Spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam 88. izredno sejo Državnega zbora, ki sem jo sklical na podlagi prvega odstavka 58. člena ter prvega odstavka 60. člena Poslovnika Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne more udeležiti naslednje poslanke in poslanci: mag. Dušan Verbič, Franc Jurša, dr. Matej T. Vatovec od 16. ure dalje. Na sejo sem vabil predstavnike Vlade. Vse prisotne lepo pozdravljam. Prehajamo na določitev dnevnega reda 88. izredne seje Državnega zbora. Predlog dnevnega reda sta prejeli v sredo, 1. decembra 2021 s sklicem seje. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu s prvim odstavkom 64. člena Poslovnika Državnega zbora. K predlogu za širitev dnevnega reda seje nisem prejel. Preden preidemo na odločanje o dnevnem redu moramo odločiti o zahtevi za odločanje o odločitvi Kolegija predsednika Državnega zbora. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 122. seji 1. decembra 2021 sklenil, da se Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakon o zdravniški službi obravnava po nujnem postopku. Na podlagi desetega odstavka 21. člena Poslovnika Državnega zbora je skupina 43 poslank in poslancev s prvopodpisanim dr. Matej T. Vatovcem zahtevala, da Državni zbor odloči o navedeni odločitvi Kolegija. Na podlagi tretjega odstavka 143. člena Poslovnika zbora, zato prehajamo na obravnavo zahteve, da Državni zbor odloči o odločitvi Kolegija predsednika Državnega zbora, da se Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zdravniški službi obravnava po nujnem postopku. Besedo dajem predstavniku vlagatelja zahteve dr. Mateju T. Vatovcu za predstavitev zahteve.
Hvala, predsednik. Lep pozdrav vsem. Kot rečeno predlagatelji v demokratični opoziciji predlagamo, da Državni zbor v skladu s Poslovnikom ponovno odloči oziroma odloči o tem ali naj se zakon o zdravstveni službi obravnava po nujnem postopku. Namreč, predlagatelji ocenjujemo, da ne gre za nujen postopek skladno s poslovniški določbami, da ta zakon ne prinaša manjših sprememb in predvsem, da ni neobhodno potreben za preprečitev kakšne večje škode državi ravno obratno. Vlada je argumentirala sprejem zakona po nujen postopku, zaradi tega, ker imamo epidemijo in ker se zdravstvo sooča s številnimi izzivi od čakalnih dob do pomanjkanja kadrov, ampak resnica je prav obratno v resnici, da epidemija bolezen obstaja, ampak uradno ni razglašena in s tem stanjem se slovensko zdravstvo sooča že od marca lani sedaj pa Vlada prihaja novembra 2021 z nekim zakonom, ki bi naj to reševal. Kaj stoji v resnici v ozadju tega zakona je pa to, da se poskuša s tem predlogom zakona deregulirati zdravniško in posredno zdravstveno dejavnost v Republiki Sloveniji. Po nujnem postopku se sprejema stvari brez premisleka, brez mnenja zdravstvene blagajne recimo brez nekega pogovora oziroma soočenja mnenj z deležniki v tem sistemu. Uvaja se osnovno licenco, za katero ne vemo niti kaj je, kar je tudi že ugotovila Zakonodajno-pravna služba v svojem mnenju. Daje dodatne pristojnosti Zdravniški zbornici in to je verjetno tudi eden od glavnih razlogov zakaj bi morali biti do tega predloga zakona sumničavi. Če samo pogledamo zadnje poročilo Računskega sodišča o tem, kako je zdravniška zbornica delovala in kaj vse je ugotovilo, mislimo, da bi ta institucija morala, če že, dobiti manj pristojnosti, kot jih ima, ne pa več. Tako da, to bo v resnici razprava o tem, kdo naj ureja in na kakšen način naj ureja javno zdravstvo in takšnih stvari ne moremo sprejemat po nujnem postopku, na hitro, brez široke in vključujoče razprave, zato predlagamo vsem poslankam in poslancem, da se ta zakon sprejme po rednem postopku in da se danes ta nujni postopek zavrne.
Hvala lepa. O tej zahtevi ni razprave in obrazložitve glasu. Prehajamo na odločanje. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Zboru predlagam, da odloči o naslednjem sklepu: »Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zdravniški službi se obravnava po nujnem postopku.« Če sklep ne bo sprejet, bo Državni zbor predlog zakona obravnaval po rednem postopku. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 42. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Zbor bo v skladu s časovnim potekom seje navedeni predlog zakona obravnaval po nujnem postopku in sicer, jutri, 9. 12. 2021. Prehajamo na odločanje o določitvi dnevnega reda. Zboru predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 58, proti 23. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti 23.]] Ugotavljam, da je dnevni red 88. izredne seje zbora določen. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA – OBRAVNAVA PREDLOGA PRIPOROČILA V ZVEZI S PREPREČITVIJO DVIGA OSKRBNIN ZA STAROSTNIKE V DOMOVIH ZA STAREJŠE OBČANE. Predlog priporočila je v obravnavo zboru predložila skupina 39. poslank in poslancev, s prvopodpisanim dr. Matejem T. Vatovcem. V zvezi s tem predlogom priporočila je skupina 39. poslank in poslancev, s prvopodpisanim dr. Matejem T. Vatovcem zahtevala, da Državni zbor opravi splošno razpravo. Za dopolnilno obrazložitev predloga priporočila dajem besedo najprej predstavniku predlagatelja, Mihi Kordišu.
Predsedujoči, hvala za besedo. Morda lahko začnem s stališčem po tem, ko se dvorana umiri. [[udarjanje s kladivom]] Hvala, predsedujoči. Domovi starejših občanov pri nas so zanemarjeni in so kadrovsko podhranjeni. To ni neko stanje, ki je nastopilo z adventom epidemije Covid-19, marveč zatečena situacija, ki se vleče že desetletja. Izvorni greh v tej situaciji lahko sledimo v pomanjkanju državnega angažmaja pri upravljanju z področjem oskrbe starejših in popolno odsotnostjo v vlaganja tako v infrastrukturo, kot v kader na temu področju. Samo, če pogledamo standarde in normative oskrbe v domovih starejših občanov, zelo hitro ugotovimo, koliko je ura. Ti so namreč stari 40 let. A ve teh štiridesetih letih se je spremenilo veliko, zelo veliko. Domovi starejših občanov so se v prenekateremu slučaju spremenili v negovalne bolnišnice. Življenjska doba med prebivalstvom se je namreč povečala, prav tako pa je porasla potreba po zdravstveni oskrbi, ki naj jo starostniki na bivanju v domovih starejših občanov uživajo. A tempo kadrovskega popolnjevanja domov starejših temu žal ni sledil. Že pred epidemijo smo naleteli na meje, kaj se lahko v domovih starejših občanov z omejenimi kadrovskimi številkami sploh lahko naredi in kakšno oskrbo se lahko zagotovi. Zato so se namnožile dolgotrajne bolniške odsotnosti. Prav tako se med medicinskimi sestrami, bolničarji, oskrbovalci in drugim osebjem, množijo uničene hrbtenice, primeri izgorelosti in tako naprej. Seveda smo se zato v Levici silno razveselili informacije, da bodo končno plače osebja, ki dela v skrbstvu tako imenovanega zdravniškega proletariata, narasle. Žal ocenjujemo, da se je to zgodilo prepozno, potem ko smo že leto in pol v epidemiji covida-19, da se pričakovani dvigi dogajajo prenizko, se pravi plače tega zdravniškega proletariata bi morale narasti bolj kot so, hkrati pa je obljubljeni vladni dvig tak, da določene skupine zaposlenih v domovih starejših v celoti izpušča iz slike, pa vendarle pozitiven korak v pravilni smeri, ki smo se ga silno razvesili. Potem pa šok. Takoj sledeča informacija, ki je bila na začetku zamolčana in je bila zamolčana tudi angažiranim sindikatom v pogajanjih, je bila, da se bo 16 milijonov evrov iz letnega dviga plač medicinskih sester in drugega osebja v skrbstvu prevalil na pleča oskrbovancev na način dviga oskrbnin v domovih starejših občanov za skoraj 6 %, pa vemo, da so sedaj oskrbnine v domovih starejših občanov silno visoke, povprečno znašajo 680 evrov, hkrati pa so naše pokojnine zelo nizke. Imamo skoraj 100 tisoč upokojencev, ki živi in shaja s pokojninami pod pragom tveganja revščine in seveda si upokojenci in njihove družine, ki jim pomagajo financirati stroške oskrbe, tovrstnega dviga oskrbnin ne morejo privoščiti, a Vlada v začetku o tem ni želela slišati nič. Sočasno, ko je minister Tonin podpisoval dogovor v Rimu za nakup novega vojaškega letala v višini 72 milijonov evrov je njegov strankarski kolega iz Nove Slovenije hitel zatrjevati iz vrha Ministrstva za delo, da teh 16 milijonov evrov v kontekstu javnih sredstev preprosto ne morejo najti in da bodo morali starostniki in njihove družine ta strošek preprosto požreti z višjimi oskrbninami. Ker pa se je angažirala civilna družba, ker smo se zelo angažirali mi v demokratični opoziciji, pa je bila na koncu Vlada prisiljena popustiti. Samo nekaj dni nazaj je tako koalicijska vrsta stopila pred kamere in povedala, da bodo vendarle našli teh 16 milijonov evrov v proračunu Republike Slovenije in da bodo oskrbnine ostale na tej ravni kot že so, a seveda kot po navadi se tudi tu hudič skriva v podrobnostih. Čeprav smo v demokratični opoziciji in civilni družbi uspeli, da je Vlada pristala na javno financiranje celotnega dviga plač osebja v zdravstvu in skrbstvu to počne na način amandmaja k Zakonu o dolgotrajni oskrbi, Zakonu o dolgotrajni oskrbi, ki bi sprivatiziral skrbstvo starejših tudi s posledico, da se bodo cene oskrbnin v bodoče še bolj dvigale kot so že na trenutni ravni. In že sedaj pod pogoji obstoječe ureditve lahko ugotovimo, da so oskrbnine v zasebnih koncesijskih domovih za starejše občane v primerjavi z javnimi domovi višje za skoraj eno tretjino. Za nadaljnjo privatizacijo tega področja bo ta razkorak še vedno večji. Zatorej je ta vladna obljuba o javnem financiranju, ki je vezana na amandma k Zakonu o dolgotrajni oskrbi, kaj lahko figa v žepu, način kako višino oskrbnin, starostnike in njihove družine vzeti za talce in potem izsiljevati celotno državo za podporo zakonu, ki je škodljiv in ki ga je potrebno v celoti zavrniti. Pa vendarle se v Levici postavljamo na stališče, ki ga Vlada morda ne pričakuje niti ga morda ne pričakuje koalicija, to je, da njihovo obljubo ne glede na to ali gre za Zakon o dolgotrajni oskrbi ali ne, jemljemo zares. Dvig plač medicinskih sester in drugega osebja v domovih starejših občanov mora biti in bo financiran iz javnih sredstev Zakon o dolgotrajni oskrbi gor ali dol. Zato je bila seja odbora na katerem smo obravnavali enaka priporočila kot jih obravnavano danes še kako smiselna, enako kot je smiselna tudi današnja seja. Ob vsem tem vprašanju primernejše kompenzacije plače za zaposlene medicinske sestre in druge osebe v domovih starejših občanov in višini oskrbnin se je sočasno odprlo tudi vprašanje kako pa se cene oskrbnin v domovih starejših občanov sploh določajo in kako je mogoče, da cene v javnih domovih za enako oskrbo niso enake kot v zasebnih koncesijskih domovih. Odgovor se skriva v pravilniku, na katerem sedi Ministrstvo za delo, in ki določa, da lahko zasebniki-koncesionarji poleg stroška storitve k višini oskrbnine pribijejo še strošek investicije oziroma svojih kreditov, ki so jih uporabili za investicijo v izgradnjo domov starejših občanov, na koncu dneva pa tudi za dobičke. V javnih domovih seveda temu ni tako. V javnem domu za infrastrukturo in njen strošek poskrbi država, [[znak za konec razprave]] oskrbovanci in njihove družine pokrijejo zgolj stroške storitve, medtem ko zasebniki, tudi koncesionarji, zraven obračunavajo še dobiček. In tudi to je tema današnje seje Državnega zbora. Mislim, da moramo spregovoriti ne le o tem, da oskrbnine ostanejo take kot so, ampak tudi da se v bodoče znižajo, še posebej pri zasebnikih, ki v njih vkalkulirajo tudi dobiček in strošek dobička prenašajo na pleča starostnikov in njihovih družin.
Hvala lepa. Za dopolnilno obrazložitev predloga priporočila dajem besedo še predstavniku predlagatelja Vojku Staroviću.
Hvala za besedo, predsednik. Gospod minister, spoštovane kolegice in kolegi. Ko je vlada 18. novembra zaposlenim v zdravstvu in socialnem varstvu dvignila plače, je bilo takoj opozorjeno, da bo dvig podražil oskrbnino v domovih za starejše. Zasluženemu in pravičnemu dvigu plač zaposlenim je sledila napoved dviga oskrbnin v DSO-jih. To se nam stranki SAB nikakor ni zdelo prav. Zato smo vložili amandma k proračunu, s katerim bi zagotovili potrebna sredstva iz državnega proračuna, da nebi prišlo do dviga oskrbnin. Nato smo brali odziva ministra Janeza Ciglerja Kralja, ki je ta dvig oskrbnin celo zagovarjal. Navajam njegov tweet, s katerim je odgovoril na naše kritike glede povišanja oskrbnin: »Epidemijo smo prebrodili zahvaljujoč najbolj obremenjenim zaposlenim v zdravstvu in sociali, dvig plač je nujen tudi zaradi odhoda ljudi iz teh sektorjev. Večina virov je zagotovljenih iz zdravstvene blagajne in proračuna. Deležniki menimo, da je dvig cen za 5,6 % utemeljen in razumen«. Dvig plač se nanaša na približno 200 delovnih mest, kar pomeni nekje približno 35 tisoč zaposlenih. Dogovor in oba aneksa, ki ju je s predstavniki sindikatov zdravstva in socialnega varstva podpisala vlada, pa pomeni višje plače za 80 % zaposlenih v zdravstvu, prav tako za 80 % zaposlenih v socialnem varstvu ter 40 % zaposlenih v plačni skupini J v dejavnosti zdravstva in socialnega varstva. Finančne posledice dviga plač so bile v okviru izhodišč za pogajanja ocenjene na 37 milijonov evrov na področju socialnega varstva ter blizu 86 milijonov evrov za področje zdravstva. Po navedbah Ministrstva za delo bi naj na področju socialnega varstva 17 milijonov zagotovila zdravstvena blagajna, 4,2 milijona pa državni proračun. Preostanek, slabih 16 milijonov, pa bi zagotovili zavodi sami, in sicer z dvigom oskrbnin za uporabnike. Minister Janez Cigler Kralj je ocenjeval, da je to upravičeno in razumno. A dejstvo je, da bi dvig plač na koncu morali financirati oskrbovanci, upokojenci in tudi njihove družine, torej najobčutljivejše skupine. Po podatkih septembra 2021 dobrih 97 tisoč upokojencev prejema pokojnino pod 500 evri, dobrih 143 tisoč pod 600 evri in skoraj 284 tisoč pod 700 evri. Povprečna osnovna mesečna oskrbnina v domovih za starejše trenutno znaša 680 evrov, kar pomeni, da si velik del starostnikov že danes, pred napovedanim dvigom, ne more plačati oskrbnine v DSO-ju. Kljub temu, da je koalicija popustila pod pritiskom demokratične opozicije in širše javnosti ter z ad hoc amandmajem k predlogu zakona o dolgotrajni oskrbi zagotovila financiranje za leto 2022. Ampak še na to ocenjujemo kot neresno. Zakaj? Prvič, zakon o dolgotrajni oskrbi ne nudi sistemskega financiranja plač in je glede na vse pripombe strokovne in laične javnosti močno škodljiv. Drugič, glasovanje o zakonu o dolgotrajni oskrbi in predlaganem amandmaju koalicije se bo izvedlo jutri, kar pomeni, da nimamo prav nobenega zagotovila, da bo na koncu dne zakon sprejet. Financiranje plač pa zagotovljeno. V SAB smo vedno in tudi sedaj zagovarjamo tezo in se bomo zato še naprej borili, da mora vsak upokojenec s polno delovno dobo 40 let imeti takšno pokojnino, da lahko s tem krije oskrbo v domu. Nedopustno je, da je vlada želela strošek povišanja plač prevaliti na eno najranljivejših skupin. Predlagatelji priporočila zato takšnim mahinacijam vlade nasprotujemo in jo pozivamo, da financiranje dviga plač zagotovi kakor smo predlagali, torej s prerazporeditvijo sredstev v proračunu neodvisno od usode zakona o dolgotrajni oskrbi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog priporočila je na 66. nujni seji, 2. decembra 2021, kot matično delovno telo obravnaval Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide. Ker po končani razpravi odbor ni sprejel točk predloga priporočila je bila obravnava predloga priporočila na seji delovnega telesa končana. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici Evi Irgl.
Najlepša hvala za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide je kot matično delovno telo obravnaval predlog priporočila v zvezi s preprečitvijo dviga oskrbnin za starostnike v domovih za starejše občane, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila skupina poslank in poslancev s prvopodpisanim dr. Matejem Tašner Vatovcem. Odboru je bilo najprej posredovano gradivo. Pri delu odbora pa si sodelovali Ministrstvo za delo, Zakonodajno-pravna služba, Sindikat zdravstva in socialnega varstva, Sindikat upokojencev Slovenije, Zveza društev upokojencev Slovenije, Skupnost socialnih zavodov Slovenije ter Društvo srebrna nit. V poslovniškem roku so bili vloženi amandmaji Poslanske skupine Levica za nove točke priporočila. Najprej je spregovoril predstavnik predlagatelja in predstavil predlog priporočila. Nato pa je svoje stališče podala predstavnica Zakonodajno-pravne službe, ki je predstavila njihovo mnenje in povedala, da Državni zbor lahko oblikuje priporočila ob upoštevanju svojega ustavnega položaja po katerem ima poleg zakonodajne in volilne tudi nadzorno funkcijo v okviru katere je pristojen spremljati pojave in stanje na posameznih področjih zaradi sprejema ukrepov iz svojih pristojnosti. Navedena vsebina po mnenju Zakonodajno-pravne službe izhaja iz veljavne poslovniške ureditve namena in narave priporočila kot akta Državnega zbora in se nanaša na pristojnost vlade, ki jo ima na podlagi 38. člena Zakona o javnih financah. Glede na navedeno Zakonodajno-pravna služba z vidika svojih nalog k predlogu priporočila nima pripomb, prav tako nima pripomb glede vloženih amandmajev. Predstavnik Vlade minister za delo, družino, socialne zadeve in enakih možnosti Janez Cigler Kralj je predstavil delo ministrstva na tem področju in zagotovil, da povišanja oskrbnin pod to vlado ne bo. Z amandmajem koalicijskih poslanskih skupin na predlog zakona o dolgotrajni oskrbi bo proračun višje stroške dela na področju socialnega varstva kril do konca prihodnjega leta. Dvig plač se ne bo financiral iz oskrbnin, zato je trditev predlagateljev neresnična. Po njegovem je pod to vlado vlaganje v oskrbo starejših bistveno višja. Predstavniki vabljenih na sejo so apelirali, da naj ob dvigu plač ne dvignejo oskrbnin. V načelu pa se zavzemajo zato, da Vlada zagotovi več denarja za starejše. Prav tako so opozorili na še vedno nepodpisan dogovor o normativih in standardih. Predstavnica Skupnosti socialnih zavodov pa je menila, da je sprejetje današnjega dogovora korak v pravo smer. V razpravi je bilo izpostavljeno stališče, da bi bilo bolj smiselno denar zagotoviti s prerazporeditvijo proračunskih sredstev, saj mora biti financiranje dviga plač neodvisno od usode zakona o dolgotrajni oskrbi. Državni sekretar na Ministrstvu za delo, gospod Cveto Uršič, je povedal, da Vlada skrbi za najranljivejše in poudaril, da je stopnja tveganja revščine v Sloveniji je 12,4 %, povprečna v Evropski uniji pa čez 16 %. Denar za dvig plač bo zagotovljen iz proračuna. Nekateri razpravljavci so poudarjali, da Vlada dela dobro in skrbi za najranljivejše kategorije. Po njihovem mnenju je sklic današnje seje odbora brezpredmeten, saj je bil na predlog zakona o dolgotrajni oskrbi vložen amandma koalicijskih poslanskih skupin s katerim bo 16 milijonov sredstev za dvig plač pokril proračun. V nadaljevanju so ob razpravi o amandmajih za nove točke priporočila nekateri razpravljavci opozarjali na visoke cene oskrbnin v Sloveniji, ki so po njihovem mnenju tudi posledica dejstva, da je na področju dolgotrajne oskrbe vse več zasebnih domov s koncesijo, ki lahko na podlagi podzakonskih aktov stanovalcem zaračunavajo višje cene oskebe kot veljajo v javnih domovih. Odbor je glasoval še o točki predloga priporočila skupaj ter je ni sprejel, zato je bila obravnava predloga priporočila v zvezi s preprečitvijo dviga oskrbnin za starostnike v domovih za starejše občana na matičnem delovnem telesu končana. Hvala.
Hvala lepa. Za obrazložitev mnenja dajem besedo predstavniku Vlade, Janezu Ciglerju Kralju, ministru za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti.
Hvala lepa. Spoštovani predsednik za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, gostje! Celovita oskrba starejših je ena izmed treh osrednih prioritet mojega mandata. Ima tri široka področja, krepitev več kot desetletje zanemarjenih namestitev, reševanje kadrovske problematike in ustavljanje odhoda zaposlenih iz sektorjev socialne oskrbe ter določitev ustreznejših kadrovskih in institucionalnih normativov. Na vseh treh področjih sem v dobrem letu in pol od prevzema odgovornosti za ta resor skupaj z ekipo in tudi skupaj z vami, spoštovane poslanke in poslanci, zagotovil rezultate, ki govorijo sami zase. Ob tem smo vsi skupaj še ščitili te najranljivejše v socialno-varstvenih zavodih pred zahtevno epidemijo zaradi COVID-19. predlagatelja, oba predstavnika predlagatelja sta tukaj morda navedla nekaj resničnih dejstev. Zdaj sem jih nekaj ponovil, da je bilo področje desetletje kadrovsko in institucionalno torej v obliki stavb, neprimernih stavb popolnoma zanemarjeno. Ampak prvi predstavnik predlagatelja ni povedal ključne reči, da se je ta zanemarjenost leta 2020 v najzahtevnejših okoliščinah tudi zaključila. Takoj s prevzemom odgovornosti marca 2020, smo se popolnoma posvetili temu področju, začeli delati skupaj s skupnostjo socialnih zavodov, s sindikati in vsemi ostalimi, tudi s spoštovanim Državnim zborom za to, da smo pričeli najprej z interventnimi ukrepi za zaščito najranljivejših v domovih za starejše, potem pa s sistemskimi ukrepi in sicer z investicijskim ciklusom kot ga za področje oskrbe starejših v Sloveniji še nismo videli. Trenutno imamo odprtih preko 120 investicij in še jih odpiramo. In na drugi strani z obsežnimi vlaganji v kadre, tako interventnimi, da smo zagotovili več kot 650 dodatnih zaposlenih že obstoječim 12 tisočim v preko sto domovih za starejše v Sloveniji, da smo jih razbremenili, da smo skupaj po njihovi zaslugi in po njihovi veliki požrtvovalnosti zdržali ta zahteven čas. Torej v letu 2020 smo zagotovili skupaj več kot 120 milijonov evrov evropskih in državnih investicij za prenove domov za starejše občane ter za dodatna ležišča in poskrbeli za bolj varno okolje v socialno varstvenih zavodih. Spoštovane in spoštovani, včeraj in danes sem skupaj s petimi direktoricami že podpisal prve pogodbe za investicije iz sklada React, kjer je na voljo 93 milijonov evrov sredstev za višanje standarda namestitev za naše najstarejše, najranljivejše in te pogodbe bomo še podpisovali. 17 izvajalcev za 18 projektov je bilo potrjenih. Ko bo Zakon o dolgotrajni oskrbi sprejet bo ne samo zagotovil še manjši delež sredstev iz proračuna za nujno potreben dvig plač teh najbolj obremenjenih v domovih, ampak bo hkrati omogočil tudi črpanje 59 milijonov sredstev iz Sklada za okrevanje in odpornost, ki bodo zopet prepotrebna finančna injekcija v to področje in bo predvsem namenjen ta denar novejšim, sodobnejšim skupnostnim oblikam namestitve za bolj dostojno življenje naših najstarejših. Predstavnik predlagatelja je omenil lažno dilemo ali domovi in tam zaposleni ali oprema vojski. Lažna dilema gospe in gospodje. Oboje. Imeli ste priložnost oboje urediti tudi denar, moč pa niste nič od tega uredili. Vojaki so hodili okrog v strganih škornjih, zaposleni v domovih so bili prepuščeni na milost in nemilost virusu in tudi sicer. Oboje in ta Vlada se tega zaveda, da ima odgovornost do vseh področij in skrbi za dostojno življenje najstarejših hkrati pa za dostojno plačilo tistim, ki z najranljivejšimi tudi dela. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo na predstavitev stališče Poslanskih skupin. Eva Irgl bo predstavila stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Še enkrat najlepša hvala za besedo. Spoštovane poslanke, poslanci! V nekaj več kot v letu in pol smo na področju skrbi za starejše v koaliciji naredili ogromno. Ogromno pomembnih korakov in našli mnoge rešitve, ki izboljšujejo položaj upokojencev in starostnikov. Naj omenim samo nekatere. Dvignili smo zagotovljene pokojnine, dvakrat smo izplačali solidarnostni dodatek za upokojence v višini od 150 do 300 evrov. Vlada je poleg sistemske redne uskladitve pokojnin v letu 2020 v višini 3,2 odstotka, v decembru 2020 izvedla tudi dodatno izredno uskladitev pokojnin v višini 2 odstotkov. Pokojnine so bile usklajene tudi v začetku letošnjega leta in sicer v višini 2,5 odstotka. Ob enem smo popravili krivice več kot 56 tisoč ljudem, ki se jim doba dokupa ni priznala pa čeprav so jo po takrat veljavnih predpisih pošteno plačali. Odpravili smo krivice kmečkim zavarovancem. Sprejeli smo krajše prehodno obdobje za izenačitev odmernega odstotka za moške z odmernim odstotkom za ženske. Popravili smo še vrsto drugih krivic, ki so vezana na najbolj ranljive skupine, kamor nedvoumno sodijo tudi starostniki in začeli vlagati tudi v izgradnjo domov za starejše, kar je uvodoma že več povedal minister za delo. Vse z namenom, da izboljšamo kakovost bivanja starostnikov. Danes pa imamo pred seboj predlog priporočila v zvezi s preprečitvijo dviga oskrbnin za starostnike v domovih za starejše in naj kar takoj ponovno povem dviga oskrbnin za oskrbovance ne bo torej dviga oskrbnin za oskrbovance ne bo. Vendar pojdimo lepo po vrsti in se vrnimo na začetek, kjer se je vse skupaj pravzaprav začelo. Dejstvo je, spoštovane poslanke in spoštovani poslanci, da se še vedno nahajamo v izjemno zahtevni situaciji in da se ta vlada že od začetka nastopa mandata spopada v prvi vrsti z boleznijo COVID-19. Prvič smo se znašli v tako težkih razmerah in jih tudi ne moremo z ničemer drugim primerjati. Seveda pa se požrtvovalnost, skrb za bolnike, boj za življenja, soočanje z izgubami najbolj odvijajo v bolnišnicah in tudi v domovih za starejše. Zlasti prvi val je zelo prizadel prav slednje, kjer je že pred epidemijo primanjkovalo tako prostorskih kapacitet kot specifičnega kadra, na kar smo mi ves čas tudi v preteklosti opozarjali, pa se ni kaj veliko spremenilo. Danes pa se spreminja, in to je treba povedati tudi s tega mesta. Danes se stvari spreminjajo. V času epidemije pa se je to pomanjkanje torej prostorskih kapacitet in pa specifičnega kadra še bolj nazorno videlo. Specifičnega kadra torej ni dovolj, ker ni primernega plačila. In tudi ostali, ki delajo v domovih za starejše, so premalo plačani. V razmerah, v kakršnih so se znašli, kjer so bili večkrat na robu svojih zmogljivosti, pa se je to še bolj občutilo. Vsi vemo, da gre tukaj tudi za zelo zahtevno, težko, vendar pa obenem tudi plemenito delo. In zaradi vsega povedanega se je vlada odločila povišati plače v teh poklicih. 18. 11. 2021 je vlada z reprezentativnimi sindikati s področja zdravstva in socialnega varstva namreč podpisala aneks h kolektivni pogodbi. In zaradi dviga teh plač, ki pa je bil nujen, in vesela sem, da je tudi vlada to prepoznala, da je prisluhnila tem poklicem, ki so nedvomno zelo obremenjeni, torej zaradi dviga teh plač, ki pa je bil nujen, pa so se za nekaj več kot 5 % dvignile oskrbnine za oskrbovance v domovih za starejše. In sedaj bomo iz proračuna krili delež te povišane oskrbnine, in sicer za obdobje od 1. 12. 2021 do 31. 12. 2022 v višini 16-ih milijonov evrov. To bomo reševali v prehodnih določbah Zakona o dolgotrajni oskrbi. Torej zagotovili smo višje plače tistim v domovih za starejše in drugih oblikah institucionalnega varstva, zdaj pa bomo še poskrbeli, da se bo dvig oskrbnin financiral iz proračuna in ne iz denarnic oskrbovancev. Najranljivejše skupine, kamor sodijo tudi starejši, ne smejo trpeti zaradi dviga oskrbnin. Zato torej to urejamo v prehodnih določbah Zakona o dolgotrajni oskrbi. Spoštovane kolegice in spoštovani kolegi, upam, da vsaj ta rešitev ne bo predmet političnega boja in da se vsi skupaj, ki tukaj sedimo v tem Državnem zboru, zavedamo, da smo tu zato, da izboljšamo kvaliteto bivanja starejših. Najlepša hvala.
Hvala lepa. Andreja Zabret bo predstavila stališče Poslanske skupine Lista Marjana Šarca.
Spoštovani predsednik, minister, kolegice in kolegi. Novembra je bil podpisan dogovor o nujnih ukrepih na področju plač v dejavnosti zdravstva in socialnega varstva, ki prinaša dvig plač približno 30 tisoč zaposlenim v zdravstvu in socialnem varstvu. V LMŠ-ju dvig plač vsekakor podpiramo in pozdravljamo, vendar pa je vlada Janeza Janše to, kot tudi marsikatero drugo stvar, storila s figo v žepu. Ob podpisu dogovora namreč ni bilo v celoti zagotovljenih finančnih sredstev s strani države. Predvidene finančne posledice so bile v okviru izhodišč za pogajanja na področju zdravstva ocenjene na približno 86 milijonov evrov, na področju socialnega varstva pa 37. Pri slednjem bi 17 milijonov evrov zagotovila zdravstvena blagajna, 4,2 milijona evrov pa državni proračun. Do polne vrednosti predvidenih finančnih posledic na področju socialnega varstva tako ostane še slabih 16 milijonov evrov, ki bi jih po predlogu vlade zagotovili kar socialnovarstveni zavodi – se pravi z dvigom oskrbnin za uporabnike. Takšna ureditev je po našem mnenju nedopustna, zato smo poslanske skupine demokratične opozicije vložile zahtevo za sklic izredne seje Državnega zbora, z namenom poziva Vladi k zagotovitvi manjkajočih sredstev iz proračuna. Očitno je naš angažma obrodil sadove in spodbudil Vlado oziroma koalicijske poslance, da so prepoznali storjeno napako. Minuli četrtek, na dan, ko je bila predvidena seja Odbora za delo, na kateri bi obravnavali omenjeno problematiko, so namreč koalicijski poslanci pohiteli z vložitvijo dopolnila k Zakoni o dolgotrajni oskrbi, s katerim bi iz proračuna Republike Slovenije zagotovili sredstva za kritje dviga plač zaposlenim, s čimer naj bi preprečili dvig oskrbnin. Če ne bi poznali celotne zgodbe, bi lahko celo rekli, da je namen koalicijskih poslancev dober. Pa vendar na žalost tudi tokrat ni. Sredstva za dosego cilja so napačna. Dejstvo je, da je vložen le amandma, ki še ni sprejet. Če predpostavljamo, da amandma bo sprejet, pa se nadalje zastavi vprašanje sprejema celotnega zakona. Sprejet amandma v nesprejetem zakonu ne pomeni nič. Vemo, da je Zakon o dolgotrajni oskrbi slab oziroma v praksi ni izvedljiv, celo protiustaven. Zato zakona ni mogoče podpreti. Pa če predpostavimo, da bo zakon vseeno sprejet, je dejstvo, da se o zakonu lahko razpiše tudi referendum. Glede na široko nasprotovanje zakonu, je to opcijo potrebno vzeti v zakup. In kaj bo v tem primeru? Kaj, če zakon na referendumu ne bo potrjen? Kako boste zagotovili sredstva za kritje dviga plač? Ne boste jih. Dopustili boste dvig oskrbnin. 254 tisoč ljudi živi pod pragom tveganja revščine, od tega več kot 97 tisoč upokojencev, kar predstavlja 19,5 % od vseh upokojencev. Že sedaj si težko privoščijo plačevanje oskrbnine, dvig pa bi jim povzročil še dodatne stiske. Ampak vam je za to očitno vseeno. Vložen amandma ne kaže namere koalicijskih strank po ureditvi tega problema, temveč zgolj na to, da želite ustvariti dodaten pritisk na opozicijske stranke, da bi podprle Zakon o dolgotrajni oskrbi. Ker v nasprotnem primeru boste govorili, da nismo podprli zagotovitve sredstev za dviga plač. Narobe. Ta zakon ni mesto, v katerem bi se to urejalo. Ta zakon je slab, treba ga je zavrniti, sredstva za dvig plač pa poiskati drugje. Predlagali smo vam rešitev, prerazporeditev proračunskih sredstev. Za to imate zakonsko podlago in to je v tem trenutku najboljša rešitev. Imeli ste možnost ta sredstva zagotoviti pri obravnavi sprememb proračuna za leto 2022. Na mizi je bil amandma, ki bi to uredil, pa ste, ker je šlo za amandma iz opozicijskih vrst, to enostavno zavrnili. In mirno ste zavrnili tudi dobronamerno priporočilo, ki smo ga imeli na mizi minuli četrtek, na odboru. Enako, kot ste storili z dodatno vloženimi priporočili, s katerimi bi preprečili previsoke cene v zasebnih domovih za starejše občane, s koncesijo, zaračunavanju določenih storitev, kot dodatnih storitev za doplačilo in priporočilo Ministrstvu za delo, za pripravo zakonske spremembe, ki bi omogočila ohranitev pravice do varstvenega dodatka za osebe, ki so v celodnevnem institucionalnem varstvu, v socialnovarstvenem zavodu, ter glede ukinitve omejitev dedovanja za zapustnike, ki uveljavljajo pravico do oprostitve plačil socialnovarstvenih storitev in prispevka k plačilu sredstev, namenjenih za plačilo oziroma doplačilo pravic družinskega pomočnika. Po vsem tem ne morem zaključiti drugače, kot s tem, da vladi Janeza Janše in koalicijskim poslancem očitno ni mar za oskrbovance domov, za starejše. To ste dokazali tudi tekom celotne epidemije, z malomarnim odnosom do njih, ko jih niste zaščitili pred korona virusom in to dokazujete še naprej. Hvala.
Hvala lepa. Soniboj Knežak bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani minister, cenjeni kolegice, kolegi. Socialni demokrati pozdravljamo dosežen dogovor o nujnih ukrepih na področju plač v zdravstveni in socialno varstveni panogi. Dogovor o dvigu plač naj bi tako prinesel višje plače za okoli 35 tisoč zaposlenih oziroma za več kot 80 % zaposlenih v dejavnostih zdravstva in socialnega varstva. Dogovor še posebej pozdravljamo, saj v času epidemije Covid-19 že tako obremenjen in slabo plačan kader nosi največji del bremena našega skupnega napora pri premagovanju virusa v skrbi za covid bolnike. V tej hudi epidemiji se je prav zagotovo izkazalo kako pomembno je njihovo delo in kako nepogrešljivi so delavci v zdravstvenih in socialno-varstvenih zavodih. Kljub temu menimo, da si zaposleni v zdravstvu in socialno-varstvenih zavodih zaslužijo višje plače, pa bi bilo za nas povsem nesprejemljivo, da bi se stroški za dvig plač v domovih za starejše prevalili na ramena stanovalcev ali njihovih svojcev. Na presenečenje vseh nas smo dan po podpisu dogovora prejeli informacijo, da bodo morali domovi za starejše sami kriti višje stroške dela z dvigom ene oskrbnine za svoje uporabnike. Po nekaterih ocenah je bilo predvideno, da se bodo cene oskrbnin v domovih za starejše dvignile tudi za 5,6 %. Dvig plač negovalcev in drugih delavcev v domovih za starejše bi plačala ena izmed najbolj socialno ranljivih skupin. Večina stanovalcev v domovih za starejše oziroma njihovi svojci namreč že danes zelo težko pokrivajo stroške za nastanitev in oskrbo. Enako kot nas je presenetila informacija, da se bodo zaradi dviga plač podražile cene oskrbnin, nas je presenetila tudi poteza vladajoče koalicije, ki je vložila amandma k predlogu zakona o dolgotrajni oskrbi. Z amandmajem je tako vladajoča koalicija na rokohitrski načrt zagotovila denar iz proračuna v višini 16 milijonov evrov za financiranje višjih stroškov dela v domovih za starejše v letu 2022. Amandma seveda pozdravljamo. Prepričani pa smo, da ga vladajoča koalicija ne bi vložila, če ne bi bilo s strani civilne družbe in opozicije toliko pritiska na Vlado, da zagotovi teh 16 milijonov evrov v proračunu. Vložitev tega amandmaja zadnji trenutek ravno pred seboj odbora kaže tudi na to, da se vladajoča koalicija vprašanja financiranja dolgotrajne oskrbe loteva na nesistemski način. Denar za višje plače zaposlenih bo namreč zagotovljen samo za leto 2022. V letu 2023 pa naj bi se višji stroški dela že financirali iz sistema dolgotrajne oskrbe za katerega pa ni zagotovljen sistemski vir financiranja. Splošno znano je, da v zdravstvenih in socialno varstvenih zavodih stalno objavljajo razpise za prosta delovna mesta za področje zdravstvene nege in oskrbe. Išče celo študente in dijake, odziva na razpise ni veliko. Po podatkih iz ankete, ki jo je izvedla Skupnost socialnih zavodov Slovenije, je bila lani uspešna le polovica vseh objavljenih razpisov za prosta delovna mesta, pri čemer je bilo v letu 2020 uspešnih le 29 % razpisov za delovno mesto bolničar negovalec. Pomanjkanje zdravstvenega in negovalnega kadra še posebej v domovih za starejše je kritično. Vendar kadrovsko krizo ne bomo rešili samo z enkratnim dvigom plač zaposlenih, predvsem je potrebno izboljšati delovne pogoje z dvigom kadrovskih normativov. Zagotoviti moramo pošteno plačilo za zaposlene, ki bo dovolj konkurenčno nagrajevanje v isti dejavnosti čez mejo ali v drugih panogah in nenazadnje olajšati moramo zaposlovanje delavcev iz drugih držav. Predvsem pa moramo poskrbeti, da se stroški reševanja kadrovske krize ne bodo v celoti prevalili na starostnike v domovih za starejše. Zato pa bi morali že danes sprejeti takšen Zakon o dolgotrajni oskrbi, ki bo vključeval sistemsko financiranje v obliki solidarnostnega socialnega zavarovanja za dolgotrajno oskrbo. Tako pa bomo vse do leta 2025 kadrovsko krizo reševali z gasilskimi akcijami v obliki nujnih dogovorov o višjih plačah in proračunskimi prerazporeditvam sredstev za financiranje višjih stroškov dela v domovih za starejše. Hvala.
Hvala lepa. Primož Siter bo predstavil stališče Poslanke skupine Levica.
Hvala za besedo. Dober dan. Skrbi za starejše ta ključni del naše družbe ne izvaja Vlada, ne izvaja minister, ne izvaja politika, ne izvajajo poslovneži na vrhu podjetij, ki prodajajo oskrbo v osebnih domovih za starejše, skrb za starejše izvajajo ljudje, delavke, in delavci v domovih za starejše, pika. In ti delavci in delavke si za svoje trdo delo, za svoj znoj, za svoj triizmenski urnik, delo ob vikendih, delo ob praznikih zaslužijo dostojno plačo, tudi pika. To višje plačilo mora biti odmerjeno pravično in mora biti zagotovljeno, pika. Na prenizke plače in neprimerne delovne pogoje v domovih starejših smo v Levici opozorili že ničkolikokrat. Vedno smo predlagali tudi rešitve. Vlada in njen minister za delo Cigler Kralj je pred nekaj tedni javnosti sporočil namero o dvigu plač zaposlenih v domovih za starejše, a je z najavo prišla tudi grenka novica, da dvige plač v domovih starejših namerava vlada delno financirati neposredno iz žepov starostnikov in njihovih družin. V Levici tovrstnih manevrov, ki ne zavoljo tako imenovanega reševanja stiske ene podplačane skupine poglabljajo stiske druge skupine z roba, torej starejših, ne sprejmemo. Vladna ideja bi namreč stroške oskrbe v domovih dvignila za 5,6 %. V Levici smo zato ob nedavnem sprejemu proračunov za prihodnji dve leti predlagali, da se proračunska postavka za dolgotrajno oskrbo poveča za 16 milijonov evrov in se s tem prepreči podražitev oskrbnin v domovih starejših občanov, našega amandmaja vladne stranke takrat niso podprle. V Levici nismo odnehali in smo z vložitvijo priporočil Državnega zbora Vlado Republike Slovenije pozvali naj 16 manjkajočih milijonov zagotovi s prerazporeditvijo proračunskih sredstev. Če je vlada v istem dnevu v istem proračunu našla 72 milijonov za nakup bojnega letala naj najde tudi 16 milijonov za pravično plačilo zaposlenih v domovih za starejše smo pozvali. Vladne stranke so priporočila sicer v celoti zavrnile, a pod pritiskom Levice, opozicije in širše javnosti vendarle obljubile, da bodo zagotovile proračunsko financiranje stroška dviga plač za zaposlene v domovih starejših in s tem preprečile dvig cen oskrbe za starostnike in njihove družine. Vlada se je torej zavezala, da bo zagotovila manjkajočih 16 milijonov ter preprečila napovedane podražitve. A namesto, da bi denar zagotovila s prerazporeditvijo proračunskih sredstev so vložili amandma k škodljivemu zakonu o dolgotrajni oskrbi s katerim za eno leto zagotavljajo sredstva za financiranje plač. Tu pa v Levici ostajamo na stališču, da je zakon o dolgotrajni oskrbi škodljiv, saj prinaša liberalizacijo in privatizacijo oskrbe starejših, na dolgi rok pa tudi podražitve ter slabšo in neenako dostopnost dolgotrajne oskrbe. Zato bomo glasovali proti tistemu zakonu, torej o dolgotrajni oskrbi. Od Vlade, pa ne glede na usodo zakona, pričakujemo proračunsko kritje stroška dviga plač. Razočarani smo, da koalicija ni podprla naših priporočil, ki so poskušala reševati tudi širši problem visokih cen v domovih za starejše. Poleg financiranja dviga plač smo namreč predlagali tudi priporočila, ki se dotikajo zaslužkarstva v zasebnih domovih, neupravičenega dvojnega zaračunavanja storitev socialne oskrbe, nerazumljivega odvzema varstvenega dodatka za stanovalce domov ter nerazumljivih in krutih pogojev za pridobitev socialnih pomoči za starejše. Naj se najprej dotaknem zaslužkarstva v sistemu dolge oskrbe, ki ga ta vlada s podeljevanjem koncesij zasebnemu kapitalu še naprej podpira, še naprej omogoča. Visoke cene oskrbnin v Sloveniji so namreč tudi posledica dejstva, da je na področju dolgotrajne oskrbe vse več zasebnih domov s koncesijo, ki lahko prebivalcem domov zaračunavajo višje cene oskrbe kot veljajo v javnih domovih. Po ugotovitvah Računskega sodišča uporabniki storitev za oskrbo kategorije 1 pri koncesionarjih plačujejo v povprečju kar za 27,7 % višjo ceno kot uporabniki, ki so vključeni v javne zavode. Zaradi nedavnih razpisov za koncesije se bo delež zasebnih domov v primerjavi z javnimi bistveno povečal, kar pomeni splošne dvig cen oskrbe v domovih starejših občanov. Razlika v ceni je posledica posebne pravice, ki jo imajo koncesionarji, da lahko v stroške oskrbe zaračunavajo stroške investicije oziroma svojih lastnih kreditov. Še več, sistem dopušča, da uporabniki v daljšem časovnem obdobju preko višjih oskrbnin preplačajo stroške zasebnikov, s tem pa zasebnemu kapitalu zagotavljajo čisti profit. Koalicija je žal zavrnila priporočilo, da se tovrstno zaslužkarstvo omeji, kot tudi priporočilo, da se pravica do pribitkov k ceni oskrbe enostavno ukine. Naslednji že dalj časa obstoječ problem je dvojno zaračunavanje in doplačilo za storitve socialne oskrbe, ki jih starostniki v domovih plačujejo iz žepa. Dejanska cena oskrbe je namreč višja kot znaša formalna cena oskrbe v domu za starejše občane, resničen strošek bivanje in oskrbe v domu je v veliki meri odvisen od dodatnih plačljivih storitev katerih obseg in cene se lahko v posameznih domovih razlikujejo, čeprav je denimo, pomoč pri ostajanju, oblačenju, premikanju, hoji, pomoč pri komunikaciji ter orientaciji v zakonodaji jasno definirano kot del socialne oskrbe, večina domov te storitve dodatno zaračunava. Stanovalci so že plačali visoko ceno za oskrbo v socialno, varstvenem zavodu, zato je neprimerno, da se jim dodatno zaračunava pomoč recimo za striženje nohtov, oblačenje nogavic, posedanje v invalidski voziček, itn. Nepravilnosti na tem področju je ugotovilo tudi Računsko sodišče. Koalicija je navkljub temu zavrnilo priporočilo, da naj ministrstvo jasno določi da se storitve socialne oskrbe stanovalcem ne smejo dodatno zaračunavati, ter določi obvezno soglasje ministra k cenikom dodatnih storitev. Naslednji problem je dejstvo, da starejši ob sprejemu v dom v celoti izgubijo pravico do varstvenega dodatka. Na dejansko ceno oskrbnin oziroma ceno, ki jo starostniki plačujejo za bivanje in oskrbo v domu starejših občanov, bistveno vplivajo tudi določbe socialne zakonodaje. To je še posebej pomembno pri starostnikih z nizkimi dohodki in pri starostnikih brez dohodkov. Bistven del razpoložljivega dohodka resnih starejših predstavlja ravno varstveni dodatek, samske starejše osebe brez lastnega dohodka so upravičene do 591 evrov varstvenega dodatka, ki pa jih izgubijo z dnem, ko so sprejete v dom starejših. Poleg izgube samostojnosti in avtonomije, ki je posledica izgube lastnega dohodka in pravice razpolaganja z njim, se finančno breme v zvezi z oskrbo in bivanjem v domu v celoti preloži na družino, uporabnika. Levica je predlagala priporočilo, da naj upravičenci do varstvenega dodatka le tega ohranijo ob sprejetju v dom, a je tudi to priporočilo koalicija zavrnila. Zadnji problem, ki smo ga hoteli nasloviti, pa je odvzem premoženja družinam katerih starostniki so v času bivanja v domovih koristili oprostitev plačila socialno-varstvenih storitev. Za kaj gre? Če starostnik ali njegova družina oskrbnine ne morejo plačevati, lahko vložijo vlogo za oprostitev plačila socialno-varstvenih storitev, a ta oprostitev niso socialna pomoč, ampak socialni kredit. Socialni kredit, saj država oziroma občina z uveljavitvijo pravice pridobita pravico do odvzema premoženja do smrti starostnika. Omejitev dedovanja, ki še posebej velja v Zakonu o socialno-varstvenih prejemkih določa, da se dedovanje premoženja osebe, ki je bila oproščena plačila oskrbnine omeji v višini dve tretjini višine stroškov oprostitve. Posledica te določbe je, da se starejši in njihove družine zaradi strahu pred izgubo premoženja oziroma prenosa hiše, stanovanja ali zemlje na svoje otroke in vnuke odpovedujejo svojim socialnim pravicam. Vladne stranke niso podprle priporočila, da se ta predmoderni mehanizem socialnih kreditov ukine. SDS, NSi in SMC se torej strinjajo z dedovanjem revščine oziroma z nacionalizacijo osebne lastnine mrtvih, revnih upokojencev. V Levici nas torej veseli, da bo Vlada končno namenila teh 16 milijonov evrov za nujne potrebne dvige plače domovih za starejše, a problem visokih cen za oskrbo, visokih cen za bivanje v domovih ostaja nerešeno. Napovedana liberalizacija dolgotrajne oskrbe, privatizacija njenega izvajanja in podeljevanja koncesij zasebnemu kapitalu pa bodo problem visokih cen in nedostopnosti oskrbe le povečale. V Levici bomo zato še naprej vztrajali pri popolnoma javnem in solidarno financiranem sistemu dolgotrajne oskrbe brez ponižujočih kriterijev in pogojev za njegovo univerzalno dostopnost. Hvala lepa.
Hvala lepa. Tadeja Šuštar Zalar bo predstavila stališče Poslanske skupine Nova Slovenija – krščanski demokrati.
Predsednik, hvala za besedo. Spoštovani minister, kolegice in kolegi! Poslanci koalicije smo celotno obdobje epidemije spodbujali Vlado, da je potrebno popraviti nekatere plače na področju socialnega in zdravstvenega varstva, zato smo bili zadovoljni, da je Vlada 16. novembra sprejela aneksa k kolektivni pogodbi za zaposlene v zdravstveni negi in socialnem varstvu. Aneks za zaposlene v socialnem varstvu obsega 37 milijonov evrov. Približno 16 milijonov od tega zneska pa bi lahko pomenilo višje oskrbnine domovih za starejše. Slovenija je dovolj bogata država, da lahko ta znesek pokrije iz slovenskega proračuna. Z velikim veseljem ugotavljamo, da smo do konca novembra na področju dohodninskih dohodkov pridobili 63 milijonov več kot lani, za 70 milijonov pa prehitevamo lanske dohodke iz davkov od prihodka pravnih oseb, zato smo na podlagi teh dobrih podatkov vložili amandma, da bo proračun poskrbel za omenjenih 16 milijonov evrov. Na podlagi sklenjenega aneksa se bo povprečna plača po oceni Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti povečala za 8 odstotkov glede na veljavni standard povprečne plače, kar posledično lahko vpliva na približno 4 odstotni povprečni dolg dvig cen storitev institucionalnega varstva. V Novi Sloveniji – krščanski demokrati se zavedamo, da je bilo in je še vedno v času Covid-19 poleg zdravstvenega osebja najbolj obremenjeno tudi negovalno osebje domovih starejših občanov. To osebje je opravilo veliko nadur in dolgo časa vztrajalo na svoje etični pogoj. Domov so prihajali utrujeni in niso imeli časa za svoje najbližje, ker so skrbeli za druge, zaradi tega je prav in pravično, da za svoje delo dobijo ustrezno plačilo saj se zavedamo in opazimo, da veliko kadra s strokovnim znanjem odhaja iz domov za starejše in iz zdravstvenih ustanov na povsem druga področja, kjer za manj zahtevne dela dobijo bistveno višje plačilo. Na delovnih mestih, kjer zaposleni izvajajo osnovno in socialno oskrbo se bodo plače na večini delovnih mest, zaradi aneksa povišale za 3 do 4 plačne razrede. Pri zdravstvenem kadru socialno varstvenih zavodih se bodo plače povišale za 4 plačne razrede. Na posameznih delovnih mestih strokovnih delavcev v CSD in DSO socialni delavec, psiholog, koordinator za pomoč na domu pa se bodo plače povečale za dva plačna razreda. V Novi Sloveniji – krščanski demokrati si želimo, da vsak delavec dobi pošteno plačilo za opravljeno delo in kdor dela ne sme biti reven, zato opozicijskih priporočil na matičnem Odboru za delo, družino, socialne zadeve in invalide nismo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Mojca Žnidarič bo predstavila stališče Poslanske skupine Stranke modernega centra.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim! Predlagatelji priporočila v zvezi s preprečitvijo dviga oskrbnin v domovih za starejše občane trdijo, da se želi rast plač za zaposlene v skrbstvu in zdravstvu prevaliti na upokojence in njihove svojce. Starostnike oziroma njihovi svojci naj bi po mnenju predlagatelja, zato plačati za približno 5,6 % višje oskrbnine za domove. Strinjamo se, da bi do omenjenega dviga cen oskrbnin v domovih za starejše res lahko prišlo kot posledica novembra podpisanega dogovora med Vlado in reprezentativnimi sindikati na področju zdravstva in socialnega varstva. Ta dogovor bo več kot 80 % zaposlenim v zdravstveno in socialnem varstvu ter 40 % zaposlenim v plačni skupini J v dejavnosti zdravstva in socialnega varstva prinesel višje plače. Finančne posledice omenjenega dogovora so ocenjene na 37 milijonov evrov. Nekaj več kot polovica teh sredstev se bo na letni ravni zagotavljala iz blagajne Zavoda za zdravstveno zavarovanje. Strinjamo se, da je ta dvig plač bil nujen in prepotreben ter da ta dvig plač ne sme bremeniti denarnic oskrbovancev domov in njihovih svojce. Nekaj varovalk imamo že v trenutno zakonodaji. Za najbolj ogrožene imamo že sedaj pravno podlago v Zakonu o socialnem varstvu, v skladu s katero jim mora občina doplačevati bivanje in oskrbo v domovih za starejše. Res je, da to breme pade najprej na svojce, šele v naslednji fazi pa občino. Zato smo v poslanskih skupinah koalicije poskusili najti rešitev, ki bi v zvezi z morebitnim dvigom oskrbnin zaradi omenjenega dviga plač zaposlenih v socialnem varstvu istočasno predstavljala zakonsko obveznost države in ne zgolj nekakšno priporočilo. V praksi se cene oskrbnin usklajujejo enkrat letno, marca. V zvezi z morebitnim dvigom oskrbnine smo z namenom preprečitve takšnega dejanja predlagali dopolnitev Zakona o dolgotrajni oskrbi, v katerem bo sicer veliko več govora jutri v okviru te izredne seje. Pomembno pa je, da se zaradi socialnega položaja večine uporabnikov storitev, ki ga je covid kriza deloma še poslabšala, iz proračuna Republike Slovenije čim prej zagotovijo dodatna finančna sredstva za kritje omenjenega dviga plač zaposlenih v socialnem varstvu. Če bomo na tej izredni seji imeli priložnost odločati tudi o prej omenjenem dopolnilu k Zakonu o dolgotrajni oskrbi in ga bomo dejansko tudi potrdili, bomo od 1. decembra 2021 izvajalcem socialnovarstvene storitve institucionalnega varstva odraslih uspeli zagotoviti sredstva za sofinanciranje dodatnih stroškov dela, ki so posledica uvodoma omenjenega aneksa h kolektivni pogodbi za dejavnost zdravstva in socialnega varstva. V Poslanski skupini Stranke modernega centra smo skupaj s koalicijskimi partnerji namesto priporočila poskusili najti bolj zavezujočo rešitev. In smo jo tudi našli. Zaradi tega smo predlog priporočila v zvezi s preprečitvijo dviga oskrbnin za starostnike v domovih za starejše občane na delovnem telesu zavrnili. Hvala.
Hvala lepa. Mag. Alenka Bratušek bo predstavila stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek.
Lep pozdrav, spoštovane kolegice in kolegi. Koalicijske poslanske skupine so pred časom sklicale sejo odbora, pristojnega za delo, družino, socialne zadeve in invalide, kjer so se hvalile, kaj vse je v času krize storila vlada za najstarejši del našega prebivalstva – upokojence. Vse lepo in prav. Seveda smo tudi v SAB-u veseli, da so najranljivejši in tudi ostali upokojenci v teh negotovih časih deležni dodatkov in olajšav. A kot vedno - kar ta vlada da, ta vlada tudi vzame. Namesto, da bi vlada upokojencem za novo leto podarila božičnico, ki ste jo obljubljali pred volitvami, ste jim želeli podražiti oskrbnine v DSO-jih. V opoziciji smo zato zahtevali sklic izredne seje Državnega zbora, na kateri od vlade zahtevamo, da zagotovi proračunska sredstva, ki bi jih na račun dviga plač zaposlenim v DSO-jih z dražjimi oskrbninami plačali upokojenci. Nedopustno je, da vlada ta strošek povišanja plač prevali na tiste, ki so že tako ena od najranljivejših in revščini najbolj izpostavljenih skupin. Pretekli mesec je bil med Ministrstvom za zdravje in obema reprezentativnima sindikatoma podpisan dogovor o nujnih ukrepih na področju plač. Podpis tega dogovora zavezuje k boljšemu vrednotenju plač za več kot 200 delovnih mest v socialnem varstvu in zdravstvu. To pomeni, da bo več kot 35 tisoč zaposlenih v teh dveh dejavnostih že predvidoma decembra prejelo višjo plačo, in sicer, od 4 do 24 %. In mi, v SAB, to seveda podpiramo. Znano je, da bodo finančne posledice sklenjenega sporazuma na področju socialnega varstva znašale skupino 37 milijonov evrov. En del naj bi krila zdravstvena blagajna, drugi del, v višini 16 milijonov evrov, pa kot že rečeno, oskrbovanci v domovih za starejše, preko povišanja oskrbnin za skoraj 6 %. V SAB menimo, da je nesprejemljivo, da bo Vlada višje plače zaposlenim v socialni oskrbi, prevalila na oskrbovance domov za starejše, ki bi bili v sled dviga plač že v mesecu decembru dolžni za domsko oskrbo plačevati skoraj 6 % več, kot plačujejo danes. Temu ostro nasprotujemo. Temu ostro nasprotujejo tudi upokojenci. Velik del upokojencev, ki živijo v domovih za starejše, namreč že danes težko krije oskrbnine in jim pri tem pomagajo oziroma morajo pomagat, njihove družine. Zato smo že pri obravnavi proračunskih dokumentov predlagali povišanje sredstev za upravičen dvig plač zaposlenih v DSO-jih. Oskrbnine bi na ta način ostale enake. Koalicijski valjar je naše dopolnilo žal povozil. Po domače, glasovali ste proti temu, da se denar za višje plače zagotovi v proračunu. Upokojencem pa ste namesto obljubljene božičnice v višini 500 evrov, podarili za skoraj 6 % višje oskrbnine. Še več, minister Nove Slovenije, ki je danes tudi z nami, je ob tem dodal, da je takšen dvig cen utemeljen in razumen. Zaradi vašega slabega spopadanja z epidemijo in neustrezne komunikacije je umrlo več kot 5 tisoč ljudi. Od tega večina starejših in to ravno tistih, v DSO-jih. Danes se upate celo hvalit, kako boste ravno zaradi teh žalostno izpraznjenih postelj, zagotovili približno enako število novih, pravite vi, postelj v domovih za starejše. Sedaj želite s podražitvijo že tako predragih postelj, še povečati finančni pritisk na tiste, ki oskrbo najbolj potrebujejo. To lahko predlaga samo nekdo, ki mu ni mar za upokojence. Po našem pritisku je očitno prišlo do še enega razmisleka znotraj koalicije in ugotovili ste, da imamo prav in da se oskrbnine v DSO-jih ne smejo povišati. In mi smo veseli, da ste naredili ta razmislek in se vam v imenu vseh slovenskih upokojencev tudi zahvaljujemo. Bolje pozno, kot nikoli, pravi naš pregovor. Hvala, da ste nas slišali in obljubili, da boste zagotovili ta denar. Če že ne držite besedo o 500 evrih božičnice za upokojence, smo v SAB veseli, da ste požrli tudi obljubo o dvigu oskrbnin, ki je bil po vaše utemeljen in razumen. Ne glede na to, ali bo amandma k Zakonu o dolgotrajni oskrbi sprejet, ne glede na to, ali bo Zakon o dolgotrajni oskrbi sprejet, v SAB pričakujemo in zahtevamo, da to svojo besedo, da se oskrbnine v domovih za starejše zaradi dviga plač ne bodo povečale, držite in uresničite in če bo tako, smo seveda veseli, da smo tokrat v pomembni točki našli skupni jezik.
Hvala lepa. Branko Simonovič bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Hvala lepa za besedo, predsednik. Lep pozdrav vsem prisotnim! 20 let politika, ne glede na to, kakšne barve se prelivajo po koalicijskih in opozicijskih vrstah, preigrava vprašanje, kako naj bo urejena dolgotrajna oskrba, ugotavlja, kdo je bolj pristojen za skrb za starejše ali je to minister za zdravje ali minister za delo in socialo. Išče finančna sredstva za dolgotrajno oskrbo in kalkulira, kako se naj pokrije strošek tudi za starejšo populacijo ljudi. Ti pa si želijo samo to, da bi jesen svojega življenja preživeli preskrbljeni, v miru, na toplem in prijetnem vzdušju vrstnikov ter veselju ob obisku svojih najdražjih. V formalni institucionalni oskrbi je danes nekaj več kot 21 tisoč starejših in drugih, ki za življenje potrebujejo podporo in pomoč zdravstvenega in socialnega osebja. Dodatno je v formalno oskrbo v okviru pomoči na domu vključenih še približno 9 tisoč oseb. Vsaj 1500 ljudi potrebuje takojšnjo namestitev, približno 12 tisoč pa jih je vseh vpisanih na čakalni seznam za sprejem v dom. Domovi za starejše se ne soočajo samo s pomanjkanjem prostorskih kapacitet, kritične točke so tudi zastareli normativi dela in huda kadrovska stiska. Zaposleni v zdravstveni negi in socialni oskrbi so preobremenjeni glede na število oskrbovancev, za katere morajo skrbeti 24 ur na dan, 365 dni v letu. Plačilo za delo negovalcev in oskrbovalcev je glede na uvrstitve v plačne razrede, ki v začetku poklicne kariere ne dosegajo niti višine minimalne plače, ne samo vprašljivo za delavčevo eksistenco, pač pa je tudi sramotno nizko glede na poslanstvo, ki ga ti zaposleni opravljajo. Minuli dve leti, ki sta zaznamovani z epidemijo covida, sta žal problematiko pomanjkanja delovne sile in zastarelost storitvenih normativov še dodatno poglobili. Lahko bi rekli, da je v zadnjem obdobju na področju dolgotrajne oskrbe resda prišlo do nekaj premikov na bolje. S potrjenimi proračunskimi dokumenti so se končno lahko odprla mnoga investiranja v gradnjo in obnovo domov. Zaposleni v oskrbi starejših tako iz zdravstva kot iz socialnega dela in spremljajočih dejavnosti pa bodo končno deležni povišanja plač. 18. novembra je bil namreč med pristojnima ministroma in dotičnimi sindikati podpisan dogovor o dvigu plač. Iz sporočil za javnost je bilo v minulih tednih razbrati, da naj bi del dviga mase plač pokril državni proračun, del zdravstvena blagajna, preostanek pa bi predstavljal znesek, ki bi pomenil dvig cen storitev institucionalnega varstva in bi padel seveda na ramena uporabnikov storitev in njihovih svojcev. Seveda nas je v DESUS-u takoj zaskrbelo ali bo in kako bo dvig plač vplival na ceno oskrbe in posledično na plačilno zmožnost upokojenih, ki v povprečju »zaslužijo« 690 evrov pokojnine, ob dejstvu, da je povprečna oskrbnina v domu že sedaj nanesla približno ravno toliko. Na pristojnega ministra za socialo gospoda Janeza Ciglerja Kralja smo tako nemudoma naslovili vprašanje, na kakšen način bo ministrstvo poskrbelo, da se ti stroški dejansko ne bodo prenesli na stanovalce domov, in katere dodatne vire financiranja bo aktiviralo ministrstvo, da bodo končno plače urejene tako kot si jih negovalci, oskrbovalci in drugo zaposleno osebje za svoje požrtvovalno delo dejansko zaslužijo. Šele nekaj dni kasneje je bila vložena zahteva za obravnavo te problematike v tem Državnem zboru. In danes dejansko govorimo o tem, ampak sklenili ne bomo mogli ničesar, saj nimamo vsebine, o kateri bi glasovali. Glasovali pa bomo jutri, in sicer o zakonu, ki sistemsko ureja dolgotrajno oskrbo in bi ga morali imeti že vsaj 15 let nazaj, zato kar smo ena od družb, ki se najhitreje stara a nimamo krovnega in sodobnega predpisa. Predpisa, ki bi na sistemski ravni enotno in finančno stabilno urejal skrb za starejše. Jutri pa bomo glasovali tudi o tem, da se strošek nedavnega in prepotrebnega dviga plač financira iz proračuna Republike Slovenije in ne iz žepa uporabnikov samih. Ko bomo šteli glasove v Poslanski skupini Desus upamo, da bo prevladovala zelena luč. Hvala lepa.
Hvala lepa. Jurij Lep bo predstavil stališče Poslanske skupine Nepovezanih poslancev.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Gospod minister z državnim sekretarjem, kolegice in kolegi! Vsem lep dober dan! V Poslanski skupini Nepovezanih poslancev smo predlog priporočila v zvezi s preprečitvijo dviga oskrbnin za starostnike v domovih za starejše občane podprli. Zdelo se nam je nerazumno, da se ob rekordnem proračunu za prihodnji leti samohvala vladajočih, kako se na področju skrbi za starejše stvari končno premikajo na bolje, ni zmogla najti dodatnih proračunskih sredstev s katerimi bi se preprečil dvig oskrbnin za starostnike v domovih za starejše. Če je opozicija s tem ko je v parlamentarno proceduro predložila predlog priporočila s točno tem pozivom pripomogla k odločitvi koalicije, da se je tik pred zdajci našla volja in rešitev, potem smo lahko vsi skupaj zadovoljni. Sicer je bila priložnost za to že ob sprejemanju proračuna, ko je opozicija vložila dopolnilo za dodatna sredstva s katerim bi se dofinanciralo izvajanje sklenjenega dogovora med državo in socialnimi partnerji, a takrat posluha ni bilo. Minister za delo je ob sklenitvi sporazuma s sindikati celo poudaril, da so poiskali vse možnosti za finančni del izvedbe dogovora. Še manjšega obsega sredstev, ki jih bodo za financiranje dogovora dobili iz oskrbnin, ni bilo mogoče določiti je poudaril. Minister je izpostavil še, da si nihče ne želi dviga oskrbnin, a da so izčrpali vse ostale možne vire. To najbrž nakazuje na to, da je bil dvig oskrbnin še nekaj tednov nazaj neizogiben. Delavke in delavci v zdravstvu ter socialnemu varstvu si zaslužijo dvig plač, nedvoumno. Gre za posameznike, ki so že dve leti v prvih bojnih kovid linijah, njihove plače pa so že v osnovi tako nestimulativne, da jih je v sistemu zelo težko obdržati. Posledica tega je izrazit kadrovski deficit, za katerega pa pravih rešitev ni na obzorju. Prav tako razpoloženje med zaposlenimi v zdravstveni in socialni negi še nikoli ni bilo tako slabo kot je v času, ki ga je zaznamovala epidemija Covid-19, kljub vsem pozitivnim in spodbudnim besedam vladajočih, da sprotno rešujejo problematiko v domovih za starejše. Ta problem je izrazit tudi v okviru zakona o dolgotrajni oskrbi, kjer prav tako ni odgovorov na vprašanja, kako bomo rešili kadrovski primanjkljaj. Zato niso dovolj le nove namestitve v domovih za ostarele, temveč predvsem sistemske spremembe z ukrepi, ki bodo celovito in dolgoročno naslovili problematiko deficitiranih delovnih mest. Mnogo več kot doslej bo treba storiti, da bomo v domove za starejše in posebne zavode pritegnili mlajše iskalce zaposlitve ter tako pomladili starostno strukturo zaposlenih. Istočasno pa se je potrebno zavedati stisk tistih, ki potrebujejo bivanje v domski oskrbi. Njihov položaj je namreč nezavidljiv. Bremena njihove oskrbe pa se največkrat prelagajo na svojce. Zato ni pravično, da se stroški dela, pa četudi na njih vplivajo povsem objektivni razlogi kot so dvig cen življenjskih potrebščin, inflacija, dvig cen energentov in nenazadnje tudi minimalna plača prevalijo na končne uporabnike. V zadnjem času znotraj te parlamentarne hiše poslušamo razprave o tem kateri domovi so kakovostni, ali javni ali zasebni ali morebiti tisti s koncesijo, kateri več stanejo, zakaj je temu tako in tako naprej. V duhu zagovarjanja svojih političnih stališč pa pozabljamo, da za zidovi domov živijo posamezniki, ki si namesto prerekanja o tem, da so samo javni domovi dobri ali samohvala o zagotavljanju novih kapacitet ob več kot 5 tisoč preminulih, med njimi je pa seveda veliko oskrbovalcev domov za starejše, ti posamezniki si želijo predvsem kakovostne oskrbe in skrbi za njihovo normalno življenje. Spoštovani! Država je zrela in odgovorna toliko kot je možno poskrbeti za najranljivejše člane njene družbe. Naj bo to vodilo za vse prihodnje ukrepe na področju izboljšanja položaja starejših. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Sledi splošna razprava poslank in poslancev o predlogu priporočila. Glede na to, da imamo nekaj odjav, bom prebral nekaj razpravljavcev. Seveda bo pa najprej dobil besedo predstavnik predlagatelja. Torej prvi bo mag. Andrej Rajh, Ivan Hršak, Andreja Zabret, Marko Koprivc, Boštjan Koražija, Mojca Žnidarič. Prvi pa ima besedo Miha Kordiš.
Hvala za besedo, predsedujoči. Tako kot velja za vsa ostala področja, tudi za vprašanje oskrbnin ne gre mimo konteksta, ki je splošno skrbstvo za starejše, še posebej, ker se sočasno z današnjo sejo sprejema Zakon o dolgotrajni oskrbi, ki smo ga v Levici okarakterizirali kot zakon za privatizacijo varne starosti. Pa vendar je ta kontekst nujno potreben kontekst nekaj mimo katerega je minister Janez Cigler Kralj gladko zakorakal in namesto neke diagnoze, analize, dejstev, uporabil svojo omejeno število minut na govornici za to, da je izvajal vladni ekonomsko-politični propagandni program. Gospod minister, pogovarjamo se o domovih starejših in o oskrbninah, ne pa o vsem, malo po čez, levo in desno. Pa naj grem po točkah okoli katerih mislim, da je prišlo največ zatika. Minister Janez Cigler Kralj trdi, da je ta Vlada končno obrnila trend kar se tiče vlaganja v področje skrbstva starejših. Pa ga je res? Oziroma, če ga je, kako in do katere mere. Začnimo pri kadrovskem vprašanju. O kakšnih vlaganjih v kadre minister Cigler Kralj Pravzaprav govori? Na odboru, ki je obravnaval ta priporočila zaradi katerih smo danes na plenarni seji, smo lahko slišali predstavnike sindikatov oziroma angažirane civilne družbe in tega področja, ki so zelo jasno povedali, da minister Cigler Kralj ne želi in ni želel podpisati novih standardov in normativov za zaposlene v domovih starejših občanov. To so ti razvpiti standardi in normativi, ki že 40 let ostajajo nespremenjeni, čeravno se je narava domov starejših v vsem tem času vmes spremenila v veliki meri v smeri negovalnih bolnišnic, pač zato, ker se je življenjska doba ljudi podaljšala in tudi zato, ker so sočasno s tem njihove zdravstvene potrebe porasle. Pa vendarle je predpisani obseg osebja, ki naj skrbi za te starostnike ostal enak kot je bil 40 let nazaj, čeprav so domovi 40 let nazaj prej kot na bolnišnice spominjali na hotele. Torej to so te nespremenjeni standardi in normativi, ki se kotaličkajo iz ene Vlade v drugo, vsi ministri se jih otepajo kot hudič križa in nihče jih ne želi popraviti ne glede na to, da so pripravljeni, napisani, dogovorjeni s sindikati, ampak za seboj potegnejo neko zelo jasno zavezo države, da bo dodatne zaposlitve v domovih starejših občanov tudi dodatno proračunsko financirala. Seveda, če imaš ti več medicinskih sester, to pomeni tudi višje javne izdatke, ki bodo financirali plače teh medicinskih sester. In to je nekaj česar minister Janez Cigler Kralj očitno noče, sicer bi standarde in normative tudi podkrižal. Drugi odgovor na kako resno misli Vlada z vlaganjem v kadre, lahko vidimo dejstvo, da je prišlo do te povišice plač medicinskih sester in drugega osebja, bolničarjev, itn., prepozno. Ne samo prepozno v neki širši sliki, da so že ti ljudje že zelo dolgo časa podhranjeni in podplačani, ampak v sliki epidemije COVID-19, epidemijo imamo razglašeno ali ne, že leto in pol. Leto in pol je Vlada rabila, da je plače tega zdravstvenega osebja popravila navzgor, pa še to zgolj za tri oziroma štiri plačne razrede. Če bi bili s svojo namero ureditve situacija domov starejših občanov resni, bi bila to ena izmed prvi stvari, ki bi jih Državni zbor dobil na mizo, praktično čez noč bi se lahko dogovorili s sindikati, ki pokrivajo zdravstveno in skrbstveno osebje za povišico pa se niste. Leto in pol so ljudje delali v skafandrih 12 ur na turnuse, padali dol, odhajali iz dom starejših v trgovine za blagajno, ker tam smo jim uredili vsaj proste nedelje, ki jih v domovih starejših nimajo preden je prišlo do te povišice. Drugo. Po oceni nas v Levici je ta povišica preskromna. Ti ljudje si zaslužijo boljše plače, ker stagnirajo že čisto predolgo časa ne zgolj za teh nekaj plačnih razredov kolikor ste jim jih namenili. Poleg tega so nekateri službeni profili v domovih starejših občanov iz tega dogovora s sindikati za dvig plačnih razredov izpuščeni in jim dogovorjeni dvig prav čisto nič ne pomaga in pogovarjamo se o tistih skupinah, ki delajo za najmanj denarja. Tisti, ki so izpuščeni to niso neki visoko profilirani poklici kot so denimo zdravniki, za katere ste, ampak zgolj za nekatere ne za vse našli tudi po več 10 tisoč evrov nagrad dodatkov v epidemiji Covid-19, zato ker so sestavni del zdravniškega lobija in sedijo na vrhu prehranske piramide znotraj zdravstvenega sistema javnega ali zasebnega. Njih ste dodatno nagradili. Medicinske sestre pa so dobile po nekaj 100 evrov s temi proti koronskimi dodatki na trajno povišico, ki se prav tako giblje v nekaj 100 evrov sedaj so morale čakati leto in pol. Navsezadnje, če bi resno želeli vlagati v kadre v zdravstvu in skrbstvu bi naredili to, kar ste naredili na področju Ministrstva za obrambo. Tam ste sprožili promocijsko kampanjo, s katero želite kar se da veliko število slovenskih mladih fantov in deklet potlačiti v uniforme Slovenske vojske medtem, ko to isto Slovensko vojsko pošiljate na misije v tujino tudi 10 tisoč kilometrov stran od meja naše domovine. Tam ste našli politično voljo. Tam ste našli milijone in milijone za izvajanje propagande. Je bila kakršnakoli primerljiva politična akcija osveščanja o potrebah in pomenu zdravniških poklicev, potrebah in pomenu kadra v vrstah medicinskih sester izpeljana, ni bila. Niti na kraj pameti vam to ni prišlo, ker to področje za vas ni prioriteta zagotovo ne na način, da se javno s skupnostno oskrbo še dodatno okrepi. Pa nam medicinske sestre bežijo v tujino veliko bolj recimo kot nam bežijo zdravniki ne le v druge poklice, druge panoge tudi čez mejo se podajajo iz čistega obupa veliko češče je kakor tiste že tako privilegirane skupine lahko rečemo tudi razredi ljudi v tej državi, ki so že sedaj izdatno podkrepljeni s kapitalom, močjo in vplivov. Kaj pa vas zanima je nekaj popolnoma drugega in sicer privatizacija področja skrbstva starejših. Da se to, kar sedaj v konceptu velja za neprofitno oskrbo, za službo socialne države, ki je vzpostavljena in jo država izvaja za skrbstvo starostnikov na njihova stara leta, po tem, ko so od delali svoj prispevek v družbi spremenite v biznis, biznis, na katerega se usedejo posamezne korporacije, ki imajo celo verigo domov starejših občanov in mastno zaračunavajo oskrbovancem in njihovim družinam za skrbstvo starejših, ki bi moralo biti pravica ne pa neka profitna dejavnost. Natančno po tej logiki je Ministrstvo za delo že od začetka mandata vlada Janeza Janše pod ministrom Ciglerjem Kraljem tudi pristopilo. Dobili smo že 2 razpisa, ki sta podlaga za hvalisanje Vlade kako gradi nove domove starejših občanov, kar v resnici Vlada počne je, da privatizira [[nerazumljivo]]lokacije, na katerih bodo lahko izrasli novi zasebni domovi starejših občanov. To počne pri polni zavesti nekoliko stran od oči javnosti, ker se presneto dobro zaveda naslednjega podatka. Oskrba v zasebnih koncesijskih domovih starejših občanov je skoraj za eno tretjino višja, dražja od javnih domov za starejše. Zakaj? Zato, ker ti pri oskrbnini v zasebnem domu plačuješ še profit. Plačuješ še profit temu zasebniku, ki je dom postavil in zdaj na praktično zavarovan, zagotovljenemu trgu izvaja biznis na račun lupljenja, odiranja starostnikov in njihovih družin. Namesto, da bi to zavrnili že tako že v konceptu kaj se pa to pravi na strešjih ljudeh, na upokojencih in njihovih potrebah iti biznis in jih lupiti, pa že tako ničesar nimajo, vi to logiko še stopnjujeta s tema dvema razpisoma s katerimi podeljujete, kot rečeno, lukrativne lokacije in opcije praktično zagotovljenega biznisa nekim zasebnikom, zasebnim korporacijam celo avstrijskim in z druge strani meje v drugem krogu teh razpisov so se zraven prislinila še celo štiri na novoustanovljena podjetja zakaj, le zakaj, kaj si lahko mislimo s tako prakso pod vlado Janeza Janše. Ampak ne, o tem minister Cigler Kralj ni spregovoril besedice, ko je govoril v svojem stališču, se je pa namesto tega skliceval kako zelo super so evropski skladi iz katerih se naj bi posegalo v krepitev skrbstva starostnikov. Ampak gospe in gospodje, ta država ima proračuna v katerega ljudje v tej državi plačujejo davke in to je tista blagajna iz katerih bi se izgradnja novih javnih domov za solidarno oskrbo morala financirati, pa se ne. V proračunu za naslednje leto ste vladni gospe in gospodje za domove starejših, njihovo izgradnjo in dopolnitve namenili pičlih 36 milijonov evrov, še leto kasneje, to je leto 2023 ste v proračunu našli ubornih 22 milijonov evrov, oprostite, pri takih številkah ne morete reči, da gre za dejansko kakršnokoli prioriteto, še posebej, če to spustimo čez lakmusov papir kaj se dogaja s proračunom, Ministrstvo za obrambo, ki ga obvladuje ista stranka, to je Nova Slovenija, 780 milijonov za orožje do leta 2026, več kot 530 milijonov evrov samo za oklepnike do leta 2026. V primerjavi s temi več kot 100-milijonskimi zneski, ki se povzpenjajo tja gor do milijarde je 30 in 20 milijonov evrov proračunskih investicij v domove starejših usmiljenja vreden drobiž. Ponižujoče do starostnikov, ponižujoče do njihovih družin, še posebej, ko minister potem stopi pred javnost in pred kamere in se hvali s tem kaj vse ta vlada počne v domovih starejših občanov. Če kaj bi morala biti slika tu obratna, brez proračuna za orožje, pa primerna investicijska postavka na področju skrbstva starejših, ne pa proračunski drobiž. Potem smo lahko poslušali določene predstavnike koalicije oziroma različnih koalicijskih poslanskih skupin, ki so nam postregle tudi z informacijami »poglejte nas kako smo super, že dve leti mi temeljito delamo za upokojence« in potem naštejejo in se pohvalijo z vsemi svojimo dosežki brez da bi jih postavili v kontekst, ker potem kar na enkrat njihov lesk izbledi in iz njih zazeva resnica, ki jo ne želijo slišati. Recimo slišali smo kako je ta vlada dvignila zagotovljene pokojnine, pri tem so pozabili povedati, da smo jih v to dobesedno prisilili mi v Levici z amandmajem, ki smo ga predložili, da morajo najnižje zagotovljene pokojnine zrasti na oziroma preko minimalnih življenjskih stroškov, to je 613 evrov. In ker je bil v prvem krogu glasovanja ta amandma sprejet Vlada preprosto ni mogla iti s svojim amandmajem, kjer bi to povišico za upokojence, ki so oddelali polno dobo nazaj izčrtala, je raje pripravila svoj amandma s katerim je določbo povozila, ampak na vsebinski ravni jo je ohranila zgolj zato, da lahko danes poslušamo predstavnico poslanske skupine SDS, ki pravi mi smo dvignili zagotovljene pokojnine, ja figo freško, demokratična opozicija z Levico na čelu vas je uspela v to prepričati, lahko rečete prisiliti kakorkoli že. Solidarnostni dodatki za upokojence prav tako ne morejo nadomestiti resnih ukrepov proti revščini tudi revščine med upokojenci, še posebej, če se ti dodatki izplačujejo tako nepravično kot so se. Namesto, da bi mi imeli višino dodatka, ki bi se prilagajalo konkretni višini izplačane pokojnine za posameznika, smo bili deležni takih absurdov, da sta dva upokojenca lahko imela samo za en evro različno pokojnino, pa je tisti z en evro višjo pokojnino dobil 50 evrov solidarnostnega dodatka več. Smo vam predlagali boljšo metodologijo, predlagali smo formulo, po kateri bi se izplačani solidarnostni dodatki prilagajali točni višini upokojencem in da bi bilo to fer, po krivulji, ne po stopničkah, pa ste nas zavrnili. Kar me pripelje naprej do uskladitev pokojnin. Jaz na te uskladitve pokojnin ne gledam kot na neko darilo upokojencem, kot ga želi vlada naslikati, ampak kot dolg, ki je nastal zaradi krivičnega preteklega varčevanja, kjer je bilo upokojencem odvzeto ohoho veliko usklajevanja. In če kaj, se zdaj dogaja predvolilno interveniranje v uskladitve pokojnin, ampak v redu, naj bo to predvolilno, kakršnokoli že, niti me v resnici ne moti. Ampak v osnovi gre samo za kidanje zatečenega, za krivico, ki je nastala za časa prejšnje Janševe vlade, ko se je sprejemal Zakon o uravnoteženju javnih financ in ko se je rezalo in stiskalo tudi uskladitve pokojnin. Tako, da tukaj se mi zdi, da ne gre za nekaj, s čimer bi se lahko hvalili, prej se lahko posipamo s pepelom. Pa ne zgolj na desni strani parlamenta, to velja tudi za kakšne pretekle garniture, da se ZUJF in njegove določbe niso hitreje odpravljale in da se krivice do upokojencev niso hitreje popravljale. Kar se tiče doba dokupa, še ena izmed krivic, ki je bila do upokojencev v preteklosti zgrešena, pa je tudi treba povedati, da smo v Levici vložili zakon, ki je reševal samoplačnike, tiste, ki so vplačevali v pokojninsko blagajno tudi po tem, ko se je zakonodaja spremenila, pa jih država o tem ni obvestila. Oni so še naprej vplačevali, pravic polnih iz naslova tega, ki so se jih nadejali, glede svojih vplačil pa potem niso mogli koristiti. Ta prvič, ko smo šli ven s to akcijo, približno sočasno, ko se je oblast zamenjala od Šarca na Janšo, smo dobili zagotovilo, da bo podpora iz vrst poslanskih skupin SDS-a in Nove Slovenije. Je prišlo do glasovanja – figo freško, ne? So gospodje na desni snedli besedo. Šele v drugo nam je zares uspelo. Pa je to v resnici, kar sem ravnokar predstavil, polemika s kontekstom, z nekim vladnim EPP-jem, o katerem mislim, da je danes brezveze izgubljati besede. Veliko bolj smotrno in smiselno se mi zdi pogovarjati o domovih starejših občanov. Diagnoza, toliko da vemo, kaj se je dogajalo in kaj je šlo narobe, potem pa pogovor o tem, kaj bi moralo iti prav, pa zaenkrat ne gre. Konkretno govorim o pravilniku Ministrstva za delo, ki opredeljuje, kako se obračunavajo in izračunavajo višine oskrbnin v domovih starejših občanov. V tem pravilniku je namreč klavzula, ki dopušča zasebnikom-koncesionarjem, da upokojencem in njihovim družinam zaračunavajo ne zgolj strošek oskrbe, ampak tudi profitni procent. In višino tega, koliko lahko zasebniki-koncesionarji tu zaračunavajo, lahko Ministrstvo za delo z odločitvijo zniža, popravi, zmanjša višino oskrbnin v koncesionarskih zasebnih domovih starejših občanov. Pa tega ne naredi. Še več, to je bil sklep, ki smo ga v Levici dali na Ministrstvo za delo, ko smo, ne na Ministrstvo za delo, na odboru za delo, ko smo to temo obravnavali nekaj dni nazaj. Minister Cigler Kralj, ta minister, ki se je eno uro nazaj tukaj hvalil, kako zelo on dela za upokojence in za domove starejših občanov, mislite, da je spregovoril in to podprl? Nak, sklep je bil zavrnjen z glasovi koalicijskih poslanskih skupin. Enako je bil zavrnjen tudi sklep, da se ta pravilnik ne le izkoristi v obstoječih gabaritih za znižanje oskrbnin, ampak se ga tudi popravi in iz njega izbriše možnost zaračunavanja dobičkov, ki se jo zdaj dopušča koncesionarjem. In če to naredimo, bomo zelo hitro prišli do tega, da se bodo zasebne koncesijske oskrbnine, ki zdaj preprosto parazitirajo na dejstvu, da imamo 12 tisoč upokojencev v vrsti za posteljo v domovih starejših občanov, znižale na enako raven kot so oskrbnine javnih domov za starejše. Se pravi, da se znižajo za slabo tretjino. Seveda tudi te oskrbnine so glede na žalostno socialno sliko slovenskih upokojencev še vedno visoke, pa vendarle, če jo v koncesijskih domovih znižamo za eno tretjino ali pa slabo tretjino, smo v enem zamahu, recimo temu v prvemu koraku, naredili v resnici zelo veliko, glede na to, kako zelo se ni nič naredilo v zadnjih desetletjih, v resnici niti ne zgolj v zadnjih letih. Kar me pripelje še do čistega zadnjega sklepa, ki ga je ravno tako koalicijska vrsta na odboru zavrnila, pa mislim, da ga ne bi smela. To je dejstvo, da tisti najrevnejši upokojenci, ki »prenavigirajo« labirint, [[nerazumljivo]]slovenska socialna država namenjeno, da jih odvrača od koriščenja njihovih socialnih pravic in vendarle pridejo do varstvenega dodatka, ki jim pokojnino popravi navzgor, v višino 590 evrov, v trenutku, ko odidejo v oskrbo doma za starejše, izgubijo pravico do tega varstvenega dodatka. Se pravi, njihova oskrbnina se ne šteje od 590 evrov pa na gor, kolikor morajo še doplačati. Šteje se od njihove realne penzije, ki je torej pod 590 evrov. Se pravi, se res pogovarjamo o najrevnejših skupinah slovenskih upokojencev, tistih, ki so res potegnili najkrajšo slamico dogajanja v zadnjih tridesetih letih na pokojninskemu področju. In smo predlagali, da se ta ureditev popravi, pa bob ob steno. Niso koalicijski želeli o temu nič slišati. Verjetno najbolj perverzna ureditev, ki jo poznamo pri nas, pa je tako imenovana vračljivost socialnih transferjev. Kaj to v praksi pomeni, na področju oskrbe starostnikov je naslednje – ti si en reven starostnik, ki si ne more na noben način privoščiti plačila oskrbe v domu starejših. Obrneš se na državo, zato, da te oprosti plačila te oskrbnine. Država reče, ja, super, bomo mi z javnimi sredstvi to pokrili. Ampak, tvoji zanamci bodo morali višino državne pomoči, v narekovajih, v višini dveh tretjin vrniti ali pa se mi, država, usedemo na tvojo nepremičnino, tisto hišico, ki jo človek mogoče ima, kmetijo, morda stanovanje, kakšno njivo in jo zaplombiramo, potem pa odprodamo na dražbi in sredstva pobašemo v, nekam na javne TRR-je. Se pravi, država dobesedno revnim ljudem, revnim upokojencem, plombira nepremičnine, jih zapleni, jih nacionalizira, če vam je ta izraz bolj všeč, samo zato, ker so na stara leta nezmožni plačati zelo visokih oskrbnin v domu starejših občanov. In potem zahteva, da zato, da se ne realizira ta scenarij, zahteva od njihovih sorodnikov, njihovih otrok, celo vnukov, da za nazaj plačajo dve tretjini višine te oskrbnine, ki bi jo moral tak starostnik prispevat, pa je ne, zaradi tega, ker nima denarja. Mislim, pa to je, to je noro, to ni socialna država, to je anti socialna država. In potem ljudje rajši stiskajo svoje življenje še naprej, na stara leta, rajši trpijo revščino, kot da bi šli v tako domsko oskrbo, preprosto zato, ker želijo, da njihovi sinovi, njihove hčerke, tudi njihovi vnuki, njihovo potomstvo, pride do tistega skromnega stanovanja pa za skromno kmetijo, za katero so »bukal«, pa prizadeval, pa trudil, svoje celo življenje. Pri upokojencih, ki so tako revni, da si ne morejo privoščiti plačila v domu, je zelo verjetno, da so njihovi mlajši družinski člani prav tako ujeti v krog revščine. Revščina je nekaj, kar se v čisto previsokih odstotkih deduje. Če so starši revni, je zelo verjetno, da bodo revni tudi njihovi otroci. In ti ljudje, ne le, da ne, ne, da nočejo prispevati k stroškom oskrbnine svojih staršev ali pa svojih starih staršev, ne zmorejo, ker so reveži, ker niso imeli v življenju priložnosti, dostopa do socialnega kapitala, finančnega kapitala in še kakšne oblike, oblike moči, v resnici, in akvizicije bogastva, s katerim bi se lahko povzeli po družbeni lestvici in potem poskrbeli tudi za svoje starostnike. Ne morejo, ker pač nimajo dostopa, ne poznajo tapravih ljudi, nimajo tapravih vez, niso imeli stimulativnega okolja, ki bi nagrajevalo njihov morebiten intelektualen potencial v šoli in tako naprej. In potem tem ljudem, ki jih že tako življenje tepe država reče ne, tista hišica, ki bi jo morda podedovali, ha ha ha, ne, ne, ne, ne boste je. Dajte plačati za leta in leta oskrbnin nazaj za svojega očeta ali mater, ki je šel v dom. Aja, ne morete, seveda, ne morete, ker ste reveži, vam bomo vzeli to bajto v kateri živite. Tudi to je nekaj kar se ministru Cigler Kralju na odboru ni zdelo napak in koaliciji ni zdelo napak oziroma se jim ni zdelo dovolj, da bi te naše sklepe podprli, ampak so jih raje zavrnili. To mislim, da ne izkazuje prioritete v smeri reševanja revščine, kot je dejal minister Cigler Kralj na odboru, ampak nekaj čisto drugega. Pretakanje ustvarjenega bogastva od delavskega razreda navadnih ljudi, če želite, navzgor v roke, v tem konkretnem primer, v roku zasebnih korporacij, ki bi jim odkoncesionirali lukartivne lokacije za izgradnjo zasebnih domov za starejše, da bodo ja še bolj navijali oskrbnine. Točno intenca, ki se izkazuje in izrisuje tudi v zakonu o dolgotrajni oskrbi. In bom zaključil tu, kjer sem začel, zakonu, ki je namenjen privatizaciji varne starosti.
Hvala lepa. Besedo ima Vlada. Gospod državni sekretar Cveto Uršič.
Hvala lepa, gospod predsednik. Ti zadnji stavki predlagatelja potrebujejo odziv, ker so v veliki meri zavajajoči. Pa bi čisto na koncu začel. Torej, revežem, ki so v domovih, ne morejo sami plačevati jim sofinancira bivanje občina, se jim potem vzame neka revna hišica od njihove revščine. To ni res. V zakonu so zelo jasno zapisane omejitve kdaj se lahko upošteva potreba po vračanju premoženja. Ne upošteva se vrednost premoženja do določene vrednosti. Upošteva se, da je najprej potrebna skrb za svojo ožjo družino od dediča. Upošteva se tudi to, kot ste omenili, da je revež. Torej, če prejema denarno socialno pomoč, če jo drugače prejema, če je na minimalni plači, od česa bo pa vrnil? Torej, to ni čista resnica. Treba je povedati točno kaj piše v zakonu. Tako da to je bilo precej zavajajoče. Mi pa dovolite še nekaj drugih kratkih odgovorov, dvig plač je bil usklajen z reprezentativnimi sindikati. Usklajen. Pogovori so bili in na koncu dogovor. Reprezentativni sindikati s tega področja, zdravstva in sociale, so se strinjali s tem dvigom. To je pomembno dejstvo. Torej, šlo je za usklajen dogovor. Tretje, da v času kovida se je prepozno reagiralo. Ja, pozno se je reagirali, ker je bila bolezen neznana in niso bile znane vse posledice, ampak že sredi epidemije je bilo namenjenih 26 milijonov evrov za dodatne zaposlitve v domovih in v drugih inštitucijah kot centrih za usposabljanje delo in varstvo. Več kot 600 novih zaposlitev je bilo. Torej, odziv je bil. Tretje, investicije, da so majhne. Se strinjam ja, so premajhne, ampak rekli ste, da je treba dati to v nek kontekst. Pojdimo v kontekst nekaj let nazaj, ko je v enem letu, ga ne bom povedal, med 2015 in 2019 bilo v državnem proračunu 0 evrov za investicije v domove za starejše. V letu 2022 je 38 milijonov, z rebalansom je bilo povečanje za dva, tistega zneska, ki ste v omenili, v letu 2023. V letu 2022 38, v letu 2023 28 milijonov. V javne zavode, vi jih imenujete državne, je bilo za investicije v dnevne centra kratkotrajne namestitve namenjenih 21 milijonov v letošnjem letu. Iz tega denarja, proračunskega, 38 milijonov se bo gradilo tisti domovi, ki so res zastareli. Primer, dom v Hrastniku, ki je bil nekoč dijaški dom. To je res nedopustno, da se je to dopuščalo, toliko let, da so bili starejši v takem domu. Imamo DIP, imamo vse pripravljeno, da se v naslednjem letu oziroma še v naslednjem potem zgradi v Hrastniku nov dom. To je samo en izmed domov, ki se bo gradil. Iz evropskih sredstev React-a, treba je ponoviti. 93 milijonov za večjo kvaliteto življenja v domovih. Žal še vedno so tri, štiri in pet posteljne sobe. Gradili se bodo domovi, ne povečanje števila postelj, ampak večja kvaliteta. Trenutno potekajo investicije v več kot 60. občinah po Sloveniji za nove inštitucije, za dvig kvalitete življenja starejših v domovih. Več kot 60 občin po Sloveniji. In čisto zadnje. Standardi in normativi, to s čemer ste začeli. Res je, žalostno je, da se leta in leta in leta niso spremenili. In jaz lahko govorim samo za to Vlado, za to ministrstvo. Standardi za domove so bolj ali manj pripravljeni in verjamem, da bodo v prvem četrtletju naslednje leta tudi podpisani. Hvala.
Hvala lepa. Replika Miha Kordiš.
Hvala. Bom zelo hiter na točkah kjer smo se očitno napak razumeli. Da sem govoril zavajajoče o vračljivosti in oprostilih oskrbnin za domove starejših in kako ti zaplombira nepremičnino, nisem. Nisem, ker je glavni namen teh določb ta, da se ljudi odvrne od koriščenja njihovih socialnih pravic z grožnjo tega, da bodo potem starostnikom ob odhodu v dom in takrat, ko bodo preminuli, ko bo prišlo do procesa dedovanja, odvzeli tisto nepremičnino in njihovi zanamci in njihovi otroci, ki tako kot oni nimajo praktično ničesar in so reveži, ostanejo še brez tega. In zaradi tega imamo zgolj nekaj tisoč, mislim da 3 tisoč 300, če se ne motim, koristnikov tega ukrepa, ne pa bistveno več, če vemo, da je revščina med starostniki zelo visoko postavljena in da gre za rizično skupino, da imamo 100 tisoč upokojencev, ki živijo pod pragom tveganja revščine. Verjamem, da so se, naprej, verjamem, da so se sindikati strinjali z dvigom plač, mislim zakaj se pa ne bi, niti ni bila to točka polemike, končno se je na temu področju nekaj če ravno malo premalo spremenilo, so pa tudi sami sindikati medicinskih sester in osebja povedali, da jim niste sporočili v teh pogajanjih, da nameravati prevesiti del stroška dviga njihovih plač na oskrbovance in njihove družine v obliki skoraj 6 % dviga oskrbnin. To so sami povedali sindikati, in da temu nasprotujejo, in da v pogajanjih kratko malo ste jim to zamolčali in ta dvig bi se realiziral, če ne bi v demokratični opoziciji, civilni družbi tudi skupaj s sindikati pritisnili na problem opozoril in postavili Vlado v tako brezizhoden položaj, da je nekaj morala naresti in je, stopila je pred kamero in je obljubila, da bo javno financiranje v celoti in da do dviga oskrbnin ne bo prišlo, ne glede na to kakšno umazano igro se stre z amandmajem k Zakonu o dolgotrajni oskrbi. Zdaj, kako je bilo nekaj let nazaj s financiranjem domov starejših iz proračuna, gospod sekretar, verjetno jaz bolje vem kot vi, zaradi tega, ker sem imel kar nekaj konfliktnih situacij z nekdanjo ministrico Anjo Kopač Mrak na to temo. In mi v Levici smo bili tisti, ki smo jo stiskali in skakali po glavi naj vendarle poskrbi za starostnike in za domove starejših občanov, večino časa bob ob steno, nam je pa uspelo vsaj nekaj in to je, da se je meja vračljivosti oskrbnine v domovih in socialnih transferov postavila na vrednost 120 tisoč evrov nepremičnine za razliko od vrednosti nepremičnine v celoti kot je to veljalo prej. Sicer se strinjam, da ni več dovolj, da govorimo zgolj o številu postelj v domovih starejših občanov. Treba je govoriti tudi o kakovosti oskrbe znotraj samih domov, pa potem oskrbi v skupnosti, ki se vrši preko infrastrukture domov starejših pete generacije. Pa vendarle, kolikor so sicer evropska sredstva za nekaj takega dobrodošla, preprosto ne morejo biti naš primarni vir za izvajanje neke take osnovne prioriteta kot bi jo morala izvajati socialna država. Za to imamo davke, ne pa da imamo elementarno potrebo starostnikov outsourcano na evropska sredstva. Na drugi strani strošek orožja ne gre iz evropskih sredstev, strošek orožja gre iz integralnega proračuna Republike Slovenije, ki ga ljudje v tej državi financirajo z davki. Ne za patrone oklepnike, po možnosti še haubice in ne vem kaj še vse, [[znak za konec razprave]] ampak veliko bolj zato, da dobimo kakovostno oskrbo starostnikov, nove domove starejših, boljšo kakovost in tako naprej.
Hvala lepa. Besedo ima Marko Bandelli.
Hvala, predsednik. Ja, zdaj, tukaj zdaj obravnavamo praktično eno zadevo, ki je, kakor jaz razumem, je itak rešena. Ampak ne glede na to mislim, ker glede na to, da je danes izredni Državni zbor na to temo, jaz mislim, da minister Kralj, ki je prej govoril, bi se takrat že raje ugriznil v jezik. Ker je mislil, da je napravil neko uslugo, v resnici pa, kot se je dokazalo in pokazalo večkrat, dela bolj škodo kot dobiček, z veliko samohvale. On je dal en predlog, da bi povišali plače ljudem, ki delajo v teh DSO-jih, kar je čisto pošteno, pravilno, zadnji čas bi lahko rekli, ampak potem ni povedal do konca vsega. In tukaj je potem bil problem. Zelo lahko lahko rečemo, ja, dajmo mi, dvignimo plače personalu, ki dela notri v teh DSO-jih, kar je, zaposlenim. In potem na koncu vlada da potem predlog, da praktično ne ostane drugega kot da moramo dvigniti 5,6 % oskrbnin, ne? To je klasičen modus operandi te vlade – iz enega konca poboža, z drugega konca ti da klof. To je to, to je tisto, kar se dela zdaj v tem času. Ampak vprašanje je bilo tudi eno drugo. Ker jaz sem razumel, zakaj se je to šlo. Eno stvar, ki nihče ne govori, tudi kaj je bilo ozadje vsega tega. Tudi zakaj ste vi spremenili mentaliteto, mislim idejo zdaj glede tega, glede teh stroškov. Ker so se postavile na noge občine, ne? To je bilo tudi eden od problemov, ampak tega noben ne govori. Ki bom tudi povedal zakaj. Vi imate klasičen sistem, da se hvalite iz enega konca, kako povišate denar vsakomur, tudi občinam s povprečnino, po drugi strani ste takoj to, vam demantiram to zadevo, ker takoj ste dali možnost, in kar mislim, da je edino pravilno, da ima drugi otrok tudi gratis vrtec v šoli, ampak na račun občin, ki bodo plačevale razliko notri. Pravilno. Ampak če se zdaj sprejema tak zakon, naj država plača iz proračuna take zadeve. In tu je bil catch vsega tega zdaj, za kaj se gre. Tudi v tem primeru najbolje bi bilo, damo več plač zaposlenim, ki je prav in to se vsi strinjamo, ampak, da bomo povišale pa oskrbnine upokojencem, ki tudi ne morejo biti niti do konca meseca, to je bilo pa žaljivo do upokojencev. In, veste, to kar je tudi prej govorila Levica, po eni strani ima tudi prav. Zdaj, razliko, ne vedno starši plačujejo razliko, če penzionist ima prenizko penzijo. Se odpovejo, ker tudi oni ne morejo. Mislim, govorim otroci od starejših upokojencev, ki so notri v DSO-jih. In v takem primeru kdo plačuje razliko? [[znak za konec razprave]] Itak, plačuje občina. In tukaj je bil problem. Jaz sem prepričan, da so se občine potem postavile na noge in ste vi razumeli, da je edino pravilno, kar je, edino pravilno, kar je, da se ta razlika, te milijoni, ki so, za plačilo teh zaposlenih, da gredo na račun integralnega proračuna. Edino pravilno in tako naj tudi ostane. Hvala, predsednica.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo gospod Branko Simonovič, pripravi se gospod Boštjan Koražija. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, predsednica. Dvig plač zaposlenih v domovih za starejše je gotovo prišel nekaj let prepozno z ozirom na delo, ki se opravljajo v domovih in njihova skrb do teh starejših oseb tudi, zaradi delovnih razmerij, v katerem delujejo in tudi zaradi epidemije in covida, ki vemo kaj se je tam dogajalo. Poslušal sem stališča poslanskih skupin in pozdravljam skrb vsem poslanskih skupin za aktivnosti, ki smo jih izvajali, da se dvig plač v domovih za starejše ne sme prenesti na oskrbnine v domovih. Seveda pozdravljam tudi pripravnost in aktivnosti ministra za delo, družino, socialne zadeve in invalide, ki so poiskali ustrezno rešitev, da se dvig plač razliko za dvig plač financira iz Proračuna Republike Slovenije in sicer našli so rešitev, da se to hitro uveljavi skozi Zakon o dolgotrajni oskrbo, o katerem bomo razpravljali in odločali jutri. Upam in verjamem, da bomo jutri tudi, zaradi tega glasovali za Zakon o dolgotrajni oskrbi in bomo omogočili oskrbovancem, da se dvig plač zaposlenih ne bo prenesel na dvig cen v domovih. Potrebno je pa tudi tukaj povedati, da ta Zakon o dolgotrajni oskrbi prinaša še nekaj več, kar morda ne vemo še vsi dobro. V primeru, da bo ta Zakon o dolgotrajni oskrbi sprejet in uveljavljen bodo oskrbovanci tudi imeli nižje stroške bivanja v domovih za ostarele, naj povem primer. Gospod, ki je v domovi za ostarele v Škofja Loki je razvrščen v četrto kategorijo demence, njegova mesečna oskrbnina znaša 900 evrov. V primeru, da bo sprejet in uveljavljen Zakon o dolgotrajni oskrbi se bo strošek za demenco prenesel v sistem dolgotrajne oskrbe in njegova oskrbnina mesečno bo znašala 580 evrov. Skratka, upam in verjamem, da bomo tudi jutri pokazali vse to, kar smo danes govorili in naredili nekaj za naše najstarejše, ki si tudi storitve iz dolgotrajne oskrbe jo potrebujejo in si jo zaslužijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo gospod Boštjan Koražija, pripravi se gospod Jožef Lenart. Izvolite.
Spoštovana predsedujoča, hvala za besedo. Bom pa kar gospoda predstavnika Uršiča, predstavnika Vlade opozoril, da to ne drži, kar je tudi že prej minister izjavil pa tudi žal gospod Uršič je ponovil. Danes, ko predsednica Sindikata zdravstva in socialnega varstva gospa Irena Ilešič Čujovič je dejala, da se v okviru pogajanj niso pogovarjali o tem, da bi se breme višjih plač preložilo na oskrbovance in da se s tem ne strinja se pravi, da dejansko v osnovi je bil žal res namen takšen kot je bil, da in kar je z mojega stališča oziroma pogleda popolnoma nesprejemljivo glede na to, da smo socialna država in tudi zagovarjamo socialne temelje države, da bi morali v bistvu tisti, ki so že najrevnejši oziroma tudi najšibkejših v teh domovih za ostarele oziroma starejših oseb dejansko še dodatno plačati za spet tistih, ki so žal podplačani oziroma zelo slabo plačani zaposleni v DSO-jih. Se pravi, tu v osnovi je zadeva zelo delikatna oziroma problematična, saj v takem primeru res pride do tega, da bi morali oziroma upam da tega ne bo treba, da se ne bi kje zgodilo v bodoče kaj podobnega, da bi morali poskrbeti tisti, ki že imajo najmanj za tiste, ki imajo tudi zelo malo. Tu v osnovi tudi, bom rekel, socialna država, bom rekel, neke vrste poklekne oziroma klecne in res ne razumem tega predloga sploh na začetku, da ste prišli sploh s takim predlogom. To pa zaradi tega, glede na to kaj vse je tudi gospod predsednik vlade obljubljal oziroma se tudi pohvalil, hvalil na Twitterju in tudi, bom rekel, tudi v evropskem merilu, da bo si lahko Slovenija kot država privoščila konkretno neke določene zadeve. In v tem primeru bi bilo res prav, da bi te stvari sploh ne prišle v javnost oziroma da se o teh stvareh sploh ne bi na tak način diskutiralo oziroma tudi načrtovalo. Kar je tudi zelo specifično je in to je tudi prej že gospod poslanec Simonovič omenil glede zakona o dolgotrajni oskrbi, da vlada konstantno nekako, bom rekel, pogojuje oziroma podtika v druge zakone svoje, bom rekel, v tem primeru, ne bom rekel bombončke, ampak dejansko dejstva, ki bi že morala biti davno urejena, se pravi, plače teh zaposlenih v DSO-jih so res mizerne. In glede na to kako težko delo so opravljali v teh zadnjih dveh letih v bistvu na enaki ravni kot zdravstveni delavci oziroma saj tudi nekaj delavcev je tudi zdravstvenih v DSO-jih bi si zaslužili res ne samo boljše plačilo, ampak pravično plačilo. In res je nerazumljivo, da potem kot minister Janez Cigler Kralj pride sem v Državni zbor in govori o socialni državi oziroma tudi kako spoštuje in hvali te delavce, v resnici pa ko poslušamo tudi drugo stran, ker potrebno je, žal, oziroma tudi potrebno je sreča, da lahko slišimo obe strani in druga stran je jasno povedala, da na začetku je bila zadeva tako nastavljena kot je bila in zadeva je bila popolnoma nepravilno oziroma tudi nesocialno in tudi nefer in do zaposlenih v teh DSO-jih in tudi to oskrbovancev v teh DSO-jih, ker v resnici ste potem dosegli prav to oziroma bi lahko dosegli prav to, če bi se zgodila uresničitev te poteze ministra, da bi v resnici potem se začeli in zaposleni in oskrbovanci bi v bistvu lahko prišlo do nekih sporov, saj bi imeli občutek, da so bili eni in drugi nekako izkoriščeni v smislu tega, da morajo poskrbeti, se pravi v tem primeru oskrbovanci za boljše plače zaposlenih. In to ni prav. Ker tisti, ki ve in tudi tovariš Siter je bil v Hrastniku zelo aktiven takrat v času prvega vala korone, kolikor vem, lahko pove tudi iz prve roke kako srčni ljudje so tisti, ki delajo v teh DSO-jih. Mislim, da res kar si ne želijo in to vem tudi iz izkušenj, da bi se rajši odpovedali povišanju plač v takšnem primeru, da bi morali oskrbovanci oziroma upokojenci plačevati več samo zaradi tega, da bi oni imeli višje plače. In to je pač dejstvo, da to so ljudje z nekimi načeli, z etiko in res kot država se bomo morali konkretno zamisliti nad tem, kaj v bistvu socialno pomeni oziroma kaj si mi kot socialno želimo, predstavljamo in zakaj se tudi kot socialno borimo. Kot rečeno upam, da bo vlada imela posluh in da bo kljub temu ta sredstva vsaj prvi del iz proračuna, ampak da se pogojuje s tem zakonom o dolgotrajni oskrbi, ki je res žal zelo slabo spisan in bi v osnovi tako, kot je zdaj napisan, naredil res preveč škode vsem tistim, ki imajo pravico oziroma ki bodo tudi dejansko uporabljali oziroma bodo uporabniki te dolgotrajne oskrbe. Ni prav, no, bom rekel, tudi [[…]]Gospod poslanec Simonovič, glede na to, da bi naj oziroma bi moral zastopati upokojence, bi moral to razumeti, saj so tudi z ZDUS-a, z Zveze društev upokojencev Slovenije, bili zelo in še zmeraj so proti temu Zakonu o dolgotrajni oskrbi in koliko je meni znano, je v tem društvu, mislim da, če se ne motim, preko 150 tisoč ali celo 200 tisoč upokojencev, mislim da tu nekje, kajne? In to pa je res, ena številka, bom rekel, res ljudi, ki vejo, kaj si želijo in kaj je prav in kaj ni in če jih ne želite vi, kot predstavnik oziroma kot njihov predstavnik, poslušati oziroma tudi razumet njihove volje, ki je, se pravi pravilno in da vejo, da ta zakon ni okej, potem se morate tudi vi z njimi pogovorit oziroma tudi z njimi soočat, po tem, ko boste glasovali tako, kot boste glasovali. Kot rečeno, plače in tudi prej je že tovariš Miha zelo dobro povedal, plače vseh teh zaposlenih v DSO-jih in v zdravstvenih ustanovah bi že morale biti pred leti boljše in bolj pravične, da jih pa zdaj na neke, zelo na čudne načine in na silo rešujemo, tako kot se rešujejo, pa ni v redu in ni okej in tudi ni »fer« do njih samih in tudi ni »fer« do tistih, za katere delajo in živijo in, kot že rečeno, vem, da delajo za oskrbovance in za bolnike z srcem in z dušo in vem, da bi se bili pripravljeni tudi zaradi tega, v takšnem primeru, da bi se jih izsiljevalo, da bodo morali, v primeru, da bi se to zgodilo, da bi morali oskrbovanci plačevati več v teh DSO-jih, tudi temu povišanju plač odpovedati. To je dejstvo. Ampak, kot rečeno, ti ljudje oziroma zaposleni delavke in delavci, si zaslužijo ne samo boljše plačilo, ampak predvsem pravično plačilo, se pravi, še boljše.
Hvala lepa. Obžalujem, da sem za govornico, ne morem replicirat. Besedo ima Jožef Lenart, pripravi naj se pa Jože Lenart. Izvolite.
Hvala lepa, podpredsednik, za besedo. Lep pozdrav, gostu iz ministrstva, gospodu državnemu sekretarju in vsem prisotnim! Torej, imamo Predlog priporočila v zvezi s preprečitvijo dviga oskrbnin in sicer, potrebno je vedeti in se zavedati, da je bil dvig plač zdravstvenim delavcem, medicinskim sestram in negovalcem neizbežen, če želimo zagotavljati stalnost kadrov. Tako je tudi na področju socialnega varstva, konkretno v domovih starejših občanov, končno prišlo do dviga plač najnižje plačanih profilov in seveda, tem delavcem nekako je sedaj uspelo tudi, bom rekel, zagotoviti s strani Vlade in ministrstva, sredstva za dostojno preživetje, ob tem, da delajo dokaj težko in seveda odgovorno delo. Tako da, dodatno se zavedamo tudi, da je potrebno korigirati kadrovski manko v zdravstvu, pa, tako kot smo rekli, v domovih ostarelih in nekako brez dviga plač tega ne bi bilo mogoče uresničiti, popolniti delovnih mest, saj se mladi niso odločali za to delo, pa tudi nekako je bilo nekaj tistih, ki so odšli iz teh delovnih mest delat drugam, tudi v tujino. Torej, ta Vlada in minister iz omenjenega resorja, dela, družine, socialnih zadev in enakih možnosti, se seveda zaveda problema in je tudi pristopil k reševanju problema, kar pomeni, kadrovska stiska se že rešuje in seveda, upamo, da se bodo slej ko prej ti naši negovalci, drugi zdravstveni delavci, raje zaposlili doma, ker doma je doma in dom je samo en in seveda raje zapustili doma v DSO kot pa v sosednjih državah, kjer je pa bila na žalost do sedaj ponujena precej višja boljša plača kot pa pri nas. In rezultati so tukaj kot je pojasnil državni sekretar 600 novih zaposlitev, 60 investicij teče in tako naprej. Stvari se rešujejo. Torej, predlagatelji priporočila so za tematiko današnje seje razprave izbrali problem tega dviga plač v DSO-jih in skrb za posledične morebitne dvige oskrbnin, vendar ti dvigi oskrbnin se dejansko še niso zgodili, so se pa morda predvidevali. In zaradi tega bom rekel, da je nekako na nas poslance in tudi na Vlado bil naslovljen ta apel k zagotavljanju sredstev za dvig plač iz proračuna. Seveda med samo zahtevo in predlogom tega priporočila je preteklo dobrih 14 dni, torej na dan, ko smo dejansko začeli obravnavati zadevo na matičnem odboru za delo, to je bilo 2.12. že pred začetkom obravnave, je bilo rečeno, da se bo zagotovilo sredstva iz proračuna, gre pa za dodatnih teh 16 milijonov evrov. Nadalje bi rekel, da je nekako sedaj tudi moja današnja razprava nekako domala izčrpana. Prav je, da se je zadeva odvila kot se je, da nam v prihodnje ne bo manjkalo zdravstvenih delavcev in negovalcev v domih starejših občanov. Moram pa reči tudi da je predlagatelj s svojim načrtom teh hitrih priporočil v Vladi in seveda v luči da želi dodatno pomagati tem uporabnikom DSO, torej ostarelim poskušajo nekako tudi svojo poceni promocijo narediti tako na dan, ko se je dejansko vlada že odločila, da bo rešila problem in je že bil tudi spisan amandma k Zakonu o dolgotrajni oskrbi, kjer se zagotavlja teh 16 milijonov evrov, je še hitro bilo spisanih enih par strani priporočil. In sedaj moram reči, da glede na to kako se je prej reševalo te težave v domovih ostarelih tudi težave z nizkimi plačami in vse to pod prejšnjimi vladami in pod prejšnjimi ministri se je to reševalo bolj kot ne po polžje. In sedaj moram reči malo to nekako zgleda kot neumestno dajati priporočila tej vladi, ki rešuje probleme, takrat pa ste imeli možnost, ko ste bili v Vladi, nekateri ministri so še vedno prisotni v Državnem zboru in niste dali priporočil, takrat bi lahko napisali 100 strani priporočil svojemu ministru za delo in začeli reševati težave ne pa, da se sedaj priporočila piše tej uspešni vladi, ki rešuje probleme. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Vmes se nam je pridružil tudi mag. Dejan Židan, ki je na vrsti in imate besedo. Za njim pa je res na vrsti Jože Lenart. Izvolite magister.
Hvala, gospod podpredsednik. Jaz sem vedno z vami, če ne v živo, pa preko televizije ste opazni, nič se bati. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, gospod državni sekretar, vsi ostali prisotni lepo pozdravljeni! Jaz mogoče razumem to razpravo ne kot neko politično razpravo, da bi se prepirali, ampak dosti enostavno razpravo, da za vsaki ukrep, ki se izvede, je potrebno zagotoviti denar, kajti, če se denar ne zagotovi iz državnega proračuna, potem nastanejo zelo velike težave. Jaz sem vesel, da smo mogoče tudi zaradi naše aktivnosti prišli do tega, da breme nujno potrebnega zvišanja plač, pa verjetno bo v prihodnje še bolj potrebno, ne bo padlo na oskrbovance domov za starejše občane, ker v resnici tako in tako plačujejo zelo visoke oskrbnine in to je dobro in tako je potrebno ravnati tudi v prihodnje, ampak tudi pri vseh ostalih ukrepih jaz apeliram na vas, da podobno se naredi pa kdorkoli je na oblasti. Poglejte, v tem trenutku tisto kar je edino pravilno, zvišale so se plače medicinskim sestram, to je bilo najbolj opazno znotraj širšega sistema, da so prenizke, težava je pa v tem, ker se denar za to ni zagotovil in če opazujemo zdravstveno blagajno, zdravstvenega blagajna letos brez tega, da zdravstvo v celoti deluje, jaz mislim, da bomo na koncu ugotovili, da bolnišnice niso opravile na trenutke niti 35 oziroma zelo veliko količino dela, ki bi ga morale, da zdravstvena blagajna nima viška. Za tem, ko bodo morali početi stvari, ki so nujne, za bolnike je je potrebno skrbeti, jim pomagati, bo nastala, boste videli že v naslednjem letu, jaz sem se s strokovnjaki tudi pogovarjal, bo nastala verjetno luknja, ampak ljudem moramo pomagati in denar bo potrebno zagotoviti, 300 do 500 milijonov evrov. zavedam se, da je potrebno zviševati plače, tako zaposlenim v domovih za starejše občane kakor tudi v zdravstvu medicinskim sestram, jaz upam, da se bodo čim prej povečale tudi plače, ki so v resnico kritične znotraj primarnega zdravstva, čeprav nam je recimo v zadnjih petnajstih letih število zdravnikov v primarnem zdravstvu se nekoliko povečalo za 13 %, ampak kriza je še vedno izjemna. O tem sicer se bomo pogovarjali, ko bo te seje konec, imamo izredno sejo, nujno sejo Odbora za zdravstvo, je v bistvu apel samo naslednji. Ja, nove pravice, izboljševanje trenutnega stanja, ampak realni denar je potrebno zagotoviti, kajti če se ne zagotovi, kaj se lahko zgodi, kakor smo sedaj preprečili, da bi se dvignila oskrbnina zaradi tega, torej zaradi višjih plač zaposlenih, podobno moramo tudi preprečiti, da se ne bo dvignila zaradi lahko močno povečanih stroškov ogrevanja, kurjave, tudi v domovih za starejše občane in marsikje to nas vse skupaj čaka, tukaj smo kot opozicija pripravljeni sodelovati. Podobno pat tudi v zdravstvu, ko se bodo višale plače in to se bo zgodilo, je potrebno zagotoviti, da bo na razpolago novi denar. Če tega ne bo, bo na žalost manj storitev pri trenutni količini denarja, ki prihaja iz prispevne stopnje pa iz tega nesrečnega dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja. Tako da, jaz se tudi ne bi prepiral levo, desno, gor, dol, ampak prišel samo do spoznanja, da za izboljševanje trenutnega stanja in za nove pravice je potrebno zagotoviti realni denar in ne praznih obljub. Hvala predsednik.
Hvala lepa. Jože Lenart ima besedo. Pripravi naj se mag. Bojana Muršič. Izvolite.
Hvala predsedujoči. Ja, dolgo se je čakalo na ta dvig plač tudi v tej dolgotrajni oskrbi oziroma v domovih za starejše, za te zaposlene kjer že praktično drugo leto zapored opozarjamo, da ravno v domovih za starejše je največ zaposlenih, največji delež tistih, ki so na minimalni plači. To smo opozarjali tudi iz tega razloga, da obdržimo ta kader, ker kolikor je bilo teh opozoril, da celo odhaja zaradi preobremenjenosti tudi v teh časih, predvsem v teh časih epidemije. Kot drugi problem pa vidim nujnost tega dviga plač, tudi zaradi tega, ker veliko govorite o teh velikih investicijah koliko bodo doprinesli, vendar vedno več slišim, da bo samo te investicije prenesle samo boljšo kvaliteto bivanja. Zdaj, veliko se je pa govorilo koliko novih domov se bo zgradilo, koliko novih postelj. To govorim iz tega, da bo treba seveda pridobiti pa bistveno več novega kadra in da dobimo na tem področju novi kader, je seveda dvig plač nujen in verjetno je tudi to kar se zdaj dogaja, premalo. Vendar bi želel danes opozoriti na nekaj drugega v nadaljevanju. Poglejte, ta Vlada ima en osnovni problem. Veliko obljublja, zdaj sicer malo manj se govori denarja je dovolj, tega je vedno manj slišati, ampak predvsem lansko leto in še v začetku tega leta je bilo, so skozi poudarki bili denarja je dovolj, vsi ga boste dobili in tudi investicije. Zdaj, kar se tiče investicij, bi še nekako razumel, ker je zadaj seveda iz načrta za okrevanje in odpornost so res tukaj ne samo milijoni, ampak milijarde, jih je treba seveda dobro pokoristiti in to tudi niso edina sredstva, ki jih je možno pridobiti. Tudi danes je minister govoril, še o nekaterih drugih virih, ki so tudi namenjeni za to področje domov za starejše in posledično tudi za dolgotrajno oskrbo, ampak poglejte, že mislim, da je zelo znan ta rek, zelo lahko je zadevo investirati, postaviti, zgraditi, problem pa nastane potem, ko je treba to vzdrževati, poskrbeti za stroške, materialne, predvsem pa v naših primerih za kader in za zaposlovanje. in tukaj mislim, da je sedaj prišel dan resnice. Po svoje jaz nekako celo razumem, da je v tej prvi nerodni situaciji bila zadeva zamišljena, da se pač to kot rečem danes se zelo grdo sliši prevalimo na oskrbovance. Seveda žal v tej situaciji kot je epidemiji je to praktično nesprejemljivo, da ne rečem nehigienično in zato smo skočili vsi v luft, če se tako izrazim in seveda jasno na to opozorili in ste pristopili in sedaj iščete nov vir. Amandmaje na mizi in na koncu bomo okoli tega imeli tudi eno vprašanje. Vendar poglejte, osnovni problem kot sem rekel kaj je sedaj tu, zakaj ste tudi od začetka se poskušali izogniti in ne obremeniti proračuna, zakaj? Ker je strukturni primanjkljaj ogromen. Sedaj, spoštovani državni sekretar, jaz bom tako vprašal. Jaz vem, da vsak resor zase se trudite, delate in poskušate največ iztržiti, vendar jaz sprašujem koliko se zavedate kakšna je naša skupna blagajna Proračun Republike Slovenije? Čisto na kratko. V letošnjem letu 2021 je primanjkljaj tekočih izdatkov brez covid izdatkov znaša primanjkljaj milijardo 146 milijonov, kar pomeni 10,4 % vseh prihodkov. V naslednjem letu – res želim poudariti pa mogoče, ne grem iz konteksta, ker je to sestavni del – se ta primanjkljaj brez tekočih izdatkov to je treba pravilno razumeti se povečuje na 16 % na milijardo 832 in v naslednjem letu seveda bo tudi ta učinek dviga plač na vašem področju seveda tudi učinkoval in tega še ni notri. To se pravi moje danes vprašanje je vaša amandma ali to pomeni dodatno breme proračuna ali boste naredili prerazporeditev? Kajti, iz tega amandmaja je vidno samo vir financiranja ta PPV 26111 postavka vsebinsko pa zagotavljanje pravic in sistema dolgotrajne oskrbe. Jaz to razumem kot, da boste povečali bremenitev te postavke in da to ne gre, da boste sedaj za to nekaj drugega zmanjševali prerazporeditev. Veste pa, da naš amandma, ki smo ga vlagali, kjer smo hoteli brez tega reševati je bil, da zmanjšamo eno drugo postavko in zato, da se pokrije to. Kajti, mi se zavedamo v opoziciji in v LMŠ, da je ta strukturni primanjkljaj seveda opozarja nas Evropska komisija in tudi ostali v Evropski uniji, da Slovenija je zašla v takšen strukturni primanjkljaj, ki ga je skoraj nemogoče rešiti in zato je ta naš predlog sprejemljivo edino, da gre za prerazporeditev. Seveda vsak način pa ta vir se mora najti v poračunu. Ta del bi želel, da bi ga nekako poskušate oziroma zelo jasno poveste kako se to rešuje, iz katere točno postavke, potem gre. Problem je nezdržen in če še jasno povem. V prihodnjem letu se bo to odrazilo, boste povedali kako ali gre za dodatno obremenitev. Če pa gledam, potem za leto 2023 je pa praktično tudi postavke plače se povečujejo samo za 0,7 %. Skupaj odhodki proračun 2023 pa se zmanjšuje za 100 milijonov. Sicer to ne gre toliko vi samo za svoje področje odgovorite, ampak jaz v skupni sliki želim to opozoriti kam gre naša država. Sedaj se pa sprašujem, če plače se ne povečujejo vemo pa, da samo dodatni kader se potrebuje za leto 2023 zakaj se, potem ta postavka stroški dela ne povečuje, če pa na vseh področjih vemo, da rabimo več in več, kje je to ta logika na drugi strani virov pa tudi ni? Gre pa tudi za to, da tudi zaposleni ne bodo strinjali, da se plače ne bodo povečevale, če pa se hvalimo kakšen rast BDP bo v prihodnjih letih vemo pa, da je to med seboj povezano, da ta zadeva ne bo stala. In zato sprašujem zelo realno, sem sicer malo širše zadeve postavil, ampak kaj zdaj pomeni vaš amandma. Ali je to povečevanje obremenitve te postavke ali boste kje drugje zmanjšali, da se bo ta zadeva pokrila? Še enkrat, primanjkljaj je nevzdržen in se v leto 2022 povečuje na 16 %, znaša primanjkljaj milijardo 832 na prihodke. To se pravi, tu je na nevarnost, ki se je moramo zavedati. Bom tu končal, ker že zadeve preveč vlečem. In res prosim tu konkreten odgovor. Hvala.
Hvala tudi vam. Besedo ima predstavnik vlade, gospod Cveto Uršič. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Odgovor je zelo kratek. V letu 2022 se zaradi tega ne bodo povečali odhodki, ne na postavkah ministrstva za delo niti na drugih, ker se bodo sredstva koristila iz proračunske postavke, ki je tudi vidna v obrazložitvi, že zagotovljenih sredstev za pravice iz dolgotrajne oskrbe, ki smo jih zagotovili. V letu 2023 in naprej se bo pa seveda ta sredstva zagotavljala za tisti del oskrbnine, ki je povezana na dolgotrajno oskrbo, iz sredstev zbranih za izvajanje dolgotrajne oskrbe.
Hvala lepa. Repliko, gospod poslanec, izvolite.
Se opravičujem, spoštovani državni sekretar. Ali potem gre, da imate vi neke rezerve, ki doslej v proračunu, ki smo ga sprejemali so bile kot rezerve prikazane ali kako? Mislim, ne more biti, če je ena postavka vsebinska, potem je imela svojo težo, neko podlago, da je bila namenjena, tako kot ste rekli, v tej postavki. Če to piše, zagotavljanje pravic iz sistema dolgotrajne oskrbe, če je taka postavka, pa da ima neko vrednost, potem je morala temeljiti na neki porabi. To se pravi, iz iste postavke, zdaj pravite, se ne bo povečevalo. To se pravi, kaj? Je bilo rezervirano prej, še ne porabljeno ali kako? Mislim, ta zadeva mi kot finančniku ni jasna potem, kako je to mišljeno.
Hvala lepa. Gospod sekretar, želite odgovoriti morda? Ne. Gremo naprej. Besedo ima mag. Bojana Muršič, pripravi naj se Luka Mesec. Izvolite.
Hvala lepa, podpredsednik, za besedo. Spoštovani državni sekretar, kolegice in kolegi. Danes smo v uvodu slišali, da so priporočila brezpredmetna, ker se bo, no, seveda z amandmajem v Zakonu o dolgotrajni oskrbi, zagotovilo dodatnih teh 16 milijonov evrov za v bistvu pokrivanje teh stroškov, ki so pač predvideni zaradi dviga plač. To je treba poudariti, da je to nesistemsko reševanje zakonodaje oziroma tega problema. In če bi v bistvu ne bilo zahteve za to sejo, se danes sploh o tem po vsej verjetnosti niti nebi pogovarjali. Zato je bila ta seja izjemno, izjemno pomembna, ta priporočila, ki smo jih pač predlagali vladi, kajti drugače bi po vsej verjetnosti ves ta strošek se prevalil na oskrbovance v domovih za starejše in njihove svojce, pa tudi dejansko na občine, kjer pač posamezniki niso sposobni tega plačati. Moram sicer reči, da današnjo razpravo, ko sem poslušala, moram reči, da je bila bistveno bolj normalna od seje, ki je bila na matičnem delovnem telesu. Kajti tam je bilo hvale še in še slišati, kako ta vlada dela, kako delijo. In danes moram reči, da me veseli, da seja ne poteka v tem duhu, da pač so se našle neke rešitve oziroma konsenzi, da do tega dviga ne bo prišlo. Ampak do tega dviga, se pravi, zaradi tega podpisanega dogovora o dvigu plač zaposlenim v domovih za starejše res ne bo prišlo v letu 2022. Kaj se bo dogajalo v prihodnjih letih, me zanima. Še bolj pa me skrbi to, kar se bo zgodilo. Kajti smo že opozarjali v opoziciji, tudi ljudje vidijo, kaj se dogaja. Prihaja cunami dvigovanja cen tako na energetskem področju, tako potem pri dvigu osnovnih življenjskih potrebščin, tudi komunalne storitve se dvigujejo, vsaj napovedujejo se in to me skrbi. Kajti, vsi ti stroški, ki so plus plače se potem oblikuje ekonomska cena oskrbnine. In kam padejo ti stroški potem? Seveda na oskrbovance in njihove svojce in občine. In če tukaj ne bomo našli nekega vira sistemskega, kako se bo to pokrivalo, verjemi te mi, da bomo v eni veliki stiski v prihodnjih letih, pa ne v prihodnjih letih, ampak že v prihodnjih mesecih in to nas res mora skrbeti. Absolutno podpiram to, da se je podpisal ta dogovor o dvigu plač zaposlenih, ampak še enkrat, to breme ne morejo in ne smejo prenesti na starejše oziroma na njihove svojce. Res apeliram na vlado, da začne razmišljati o sistemskem viru, tudi tega kar bo prihajalo v prihodnjih mesecih, 1. 1. 2022 bo hitro tukaj. Cena energije se bo blazno dvignila, domovi ne verjamem, da bodo to zmogli oziroma iskali bodo pač vire ali se bo zmanjšal obseg storitev ali se bo poslabšalo mogoče kje pri prehrani, bog ne daj, to še enkrat povem, da se ne bi potem dvig standarda prehrane pri starejših znižal. Kajti, nekje bodo morali iskati prihranke v kolikor pač ne bo prišlo do dviga cen. Država ne bo pomagala. Enostavno bomo v enem začaranem krogu. Kajti, to ne bo šlo naprej. Mene žalosti, na tem mestu moram izpostaviti, da vlada ko smo pravočasno opozorili ni regulirala cen naftnih derivatov. Sedaj sicer z današnjim ali z včerajšnjim den so cene naftnih derivatov malce padle, ampak dosegle so, mislim da, vrh. Vsi so napovedali, da vsi stroški bodo rasli, tako osnovni življenjski stroški in tudi storitvena dejavnost se dviguje in v prihodnjem letu bomo mi imeli takšen dvig cen, da enostavno z minimalno plačo ljudje niti preživeti skoraj ne bodo mogli. In to nas lahko res skrbi. Tu bo res morala prihodnja oziroma ne še prihodnja vlada, še ta vlada bo morala priskrbeti dodatne vire in sistemsko financirati določene stvari. Kajti, starejši so že danes, skoraj polovica jih je izpostavljenih posmehu revščine. Mnogi so popolnoma obubožani. Živijo v groznem stanju, ampak kar je še huje. V zadnjem času se soočajo z velikimi velikimi psihičnimi težavami in tem ljudem je potrebno pomagati, kajti ti ljudje so potisnjeni ob rob, da se pač odrečejo še zadnjim drobcem dostojanstva. In če se dotaknem samo še tega, da jaz absolutno podpiram dvig teh plač zaposlenih v zdravstveni in socialni branži, kar bi že zdavnaj moralo biti. S tem se absolutno lahko vsi skupaj tukaj strinjamo. Ne bomo iskali krivcev, ker v bistvu sama pri tem na koncu koncev nimam kakšnega velikega vpliva. Sem pa vedno opozarjala na to, da so ti poklici podcenjeni. In kaj se nam je zgodilo? Kader odhaja. Socialni kader, ki ima v bistvu ta socialni čut odhaja raje delati v trgovino, odhajajo v tujino, kar je še huje. Kajti, tam še bolj znajo ceni ti ta kader. Moramo razmišljati, da naredimo vse, da ta zdravstveni in negovalni kader, ki ga imamo, ki ga usposobimo skozi izobraževalni sistem obdržimo pri nas doma. Absolutno sem vesela sicer, da se bo zagotovilo ta prehodni denar za dvig plač v proračunu. Vendar sistemski vir bo potreben tudi za tisti drugi del, ki nas čaka v prihodnjih mesecih. In hitro se bomo soočili z realno ceno teh oskrbnin. Pa če mi dovolite, ker ste na odboru kar precejkrat izpostavili, pa tudi danes je bilo izpostavljeno, da v več kot šestdesetih občinah se bodo začele investicije za dvig izboljšanja kvalitete bivanja starejših, tudi nove investicije ste povedali, zato me na tem mestu zanima, ali smatrate oziroma ali imate v teh več kot šestdesetih občinah, zajete tudi tiste občine, kjer boste podelili koncesijo? Kajti, tam, kjer ste podelili koncesijo, država ne bo dajala nič. Zakaj izpostavljam to? Kajti, Upravna enota Ruše, edina upravna enota, ki nima doma za starejše, nima javnega doma in mi imamo oziroma, podeljena jim je pa bila koncesija, podjetju SeneCura, ki bo gradila nov dom v Rušah in zato me zanima, ali jemljete tudi ta bodoči dom kot novo investicijo ali ne? Ker potem, moram reči, da je ta del Štajerske, pa tako bom rekla, Upravna enota Ruše, izjemno zapostavljena, kajti, nismo dobili niti enega evra za pomoč tem starejšim, za dvig njihove kakovosti, kajti, moram vam reči, da starejši v Rušah, po eni strani pozdravljajo koncesijski dom, po drugi strani se pa globoko zavedajo, da bojo to izjemno visoke cene in apelirajo na nas vse, ki pač prihajamo iz tistih koncev, da naj nekaj naredimo. Kajti, ljudje, ki bivajo v Rušah, enostavno, bojo izjemno težko šli v dom in plačevali tako visoko ceno, kot se nekako predvideva. Pa vem, mi ne rabite razlagat, da je določena zgornja meja ekonomske cene, takrat, ko se podeljuje koncesija, ampak mene bolj zanima, ali je res, mogoče tudi, so ti koncesijski domovi teh, koliko imamo, 10 tisoč novih postelj, zagotovljenih, štetih v te vaše obljube. Tako da, res me zanima. Upam, da bom dobila odgovor. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Mojca Žnidarič, pripravi naj se dr. Franc Trček. Izvolite.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim! Zdaj, najprej bi želela res poudariti in pozdraviti ta prepotreben dvig plan zaposlenih v socialnovarstvenih zavodih. Tukaj mislim, da se res vsi strinjamo, da je ta dvig bil potreben in tudi se vsi strinjamo, da bi si zagotovo ti delavci zaslužili še več, še boljše plače, ampak seveda, moramo biti realni. Zdaj, vedno pa je tako, da dvig plač vpliva na dvig stroškov storitev. Zdaj, jaz predvidevam, da vsi poslanci vemo, kako se izračunavajo cene javnih storitev. Tisti, ki smo bili ali pa mogoče so še, vedno, občinski svetniki, še to toliko bolj vedo. Jaz sem sama tudi takrat prišla, v prejšnjem mandatu, ko sem bila občinska svetnica, res do potankosti do teh informacij, kjer se je vedno, ko smo vedno pač potrjevali dvig stroškov, ne vem, plačila v vrtcih, vode, komunalnih storitev in vsak, ki se je poglobil, je seveda videl, da stroški dela dejansko precej vplivajo na cene teh storitev. Tako da, jaz sem prepričana, da vsi tisti, ki so se pogajali za plače in tudi naša opozicija, da dejansko ve, da ni prišlo do nobene zamolčane informacije, ampak mogoče pač do neznanja ali pa zgolj zavajanja, ne vem, kajti pravilnik o metodologiji za oblikovanje cen socialnovarstvenih storitev velja že od leta 2006, od 2006, in tukaj so našteti tudi elementi cene, na podlagi katerih se torej oblikuje cena storitev in seveda je prvi element tudi stroški dela, so še tudi drugi, ki so bili tudi večkrat problematizirani, kot tudi stroški financiranja, ampak, zdaj, tisti, ki so predlagatelji oziroma ki so trenutno v opoziciji, jaz mislim, v vseh teh letih, če so prepričani, da pravilnik ni pošten, da bi ga treba bilo spremeniti, potem so imeli veliko možnosti za spremembe. Kot sem rekla, velja že od leta 2006. Tako da, tudi koalicijski poslanci smo se takoj zavedali, kaj to pomeni, torej, ko je prišlo do tega dogovora o zvišanju plač, prepotrebnega, kot sem rekla. Tako, da smo tudi mi vsi koalicijski poslanci začeli pozivati vlado o iskanju teh dodatnih sredstev oziroma sploh o iskanju možnosti, kako te stroške pokriti. In zavedati se moramo tudi, da ni samoumevno, da je vlada našla tako rešitev, da se bodo ti stroški sofinancirali, in tudi, da smo imeli zdaj ravno priložnost, ker se jutri sprejema Zakon o dolgotrajni oskrbi, da smo potem tudi koalicijski poslanci vložili te amandmaje, da se bodo v letu 2022 ti stroški sofinancirali iz proračuna. Nekateri ste spraševali, kaj pa potem, torej v naslednjih letih. Če bomo jutri sprejeli zakon o dolgotrajni oskrbi, kar jaz upam, da bomo, potem bo tudi s 1. 1. 2023 se naredili za vse, ki so v domovih za starejše oziroma v domovih za upokojence novi preračuni, povsem drugačni, in ljudje bodo manj doplačevali za bivanje v domovih. Večkrat nam je danes bilo tudi rečeno, češ, da koalicija niti tiste petega amandmaja na Odboru za delo ni podprla, torej da se nebi stroški, ki jih krijejo občine ali pa ki jih plačujejo centri za socialno delo, torej omejevali na dedovanje, torej na premoženje zapustnikov, zakaj tega nismo podprli. Torej ravno zato, kot sem rekla, jutri imamo možnost in upam, da bomo sprejeli zakon o dolgotrajni oskrbi. In takoj bodo vsi tisti, ki so družinski pomočniki, katerim se sedaj tudi to premoženje oziroma ta izplačila knjižijo na premoženje bodo v bistvu takoj z uveljavitvijo oziroma veljavnostjo zakona dejansko rešeni. Imeli bodo tudi višje plače in pa tudi premoženje se ne bo več, nobenih knjižb ne bo na premoženje. Ostali pa, kot sem rekla, s 1. 1. 2023. Je pa res, da ne samo ti zakoni s področja socialnega varstva in teh pravic, ampak že zakon o dedovanju že tam od leta 2001 predvideva, da se določeni stroški, ki so bili izplačani v okviru denarnih socialnih pomoči in drugi, ne vem, varstvenega dodatka, vračajo. Tako, da zakonodaja v zadnjih letih je to večkrat omilila. In do 120 tisoč evrov premoženja, torej vrednosti nepremičnine, kot vemo, se dejansko varstveni dodatek sploh ne knjiži na premoženje. Tako, da v zadnjih letih je bilo narejenega kar nekaj na tem področju, torej so se omilili kriteriji. Na nekaj se moram še odzvati, kar je bilo že velikokrat na odborih povedano in danes ponovno. To dvojno zaračunavanje oziroma dodatne storitve, striženje nohtov. Jaz moram povedati, da tudi mi imamo našo omo v domu upokojencev in nikoli ni bilo zaračunano nobenih takih storitev. Še lase ji barvaj v tam, pa niso nikoli zaračunali, razen striženje. Tako, da dejansko smo imeli tudi več tem na to temo oziroma več teh sej. In zdaj tisti, ki je želel slišati, je tam bilo jasno povedano. Cene v domovih so odvisne od oskrbe. In v prvi oskrbi, kdor je v prvi oskrbi, ki dejansko plačuje le bivanje, tam pranje in hrano, samo tistim, ker drugega ne plačujejo, se lahko slučajno zaračuna to striženje nohtov, ki ga tolikokrat poudarjate. Vsi ostali, druga, tretja oskrba, tisti pa rabijo več nege in tudi zato imajo tale dodatek za pomoč in postrežbo. In ravno višina dodatka za pomoč in postrežbo potem tudi zviša torej te razrede, torej plačne razrede oziroma te oskrbnine, ki so za plačati. In vsem ostalim se ne sme, ne sme se zaračunavati dodatno plačevanje teh storitev. Tako, da če je kje to bilo, ker ste omenjali tudi Računsko sodišče, potem je to Računsko sodišče zagotovo tisti dom na to opozorilo. Ampak to se ne sme. Lahko se pa v prvi oskrbi, kjer ljudje plačajo samo bivanje in hrano. In takrat nam je gospa, ki je bila prisotna na enem izmed teh odborov, tudi povedala, da jim tako dolgo zaračunajo, dokler nebi vse te storitve prišle dražje. Takrat jih pa rajše v oskrbo dva umestijo, ker vedno gledajo, kaj je boljše za ljudi. Jaz tudi temu verjamem in tudi pravim, na naših položnicah, mojih položnicah ni bilo nikoli nič dodatno zaračunanega. Ker pravim, te dodatne storitve, ne vem, kot sem omenila, barvanje las in to pa lahko delajo tudi ljudje preko javnih del. In lahko torej odobrimo in tudi zadnja leta se je več javnih del v domovih za upokojence, torej to družabništvo in spremljanje se lahko izvaja tudi s kakšnimi takimi dodatnimi storitvami, ker to niso storitve iz oziroma delovne naloge iz delovnega razmerja, tako da vse to se lahko izvaja. Tako, da zdaj kot sem že prej omenila, torej stroški dela, povišanje stroškov dela vedno vplivajo na cene javnih storitev in rada bi samo spomnila, da je tudi minimalna plača, ki smo jo skupaj takrat tudi v prejšnji koaliciji seveda dvignili in tudi ta je bila potrebna, ampak tudi ta je vplivala na dvig cen. Tukaj imam en članek, ki je bil decembra 2019 objavljen, kaj se bo z januarjem s 1. januarjem 2020 vse podražilo. Po dvigu minimalnih plač bomo spet imeli dražje vrtcev, vodo, oskrbo na domu, domove za starejše in tako dalje. Tako, da jaz ne vem, mislim da vsi imamo dovolj teh informacij in da se zavedamo, da je normalno da povišanje stroškov dela vpliva na povišanje stroškov storitev. Tako, da bolj razumem ta sklic odbora in te seje, kot populizem opozicije. Seveda, če si v opoziciji lahko vedno govoriš, ja, dvig je bil prenizek, ste rekli dvig je bil prepozen, dvig se ne sme poznati na položnicah oskrbovancev, lahko seveda se govori vedno všečno, lahko veliko govoriš, ampak žal v opoziciji lahko kaj malo manj narediš. Zato smo koalicijski poslanci malo manj naredili in pa vložili amandmaje, ki upam, ko bodo jutri res tudi pri zakonu sprejeti. Če si v koaliciji pa tako moraš upoštevati zakonodajo, moraš upoštevati pravilnike, finančno vzdržnost, tako da ne moreš biti ravno tako zelo všečen ljudem, kot bi si želeli biti. Ampak za ljudi lahko naredimo veliko, tudi plače bodo imeli lahko ti zaposleni v domovih za upokojence višje, če bomo v naslednjih dneh sprejeli Zakon o dohodnini in pa oskrbnine bodo nižje, če bomo jutri sprejeli Zakon o dolgotrajni oskrbi, tako da možnosti imamo. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Franc Trček. [[oglašanje iz dvorane]] Pardon, nisem videl. Replika poslanka Muršič. Izvolite.
Hvala lepa. Sicer nisem bila čisto izpostavljena imensko, ampak kljub temu, glede na to, da je kolegica omenila, da v opoziciji igramo populizem. Tudi vaš predlog, ki ste ga sedaj podali z amandmajem gre za populizem. V kolikor mi z naše strani tega ne bi naredili, tega sklica, tudi tega vašega populizma ne bi bilo. In ko smo že govorili o tem, da se pravilnik o metodologiji ceni ni spremenil od leta 2006. Jaz moram reči, odkar sem poslanka, sedem let sem opozarjala že našo bivšo ministrico na to in naša bivša ministrica je takrat rekla, da so v pripravi spremembe, nakar sem potem vašo ministrico iz kvote SMC opozarjala in mi je tudi rekla in me je obvestila, da so pripravljene spremembe, nismo pa še prišli tako daleč, da bi jih videli kje smo. Tako, da jaz bi kolegica rada rekla, da vaša zadnja ministrica je bila iz kvote, tako da tudi vaša ministrica bi lahko naredila kakšen korak naprej. Je pa res, pri teh oskrbninah, ki se plačujejo v oskrbi ena. Jaz moram tudi reči, da sem imela tasta v domu, pa smo vse doplačevali, krepko doplačevali, imeli pa smo ga ne v javnem domu, ampak v koncesijskem domu in koncesionar je zahteval za vsako dodatno storitev dodatno plačilo. Žal tako pač je in lahko ste srečni, da imate v takšnem domu, kjer tega ne zaračunavajo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Franc Trček, pripravi naj se mag. Dejan Kaloh. Izvolite.
Ja, hvala lepa za besedo. Glejte, zadeve so preresne, da bi se šli neki cenen populizem, ampak moram reči, če Mojce iz Ormoža nam očita, da mi nekaj ne upoštevamo, pa kako vlada mora upoštevati, pa ljubi bog, ta vlada ni sposobna, ne vem, Žana Mahniča poslati po Kranjsko klobaso, da ne bo ostal v creku, da so kršili nek odlog. Ta vlada je glede pisanja zakonov najslabša vlada, kar smo jo kadarkoli imeli. Glupi davki, Andrej iz Štajerske ukine pravni oddelek na nekem ministrstvu, potem da zakone pisati ven in tri pike. In Vlada je vedno Vlada vseh državljank in državljanov Slovenije, ni moja, tvoja, naša, njihova, gor in dol, in poslanci smo vsi enako soodgovorni. Zdaj, veste, mi se tukaj v bistvu pogovarjamo o nekem velikem nasilju nad ženskami, ki se nam dogaja že vsaj 20 let. Zakaj? Zdaj, če greste gledati strukturo zaposlenih v DSO, veste kdo tam dela. V večini DSO je tam ca 60 % ljudi na minimalcih, praviloma so to osebe ženskega spola, politično nekorektno se jim reče včasih strežnice in ob teh povišanjih o katerih se zdaj veliko hvali in se bomo šli populizem eni versus drugi, neto dvig plače je 22 evrov na mesec. Skratka, nekdo iz doma z našega konca s tako plačo jaz ne vem, z vlakom pride do Ljubljane pa nazaj pa kava pa že za rogljiček zmanjka. To so v bistvu neka dejstva in tete so že zjutraj me citirale na Facebooku in dokler je temu tako, se nima nobeden od nas tukaj duvati kako je veliki levičar veliki desničar, veliki nacionalist, veliki domoljub, velika Eva Irgl na mojem pod navednicami odboru, ker te slučajno gledam. Mi pač tega nočemo videti. Klinac, ker imamo pač plačo v drugem, tretjem procentu po plačah najbolj premožnih Slovencev in Slovenk. Jaz priznam, da sem se tega zavdal, nekaj sem se s koroške vozil, pa je bila direktorica tista bivša, ptujskega DSO, pa je o tem govorila, pa sem se vprašal, pismo, saj te ženske si, če bo sistem tak, ne bodo mogle privoščiti DSO. Ni šans. In če je ključni problem zame, Mojca, je vaš MGRT minister že tretji mandat, če se mi ne bomo vprašali kako pamet, ki jo v tej družbi imamo, vključi tako v gospodarstvo, da bomo v zahtevnih globalnih trgih, to bi vam lahko Soni predaval, ki je v neki firmi šel čez resno tranzicijo, delali da bo v bistvu več penez za vse, tega rebusa ne bomo rešili. Saj tudi Avstrija, veste, pač pogledam na senčno stran naše vinske ceste, velika večina upokojenk, upokojencev ali pa tudi ljudi, ki radi različne oblike hendikepa prej padejo v take oblike oskrbe, nimajo lastnih penez, nimajo lastnih dohodkov, da bi to v bistvu financirali. In to je v bistvu neka kvadratura kroga in to je nek rebus, ki ga moramo rešiti. Zdaj pa se nekaj trkati, ja nobeden pred nami ni mislil, pa zdaj je rešil dolgotrajno oskrbo. Ja ful ste rešili. To je približno tako kot da bi Soni pa jaz napisala zakon, Slovenci bomo prvi na Marsu, pa bomo rekli, mi smo to prvi rešili, nobeden ni rešil, še Amerikanci niso rešili, potem bomo pa en člen tam zapisali, kako se bo pa to financiralo, bo nek drugi zakon uredil, pa tehnične pa tretje zadeve bod nek tretji zakon uredil. Tako žal enostavno je in v tem stanju žal enostavno smo. In mi tudi pozabljamo, da če hočete pa pol Slovenije skoraj ljudi, ki dela v teh dejavnosti, bodo malo začeli razmišljati, če že garam, če že tam neke sto kilske opate premetavam, če tako malo rečem v ljudskem jeziku, bom šla rajši delati, ne vem, v Avstrijo, v Švico, v Nemčijo, ker bom imela dvakrat višje dohodke. Mi se moramo dejansko tudi tega začeti zavedati. Kvadratura tega rebusa je tudi v tem, da naši DSO so bolj negovalne bolnišnice kot DSO, če gledamo strukturo oskrbe ena, dva, tri, kar smo se tudi v bistvu že večkrat poudarjali in pogovarjali. Naš problem je tudi v tem, odnos med minimalno pa osnovno plačo. Pa bi tukaj lahko dolgo fus noto nekako telovadimo. Potem vemo pri teh težkih temah zapademo v to, kar jaz osebno imenujem pa naj mi bo oproščeno neka taka malo izrojena oblika slovenskega katolicizma. Klofutanje okoli krivde. Krivi ste vedno vaši nikoli naši in nikoli nič ne bomo rešili. Sedmo leto sem tukaj sedem osmin časa se pogovarjamo kako so drugi krivi za nekaj, kar se ni zgodilo namesto, da bi nekaj rešili. Mislim kap me bo že zadela že od tega, odkrito povedano. Zakone sprejemamo tukaj nismo zakonodajno telo. Pravilnike vemo kje se pišejo, vemo kakšna je kvadratura kroga, vemo dejansko kako je s penezi, potem bo pa tam eden šel pa bo v Italiji kupil neko letalo, ki ga drugi kupijo za 55 milijonov ne vem za 78 milijonov, potem bo še do šolanje pilotov gore dole, simo tamo pa bomo na 100 milijonih. Jaz bi rad teh 100 milijonov dal v te ljudi, ki delajo v DSO. Že prevečkrat sem že povedal mladi pubec sem bil pa še lasje sem imel, ko sem leta 94 predaval tistim mojim študentom, ja, smo starajoča se družba - kaj to pomeni - pa smo tam analizirali skandinavske politike dolgotrajne oskrbe pa še česa. Namesto tega nekega klofutanja levo desno in za nazaj bi se moralo pač zagristi v to. Velika večina teh žensk, ki gara v DSO saj penzije niti ne bodo dočakali, potem si jih bodo podajali med pokojninsko blagajno pa zdravstveno blagajno pa ne bodo reševali pa sem sedal kot predsedujoči Odbor za zdravstvo z obema gospodoma tudi tu je neki rebus, ki ga moramo rešiti. Dajmo se začeti ukvarjati s tem nasiljem večinoma nad ženskami ne pa po čez bluziti na Twitterju. To so v bistvu neki problemi in neki zadeve, ki jih imamo in tukaj ni kvadrature kroga pač morali bomo za to dajati peneze. Naj se ne vem ekonomsko socialni svet sede skupaj bi se moral usesti skupaj že 15 let nazaj in to zgodbo dejansko doreči. Nisem pa optimist se mi zdi, da bomo še eden mandat po domače povedano bluzili o tem in to pomeni, da bi to reševali na dostojen način nam bodo skakali neke globalne korporacije, ki skačejo v države, ki to same niso sposobne urediti. Bodo vlekle profite iz tega, zgarani ljudje, ki bodo pa za minimalne plače večinoma delali v tem privatiziranem sektorju bodo pa, potem ostali na grbi obubožane države. To so v bistvu neki problemi, s katerimi bi se v bistvu morali vsi ukvarjati, ampak za nekaj takega rabimo definitivno drugačno sestavo Državnega zbora. Namesto partijskih upognjencev takšnih in drugačnih neke razmišljajoče ljudi. To, kar jaz poslušam to Vlado pa ne vem včasih se pač po epidemiji se moram spet z avtom voziti za Baše pa se peljem tam mimo Depale vasi pa tam na tistih hruškah ne rastejo penezi. Sedaj, ko poslušaš to Vlado problema nema. Mislim saj denarja je kot, da ne rečem kot česa. V 11 mesecih letos smo se zadolžili – koliko – 2,6 milijarde, tam nekje. Kdo bo to plačal? Ne vem, Sonijeva vnukica, ki bo 3 leta stara. Moj vnuk je leto dni star bo moral to odplačevati. Če bomo tako bluzili naprej, potem penezov ne bo, potem mi smo populistični. Neki Počivalšek, ki bo ne vem v 10 letih nakloniral milijon ljudi on je pa kaj? Konkretno ne populističen. Dajte, nehajte. Meni se zdi, da v tej državi, v tej politiki čisto preveč ljudi bi potrebovali izdatno mrzel tuš pa kakšen mesec dni, če vas ni na Twitterju mene itak ni tam tudi ne bi neke škode bilo. Se dogaja nasilje nad ženskami, ki odpravljajo to dejavnost, ne zgolj ženske, ampak večinoma ženskami, dogaja se nam nasilje ljudi, ki bi bili potrebne te dejavnosti, ker pač 20 let se je to delalo, kot da se bo samo uredilo, kot da bo namesto države, ne vem, bojo poskrbeli svojci. Bojo poskrbeli razni NGO-ji. Ker večinoma delajo tudi za minimalce, pa če ne bojo, ne vem, se priklanjali velikemu vodji, jih boste pljuvali gor in dol. Moj sosed, ki bo govoril za mano, je pač vzpostavljal te medije za SDS. In to je [[…]]To je dejansko to. Mi rabimo res neke plebiscitarne volitve, kjer se morajo državljanke in državljani razumno odločiti, kdo se bo s temi zadevami ukvarjal. Če jaz ne bom med njimi, bom z lahkoto to preživel. Hvala za besedo.
Hvala lepa. Replika, Mojca Žnidarič. Izvolite.
Hvala. Zdaj, ne vem, kdo kaj bluzi, ne. Jaz sem se držala teme, današnje, ki je, zdaj tisti drugi, ki bluzi pa govori vse drugo, o nekem kloniranju in ne vem koga je Počivalšek kloniral in zakaj mu minister za gospodarstvo gre na živce. Če ne bi imeli tako odličnega ministra za gospodarstvo, ne bi imeli takšne rasti bruto domačega proizvoda in tako nizke brezposelnosti. Da bomo pa lahko kadre zadržali v Sloveniji, pa moramo tudi mi kaj storiti. Imamo priložnost, sprejmimo zakon o dohodnini in jih bomo lahko verjetno več zadržali ali pa še koga pripeljali tudi nazaj, ki nam je odšel čez mejo. Pa še kakšne druge stvari. Tako da bluziti, vse drugo govoriti, to je lažje, ja, kot pa se osredotočiti na temo.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Dejan Kaloh, pripravi naj se Aleksander Reberšek. Izvolite.
Ja, predsedujoči, hvala lepa. Zdaj, naš kolega iz opozicije, dr. Franc Trček, on je vedno, jaz ugotavljam, vedno večji fan Slovenske demokratske stranke. Zdaj na koncu je tudi mene omenjal. Pred tem seveda gospo Evo Irgl, pred tem Žana Mahniča. Glejte, kaj ima to veze z današnjo razpravo, jaz ne vem, bo verjetno Franjo to ekstra pojasnil. Zdaj, jaz sem od začetka poslušal predlagatelja in se z njim že nekak v uvodu nisem strinjal, ko je poslanec Kordiš govoril, da so zdaj vsi domovi zanemarjeni, so kadrovsko podhranjeni in tako dalje. Zdaj, to ni točno, zlasti ne dandanes v letu 2021, v decembru. To so, glejte, podcenjujoče izjave. V letu 2020, kot je prej sam minister dejal, se je ta zanemarjenost skorajda že zaključila v celoti, minister je to jasno povedal in tudi podatki na terenu kažejo tako. Od interventnih ukrepov do sistemskih ukrepov, investicijski ciklus se je zagnal, ki ga prej dejansko v takem obsegu ni bilo. Odprtih je 120 investicij, vlaga se v kadre in tako naprej. Zdaj, 120 milijonov evrov bo šlo v DSO-je v letu, v letu 2020 je bilo toliko danega. Se pravi, dostojno življenje naših starejših pa je tisto, ki ga te ogromne finančne spodbude naslavljajo. In pa seveda dostojno plačilo vseh zaposlenih v domovih za starejše občane. Kot je bilo rečeno, dviga oskrbnin ne bo. Tukaj v opoziciji ne zavajati, ne strašiti, zlasti ne tistih, za katere se domnevno tako zavzemate. Povečanje plač zaposlenih, se pravi, ne bo bremenil stanovalcev teh domov, tako da tukaj bodite resnicoljubni. Teh dodatnih manjkajočih 16 milijonov, kot je bilo danes že večkrat rečeno, bo zagotovil državni proračun, zato smo pripravili tudi ustrezen amandma k predlogu zakona o dolgotrajni oskrbi, in ta zadeva je s tem rešena. Zdaj mi dovolite čisto malo osebne note. Jaz sem imel, leto dni je, odkar je preminila moja babica, ki je svojih 90 let dočakala v domu Danice Vogrinec v Mariboru. Zdaj, jaz sem jo zelo dosti tam obiskoval, ona sama je bila zadovoljna, mi sorodniki smo bili zadovoljni, tudi osebje, s katerim sem se srečeval, so bili bolj ali manj dobre volje, profesionalni, seveda to vse korenini v srčnosti, v prizadevanju za dobro opravljanje svoje službe. Zdaj, ta dom slovi kot eden izmed najboljših domov v kontekstu teh ocenjevanj. Sedaj Evropska zveza za starejše je to nagrado temu domu Danice Vogrinec podelila za leto 2018 do 2020. In zato smo seveda Mariborčani veseli. Še enkrat, ogromno je bilo postorjeno. Kljub temu pa še obstaja kakšna siva lisa na tem področju. Ker sem ravno pri domu Danice Vogrinec, dajmo si priznati, ima zastarelo infrastrukturo, je nekako zaradi tega nekonkurenčen z ostalimi zavodi. Ko minister Cigler je danes govoril o podpisovanju pogodb, lahko temu samo zaploskam. Verjamem, da bo tudi dom Danice Vogrinec prišel na vrsto. In pa da, ker smo bili malo presenečeni, ko je sicer dom Danice Vogrinec izpadel iz React EU sredstev, pa vendarle jaz upam, da bo tej novi pogodbi o nameri ne bo zapisan le nujno potrebna obnova obstoječih objektov, temveč tudi gradnja novih dislociranih enot, se pravi v Sveti Ani, v Dupleku in v samem Mariboru. Spoštovani minister, spoštovani državni sekretar, Štajerci računamo na vas pri tej pomoči. Ko ste gospod državni sekretar Uršič govorili o teh 60 občinah v katerih tečejo projekti s področja varstva starejših vas res kot mariborski poslanec, saj ste videli, opozicijski mariborski poslanci so bili čisto tiho, noben se ni spomnil na dom Danice Vogrinec, vas res lepo prosim, da na našo Danico ne pozabite, ker gre dejansko za prvovrsten zavod, večkrat nagrajen. V bistvu gre za doseganje tega standarda iz pravilnika o minimalnih tehničnih standardih za izvajalce socialno varstvenih storite, tako da to je dejansko na nek način tudi obveza države, investicijska dokumentacija pa je tudi že na ministrstvu. Tako da, bolj ali manj so stvari jasne. Za zaključek, prav zaradi teh povečanih obremenitev javnih financ, ki bodo prišle iz tega naslova je te v perspektivi seveda dolgoročni te stroške sistema je potrebno nujno zminimizirati. In jaz ocenjujem, da z optimalno urejenim sistemom dolgotrajne oskrbe, ki ga bo naslavljal ravno zakon o dolgotrajni oskrbi, jaz verjamem, da ga bomo jutri tudi izglasovali in rešujemo res eno zelo zelo veliko delo za naše državljane, ki so v jeseni življenja in potrebujejo res zagotovitev področja sto procentno profesionalno in po zgledu iz tujine. Hvala za vašo pozornost.
Hvala lepa. Repliko ima dr. Franc Trček.
Hvala. Spoštovani sosed, jaz sem gospod, pa sem pustil, da si delaš reklamo, ampak še tam te nekako posekamo ko naša teta Pepca je dočakala 96 let v domu Danica Vogrinec. In če bi mi bili vsi skupaj pametni bi tisto znanje, ki ga Danica Vogrinec ima, premestili na novo lokacijo, pa na mesto letala naredili novo Danico Vogrinec. Tisti dom tam bi pa namenili, recimo, za študentska stanovanja, kar bi bilo dejansko bolj primerno. Jaz se seveda ne strinjam s kakšnim Kordišem pa počez govorjenjem, da je nekaj zanemarjeno gor in dol, ker je dejansko nespoštljivo do vseh teh ljudi, ki za nesramno nizke plače delajo v teh domovih, ampak to, kar sem že večkrat rekel, to kar tudi vi poveste iz SDS,da že po 10 dneh, ko ste bili na oblasti je Janša govoril zidati, betonirati, zidati, betonirati. To je premalo. Zalomi se nam na kadrih. Videli smo pri tistem zakonu kolegice Jasne Murgel iz Maribora, ki se je zelo trudila. Vidimo v zdravstvu. Vidimo še kje. In sočasno se tudi ne zavedamo, da na tem področju je dejansko trg cel svet. Mi smo se malo tako delali bodo iz bivše Juge k nam hodili. Ja, zakaj pa? Če v bistvu imajo dosti boljše plače kje drugje. In to se mi zdi, da bi se na ta način treba tu misliti in lotiti. Glede kolegice iz – Kaj je sedaj? – SMC, Konkretno ali kakšna strank, kako se imenuje poslanska niti ne vem, če nek smooklicani kozjanski bik reče, da nas bo v 10 letih iz 2 milijona na 3 milijone naredil jaz ne vem, verjetno so na MGRT-ju skrivaj razvili neko obliko kloniranja. Jaz si drugače ne znam predstavljati, ker iz demografske politike sem pa tudi predaval kar nekaj let. Mislim tako v Obi ali kam po kakšno metlico, pa si naj najprej doma spucati. Hvala.
Hvala lepa. Postopkovno, Miha Kordiš.
Hvala, predsedujoči. Samo bi želel opozoriti in vas naprositi, da zaščitite integriteto moje razprave. Res je, kar nekaj minut sem v današnji razpravi pustil, ampak v vseh teh minutah sem se potrudil točno upoštevati vse podatke s katerimi razpolagamo v državi ne zgolj pozicija, koalicija, kakorkoli, zagotovo pa nisem nikjer počez kar tako malo [[nerazumljivo]]kako so domovi zanemarjeni. Dajte no, poslušajte sami sebe. Ker je bil to namreč očitek, ki ga je name naslovil kolega iz SDS, potem ga je pa še kolega Franja nekako povzel v obrambi pred tisto SDS razpravo, ne drži. Če kaj so pri nas domovi starejših zelo dobro vzdrževani iz naslova požrtvovalnosti kadra, ki v njih izgoreva, pa se trudi delati najboljše kar lahko. Tudi to ni pavšalna oznaka, ampak je oznaka, ki velja za vse domove starejših občanov, ker imamo celo panogo, ki praktično živi na etični pogon in odrekanje tega medicinskega kadra. In ne želim, da se nek tak zlagan očitek kar naprej kotalička notri po razpravi, da se ravno ponesreči.
Hvala lepa, gospod poslanec. Ampak to ni bil postopkovni predlog, to je bila bolj replika in razprava. Postopkovno.
Postopkovno. Jaz se postopkovno kolegu Kordišu opravičujem, ker v bistvu sem imel kar nekaj sestankov povezanih z zdravstvom, nisem celo sejo spremljal, ampak, če moj sosed Kaloh laže, to nisem jaz, to je on.
Spoštovani kolegi in kolegice, prosim vas bodimo spoštljivi tako kot nam veleva 8. člen kodeksa, ki smo ga sprejeli. Besedo ima predstavnik Vlade državni sekretar Cveto Uršič. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Dvakrat sem bil izzvan, da naj pojasnim kako je z vlaganjem v domove na Štajerskem, torej Ruše, Maribor, tisti konec. Prej sem povedal, da investicije potekajo v številnih, številnih občinah in to po vseh regijah od Prekmurja do Primorske, od Bovca in tistega konca Slovenije, torej čisto zahodnega do vzhodnega Novo Mesto in Bela krajina, med drugim tudi na Štajerskem in to z željo, z namenom, da bodo ljudje, ki potrebujejo institucionalno oskrbo, jo dobili blizu kraja bivanja ali v kraju samem ali pa najbližje. Poslanka SD je vprašala Ruše. Tam ta trenutek res ni novogradnja iz javnih sredstev, ampak je pa v okolici 20, 25 kilometrov vsaj v treh občinah se gradijo domovi, torej ja, Štajerska je tako kot ostali deli Slovenije, tam kjer je premalo število postelj glede na potrebe, se tja investirajo sredstva. Toliko. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Aleksander Reberšek. Pripravi naj se Primož Siter. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, hvala lepa za besedo. Veliko ljudi se pritožuje nad stanjem v naši državi na socialnih omrežjih in pa tudi še kje drugje, ampak dajmo se na tem mestu nekaj vprašati. Kdo niso večino odgovornosti za nastalo stanje in s tem sploh ne želim prelagati odgovornosti, da bom dovolj jasen. Večino odgovornosti namreč nosijo tisti, ki so leta in leta sedeli v Državnem zboru in ki so leta i leta bili na oblasti. Vse jasno? In ko poslanka Socialnih demokratov Bojana Muršič pravi, pazite, poglejte kaj pravi, da so edina upravna enota Ruše, ki nimajo doma za starejše. Ja, luba Gela, pa kaj ste počeli? V zadnjih 10-ih letih ste večinoma časa vi vodili Ministrstvo za delo, Anja Kopač Mrak in podobno. In kako to počnemo mi? Pod ministrovanjem Janeza Ciglerja Kralja v tem trenutku po celi Sloveniji v 66-ih občinah poteka preko 100 investicij, gradijo se dnevni centri, kratkotrajne namestitve, novi domovi za starejše, obnova domov iz 4-posteljnih v dvoposteljnih oziroma enoposteljno in in tako naprej. In ko je gospa poslanka Bojana Muršič, poslanki Mojci Žnidarič očitala, da je ministrica bila iz SMC-ja oziroma iz njene stranke, bom povedal še tole. Ko sem jaz bil pod prejšnjo Vlado, se pravi vlado Marjana Šarca, na Ministrstvu za delo in sem tam slučajno srečal enega visokega funkcionarja oziroma zaposlenega, na Ministrstvu za delo in sem ga vprašal, sem rekel, »Kaj lahko naredimo dobrega za otroke s posebnimi potrebami?«, mi je ta funkcionar rekel, »Nič«, sem rekel, »Kako nič?«, je rekel, »Ja, bremzajo mi«, sem rekel, »Ja kdo bremza?«, in ta zaposleni mi je rekel, vsi od čistilke do direktorja so SD-jevci. Vse jasno? Sem bil dosti jasen, kajne in to kar sem povedal zdaj, je čista resnica. In ena stvar, na katero bi rad opozoril, kajne. Vse težave, ki jih dandanes opozicijski poslanci tule opisujete, niso nastale z nastankom te Vlade. Upam, da vam je to jasno. So se pa težave začele reševati z nastankom te Vlade, to pa je tudi jasno. Vi ste vse te težave ustvarili. Ta Vlada te težave tudi rešuje. Imeli ste priložnost uredit zadeve, pa jih niste. Zdaj jih urejamo mi. Mi urejamo to zatečeno stanje. Med drugim tudi plače zaposlenih na področju socialnega in pa tudi zdravstvenega varstva. Janez Cigler Kralj in pa ta Vlada je zagotovila 37 milijonov evrov za višje plače zaposlenih na področju socialnega varstva. Poleg tega smo v času epidemije največjih potreb po dodatnem kadru zagotovili dodatne zaposlitve v domovih za starejše. To smo naredil. Zaposlenim, ki pa izvajajo osnovno in socialno oskrbo, na večini delovnih mest, se bodo plače povečale za 3 do 4 plačne razrede. Medtem, ko ste vi desetletja govoril, pisal študije, mi delamo. In socialna oskrbovanka, ki je v 19. plačnem razredu, je prejemala 892 evrov, bo po novem prejemala krepko čez tisoč evrov. Se pravi, za 150 evrov višjo bruto plačo bo dobila. In medtem, ko v KUL opoziciji pišete programe, sklicujete, ne vem, take všečne seje, kot je današnja, pišete študije, obstruirate seje, proceduralno zavlačujete sprejem zakonodaje, mi v Novi Sloveniji v tej Vladi izvršujemo koalicijsko pogodbo, tisto, kar smo rekli, da bomo naredil, tudi delamo. Medtem pa v opoziciji sklicujete takšne populistične seje, kot je današnja. In, zanimivo je pa to, da odkar ste v KUL opoziciji zahtevali to sejo in je bila ta seja tudi sklicana, smo mi ta problem že rešili. Enostavno smo ta problem rešil. Z amandmajem, ki smo ga vložil, v Zakon o dolgotrajni oskrbi, zagotavljamo 16 milijonov evrov dodatnih sredstev za sofinanciranje dodatnih stroškov dela. S tem se bo prepotrebni dvig plač zaposlenih v domovih za starejše, ne bo poznal na položnicah za oskrbnine. Se pravi, dviga oskrbnin pod to Vlado ne bo. In še enkrat, dviga oskrbnin pod to Vlado ne bo. Levica pravi zase, da je demokratična opozicija. Poglejte, tudi Severna Koreja zase pravi, da je demokratična ljudska republika Koreja. Samooklicani demokratični opoziciji, ki bi jo v resnici morali imenovati socialistična opozicija, sporočam, medtem, ko ste vi o problemu razpravljali, smo ga v tej Vladi tudi rešili. Jaz predlagateljem današnje seje še nekaj polagam na srce – če resno mislite s tem, da želite višjih plač za negovalno in pa zdravstveno osebje, brez obremenitve oskrbovancev v domovih za starejše, potem pričakujem, da boste tudi podprli Zakon o dohodnini. Ta pravzaprav vsem zaposlenim dviguje plače, tudi negovalnemu in pa zdravstvenemu osebju. Zdaj, jaz vidim, da se je k repliki prijavil poslanec SD, Franc Trček in vsem poslankam tukaj, znotraj Državnega zbora in pa tudi vsem, ki zdaj to spremljajo, povem, da od njegovega govorjenja ljudje nimajo nič, imajo pa od našega trdega dela, ki ga opravljamo mi, ker ga vi niste. Hvala.
Hvala lepa. Repliko ima dr. Franc Trček. Izvolite.
Ja, prvič v repliki ugotavljam, da poslanec Reberšak ne govori, kar on počne, definirajte drugi. Drugič, denar zagotavljajo, spoštovani kolega, tako imenovani, glupi davkoplačevalci, kot bi rekel minister, ki ga vi še vedno podpirate. Tretjič. Pismo o nameri niti še skopana jama ni, kaj šele nekaj, kar se v bistvu sezida. Glede vas osebno pa bom citiral Del Boya. Jaz sem za vas, veste kaj? I'm a black belt in [[…]]Poiščite si na Googlu. Origami.
Hvala lepa. Predlagatelj Vojko Starović. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Glejte, zopet se nam dogaja, da ne govorimo o temi, ki je danes in kar smo predlagali, ampak vlagamo reklamne populistične bloke. Ki resno niso ničemur podobni in izgledajo tako, da mečejo blato na druge ljudi, na poslance, na drugače misleče. To mislim, da v naš Državni zbor ne spada. Imamo tudi, smo sprejeli naš etični kodeks. In mislim, da, predsednik, da je treba včasih opozoriti, da se morajo zadržati malo, ne se spremeniti v divje navijače in zagovornike nečesa, govoriti čisto o tretjih temah. To bi prvo. Ker sem bil tudi kot predlagatelj. Mi smo kot demokratična opozicija, čeprav on uporablja neka socialistična opozicija. Saj, sociala, socialistično, danes se o tem pogovarjamo, o socialnih potezah, ne? Smo dali eno opozorilo in en predlog. Opozorilo je vlada sprejela kot dobronamerno in je našla pot in išče pot, kako narediti zadevo na ta način, da nebi bili najobčutljivejši prizadeti, torej upokojenci, da jim nebi zvišali oskrbnino, katero tako in tako že marsikdo ne more plačevati. Potem skačejo občine vmes, otroci in tako naprej. Torej mora biti naša težnja na vseh, se moramo tudi najti in poskrbeti, da bodo jutri upokojenci imeli s polno delovno dobo dovolj denarja, da bodo lahko plačevali dom za oskrbo za starejše občane. Mislim, o tem se moramo prizadevati. Da pa govorimo eden čez drugega, govorimo grdo in napadalno, res, res ne zasluži. In zato nam ugled tega parlamenta silno pade. Ljudje ne verjamejo več v njega. In to ni dobro. Drugo, kar bi hotel pri tem reči. Je potrebno to sodelovanje. Moramo najti nek dogovor, neke kompromise, neke zadeve. Se moramo poslušati. Glejte, ni samo tistih 42 glasov, ki jih kobajagi zastopajo, proti 41, ta razlika neskončna, da tistih 41 nič ne ve, 42 pa čisto vse vedo in so vse znanje tega sveta pobrali. Dajte, poslanci. Jaz zdaj tudi malo se od teme oddaljujem, se opravičujem, ampak gre za postopek. In s tem postopkom, z našim opozorilom in nadaljnjim postopkom, ko smo prišli do ene rešitve, kompromisne, ki je dobra za ljudi. Dajmo tako delati tudi naprej. In ne zdaj se medsebojno obtoževati, prosim vas lepo. Pa govoriti, da je, kaj, da tisti niso nič storili, mi smo pa vse storili, ne? Mi smo vse storili, tisti niso nič storili. Kako to, če je zadnjih 20 let bil na vrhu vlade človek iz koalicije? Čez 10 let, mi pa manj kot 7 let. Kje? Neka matematika ne odgovarja. Zopet poudarjam. Glejte, bodimo bolj prijazni eden do drugega, poslušajmo se in najdimo argumente. Jaz mislim, da v tej konkretni pobudi, ki je bila dana z nas predlagateljev, smo dosegli nekaj, kar bo dobro za ljudi. In ni bilo predrago, 16 milijonov. Ko pa govori vlada ,da prej niso nič delili, zdaj pa delijo – kako delijo? Najlažje je, grem na banko in razdelim denar. Banka mi posodi. Zdaj so poceni obresti, banke imajo preveč denarja, je helikopterski denar in jaz ga vzamem in ga delim naokrog kot bombončke in potem sem najboljša vlada. Glejte, na tak način pogovarjanje nikamor ne vodi. Imamo različne poglede, različne interese. In to spoštujmo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod poslanec bil sem izzvan pa naj opozorim, da sem ne vem, če ste slišal, ko vas ni bilo v dvorani kolege in kolegice spomnil na etični kodeks za poslanke in poslance in opozoril na 8. člen, ki govori o dostojnosti in spoštljivosti. Bodimo strpni in dajmo tudi ta etični kodeks spoštovati. Primož Siter ima besedo in kot zadnje prijavljena za njim Eva Irgl. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, spoštovani predsedujoči. Kolegi in kolegi, kolikor vas še vztraja dober večer. Danes imamo torej na mizi vprašanje plač zaposlenih v domovih za starejše in vprašanje višin oskrbnin v domovih za starejše oziroma je tema seveda med področno povezana in zraven potegne še marsikatero drugo vprašanje, ampak najprej pa se moram tudi kot v bistvu zadnji razpravljavcev vsaj s te strani odzvati na nekaj točk, ki sem jih slišal v razpravi oziroma na nekaj, kar je izustil pred nedavnim kolega Reberšek, ki mislim, da je s to svojo samohvalo samo slabše mu gre, včasih je vsaj pohvalil gospoda Uršiča pa gospoda ministra sedaj pa, kar v prvi osebi vse govori pa bi ga morebiti opomnil, da je Vlada tisti izvršni del oblasti, ki dela gospod Reberšek pa odloča, to je njegova služba, ampak kakorkoli. Sedaj ena stvar je jasna Vlada, ki se rada hvalisa s tem koliko je naredila za področje dolgotrajne oskrbe, gradnje domov, starejše oskrbovanke in oskrbovance ali oskrbovalke in oskrbovalce v domovih za starejše v bistvu ni zgradila še nobenega doma. Ni kot smo slišali prej zasadila nobene lopate tako rekoč ni podpisala nobene konkretne pogodbe, s katerikoli izvajalcem. Pisna o nameri pa tukaj ne štejejo. Zasavski poslanci večkrat ven potegnemo ta znameniti dom v Hrastniku, ki je v res zatečenem stanju. Tam je Vlada napisala neko pismo o nameri, o gradnji pa gradnjo pogojila z nekim drugim zakonom, ki je težek 8 milijonov in ga je treba sprejeti, če ne ne bo doma, ampak kakorkoli. Danes govorimo o tem kako so plačani ljudje, ki delajo, ki garajo, ki švicajo, ki delajo nočne v skafandrih, vikende, praznike v domovih za starejše in na kakšen način lahko poskrbimo za dvig njihovih plač. Res, da na začetku je Vlada prišla z drznim predlogom, da bi to breme vrgla na pleča oskrbovank in oskrbovancev v domovih in njihovih položnic pa si je, potem pod pritiskom Levice premislila in začela iskati proračunska sredstva in jih v bistvu preusmerila preko Zakon o dolgotrajni oskrbi. Keč pri tej stvari je pa v tem, da Zakon o dolgotrajni oskrbi še ni, Zakon o dolgotrajni oskrbi lahko gre še skozi veto Državnega sveta. Zakon o dolgotrajni oskrbi v končni fazi lahko gre še po poti referenduma. Na koncu koncev Zakon o dolgotrajni oskrbi je zakon, ki nima proračunsko finančne zagotovljene zaslombe. To je glavni problem, glavni trik in glavna laž s strani Vlade, ki trdi, da na takšen način zagotavlja financiranje dviga plač zaposlenih v domovih za starejše. Je pa seveda v širšem kontekstu politike, ki jo ta Vlada udejanja na področju dolgotrajne oskrbe ena skrb, ki je bistveno bolj ali pa eno polje, ki je bistveno bolje zaskrbljujoče. Vlada že res sedaj namenja nekaj milijonov, proračunski drobiž v resnici za infrastrukturo torej domov za starejše, ampak trend, katerega se pa čisto politično z odločitvami loteva je pa zaskrbljujoč. Istočasno podeljuje 40 letne koncesije za gradnjo in upravljanje domov za starejše zasebnim podjetjem. Tukaj pridemo do sistemskega problema, kolegice in kolegi, ki bo vrglo iz balansa celoten zemljevid dolgotrajne oskrbe v državi. Na tej točki mislim, da je številka 52 % v prid javnih domov, 48 % na strani zasebnih domov oziroma zasebnih podjetij, ki upravljajo z domovi v Sloveniji, z novimi koncesijami, z množico novih, 40-letnih koncesij, torej s 40 letno strateško, kapitalsko razvojno zgodbo, ki jo vlada v svoji politiki udejanja, bo ta zemljevid vržen iz vseh tračnic. In bo torej na področje dolgotrajne oskrbe vstopil trg, še bolj brutalno kot to počne zdaj, sledila pa bo seveda deregulacija cen, ker to je na trgu normalna reakcija, [[znak za konec razprave]] sledil bo socialni dumping, slabšanje ravni storitev in na slabem bo pa kdo? Na slabem bodo tako zaposleni, ki že zdaj trpijo s prenizkimi plačami za opravljeno delo in na slabšem bodo oskrbovanke in oskrbovanci, vsaj tisti ki imajo to srečo, da do doma, do postelje v domu pridejo. Skratka, privatizacija ni rešitev, privatizacija je grob slovenske dolgotrajne oskrbe in kar se zakona tiče [[znak za konec razprave]] srčno upam, da jutri na glasovanju v Državnem zboru pade.
Hvala lepa. In kot zadnja prijavljena ima beseda Eva Irgl. Izvolite.
Najlepša hvala za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci. Saj bom zelo kratka, ne samo zaradi tega, ker imam približno tri minute še časa na voljo, ampak tudi zaradi tega, ker sem uvodoma v stališču poslanske skupine pravzaprav pojasnila kaj je bistvo današnje seje in o čemer bi pričakovala, da bi tudi drugi razpravljalci razpravljali, pa smo lahko videli, da je bilo veliko govora o vseh mogočih temah, zelo malo pa o tem, kar je točka dnevnega reda danes. Torej točka dnevnega reda danes je dvig oskrbnin in tukaj naj takoj povem še enkrat. Oskrbnine za oskrbovance, dviga oskrbnine za oskrbovance ne bo. To bomo torej krili iz proračuna in sicer smo v koaliciji vložili amandma k prehodnim določbam Zakona o dolgotrajni oskrbi. Za razliko od kolega Siterja, ki je sedaj škoda zapustil dvorano, ampak verjamem, da nas bo spremljal tudi v pisarni, pa jaz menim, da upam in menim, da bi bilo dobro, da je jutri Zakon o dolgotrajni oskrbi sprejet. Več kot oziroma 20 let se že pogovarjamo o tem, danes je pa ta vlada pripravila predlog in mislim, da je dober in rešuje nekatere stvari, ki so nujno potrebne, vezane na skrb za starejše. Zdaj, 18. novembra, kot veste je vlada z reprezentativnimi sindikati s področja zdravstva in socialnega varstva, torej podpisala aneks h kolektivni pogodbi in zaradi dviga teh plač so se za nekaj več kot 5 % dvignile oskrbnine za oskrbovance v domovih za starejše. Najprej naj povem, da je bil dvig teh plač seveda nujen. Tukaj gre za tiste poklice, ki so sploh v tem trenutku covid situacije najbolj obremenjeni in prav je, da smo dvignili te plače. Gre za 37 milijonov evrov dviga plač v DSO-jih, v CUDV-jih in v VDC-jih in v pomoči na domu, 17 milijonov evrov se tako zagotavlja iz Zavoda za zdravstveno zavarovanje in sicer grejo ta sredstva za tako imenovani zdravstveni kader v domovih za starejše, štiri milijone se krije iz proračuna, 16 milijonov pa gre za socialni kader in osnovno oskrbo. In teh 16 milijonov evrov bomo sedaj torej krili iz proračuna v prehodnih določbah Zakona o dolgotrajni oskrbi. Kar pomeni, da oskrbovanci ne bodo iz lastnih denarnic nič občutili [[znak za konec razprave]] tega dviga oskrbnin. In to je bistvo današnje seje. Vse ostalo, kar je bilo tukaj izrečeno je pravzaprav, sicer povsem legitimno, je dobro da se pogovarjamo tudi o tem, kje bi bile lahko še boljše rešitve, ko je potrebno poskrbeti za starejše. Ampak bistvo današnje točke dnevnega reda pa je točno to, da dviga oskrbnin za oskrbovance ne bo. Hvala.
Hvala lepa. Repliko ima dr. Franc Trček. Izvolite.
Ja, hvala za besedo. Seveda se s kolegico Irgl strinjam o nujnosti tega dviga, ampak osebno menim, da bi ta dvig moral biti kaskadni, da tisti res, ki garajo na minimalcih, moral pri njih dvig biti višji, s Sonijem, s kolegom Hanom smo skupaj predlagali, koliko, že leto nazaj, neke nagrade za te ljudi, pa takrat ste to nekako preglasovali. Zdaj pa je tudi v bistvu poslanka Irgl povedala to neko zagato, v katero smo jo dejansko iz opozicije jih prisili, a veste, v prehodnih določbah nekega drugega zakona, se bo to urejalo. Kje ste to videli v neki normalni parlamentarni demokraciji? In, a veste, neki zakon, za katerega delate reklamo za jutri, slabši zakon v Državni zbor v sedmih letih ni prišel. Zakon, na katerega je imela na 73 % upravičenih pripomb Zakonodajno-pravna služba tega Državnega zbora. To je v bistvu dejstvo. Zato prosim lepo, nehajte že enkrat lagati, ampak ta vlada očitno ni sposobna tega. Jaz ne vem, kako zelje jeste. Od tega, da Kaloh laže, kako Miha nekaj govori, do Reberška, ki z onega trotla na PC-ju bere, do, ne vem, kogarkoli že, ne. To me spominja na tisti komad Borghesie Ni upanja, ni strahu z vami.
Hvala lepa, gospod poslanec. Vem, da poznate naš Poslovnik o delu Državnega zbora, in ne vem, na kaj se nanaša vaša replika. Repliko vam bom pobral. Replika razpravljavca, v kolikor se ta razprava nanaša na njegovo razpravo. Če menite, da je bila vaša razprava napačno razumljena ali interpretirana. Tega v tej repliki ni bilo in bodimo spoštljivi, spoštujmo Poslovnik, dr. Trček. Prehajamo v sklepni [[…]]Kdo ima postopkovno? Imate postopkovno? Izvolite, dr. Trček.
Ja, vi pa spoštujte vse poslance pa poslušajte razpravo. Zelo jasno je bilo nekako spet kloftanje nas, pa v bistvu vam je že kolega Starović, ki je po letih podoben vam, razložil, v čem je problem. Hvala.
Glejte, gospod Trček, ne bom polemiziral z vami, ampak tudi, mislim da je spoštljivo do vseh nas, da spoštujemo naš Poslovnik. Prehajamo v sklepni del razprave, v katerem dobita besedo še predstavnik Vlade ter predstavnika predlagatelja predloga priporočila. Besedo ima predstavnik Vlade, državni sekretar Cveto Uršič. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Dovolite, da še enkrat povzamem to, kar je uvodoma predstavil minister Janez Cigler Kralj in kar sem jaz tudi v nekaterih odgovorih poslankam in poslancem izpostavil. Dvig plač zaposlenim v domovih za starejše, v varstveno-delovnih centrih in centrih za usposabljanje, delo in varstvo, pomoči na domu in pa centrih za socialno delo je bil nujno potreben. Dvig plač v domovih za starejše se bo financiral, tako kot smo predlagali tudi v amandmaju, iz proračuna v enem delu, v tistem delu, ki ga, naj bi ga kril stanovalec, zdravstvene storitve, dvig za te storitve in dvig plač zdravstvenih delavcev in sodelavcev v domovih pa iz sredstev zdravstvene zavarovalnice Slovenije. Mi se zavedamo, da je dvig oskrbnin v tem trenutku tak, da ga stanovalci sami ne morejo kriti, zato smo predlagali, da se krije iz proračuna, in zato smo predlagali tudi amandma k predlogu zakona o dolgotrajni oskrbi. Dovolite pa, da samo še eno pojasnilo k razpravi poslanca Siterja, da se nikjer še nič ni naredilo, da samo podpisujemo neka pisma, ki nimajo nobene zaveze. Vlada je že potrdila NRP-je, in to je začetek gradnje domov. S tem se je država zavezala, Vlada zavezala, da se bodo te gradnje, te investicije financirale. In sicer, v institucijah od Prekmurja, primeroma dom v Rakičanu do čistega juga, primorske, recimo v Kopru do Kozjanskega, do gorenjske, primeroma, dom v Preddvoru, dom v Tržiču. Ko pa, ker smo pa danes en dom večkrat izpostavili, to je dom v Hrastniku, tam se pa dopolnjuje DIP in jaz verjamem, da bo ta DIP v kratkem tako pripravljen, da bo lahko tudi NRP sprejet na Vladi. Tako, da investicije so ene že v teku, ene so že končane, druge se pa pripravljajo in verjamemo in bodo investirane v letih 2022 in 2023 iz sredstev proračuna. Naj sklenem, čas Covid je pokazal, da smo v zadnjih letih res namenjali premalo pozornosti zaposlenim, skrbi za kvaliteto življenja starejših v domovih, skrbi za kvaliteto življenja oseb z motnjami v duševnem razvoju v institucionalnem varstvu, premalo skrbi tudi strokovnim delavcem in sodelavcem, ki delajo na cenutrih za socialno delo, zato je ta dvig plač potreben in zelo nujen. Velja ob tej priložnosti reči tudi hvala sindikatom in drugim deležnikom, ki so bili, s katerimi smo se pogajali za razumevanje in smo skupaj najdli dogovor s katerim smo to kar smo zanemarjali zadnjih nekaj let, tudi popravili. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima še predstavnik predlagatelja, Vojko Starović. Izvolite.
Hvala za besedo. Mogoče bi lahko nadaljevali proti koncu oziroma na koncu v takem umirjenem tonu in bom jaz zopet pohvalil zadevo, da je bil predlog uslišan v tem Državnem zboru, čeprav je prihajal iz opozicije. Ker opozorilo je bilo na mestu in govorim, da je bilo dobro, da bi se taka dobra opozorila tudi večkrat upoštevala, ne pa, da se upošteva edino ali so naši ali vaši. Tako da, moram povedati, da smo veseli, da se bo to uresničilo, upam, da se bo to speljalo do konca, da dejansko bo država zagotovila denar ne pa oskrbovanci, ki bo zagotovil, da se dogovorjeno povišanje plač tem delavcem dejansko tudi realizira. To bi bilo to. Evo. Končam s tem enostavno. Hvala.
Hvala lepa, gospod poslanec. Vsi prijavljeni razpravljavci [[…]]gospod Kordiš, boste tudi [[…]]ampak imate nekaj sekund? Izvolite, gospod Kordiš, drugi predstavnik predlagatelja.
Zgolj ta poanta, če imam na voljo samo nekaj sekund, da tisti z najnižjimi plačnimi razredi v domovih starejših občanov, s plačnimi razredi pod ravno minimalne plače, od te povišice ne glede na to iz kje se financira, ne bodo imeli nič. Zakaj? Ker bodi tudi z napredovanjem v plačnih rezredih še vedno ostali pod ravno minimalne plače in tukaj Vlada ni šla dovolj daleč, te ljudi je kratkomalo spregledala.
Hvala lepa. Zdaj pa prihajamo naprej. Vri prijavljeni razpravljavci, ki ste to želeli, ste dobili besedo. Ker čas določen za razpravo še ni potekel, sprašujem ali želi na podlagi 71. člena Poslovnika Državnega zbora še kdo razpravljati? ugotavljam, da ja. Prosim za prijavo. Prijava poteka. Se opravičujem. Nastala je neka tehnična napaka. Še enkrat bom odprl prijavo. Tukaj pa bom še opozoril tako predstavnika predlagatelja, da se prijavita s pritiskom tipke za vklop mikrofona. V tem primeru dobita besedo kot zadnja, in sicer najprej predstavnik vlade in nato predstavnik predlagatelja. Prosim za prijavo. Prijava poteka. Je zdaj vse v redu? Ja. Hvala lepa. Imamo tri prijavljene. Prva je Mojca Škrinjar. Izvolite.
Hvala lepa. Torej treba je priznati, da je vlada odreagirala na težko situacijo, ki se je v naši ustanovah, torej konkretno v domovih za ostarele, pripravljala oziroma kotila dolgo časa. Vse predolgo nihče ni odreagiral, da bi dejansko uredil razmere v domovih , da bi bile stavbe primerne, da bi bila oprema primerna in da bi dejansko zaposleni v teh domovih bili razporejeni na tak način, da bi njihovo delo bilo razporejeno enakomerno in da bi bili primerno tudi plačani. Rezultat tega je bil, da je mnogo tistih kvalitetnih kadrov odšlo v tujino. In našli so službe drugje in postregli in pomagali drugim. Četudi so drugi, v drugih državah državljani toliko vredni kot naši, pa vendarle naša država je dala izobrazbo tem ljudem in na koncu koncev tudi nekaj časa zaposlitev. Na žalost pa seveda nihče ne more delati za majhno plačo in se izčrpavati v nedogled. Ta vlada je končno prisluhnila temu, da je potrebno zadeve urediti tako na področju infrastrukture, kjer morajo biti domovi za ostarele ne hiralnice, ampak lepo prebivališče, dostojno za prebivanje in dovolj komfortno. Hkrati pa morajo starejši imeti tudi možnost, da jih oskrbujejo zaposleni, in to zadovoljni zaposleni. Ta vlada je uredila tudi plače na tak način. In seveda je treba povedati, da tega povišanja plač oskrbovanci ne bodo trpeli. Vse se ureja kasneje tudi z zakonom o dolgotrajni oskrbi, ki je odličen zakon. Poskrbi za vse tiste, ki potrebujejo pomoč, pa naj bodo to starejši v bivalnih domovih ali zelo bolni v negovalnih domovih ali pa ljudje, ki so doma in še lahko nekaj storijo za sebe, potrebujejo pa pomoč. Zakon o dolgotrajni oskrbi na nek način tudi rešuje to stanje v trenutnih bivalnih domovih, hkrati pa se tudi izboljšuje situacija s tem, da je ta vlada namenila, mi pa potrdili zakon, sprejeli zakon, ki namenja tem domovom, kakor tudi zdravstvenim ustanovam, skupno 2 milijardi evrov. Glede na povečan priliv davkov, torej davki se pobirajo dobro, pravočasno. To je povedal včeraj že gospod Simič, direktor Finančne uprave Republike Slovenije. Bilo je pobranih več kot prejšnje leto in ni nobenih problemov s tem. Glede na to lahko pričakujemo, da bo seveda ta zakon izvedljiv, kakor tudi zakon, torej zakon o investicijah izvedljiv, kakor tudi zakon o dolgotrajni oskrbi. Jaz sem ponosna, da sem del tega sklica Državnega zbora, ko se je le nekaj naredilo za ljudi. Za vse ljudi, ki so ranljivi, pa tudi za tiste, ki trdo delajo in morajo biti za to pošteno plačani. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Franc Trček. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Vlada dela. Vlada dela tako, da je izvorno hotela preleviti to povišanje, ki prihaja z letom dni zamude. Če bi upošteva demokratično opozicijo bi to rešili že med drugim in tretjim valom covid epidemije ne pa sedaj pa še to je hotela rešiti tako, da bi prelevila na pleča oskrbovancev in njih svojcev in kot je kolega Vojko zelo lepo povedal, potem je po ropotanju opozicije šla to urejati v predhodnih odločbah nekega zakona, ki ga tako blazno hvalite, v bistvu ga je pa cela stroka pa še kdo zraven raztrgal in zakona, ki v bistvu v praksi nič ne rešuje. To je v bistvu neko dejstvo. Sedaj hvaliti se s tem kako letos bolj pobiramo davke. Pa ljubi bog saj smo bili v lock downu lani. Če tri meseca nekaj ne izvajaš, potem pa naslednje leto nekaj izvajaš verjetno rata več univerzalnega ekvivalenta oziroma penez se plača, več davkov, trošarin in tako naprej in so večji prelivi sočasno nam pa raste inflacija. Imamo gospodarsko rast in s gospodarsko rastjo inflacija, srednjeročno nas čakajo višje obresti za zadolženost države sočasno tudi v SDS pozabljate, da prihajata dve leti, ko bodo stare obrestne mere višje kot so sedaj na zadolženost države. Okej, dajmo se, potem resno pogovarjati o številkah ne se pa kot neki Tarzan vsi po prsih svet pred menoj ni obstajal. V bistvu me pa veseli, ker je gospa Škrinjar dobesedno povedala, da prva in druga vlada Janševa očitno ne le kaka SD vlada niso naredili to, kar bi morali. Vsaj samo malo samokritike to me veseli, ampak še to se mi zdi, da je zgolj slučajno ušlo. Pred nami je še vedno izziv o tem, kar sem govoril. Je tudi izziv tega, kar je Miha Kordiš povedal. Je tudi neki izziv neke naslednje vlade, da se resno vprašamo kaj je tista minimalna plače, ki osebno meni mora biti vsaj 20 odstotkov nad pragom izračunane revščine in ki mora biti hkrati tudi osnovna plača, od katere se tudi računajo vsi dodatki tako za zaposlene v DSO kot tudi kje drugje in upam, da bo naslednja sestava Državnega zbora takšna, kjer bo spet vladala javna raba uma, kar je v osnovi najbolj splošno sprejeta definicija politike. Hvala.
Tukaj replika v delitvi časi žal ni možna. Besedo ima Miha Kordiš. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Bom nadaljevala tam, kjer je kolega Franjo končal, da se izenači najnižji plačni razred osnovno plačo, minimalno plačo to je to, to je ena izmed velikih nalog, ki čaka naslednjo koalicijo in pa naslednjo Vlado ne pa, da smo soočeni s tako situacijo kot jo imamo sedaj, da imamo plačne razrede, ki so pod ravnjo minimalne plače. Potem se nam zgodi to, kar se je zgodilo določenim poklicnim skupinam znotraj DSO plače so se dvignile za 3, 4 plačne razrede – v resnici še premalo – pa vendarle te ljudi ne bodo imeli od njih nič. Zakaj? Zaradi tega, ker tudi z dvigom teh plačnih razredov ne bodo prešli čez minimalno plačo, ampak to očitno vlada Janeza Janše, ko je pripravljala in pogajala se za ta dvig plač s sindikati ni zanimalo in jih teh ljudje niso zanimali, saj že cel mandat kaže kje ležijo njene prioritete. V nagrajevanju vplivnih, mogočnih, bogatih tistih proti katerih sami sicer rohnijo kot proti prvorazrednim, potem pa pridemo do potrebnih 16 milijonov evrov, ki bi jih z javnih sredstev lahko namenili za pokrivanje oskrbnin na račun dviga plač v domovih starejših občanov tam je pa kar na enkrat problem. Pa imamo ministra Cigler Kralja, ko istočasno kot njegov strankarski kolega Matej Tonin iz vrha Ministrstva za obrambo kupuje vojaški avion za 72 milijonov evrov, stopi pred kamere in izjavi, da žal javnih sredstev, s katerimi bi lahko dvig plač iz proračuna pokrili, ne najde. Sem vesel, da je koalicija potem vendarle obrnila ploščo in se na današnji seji hvali z dejstvom, da je obljubila teh 16 milijonov evrov iz javnih sredstev pod pritiskom civilne družbe, sindikatov in tudi demokratične opozicije. Če tega pritiska ne bi bilo, bi se oskrbnine dvignile za slabih 6 %. To je bilo že napovedano dejstvo. Na srečo smo uspeli to zavreti in obrniti. Ampak je v resnici kadrovski problem v domovih starejših občanov, kolikor si ljudje zaslužijo povišico in mislim, da ta, ki so jo sedaj dobili, je prenizka, je prej kompenzacija za preteklo odrekanje, pa še to zelo nepopolna, kot karkoli drugega, manj pomembno od splošnega kadrovskega pomanjkanja, ki ga imamo v domovih starejših občanov. Manj pomembno od dejstva, da imamo 40 let stare standarde in normative, v sled katerih niti na papirju nimamo zagotovljenih dovolj delovnih mest v domovih starejših občanov, za kakovostno oskrbo ljudi, ki v njih prebivajo. In si lahko zastavimo vprašanje, žalostno retorično vprašanje, koliko plačnih razredov je vredna uničena hrbtenica? Medicinske sestre, tudi drugi osebje, vsi, ki se ukvarjajo z oskrbovanci v domovih starejših, pa nosijo določen delež odgovornosti, konkretno, za medicinske sestre, recimo, lahko rečem, preložijo po 1 tono, 2 toni na noč, pa to ne žakljev krompirja, to je rokovanje z ljudmi, za katere morajo skrbeti in seveda se to pozna, pozna se z izgorelostjo, dolgotrajnimi bolniškami in še čim, kar sem danes že omenil, pa je to situacija, kot je bila še pred epidemijo Covid-19. Že tako nategnjen in zgaran sistem, je potem kratko malo klecnil, je počepnil, do te mere, da je na koncu celo desna vlada morala pristati na dvig plač. In mi je žalostno, kako se hvali z gradnjo domov starejših občanov, ki jih v resnici še nikjer ni, kot ena, kot dve, vse, kar počne, je privatizacija tega področja, na najbolj donosnih lokativnih lokacijah, kar se bo prevedlo tudi v višje oskrbnine, sočasno pa o davkih, ki naj financirajo socialno državo, tudi izgrajevanje infrastrukture za oskrbo starostnikov, pravi, da so glupi in bomo imeli jutri v obravnavi Zakon o dohodnini, s katerim se bo socialni državi, v kolikor bo sprejet [[znak za konec razprave]] vzelo še nadaljnjih 800 milijonov evrov. Kdo bo potem financiral oskrbo starostnikov? Nihče, ker država denarja imela ne bo, pa ga že sedaj v resnici sploh ne želi nameniti. Koristi evropska sredstva. Namesto, da bi posegli po integralnemu proračunu in dejansko zagotovili kapacitete, kot jih starostniki v tej državi potrebujejo. Ljudje v tej državi plačujejo davke, tudi za to, da je za njih na stara leta poskrbljeno, ne pa zato, da [[znak za konec razprave]] Vlada z njimi kupuje orožje za 780 in več milijonov evrov.
Hvala lepa. Zaključujem splošno razpravo o predlogu priporočila. V skladu z razlago Komisije za poslovnik, z dne 9. decembra 2009, Državni zbor ugotavlja, da je postopek obravnave predloga priporočila končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in prekinjam 88. izredno sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali jutri, ob 10. uri. Imam še dve obvestili. Članice in člane Odbora za delo, družino, socialne zadeve in invalide obveščam, da se bo čez 15 minut v so bi 212 začela 67. nujna seja odbora. Prav tako obveščam članice in člane Odbora za zdravstvo, da se bo čez 15 minut v tej dvorani začelo 1. nadaljevanje 67. nujne seje odbora. Ti odbori se bodo začeli ob 18. uri 25 minut. Hvala lepa.