glede na to, da se razmere zaostrujejo na dnevni ravni in da je delavcev v takšnem brezpravnem položaju vedno več. Zato obžalujemo, da s potrebnimi korekcijami na Odboru za delo, družino, socialne zadeve in invalide nismo podprli Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o Javnem jamstvenem skladu kot prehodno rešitev v korist najbolj ogroženih delavcev. Pravite, da bi nastale tudi velike finančne posledice. Veste, nastajajo tudi danes, ne pri državi, ampak v žepu tistih, ki nimajo kaj jesti zaradi neizplačanih plač. Zato je to popolno sprenevedanje. Iz navedenega sledi, da bomo poslanci v Poslanski skupini Socialnih demokratov navedenemu sklepu odbora nasprotovali. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Državljanska lista Gregorja Viranta, mag. Truda Pepelnik.
Hvala za besedo, gospa predsedujoča. Lep pozdrav vsem spoštovanim v dvorani! Cilj predlaganega zakona je vzpostavitev instituta nadomestila neizplačanih plač. Z novelo zakona se želi rešiti ekonomski položaj delavcev, ki imajo še sklenjeno delovno razmerje pri insolventnem delodajalcu, a jim ta zaradi svojega slabega finančnega položaja ni izplačal treh zaporednih plač. Nadomestilo bi delavci pridobili s strani sklada, ki bi nato nastopil proti delodajalcu kot upnik, in sicer do višine izplačanih sredstev, ki jih je izplačal delavcu. Vsebino predlaganih določb zakona je treba temeljito pretehtati s pravnosistemskega stališča, hkrati pa presoditi, ali uvedba nadomestila plače zagotavlja ustrezno raven pravnega in materialnega varstva pravic delavcev, ki ga želi doseči predlagatelj. V predlogu zakona rešitev ni jasna in upravičenosti ne veže niti na prenehanje delovnega razmerja delavca niti na kasnejše prenehanje delovnega razmerja zaradi postopka insolventnosti delodajalca in dopušča situacijo, da bi lahko delavec uveljavljal pravico do izplačila neizplačanih plač za obdobje treh mesecev tudi za različna časovna obdobja. Ocena predlagateljev, da naj bi predlog zakona ne imel finančnih posledic za državni proračun, ne drži. Predlog zakona temeljito spreminja sedaj veljavni zakon, saj bistveno širi krog upravičencev in s tem tudi posega v namen jamstvene institucije. Ker v Državljanski listi razumemo stisko delavcev, predlagamo, da se najdejo boljše in trajnejše rešitve, kot so dane v predlaganem zakonu, saj predlagane spremembe pomenijo nesistemski poseg v veljavno zakonodajo. Predlagamo, da se naredi celovitejša prenova delovnopravne zakonodaje, saj si v teh težkih časih ne moremo privoščiti dodatnega črpanja sredstev iz državnega proračuna, kar se v noveli zakona predlaga. V Poslanski skupini Državljanske liste bomo zato podprli sklep matičnega delovnega telesa, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. O predlogu sklepa bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali v okviru glasovanj danes, po končani 16. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 7. TOČKO DNEVNEGA REDA – DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBI IN DOPOLNITVI ZAKONA O ZDRAVSTVENEM VARSTVU IN ZDRAVSTVENEM ZAVAROVANJU V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložil Državni svet. V zvezi s tem predlogom zakona Odbor za zdravstvo kot matično delovno telo predlaga Državnemu zboru sprejem sklepa, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Besedo dajem predsednici odbora mag. Lejli Hercegovac za dopolnilno obrazložitev predloga sklepa.
Spoštovana podpredsednica, spoštovani kolegice in kolegi, dragi gostje! Odbor za zdravstvo je na svoji 1. redni seji dne 4. 4. 2012 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembi in dopolnitvi Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, ki ga je v obravnavo in sprejetje Državnemu zboru Republike Slovenije predložil Državni svet Republike Slovenije. Uvodno obrazložitev k predlogu zakona je v imenu predlagatelja podal gospod Peter Požun, državni svetnik. Poudaril je, da je glavni cilj predloga zakona onemogočiti Zavodu za zdravstveno zavarovanje Slovenije, da določa merila in pogoje, pod katerimi se določenim zavezancem za plačilo prispevka za zdravstveno zavarovanje prispevek lahko zmanjša ali odpiše. Navedeni cilj predlagatelj tako rešuje s črtanjem prvega odstavka 60. člena zakona, pri čemer se dopušča, da nadzor nad obračunavanjem in plačevanjem prispevkov še vedno opravlja zavod, ki prenese pooblastila glede obračunavanja, nadzora, plačevanja ter izterjave prispevkov na pristojno službo v skladu s posebnim zakonom. Mnenje Vlade Republike Slovenije je predstavil minister za zdravje gospod Tomaž Gantar, ki je poudaril, da Vlada predloga zakona ne podpira in predlaga Državnemu zboru, da ga ne sprejme. Vlada namreč na področju zdravstvenega varstva in zdravstvenega zavarovanja pripravlja zakonske spremembe, ki bodo celovito in sistemsko uredile tudi področje možnosti zmanjšanja ali odpisa dolga plačila prispevka za zdravstveno zavarovanje. Zakonodajno-pravna služba je v skladu s 27. členom Poslovnika Državnega zbora proučila navedeni predlog zakona z vidika skladnosti z ustavo in pravnim sistemom ter zakonodajno-tehničnega vidika in oblikovala pripombo k 1. členu, ki v veljavnem zakonu predstavlja pravno podlago za določitev meril in pogojev, pod katerimi se določenim zavezancem za plačilo prispevka le-ta lahko zmanjša ali odpiše. Za določitev meril in pogojev je pristojen Zavod za zdravstveno zavarovanje Slovenije, ki je v ta namen izdal Pravilnik o odpisu, obročnem plačilu in odlogu plačila dolga iz naslova prispevkov za obvezno zdravstveno zavarovanje. Po mnenju Zakonodajno-pravne službe je besedilo predloga zakona nepopolno, saj ni predlagana tudi razveljavitev samega pravilnika. Prav tako ni ustrezno upoštevano tudi podaljšanje uporabe dosedanje zakonske ureditve postopkov v zvezi z dovolitvijo zmanjšanja ali odpisa plačila prispevkov, kot to izhaja iz 2. člena predloga zakona. V razpravi je predsednica Zdravniške zbornice Slovenije poudarila, da zbornica navedenega predloga ne podpira, ne strinja pa se tudi s parcialnim reševanjem navedene problematike. Predstavnik Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije je poudaril, da je bil na skupščini zavoda decembra 2011 sprejet sklep, da se na tem področju uvede načelo, da ni mogoče odpisati prispevkov, kot to ni mogoče narediti za vse pravne osebe. Finančna disciplina je pomembna za vse, ki plačujejo prispevke. Zavod skuša izterjati vse prispevke, vendar se dogaja, da nekaterih ni mogoče izterjati in tu lahko pride do špekulacij. Predlog zakona podpirajo s popravki. Predstavnik Zdravniškega društva Slovenije je poudaril, da društvo predlog za reševanje navedene problematike podpira, vendar le v okviru celovitega in sistemskega pristopa urejanja zakonodaje na tem področju. V razpravi so nekateri člani odbora menili, da je predlog zakona treba sprejeti, ker je to področje neurejeno, v sedanji situaciji pa bi olajšal tudi trenutni finančni položaj zavarovalnice. Dejstvo je, da se na sistemsko in celovito ureditev čaka že predolgo, saj se k reformam na področju zdravstvenega varstva in zdravstvenega zavarovanja sploh še ni pristopilo. Nasprotnega mnenja so bili člani odbora, ki se s predlogom zakona niso strinjali, ker se k rešitvi navedene problematike pristopa parcialno, v okviru Vlade pa se pripravlja sistemski zakon, ki bo celovito uredil področje zdravstvenega varstva in zdravstvenega zavarovanja. Odbor je na podlagi drugega odstavka 128. člena Poslovnika sprejel sklep: Predlog zakona o spremembi in dopolnitvi Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju ni primeren za nadaljnjo obravnavo.
Hvala lepa. Besedo dajem predstavniku Državnega svetu gospodu Petru Požunu kot predlagatelju predloga zakona za predstavitev stališča do predloga matičnega delovnega telesa.
Dober dan. Hvala, gospa predsedujoča. Spoštovani poslanke, poslanci, gospa državna sekretarka! Namen zakona, ki smo ga vložili v Državnem svetu, je bilo seveda plačevanje zakonsko predpisanih prispevkov, ki so del bruto plače zaposlenega, ki ga ima vsak zavarovanec, in s tem zagotoviti stabilnost financiranja Zavoda za zdravstveno zavarovanje in ohranjanje načela solidarnosti in vzajemnosti kot temeljnega načela zdravstvenega zavarovanja. S predlogom zakona so se v pripravi strinjali vsi deležniki Zavoda za zdravstveno zavarovanje, Ministrstvo za zdravje, Združenje zdravstvenih zavodov. Da je bil zakon potreben, koristen in konsistenten in da je nujno potreben, dokazuje tudi dejstvo, da je v tem trenutku vključen v interventni zakon. Hvala.
Hvala lepa. Za uvodno predstavitev stališča do predloga matičnega delovnega telesa dajem besedo predstavnici Vlade gospe Brigiti Čokl, državni sekretarki na Ministrstvu za zdravje.
Dober dan. Hvala lepa predsednici. Hvala lepa vsem prisotnim. Ministrstvo za zdravje se s to novelo, bom rekla, ki obravnava samo en člen, in to 60. člen, pravzaprav ne strinja iz preprostega razloga, kar je povedala že gospa mag. Lejla Hercegovac, da so pripravljene celovite rešitve v okviru predloga zakona za uravnoteženje javnih financ, ki bodo uredile tudi to vprašanje. Predlog novele Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju je vsebinsko pomanjkljiv in ne predvideva vseh pravnih posledic črtanja tega 60. člena, nomotehnično in redakcijsko pa je slabo pripravljen. Ustrezno bi bilo treba urediti prehodno obdobje za postopke odpisa in odloga dolga, ki so že v teku, treba bi bilo razveljaviti podzakonski akt, ki je izdan na njegovi podlagi, to je Pravilnik o odpisu, o obročnem plačilu in odlogu plačila dolga iz naslova prispevkov za obvezno zdravstveno zavarovanje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališ poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, gospod Janez Ribič.
Spoštovana podpredsednica, poslanke in poslanci, predstavniki Vlade, Državnega sveta! Poslanci Slovenske ljudske stranke bomo podprli sklep Odbora za zdravstvo, ki pravi, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Poslanska skupina ne podpira predloga zakona, s katerim se črta pravna podlaga, da zavod pod pogoji in na način, določenimi v pravilniku, določenim zavezancem plačilo prispevka za zdravstveno zavarovanje lahko zmanjša ali odpiše. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke razumemo in cenimo namen predlagatelja zakona, to je Državnega sveta, saj tudi mi mislimo, da so vsi zavezanci enakopravni in da so delodajalci dolžni plačevati prispevke in s tem zavarovanje za svoje delavce. Neplačevanje prispevkov krši pravice zaposlenih in dodatno obremenjuje zdravstveno blagajno, ki je v težki situaciji. Vlada pripravlja zakonske spremembe, ki bodo celostno in sistemsko uredile tudi področje možnosti zmanjšanja ali odpisa dolga plačila prispevka za zdravstveno zavarovanje, ki je določeno v 60. členu zakona, kot nam je zagotovila v svojem mnenju in kot je povedal ponovno minister. Strinjamo se z mnenjem, ki ga je podal minister na odboru, da moramo z novelo zakona urediti še nekatere druge pomanjkljivosti pri obračunavanju in plačevanju prispevkov, ki se različnim skupinam različno obračunavajo in plačujejo. Tudi zato zakona, ki je pred nami, ne bomo podprli in bomo torej glasovali za predlog sklepa odbora. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Nove Slovenije, gospod Janez Vasle.
Spoštovana gospa podpredsednica, kolegice, kolegi, predstavniki Vlade, dober dan! Tudi mi bomo predstavili naše stališče, in sicer v Novi Sloveniji zagovarjamo solidarnostni sistem in socialno varnost za vse prebivalce z vsakodnevno dostopnostjo do zdravstvenih storitev na primarni in sekundarni ravni. Menimo, da je sedanji sistem ureditve posameznih pravic iz obveznega zdravstvenega zavarovanja nekoliko nedorečen. Ta nedorečenost pa je njihovo uveljavljanje v praksi še zavlačevala z bolj ali manj dolgimi birokratskimi postopki. Solidarnost v zdravstvenem zavarovanju in enakost ljudi v pravicah in v obravnavi v zdravstveni dejavnosti je gotovo temelj, ki ga zasledujejo zdravstvena zavarovanja in sistemi zdravstva v Evropi, vendar pa je poleg principa solidarnosti treba uvesti tudi vzajemnost, ki izhaja predvsem iz prostovoljne odločitve, ne pa samo obveznosti. Po mnenju Nove Slovenije so nujne tudi nekatere druge dopolnitve in spremembe osnovnega zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, smiselno pa je, da se jih ureja celostno. Že na seji odbora matičnega delovnega telesa je predstavnik Vlade zagotovil, da bo to urejeno v noveli zakona. Torej se v Novi Sloveniji zavzemamo za celovito rešitev in pripravo takšnega nacionalnega programa, kjer bodo pravice in obveznosti različnih zavarovanj jasne in pregledne. Zato bomo v Poslanski skupini Nove Slovenije podprli sklep matičnega delovnega telesa, torej da ta zakon, ki ga obravnavamo danes, ni primeren za nadaljnjo obravnavo, ker ocenjujemo, da parcialno reševanje dane situacije ne pomeni dokončne rešitve. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima poslanska skupina Pozitivne Slovenije, mag. Barbara Žgajner Tavš.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica. Spoštovani predstavnici ministrstva! Zakon je bil vložen s strani Državnega sveta, usklajen z Zavodom za zdravstveno zavarovanje, zakon pa je do nedavnega podpiralo tudi matično ministrstvo. Razlogov, zakaj je zakon potreben, ne bi dodatno naštevala, ker so bili že omenjeni. Dejstvo je, da bi se s sprejeto vsebino tega zakona odpravila dosedanja zakonska anomalija, ki omogoča neplačevanje obveznih prispevkov za zdravstveno zavarovanje in v zadnji fazi celo odpis teh terjatev, kar pomeni kršitev načela solidarnosti in vzajemnosti, na drugi strani pa tudi manjši priliv v zdravstveno blagajno. S sprejetim zakonom bi se po ocenah predlagatelja v zdravstveno blagajno lahko v nekaj letih prililo do 50 milijonov evrov. Po besedah ministra za zdravje 4. aprila letos na Odboru za zdravstvo se ministrstvo načeloma strinja, da je neplačevanje prispevkov v stanju, v katerem je zdravstvena blagajna, škodljivo. Po drugi strani pa ministrstvo pripravlja spremembo Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju v celoti, vanjo pa naj bi vključili tudi odpravo možnosti neplačevanja prispevkov. Skratka, zadeve v tem trenutku ni smiselno spreminjati, ker bo Vlada pripravila sistemsko rešitev v krovnem zakonu, po drugi strani pa Vlada, po besedah ministra, pa ga bom citirala, "s predlaganimi interventnimi ukrepi zagotavlja vzdržnost zdravstvene blagajne v letošnjem letu". Konec navedka. Če povzamem vsebino zakona, Vlada zakona ne podpira, ker ni sistemski, zato bo pripravila svojega. 50 milijonov evrov, kolikor bi sprejetje zakona lahko doprineslo v proračun, pa je v tem trenutku za Vlado zanemarljiv znesek, ker je z intervencijskim zakonom, to je tisti mega zakon, ki še ni sprejet, v letošnjem letu zagotovila vzdržnost zdravstvene blagajne. Še več. Minister je 4. aprila letos dejal, citiram, "sprejeta je bila ocena, da je spremembe smiselno delati ne v okviru interventnega zakona". Pa vam povem, kakšno je stanje danes, 19. aprila 2012. Vlada vsebino še vedno podpira, zakona še vedno ne podpira, je pa njegovo vsebino vključila v interventni zakon, to je tisti zakon oziroma šla je proti tistemu, kar je minister govoril 4. 4. na seji matičnega odbora. Skratka, v interventnem zakonu bomo obravnavali rešitev, ki jo imamo danes na mizi. Toliko še enkrat o, bom rekla, sistemskih in celovitih rešitvah Vlade Republike Slovenije. Jaz pravim, mar ni več kot očitno, da se Vlada norčuje iz opozicije pa nenazadnje tudi iz svojih koalicijskih poslancev, iz Državnega sveta, iz zdravstvene zavarovalnice in v končni fazi iz ljudi. Predstavnica ministrstva je danes dejala, da Vlada zakona med drugim ne podpira tudi zato, ker na matičnem delovnem telesu ni bilo vloženih amandmajev na podlagi opozoril Zakonodajno-pravne službe. Jaz pravim, da temu preprosto ni tako, amandma je bil vložen, o amandmaju je bila opravljena razprava in tudi glasovanje. In, da je bilo temu tako, bom povzela samo besede predstavnika SDS na matičnem delovnem telesu, ki je dejal, citiram, "da bomo mi zavrnili ta zakon tako, da bomo zavrnili tudi ta amandma". Kdo se s koga norčuje, spoštovani kolegice in kolegi? Vlada je pripravila spremembo, ki jo danes obravnavamo v interventnem zakonu, je pa tudi res, da rešitev, ki jo je napovedal minister v celem interventnem zakonu, mega zakonu, pomeni po naši oceni nesistemsko rešitev. Posledice teh nesistemskih rešitev pa bodo liberalizirale trg zdravstvenega zavarovanja z možnostjo vključitve tujih zavarovalnic. Tukaj pa zdravstveno zavarovanje ni več v javnem interesu, spoštovani kolegice in kolegi in vsi tisti, ki ste danes govorili o tem, kako mora biti javno zavarovanje oziroma zdravstvo dostopno vsem pod enakimi pogoji. V temu primeru bo zdravstveno zavarovanje postalo v interesu posameznih zavarovalnic, torej trga. V Poslanski skupini Pozitivne Slovenije smo še vedno na stališču, da je treba podpreti takšno rešitev, zato bomo tudi tokrat nasprotovali negativnemu sklepu matičnega delovnega telesa.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, mag. Štefan Tisel.
Vsem lep pozdrav! Spoštovana podpredsednica Državnega zbora, spoštovana državna sekretarka s sodelavko, član Državnega sveta in pa poslanke in poslanci! Nedvomno je, da je Državni svet imel dober namen, ko je poslal v Državni svet Predlog o spremembi in dopolnitvi Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, ki v 60. členu spreminja možnost, da zavod za zdravstveno zavarovanje določi merila in pogoje, pod katerimi se določenim zavezancem za plačilo prispevka za zdravstveno zavarovanje prispevek lahko odpiše, deloma odpiše ali omogoči obročno plačevanje zaostankov. Cilj spremembe zakona gotovo je, da bi bil priliv v zdravstveno blagajno večji, saj vemo, da je v zadnjem letu razkorak med zbranimi sredstvi in sredstvi, potrebnimi za zdravstveno dejavnost, vedno večji. Po podatkih Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije so prihodki v letih 2011 znašali 2 milijardi 340 milijonov evrov. Neplačanih prispevkov v zadnjih desetih letih, se pravi od leta 2002 do 2011, je bilo za 75 milijonov evrov odpisanih prispevkov, v letu 2011 pa je bilo za 568 tisoč evrov. Vsekakor ne gre za zanemarljiva sredstva, vendar pa je izterjati od tistih, ki nimajo ničesar, najbrž nemogoče. Vlada se s predlagano rešitvijo ne strinja, ne zato, ker ne bi bila morda koristna, ampak zato, ker pripravlja, kot smo danes že večkrat slišali, sistemski zakon na področju zdravstvenega varstva, zdravstvenega zavarovanja. To področje, pa je bilo vključeno v interventni zakon o uravnoteženju javnih financ, ki je že prispel v Državni zbor. In kot sem rekel, Vlada pripravlja sistemski zakon na področju zdravstvenega varstva in zdravstvenega zavarovanja. Vemo, da že dva mandata vlade to pripravljajo. Prepričan sem, da, vsaj minister obljublja, da bo letos do konca leta ta zakon v Državnem zboru. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke smo na Odboru za zdravstvo glasovali proti omenjeni zakonski spremembi oziroma za sklep odbora, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Enako bomo glasovali tudi danes. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Socialnih demokratov, dr. Andreja Črnak Meglič.
Hvala lepa. Ponovno lepo pozdravljeni! Spoštovani, problem oškodovanja zavarovancev zaradi neplačevanja prispevkov za pokojninsko in zdravstveno zavarovanje je v Sloveniji izrazit predvsem v zadnjih letih, k čemur je dodatno pripomogla gospodarska kriza, ki je poslabšala finančni položaj številnih podjetij. Poslanska skupina SD je pri obravnavi na odboru podprla Predlog zakona o spremembi in dopolnitvi Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, katerega osnovni namen je bilo črtanje pravne podlage, ki omogoča, da se določenim zavezancem za plačilo prispevka za zdravstveno zavarovanje prispevek lahko zmanjša ali odpiše. Na ta način bi zdravstvena blagajna, katere primanjkljaj bo v letošnjem letu znašal preko 100 milijonov evrov na letni ravni pridobila dodatna sredstva. Socialni demokrati menimo, da bi bilo sprejetje novele zakona, ki bi uredila problem neplačevanja prispevkov edina logična in razumna poteza. S tem bi lahko takoj izboljšali stanje zdravstvene blagajne na način, da bi bili zavezanci za plačilo prispevkov za zdravstveno zavarovanje v bolj enakopravnem položaju. Ni nepomemben tudi podatek, da je Ustavno sodišče novembra lani razveljavilo določbo Zakona o pokojninske in invalidskem zavarovanju v tistem delu, ki omogoča odpis, delni odpis oziroma je dovoljeval odlog in obročno odplačevanje prispevkov za obvezno pokojninsko zavarovanje. V luči drastičnih varčevalnih ukrepov, ki so v predlogu rebalansa proračuna predvideni prav na področju zdravstva in vodijo v krčenje obstoječih zdravstvenih pravic prebivalk in prebivalcev naše države, je bilo zelo težko razumeti stališče Vlade in vladajoče koalicije, ki na odboru nista podprli predloga novele zakona, rekoč, da želijo problem neplačevanja prispevkov za zdravstveno zavarovanje reševati v okviru celostne spremembe Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju. Pri pregledu vsebina predloga zakona za uravnoteženje javnih financ, tako imenovanega mega zakona, pa lahko ugotovimo, da je Vlada med določbe povzela točno to rešitev, ki je bila zapisana v predlog zakona, ki ga imamo danes pred seboj. Pri tem se zato postavlja vprašanje, ali je razprava na pristojnem odboru vseeno opozorila na dejstvo, da je treba problem neplačevanja prispevkov za zdravstveno zavarovanje urediti čim prej, ali pa gre, po drugi strani, za potezo Vlade, ki predlog zavrnitve predloga, ki ga imamo pred sabo, razumemo tako, da v vsakem primeru želi uveljaviti svojo voljo. Skratka, da gre za prestižne namene. Vsekakor iz navedenega izhaja, da poslanci Poslanske skupine SD predloga odbora ne nameravamo podpreti, podprli pa bomo to, da se izreče pozitivno mnenje o zakonu. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Državljanska lista Gregorja Viranta, gospa Kristina Valenčič.
Spoštovana podpredsednica, kolegice, kolegi! Plačilna nedisciplina je že več kot desetletje ena najbolj vročih podjetniških tem, tako v Sloveniji kot tudi v razvitih tržnih gospodarstvih Evrope. V času finančne krize je plačilna disciplina še toliko bolj pomembna, tako pri poslovanju posameznika kot tudi pri poslovanju podjetja. Žal trenutni trendi ne kažejo, da bi se na tem področju kaj bistveno spremenilo. V Državljanski listi smo prepričani, da je prav plačilna nedisciplina nedopustna in eden izmed razlogov za težave v gospodarstvu. Javni interes vseh nas mora biti učinkovito delovanje pravne države, k čemur sodi tudi poravnavanje obveznosti enako za vse, od največjih do manjših. Predlagane spremembe Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju bi morale temu slediti. Žal lahko pri podrobnejši obravnavi ugotovimo, da črtanje 60. člena ne bo odpravilo težav, zaradi neplačevanja dajatev s področja neplačanih zdravstvenih prispevkov. Dejstvo je, da trenutni zakon o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju ter pravilnik o odpisu Zavodu za zdravstveno zavarovane Slovenije onemogočata odpis neporavnalnih obveznosti pravnim osebam, kar pa je pereči problem. Zakonsko je torej trenutno možen odpis dolga le fizičnim osebam, in to v izredno redkih primerih, ko gre za socialno ogroženost in neizterljivost zaradi smrti. Temu primerno se giblje tudi višina odpisanih dolgov. Izpostaviti je treba tudi dejstvo, da bi do odpisa teh dolgov lahko prišlo že na podlagi predpisov o izvršbi in zavarovanju. Tudi Vlada, Zdravniška zbornica in Združenje zdravstvenih zavodov Slovenije se s predlaganimi spremembami ne strinjajo. Zaradi navedenih dejstev tudi v Državljanski listi podpiramo sklep matičnega delovnega telesa, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije, gospod Ivan Hršak.
Spoštovana podpredsednica, spoštovana državna sekretarja, spoštovani predlagatelj, spoštovani kolegi in kolegice! Predstavil bom stališče Poslanske skupine DeSUS glede Predloga zakona o spremembi in dopolnitvi Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju. Poslanke in poslanci Poslanske skupine DeSUS razumemo osnovno intenco predlagatelja novele Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju. Žal pa se tudi mi pridružujemo mnenju Vlade in matičnega delovnega telesa, ki ocenjujeta, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Po naši oceni je treba pripraviti zakonske spremembe, ki bodo celostno in sistemsko uredile tudi področje zmanjšanja ali odpisa dolga plačila prispevka za zdravstveno zavarovanje. Kot ocenjujeta Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora in Vlada se predlog zakona do podzakonskega akta, torej pravilnika, ki določa merila in pogoje za odpis ali zmanjšanje dolga in bi ga bilo potrebno spremeniti, ne opredeljuje. Predlog novele prav tako ne predvideva vseh posledic črtanja 60. člena veljavnega zakona, obenem pa je predlog potreben še nekaterih redakcijskih in nomotehničnih popravkov, na primer že sam naslov zakona je napačen, saj gre samo za spremembo zakona in ne pa tudi za dopolnitev. Iz vsega naštetega izhaja, da v Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev Slovenije ne bomo podprli predlagane novele. Pričakujemo pa, da Vlada čim prej pristopi k sistemski ureditvi zdravstvenega zavarovanja, ki bo vključevala tudi spremembo možnosti odpisa ali zmanjšanja dolga, saj njegova višina cirka 50 milijonov evrov bistveno siromaši že tako skoraj obubožano zdravstveno blagajno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. O predlogu sklepa bomo v skladu z časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj po končani 16. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 14. TOČKO DNEVNEGA REDA – OBRAVNAVA PREDLOGA ZA SPREJEM AVTENTIČNE RAZLAGE ČETRTEGA ODSTAVKA 24. ČLENA ZAKONA O LOKALNIH VOLITVAH. Predlog za sprejem avtentične razlage je v obravnavo zboru predložil poslanec mag. Matej Tonin. V zvezi s tem predlogom Odbor za pravosodje, javno upravo in lokalno samoupravo kot matično delovno telo predlaga Državnemu zboru, da predloga za sprejem avtentične razlage ne sprejme. Za predstavitev predloga odbora dajem besedo predsednici gospe Evi Irgl.
Najlepša hvala za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Odbor za pravosodje, javno upravo in lokalno samoupravo je na prvi seji 5. aprila 2012 obravnaval predlog za sprejem avtentične razlage četrtega odstavka 24. člena Zakona o lokalnih volitvah. V Državni zbor ga je v obravnavo predložil poslanec mag. Matej Tonin. Predlagatelj je v uvodu povzel razloge za vložitev predloga avtentične razlage. Zakonska določba, ki je navedena v četrtem odstavku 24. člena Zakona o lokalnih volitvah po njegovem mnenju ni dovolj jasna in povzroča pravno negotovost med njenimi uporabniki. Izpostavil je konkreten primer občine Moravče, v kateri ima občinski svet 14 članov. V nadaljevanju je mag. Tonin tudi poudaril, da je po preučitvi mnenja Zakonodajno-pravne službe, ki meni, da avtentična razlaga v korektnem primeru ni potrebna, njen sprejem o predlagani obliki pa bi celo spreminjal vsebino norme, nameraval umakniti, vendar pa za to niso bili več izpolnjeni poslovniški pogoji. Upoštevajoč mnenje Zakonodajno-pravne službe, da je predlagane spremembe in dopolnitve Zakona o lokalnih volitvah treba izpeljati v zakonodajnem postopku, bo v prihodnosti predlagal spremembe in dopolnitve 24. člena Zakona o lokalnih volitvah, ki bodo izpostavljene nejasnosti tudi odpravile. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je v predstavitvi pisnega pravnega mnenja poudarila, da predlagana avtentična razlaga po njihovem mnenju ni potrebna, ker ne gre za določbo, katere pomena ne bi bilo mogoče ugotoviti z uveljavljenimi metodami razlage. Ni pa tudi dopustna, saj bi se s sprejemom predlagane avtentične razlage vsebina norme spremenila, kar ni združljivo z institutom avtentične razlage. Tudi iz ustavnosodne praske izhaja, da spremembe in dopolnitve zakonov ne morejo biti predmet avtentične razlage, temveč so lahko predmet sprememb in dopolnitev zakona, ki morajo biti izpeljane v zakonodajnem postopku. Opozorila je tudi, da predlagatelj utemeljuje predlagano avtentično razlago na konkretnem primeru in meni, da je določba, ki je predmet predloga avtentične razlage jasna, vendar je njen pomen drugačen, kot ga je izpeljalo v konkretnem postopku upravno sodišče. S predlagano razlago naj bi se omejilo takšne, po mnenju predlagatelja, samovoljne in nepravilne odločitve sodišča. Odbor je po uvodnem delu prešel na obravnavo vprašanja, ali je treba sprejeti predloženo avtentično razlago zakona. V kratki razpravi so člani odbora izrazili enotno mnenje proti potrebi sprejetja avtentične razlage obravnavanega zakonskega določila. Odbor je nato na podlagi drugega odstavka 150. člena Poslovnika Državnega zbora odločal o naslednjem predlogu sklepa: Odbor za pravosodje, javno upravo in lokalno samoupravo meni, da je avtentično razlago četrtega odstavka 24. člena Zakona o lokalnih volitvah treba sprejeti. Odbor navedenega predloga ni sprejel. Glede na to Odbor za pravosodje, javno upravo in lokalno samoupravo Državnemu zboru predlaga, da na podlagi 151. člena Poslovnika Državnega zbora predlogo za sprejem avtentične razlage četrtega odstavka 24. člena Zakona o lokalnih volitvah ne sprejme.
Hvala lepa. Predlagatelj mag. Matej Tonin se je besedi za predstavitev stališča do predloga matičnega delavnega telesa odpovedal, ker je predsednica odbora že povzela stališče predlagatelja. Prehajamo k predstavitvi stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Nove Slovenije, mag. Matej Tonin. Se odpovedujete? [[Da.]] Sledi beseda Poslanske skupine Pozitivna Slovenija. Besedo ima gospod Jani Möderndorfer.
Poslanska skupina ne podpira in se pridružuje temu, kar je odbor tudi sprejel.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, gospod Ivan Pišek.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Spoštovani! Obravnavana točka je posledica konkretnega primera, ko je hitro po lokalnih volitvah 2010 iz občinskega sveta Občine Moravče odstopila polovica, to je 7 od 14 članov občinskega sveta. Občinska volilna komisija je razpisana za nadomestne volitve na podlagi 30. člena Zakona o lokalnih volitvah, ki navaja, da se le-te opravijo, če član občinskega sveta odstopi prej kot v šestih mesecih od podelitve mandata. Nadomestne volitve so tiste, pri katerih se torej ne volijo vsi člani občinskega sveta, temveč le toliko članov, kolikor je izpraznjenih mest. Na sklep občinske volilne komisije je druga polovica svetnikov vložila izpodbojno odločbo na upravnem sodišču z razlago, da bi volilna komisija morala razpisati predčasne volitve, ki se po Zakonu o lokalnih volitvah opravijo, če hkrati odstopi večina članov občinskega sveta. Upravno sodišče je temu pritrdilo, in sicer izpodbijanju aktov občinske volilne komisije Občine Moravče, ter v svoji obrazložitvi navedlo, da sicer odstop sedmih članov občinskega sveta od skupno štirinajstih po matematičnem izračunu ne predstavlja večine v smislu četrtega odstavka 24. člena Zakona o lokalnih volitvah, je pa občinski svet s preostalimi sedmimi člani v pravnem položaju, ko ni sklepčen in zato ne more pravno veljavno sprejemati svojo odločitev v smislu prvega odstavka 35. člena Zakona o lokalni samoupravi, kar pomeni, da je bilo delovanje občinskega sveta onemogočeno. Glede na mnenje Zakonodajno-pravne službe, da predlagana avtentična razlaga ni potrebna oziroma je celo nedopustna zaradi poseganja v druge člene in zaradi napovedi predlagatelja, da bo v nadaljevanju vložil predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o lokalnih volitvah, s katerim se bo v zakonodajnem postopku iskalo rešitve za celovito razjasnitev dileme, ali odstop polovice članov občinskega sveta predstavlja večino v smislu četrtega odstavka 24. člena Zakona o lokalnih volitvah ali ne in ali je posledično treba razpisati nadomestne ali predčasne volitve, bomo v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke glasovali proti sprejemu avtentične razlage.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. O predlogu za sprejem avtentične razlage bomo v skladu [[...]]Se opravičujem, vendar s strani SD je bilo podano, da se odpovedujete. Umikate? Če želite, izvolite gospod Brulc, če želite vam dajem besedo, vendar je bilo odpovedano. Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. O predlogu za sprejem avtentične razlage bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj po zaključeni 16. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda, prekinjam sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali čez pol ure, to je ob 15.20.
Spoštovane kolegice in kolegi! Nadaljujemo s prekinjeno sejo zbora, in sicer s prekinjeno 16. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Mandatno-volilnih zadev K tej točki sta bila dodatno vabljena kandidatka za poslanko gospa Alenka Bikar in direktor službe Državne volilne komisije gospod Dušan Vučko. Točka 2.A. Prehajamo na obravnavo določitve kandidatke, ki v skladu s 17. členom Zakona o volitvah v Državni zbor postane poslanka za preostanek mandatne dobe namesto poslanca, ki mu je prenehal mandat. Ker je gospodu Zoranu Jankoviću 16. aprila 2012 prenehal mandat, je Državna volilna komisija Državnemu zboru poslala ugotovitev, da je mandat poslanca prešel na gospo Alenko Bikar. Ugotovitev je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo, ki pripravlja tudi poročilo, ki ste ga prejeli. Želi poročevalec oziroma poročevalka komisije besedo morda? Ne. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Tudi ne. Poslanke in poslanci? Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje, zato vas prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Na glasovanje dajem naslednji predlog sklepa: Potrdi se poslanski mandat Alenki Bikar, rojeni 7. januarja 1974, stanujoči Cesta na Svetje 7, Medvode. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 79, proti 1. [[Za je glasovalo 79.]] [[Proti 1.]] Poslanski kolegici Alenki Bikar čestitam in jo vabim, da se nam pridruži in zasede svoje poslansko mesto. / aplavz/ Spoštovana kolegica Alenka Bikar, čestitam in vam želim uspešno opravljanje poslanske funkcije. Tukaj bo treba včasih preteči tudi kakšen maraton. Prehajamo na obravnavo Predloga za izvolitev kandidatke v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Cerknici s predlogom sklepa in predlog za izvolitev kandidatke v sodniško funkcijo na sodniško mesto višje sodnice na Višjem sodišču v Ljubljani s predlogom sklepa. Sodni svet je Državnemu zboru predložil predloga o izvolitvi kandidatk v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Cerknici in višje sodnice na Višjem sodišču v Ljubljani. Predloge je obravnavala mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo. Mandatno-volilna komisija je pisno poročala ter Državnemu zboru predložila predloga sklepov. Prijavljenih k razpravi ni, zato prehajamo na odločanje o predlogih sklepov. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi mag. Barbare Petrič na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Cerknici. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev. Za je glasovalo 81, proti nihče. [[Za je glasovalo 83.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi gospe Tadeje Zima Jenull na sodniško mesto višje sodnice na Višjem sodišču v Ljubljani. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev. Za je glasovalo 79, proti nihče. [[Za je glasovalo 79.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o razrešitvi člana Nadzornega sveta Slovenske tiskovne agencije. Predlog je v obravnavo zboru predložil Nadzorni svet Slovenske tiskovne agencije. Predlog je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo. Državnemu zboru je pisno poročala in predložila predlog sklepa. Prijavljenih k razpravi ni zato prehajamo na odločanje. Na glasovanje dajem predlog sklepa o razrešitvi dr. Andraža Terška dolžnosti članov v Nadzornem svetu Slovenske tiskovne agencije. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev. Za je glasovalo 77, proti nihče. [[Za je glasovalo 77.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o razrešitvi člana Nadzornega odbora Sklada za financiranje razgradnje Nuklearne elektrarne Krško in odlaganje radioaktivnih odpadkov iz Nuklearne elektrarne Krško. Predlog sklepa je v obravnavo Državnemu zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni zato prehajamo na odločanje. Na glasovanje dajem predlog sklepa o razrešitvi dr. Igorja Šalamuna s funkcije člana Nadzornega odbora Sklada za financiranje razgradnje Nuklearne elektrarne Krško in odlaganja radioaktivnih odpadkov iz Nuklearne elektrarne Krško. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev. Za je glasovalo 76, proti nihče. [[Za je glasovalo 76.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o imenovanju člana Statističnega sveta Republike Slovenije. Predlog sklepa je v obravnavo Državnemu zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o imenovanju dr. Janeza Barleta za člana Statističnega sveta Republike Slovenije za dobo štirih let. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev. Za je glasovalo 53, proti nihče. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Zahteve Okrajnega sodišča v Kopru o dovoljenju za začetek kazenskega postopka zoper sodnico Oriano Trunkl. Zahtevo je Državnemu zboru predložilo Okrajno sodišče v Kopru. Zahtevo je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročala in predložila predlog sklepa. Na podlagi 214. člena Poslovnika Državnega zbora v zvezi z 207. členom Državni zbor o predlogu sklepa odloči brez razprave. Prehajamo na odločanje. Mandatno-volilna komisija predlaga Državnemu zboru, da sprejme naslednji sklep: Državni zbor na podlagi drugega odstavka 134. člena Ustave Republike Slovenije ter 99. člena Zakona o sodniški službi v zvezi z zahtevo Okrajnega sodišča v Kopru za odločanje o dovoljenju za začetek kazenskega postopka zoper sodnico Okrožnega sodišča v Kopru Oriano Trunkl zaradi kaznivega dejanja zlorabe uradnega položaja ali uradnih pravic po drugem z zvezi s prvim odstavkom 257. člena Kazenskega zakonika ne prizna imunitete sodnici Oriani Trunkl in dovoli vodenje kazenskega postopka. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev. Za je glasovalo 58, proti 15. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti 15.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Obvestila Okrožnega sodišča v Ljubljani, Preiskovalni oddelek, o uvedbi kazenskega postopka zoper poslanca mag. Marka Pogačnika. Obvestilo je v obravnavo zboru posredovalo Okrožno sodišče v Ljubljani. Obravnavala ga je Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo, Državnemu zboru poročala in predložila predlog sklepa. Prehajamo na odločanje. Mandatno-volilna komisija predlaga Državnemu zboru, da sprejme naslednji sklep: Državni zbor na podlagi tretjega odstavka 83. člena Ustave Republike Slovenije ter 22. člena Zakona o poslancih v zvezi z obvestilom Okrožnega sodišča v Ljubljani, Preiskovalni oddelek, z dne 21. marca 2012 o uvedbi kazenskega postopka zoper poslanca Državnega zbora mag. Marka Pogačnika zaradi kaznivega dejanja po členu 244/2 in 1 Kazenskega zakonika ne prizna imunitete poslancu Državnega zbora mag. Marku Pogačniku in dovoli vodenje kazenskega postopka. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev. Za je glasovalo 80, proti 1. [[Za je glasovalo 80.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o imenovanju novega podpredsednika Ustavne komisije. Predlog je v obravnavo Državnemu zboru predložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o razrešitvi gospodar Franca Breznika s funkcije podpredsednika Ustavne komisije in imenovanju gospoda Dragutina Mateja za podpredsednika Ustavne komisije. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev. Za je glasovalo 83, proti nihče. [[Za je glasovalo 83.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga odloka o spremembi Odloka o ustanovitvi Sveta za radiodifuzijo. Predlog odloka je v obravnavo Državnemu zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi nimamo. Prehajamo na odločanje o Predlogu odloka o spremembi Odloka o ustanovitvi Sveta za radiodifuzijo. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti 12. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani odlok sprejel. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o spremembi Sklepa o imenovanju članov Sveta Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji. Predlog sklepa je v obravnavo Državnemu zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti 6. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Sklepa o ugotovitvi prenehanja funkcije podpredsednika Odbora za infrastrukturo in prostor. Poslancu Ivanu Simčiču je z dnem 18. aprila 2012 prenehalo članstvo v Poslanski skupini DeSUS, zato se Državni zbor na podlagi 200., 201. in 212. člena Poslovnika Državnega seznani z naslednjim sklepom: Poslancu Ivanu Simčiču je 18. aprila 2012 prenehalo članstvo v Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Zaradi prenehanja članstva v Poslanski skupini DeSUS preneha gospodu Ivanu Simčiču funkcija podpredsednika Odbora za infrastrukturo in prosto. Poslancu preneha funkcija z dnem seznanitve na seji Državnega zbora. Glasujemo. Pardon, to je samo konstatacija. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o imenovanju podpredsednice Odbora za infrastrukturo in prostor. Predlog sklepa je v obravnavo Državnemu zboru predložila Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Ne želijo. Želijo besedo poslanke in poslanci? Ne želi nihče. Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se v Odboru za infrastrukturo in prostor za podpredsednico imenuje gospa Marija Plevčak, Poslanska skupina DeSUS. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 76, proti nihče. [[Za je 76.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na glasovanja Državnega zbora o predlogih odločitev. Najprej bomo opravili glasovanje o zadevah, ki jih je Državni zbor obravnaval danes pred prekinitvijo seje, nato bomo glasovali o 1. točki, ki smo jo obravnavali v ponedeljek, nato pa še o zadevah, obravnavanih včeraj. Nadaljujemo s prekinjeno 4. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davčnem postopku, skrajšani postopek. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas tudi, da me Zakonodajno-pravna služba in Vlada nista obvestili o kakršnikoli neusklajenosti. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 83, proti nihče.). [[Za je glasovalo 83.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 5. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o plačilnih storitvah in sistemih, skrajšani postopek. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Zakonodajno-pravna služba in Vlada me nista obvestili o kakršnihkoli neusklajenosti, zato lahko glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 83, proti nihče. [[Za je glasovalo 83.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 9. točko dnevnega reda, to je s prvo obravnavo Predloga zakona o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti iz dolgoročnega posojila v višini 440 milijonov evrov, ki ga najame Termoelektrarna Šoštanj, d. o. o., pri Evropski investicijski banki za financiranje projekta postavitve nadomestnega bloka 6 v Termoelektrarni Šoštanj. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti iz dolgoročnega posojila v višini 440 milijonov evrov, ki ga najame Termoelektrarna Šoštanj, d. o. o., pri Evropski investicijski banki za financiranje projekta postavitve nadomestnega bloka 6 moči 600 megavatov v Termoelektrarni Šoštanj, je primeren za nadaljnjo obravnavo. Obrazložitve glasov. Najprej v imenu poslanske skupine. Prosim, če se kar prijavite, če želi obrazložiti glas v imenu poslanske skupine. Nihče se ni prijavil. Ali želi kdo individualno obrazložiti glas? Prosim za prijavo. Prijava teče. Besedo dajem mag. Barbari Žgajner Tavš.
Hvala lepa za besedo. Zelo kratka bom. Spoštovane kolegice in kolegi! Veliko je bilo v zadnjem času napisanega, veliko povedanega. Jaz verjamem, da je lahko energetika donosen posel in da je istočasno tudi posel prihodnosti za našo državo, ampak veste, ko bomo ali ko sem gledala interventni zakon Vlade Republike Slovenije, preprosto ne dojamem te neiskrenosti in te dvoličnosti, ki se jo gre Vlada Republike Slovenije. Danes verjamem, da bo – pa verjamem tudi v kolege, ki bodo podprle ta predlog, ker prihajajo iz regije, bom rekla, v interesu regije je, da dobi ta projekt. Bo že temu tako. Po drugi strani pa se sprašujem – Vlada Republike Slovenije v interventnem zakonu tako imenovanem mega zakonu niža finančna sredstva, ki so že sprejeta v Zakonu o postopnem zapiranju Rudnika Trbovlje - Hrastnik. To so nujna sredstva, ki pomenijo zapiralna dela in ki pomenijo degradacijo od rudarjenja uničenega okolja. Da boste videli, za kakšno primerjavo gre, v številkah vam bom povedala. Danes govorimo o poroštvu v višini 440 milijonov evrov. V primeru RTH govorimo o finančnih sredstvih z zakonom določenih v višini 14 milijonov evrov, ki jih Vlada Republike Slovenije zmanjšuje na 7 milijonov v letošnjem letu in v prihodnjih treh letih na borih 5 milijonov evrov. To je 31-krat manj, to je več kot 400 milijonov evrov manj. Tam Vladi Republike Slovenije ni mar, zato, oprostite, ampak temu predlogu ne morem reči ja.
Hvala. Želel bi opozoriti na dogovor, ki smo ga sprejeli tako na Kolegiju kot prej na neformalnem sestanku vodij poslanskih skupin. Dogovorili smo se, da bomo ostali pri več krogih prijav k obrazložitvam glasu, vendar smo se hkrati tudi dogovorili, da se bomo držali pravil Poslovnika, ki govorijo o obrazložitvi glasu. Kolegica Žgajner Tavš, moram vas opozoriti, da bi temu, kar smo sedaj slišali, težko rekli zgolj obrazložitev glasu in da se pri obrazložitvi glasu držimo teme, o kateri odločamo. Dogovor je bil, da obrazložitev glasu pomeni, da poslanka ali poslanec pove, ali bo glasovala za ali proti in pove razloge. Gospod Dejan Židan ima besedo. Prosim.
Sem vesel, da bodo ta pravila veljala tako za opozicijo kakor koalicijo, gospod predsednik. Spoštovani predsednik, spoštovani kolegice in kolegi! Kako naj odloči politik ali vlada ali Državni zbor ali poslanec v primeru, ko argumenti niso pomembni, ni pomembno, kaj si mislimo o zagotavljanju delovnih mest ljudi, ki so vezani na Termoelektrarno, in po drugi strani sploh ni pomembno, kaj si mislimo o tem, da je okolje obremenjeno, da v Slovenijo zamujamo tako pri okoljskih direktivah, pri vodnih direktivah, naš zrak je preslab in bomo zato tudi kazni verjetno plačevali. Tukaj gre za nekaj drugega. Tukaj gre za to, kako naj politik odreagira, če je postavljen pred izvršeno dejstvo. Ali si lahko kot politiki dovolimo, da nas, kdorkoli, v tem primeru pa seveda ta gradnja, postavi pred izvršeno dejstvo. Potem je argument takšen: "Če ne boste tega potrdili, kar smo mi že naredili, boste pa naredili škodo." Jaz osebno menim, da politika na ta način delovanja ne sme pristajati, in zato bom, in tako tudi utemeljujem glas, spoštovani gospod predsednik, glasoval proti. Hvala.
Hvala lepa. Še enkrat odpiram prijavo za obrazložitev glasu. Prosim, lahko se prijavite. Gospod Jožef Kavtičnik, prosim.
Hvala lepa za besedo. Jaz bom podprl ta predlog, zaradi tega, ker gradnja bo šla naprej. Govorimo o poroštvu. Če se poroštva ne bo dalo, se bo gradilo dražje. Pomeni, bo moral kredit pridobiti HSE ali Termoelektrarna Šoštanj ali morda nekdo drug, vendar bomo v tem primeru gradnjo podražili za najmanj 100 milijonov evrov. V tej situaciji, v kateri smo danes, mislim, da je nesmiselno razpravljati o tem, ali bi poroštvo bilo ali ne. Torej, poroštvo – ja, pogojno, da se opravi revizija, o kateri smo danes že govorili, da se ugotovi, kako je gradnja potekala, in da se sankcionira tiste, ki so bili malomarni, recimo, da so bili malomarni ali celo škodljivi. Hvala.
Hvala lepa. Če ni več želje po obrazložitvi glasu, dajem predlog sklepa na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 9. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je Državni zbor predlagani sklep sprejel, zato bo predlog zakona dodeljen v obravnavo Odboru za finance in monetarno politiko kot matičnemu delovnemu telesu. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujem s prekinjeno 6. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o Javnem jamstvenem in preživninskem skladu, v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklep: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o Javnem jamstvenem in preživninskem skladu ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 33. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet, zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 7. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo Predloga zakona o spremembi in dopolnitvi Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o spremembi in dopolnitvi Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 35. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet in da je s tem zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 14. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga za sprejem avtentične razlage četrtega odstavka 24. člena Zakona o lokalnih volitvah. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa matičnega delovnega telesa, ki se glasi: Predloga za sprejem avtentične razlage četrtega odstavka 24. člena Zakona o lokalnih volitvah se ne sprejme. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 66, proti 11. [[Za je glasovalo 66.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. S tem je postopek za sprejem avtentične razlage končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na prekinjeno 1. točko dnevnega reda, to je na Vprašanja poslank in poslancev. V skladu s predlogom poslanke mag. Alenke Bratušek bo Državni zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade Janeza Janše na poslansko vprašanje mag. Alenke Bratušek v zvezi z varčevalnimi ukrepi. Glasujemo. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine. Prosim, mag. Alenka Bratušek.
Najlepša hvala, gospod predsednik. Z odgovorom, ki smo ga zadnjič dobili od predsednika Vlade, vsekakor ne moremo biti zadovoljni. Strinjamo se, da je javnofinančna konsolidacija nujno potrebna, ni pa res, da je potrebna na takšen način in po takšni poti, kot ste se jo lotili in jo predlagate vi. Že zadnjič sem dala primer petčlanske družine, ki bo z vašimi ukrepi prikrajšana na mesec za tisoč evrov. Enako sta vam izračunali tudi dve civilni iniciativi. Zdaj bom dodala, še posebej kolegom iz NSi, ki se borijo za družinsko politiko, in ta mamica, ki piše to, prihaja iz tiste vaše tradicionalne družine. 33 let stara mati dveh otrok piše, da je tretjič noseča in da če bi vedela za vaše varčevalne ukrepe, se na žalost za tega tretjega otroka ne bi odločila. Če je to politika, ki jo bomo podpirali vsi skupaj, še posebej vi, bom rekla, smo lahko zelo razočarani. Zato, spoštovani kolegice in kolegi, vas prosim, da podprete predlog, ki je predlagan, ker ne želimo nič drugega, kot o tem in o predlaganih ukrepih se pogovarjati in razpravljati, kaj in kakšni ukrepi nas bodo popeljali na bolje. Nismo prepričani oziroma prav gotovo ti, ki jih predlagate, ne gredo v smer, ki nas bo peljala na bolje. Zato vsekakor pričakujem vašo podporo.
Bom kar prosil za prijavo v imenu poslanskih skupin za obrazložitev glasu. Mag. Matej Tonin.
Jaz bi opozoril samo na to, da se mi zdi nenavadno, da kolegica Bratuškova o teh stvareh govori in dramatizira, ker so stvari še v teku. O teh stvareh se še pogaja, še govorimo, stvari še niso [[...]]
Mag. Tonin, to ni replika, če vas smem opozoriti.
Ne, to je obrazložitev glasu [[...]]
Obrazložitev glasu.
Ker te stvari še tečejo, je to, kar je predlagala gospa Bratuškova, nepotrebno. In zaradi tega bom glasoval proti, ker ne moremo razpravljati o nečem, o čemer še sploh ni odločeno.
Replike ni. Gospod Janez Ribič se je odpovedal. Mag. Alenka Bratušek, v bistvu ste že vnaprej napovedali, da boste z obrazložitvijo glasu dali repliko, ampak dobro. Pozivam k individualnim prijavam za obrazložitev glasu. Lepo bi prosil, da se držimo tega, da povemo, kako bomo glasovali in navedemo razloge. Gospod Matevž Frangež, prosim beseda je vaša.
Glasoval bom za proceduralni predlog gospe Bratuškove. Razlog za to je v tem, da imamo na mizi zakon, o katerem bomo v prihodnjih tednih govorili in ki usodno vpliva na položaj slovenskih družin, mladih mater, otrok, upokojencev, slovenskih brezposelnih in podobno. Danes je čas za razpravo gospod Tonin, danes je čas za razpravo, ko še lahko spremenimo škodljive odločitve za Slovenijo. Zato bom glasoval za.
Gospod Gašpar Gašpar Mišič.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolegice in kolegi! Glasoval bom za, absolutno za in ne tako, kot pravi gospod Tonin, da še ni odločeno. Ja bog se usmili, vi boste najprej nekaj odločili, potem bomo mi razpravljali. Kam pa pridemo? Tukaj tej ustanovi se reče parlament zato, da se pogovarjamo in dogovarjamo in na koncu vendarle dogovorimo za dobro državljank in državljanov Republike Slovenije, in ne zato, da bi posamezniki odločali kar po svoje. Ampak glejte, dragi kolegice in kolegi, v koalicijski pogodbi ste zapisali, da si boste prizadevali k večji kulturi dialoga, politični kulturi. Jaz vidim, da to ne vodi v pravo smer. To mene skrbi in bi moralo tudi vas skrbeti. Zato vas prosim, da se držite tistega, kar ste zapisali, da ne bo spet tako, da eno govorite, drugo delate. Hvala lepa.
Mag. Barbara Žgajner Tavš, prosim.
Hvala lepa. Ko je kolegica Bratuškova predstavila zgodbo ene od mamic in omenila še zgodbo dveh staršev, so se nekateri poslanski kolegi na levi strani zgražali. Spoštovani kolegice in kolegi, realnost danes je, pa ne bom rekla zgražanja vredna, so pa zaskrbljujoči ukrepi, ki jih je predlagala Vlada Republike Slovenije. Kolegu Toninu – Vlada Republike Slovenije je te ukrepe sprejela in poslala v Državni zbor in prav je, da Državni zbor opravi razpravo, preden bodo ti ukrepi sprejeti. Kolegica Bratušek je prosila za podporo pri tem, da se predhodno o odgovoru predsednika Vlade opravi splošna razprava o njegovem odgovoru, ki je bil, jaz verjamem, da zavit v veliko cinizma. In k temu, ker se potem ne bom več oglašala naprej, tudi sama sem zastavila poslansko vprašanje ministru Vizjaku in tudi sama sem zahtevala dopolnitev oziroma predlagala razširjeno razpravo. Minister Vizjak in s tem celotna vlada nima strategije na področju družinskega varstva oziroma družinske politike. Tako da istočasno prosim za podporo tudi pri naslednjem predlogu. Hvala. Bom pa absolutno podprla tak predlog.
Mag. Alenka Bratušek.
Hvala še enkrat. Ne vem, zakaj se tako bojite razpravljati o tem, je pa res nenavadno, da bomo o tem razpravljali potem, ko bodo stvari sprejete, gospod Tonin. Mogoče bi Poslovnik Državnega zbora kar spremenili pa ukinili razpravo pa se bomo potem, ko bodo stvari sprejete, malo pogovarjali, kako jih bomo nazaj spreminjali, enkrat. V vaši koalicijski pogodbi pa tudi piše, tako približno, "koalicijski partnerji se zavezujemo, da bodo olajšave za otroke in druge vzdrževanje družinske člane ostale najmanj na obstoječem nivoju". Tako da težko stvari gredo skupaj. Nič drugega danes ne želimo od vas vseh ali pa od nas vseh, ki smo tukaj, da dovolimo en drugemu povedati, kaj bi bilo smiselno in kaj bi bilo prav v tej državi narediti. Če je to težko razumeti in podpreti, potem pa res ne vem več, kje smo.
Želi še kdo obrazložiti svoj glas? Bom še enkrat odprl prijavo. Prosim, prijava teče. Glas bo obrazložil mag. Matej Tonin.
V svojem osebnem imenu bom glasoval proti. Sem pa zgrožen nad neznanjem poslank Pozitivne Slovenije, ker enostavno politikantsko zavajajo javnost, pa bom razložil zakaj. Dobro vedo, če je stvar sprejeta na Vladi in če ni sprejeta v parlamentu, stvar ni sprejeta in ni dokončna. In še ena stvar dokazuje politikantstvo, gospa Bratušek. Zakaj? Zaradi tega, ker bomo o vseh teh ukrepih, o katerih vi danes govorite, razpravljali v okviru razprav glede Zakona o uravnoteženju javnih financ. Vsi ti ukrepi bodo zajeti v ta zakon in o vseh teh ukrepih bomo razpravljali. In to, kar vi danes počnete, je tipičino politikantstvo in tega od konstruktivne opozicije zagotovo ne bi pričakoval.
Gospod Franc Pukšič.
Predloga ne bom podprl. Podprl ga ne bom, ker je bil odgovor predsednika Vlade zelo eksakten in jasen. O ukrepih, o katerih pa danes govorite, ne bi mogli razpravljati v nadaljevanju, to kar želite, ampak bomo o tem govorili, ko bodo ukrepi na mizi in v okviru rebalansa. Ampak na koncu, kolegice in kolegi, zakaj smo v tej situaciji, zakaj moramo sprejemati takšne ukrepe? Zato, ker nekateri, ki danes sedite v tem parlamentu, ste bili odgovorni, na službeni dolžnosti, zakonsko odgovorni, da spoštujete zakone, tudi Zakon o javnih financah, pa ga niste, ste kršili pa ste preživeli pa zato niste odgovarjali. Ampak, ker niste, imate danes boljšo službo. Ampak zaradi tega se bo slabo pisalo državljankam in državljanom. Danes s temi ukrepi na nek način vendarle probamo stvari peljati tako, da bodo tisti, ki so že plačali za recesijo, najmanj prizadeti. Če bi pa seveda vas poslušali, bi pa to državo spravili na kant. To ste želeli. Hvala bogu, vam ni uspelo. In verjamem, da vam tudi nikoli ne bo.
Tudi to ni bila obrazložitev glasu. In moram ugotoviti, da se v tej točki poslovnik močno krši. Obrazložitev glasov se je sprevrgla v razpravo in polemiko in repliciranje. To nikoli ni bil namen poslovniških določb o obrazložitvi. In še enkrat bi vas prosil, da se tega držite, sicer bomo pač prešli na prakso, da bomo enkrat samkrat pozvali k prijavi, tako kot je bilo rečeno, če se nismo sposobni držati dogovorov. Kdo bi želel obrazložiti glas? Pozivam k prijavi. Gospod Roman Jakič.
Hvala za besedo, spoštovani gospod predsednik. Glasoval bom za predlog o splošni razpravi pri tej točki. Razlog, zakaj bom glasoval za. Razlogov je več. Eden od njih je, da so zakoni, ki so zelo pomembni za državljanke in državljane, sprejeti v Državnem zboru po izredno hitrem ali pa nujnem postopku, kjer ni možna splošna razprava. In predlog, ki je šel, je šel v smeri, da bi prišlo do splošne razprave, da bi seveda od Vlade in od odgovora predsednika Vlade dobili odgovore na vprašanja, ki se pojavljajo našim državljankam in državljanom, ko govorijo o tem, da seveda z ukrepi, ki jih je Vlada predlagala, kršijo ali pa uničujejo, destrukcijo delajo znotraj socialne države in znotraj pravic, ki so bile pridobljene. Naša želja in pobuda je bila, da se opravi zelo odprta razprava, v katerih bi seveda tudi koalicija, če ima kakšen argument, pa žal ga nima, povedala, zakaj to dela, zakaj ne dela na način, kot ga je predlagala opozicija, na način, ki seveda ne zadeva socialne pravice ali pa ne zadeva zmanjševanja socialnih pravic naših državljank in državljanov, zavoljo česar je včeraj tudi protestiralo skoraj 100 tisoč ljudi. Hvala.
Hvala, gospod Roman Jakič. Gospod Dejan Židan.
Hvala, gospod predsednik za besedo. Tudi sam bom glasoval za. Želel bi, da tudi trenutna koalicija to razume kot roko za kooperativno sodelovanje, konstruktivno sodelovanje, saj nam bo to omogočilo, da tudi z našo razpravo, ki bo na ta način sledila, bodo vaši ukrepi bolj domišljeni in bolj v korist slovenske države. In s tem, ko boste glasovali za predlog gospe Alenke, boste potrdili, da z resno razpravo, s soudeležbo tudi opozicije razmišljate resno. Hvala.
Hvala. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 48. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanke mag. Majda Potrata bo Državni zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade Janeza Janše na poslansko vprašanje mag. Majde Potrata v zvezi s predlaganimi varčevalnimi ukrepi v izobraževanju in znanosti. Mag. Majda Potrata, obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Predsedniku Vlade sem namenila vprašanje, ki je sicer uprto na varčevalne ukrepe, presega pa zgolj varčevanje v izobraževanju, ki ga zaznamuje umanjkanjih 110 milijonov za visoko šolstvo in znanost in 174 milijonov za izobraževanje, ampak iz predloženih dokumentov je mogoče razbrati, da gre za globoke sistemske spremembe. Stvar izobraževalne politike pa je nekaj, o čemer bi Državni zbor moral opraviti razpravo zlasti zaradi tega, ker je Državni zbor že sprejemal nacionalni program visokega šolstva in v njem zapisal nekatere odločitve, ki razmejujejo dolžnosti javnih financ pri financiranju zasebnega terciarnega izobraževanja, ki definirajo, kakšna naj bo politika ustanavljanja univerz, ki definira, kakšno je vprašanje šolnin. In zdaj, če gremo gledati v predložene ukrepe ali v nacionalni reformni program ali v zakon, ki smo ga dobili, ki bo pokril 45 zakonov. Vsi ti ukrepi že jasno nakazujejo, kam je politika usmerjena. In ni mogoče razbrati razmerja med začasnimi ali kratkotrajnimi ukrepi in tistimi, ki bodo v resnici imeli daljnosežne posledice, da pa je javnost zaznala, kaj pomeni to, če se povečuje število učencev v oddelkih. Pri tem je pa malo ob strani ostal podatek, da je zelo pomembno tudi postavljanje meje, koliko sme biti najmanj učencev v razredu, to je 24, s tem so prizadete zlasti manjše šole. Posledice bodo dolgoročne. In mislim, da je to res tema, o kateri bi morali razpravljati odgovorno in si pridobiti tudi mnenje stroke pa potem ne bi predsednik Vlade v odgovoru navajal statističnnih podatkov, ki nimajo opore v mednarodnih primerjavah, ker takrat, kadar se na mednarodne primerjave sklicujemo, moramo vedeti, kaj s čim primerjamo. In delovna obveza učiteljev kaže, vsaj v zadnjih desetih letih, veliko stabilnost. Pomeni, da je to zelo občutljivo vprašanje, ki vpliva na kakovost izobraževalnega procesa in če se odločamo za te spremembe, potem bi si to zagotovo zaslužilo tehtno razpravo. Zaslužilo bi si tehtno razpravo tudi to, kam silimo, če spodbujamo varuštvo namesto vzgojno-izobraževalnega dela v vzgojno-varstvenih inštitucijah. To so torej razlogi, zaradi katerih pričakujem, da boste razpravo podprli. Hvala.
Hvala. Še kdo v imenu poslanske skupine? Ne. Želi kdo individualno obrazložiti glas? Gospod Roman Jakič.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Tudi to pobudo kolegice Potrata bom podprl. Ne zato, ker sem diplomirani pedagog, ampak zato, ker si želim, da javnosti odgovorimo, ali je dilema v resnici v varčevalnem ukrepu te vlade ali pa v spreminjanju samega sistema izobraževanja in seveda strukture le-tega. Jaz moram reči, da me seveda odgovor ni zadovoljil, predvsem pa, ko berem, imam občutek, da ne gre za varčevalne ukrepe, da gre na eni strani za obračun z intelektualnim jedrom te države, kar šolniki nedvomno so. In to intelektualno jedro te države je bilo do vseh oblasti in vseh vlad kritično, do te pa še posebej, iz preprostega razloga, ker seveda vidi, da predlogi gredo v razgradnjo javnega šolstva, da se poudarek daje privatnemu šolstvu. In tukaj se strinjam s predhodnico, ko je govorila o tem, da seveda so odgovori, ki so bili dani, statistični in poudarki OECD napačnio. Govora je bilo o tem, da je privatnega šolstva malo v Sloveniji, s čimer se strinjam, ampak nihče ne reče, da smo v Sloveniji eni tistih, ki največ financiramo z javnimi sredstvi privatno. Zato bi želel, da to diskusijo opravimo in da vidimo in odgovorimo šolnikom v resnici, zakaj jim jemljemo denar in jim zvišujejo določene standarde, ki ne gredo v individualizacijo pouka, ampak gredo seveda v uničenje javnega šolstva.
Hvala. Odpiram prijavo za obrazložitev glasu. Besedo ima gospod Jožef Kavtičnik.
Hvala lepa, predsedujoči. Podprl bom predlog za splošno razpravo, kot tudi tisto, ki sem jo sam podal pri odgovorih ministra Turka, ko sem postavil poslansko vprašanje, predvsem zaradi tega, ker so odgovori tako ministra Turka kot predsednika Vlade odprli nov val ali nov sklop vprašanj, na katere je treba tukaj odgovoriti. Pri teh varčevalnih ukrepih, ki jih je predlagala Vlada, ne gre toliko za varčevanje, kot gre za reformo. Pri reformi ste tudi v koalicijski pogodbi zapisali, da boste upoštevali in spodbujali kritične pripombe in tudi vse strokovne utemeljitve, da boste spodbujali vse dobromisleče ljudi, ko boste spreminjali sistem tako šolstva kot tudi drug sistem. Vendar javno šolstvo je za Slovenijo tako pomembno, da ne moremo mimo tega, da ne bi opravili res strokovne in temeljite razprave. Naš šolski sistem smo gradili 20 let. Ne moremo ga sedaj z enim takšnim ukrepom [[...]]jaz govorim, da je potreben varčevalni ukrep, vendar ne takšna reforma, kot ste si jo zamislili. Ne moremo dovoliti, da bomo ta sistem, ki smo ga gradili 20 let, porušili tako na hitro, brez strokovnih analiz, brez utemeljitev, kajti pri odgovorih, ki jih je dal minister in predsednik Vlade, je veliko zavajanj in tudi veliko nestrokovnih utemeljitev. Tako da bom podprl tole. Hvala.
Hvala. Roberto Battelli. [[Ne.]] Gospod Dejan Židan.
Hvala, gospod predsednik. Podpiram predlog gospe Majde Potrata. Mi nujno potrebujemo odgovor še na eno ostro vprašanje, ki ga enostavno noben ne opazi. Mi bomo s tem, ko bomo zniževali normative, na nek način onemogočili, da nekatera demografsko ogrožena področja Slovenije in tudi maloobmejni pas, kjer so te šole, ki ne bodo izpolnjevale normativov po številu učencev, bodo umaknjene. Te šole predstavljajo tudi vir in neko sidro, da ljudje sploh še živijo v teh koncih. In ob dejstvu, da v rebalansu proračuna ni več denarja za zemljiške operacije ob meji, ki zagotavljajo poseljenost ob meji, kar je bila razprava tudi sedanje koalicije v prejšnjem mandatu, se dejansko sprašujem, ali ste se odločili, da boste maloobmejni pas žrtvovali. Hvala.
Hvala. Lahko preidemo na glasovanje o predlogu sklepa. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev. Za je glasovalo 36, proti 46. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanke mag. Barbare Žgajner Tavš bo Državni zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za delo, družino in socialne zadeve mag. Andreja Vizjaka na poslansko vprašanje mag. Barbare Žgajner Tavš v zvezi s predvidenimi spremembami na področju družinskega varstva. Želi kdo v imenu poslanske skupine obrazložiti glas? Ne. Individualno? Tudi ne. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev. Za je glasovalo 35, proti 43. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da predlagani sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Jožefa Kavtičnika bo Državni zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za izobraževanje, znanost, kulturo in šport dr. Žige Turka na poslansko vprašanje Jožefa Kavtičnika v zvezi z varčevalnimi ukrepi v šolstvu. Izvolite, gospod Kavtičnik, obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa. Spoštovani kolegi in kolegice! Jaz vas prosim, da podprete ta predlog. In ne se bati, da bi kakšne krive vere tu slišali. Gre samo za to, da bi minister Turk imel čas in dovolj prostora, da bi nam objasnil, zakaj gre pri teh varčevalnih ukrepih. Jaz bom zelo vesel in verjetno tudi vi vsi, ko bomo dobili od njega ali od strokovnih sodelavcev pojasnilo, da to ne ruši šolskega sistema, da to ne spreminja šole v neko drugačno šolo, otrokom neprijazno šolo in tako naprej. Zelo bom vesel, zato bi želel, da se ta razprava opravi, da bodo tudi učitelji in vsi tisti, ki so včeraj nastopali proti tem ukrepom, spoznali, da mislite resno, da mislite dobro v korist šole, otrok in seveda v korist naše države. Zato vas prosim podprite in ne se bati, da bi dobili kakšne napačne informacije ali kakšne krive informacije, ki bi jih nekdo lahko zamolčal.
Hvala. Še kdo v imenu poslanske skupine? Individualno? Tudi ne. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 47. [[Za je 32.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Jerka Čehovina bo Državni zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru generalnega sekretarja Vlade dr. Boža Predaliča na poslansko vprašanje gospoda Jerka Čehovina v zvezi z organizacijo državnih proslav. Želi kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? Ne. Individualno? Prosim, gospod Čehovin.
Ugotovljeno je bilo, da je bila pred petimi leti zadnja proslava priključitve Primorske v Kobaridu. Kot veste, se te proslave odvijajo vsakih pet let. Pomeni, če letos te proslave državne ne bo, bo naslednja šele čez pet let. To pomeni, da bo Primorska brez sodelovanja države ostala celih 10 let brez proslave. Zato apeliram na vse poslance, pa tudi na primorske poslance, da popravijo to napako Vlade. Kajti po mojem mnenju je Vlada verjetno spregledala, da je letos tistih pet let, ko se praznuje ta praznik. Hvala.
Hvala. Gospod Samo Bevk.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani zbor! Jaz bom podprl predlog kolega Jerka Čehovina. Dejstvo je namreč, da je Vlada Republike Slovenije s sklepom o organizaciji le dveh državnih proslav znova izkazala nerazumevanje pomena identitete za prihodnost države. Še več, s tem, ko je zaobšla vso organizacijo udeležitve drugih praznikov, je povsem po nepotrebnem zašla na polje ideološkega boja, kar je celo v nasprotju s koalicijskim sporazumom. Nelagodje desnosredinske koalicije ob obeleževanju nekaterih praznikov je sicer mogoče razumeti, kljub temu pa je na mestu pričakovanje ustreznega spoštovanja vseh najsijajnejših dogodkov narodne zgodovine, ki so nas končno uveljavili in izoblikovali v samostojno in neodvisno državo. Slovenija je namreč po Ustavi Republike Slovenije država vseh državljank in državljanov in ne zgolj ideološki aparat katere izmed političnih strank. Pomenljivo je tudi, da se sočasno s sprejemom tega sklepa pojavlja v Državnem zboru tudi predlog, da bi s spremembo Zakon o praznikih in dela prostih dnevih zmanjšali število prostih dni na leto. Kot povedano, jaz podpiram predlog kolega Jerka Čehovina in plediram za to, da bi Vlada ponovno premislila o svojem sklepu in seveda v skladu z varčevanjem tudi organizirala ne samo dve proslavi, ampak tudi proslave kot so dan upora proti okupatorju, dan reformacije in tudi druge praznike, ki so sedaj prezrti. Hvala lepa.
Hvala. Če ni več interesa za obrazložitev glasu, prehajamo na glasovanje. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 33 proti 46. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da predlagani sklep ni bil sprejet. Na predlog poslanca Gašparja Gašparja Mišiča bo Državni zbor odločal o predlogu sklepa: Državni zbor na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za infrastrukturo in prostor gospoda Zvonka Černača na poslansko vprašanje gospoda Gašparja Gašparja Mišiča v zvezi s sprejemanjem državnega prostorskega načrta in prioritet znotraj njega. Bomo glasovali? Pardon, obrazložitev glasu, prekinjam glasovanje. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine? [[Ne.]] Želi kdo individualno? Gospod Mišič, prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Moje vprašanje je bilo zastavljeno gospodu ministru Černaču z namenom, da se pogovorimo o infrastrukturnih projektih, ki že desetletja čakajo na umestitev v prostor. Ker je infrastruktura oziroma umestitev tako pomembnih projektov v prostor zelo pomembna za razvoj Slovenije, gospodarstva in vsega za dobro te družbe, je bilo moje vprašanje dobronamerno, ker pa je sam minister odprl številna vprašanja na to temo v svojem odgovoru in se je zavezal, da bo tudi v kratkem pripravil neki terminski plan in določil prioritete pri umeščanju v prostor pomembnih projektov za razvoj naše države, smatram, da boste podprli, da se v Državnem zboru opravi širša razprava na to temo in da boste kolegice in kolegi vsak iz svoje poslanske skupine in tudi posamezno povedali, kakšne težave imate na tistih delih Slovenije, od koder prihajate. Na koncu koncev, tukaj smo zato, da odločamo, preden odločamo pa, da se pogovorimo, kaj je treba narediti za dobro naše države. Ker upanje umre zadnje, jaz pričakujem, da boste ta predlog tudi podprli. Hvala.
Hvala. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev. Za je glasovalo 35, proti 46. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Na predlog poslanke mag. Majde Potrata bo Državni zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za izobraževanje, znanost, kulturo in šport dr. Žiga Turka na poslansko vprašanje mag. Majde Potrata v zvezi s posledicami sklepa o prepovedi avtorskih in svetovalnih pogodb na področju kulture. Ali želi kdo v imenu poslanske skupine obrazložiti glas? [[Ne.]] V svojem imenu? Mag. Majda Potrata, prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Začudenje ministra za prihodnost, zakaj me zanima prepoved sklepanja avtorskih in svetovalnih pogodb, ne zanima me pa, kako bodo starši plačevali vrtec, kaže na to, da je treba opraviti razpravo o ministrovem odgovoru, ker ne razume, da je v kreativni industriji veliko prostora za nova delovna mesta z visoko dodano vrednostjo. Ta se navadno sklepajo preko avtorskih pogodb. Za normalno delovanje javnih zavodov je tako sklepanje nujno potrebno. Dodatno vprašanje, ki si ga je treba zastaviti ob tem pa je, ali ni takšen sklep Vlade, ki kar generalno prepoveduje do določenega roka sklepanje avtorskih pogodb, prekoračitev pristojnosti, zaradi tega, ker so programski načrti, delovni načrti, finančni načrti javnih zavodov v pristojnosti poslovodstva in svetov v teh zavodih. Torej, ti so odgovorni za izvajanje programa in brez sklepanja pogodb, avtorskih pogodb z režiserji, scenaristi, dramaturgi, lektorji, s scenskimi delavci in drugimi v gledališčih, brez sklepanja avtorskih pogodb v vrsti drugih dejavnosti si je nemogoče predstavljati, da bi lahko danes normalno delovala velika množica javnih zavodov. Seveda, če je naša percepcija pač ta, da jih je preveč in da nam je to samo zažiranje javnih sredstev, potem bomo prerezali vse te možnosti za financiranje in pustili, da bodo tisti, ki so pravzaprav najbolj propulziven in najbolj kreativen del tega prebivalstva, izbrali za svoje delovno območje kreativnosti bolj naklonjeno okolje. Hvala.
Hvala. Če ni več interesa za obrazložitev glasu, prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev. Za je glasovalo 32, proti 46. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. In še zadnji predlog poslanca Gašpar Gašpar Mišiča o predlogu sklepa, ki se glasi tako: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za kmetijstvo in okolje Franca Bogoviča in ministra za infrastrukturo in prostor Zvonka Černača na poslansko vprašanje gospoda Gašparja Gašpar Mišiča v zvezi z umeščanjem objekta v prostor. Želi kdo individualno obrazložiti glas? Gospod Gašpar Gašpar Mišič, prosim.
Spoštovani predsednik, predvsem je šlo tukaj za umeščanje objektov v prostor na ravni lokalnih skupnosti. Vaša koalicijska zaveza je bila, da boste tudi zemljišča prenesli na lokalne skupnosti. Verjel sem, da se zavedate, da lokalne skupnosti najbolje poznajo, kaj je treba in kaj je pomembno za razvoj njihovega kraja. In zato, ker se lokalne skupnosti ne morejo razvijati tako, kot bi si želeli, zaradi stiske s prostorom in zaradi tega, ker so številna zemljišča tako ali drugače razporejena in ker ne morejo zgraditi potrebne infrastrukture, ki bi jim omogočila razvoj, apeliram na vas, da čim prej to storite, prenesete na lokalne skupnosti zemljišča – nenazadnje gre za vašo koalicijsko zavezo – in vas tudi pozivam, da podprete, da se o tem tudi opravi razprava, kajti ta razprava vam lahko samo koristi. Hvala lepa.
Hvala. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev. Za je glasovalo 31, proti 46. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gospodarskih družbah, nujni postopek Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona, torej na odločanje o predlogu zakona. Zakonodajno-pravna služba in Vlada me nista obvestili o tem, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Ali želi kdo obrazložiti glas v imenu Poslanske skupine? Ne. Ali kdo želi obrazložiti svoj glas? Tudi ne. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev. Za je glasovalo vseh 79. [[Za je glasovalo 79.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o semenskem materialu kmetijskih rastlin, skrajšani postopek Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili sprejeti, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Zakonodajno-pravna služba in Vlada me nista obvestili o kakršnikoli neusklajenosti zaradi amandmajev. Ali želi kdo obrazložiti glas v imenu Poslanske skupine? [[Ne.]] Ali kdo želi obrazložiti glas v svojem imenu? Ne. Potem lahko preidemo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev. Za je glasovalo vseh 80. [[Za je glasovalo 80.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 8. točko dnevnega reda, to je s prvo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o finančnem poslovanju, v postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o finančnem poslovanju, v postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju je primeren za nadaljnjo obravnavo. Ali želi kdo obrazložiti glas v imenu Poslanske skupine? [[Ne.]] Ali kdo želi obrazložiti svoj glas? Prosim, izvolite.
Hvala lepa. Mi smo podali pogojno "za" o insolventnosti in smo rekli tako, da se lahko ta zakon dopolni s tem, da se tistih 30 %, ki je bilo prej 50 %, mora dopolniti zraven s tem, da se tudi spremeni lastninsko preoblikovanje podjetij. To se pravi, da bi tisti, ki vložijo svoje terjatve, konvertirajo v lastniški delež 30 %, tudi ostalih 70 % terjatev, ki jih imajo, konvertira v lastniški delež. 30 % bi bilo poplačilo v štirih letih, to je bil naš predlog. Hvala.
Hvala mag. Stepišnik. Gospod Matevž Frangež.
Jaz bom glasoval za primernost tega zakona, zato ker želim, da si vzamemo priložnost in ta zakon ustrezno dopolnimo. Socialni demokrati smo tekom tega postopka tudi znotraj javne predstavitve mnenj skušali Državnemu zboru predstaviti idejo o hitremu stečaju. Cilj hitrega stečaja je podoben, kot ga je zdaj navajal gospod Stepišnik, in to je, da na kratek način, v roku 45 dni upniki insolventnega dolžnika skozi ta postopek postanejo novi lastniki. Na ta način razbremenimo podjetje dolgov, upniki pa dobijo likvidno premoženje, s katerim se lahko v naslednjem dnevu takoj poplačajo. Opozarjamo na to, da gospodarska realnost jasno kaže, da nimamo veliko časa za to, da bi razmišljali o sistemskih spremembah tovrstne zakonodaje, zardi tega, ker se stečaji dogajajo zdaj. Po sedanjem postopku vrsto stečajnih dolžnikov obsojamo na zelo dolge postopke, znotraj katerih bodo zdrava jedra v podjetjih preprosto izginila. Vljudno prosim vladajočo koalicijo, dajte temu zakonu to priložnost, razmislimo skupaj o pametnih rešitvah in jih sprejmimo zdaj, znotraj tega postopka. Glasoval bom za.
Hvala. Če ni več interesa za obrazložitev glasu, lahko preidemo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev. Za je glasovalo vseh 32, proti 46. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da zbor predlaganega sklepa ni sprejel, zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 10. točko dnevnega reda, to je s prvo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o digitalni radiodifuziji Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o digitalni radiodifuziji je primeren za nadaljnjo obravnavo. Želi kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? [[Ne.]] Želi kdo obrazložiti glas v svojem imenu? Gospod Rihard Braniselj, prosim.
Glasoval bom "za", pri čemer bo šel ta zakon, upam, v nadaljnjo proceduro. V naslednji fazi pa pričakujem, da bo APEK vzpostavil konkurenco, kot jo je treba vzpostaviti, z razpisom za najmanj še en multipleks, in da nam bo Vlada jasno povedala, kakšni so ti pritiski iz Bruslja in kakšne so te grožnje s tožbami, da se bomo znali v nadaljevanju jasno odločiti. Osebno bom ta zakon podprl samo pod temi pogoji. Hvala lepa.
Hvala. Glasujemo o predlogu. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 47 poslank in poslancev, proti 25. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 25.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet, zato bo predlog zakona dodeljen Odboru za izobraževanje, znanost, kulturo, šport in mladino kot matičnemu delovnemu telesu. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 11. TOČKO DNEVNEGA REDA – PREDLOG ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA O VZPOSTAVITVI FUNKCIONALNEGA BLOKA ZRAČNEGA PROSTORA SREDNJE EVROPE. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Obravnaval ga je Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku, gospodu Jožefu Horvatu.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Odbor Državnega zbora Republike Slovenije za zunanjo politiko je na svoji 2. seji 11. 4. 2012 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o ratifikaciji sporazuma o vzpostavitvi funkcionalnega bloka zračnega prostora srednje Evrope. Odbor je pri obravnavi upošteval mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki z vidika skladnosti z ustavo in pravnim sistemom ter zakonodajno-tehničnega vidika ni imela pripomb, zgolj predlog, da v okviru pristojnosti z redakcijo v 3. členu predloga zakona nadomesti besedilo "Ministrstvo za infrastrukturo in prostor" z opisno obliko "ministrstvo, pristojno za infrastrukturo in prostor". Ker k predlogu zakona na matičnem delovnem telesu ni bil sprejet noben amandma, Odbor za zunanjo politiko predlaga Državnemu zboru, da Predlog zakona o ratifikaciji sporazuma o vzpostavitvi funkcionalnega bloka zračnega prostora srednje Evrope sprejme v predloženem besedilu. Hvala lepa.
Hvala. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Imamo samo eno prijavo, v imenu Poslanske skupine Pozitivne Slovenije bo stališče predstavil gospod Gašpar Gašpar Mišič.
Sklenitev sporazuma o oblikovanju funkcionalnega bloka zračnega prostora srednje Evrope predstavlja izpolnitev obveznosti Slovenije pri vzpostavitvi funkcionalnega bloka zračnega prostora Republike Slovenije, kot izhaja iz Uredbe Evropskega parlamenta o organiziranosti in uporabi zračnega prostora na enotnem evropskem nebu. Sporazum je skladen z izhodišči, ki sta jih potrdila Vlada Republike Slovenije in Odbor za zunanjo politiko Državnega zbora, zato bomo v Poslanski skupini Pozitivne Slovenije predlog zakona podprli.
Hvala. To je bila edina predstavitev stališča poslanske skupine. Ker v drugi obravnavi na matičnem delovnem telesu ni bil sprejet noben amandma, amandmajev k predlogu zakona ni mogoče vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo vseh 79. [[Za je glasovalo 79.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 12. TOČKO DNEVNEGA REDA – OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI POGODBE O USTANOVITI EVROPSKEGA MEHANIZMA ZA STABILNOST MED KRALJEVINO BELGIJO, ZVEZNO REPUBLIKO NEMČIJO, REPUBLIKO ESTONIJO, IRSKO, HELENSKO REPUBLIKO, KRALJEVINO ŠPANIJO, FRANCOSKO REPUBLIKO, ITALIJANSKI REPUBLIKO, REPUBLIKO CIPER, VELIKIM VOJVODSTVOM LUKSEMBURG, MALTO, KRALJEVINO NIZOZEMSKO, REPUBLIKO AVSTRIJO, PORTUGALSKO REPUBLIKO, REPUBLIKO SLOVENIJO, SLOVAŠKO REPUBLIKO IN REPUBLIKO FINSKO. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku, gospodu Jožefu Horvatu.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolegice in kolegi! Predlog zakona sta 11. aprila 2012 na skupni seji obravnavala Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo in Odbor za finance in monetarno politiko kot zainteresirano delovno telo. V imenu predlagatelja je dopolnilno obrazložitev podal državni sekretar na Ministrstvu za finance dr. Dejan Krušec, ki je uvodoma na vprašanje predsednika odbora Jožefa Horvata, ali Vlada meni, da bo imela mednarodna pogodba, ki je predmet ratifikacije, morebitne posledice na izvrševanje suverenih pravic Republike Slovenije na področju vodenja ekonomske politike, pojasnil, da tovrstnih posledic ne bo. Ekonomski mehanizem za stabilnost bo ustanovljen kot mednarodna finančna organizacija, ki bo imela svet guvernerjev, svet direktorjev in izvršilnega direktorja. Najpomembnejše odločitve se bodo sprejemale s soglasjem. Za odločanje o nekaterih zadevah pogodba uvaja nujni postopek, ko bo za sprejem odločitve potrebna večina 85 % oddanih glasov. Evropskih mehanizem za stabilnost bo imel 700 milijard evrov kapitala, ki bo razdeljen na vplačani kapital in kapital na vpoklic. Na zasedanju evropskega sveta 1. in 2. marca 2012 je bilo odločeno, da bodo države članice z namenom krepitve finančne stabilnosti v območju evra pospešile vplačila kapitala v evropski mehanizem za stabilnost in v prvem letu, to je 2012, vplačale dva obroka, vsak obrok je 5, v letu 2013, 2012 in leta 2014 zadnji obrok. V nadaljevanju je predsednik Komisije za mednarodne odnose in evropske zadeve Državnega sveta Vincenc Otoničar predstavil mnenje komisije, ki je predlog zakona podprla. V razpravi so poslanci izpostavili vprašanja v zvezi s finančnimi koristmi in obveznostmi, ki jih bo pogodba prinesla Sloveniji ter izrazili pomisleke glede ustanovitve nove birokratske institucije. Po zaključeni razpravi je Odbor za finance in monetarno politiko kot zainteresirano delovno telo sprejel mnenje, s katerim je predlog zakona podprl. Ker k predlogu zakona na seji matičnega delovnega telesa ni bil sprejet noben amandma, Odbor za zunanjo politiko Državnega zbora Državnemu zboru predlaga, da predlog zakona sprejme v predloženem besedilu. Hvala lepa.
Hvala. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Jožef Jerovšek v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratke stranke.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Pred sabo imamo dva zakona o ratifikacijah dveh pogodb, ki sta med sabo povezani, zato se bom opredelil kar do obeh. Ti pogodbi na nivoju evroobmočja oziroma Evropske unije sta izredno pomembni, obravnavata problematiko stabilnosti na finančnem področju, pomembni sta za Slovenijo za območje evra in za celotno Evropo. Pogodbi, ki sta predmet današnje ratifikacije, sta posledica najhujše krize v Evropi po 2. svetovni vojni in sta plod zavedanja, da če pade evro, pade Evropska unija. Zato sta po našem mnenju ti pogodbi v izrazitem interesu Slovenije in ju bo Poslanska skupina SDS podprla. Prva je pogodba o evropskem mehanizmu za stabilnost, ki vsebuje pomembne instrumente za finančno stabilnost, ki zahtevajo določene žrtve in hkrati zagotavljajo solidarnost v pogojih izjemno globoke ekonomske in finančne krize. EMS je dodatek dosedanjim nezadostnim finančnim instrumentom in se nanaša na zagotavljanje finančne pomoči državi članici, ki ji grozijo resne finančne težave. Drugi zakon se nanaša na ratifikacijo Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji in jo sklepa 25 držav članic Evropske unije. Zaveze, ki so del te pogodbe, so po mnenju Poslanske skupine SDS za Slovenijo izjemno pomembne, saj predvidevajo okrepitev ekonomske in monetarne unije s sprejetjem sklopa pravil, namenjenih spodbujanju proračunske discipline s fiskalnim dogovorom. S pogodbo se Slovenija zavezuje, da bo v nacionalno zakonodajo vstavila fiskalno pravilo, ki bo zagotovilo, da bodo prihodki in odhodki sektorja države po metodologiji ESA 95 uravnoteženi oziroma bodo prihodki presegali odhodke. Spoštovani! Kljub temu da k tej pogodbi takrat nista pristopili Velika Britanija in Češka republika, smo v Poslanski skupini SDS prepričani, da Evropska unije z njo kaže visoko stopnjo soglasja in zavedanja, da bi nekontrolirani razvoj in poglabljanje finančne krize v območju evra in širše v Evropski uniji lahko imelo katastrofalne posledice, zato se nobena država ne more tolažiti, da je zanje imuna. V Slovenski demokratski stranki upamo, da se tudi slovenska javnost in politične stranke zavedajo pomembnosti teh pogodb in konsekvenc, ki iz njih izhajajo, se pravi ustrezne umestitve zlatega fiskalnega pravila v nacionalno zakonodajo. Ne zadostuje pa, da bi se tega zavedali samo voditelji strank, ampak morajo biti odgovorne vse stranke. Hvala lepa.
Hvala. V imenu Poslanske skupine Pozitivne Slovenije ima besedo Maja Dimitrovski.
Hvala za besedo. Spoštovani! Evropski svet je 17. 12. 2010 sklenil, da morajo države članice evroobmočja vzpostaviti trajni mehanizem za stabilnost. Ta bo prevzel naloge, ki ga imata zdaj evropski instrument za finančno stabilnost in evropski mehanizem za finančno stabilizacijo. Gre za zagotavljanje finančne pomoči državam članicam evroobmočja, kadar je to potrebno. Zaradi močne medsebojne povezanosti v evroobmočju lahko resna tveganja za finančno stabilnost evrskih držav ogrozijo finančno stabilnost celotnega evroobmočja. EMS lahko zagotovi pomoč za stabilnost pod strogimi pogoji, ki ustrezajo izbranemu instrumentu finančne pomoči, če je to nujno za zaščito finančne stabilnosti evroobmočja kot celote in njegovih držav članic. Največji začetni obseg posojil EMS znaša 500 milijard evrov. Ker ta mehanizem pomeni jasen signal evrske skupine, da namerava evro kot valuto odločno braniti, in ker je tudi Slovenija evrska članica, v Pozitivni Sloveniji ratifikacijo pogodbe podpiramo. V Pozitivni Sloveniji sicer menimo, da nevarnosti, da bi Slovenija morala zaprositi za pomoč EMS, ni, a se ob tem zavedamo, da lahko, glede na napovedano gospodarsko, davčno in javnofinančno politiko vlade Janeza Janše, napoči tudi ta trenutek. V vsakem primeru pa je usoda Slovenije vezana na usodo evra. Dejstvo, da imamo skupno valuto, je učinke krize v Sloveniji ublažilo, in kakršnikoli ukrep, ki utrjuje to valuto, je še kako dobrodošel. V Pozitivni Sloveniji bomo zato ratifikacijo podprli. Hvala.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker v drugi obravnavi matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev tudi na seji Državnega zbora ni mogoče vlagati. S tem tudi ni možna razprava poslank in poslancev, zato prijavljenim ne morem dati besede. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Želi kdo obrazložiti glas? Ne. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 74, proti nihče. [[Za je glasovalo 74.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet in s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 13. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJE POGODBE O STABILNOSTI, USKLAJEVANJU IN UPRAVLJANJU V EKONOMSKI IN MONETARNI UNIJI MED KRALJEVINO BELGIJO, REPUBLIKO BOLGARIJO, KRALJEVINO DANSKO, ZVEZNO REPUBLIKO NEMČIJO, REPUBLIKO ESTONIJO, IRSKO, HELENSKO REPUBLIKO, KRALJEVINO ŠPANIJO, FRANCOSKO REPUBLIKO, ITALIJANSKO REPUBLIKO, REPUBLIKO CIPER, REPUBLIKO LATVIJO, REPUBLIKO LITVO, VELIKIM VOJVODSTVOM LUKSEMBURG, MADŽARSKO, MALTO, KRALJEVINO NIZOZEMSKO, REPUBLIKO AVSTRIJO, REPUBLIKO POLJSKO, PORTUGALSKO REPUBLIKO, ROMUNIJO, REPUBLIKO SLOVENIJO, SLOVAŠKO REPUBLIKO, REPUBLIKO FINSKO IN KRALJEVINO ŠVEDSKO. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo. Besedo dajem poročevalcu oziroma predsedniku gospodu Jožefu Horvatu.
Še enkrat prav lepa hvala, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Predlog zakona sta dne 11. aprila 2012 na skupni seji obravnavala Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo in Odbor za finance in monetarno politiko kot zainteresirano delovno telo. Zaradi izjemno pomembne vsebine Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji med petindvajseterico je Odbor za zunanjo politiko Zakonodajno-pravno službo zaprosil za mnenje o večini, potrebni za sprejetje predloga zakona o ratifikaciji. V pisnem mnenju Zakonodajno-pravna služba navaja, da po preučitvi predloga zakona presoja, da mednarodna pogodba, ki je predmet ratifikacije, ne sodi v kategorijo mednarodnih pogodb, ki jih obravnava 3.a člen Ustave, saj se po njenem mnenju z navedeno pogodbo ne prenaša izvrševanje novih suverenih pravic na mednarodno organizacijo, zato se ratificira v skladu s 86. členom Ustave. Ob tem pa Zakonodajno-pravna služba še opozarja, da je v konkretnem primeru vsebina mednarodne pogodbe predvsem javnofinančne narave, zato za sprejetje odločitve, ali gre za prenos suverenih pravic ne zadošča zgolj presoja pravne stroke, zaradi česar meni, da bi Državni zbor pri odločanju o ratifikaciji te mednarodne pogodbe potreboval tudi presojo s strani tiste stroke, v katere okvir sodi vsebina te mednarodne pogodbe. V imenu predlagatelja je dopolnilno obrazložitev podal državni sekretar na Ministrstvu za finance dr. Dejan Krušec, ki je povedal, da se Vlada strinja, da se predlog zakona sprejme z večino iz 86. člena Ustave Republike Slovenije. Osnovni namen pogodbe je krepitev ekonomske in monetarne unije preko večje javnofinančne discipline, pri čemer za njuno izpolnitev pogodba uvaja zahtevo po uvedbi javnofinančnih pravil na nacionalni ravni, tesnejše usklajevanje ekonomskih politik ter dogovor o okrepljenem upravljanju območja evra. Pogodbo so podpisali predsedniki držav oziroma vlad petindvajsetih držav članic Evropske zveze ob robu zasedanja Evropskega sveta 1. in 2. marca letos. Pogodba ni bila podpisana s strani Velike Britanije in Češke. Velika Britanija je imela že od vsega začetka odklonilno stališče do spremenjene pogodbe o delovanju Evropske zveze, zato so preostale države članice podprle namero o sklenitvi nove mednarodne pogodbe o okrepljenem ekonomskem sodelovanju, ki pa bi v čim krajšem roku postala tudi del primarne zakonodaje Evropske zveze. S pogodbo se Slovenija zavezuje, da bo v nacionalno zakonodajo uvedla zavezujoča in trajna fiskalna pravila. Osnovno pravilo je, da mora biti javnofinančni saldo izravnan ali v presežku. Tako opredeljen saldo ne sme biti nižji od 0,5 % BPD po tržnih cenah, razen za države z ravnijo dolga bistveno pod mejnim 60 % BDP in kadar ni ogrožena dolgoročna vzdržnost javnih financ. Predsednik Komisije Državnega sveta za mednarodne odnose in evropske zadeve Vincenc Otoničar je predstavil mnenje komisije, ki je predlog zakona soglasno podprla. Po zaključeni konstruktivni in plodni razpravi je Odbor za finance in monetarno politiko kot zainteresirano delovno telo sprejel mnenje, s katerim je predlog zakona podprl. Ker k predlogu zakona na seji matičnega delovnega telesa ni bil sprejet noben amandma, Odbor za zunanjo politiko Državnemu zboru predlaga, da predlog zakona sprejeme v predloženem besedilu. Hvala lepa.
Hvala. Od poslanskih skupin je prijavljena samo Pozitivna Slovenija. Gospod Jani Möderndorfer, izvolite.
Ta pogodba je nastala kot posledica hude finančne krize, ki je prizadela tudi države članice in evroobmočje. Zaradi pretirane zadolženosti velikega dela teh držav je bil manevrski prostor pri boju proti krizi majhen. Dolžniška kriza, s katero se soočajo evropske države, terjajo nov pristop držav glede njihovih fiskalnih politik. S to pogodbo so se pogodbenice, tudi Slovenija, dogovorile, da bodo okrepile ekonomski steber ekonomske in monetarne unije s sprejetima sklopoma pravil, namenjenih spodbujanju proračunske discipline s fiskalnim dogovorom. V Pozitivni Sloveniji podpiramo ratifikacijo tega sporazuma, a hkrati opozarjamo Vlado Republike Slovenije, da pri vnosu določb te pogodbe v naš pravni red ne hiti. Pogodba v drugem odstavku svojega 3. člena določa, da morajo biti pravni redi držav pogodbenic ustrezno modificirani eno leto po uveljavitvi te pogodbe, kar pomeni, da je prvi možni datum veljavnosti pogodb s 1. 1. 2014. Glede na probleme z ratifikacijo te pogodbe na Češkem in Irskem pa tudi ta datum postaja vse bolj vprašljiv. Vsekakor se strinjamo, da Slovenija na javnofinančnem področju potrebuje več discipline, vendar morajo biti predlagane rešitve premišljene in ne zgolj sredstvo za preprečevanje referendumov, kar je očitno prva prioriteta te vlade. Hvala.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, tudi na seji Državnega zbora ni mogoče vlagati amandmajev. S tem tudi ni možna razprava poslank in poslancev, zato bomo prešli na odločanje. Želi kdo obrazložiti glas? Gospod Jerko Čehovin, prosim.
Hvala. Glasoval bom za, vendar moram pa povedati, da ni točna ugotovitev državnega sekretarja na tej skupni seji odborov, ko je izjavil, da ta pogodba nima pravnih posledic za državo. Seveda jih ima. Če ne drugega, mi prenašamo že del suverenosti, kajti avtomatsko Evropsko sodišče obravnava kršitelja. To pomeni, da s tem tudi izgubljamo del suverenosti. Hvala.
Hvala lepa. S tem vprašanjem postopka oziroma potrebne večine za glasovanje se bo ukvarjala tudi Zakonodajno-pravna služba in potrdila stališče, da o predlogu zakona glasujemo z navadno večino. Želi še kdo obrazložiti glas? Če ne, dajem predlog zakona na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev. Za je glasovalo 74, proti nihče. [[Za je glasovalo 74.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 15. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA POTRDITEV URADNIH PREČIŠČENIH BESEDIL. Uradni prečiščeni besedili je pripravila Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora in jih je Državni zbor potrdi brez razprave. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Potrdi se uradno prečiščeno besedilo Zakona o visokem šolstvu. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev. Za je glasovalo vseh 80. [[Za je glasovalo 80.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je Državni zbor potrdil uradno prečiščeno besedilo navedenega zakona. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Potrdi se uradno prečiščeno besedilo Zakona o kazenskem postopku. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev. Za je glasovalo vseh 80. [[Za je glasovalo 80.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je Državni zbor uradno prečiščeno besedilo potrdil. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in zaključujem tudi 2. sejo Državnega zbora. Hvala lepa.