Spoštovani kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam 7. izredno sejo Državnega zbora, ki sem jo sklical na podlagi drugega odstavka 58. člena in prvega odstavka 60. člena Poslovnika Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanka in poslanci: gospa Eva Irgl, gospod Andrej Čuš, gospod Žan Mahnič, mag. Anže Logar, gospod Roberto Battelli, gospod Matjaž Hanžek in mag. Marko Pogačnik. Na sejo sem vabil predsednika Vlade dr. Miroslava Cerarja in kandidata za ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo gospoda Zdravka Počivalška k predlagani širitvi ter predstavnike Vlade k vsem točkam dnevnega reda. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na določitev dnevnega reda 7. izredne seje Državnega zbora. Predlog dnevnega reda ste prejeli v sredo, 26. novembra 2014, s sklicem seje. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu z drugim odstavkom 64. člena Poslovnika Državnega zbora. Predlogov za umik točke z dnevnega reda seje nisem prejel. Prehajamo obravnavo in odločanje o predlogu za širitev dnevnega reda. Državnemu zboru sem predlagal, da se dnevni red 7. izredne seje razširi s 6. točko, to je Predlog kandidata za ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo. Predlog za širitev ste prejeli z dopisom z dne 27. 11. 2014. Želi besedo predsednik Vlade kot predlagatelj zadeve? Ne, tukaj gre samo za širitev, ni vsebinska utemeljitev. Želijo glede širitve besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Potem prehajamo na odločanje. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Odločamo o predlogu za širitev dnevnega reda. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 62, proti nihče. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog za širitev sprejet. V skladu s časovnim potekom seje bo zbor to točko obravnaval takoj po določitvi dnevnega reda. Prehajamo na glasovanje o določitvi dnevnega reda. Zboru predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem in sprejeto dopolnitvijo. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 64, proti nihče. [[Za je glasovalo 64.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je dnevni red 7. izredne seje Državnega zbora določen. Prehajamo na 6. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA KANDIDATA ZA MINISTRA ZA GOSPODARSKI RAZVOJ IN TEHNOLOGIJO. Predsednik Vlade dr. Miroslav Cerar je 26. 11. 2014 Državnemu zboru predlagal, da za ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo imenuje gospoda Zdravka Počivalška. Besedo dajem predsedniku Vlade dr. Miroslavu Cerarju za dopolnilno obrazložitev predloga.
Spoštovani gospod predsednik Državnega zbora, spoštovani zbor, spoštovani poslanke in poslanci! Kot je bilo povedano, za kandidata za ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo predlagam gospoda Zdravka Počivalška. Gospod Zdravko Počivalšek je univerzitetni diplomirani inženir agronomije z bogatimi delovnimi izkušnjami in vidnimi rezultati v gospodarstvu. Prve vodstvene izkušnje je pridobil kot član poslovne skupine, ki je uspešno sanirala poslovanje Kmetijskega kombinata Šmarje pri Jelšah. Do leta 1994 je bil direktor Kmetijske zadruge Šmarje pri Jelšah, nato pa direktor družbe Mlekarne Celeia. Leta 1999 je prevzel vodenje Zdravilišča Atomske toplice, ki so se pod njegovim vodstvom preoblikovale v blagovno znamko Terme Olimia. Tam je zaposlen še danes. Zdravko Počivalšek je tudi predsednik Turistično gostinske zbornice, član upravnega odbora Gospodarske zbornice Slovenije, član upravnega odbora Združenja Manager in član sveta Spirit Slovenija. Leta 2005 je prejel nagrado Gospodarske zbornice Slovenije za izjemne gospodarske in podjetniške dosežke, leta 2010 pa je postal menedžer leta. Pri svojem delu izkazuje vodstvene in organizacijske sposobnosti, ki se odražajo tako v poslovnem, mednarodnem in večkulturnem okolju. Zdravko Počivalšek je s svojim preteklim delom dokazal, da zna in zmore voditi zapletene sisteme in delovati povezovalno. Tako ne dvomim, da bo uspešno vodil ministrstvo in ga uspel povezati s ključnimi akterji v gospodarstvu. Verjamem, da bo na ta način skupaj z ostalimi ministri in sodelavci v Vladi prispeval k izboljšanju gospodarske situacije in k spodbuditvi gospodarskega preboja v Republiki Sloveniji. Vlada, ki jo vodim, verjame v politiko povezovanja in konstruktivnega sodelovanja v dobro ljudi in Republike Slovenije. Izvoljeni smo za to, da služimo ljudem in državi, in Zdravko Počivalšek je že dokazal, da v te cilje verjame in jih je sposoben uresničiti. Tudi jaz verjamem, da ga boste pri njegovih prizadevanjih podprli in da boste poslanke in poslanci Državnega zbora podprli njegovo imenovanje za ministra. Hvala lepa.
V skladu z 230. členom Poslovnika Državnega zbora se je kandidat predstavil Odboru za gospodarstvo ter odgovarjal na vprašanja članic in članov odbora. Mnenje odbora ste prejeli. Besedo dajem predsednici odbora mag. Margareti Guček Zakošek.
Hvala, spoštovani predsednik Državnega zbora. Spoštovani predsednik Vlade, spoštovani ministrski zbor, spoštovani poslanke in poslanci! Predsednik Vlade je predsedniku Državnega zbora 26. 11. 2014 posredoval Predlog kandidata za ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo, v katerem je za ministra predlagal gospoda Zdravka Počivalška. Zdravko Počivalšek se je članicam in članom odbora predstavil dne 2. 12. 2014 in odgovarjal na njihova vprašanja. Predlagani kandidat je po uvodni predstavitvi svoje dosedanje karierne poti navedel osnovna načela, za katera se bo pri svojem delu zavzemal: transparentnost, inovativnost, fleksibilnost, usmerjenost k ciljem, pozitivizem, poštenost in partnerstvo. V duhu zadnjega načela je posebej izpostavil pomen partnerstva in dialoga s ključnimi deležniki v gospodarstvu in vsemi ostalimi resorji. V nadaljevanju je navedel cilje, ki so po njegovem mnenju pomembni za uspešnost gospodarstva in razvoj tehnologije, in sicer: dvig relativne konkurenčnosti slovenskega gospodarstva, rast dodane vrednosti, tržno konkurenčno in družbeno odgovorno poslovanje podjetij, varovanje obstoječih delovnih mest in pa predvsem ustvarjanje novih delovnih mest z visoko dodano vrednostjo, razvoj socialne države in socialni dialog, trajnostni razvoj, spodbuda projektom z visokimi multiplikativnimi učinki na celotno gospodarstvo in družbo. Svojo predstavitev je kandidat zaključil s predstavitvijo generatorjev rasti, in to je s ključnimi osmimi ukrepi, ki so po njegovem mnenju ključni za uresničitev omenjenih ciljev. To pa so: spodbuda izvoza in neposrednih tujih investicij, izboljšanje podpornega okolja za mala in srednja podjetja ter obrtnike, spodbujanje turizma kot panoge z visokim multiplikacijskim učinkom in promotorja države, premišljena privatizacija, učinkovito in transparentno upravljanje z državnim premoženjem, sistemsko razdolževanje in prestrukturiranje podjetniškega sektorja, plačilna disciplina in boj proti sivi ekonomiji, in kot zadnje, a vendarle ključno, optimizacija delovanja Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo. V razpravi so bila predlaganemu kandidatu postavljena številna vprašanja, na katera je izčrpno odgovoril. Odbor je seznanil s svojimi stališči in predlogi za ukrepe po posameznih področjih, katera so bila izpostavljena. Po končani predstavitvi kandidata je Odbor za gospodarstvo sprejel mnenje, da je bila predstavitev kandidata gospoda Zdravka Počivalška kot kandidata za ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo ustrezna. Hvala.
Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije, zanjo gospod Franc Jurša.
Predsednik, hvala za besedo. Lep pozdrav predsedniku Vlade, ministrom, kolegicam in kolegom ter tudi ostalim, ki so v dvorani! Res je, da smo morali na ime kandidata za gospodarskega ministra počakati malo dlje časa, a ocenjujemo, da je gospod Zdravko Počivalšek, ki je danes kot predlog pred nami, pravi človek za tako pomemben resor. Gospodarstvo je namreč ključno za razvojne načrte države. Gospod Počivalšek se je v svoji bogati karieri dokazal kot uspešen gospodarstvenik, za katerega v Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev Slovenije verjamemo, da bo kos izzivom, kot jim je bil že mnogokrat doslej. Gospod Zdravko Počivalšek se nam je v torek uspešno predstavil na Odboru za gospodarstvo. Njegov nastop je bil prepričljiv, samozavesten in strokoven. Vidi se, da je človek dejanj. Izzivi, dinamika in težave slovenskega gospodarstva so gospodu Počivalšku znani že iz prve roke, zato ne dvomimo, da bo k delu pristopil v najkrajšem možnem času. Prav tako nas veseli, da kandidat prihaja iz turizma, gospodarske panoge, ki je premalo izkoriščena, a hkrati izredno pomembna za razvoj naše države. Gospod Počivalšek je v predstavitvi na odboru govoril o spodbujanju turizma. V Demokratični stranki upokojencev Slovenije verjamemo, da kvalitetna promocija turizma povečuje število gostov ter hkrati privablja tudi tuje investitorje. Včasih pozabljamo, da je prav turizem ena najhitreje rastočih svetovnih gospodarskih panog. Zato nam prav tuje naložbe v turizem lahko odločno pomagajo pri premagovanju gospodarske in finančne krize, ki smo ji priča zadnjih nekaj let. Kandidat za ministra je optimistično predstavil začrtane cilje, za katere upamo, da jih uspe v čim krajšem možnem času tudi uresničiti. To so: dvig relativne konkurenčnosti, uvrstitev na najvišje mesto na lestvici globalne konkurenčnosti, rast dodane vrednosti, tržno konkurenčno in družbeno odgovorno poslovanje podjetij, ohranjanje obstoječih in ustvarjanje novih delovnih mest z visoko dodano vrednostjo, trajnostni razvoj ter spodbujanje projektov z močnimi multiplikativnimi učinki na celotno gospodarstvo in tudi družbo. Gospod Počivalšek je kot svoj glavni cilj navedel izboljšanje konkurenčnosti gospodarstva, saj samo uspešno gospodarstvo omogoča uspešen družbeni razvoj. Kandidat je ocenil, da je spodbujanje izvoza in tujih neposrednih investicij najpomembnejši generator gospodarske rasti. Tudi Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije se s kandidatom strinja, da je treba veliko podpore nameniti izvozu ter izboljšanju poslovnega okolja za mala in seveda tudi srednja podjetja. Le tako bodo naša podjetja lahko bolje poslovala, ustvarjala nova delovna mesta, hkrati pa bomo bolj zanimivi za tuje strateške partnerje oziroma vlagatelje. Kandidat je v svoji predstavitvi poudaril, da pri spodbujanju izvoza pričakuje večjo vlogo SID banke pri financiranju izvoznih programov in garancijah za izvozne posle. Kandidat je prav tako zelo naklonjen spodbujanju gospodarske diplomacije, kar v Demokratični stranki upokojencev Slovenije že dolgo zagovarjamo. Ne nazadnje, kandidat za ministra nas je prepričal tudi osebnostno, saj je povedal, da so vrednote, ki ga vodijo pri delu, transparentnost, inovativnost, fleksibilnost, usmerjenost k ciljem, pozitivizem, poštenost in partnerstvo. Vse to zagovarjamo tudi mi v naši poslanski skupini. Zato bomo gospoda Zdravka Počivalška z veseljem podprli za ministra za gospodarstvo in tehnologijo. Želimo mu uspešno delo in precej uspehov.
Besedo ima Poslanska skupina Socialnih demokratov, zanjo gospa Andreja Katič.
Spoštovani predsednik Državnega zbora, spoštovani predsednik Vlade, ministrski zbor, spoštovani kolegice in kolegi, spoštovani ostali prisotni! Danes popolnjujemo še zadnje prazno mesto v Vladi, ki bo dobila novega gospodarskega ministra. Pred časom smo izrazili pričakovanje, naj ministrski predsednik za to mesto ponudi močnega kandidata. Upamo, da je danes temu res tako. Širša javnost je bodočemu ministru namenila pozitivno ozračje in veliko mero naklonjenosti. Gospodarstveniki imenovanje gospoda Počivalška pozdravljajo, seveda pa hkrati vanj polagajo velika pričakovanja in od njega pričakujejo odgovorno ravnanje. Tudi mi. Gospodarstvo v tem trenutku kaže vse prej kot idilično podobo. A danes, ko imamo po vseh peripetijah okoli gospodarskega ministra končno na mizi ime, z večjim optimizmom zremo v prihodnost. Gospodarska slika riše izzive, a hkrati tudi velike priložnosti. Veliko dobrih predlogov in rešitev je že na mizi. Verjamemo, da jih je še več v zametkih idej, ki čakajo pravi trenutek in kompetentnega sogovornika.Tega, verjamem, dobijo danes. Vse kaže, da je bodoči minister nalogi dorasel in da mu bo uspelo resor, ki je bil potisnjen na rob, ponovno postaviti v ospredje. Pričakujemo, da bo tudi v Vladi užival potrebno podporo, ki mu bo omogočila, da se uspešno sooči z izzivi, ki ga čakajo. Prezadolženost gospodarstva, kreditni krč, potreba po prestrukturiranju, zmanjševanje sive ekonomije, plačilna nedisciplina – to so težave, s katerimi se sooča slovensko gospodarstvo, ki pa žal nimajo enoznačnih in lahkih rešitev. Socialni demokrati ocenjujemo, da je bil ministrski kandidat ob predstavitvi svojih pogledov, vizij in kompetenc na matičnem delovnem telesu suveren. Blizu pa nam je tudi njegov pogled na privatizacijo in upravljanje z državnim premoženjem. Verjamemo, da bo s svojo načelnostjo, izkušnjami in jasno vizijo zmogel narediti korak, ki ne bo le pomenil zagotavljanja stabilne gospodarske rasti, temveč bo hkrati pomenil tudi zaščito domače proizvodnje in našega delavca. Zdravko Počivalšek ima našo podporo in uživa naše zaupanje. Ima pa tudi našo zavezo, da bomo v prizadevanjih za dobro našega gospodarstva in naše države konstruktiven partner. Želimo mu uspešno delo.
Besedo ima Poslanska skupina Združene levice, zanjo dr. Franc Trček.
Hvala za besedo, predsedujoči. Najprej pozdravljam mlade obiskovalke, Vlado, kolegice in kolege! Dajmo si postaviti eno vprašanje za uvod. Na čem temelji gospodarstvo? Gospodarstvo seveda temelji na delu. Delo temelji na delavkah in delavcih, bivših in sedanjih. Gospodarski razvoj temelji na – pozabite, da je to naslov tega ministrstva, gospodarski razvoj in tehnologija – presežni vrednosti, če ste marksistka ali marksist, oziroma na dodani vrednosti na zaposlenega, če to niste. Kje se ustvarja ta dodana vrednost? Ne boste verjeli, dodana vrednost se v Sloveniji ustvarja v veliki meri ob tretji razvojni osi. Kaj smo slišali v predstavitvi gospoda Počivalška? Bom citiral: Delavec je predrag v odnosu do državnih podjetij, Manj delavcev bo delalo več, Privatizacija naj se nadaljuje, a brez cen na listkih. Slišali smo tudi staro zgodbo laganja realni versus javni sektor. Česa nismo slišali? Skoraj nič o delavkah in delavcih kot nosilcih gospodarstva in gospodarskega razvoja, nič o ekonomski demokraciji in socialnem podjetništvu ter zelo malo o zadružništvu glede na dejstvo, da je gospod kar nekaj časa delal v zadrugah. Nič nismo slišali o zaposlovanju mladih, nič vsebinskega o gospodarski politiki. Celo o turizmu ne, kaj šele o strategiji pametne specializacije in tehnološkem razvoju. Ali če povem nekoliko po domače: Kaj bomo sploh mi delali, počeli v tem našem slovenskem gospodarstvu, kolikor bo še ostalo slovensko? Zopet smo poslušali staro zgodbo, izkrivljeno mantro o realnem versus javnem sektorju. Pa dajmo se vprašati, kaj smo mi prenesli na slabo banko. Bom kar citiral kolega iz SMC: Filozofijo realnega sektorja. Dejstvo je, da nam je 20 let vladala mavrična koalicija, ki so jo sestavljali stari politiki in politike, gospodarstveniki, finančniki in pravniki. Kaj so počeli pravniki? Zagotavljali so, da je to, kar ljudstvo imenuje kraja, bilo legalno, če že ne legitimno. Nadalje, v Združeni levici se lahko strinjamo, da so problem javna naročila; za okrog 4 milijarde jih je. Ta so prostor za zajedanje zasebnih interesov v javni sektor, in to je tisti prostor, gospod Cerar, za varčevanje. Nekaj računalniških firm obvladuje in sodeluje z javnim sektorjem. Osem, devet oligopolistov obvladuje naročila zdravstvene blagajne, da v energetiko sploh ne grem, ker ste si malo razdelili en lobi bolj SDS, drugega bolj SDS in tako naprej. To so težave, ne pa že zdaj nesramno slabe plače medicinskih sester, gasilcev, policije, neakademskega dela, visokega šolstva, in lahko bi zdaj našteval še pol ure. Iz tega, kar je kandidat za ministra povedal oziroma še bolj, iz tega, kaj vse je zamolčal oziroma česar ni povedal, je več kot jasno, da gre za nadaljevanje privatizacije na način razprodaje ter neke vrste nojevsko pozicijo, ki jo predvsem uteleša mreža okoli Gospodarske zbornice Slovenije. Upal bi si celo reči, da številni od njih nikoli niso delali v tem "realnem sektorju". Skratka, te in takšne politike ter tovrstnega kandidata Poslanska skupina Združene levice seveda ne more in ne bo podprla. Ker mi je ostalo še malo časa, ena metodološka opomba pod črto. Vedno se nam pojavi nekdo, ki privleče en indeks in pravi Ja, po tem indeksu Slovenija [[...]]Potem nekdo privleče nek drug indeks. Dajte prosim brati tudi metodologijo, ki je zadaj za temi indeksi, in dajmo se vesti intelektualno v Sloveniji in triangulirati več tovrstnih indeksov. Hvala za besedo. Kot sem že rekel, Združena levica takšnih politik, ki blokirajo razvoj na plečih delavcev, nikakor ne more podpirati. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Nove Slovenije – krščanskih demokratov, zanjo mag. Matej Tonin.
Spoštovani predsednik, spoštovani predsednik Vlade, dragi kolegice in kolegi! Kandidat za ministra gospod Zdravko Počivalšek je kandidat realnega sektorja, še en kandidat, ki natančno ve, kaj je treba storiti. Izjave, kot so Stop novim davkom, Za manj birokracije, Za bolj odprto gospodarstvo, so prav iste izjave, kakršne imamo tudi mi napisane v gospodarskem programu krščanskih demokratov. In to so definitivno izjave ministra, ki so navdušile tudi nas krščanske demokrate, in smo zato zadovoljni z njegovim nastopom. Seveda pa ta usmeritev nujno zahteva oziroma je nujen rezultat tega tudi izboljšanje poslovnega okolja, in prav izboljšanje poslovnega okolja pomeni nova delovna mesta, to pa tudi večji priliv v proračun. Ampak ključno pri vsej stvari in pri današnjih volitvah novega ministra pa je, ali bo minister zmogel. Kot sem dejal, je še eden izmed kandidatov, ki natančno ve, kaj je treba storiti v tej državi, drugo pa je, ali bo to tudi zmogel storiti. Eden izmed njegovih predhodnikov, gospod Dragonja, je bil tudi kandidat iz realnega sektorja, ki je zelo natančno vedel, kaj je treba storiti, pa te moči enostavno ni imel. Če smo pošteni, potem so formalnopravno, na papirju, pristojnosti ministra za gospodarstvo relativno omejene na turizem, dodeljevanje subvencij in še nekaj malih detajlov. Zato mi, krščanski demokrati gospodarskega ministra razumemo predvsem kot ambasadorja gospodarstva, predvsem kot človeka, ki v vladnih sobanah sedi za isto mizo z vsemi ostalimi ministri ter odločno in aktivno zagovarja interese gospodarstva. In prav zagovarjanje interesa gospodarstva smo pogrešali v teh zadnjih dneh, ko je šlo za dogovor s sindikati, ko je šlo za napovedi novih dajatev. Upamo in želimo si, da bo finančni minister v gospodu Počivalšku dobil dodatnega zaveznika. Gospod Počivalšek je v svojih predstavitvenih govorih nedvomno imel jasna stališča, kako in na kakšen način bi morali v Sloveniji izboljšati poslovno okolje. Upam, da bo s to svojo odločnostjo, ki jo je izkazal v svoji dosedanji poslovni poti, uspel prepričati tudi številne svoje kolege v vladnih vrstah in da ne bo osamljen primer in osamljeni ambasador slovenskega gospodarstva. Ampak skrbi nas zadnji dogovor Vlade in sindikatov, ki gre na nek način korak stran od ideje in vizije, ki jo je gospod Počivalšek zagovarjal na sami predstavitvi. Ker se je breme javnega sektorja preneslo na gospodarstvo. Govori se, da naj bi gospodarstvo obremenili za dodatnih 100 milijonov evrov, česar enostavno naše gospodarstvo ne bo preneslo, še manj prebavilo. Želeli smo si, da bi bil pristop pogajanj z javnim sektorjem popolnoma drugačen, ne pristop, da so vsi deležniki znotraj javnega sektorja enaki – vendarle obstajajo pomembne razlike med posameznimi skupinami znotraj javnega sektorja, na eni strani med policisti in medicinskimi sestrami in na drugi strani med učitelji in zdravniki, ki imajo mnogo boljše pogoje in situacijo kot druga skupina –, in da bi se ta razlika znotraj javnega sektorja odražala tudi pri pogajanjih, ampak tega seveda nismo videli. Minister je rekel Stop novim davkom. Napoveduje se novi davek na sladke pijače. Prepričani smo, da ta davek ne bo v ničemer pripomogel k bolj zdravemu življenju naših mladostnikov, ampak bo kvečjemu prispeval k izgubi nekaj pomembnih delovnih mest v tej industriji. Zaradi tega si močno želimo in upamo, da bo gospod Počivalšek pokazal zobe že pri tem prvem zakonu in bo dejansko dejal Stop novim davkom. Gospoda Zdravka Počivalška definitivno čaka težaško delo. Krščanski demokrati upamo, da ne bo omagal in da bo uspel s krščansko demokratsko logiko, to pa je, da je treba najprej ustvariti [[...]] [[opozorilni znak za konec razprave]] Seveda bo naša poslanska skupina, kot je bilo rečeno, gospoda Počivalška podprla.
Besedo ima Poslanska skupina Zavezništvo Alenke Bratušek, zanjo gospod Peter Vilfan.
Spoštovani predsednik, spoštovani kolegice in kolegi, cenjeni gostje! Gospod Zdravko Počivalšek vstopa v slovensko politiko z najbolj zaželeno doto, z zgodovino uspešnega menedžerja v gospodarstvu in brez temnih lis, na kar smo vsi v tej državi zaradi znanih razlogov izjemno občutljivi. Čeprav so tudi v njegovi poslovni poti prisotne sledi menedžerskega prevzema podjetja, ki ga je vodil, pa v tem primeru ni bilo javnofinančnih posledic v zvezi s tem in tudi sicer je, kot sedaj kaže v zvezi s tem, vse tako, kot mora biti. Predsednik Vlade se je tokrat očitno odločil dobro, na kar kaže tudi široka podpora na zaslišanju pred Odborom za gospodarstvo. Spoštovani gospod Počivalšek, najprej vam želim izreči dobrodošlico. Res je, da v tem trenutku še niste z nami tukaj v tej parlamentarni dvorani, sem pa prepričan, da nas nekje v parlamentu pozorno poslušate. Boste pa v tej dvorani zagotovo v prihodnje pogosto, saj prevzemate enega najbolj vročih delovnih mest v državi, postajate minister za gospodarstvo. Med svojimi glavnimi cilji ste izpostavili izboljšanje konkurenčnosti slovenskega gospodarstva in posledično zvišanje dodane vrednosti ter nova delovna mesta. Izpostavili ste spodbujanje izvoza in tujih neposrednih naložb, tudi z vzpostavitvijo enotne točke, kjer lahko morebitni vlagatelji vse uredijo na enem mestu. Napovedujete večjo vlogo SID banke pri financiranju izvoznih programov in garancijah za izvozne posle ter napovedujete aktivnejšo gospodarsko diplomacijo. Govorili ste tudi o izboljšanju podpornega okolja za mala in srednje velika podjetja ter obrtnike, znižanju obremenitve dela in reformi javnega naročanja z uvedbo osebne odgovornosti. Pravite tudi, da podpirate nadaljevanje privatizacije, ki naj bo izpeljana v korist podjetij in širše družbe. Pri vsem vam lahko le pritrdimo. Predvsem na vas, Vladi in ne nazadnje tudi na opoziciji pa je odgovornost, da vse to ne ostane le seznam želja. Napovedujete, da boste svoje delo merili z izboljšanjem svetovne konkurenčnosti slovenskega gospodarstva. Ne samo vi, vsi bomo vaše delo merili s tem kriterijem, in danes ste na štartni listi, čas nula je današnji dan. V Zavezništvu se posebej izpostavlja pomen razdolževanja podjetij. Preobremenjeno slovensko gospodarstvo saniranemu bančnemu sektorju navkljub ni zmožno pridobivati bančne podpore za razvoj. To je izjemen problem tako za podjetja kot tudi za banke in družbo kot celoto, saj bo sicer sanacija bank brez tega drugega koraka nesmiselna. Nujno je takojšnje ukrepanje, in pričakujemo, da boste v bližnji prihodnosti pred nas stopili s konkretnimi ukrepi. In druga tema, ki jo želim posebej izpostaviti, je osamosvojitev Slovenske turistične organizacije, kar ste napovedali na zaslišanju pred odborom. Kot veste, je Zavezništvo pripravilo in tudi že vložilo tri zakone, s katerimi želi doseči isti cilj. Gre za novele Zakona o podpornem okolju za podjetništvo, Zakona o spodbujanju tujih neposrednih investicij in internacionalizacije podjetij ter Zakona o spodbujanju razvoja turizma. Vaš odnos do vprašanja vladne podpore tem novelam bo lakmusov papir iskrenosti vaših napovedi debirokratizacij postopkov. Na mizi imate dve možnosti. Prva je, da podprete novele zakonov in STO ekspresno osamosvojite, za kar si prizadevate tudi sami. Druga možnost pa je, da popustite pod uradniškimi pritiski in zakonov ne podprete s praznimi izgovori, kot so potreba po kvantitativni in kvalitativni analizi situacije, da se problemov ne rešuje ad hoc, ampak da so potrebne sistemske rešitve, medresorsko usklajevanje in vsa ostala navlaka izgovorov za neukrepanje. Vidim vas kot storilnostno naravnanega človeka in upam, da se kot tak zavedate posledic svoje odločitve. Praktično v prvem koraku ministrovanja lahko s pomočjo že vloženih novel, ki jih seveda lahko skupaj dopolnimo, vrnete samostojnost Slovenski turistični organizaciji, lahko pa to prepustite raznoraznim uradom in njihovim mlinom. V zaslišanju ste med drugim napovedali optimizacijo delovanja gospodarskega ministrstva. Pred vami je konkreten primer, s katerim lahko uresničite napoved. Zelo kmalu boste spoznali, da je upravljanje države še kako realen sektor, ki ima z gospodarstvom veliko skupnega, hkrati pa se tudi pomembno razlikuje. Sami stavite na Darwina in njegovo misel, da bodo preživeli tisti, ki se bodo najhitreje prilagodili spremembam. Ne prilagajajte se preveč, ampak spremenite stvari na bolje. Spoštovani gospod Počivalšek, na odboru je Zavezništvo vašo kandidaturo podprlo. Tudi v prihodnje boste imeli njegovo aktivno podporo pri zahtevnih izzivih pred vami in vsemi nami na področju gospodarstva, ki je tudi pri nas na prvem mestu. S strani naše poslanske skupine ne boste deležni nezrelega ali pobalinskega opozicijskega nagajanja, nasprotovanja zaradi nasprotovanja in s tem povezane medijske sekundaže, saj si takšnega odnosa ne gospodarstvo in ne kdorkoli drug ne zasluži. Tako kot pri vseh dosedanjih imenovanjih v Vlado se bomo kot opozicijska stranka tudi tokrat glasovanja vzdržali. Imenovanje ministrov je po našem mnenju dejanje, ko vladajoča koalicija preverja stabilnost svoje parlamentarne večine. Slovenija potrebuje stabilno vlado, ta pa stabilno večino v Državnem zboru. Prav je, da jo gradite tudi z vsakokratnim glasovanjem o ključnih kadrovskih odločitvah. Pričakovanja do vas so zelo visoka. Pričakujemo, da jim boste kos. Od veselega decembra verjetno ne boste imeli veliko, ampak tega ste kot turistični delavec verjetno že vajeni. Upam pa, da bo od njega veliko imel slovenski turizem. Želimo vam uspešno delo.
Besedo ima Poslanska skupina italijanske in madžarske narodne skupnosti, zanjo dr. László Göncz.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani gospod predsednik Vlade, ministrice in ministri, kolegice in kolegi! V naši poslanski skupini menimo, da so cilji, ki si jih je zastavil kandidat za gospodarskega ministra, večinoma primerni in sprejemljivi. V danih okoliščinah, v kakršnih tavamo žal že kar nekaj let, je visoka konkurenčnost gospodarstva vsekakor pogoj, ki lahko zagotavlja konstantno, trajno gospodarsko rast. Pozdravljamo tudi željo po ustvarjanju delovnih mest z visoko dodano vrednostjo, pri čemer mislimo, da bo to možno le z določeno stopnjo reforme celotnega izobraževalnega sistema. Torej, to pomeni, da je ta cilj nekoliko bolj daljnosežen in dolgoročen. Ne dvomimo v kvalitete kandidata na področju turistične dejavnosti, zato pričakujemo, da bodo prav pri tem mogoče hitre in uspešne vsebinske spremembe. V nekaterih regijah in centrih je turizem že sedaj na visokem, v evropskem merilu konkurenčnem nivoju, vendar bo treba zbuditi in spodbuditi tudi druga območja v državi. Marsikje se namreč tudi na tem področju, torej na področju turizma, srečujemo z zelo slabim stanjem. Kandidat pravilno ocenjuje trenutni gospodarski položaj z vidika obremenjenosti gospodarstva kot celote in tudi njegovih subjektov. Menimo, da bo s strokovnim in umirjenim pristopom lahko prispeval tudi k umiritvi trenja med različnimi socialnimi partnerji, ki med pogajanji o javnofinančnih vprašanjih velikokrat zastopajo ekstremna, z vidika celotne družbe marsikdaj praktično neizvedljiva stališča. Prav je, da se kandidat zavzema za bolj ugodno, sistemsko bolj uravnoteženo in strateško premišljeno davčno politiko. Kar se tiče njegove podpore tujim investicijam in vlaganjem ter premišljeni privatizaciji, menimo, da so tovrstna razmišljanja primerno naravnana. Zaradi vsega omenjenega gospod Zdravko Počivalšek uživa tudi podporo narodnih skupnosti. Na področju ustvarjanja gospodarske osnove avtohtone italijanske in madžarske narodne skupnosti pa od novega gospodarskega ministra pričakujemo tudi korak naprej. Na tem področju ustava in tudi zakon zagotavljata možnosti, ki pa žal celovito in sistemsko dosledno nikoli niso bile izkoriščene. To ne predstavlja problema zgolj z vidika samih narodnih skupnosti, temveč tudi za celotni regiji, kjer omenjeni skupnosti prebivata. Pri sistemski ureditvi tega vprašanja od novega ministra pričakujemo dosledno strokovno in iskreno vodstveno naravnanost, kar bo nedvomno koristilo tako na področju ohranjanja in razvoja omenjenih narodnih skupnosti kot tudi pri pospeševanju gospodarske dejavnosti v obeh omenjenih regijah. Na koncu naj še povem, da si tudi mi želimo, da bo ministrovanje gospoda Počivalška uspešno, ker bo to dejansko lahko prispevalo k blaginji celotne države. Hvala lepa.
Besedo ima Poslanska skupina Stranke Mira Cerarja, zanjo gospod Marko Ferluga.
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči. Gospod predsednik, cenjeni ministrski zbor, poslanke in poslanci, spoštovani gostje, pozdravljeni v imenu Poslanske skupine Stranke Mira Cerarja! Štejem si v izjemno čast, da lahko v svojem osebnem imenu in tudi v imenu Poslanske skupine SMC predlagamo in podpremo gospoda Zdravka Počivalška za ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo. Ne glede na predhodne poizkuse iskanja ministra menim, da smo sedaj resnično dobili osebo, ki jo potrebujemo na tem delovnem mestu. Kandidat je s svojim dosedanjem delom, znanjem in izkušnjami ter s svojim odnosom in poznavanjem širšega gospodarskega prostora jasno pokazal svoje védenje. Prav tako je s svojo uspešno predstavitvijo na pristojnem odboru bil deležen podpore velike večine poslancev in poslank. Trenutno mikro in makro ekonomsko stanje je možno izboljšati le z najboljšimi močmi in s skupnim, tvornim sodelovanjem, nikakor pa ne z razdorom, vlečenjem voza sedaj v eno, sedaj v drugo stran in kakor je komu po godu. Na podlagi načel, ki jih zagovarja kandidat, v SMC menimo, da je mogoče narediti korake naprej k izboljšanju pogojev za delovanje v prid vseh gospodarskih deležnikov v Sloveniji. Svoje delo kandidat vidi tudi v povezovanju Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo s ključnimi subjekti v gospodarstvu, kot so Gospodarska zbornica, Trgovinska zbornica, Obrtno-podjetniška zbornica ter ostale organizacije in institucije. Nikakor ne smemo živeti v utvari, da smo izolirani otok v svetu. Ne. Mi smo integralni del Evrope in sveta in zato je pomembno, da se ne zapiramo in tlačimo v kot, in to širino ima kandidat. Naučili smo se, da je brezsmiselno vnaprej nekomu peti hvalnice, zato njegovega predhodnega dela s tega mesta ne bom poveličeval; kažejo se same po sebi, in naj bo to tudi ogledalo bodočega. V Stranki Mira Cerarja smo prepričani, da je gospod Počivalšek odločen mož in da si je zadal smelo nalogo, in ta je izboljšati uvrstitev Slovenije na mednarodni ravni konkurenčnosti. Jasno je, da moramo biti odločni, drzni in ne glede na ovire stremeti k jasnemu cilju, in to je okrevanje in razvoj slovenskega gospodarstva. Vsi tukaj prisotni si to želimo in hočemo, in gospod Počivalšek je človek z izjemnimi lastnostmi, ki mu omogočajo, da ambicije pomagati in ponovno oživeti naše gospodarstvo pripelje do uspešne realizacije. Zato smo se v SMC odločili, da gospoda Zdravka Počivalška podpremo kot kandidata za ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo. Obenem smo trdno prepričani, da bo deležen zaupanja tudi vseh vas, ostalih parlamentarnih strank, ker je mož dejanj in ne besed. In kot je rekel naš veliki pesnik Oton Župančič, Kum, kum, le pogum, gospod Počivalšek. Zatorej srečno, in mi iz SMC vam bomo stali ob strani. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, zanjo gospa Suzana Lep Šimenko.
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovani predsednik Vlade, ministrska ekipa, poslanke in poslanci, lepo pozdravljeni! Glede na ekonomsko situacijo v državi so pričakovanja gospodarstvenikov od ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo zelo visoka, in izjemno pomembno je, kdo bo ta resor vodil. Žal so se v preteklosti prav na tem resorju ministri prepogosto menjavali, kar za slovensko gospodarstvo zagotovo ni spodbudno. Celotno dogajanje pa žal kaže tudi odnos politike do gospodarstva. Le gospodarska rast je osnova za rešitev in trajno blaginjo države, zato je izjemno pomembno, da razvijamo okolje, ki spodbuja ustanavljanje, rast in razvoj podjetij, okolje, ki bo pritegnilo tuje investicije, in okolje, ki bo tako politično kot ekonomsko stabilno. Minister za gospodarstvo bi v vladni ekipi moral imeti takšno težo in pomembnost, da bi lahko imel vpliv na vso zakonodajo, ki je neposredno ali posredno vezana na gospodarstvo. Gospodarstveniki namreč povsem upravičeno pričakujejo, da bo gospodarski minister oseba, ki se bo zavzela za njihove težave, ne glede na to, pod kateri resor spada posamezni zakon. Pomenljivo je bilo, ko je predsednik Vlade ob predstavitvi prvotne vladne ekipe ministru za gospodarstvo pripisal drugo mesto med ministri, takoj za ministrom za finance. Morda zgolj naključno, bi bilo pa prav, da bi bilo tako. Minister za gospodarstvo namreč brez vplivne vloge v vladni ekipi, dobrega sodelovanja in usklajenosti z ostalimi ministri izjemno težko naredi premike v pravo smer. V torek se nam je kot kandidat za ministra za gospodarstvo predstavil Zdravko Počivalšek. Po krajši predstavitvi svoje dosedanje kariere je izpostavil, da se bo zavzel za dvig konkurenčnosti. Zaveda se namreč dejstva, da smo od leta 2007 do 2014 na lestvici svetovne konkurenčnosti padli z 39. na 70. mesto. Med ukrepi, ki jih je v predstavitvi izpostavil in za katere ocenjuje, da jih je za generiranje gospodarske rasti treba izvesti, so predvsem: spodbujanje izvoza, tujih investicij, izboljšanje podpornega okolja za podjetja, postopno znižanje obremenitve dela, spodbujanje turizma, premišljena privatizacija, učinkovito in transparentno upravljanje z državnim premoženjem, sistemsko razdolževanje, prestrukturiranje podjetniškega sektorja, plačilna disciplina, boj proti sivi ekonomiji ter optimizacija delovanja ministrstva. Odgovori kandidata na vprašanja poslank in poslancev so bili v večini primerov precej splošni, bolj malo konkretni, marsikdaj pa tudi v nasprotju z delovanjem obstoječe koalicije. Tako je kandidat med drugim rekel Stop novim davkom ter da si bo prizadeval za to, da se z novimi davki konča in da se mora izhod iskati drugje. Izrečeno najverjetneje ni bilo usklajeno z ministrom za finance, glede na to, da bomo v nadaljevanju današnje seje odločali o dvigu dveh davkov, da je v koalicijski pogodbi zapisana uvedba nepremičninskega davka in da že poteka postopek za uvedbo še enega novega davka, to je davka na sladke pijače. Verjamemo, da kot gospodarstvenik dobro pozna probleme, s katerimi se sooča gospodarstvo. Enako smo lahko rekli tudi za njegove predhodnike, ki so bili na hearingih prav tako prepričljivi s poznavanjem problematike gospodarstva, saj so na položaj ministra prišli iz stroke. Žal se je začetna zgodba o uspehu pogosto obrnila v napačno smer, bodisi zaradi prtljage iz preteklosti bodisi zaradi nezmožnosti pretrganja vezi s podjetjem, v katerem je deloval pred nastopom funkcije. Močno upamo, da v tem primeru ne bo tako. Kandidat nas s svojo predstavitvijo ni prepričal, saj je bil v svojih izjavah kontradiktoren glede na delovanje obstoječe vladne ekipe, kar ponovno kaže na medsebojno neusklajenost. Vse to pa lahko pomeni težave pri nadaljnjem usklajevanju, neuresničevanje izrečenih ciljev in smeri za izboljšanje konkurenčnosti gospodarstva ter posledično nadaljnjo stagnacijo slovenskega gospodarstva. Tudi sicer je izbor ministrov v domeni koalicije. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo zato glasovali proti njegovi potrditvi.
Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Odpiram razpravo in dajem besedo poslankam in poslancem. Ker pri tej točki dnevnega reda poslanske skupine in predsednik Vlade časa niso najavili vnaprej, na podlagi petega odstavka 67. člena Poslovnika Državnega zbora predlagam, da lahko vsak poslanec o predlogu kandidata za ministra razpravlja le enkrat, pri čemer ima na voljo 5 minut. Glasujemo o takem predlogu sklepa. Proceduralno, gospod Han.
Preden bom oddal na glasovanje, bom sicer podprl vaš sklep, bi pa predlagal, glede na to, da sem poslušal vse predstavitve vseh strank in ugotovil, kar ni težko, da ima gospod Počivalšek veliko podporo, da glasujemo o tej podpori, da se bo gospod Počivalšek lahko pridružil Vladi na današnjem zasedanju in da bo lahko že s svojim znanjem in izkušnjami mogoče vplival tudi na kakšno odločitev, ki bo v prid gospodarstvu. Da ne bomo preveč politizirali, bi predlagal, da kar glasujemo. Hvala lepa.
Vseeno moramo najprej glasovati o mojem predlogu. Ta moj predlog je, kot sem že omenil, 5 minut na poslanca in enkrat na voljo po prijavi. Glasujemo o tem predlogu sklepa. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 55, proti 5. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Domnevam, da želi kdo besedo. Prosim za prijavo. Besedo ima gospa Ljudmila Novak.
Spoštovani gospod predsednik, ministrski zbor! Lepo pozdravljeni, kolegice in kolegi! Danes imam skoraj občutek, kot da volimo predsednika Vlade, toliko spodbudnih in upanja polnih besed je bilo izrečenih. Tudi v Novi Sloveniji smo se odločili, da kljub temu, da nismo v Vladi, podpremo kandidata za ministra, ker se dobro zavedamo, kako pomembno je gospodarstvo za državo, in ker smo zadovoljni s predlaganim kandidatom. Predlagani kandidat ima široko paleto izkušenj na področju kmetijstva, zadružništva, gospodarstva, turizma, zborničnega delovanja in tako naprej, in zato verjamemo, da bo dober ambasador gospodarstva. Ker vemo, da ne more biti socialne države, če gospodarstvo dobro ne deluje, smo prepričani, da bo gospod Počivalšek imel pomembno besedo znotraj te vlade. Ko sem poslušala stališča poslanskih skupin koalicije, sem dobro poslušala in vsi ga podpirate. Čeprav ima nekatera stališča drugačna, kot ste vi zapisali v svoji koalicijski pogodbi, pričakujem, da ga boste potem pri njegovih predlogih v podporo gospodarstvu dejansko tudi podpirali. Problem, ki ga pa vidim, pa je tudi ta, da pogosto podjetniki, menedžerji, direktorji, sami ali pa s svojim poslovodnim organom ali kakor se pač to imenuje, hitro, učinkovito odločajo, medtem ko pa v politiki večkrat naletimo na mnoge ovire. Zaradi tega zakona se nekaj ne da narediti, zaradi koalicije, zaradi sindikatov, zaradi ne vem česa vse. Jaz upam, da to ministru ne bo vzelo poguma, da bo predlagal zakonske spremembe, če so zakoni tisti, ki nekaj ovirajo, predvsem pa da ne bo imel ovir ali pa nasprotnikov znotraj lastnih vrst oziroma koalicijskih strank. Na zaslišanju je predlagal mnoge stvari, ki jih podpira tudi Nova Slovenija, od spodbujanja izvoza, tujih investicij, da smo bolj odprti, privatizacije, plačilne discipline, spodbujanja turizma in še mnogo česa, odprave birokratskih ovir, ne novih davčnih obremenitev za gospodarstvo, in da ne bo treba gospodarstvenikom odhajati s pogajanj, ampak da bodo imeli v gospodarskem ministru tistega podpornika, ki se bo dejansko zavzemal za potrebe, zahteve gospodarstva, ker vemo, da niso te zahteve neke kaprice, ampak dejansko nuja za izboljšanje konkurenčnosti, za izboljšanje položaja gospodarstva v Sloveniji. In če bo gospodarstvo delovalo, potem bodo imele lahko boljše plače tudi medicinske sestre, ki so bile prej izpostavljene, policisti, gasilci, mladi, da bodo nove zaposlitve, nova delovna mesta. Zato pravim, da naj bo novi minister za gospodarstvo dejansko tisti, ki ga bomo, ki ga bodo poslušali, kajti prihaja z mnogimi izkušnjami. Moral je že pokazati s svojimi konkretnimi dejanji, da razume, kaj je to gospodarstvo, kakšni ukrepi so potrebni. Zato verjamem, da so oči gospodarstvenikov sedaj uprte prav vanj. Ministrski ekipi želim vse dobro in si želim, da bi imela posluh tudi za konkretne predloge za spodbujanje gospodarstva in za izboljšanje konkurenčnosti v Sloveniji. Zato bom predlog za ministra tudi podprla.
Besedo ima gospod Jernej Vrtovec.
Spoštovani kolegice in kolegi, spoštovani ministrice in ministri, spoštovani predsednik Vlade! Imamo občutek, da predlagani kandidat za gospodarskega ministra ve, kaj je treba storiti. To moje prepričanje izhaja tudi iz njegove predstavitve, in vidi se, da kandidat prihaja iz realnega sektorja, da prihaja iz gospodarstva, da ve, kako se stvarem streže. Tudi njegova stališča, ki jih je predstavil, in sicer stop davkom, spodbujanje turizma. Potem naj naprej naštejem, da je tudi delavec v Sloveniji predrag. Jaz osebno se s temi stališči popolnoma strinjam. Vidim pa določene probleme predvsem v kompatibilnosti bodočega ministra z enim delom vladne koalicije prav pri teh ključnih vprašanjih. Namreč, obremenjevanje gospodarstva, davčno obremenjevanje gospodarstva – kandidat za ministra ostro nasprotuje dvigu novih davkov, vi v vladni koaliciji pa ste tik pred tem, da boste v parlamentarno proceduro vložili davek na sladke pijače, potem uredbo o obremenitvi energetsko intenzivnih podjetij in tako naprej. Se pravi, gre za določena konceptualna nasprotja med kandidatom za ministra in samo vladno koalicijo. Problem je tudi v odnosu do varčevanja, potem v odnosu, kot sem že dejal, do davčnega obremenjevanja gospodarstva in ljudi ter tudi, po mojem trdnem prepričanju, v odnosu do sindikatov. Kajti čemur smo bili priča prejšnji teden, ko ste na eni strani drastično popustili za okoli 100 milijonov evrov sindikatom javnega sektorja, na drugi strani pa so protestno zaradi neposlušnosti pogajanja zapustili sindikati iz gospodarstva. Ne vem, kako bi minister za gospodarstvo, ki prihaja iz gospodarstva, vaš predlagani kandidat, reagiral na to. Želim pa si, da bi bil gospod Počivalšek dejansko minister s težo in da bi bil glas gospodarstva v vladni koaliciji, v Vladi. Kajti imam mnenje, da je tega glasu danes na podlagi videnega v zadnjih dveh mesecih mnogo premalo. Od gospoda Počivalška so seveda pričakovanja zelo velika, tako od nas politikov kot tudi od gospodarstvenikov. Zaradi tega tudi govorimo, da gre za enega najbolj vročih delovnih mest, ki je ta trenutek prazno in na razpolago. Glede sindikatov bi izrazil samo še eno mnenje. V tem primeru bi se morala slovenska politika poenotiti. Kajti občutek imam, in ga tudi delim s tistimi, ki ste prepričani v to, da sindikati dejansko vodijo državno politiko, odgovornosti pa nimajo prav nobene. Odgovornosti prav nobene. In tu je na slovenski politiki, da preseže sindikalne zahteve. Mnogokrat v preteklosti, če bi se v tem primeru poenotili, v primeru odnosa do sindikatov, bi marsikatera reforma v dobrobit državljank in državljanov že bila sprejeta in bi danes ljudje živeli bolje. Za konec še naslednje. Tisti, ki boste kandidata za ministra pribijali na križ zaradi stavka Delavec je v Sloveniji predrag – ja, delavec je v Sloveniji predrag. Pa ne zaradi njegove plače – ne, plačo ima celo prenizko –, ampak zaradi davčnih bremen na to plačo. In zaradi tega vam polagam na srce, da poslušajte bodočega ministra, ko govori, da je delavec v Sloveniji predrag, in ko govori, da davki, tudi ti davki, ki jih predlagate, bremenijo slovensko gospodarstvo, dušijo slovensko gospodarstvo. Prisluhnite mu in verjemite, da boste lažje shajali. To je zaenkrat to. Želim pa bodočemu ministru najprej to, da bo znotraj Vlade enakopravno obravnavan in da bo doživljal čim manj puščic, predvsem z enega dela vladne koalicije, s katerim deli konceptualno nasprotna stališča. V opoziciji oziroma kar se Nove Slovenije tiče, bomo dobre predloge, ki jih bo gospod Počivalšek predlagal, z veseljem podprli. Tudi zaradi tega, ker menimo, da je človek, ki ve, kako se stvarem v gospodarstvu streže, mu bom tudi osebno dal danes podporo. Hvala.
Besedo ima dr. Franc Trček.
Hvala za besedo. Najprej se nisem mislil oglasiti, ampak moramo neke dileme tukaj definitivno razrešiti. Ena dilema je ta, da ni nujno, da je nekdo, ki je dober gospodarstvenik, dober minister. Imamo izkušenj, kolikor hočete. Sedaj bi citiral kolega in kolegico, gospo predsednico Nove Slovenije. Kolega Matej je rekel Je kandidat realnega sektorja. Gospa Ljudmila je govorila o očeh gospodarstvenikov. Kolega Jernej je rekel Kandidat prihaja iz realnega sektorja in Delavec je predrag. Če se malo pošalim, v Vlado prihaja Nova Slovenija preko ministra za gospodarstvo, za kar jim čestitam. Ampak zakaj so stroški dela pri nas dragi? Zakaj? Če bi brali malo druge ekonomiste, ne le tiste, ki vam šepetajo [[...]]In zakaj, recimo, živim 15 kilometrov od meje, pa toliko še znam nemško, pa ne vidim, da bi v Avstriji nonstop ropotali, kako je delavec drag in predrag. Pa nočem počez govoriti, ampak med slovenskimi gospodarstveniki je bilo čisto preveč nesposobnih ljudi, pika, konec. Ti niso znali prenesti dejavnosti v nek nov razvojni model, v katerem ne bi bila glavna postavka in glavni strošek ta ubogi delavec, ki ga režemo. Še ena zadeva. Realni sektor versus kaj? Kaj, vsi drugi smo nerealni sektor?! Klinc, dajmo se potem ukiniti! Dajmo točko dnevnega reda Državni zbor se ukine, pika, konec. Ali veste, ta vaš neimenovani, nerealni sektor – brez tega sektorja večina nas ne bi bila tukaj, zlasti fantje in dekleta s podeželja. Bili bi pastirčki, mogoče bi pocrkali od lakote, mogoče bi pocrkali, ker zdravstvo ne bi bilo urejeno. Mislim, nehajte ga že srati in nehajte se delati norca iz ljudi. Navsezadnje večina nas prihaja iz tega sektorja, ki ga nekateri zdaj imenujete nerealni. Norčujete se iz prevelikega dela državljank in državljanov Slovenije, in prosim, da se v bodoče te besede tukaj več ne uporabljajo. Hvala.
Najprej da opozorim. Prosil bi za malo manj čustven nastop, ker lahko nekatere od drugih poslancev taista zadeva žali in zdaj potrebujejo repliko ravno zaradi tega. Repliko dajem najprej gospodu Vrtovcu, potem pa gospe Ljudmili Novak.
Najlepša hvala. Zelo na kratko. Jaz razumem gospoda Trčka, da nas je pri tem omenil. Nova Slovenija ne gre v koalicijo, ampak tako kot zdrava opozicijska stranka podpremo dobre predloge, in tudi te predloge, ki jih je podal bodoči minister, bomo podprli. In tudi njega podpiramo, zaradi tega ker podpiramo slovensko gospodarstvo. Kajti zdravo in močno slovensko gospodarstvo je najboljša socialna politika. In ker ste govorili, gospod Trček, glede realnega sektorja, se opravičujem, da potem, če je tisto realni sektor, smo mi nerealni sektor. Se opravičujem, če ste tako razumeli, bom pa govoril o gospodarskem sektorju. Gospodarstveniki, podjetniki so tisti, ki tudi nas, to dvorano plačujejo, ki plačujejo sodstvo in vse javne uslužbence. Moj oče je podjetnik in mi večkrat reče Jaz plačam toliko prispevkov in davkov, da ti plačo dobiš, in zaradi tega sprejemajte take ukrepe, da bom jaz lažje deloval. In trdim, pa ne gremo v nobeno koalicijo, da gospod Počivalšek kot dolgoletni gospodarstvenik ve, kaj mora narediti. Če pa tega ne bo naredil, potem pa naj odstopi. Bojim pa se, da bodo puščice prihajale s tiste strani. Zaradi tega, ker so konceptualna nasprotja v dojemanju, kaj slovensko gospodarstvo potrebuje, tudi v odnosu do socialne politike, in tudi v razmišljanju, ali ljudje potrebujejo miloščino. Ljudje, Slovenke in Slovenci ne potrebujejo nobene miloščine, državljani Republike Slovenije potrebujejo delovno mesto, da bodo lahko preživljali svojo družino. In delovna mesta bodo dobili le tako, da bodo deležni spodbud, le tako, da bodo gospodarstveniki lahko ustvarjali. Zaradi tega jaz podpiram gospoda Počivalška, da postane minister za gospodarstvo. Najlepša hvala.
Replika, gospa Ljudmila Novak.
Gospod Trček, očitno ste slišali samo en del naših govorov. Jaz sem dejala, da bodo medicinske sestre, policisti, gasilci lahko imeli boljše plače, če bo gospodarstvo bolje delalo. Poudarjali smo tudi, da plače niso previsoke, ampak davščine, prispevki, ki jih morajo plačevati gospodarstveniki, so previsoki. In zato tega ne zmoremo in je treba javno porabo tudi omejiti. Izpostavljali ste, da bomo tisti, ki smo s podeželja, pastirčki in lačni in ne vem kaj. Mislim, da ste se prav žaljivo obnašali. Tisti, ki smo s podeželja, znamo tudi obdelovati njive, vrtove in tako naprej, poskrbeti zase, tako da vam ni treba biti v skrbeh prav za nas.
Postopkovno, kolega Trček.
Ki ga moram seveda delno zlorabiti. Jaz sem tudi s podeželja. Sem eden redkih Belokranjcev, ki je rojen v Beli krajini, ne v Novem mestu, sem krave pasel. Česar nisem počel, edino črev nisem žlemal, pa kokoši nisem klal, vse ostalo sem delal. Sem zelo vesel, da kolega Jernej tega ne bo več uporabljal. Lahko bi mu pa postavil vprašanje, kdo preživlja njegovega očeta. Verjetno ima neke delavce zaposlene. Ne bom šel v marksistični diskurz, se opravičujem za zlorabo. Hvala. Drugače pa, kolega predsednik Državnega zbora, poslušal sem biti čustveno karseda umirjen, ker drugače bi verjetno odpadel ta lepi kamen za vami. Hvala.
Glede tega postopkovnega [[...]]Ja, opažam, da je šlo za zlorabo in dajem predopomin. Naslednji bo pravi opomin. Gremo naprej. Naslednji ima besedo dr. Franc Križanič.
Hvala lepa. Jaz bi vendarle začel s tem, da so zaposleni, delavci ali kakorkoli jim že rečemo, aktivni državljani Republike Slovenije, vendarle sfinancirali naše šolstvo, naše zdravstvo, naše zdravljenje, naše šolanje, tudi našo varnost iz tiste bruto plače, ki je nad tem. Tisti, ki se boste poglabljali v različne komparativne sisteme, boste tudi videli, da ti, ki se naslanjajo na tržni sistem, štejejo tudi vse v dodano vrednost, sploh ne delijo realnega sektorja od teh storitev, ki so izjemno pomembne. Skoraj bi rekel, da je vprašanje, kaj je pomembnejše za ustvarjanje tako bruto domačega produkta kot za normalno funkcioniranje družbe. Včasih mora biti organiziran kot infrastruktura, včasih ne, potem se to tudi spreminja in tako naprej. Tako da tu se mi zdi malo retardirana, malo zaostala ta razprava. Drugič bi želel ministru na pot – mi bomo, jasno, glasovali za, jaz ga bom tudi podprl, ga globoko cenim. Bil sem tudi gost na njegovih toplicah, še ko sem imel manjše otroke in ko je družina hodila na krompirjeve počitnice v tiste kraje. Slovenija je danes neto izvoznik. Lani smo imeli 2,2 milijarde presežka na tekočem računu, ne samo izvoz, uvoz, tu so tudi vsi dohodki, obresti in vse ostalo. Bistveno več naredimo kot pojemo. V prvih devetih mesecih letos smo imeli milijardo 600 presežka. Na koncu leta bo zopet približno tako kot lani, to je 6 % BDP. Smo med boljšimi v Evropi po tem rezultatu. Potem se je izboljšala zaposlenost, ta zamik za rastjo BDP je sledil tudi v zaposlenost. Septembra letos smo imeli 10 tisoč več delovno aktivnih kot septembra lani, to je 1,3 %. To je precejšnja rast zaposlenosti. Potem se je letos povečal BDP, to vsi veste, 2,7, ampak v evrih pa 3,4. Javnofinančni dohodki, prihodki so se povečali za 5 %, ker smo imeli še neke enkratne učinke. Imamo deflacijo. Indeks življenjskih stroškov je 0,1 %, nižji je bil novembra kot novembra lani. Se pravi prihaja v stabilno rastoče gospodarstvo, ki pa temelji ne na cenovni konkurenčnosti, na nizki ceni dela, ampak na kvalitativnih faktorjih, na znanju in podjetništvu, na uvajanju novih izdelkov, novih tehnologij, stalnem spreminjanju, reinženiringu. Izdatki za raziskave in razvoj dosegajo 2,6 % BDP. Po tem smo na 6. mestu med državami članicami Evroskupine. Tudi stopnja brezposelnosti je v Sloveniji manjša kot v Evroskupini. Mi smo to dosegli s precejšnjim naporom, z razvojnimi politikami, ki jih intenzivno vodimo od leta 2009 naprej. Tudi vlade, ki so sledile Pahorjevi, tega niso bistveno prekinile zaradi rigidnosti evropskih sredstev, in tudi novi načrti, o katerih je govoril kolega Trček, kažejo, da se bo ta politika s strategijo pametne specializacije nadaljevala. Računam, da bo minister Počivalšek tukaj opravil svoj del naloge zlasti pri spodbujanju rasti malih in srednjih podjetij, da bo vztrajal pri tem, da ostaja stopnja sofinanciranja davčne olajšave za raziskave in razvoj dovolj velika tudi za velika podjetja, da bo iskal specifike pri turizmu, tudi pri ponovni vzpostavitvi lesne industrije. Na srce bi mu položil, če lahko uporabim ta izraz, idejo, ki jo je postavil že prejšnji minister Metod Dragonja, sklad za stabilizacijo gospodarstva, ki mora biti 51 % v lasti privatnih skladov, 49 v državni, da se ne šteje za državno pomoč, in lahko pomembno vpliva na to, da se dolžniška kriza oziroma ta kreditni krč, ki je bil sicer pri nas organiziran, neha, dodatno. Mislim, da bi moral minister kot zagovornik gospodarstva imeti možnost, da zastopa to gospodarstvo tudi napram regulatorju kreditnega trga in vsem neracionalnostim, ki jih izvaja, ali ostrejših ukrepov, ki jih daje od, recimo, Nemčije. Se pravi, da so tu zelo pomembna prilagoditvena obdobja; gospodarstvo rabi nek določen čas, da se prilagodi, ne glede na to, da je slovensko gospodarstvo zelo hud šok vzdržalo. Več o tem bom povedal kasneje. Mislim, da bo moral vztrajati pri vzpostavitvi stabilnega modela financiranja tako imenovanih razvojnih osi, ki so za gospodarstvo pri nas pomembne iz več vzrokov, tako po strani multiplikativnih učinkov kot razvojnih učinkov za Koroško, za Belo krajino, za severno Primorsko in Kočevsko. Konec koncev mislim, da bi moral vzpostaviti še projekt promocije Slovenije, slovenskega gospodarstva v svetu, da bodo sploh zastopili, da smo mi v bistvu zmagovalci, ne pa poraženci ali pa nekdo, ki rabi pomoč, ker je bilo to vse izmišljeno, in pa da si povrnemo samopodobo doma. Hvala lepa.
Besedo ima gospod Danilo Anton Ranc.
Spoštovani predsednik, najlepša hvala za besedo. Lep pozdrav predstavnikom Vlade, kolikor vas je še tu! Ostali upam, da pripravljajo kakšen dober zakon za spodbujanje gospodarstva. Pa tudi, predsednik, vam bi se zahvalil, da ste omogočili to razpravo. Zakaj se ne bi en dan pogovarjali v tem našem parlamentu malo več tudi o gospodarstvu? Mogoče si tudi novi kandidat želi slišati, kakšen je utrip v tem parlamentu. Malo poglejmo nazaj, nekaj mesecev. Debate so tekle o vseh mogočih zadevah, najmanj o gospodarstvu. Tako da mi dovolite, da tukaj nagovorim Državni zbor in tudi mogoče neko situacijo na področju gospodarstva. Tu sem zasledil en članek v eni reviji Za dve nogometni ekipi ministrov na področju gospodarskega resorja. To je ena zgovorna številka, ki pove, kakšno je stanje na tem ministrstvu in mogoče tudi odnos bivših vlad do tega ministrstva, navsezadnje tudi do gospodarstva ali, če hočete, do realnega sektorja, ko je dr. Trček tako občutljiv na ta izraz. Mislim, da je bil odnos do gospodarstva v preteklih vladah in parlamentu nezadovoljiv. V zvezi s tem bi rad poudaril to, kaj se zgodi, če se v nekem podjetju vsako leto zamenja vodstvo, kaj se zgodi na eni kmetiji, če se gospodar menja vsako leto. In takšna je bila praksa v preteklosti tudi na ministrstvu za gospodarstvo. Ni bilo kontinuitete in še povrhu tega jih je bilo med temi 26 ministri samo 6 iz realnega sektorja – ali gospodarstva, da ne bo gospod Trček užaljen. Ministrstvo se je skrčilo, vzeli so mu energetiko, infrastrukturo, tako da mislim, da se je tudi z bivšimi politikami vlad to ministrstvo okrnilo in v vladi nima mesta in vloge, ki bi jo tudi moralo imeti. V medijih sem v zadnjem času celo zasledil, da dajmo kar ukiniti to ministrstvo. Kdo si lahko kaj takšnega zamisli? Eno državo, eno vlado brez ministrstva za gospodarstvo. Saj to ne gre. Tako da mislim, da je moja ocena v tem trenutku, da rabimo kriznega menedžerja, ki bo utrdil mesto ministrstva v vladi. In mislim, da je kandidat gospod Počivalšek prava oseba za to mesto. 33 let je vodil uspešne firme v gospodarstvu, v kmetijstvu, predelovalni industriji, jih saniral, tako da so ta podjetja uspešna še danes. In kaj me je na Odboru za gospodarstvo še posebej prepričalo? Gospod Počivalšek je poudaril, da bo deloval medresorsko, po načelih projektnega vodenja, da ne bo prihajalo do neuresničenih projektov, ki so posledica slabega medresorskega sodelovanja. Naj omenim dvojni tir in tretjo razvojno os. Poudaril je, da se zaveda multiplikativnega učinka infrastrukture za turizem in razvoj gospodarstva. Zopet smo pri točki tretja razvojna os in drugi infrastrukturni projekti. Še posebej je poudaril, da bo revidiral strategijo razvoja Slovenije in dal večjo podporo naravnim virom in resursom, ki jih Slovenija ima, to sta lesna industrija in turizem. Seveda pa je pomembno tudi to, da je kandidat gospod Počivalšek poudaril, da uspešno gospodarstvo omogoča uspešen gospodarski razvoj in razvoj celotne družbe kot takšne. Mislim, da si moramo tu ustvariti en nov slogan, tudi v tem parlamentu, in sicer najprej ustvari, potem pa deli. Iz teh razlogov bom kandidata gospoda Počivalška podprl za ministra, seveda pa tudi vse njegove ukrepe za krepitev ministrstva znotraj vlade in tudi ukrepe za vzpostavitev pogojev za rast slovenskega gospodarstva. Hvala lepa.
Besedo ima gospa Andreja Potočnik.
Spoštovani predsednik Državnega zbora, cenjeni ministrski zbor, spoštovani poslanke in poslanci! Dovolite mi, da na začetku izrazim veliko veselje, da se je gospod Zdravko Počivalšek odločil in sprejel ta velik izziv v časih, v katerih se nahajamo. Vodenje ministrstva definitivno ne bo lahka naloga, vendar verjamem, da jo bo dobro opravil. Zakaj tako menim? V Društvu malih delničarjev so zapisali: "Zdravko Počivalšek je motiviran, trmast, borben, zelo delaven, neposreden. Ko je 1. julija leta 1999 prevzel vodenje takratnega Zdravilišča Atomske toplice, so bili nekateri skeptični. Bo nekdanji sanator Kmetijske zadruge Šmarje in direktor Mlekarne Celeia znal voditi turistično podjetje? Dokazal je, da zna. Po prihodu v Podčetrtek je najprej saniral posledice poskusa prejšnjega vodstva, da bi olastninilo del podjetja. Kasneje se je lotil ustvarjanja nove podobe na trgu. Nekdanje železničarsko zdravilišče, v katerega so hodili tudi delavci številnih podjetij, ki so imela tam zakupljene sobe, je spremenil v precej bolj turistično usmerjeno letovišče srednjega razreda." Že na samem zaslišanju smo lahko slišali, da je kandidat človek trdnega značaja, tako z izkušnjami v turizmu kot tudi z znanjem kriznega menedžmenta. Je menedžer leta 2010. Gospod Počivalšek – verjamem, da nas zdaj nekje poslušate –, želim vam veliko trdne volje, dobrega zdravja in ekipo ljudi, s katero boste Slovenijo popeljali v boljše čase. Danes vas bom z veseljem potrdila. Hvala.
Besedo ima gospod Ivan Škodnik.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani predstavniki ministrstva, kolegice poslanke in kolegi poslanci! Zdravka Počivalška podpiram kot gospodarstvenika. Ima bogate delovne, vodstvene in organizacijske sposobnosti. Gospod Počivalšek verjame v cilje Vlade in vem, da jih bo tudi uresničil. Naj omenim nekaj teh ciljev, ki so bili danes že omenjeni, ampak so tako pomembni, da je prav, da jih slišimo večkrat: dvig konkurenčnosti, ohranjanje obstoječih delovnih mest, ustanovitev novih delovnih mest z bogato dodano vrednostjo. Izrazil je, da bo spodbujal izvoz. Saj to je edina zadeva, ki jo moramo na vseh področjih spodbujati, kajti Slovenija je zelo majhna. Razvoj malih in srednjih podjetij ter obrtništva. Zavzemal se bo še naprej za razvoj turizma. Napovedal je boj proti sivi ekonomiji in se nagiba k nižjim davkom. Gospod Počivalšek vidi možnost oživitve lesne industrije. Dragi kolegice in kolegi, za to, kar je rekel, bi jaz zanj danes, če je treba, dvignil kar obe roki. Ob predstavitvi je bil realen in je deloval umirjeno. Kandidata za ministra podpira tudi širša javnost. Ocenjujem, da je gospod Počivalšek pravi človek za to ministrstvo, zato ima tudi mojo podporo in moj glas. Hvala.
Še enkrat odpiram listo prijav za razpravo. Besedo ima gospod Danijel Krivec.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Lep pozdrav vsem prisotnim! Zdaj imamo v zadnjih dveh letih že četrtega ministra, o katerem razpravljamo v Državnem zboru in tudi na matičnem odboru. Že zadnjič, ko smo razpravljali, sem pri gospodu Petroviču opozoril na to, da bi počasi bilo treba spremeniti ta zakon in spremeniti to imenovanje, kajti vlada je tista, ki izvaja delo, ki ga ministri opravljajo, in vlada prevzema odgovornost za to, kdo je minister in kdo ni. In ta prenos imenovanja v parlamentarni del ni smiseln. To ima samo še Slovenija, po mojem. V celotni Evropi se vlada imenuje s strani izvršilnega dela, kajti tudi odgovornost gre direktno na predsednika vlade. Ampak vseeno, gospod Počivalšek je na matičnem odboru predstavil neko svojo vizijo, ki je bila tudi zame na nek način všečna, pozitivna, vendar če jo primerjam s koalicijsko pogodbo, ki je podpisana, pa mislim, da je bil v veliki meri kar precej v koliziji s tem, kar se je jasno videlo tudi v njegovih odgovorih glede novih davkov. Dobesedno je rekel stop davkom. Mi že na današnji seji ponovno govorimo tudi o nekih dodatnih obremenitvah za gospodarstvo. Enako je bilo negativno njegovo mnenje glede davčnih blagajn, pa smo v istem trenutku na spletnih portalih lahko brali mnenja drugih ministrov, ki govorijo o tem, da je to treba uveljaviti, kar je ne nazadnje zapisano tudi v koalicijski pogodbi. Bil je zelo ekspliciten tudi glede dolžnikov, davčnih dolžnikov in tudi dolžnikov, ki ne izplačujejo socialnih nakazil. Zavzemal se je za to, da bi bili ti dolžniki javni, kar je po mojem mnenju zelo dobro. Res je do sedaj v svoji praksi kar precej svojih nalog opravljal v smislu sanacije nekih gospodarskih subjektov in mu to lahko štejemo kot dobro, vendar upam, da ga ni Vlada oziroma predsednik Vlade vzel v Vlado zato, ker meni, da je treba narediti sanacijo, kajti če smo prej nekatere poslance poslušali, je naša država v zelo dobri kondiciji, imamo presežke. Jaz tega res nisem več razumel. Tudi to, da prihaja direktno iz gospodarstva, ne vem, ali je še prednost ali ne, glede na izkušnje zadnjih ministrov, ki smo jih menjavali vsake pol leta. Vsi so se kitili s tem, da izhajajo iz gospodarstva, da poznajo razmere, da to obvladajo, vendar njihovo trajanje temu ni ravno pritrjevalo. Tudi to, da je MGRT odvzeto kar precej pristojnosti – govorili smo o energetiki, govorili smo o sredstvih, ki so skozi evropske instrumente namenjena razvoju, in da tega na ministrstvu za gospodarstvo več ni, da je to nek hendikep. Jaz bi to obrnil na drugo stran. Ministrstvo za gospodarstvo je mogoče s tem sedaj razbremenjeno. Ne bo se ukvarjalo z lobiji v energetiki, ampak se bo lahko posvetilo dejansko tistim problemom, ki so na celotni paleti gospodarstva, in verjamem, da bo minister lahko to izkoristil in ne vzel tega kot hibe. Kar nekaj področij je, kjer je treba zelo hitro narediti zelo resne korake. Veliko je bilo govora na odboru glede turizma in razvoja. Jaz upam, da vsi razumemo, da je turizem tudi izvoznik, in to neto izvoznik, kajti je edini izvoznik, kjer DDV ostane v tej državi. Tako da upam, da bo svoje izkušnje, ki jih ima na sicer nekem omejenem segmentu turizma, prenesel tudi na hitrejše ukrepanje na celotnem področju in pospešil razvoj turizma v Sloveniji. Veliko vprašanj smo mu zastavili tudi glede zimsko športnih centrov, kjer na žalost ni bilo nekih konkretnih odgovorov, se je pa strinjal, da na tem segmentu zelo zaostajamo in da je treba čim prej narediti neke premike. V nasprotnem primeru nas bodo vse sosednje države, tako tiste bolj razvite na zahodu kot tiste destinacije, iz katerih smo do sedaj imeli goste na naših smučiščih, prehitele. Govorimo seveda o državah naše skupne prejšnje države. Tako da verjamem, da bo uspešen. Je pa, kot sem rekel [[izklop mikrofona]]
Besedo ima gospod Tomaž Lisec.
Hvala, predsednik, za besedo. Končno je prišel dan, ko spoznamo oziroma dobimo novega ministra za gospodarstvo. Upam, da bo ne samo bolj uspešen kot predhodniki, ampak da bo tudi dlje časa zdržal na svojem sedežu oziroma na svojem ministrskem stolčku, kajti verjamem, da gospodarstvo v Sloveniji potrebuje ministra ne vsakih tri mesece, ampak vsake tri leta. Jaz želim ministru za gospodarstvo uspešno pot. Sodili ga bomo pa verjetno vsi skupaj ob koncu mandata po tem, kaj bo naredil, ne pa po njegovih besedah. Če danes poslušam besede s strani koalicijskih poslancev, pričakujem, da mu že jutri postavite spomenik, čeprav ponavadi uspešnim postavijo spomenike po njihovi smrti. Jaz mislim, da bo imel minister za gospodarstvo ogromno problemov. Eden je ta, da ne prihaja iz politike. Marsikdo pravi Super je, prihaja iz realnega sektorja, pozna probleme in tako naprej. Ampak, spoštovani, imeli smo ministre, ki so bili politiki, in imeli smo ministre, ki so bili prej v realnem sektorju. Pa težko rečemo, kdo je bil bolj uspešen. Prvi problem, ki ga bo verjetno minister imel, bo ta, da se bo moral naučiti, kaj je vlada, kaj je koalicija, kaj je Državni zbor in tako naprej. Drugi problem bo uradniško kolesje. Mislim, da na nobenem ministrstvu ni uradniškega kolesja, ki slej ko prej ne bo reklo Ne, ne, minister, ne gre tako. Pa bo vprašal drugega uradnika, bo rekel Gre? Moramo to narediti, vsi to od nas pričakujejo. Bodo rekli uradniki Ne, ne, minister, poglejte, to pa ne gre. Torej, uradniško kolesje. Po drugi strani mislim, da bo imel velik problem glede na marsikatero konceptualno razliko znotraj strank v koaliciji. Stranka Mira Cerarja včasih želi biti dokaj liberalna, stranka SD bolj socialna, da ne bom rekel celo bolj socialistična stranka. Že tu trčita dva koncepta, ki ju bo moral minister pri svojem delu usklajevati. Jaz sem poslušal na hearingu v Državnem zboru, kaj vse je kandidat za ministra obljubil, ena zadeva, stop novim davkom in stop novemu obremenjevanju gospodarstva. Čez eno uro so imeli isti koalicijski poslanci odbor za finance, kjer ste sprejemali tri zakone, z dvema opalimo nove davke, z enim pa še dodatno zbirokratiziramo to našo podjetniško in poslovniško okolje v Sloveniji. Skratka, eno besede, drugo dejanja. Upam, da bodo njegove besede končno postale tudi dejanja, ker drugače se slovenskemu gospodarstvu zelo slabo piše. Upam, da ne bo sanjal o tem, kako dobro je trenutno stanje. Včeraj sem bil na seji Gospodarske zbornice v Posavju. Vsi so se strinjali, zakaj smo trenutno uspešni. Na srečo smo imeli lokalne volitve, da so župani migali, da so bili ponovno izvoljeni, in na srečo imamo še kar nekaj EU sredstev za počrpati. Marsikdo jih je počrpal že v tem letu, nekateri pa bodo počrpali sredstva še v prvi polovici naslednjega leta, potem pa bo ta milni mehurček počil, razen če ne bomo imeli konec leta 2015 še enih predčasnih volitev, pa bodo tudi ti ministri malo pohiteli in naredili kakšno novo investicijo. Včeraj sem tudi slišal eno zanimivo pripombo s strani gospodarstvenikov iz Posavja. Povedal pa jo je kolega iz Češke, ki je direktor ene uspešne firme v Sloveniji, in je rekel: "Če bo Vlada v treh mesecih naredila to, kar želi narediti v gospodarstvu, se bomo selili. Druga stvar, o kateri se očitno Slovenci ne znate zmeniti, pa je ta, da bi imeli vse. Imeli bi industrijo, imeli bi obrt, imeli bi turizem, sploh pa se ne zavedate, da smo sklop nekega mednarodnega okolja in nas lahko nek Dunaj kupi čez noč, mi pa sanjamo, kaj vse bi imeli." In je rekel: "Na Češkem smo se odločili, hočemo industrijo in še kakšen dodatek. In to delamo že 20 let. V Sloveniji pa 20 let samo govorite, kaj vse bi imeli, nimate pa nič. In tudi mojega podjetja čez tri mesece več ne boste imeli, ker ne znate in ne naredite nič." Zato, spoštovani kandidat za ministra, odločite se, kaj želite, vzemite na svoje delovno mesto en bič in začnite delati. Hvala.
Besedo ima mag. Margareta Guček Zakošek.
Hvala, gospod predsednik. Spoštovani kolegice in kolegi! Kot je kandidata z velikim številom za podprl tudi odbor, seveda kandidata podpiram, in to močno, zelo, tudi sama. Vesela pa sem tudi, da ga je podprlo gospodarstvo, širša javnost, kajti to pomeni, da v tem trenutku dosegamo en pomemben konsenz, ki nas lahko vodi naprej, njemu pa daje samozavest in zaupanje, da je ta korak, ki ga je storil, pravi. Veliko dobrega je bilo danes že povedanega, ne bom gradila spomenikov, vendarle pa bi se ozrla na ključno, po mojem mnenju ključen del njegove predstavitve, ki je govoril o sodelovanju in povezovanju. Gospodarski minister namreč kot eno izmed svojih prioritet postavlja sodelovanje, partnerstvo, tako med koalicijo kot tudi med opozicijo ter tudi med vsemi drugimi deležniki v gospodarstvu. Po mojem mnenju je danes to ključno, kajti dogovoriti o strategiji, kam gremo, kaj želimo, se moramo prav vsi. Samo enostransko dogovor nikakor ne bo možen. Po mojem razumevanju je kandidat tudi jasno izpostavil delavce in sindikate. Vsi deležniki so bili navedeni v tem povezovalnem sistemu, in v tem sistemu so še kako pomembni delavci, tako v realnem kot v drugem sektorju, ki pa včasih, če bo šlo tako naprej, mogoče niti ne bo mogel obstajati brez tega tako imenovanega realnega sektorja. Veselijo me tudi izjave koalicijskih partnerjev Brez dobrega gospodarstva ni socialne države. Vesela sem, da se tega zavedamo, kajti od tukaj naprej moramo storiti korak naprej. Kot je bilo danes že povedano, so bile MGRT odvzete določene pristojnosti, sama pa menim, da ima ta resor zelo pomembno vlogo, in ta vloga je ravno v povezovanju vseh, ampak prav slehernega ministra in ministrstva. Prevečkrat v tem državnem zboru slišimo besedo upam. Tudi danes sem jih malce preštevala, bilo jih je vsaj 40. Če bi sama upala, da bom prišla na goro ali pretekla 21 kilometrov, ali upala, da bom vzgojila otroka v dobri veri, ne vem, če bi mi ravno uspelo. Jaz mislim, da moramo veliko večkrat slišati besedo verjamem, kajti šele, ko bomo vsi verjeli, da nam bo to uspelo, takrat bomo resnično uspeli. Z upanjem si lahko pomagamo, z vero pa lahko napredujemo. Glasbena skupina moje mladosti, U2, je rekla Ljubezen umre, če ne skrbiš zanjo. In čas je, da to ljubezen, ki nas ne nazadnje oživlja in omogoča živeti in je še kako realen del našega sveta, prav vsi, ne glede na barvo, interes, sektor, končno podpiramo, kajti to je v interesu države in to je v interesu nas vseh. Kot sem že rekla, ministra za gospodarstvo bom z veseljem podprla. Hvala.
Besedo ima gospod Matjaž Nemec.
Hvala, predsedujoči, za besedo. Dober dan, pozdravljeni vsi skupaj! Danes je na dnevnem redu imenovanje novega ministra. Na tem področju je bilo odvzetih kar precej pristojnosti v zadnjih letih; mislim, da se o tem vsi strinjamo. Na nek način skušamo iskati tisto dobro, kar je še ostalo na ministrstvu, in jaz mislim, da to obstaja. Na nek način je že bil tudi v preteklih nagovorih izpostavljen turizem. Vsi se zavedamo, da je to panoga v veliki rasti. Naj samo omenim, da sta v lanskem letu v državno blagajno iz tega naslova prišli dve milijardi evrov. Naj omenim, da je za razliko od leta 2012 1,5 % več. Na nek način je pobranega tudi za 240 davka na dobiček iz tega naslova, zaradi česar lahko ocenjujemo, da je zelo donosna panoga, katero velja spodbuditi. Moj predlog bo precej konkreten. Na nek način to ni odkrivanje neke tople vode, ampak nekako izhaja iz primerljivih držav; govorim o Italiji, govorim o Grčiji, Hrvaški, če želite, Malti, Poljski. Cela vrsta držav si je preoblikovala na nek način ministrstvo v taki obliki, da je zelo izpostavila turizem. Moj predlog bo jasen in zelo kratek. Ministru predlagam, da v okviru Zakona o državni upravi preoblikuje in preimenuje ministrstvo na tak način, da bo turizem znotraj le-tega dobil večjo vlogo. Govorim o tem, da mu priporočam in predlagam, da imenuje sekretarja za turizem, da ministrstvo mogoče preimenuje v ministrstvo za gospodarstvo, razvoj, tehnologijo in turizem. To predvsem zaradi tega, da bomo dali neko veljavo našemu zavedanju, da je turizem tista panoga, ki nas lahko tudi v težkih časih, kot je dokazljivo, pripelje v boljše dni. Moj predlog je jasen in kratek, in upam, da bo vreden razmisleka. Hvala lepa.
Sprašujem, ali želi še kdo razpravljati. Vidim, da ni več zainteresiranih [[...]]So? V tem primeru prosim za prijavo. Besedo ima gospod Uroš Prikl.
Najlepša hvala za besedo. Jaz bom ob tej priložnosti enkrat za spremembo zelo kratek. Želel bi povedati, da bom osebno kandidata za ministra podprl. Ne v upanju, ampak v prepričanju, da je ta izbor predsednika Vlade uspešen in da je to rešitev do konca tega mandata, ki bo trajala še vsaj tri leta in nekaj. Res je, da smo, kar je tudi moj kolega Jurša povedal uvodoma pri predstavitvi mnenja Poslanske skupine Desus, kar dolgo iskali ministra. To ni spodbudno, ampak prepričan sem, da je dober zaključek, vse dobro, da smo izbrali pravega ministra, da bo minister, ki je na hearingu povedal, da bo še posebej dajal pomen turizmu, še posebej gospodarski konkurenčnosti v Sloveniji, in pa da bo njegova prioriteta tudi trajnostni razvoj in spodbujanje projektov z močnimi multiplikativnimi učinki, spodbuda in dejansko dejstvo, da mora na tej poti tudi uspeti. Ob tej priložnosti bi rad ministra tudi opozoril oziroma ga pozval, da naj bo še posebej pozoren na tiste dele Slovenije, kamor nedvomno sodi tudi severovzhodna Slovenija, če želite natančneje, Maribor s svojo okolico. Naj na nek način nameni neko pozitivno diskriminacijo temu delu Slovenije in naj ima v mislih to, da bo drugo največje mesto z okolico, ki je že plačala med drugim tudi najvišjo ceno te transformacije oziroma prehoda, deležno nekih spodbud, deležno tistih ukrepov, ki mu bodo povrnili nekdanjo slavo. Še enkrat, kandidata za ministra bom podprl in mu na tej poti želim obilo sreče in obilo dobrih, dobrih najožjih sodelavcev. Hvala lepa.
Besedo ima gospod Marijan Pojbič.
Hvala, spoštovani gospod predsednik, za besedo. Uvodoma moram povedati, da v Državnem zboru zagotovo ne sedi nihče, ki se ne bi zavedal, kako pomembno je, da dobimo gospodarskega ministra. S stanjem, v kakršnem naša država je, je to dejstvo izjemno, izjemno izpostavljeno. Jaz sem prepričan, da bi moral ta gospodarski minister biti imenovan že zdavnaj. Poglejte, imamo Vlado Republike Slovenije, ki svoje delo opravlja že praktično sto dni. In kaj je bilo do tega trenutka narejeno, razen tistega, da so dobivali plačo? Kaj je bilo do tega trenutka v vseh teh stotih dneh narejeno v tej državi za državljanke in državljane, ki jim dajejo plačo? In poglejte, preteklo je skoraj sto dni vladanja in šele danes dobimo ime gospodarskega ministra, ki je ena izmed ključnih pozicij v danem trenutku, ključnih za prihodnost in razvoj Slovenije. Drage kolegice in kolege iz koalicije pozivam, da se današnjemu gospodarskemu ministru ne bo zgodilo, da bo gospodarski minister samo dva meseca, tri ali pa pet. To pa zato, ker je bilo že velikokrat v tem zadnjem času povedanih veliko stvari, na koncu pa so šle stvari čisto v drugo smer. In vse to, kar ima ta koalicija zapisano v koalicijski pogodbi, je daleč od tistih usmeritev, o katerih je na hearingu govoril kandidat za gospodarskega ministra, daleč od tega. Bojim se, da bo do tega trka prišlo zelo, zelo hitro, ko bo gospodarski minister, še danes najverjetneje, potrjen, začel stopati po poti, o kateri je govoril ne hearingu. Tega se bojim. In zato vas, dragi koalicijski poslanke in poslanci, prosim, da boste do njega prizanesljivi, da se ne bo zgodilo to, kar se v času vaše vlade dogaja iz dneva v dan, iz minute v minuto, da ministri prihajajo, odstopajo in tako dalje. Še ena stvar, ki se mi zdi zelo pomembna, je ta, da danes v 1. točki obravnavamo, kako bomo izglasovali gospodarskega ministra, in on je na hearingu govoril eno. In glejte, danes imamo potem 1., 2., 3. točko dnevnega reda, s katerimi dodatno obremenjujemo gospodarstvo, zakone, ki dodatno obremenjujejo gospodarstvo. Torej ravno v nasprotju s tistim, kar je na hearingu govoril kandidat za gospodarskega ministra. In sprašujem to vlado in to koalicijo: Kje živite? Kje živite?! Kako boste razložili narodu, da na eni strani danes potrjujemo gospodarskega ministra, ki govori o tem, kako je treba izboljšati pogoje za funkcioniranje gospodarstva in da ne smemo obremenjevati gospodarstva, na drugi strani pa takoj za tem sprejmemo tri zakone, ki dodatno obremenjujejo gospodarstvo?! Kako boste to razložili slovenskemu ljudstvu?! Tukaj imam tudi Obrtnika in bom citiral enega izmed odstavkov, ki je zapisan tukaj notri: "Obrtno-podjetniška zbornica Slovenije odločno: ne dodatnim obremenitvam gospodarstva. Obrtno-podjetniška zbornica Slovenije nasprotuje dodatnim obremenitvam gospodarstva, ki so predvidene v predlogu varčevalnih ukrepov Vlade. Davka na finančne in zavarovalne storitve pomenita višje stroške poslovanja, kar bi dodatno poslabšalo položaj slovenskega gospodarstva, ki je zaradi visokih obremenitev in slabega poslovnega okolja vsako leto manj konkurenčno." In ta specialna vlada Mira Cerarja in ta koalicija delata ravno nasprotno od tistega, kar so tukaj zapisali gospodarstveniki. Kako vi potem pričakujete, da bo Vlada izšla iz te situacije, da bodo nastajala nova delovna mesta z višjo dodano vrednostjo, ki je edini ključ do tega, da pridemo iz te finančno-gospodarske in socialne stiske in krize, če boste s takim pristopom nadaljevali to vaše vladanje? In prosim vas, da resnično poslušate, kar vam govorijo gospodarstveniki, podjetniki in obrtniki. Nehajte obremenjevati slovensko gospodarstvo in iščite rešitve tam, kjer so. Tam, kjer denar teče po velikih ceveh iz naše države, naredite črto.
Želi še kdo razpravljati? Prosim za prijavo. Besedo ima gospod Franc Breznik.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovani kolegice in kolegi, spoštovani kandidat za ministra za gospodarstvo! Sam sem z velikim zanimanjem na zaslišanju kandidata poslušal v njegovih pogledih na delovanje gospodarskega sistema v Republiki Sloveniji. Predvsem smo poslušali zgodbo njegove poklicne poti, predvsem v zadružništvu in turizmu, točneje v termalnem turizmu. Na žalost je gospodarstvo, tisto gospodarstvo, ki si ga po vsej verjetnosti želimo, je pa tudi gospodarstvo z visoko dodano vrednostjo. To je gospodarstvo visokih tehnologij. To je tisto gospodarstvo, ki bo po vsej verjetnosti največji garant za stabilnost delovnih mest, torej gospodarstvo, ki daje, ki ima v svojih izdelkih ali storitvah tisto najvišjo dodano vrednost v znanju. To je vse tisto znanje, ki ga imamo zdaj shranjenega v inštitutih, v raziskovalnih inštitutih in ki ga do sedaj nekako še nismo implementirali v svoje storitvene izdelke. Govorimo torej o tem, kako povezati inštitute z gospodarstvom in kako to preko nekega izdelka ali storitve dati na trg. Torej, govorimo o končnem produktu, ki ga imenujemo neka inovacija. In tu je bil, moram priznati, kandidat izredno skromen; v bistvu ni povedal ničesar. Druga zadeva, ki je pomembna, je, kako razvijati tehnike. Predvsem govorim o bioniki, o robotiki, govorimo o vedah, o zadevah, ki jih moramo implementirati, ki so na neki stopnji razvoja v Republiki Sloveniji in potrebujejo nek dodaten pospešek, in kjer bi lahko v naslednjih letih prikazali v izdelkih in storitvah visoko dodano vrednost. Naslednja zadeva. Minister za gospodarstvo izredno vpliva na gospodarsko politiko, predvsem na politiko poslovnega okolja, na delovanje vseh ostalih ministrstev, kako delujejo njegovi kolegi, ali delujejo celovito. Kot je kolega Pojbič pred mano povedal, Vlada deluje izredno razglašeno, nima neke celovite podobe. Pogajanja s sindikati, ki so bila za Vlado, lahko rečemo, izreden neuspeh – torej, zmagovalci teh pogajanj so bili sindikati –, kažejo na to, da tu manevrskega prostora ne bo. Torej, svojemu kandidatu za ministra za gospodarstvo so že na začetku nekako zvezali roke, in to je velik problem. Da ne govorimo o velikih zaostankih v denacionalizacijskih postopkih, ki izredno slabo vplivajo na razvoj turizma, kar je posledica resne reforme v sodnem sistemu. Da ne govorimo o ministrstvu za okolje, ki je naslednji predstavnik, torej ministrica za okolje, kako bo delovala, kakšna bo hitrost umeščanja projektov v prostor in tako naprej. Vse te politike vplivajo najbolj na ministra za gospodarstvo. In ta človek bi moral biti tisti, ki bi moral biti pri predsedniku Vlade poleg ministra za finance drugi minister, ki bi moral imeti največjo podporo. Tako jaz vidim, tako vidimo in tako tisti, ki smo tudi poslušali hearing, gledamo na ministra za gospodarstvo. Torej, če ne bo podpore, tak posameznik, tudi če je, recimo, prišel kot dober kandidat, izkušen kandidat, nekdo, ki je nek motor, ki je vztrajen – takega kandidata v bistvu takšna vlada uniči. In vsi ti predlogi teh novih zakonov kažejo na to, da boste obremenjevali gospodarski sistem. Predvsem boste iskali dodaten denar v obliki davkov v gospodarstvu. Torej je tiste, ki delajo najbolje, treba najbolj kaznovati. Tiste, ki so do zdaj delali najslabše, najbolj neracionalno, pustimo pri miru. Tudi v javnem sektorju mislim, da so velike rezerve. Velike rezerve so še vedno v javnem naročanju. Potreben je pregled javnega sektorja, kaj potrebujemo in česa ne, kje so rezerve. Tega v tem času ni bilo, in kaže na to, da bo gospodarski minister imel najslabše sogovornike ravno v lastni vladi. Po vsej verjetnosti bo tako kot do sedaj imel gospodarski minister še največ sogovornikov v zdajšnji opoziciji, in to je tisto, kar se meni zdi žalostna podoba. Sam želim gospodarskemu ministru vse dobro. Želim mu, da bo uslišan v lastni vladi, kar pa po prvih manevrih, ki jih je ta vlada postavila, neke začetne elemente, ki si jih je postavila, vidim, da bodo iskali te rešitve, torej rešitve, kje pridobiti več denarja, ravno v dodatnih davkih, torej v dodatnem obremenjevanju gospodarstva, in predvsem v dodatnem zniževanju standardov, kar se tiče uspešnega poslovnega okolja. Hvala lepa.
Besedo ima gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Najprej moram izraziti kritiko predsedniku Vlade, ki si je za imenovanje, poleg finančnega ministra, najpomembnejšega ministra Vlade, vzel natanko tri minute časa in odšel iz dvorane. Tak pristop se mi ne zdi niti primeren niti dostojen od predsednika Vlade. Druga stvar je, da je treba ugotoviti, da so rešitve ali pogledi, ki jih je predstavil na hearingu kandidat za ministra, diametralno nasprotni od ukrepov, ki jih Vlada predlaga. Vlada oziroma koalicija je do zdaj predlagala v bistvu samo dva sklopa ukrepov, to se pravi prenehanje mandata Janezu Janši in sedem davčnih zakonov. Čisto nič drugega doslej. In ti ukrepi, ki jih predlaga Vlada, gredo v popolnoma nasprotno smer od spodbujanja tujih investicij, gredo v popolnoma nasprotno smer glede ukrepov, in to niso ukrepi za izboljševanje poslovnega okolja za mala, srednja in druga podjetja. Praktično se popolnoma izničijo te stvari, in predsednik Vlade bi to shizofreno situacijo, ko njegov kandidat za enega ključnih ministrov predstavlja drugačne rešitve, kot jih ima Vlada, tu v Državnem zboru moral pojasniti. Kajti s to predstavitvijo kandidata za ministra je nekdo v tej situaciji odveč, ali ministrski kandidat ali pa predsednik Vlade s svojo dosedanjo ekipo. Te zadeve neverjetno strižejo. Marca letos je moj poslanski kolega gospod Jožef Horvat spraševal nekdanjo predsednico Vlade, katerim ukrepom njene vlade pripisuje gospodarsko rast. In ne boste verjeli, po več kot letu dni Vlade gospa Alenka Bratušek ni znala našteti niti enega ukrepa, ki bi prispeval h gospodarski rasti. In če zdaj sprašujemo, ali bomo vprašali čez eno leto to vlado, kateri ukrepi so tisti, ki prispevajo h gospodarski rasti, bo najbrž predsednik Vlade lahko naštel samo davčne zakone, s katerimi je dodatno obremenil gospodarstvo, bančne transakcije, dohodnino in tako naprej. Ampak to niso ukrepi, ki bi karkoli k temu prispevali. Naslednja stvar, ki sem jo dolžan opozoriti, je zadeva iz predstavitve, iz zapisnika, iz poročila zaslišanja na odboru. Tudi predsednica odbora v svoji predstavitvi ni z eno besedo omenila črpanja evropskih sredstev. Vsi govorimo o tem, da so ta nepovratna sredstva, ki jih potegnemo iz evropskega proračuna, ključna za gospodarsko rast, ključna za razvoj, ključna za investicije in tako naprej. V predstavitvi kandidata o tem ni bilo niti besedice. Niti besedice. Tudi gospa, ki je prej prebrala to poročilo, o tem ni dala niti enega komentarja. Pa si predstavljajte, črpanje evropskih sredstev, ključna postavka, vsi se hvalijo z njo, kandidat za ministra pa jo je popolnoma prezrl. Ni povedal niti kako, niti kaj, niti s kom, niti na kakšen način in tako naprej. Je pa posvetil v svoji predstavitvi kar precej pozornosti premišljeni privatizaciji. Če gremo nekoliko pogledati to tehnologijo, to pomeni dogovorno privatizacijo, to se pravi privatizacijo na način, kot se je dogajalo do zdaj, ko se je vse to vrtelo po nekih klubih, omrežjih, omizjih in tako naprej. Temu je bila dana velika pozornost. To je bila ključna stvar v tej predstavitvi, ne pa ukrepi, s katerimi bi lahko prispevali k poenostavitvi poslovnega okolja, gospodarska rast in tako naprej. In še eno vprašanje za predsednika Vlade: Ali kandidat izpolnjuje etične kriterije, tako kot jih je zahteval od vseh ostalih, ki smo v opoziciji? Preden karkoli odločamo o kandidatu in kakorkoli odločamo, bi bil dolžan predsednik Vlade dati odgovore na ta ključna vprašanja. Ne razumem tega, zakaj se lahko predsednik Vlade tej razpravi in komunikaciji s poslanci Državnega zbora izogne. Jaz ne vem, koalicija to lahko jemlje kot ritual, ampak to je ključno vprašanje, kdo bo minister, kakšen bo, je to v konceptu Vlade ali ni. Iz razprave [[izklop mikrofona]]
Želi še kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo in v skladu s 73. členom Poslovnika odrejam prekinitev dela Državnega zbora za 20 minut. Seja se bo nadaljevala ob 14.20.
Nadaljujemo s prekinjeno sejo. Prehajamo na odločanje o naslednjem sklepu: Za ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo se imenuje Zdravko Počivalšek. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev, za je glasovalo 53, proti 14. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 14.]] Ugotavljam, da je gospod Zdravko Počivalšek imenovan za ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo. / aplavz/ Ministru Vlade čestitam k imenovanju in mu želim uspešno opravljanje dolžnosti!
Prisegam, da bom spoštoval ustavni red, da bom ravnal po svoji vesti in z vsemi svojimi močmi deloval za blaginjo Slovenije.
Hvala lepa za prisego. Želi gospod minister spregovoriti pred Državnim zborom? Izvolite.
Spoštovane in spoštovani! Vsem skupaj se zahvaljujem za veliko podporo, ki ste mi jo dali. Zavezujem se, da bom po svojih najboljših močeh naredil vse, kar je v moji moči za to, da bomo napredovali na področju, ki ga bom vodil. Hvala. / aplavz/
Gospodu ministru se zahvaljujem za te besede. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH ZAKONA O DAVKU NA FINANČNE STORITVE V OKVIRU NUJNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnitev predloga zakona dajem besedo predstavnici Vlade. Izvolite, mag. Mateja Vraničar.
Spoštovani gospod predsedujoči, gospe poslanke in gospodje poslanci! Predlog novele Zakona o davku na finančne storitve je sestavni del paketa ukrepov za zagotavljanje načrtovanih prihodkov državnega proračuna za leto 2015. Zaradi prenehanja veljavnosti Zakona o davku na bilančno vsoto bank konec letošnjega leta in posledičnega zmanjšanja prihodkov proračuna Republike Slovenije je načrtovano povišanje stopnje davka na finančne storitve, s čimer se kompenzira manjši davčni prihodek iz prej omenjenega davka. Ta ukrep je bil predviden tudi v programu stabilnosti, ki je predložen Evropski komisiji. S predvidenim povišanjem stopnje davka na finančne storitve z obstoječih 6,5 na 8,5 % se v letu 2015 pričakuje za dodatnih 13 milijonov evrov višje prihodke državnega proračuna iz tega davka. Zaradi zamika pri vplačilih davka bodo prihodki državnega proračuna zaradi dviga stopenj v letu 2016 višji še za dodaten milijon 200 tisoč evrov, kar pomeni, da bo finančni učinek spremembe stopenj na letni ravni enak 14,2 milijona evrov. Poleg tega predlog zakona vsebuje tudi uskladitev kazenskih določb z Zakonom o prekrških. Zakon o prekrških pri določanju glob v razponih pri pravnih osebah razmejuje med srednjimi in velikimi gospodarskimi družbami ter ostalimi gospodarskimi družbami. Za srednje in velike gospodarske družbe je predvidena višja globa. Temu sledi tudi predlog zakona, ki določa globo v razponu za te gospodarske družbe. Predlog zakona vključuje še pooblastilo, ki določa, da se sme v hitrem postopku izreči globo v znesku, ki je višji od najnižje predpisane globe, določene v zakonu. V predlog zakona so vključene tudi potrebne terminološke prilagoditve v skladu z zakonom, ki ureja finančno upravo. Spoštovani poslanke in poslanci, Vlada predlaga Državnemu zboru, da predlog zakona potrdi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Predstavitev poročila odbora bo podala gospa Urška Ban, predsednica odbora.
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik. Spoštovani vsi prisotni, lepo pozdravljeni! Odbor za finance in monetarno politiko je na 8. nujni seji dne 2. 12. 2014 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah Zakona o davku na finančne storitve, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada Republike Slovenije. Kolegij predsednika Državnega zbora je na svoji 10. seji dne 26. 11. 2014 določil, da se predloženo novelo obravnava po nujnem postopku. Odbor je poleg zakonskega predloga prejel še mnenje Zakonodajno-pravne službe, mnenje Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance, ki novelo zakona podpira, pripombe Združenja zavarovalnih agencij in pisne podpore 40 podjetij k omenjenim pripombam. Do začetka seje so amandmaje na podlagi opozoril iz mnenja Zakonodajno-pravne službe vložile tri koalicijske poslanske skupine, SMC, Desus in SD, in sicer k 5. in 6. členu zakonskega predloga. Seji odbora so prisostvovali predstavnice in predstavniki Ministrstva za finance in predstavnica Zakonodajno-pravne službe. Iz dodatne obrazložitve členov, ki jo je podala državna sekretarka s finančnega ministrstva, izhaja, da je besedilo novele pripravljeno z namenom uresničitve zaveze Republike Slovenije v skladu s programom stabilnosti za letošnje leto glede okvira proračunskega načrta za leto 2015. In ker mora Slovenija v letu 2015 znižati primanjkljaj sektorja država pod 3 % bruto domačega proizvoda, je bilo treba poiskati ukrepe tako na prihodkovni kot odhodkovni strani. Slednje poleg vzporednega predloga sprememb zakona o davku na zavarovalne posle omogoča tudi predloženo besedilo. Velja navesti, da že iz programa stabilnosti izhaja napoved Vlade, da bo znižane prihodke iz naslova davka na bilančno vsoto bank, ki mu veljavnost poteče konec letošnjega leta, nadomestila z zvišanjem nominalne stopnje davka na finančne storitve in davka na zavarovalne posle. Vlada v spremembo predloga zakona uvaja še kazenske določbe in formalne popravke v besedilu zakona zaradi ustanovitve Finančne uprave Republike Slovenije. V nadaljevanju je predstavnica Zakonodajno-pravne službe v okviru svoje predstavitve povedala, da k amandmiranim določilom nima pripomb, je pa posebej opozorila na posredovani pisni pripombi k 2. in 3. členu zakonskega predloga. Gre za nomotehnični problem poimenovanja Finančne uprave Republike Slovenije. Predstavnica Vlade je v odgovoru med ostalim povedala, da je besedilo usklajeno z vladno službo za zakonodajo. Hkrati se po izraženem mnenju zdi pravilno, da se ob prvi spremembi vsakega materialnega predpisa odraža tudi sprememba z organizacijskega področja. V razpravi poslancev in poslank je bilo predstavljeno stališče, da besedilo prinaša dodatne obdavčitve gospodarstva, kar pomeni slabšanje poslovnega okolja in manjšo konkurenčnost. Na predstavnico Vlade je bilo naslovljeno tudi vprašanje o vzrokih odločitve Vlade glede nepodaljšanja Zakona o davku na bilančno vsoto bank. Predstavnica ministrstva je pojasnila, da namen Zakona o davku na bilančno vsoto bank, ki je bil uveljavljen v letu 2011, ni bil v zagotavljanju dodatnih finančnih virov državnega proračuna, temveč v spodbudah bankam za krepitev kreditiranja, vendar ta zakon ni prinesel želenih rezultatov in se kreditiranje bank ni okrepilo. Se je pa zaradi zakonskih sprememb, uveljavljenih konec leta 2012 za leto 2013 in za letošnje leto, znatno okrepila fiskalna funkcija davka na bilančno vsoto bank. Posledično bi zaradi obsežnih dokapitalizacij bank tako v lanskem kot v letošnjem letu nadaljnja ohranitev davka na bilančno vsoto bank v bistvu ne pomenila spodbude za povečanje kreditne aktivnosti bank, temveč bi dodatno obremenila tiste banke, ki so bile v letošnjem in lanskem letu dokapitalizirane, kar pomeni, da bi na nek način prišli do obratnega efekta. In od tod odločitev Vlade, da ne predlaga podaljšanja veljavnosti Zakona o davku na bilančno vsoto bank, ampak sprejme odprto opcijo sorazmernega povišanja stopnje davka na finančne storitve in davka na zavarovalne posle. Na opisani način vsi zakonski predlogi z davčnega področja, ki so v tem trenutku v Državnem zboru ali so bili pred kratkim sprejeti, v bistvu pomenijo ohranitev obsega obdavčitve, ne pa dodatnih obdavčitev. Odbor je sprejel amandmaje k 5. in 6. členu zakona in besedilo zakona v celoti sprejel. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Dr. Franc Križanič bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani visoki zbor! Dovolite, da predstavim stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov do sprememb Zakona o davku na finančne storitve. Socialni demokrati bomo te spremembe podprli. Slovenski delež prihodkov države v bruto domačem produktu znaša 45,2 odstotka. V evroobmočju je ta delež 46,5 odstotka. Razlika je 1,3 odstotne točke, toliko imamo še rezerve, da bi ujeli nek povprečen standard naših pomembnih partnerjev v družini Evroskupine. Še približno 470 milijonov moramo nekje dobiti, da bi imeli dolgoročno stabilnejše finance po standardih, kakršni v Evroskupini obstajajo. Finančni sektor mora prispevati, kot pravi, primanjkljaja proračuna. V ta namen je bil uveden davek na fiskalne storitve leta 2012. Uvedli so ga nosilci ekonomske politike, ki sicer trdijo, da ne želijo kakorkoli popravljati davčnih stopenj. Popravili so jih z nič na 6,5 %. Zdaj se dviga s 6,5 na 8,5 %. Zakaj? Zato, ker se hkrati ukinja davek na bilančno vsoto bank. Davek na bilančno vsoto bank je bil uveden v obdobju Pahorjeve vlade. Uvedli smo ga z namenom, da bi destimulirali, da bi banke spodbudili, da naj ne zmanjšujejo kreditov gospodarstvu, z olajšavami, ki so jih imele na ta davek. Če so povečevale kreditno aktivnost, bi dobile dovolj stimulansa, tako smo pričakovali, da te kreditne aktivnosti ne bi zmanjševale. Davek je bil enostavno dimenzioniran preskromno. Moral bi biti bistveno, bistveno večji, z višjimi stopnjami, da bi morda zalegel ali tudi ne, kajti škoda, ki se je začela julija 2010, po spremembi regulacije Banke Slovenije, ko je postavila zelo visoke kapitalske količnike, je povzročila ogromen upad kreditov bančnega sistema gospodarstvu. Zadnji podatki so za oktober 2014; takrat so banke, v tuji ali domači lasti, slovenskim nefinančnim družbam, lahko rečemo gospodarstvu, razen investicijskih skladov oziroma ostalih finančnih družb, ki ločeno prikazujejo, posodile 12 milijard. Na vrhuncu, se pravi takrat, ko je še vse normalno teklo, julija 2010, je bila ta vsota 21 milijard. Padec je za 9 milijard evrov. Nekaj tega, približno tretjina oziroma malo več, je bilo prenesenega na slabo banko, ostalo je pa dejansko upad kreditne aktivnosti. Samo oktobra, to je zadnji mesec, so se ti krediti zmanjšali za dodatnih 900 milijonov. Se pravi, ta proces še kar teče in teče. Ne dokapitalizacije ne pozivi, nič ne zaleže, da bi se vendarle spremenil način regulacije, da bi se sam pristop spremenil, in tukaj imamo seveda ogromno, ogromno rezervo. Razmere so zdaj take, da imajo poslovne banke v Sloveniji kratkoročno nakazano približno 3 milijarde evrov neto. Če odštejete še to, koliko so dolžne, 2,9 milijarde. V celoti so neto upnik za 800 milijonov. Banka Slovenije je neto upnik v tujini za 6,5 milijarde, vse ostalo gospodarstvo z gospodinjstvi vred pa za 2 milijardi, zato ker smo neto izvoznik. Samo država je zadolžena v tujini. Potrebna je sprememba regulacijskega režima in fiskalni učinek te spremembe povečanja kreditne aktivnosti, ki jo lahko banke izvedejo že samo, da prenesejo nekaj denarja iz tujine in ga začnejo vrteti v slovenskem gospodarstvu, da olajšajo podaljševanje kreditov, roka poplačil tam, kjer je to smiselno. Glede na projekt, kakršen je bil financiran iz teh kreditov, se bo bistveno povečala gospodarska aktivnost, povečalo se bo domače povpraševanje, dodatno se bo okrepil optimizem, povečali se bodo prilivi, povečala se bo stabilnost bančnega sistema in izboljšali se bodo tudi javnofinančni učinki. Skratka, Socialni demokrati bomo spremembo zakona podprli. Mislimo, da je to izrazito moderen zakon, da mora tudi finančni sistem prispevati k proračunskemu ravnotežju. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Luka Mesec bo predstavil stališče Poslanske skupine Združene levice.
Hvala, gospod podpredsednik. Spoštovani zbor! V Združeni levici imamo nekoliko mešano stališče do uvedbe tega davka. Najprej bom povedal, katere stvari pozdravljamo. Pozdravljamo, prvič, to, da je Vlada odkrila, da se da proračun uravnavati tudi na prihodkovni strani, ne samo na odhodkovni. To pomeni, da se ga da uravnavati tudi s tem, da se uvajajo nekoliko višji davki, predvsem za najbogatejše oziroma v tem primeru gre za obdavčitev finančnega sektorja, namesto da se na drugi strani enostavno skuša uravnilovko doseči na način reza javnega sektorja, najšibkejših, socialnih transferjev in tako naprej. V tem smislu ta davek pozdravljamo in upamo, da bo Vlada take zadeve v prihodnosti še okrepila. Poleg tega pozdravljamo tudi to, da Vlada ne podlega temu strahu pred davki, ki ga širi predvsem krog okrog Gospodarske zbornice. Tukaj bi jo v bistvu tudi pozval k bolj ambicioznim politikam na tem področju, ker, recimo, kot kaže zadnja študija Banke Slovenije, imajo zvišanja javne porabe veliko večje pozitivne učinke na gospodarsko rast, kot imajo zvišanja davkov negativnih na isto zadevo. Recimo, če država zviša javno porabo za 1 %, bi se v povprečju v Sloveniji BDP v tem trenutku dvignil za 1,6 %. Na drugi strani, če bi zvišala davke za 1 %, bi BDP upadel za 0,4 %. Torej bi bili učinki politike, če bi država dvignila davke za 1 %, in zato da bi zvišala javno porabo za 1 %, izjemno pozitivni oziroma bi bili pozitivni učinki nekajkrat višji od negativnih. Kaj nas moti pri tem davku? Moti nas v bistvu to, da gre zgolj za nadomestek davka na bilančno vsoto, kot je zapisano v obrazložitvi. V tem smislu nas moti razumevanje davkov, kot da so davki tukaj samo zato, da krpamo proračunske luknje. V Združeni levici želimo opozoriti, da so davki tukaj tudi zato, ker imajo določene vsebinske implikacije. Recimo, davek na bilančno vsoto bank vidimo v Združeni levici kot izjemno pozitivnega, ker pomeni to, da so banke s tem davkom stimulirane, da čim manj kapitala držijo zase in da čim bolj kreditirajo gospodarstvo, ker več kot kapitala držijo zase, večji davek bodo plačale. Zato na tem mestu Vlado pozivamo, da v prihodnje razmisli o še bolj ambiciozni ponovni uvedbi tega davka, kot smo ga poznali v preteklosti. Poleg tega tukaj opozarjamo, da se bodo lahko zaradi uvedbe tega davka nekoliko dvignile cene finančnih storitev, kar bo lahko imelo regresivne učinke. Kaj to pomeni? Da bodo manj premožni bolj prizadeti, tako da tukaj pozivamo k previdnosti. Glede na to, da gre za obdavčitev finančnega sektorja, bi odprli vprašanje Tobinovega davka na evropski ravni. Tu, kot vemo, vsakodnevno poslušamo v medijih, da se soočamo z grožnjami teh in onih finančnih trgov, hkrati pa taisti finančni trgi še vedno obstajajo izjemno deregulirani na evropski ravni, kljub temu, da v številnih državah članicah obstaja politična volja, da bi se špekulacije zamejilo oziroma se jih vsaj otežilo z uvedbo tako imenovanega Tobinovega davka, torej davka na finančne transakcije. Ampak je Slovenija svojo podporo tem državam članicam, ki imajo to pobudo, umaknila in je njeno stališče še vedno izjemno nenačelno in ekstremno pragmatično v smislu treba se je prilagoditi situaciji. Zato, če potegnem črto, bomo uvedbo tega davka v Združeni levici podprli, hkrati pa Vlado pozivamo, prvič, k razmisleku o ponovni uvedbi davka na bilančno vsoto bank in, drugič, da nemudoma spremeni stališče do uvedbe Tobinovega davka na evropski ravni. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Jožef Horvat bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Drage kolegice, dragi kolegi, spoštovana gospa državna sekretarka! Nova Slovenija – krščanski demokrati smo v svojem gospodarskem programu, ki je prejel priznanje in pohvale z vseh strani, na prvih straneh zapisali: "Krščanskim demokratom visoki davki ne predstavljajo ekonomske politike, ki bi pripeljala do uravnoteženja državnega proračuna, ampak davčno dušenje podjetij, beg v sivo ekonomijo in uničevanje družinskih proračunov. Trdimo, da se spremembe davčne politike ne bi smelo jemati tako zlahka in lahkomiselno. Zato smo krščanski demokrati fiskalni konservativci. Krščanski demokrati trdimo, da gospodarska politika najemanja dolga namesto izvajanja strukturnih reform vodi v dolgoročno revščino. Dolga ne želimo odplačevati z višjimi davki in tako prenašati varčevanja na davkoplačevalce, torej družine in podjetja, ampak to želimo narediti z višjimi davčnimi prihodki, ki so posledica nižjih davkov, ki bodo edini omogočili višjo gospodarsko aktivnost (zaposlovanje in investiranje), posledično pa bodo pripeljali do višje gospodarske rasti, in samo ta nam bo omogočila dolžniško razbremenitev. Krščanskim demokratom naglo višanje dolga ne predstavlja uspešne ekonomske politike, temveč razlog za zaskrbljenost glede prihodnosti naših otrok." Pravkar sem tudi izračunal, da tudi ta vlada dejansko nadaljuje z zadolževanjem. Trenutno je hitrost zadolževanja 0,8 milijarde na uro, 0,8 milijarde na uro. Zdi se populistično, številke so pa pač realistične. Konkreten predlog sprememb in dopolnitev Zakona o davku na finančne storitve pomeni dejansko dodatno obdavčitev prebivalstva in temu krščanski demokrati ostro nasprotujemo. Namreč, položnice za plačilo tekočih stanovanjskih in drugih stroškov prejemamo vsi, in moramo jih plačevati, sicer sledijo postopki prisilne izterjave. Torej se plačilu provizij ob plačevanju položnic ne moremo izogniti. Zavezanci za plačilo davka na finančne storitve so sicer formalno, po črki zakona, banke in druge finančne institucije, vendar vsi vemo, da so banke, tudi tiste, ki so sanirane z davkoplačevalskim denarjem, breme tega davka v preteklosti v celoti prenesle na končne potrošnike preko višjih provizij in višjih stroškov odobritve kreditov. Celo več, stroške provizij je večina bank in finančnih institucij povečala celo za višji odstotek kot znaša davek na provizijo. Na ta način si banke in druge finančne institucije zagotavljajo dodaten prihodek. Ne dvomimo, da bodo tudi tokrat to zvišanje davčne obveznosti banke v celoti prenesle na potrošnika preko višjih provizij in višjih stroškov odobritve kreditov. Finančno ministrstvo v svojih izjavah miri, da ta dodatna davčna obremenitev ne bo občutna. Kljub temu pa opozarjamo, da je za družinske proračune, kjer se mesečno plačuje po deset in več položnic, na letnem nivoju ta strošek že kar občuten, sploh za tiste družine, kjer je eden od roditeljev ali celo oba brez zaposlitve. In takih družin v Sloveniji, kolegice in kolegi, ni malo. Na tem mestu bi pričakovali, da bo ministrstvo, ki je odgovorno za družine in socialo, zagnalo velik hrup zaradi tega povišanega davka. V Novi Sloveniji nasprotujemo dodatnim davčnim obremenitvam, zato poslanci Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku na finančne storitve ne bomo podprli. Bolj točno, glasovali bomo proti.
Hvala lepa. Mag. Mirjam Bon Klanjšček bo predstavila stališče Poslanske skupine Zavezništva Alenke Bratušek.
Hvala lepa, predsedujoči. Spoštovani kolegice in kolegi! V skladu z Zakonom o davku na dodano vrednost so finančne transakcije uvrščene med tako imenovane druge oproščene dejavnosti, kot so: dajanje kreditov; izdajanje ter upravljanje kreditnih garancij; transakcije in posredovanje z depoziti ter tekočimi oziroma transakcijskimi računi, plačili in nakazili; transakcije in posredovanje v zvezi z valutami, bankovci in kovanci, razen zbirateljskih kovancev in bankovcev; transakcije in posredovanje v zvezi z delnicami, deleži, obveznicami in drugimi vrednostnimi papirji ter upravljanje investicijskih skladov. To pomeni, da se od teh transakcij ne obračunava in ne plačuje davek na dodano vrednost. Oprostitev velja za vse davčne zavezance, ki opravljajo navedene finančne transakcije ne glede na to, ali so finančne institucije ali drugi zavezanci za DDV. Vendar so glede na naravo storitev te oprostitve največkrat deležne predvsem banke in druge finančne institucije. V letu 2011 je bil sprejet Zakon o davku na bilančno vsoto bank, katerega namen je bil, da spodbudi banke k večji in ustreznejši ponudbi posojil. Zakon je bil enkrat noveliran, in to leta 2012, in preneha veljati s koncem leta 2014. Ker namen Zakona o davku na bilančno vsoto bank ni bil dosežen, saj banke niso povečale obsega posojil nefinančnemu sektorju in to tudi ne zavoljo ugodnejše davčne obravnave, podaljševanje tega zakona torej ni smiselno. Z uveljavitvijo davka na finančne storitve pa se je zagotovila enakomernejša porazdeljenost davčne obremenitve finančnega sektorja. Obračunavanje davka na finančne storitve z mesečnim obračunom je razmeroma enostavno, administrativno pa ni obremenilno za finančne institucije kot tudi ne samo pobiranje davka in opravljanje nadzora za davčni organ. Zaradi opisanih razlogov je v skladu s programom stabilnosti v letu 2015 načrtovano povišanje stopnje davka na finančne storitve, in sicer z obstoječih 6,5 % na 8,5 %, in to zaradi izpada javnofinančnih prihodkov, ki bodo posledica prenehanja veljavnosti davka na bilančno vsoto bank. Ključni namen zakona je torej doseganje načrtovanih finančnih učinkov, ki so za leto 2015 ocenjeni na 13 milijonov evrov. Tu so še kazenske določbe in nekaj uskladitev, a kot izhaja iz predloga zakona, so ključni prav finančni učinki, ki jih zakon uvaja. V Zavezništvu Alenke Bratušek predlagane spremembe zakona podpiramo, saj so nas razlogi, zaradi katerih smo priča današnji spremembi, prepričali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Branko Zorman bo predstavil stališče Poslanske skupine Stranke Mira Cerarja.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani poslanke in poslanci! V SMC Predlog zakona o spremembah Zakona o davku na finančne storitve podpiramo. Vsi vemo, da je naša država Republika Slovenija pri Evropski komisiji v postopku presežnega primanjkljaja, po katerem se je zavezala, da bo znižala primanjkljaj sektorja države pod 3 % BDP. Zaradi dinamike zmanjševanja primanjkljaja je treba zagotoviti primanjkljaj v okviru planiranega, kar pomeni, da je treba poskrbeti za ustrezne ukrepe tudi na prihodkovni strani že v letu 2015. Ob tem bi opozoril na to, da pri tem predlogu zakona ne gre za novi davek, saj je bil že leta 2012 z Zakonom o davku na finančne storitve uveden davek na finančne storitve, katerega namen je bil zagotoviti enakomernejšo obremenitev finančnega sektorja, saj do uvedbe omenjenega davka ta sektor v Republiki Sloveniji sploh ni bil obremenjen s posebnimi davki. Predlog zakona o spremembah Zakona o davku na finančne storitve je sestavni del paketa ukrepov za zagotavljanje načrtovanih prihodkov proračuna za leto 2015. Ob finančni luknji, ki jo imamo, in zavezah iz programa stabilnosti je treba sprejemati določene ukrepe, in dvig te davčne stopnje, ki bo v državno blagajno prinesel dodatnih 13 milijonov evrov, je eden od njih. Na podlagi tega zakona se bo sicer povišala stopnja davka na finančne storitve za 2 % ter s tem zagotovila prihodke za državni proračun. Pri tem pa je treba poudariti, da zaveza prejšnje vlade Evropski komisiji, in zaveze je treba izpolnjevati, zaradi vključenosti v program stabilnosti za leto 2015 predvideva povišanje davčnih stopenj, kar na drugi strani sovpada tudi z izpadom javnofinančnih prihodkov, ki bodo posledica prenehanja davka na bilančno vsoto bank, ki preneha veljati z 31. 12. 2014. Torej se ob tem nadomešča en bančni davek z drugim bančnim davkom, in pri tem ne gre za novi davek, saj se davek na bilančno vsoto bank istočasno ukinja. V zakonu so dodatno predlagane še spremembe v delu, ki ureja prekrške tako, da bodo kazenske določbe tega zakona usklajene z Zakonom o prekrških. V SMC predvsem pričakujemo, da med bankami ne bo kartelnega dogovarjanja, ki bi usklajeno to breme preneslo na končne porabnike. Glede na vse navedeno bomo v Poslanski skupini SMC zakon o spremembah Zakona o davku na finančne storitve podprli. Hvala.
Hvala lepa. Mag. Andrej Šircelj bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Spoštovani predstavniki oziroma predstavnice Vlade, kolegi in kolegice! V Slovenski demokratski stranki bomo odločno proti temu davku in proti spremembi tega zakona. In da ne bi živeli v kakšnih iluzijah, kdo dejansko plača ta davek – ta davek plačajo ljudje. Ta davek plačajo ljudje tako, da se ta davek prevali na njih. Govorimo o tako imenovanem davčnem prevaljevanju. Iluzija je, da bo s tem bančni sektor bolj obdavčen, iluzija je, da je s tem bančni sektor bolj obremenjen in tako naprej. Ko govorimo o davku na dodano vrednost, je popolnoma drugačna obdavčitev v sistemu davka na dodano vrednost, in finančne in zavarovalne storitve so tam oproščene, kar pomeni, da banke nimajo pravice do vstopnega davka, kar pomeni, da zaradi same oprostitve pride do dvojne obdavčitve v celotnem gospodarstvu in tako naprej in tako naprej. Skratka, iluzija, da oprostitev pomeni dejansko oprostitev, je v tej dvorani preveč prisotna in je napačna. S tem davkom, gospe in gospodje, obdavčujemo gospodarstvo in obdavčujemo prebivalstvo, kajti oni dejansko plačajo ta davek, odvedejo ga pa finančne inštitucije, zaradi tega ker je lažje obremeniti tako, da odvedejo finančne inštitucije ta davek, kot da bi vsak posameznik moral plačevati ta davek. Zaradi tega je seveda popolnoma napačno tudi mnenje, ki se pojavlja v javnosti in kjerkoli že, da tukaj ne gre za dodatno obremenitev. Tukaj gre za dodatno obremenitev prebivalstva, ki bo plačevalo ta davek. In tukaj gre za dodatno obremenitev gospodarstva, ki bo plačevalo ta davek. Kot kaže, vlada Mira Cerarja ne zna drugega kot prinesti nove davke, zraven pa še predlaga neko iluzionistično vizijo, kako to ni nov davek, ampak je samo nadomestilo enega, pa drugega, pa tretjega. Če govorimo o davku, ki ga tudi plačujejo banke na bilančno vsoto, je to popolnoma drug davek. To je tipičen prometni davek, s katerim bodo obdavčene finančne storitve in ki ga bodo dejansko plačali vsi ljudje, vsi državljani in državljanke. In v Slovenski demokratski stranki smo popolnoma enotni, da tega gospodarstvo v tej državi ne prenese več. Na to opozarja Gospodarska zbornica in na to opozarja obrtna zbornica. In tudi prevalitev davka s strani gospodarstva na prebivalstvo ni več mogoča, ker izdelki in storitve postanejo nekonkurenčni in ker je del tega davka tudi v ceni teh izdelkov in teh storitev. Ne vem, kam boste, spoštovana koalicija, šli še naprej pri teh davkih. Do zdaj niste pokazali nič drugega razen povečevanja davkov in obremenitev ljudi in gospodarstva, popolnoma nič drugega. Da je farsa še večja, gremo v to, da na drugi strani govorite in da ste prej potrdili ministra za gospodarstvo, ki obljublja nespremenjene davke, ki govori o tem, da je gospodarstvo preveč obremenjeno. V naslednje četrt ure ga vi obremenite in danes govorimo o tem. Zaradi tega jaz pričakujem, da boste tudi ostali pri tem dosledni in boste jutri glasovali proti temu davku. Kajti dejansko bi tudi rad, da si pogledate, kaj ta davek dejansko pomeni. In to, da je v obrazložitvi naveden davek na dodano vrednost in finančne storitve, ki so oproščene s tem davkom. Poglejte, navedena je samo četrtinka, ostalo je zavajajoče. Ravno s tem so finančne storitve še bolj obdavčene. V Slovenski demokratski stranki smo odločno proti dodatni obdavčitvi in odločno proti temu, da se stopnja tega davka dvigne s 6,5 na 8,5 %.
Hvala lepa. Gospod Uroš Prikl bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Hvala lepa, predsedujoči. Kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Desus bomo podprli Predlog zakona o spremembah Zakona o davku na finančne storitve. Davek na finančne storitve je bil, kot vemo, uveden leta 2012, in sicer predvsem z namenom zagotovitve primerne in enakomernejše porazdeljenosti davčne obremenitve finančnega sektorja. Avgusta 2011 pa se je začel uporabljati Zakon o davku na bilančno vsoto bank. S tem zakonom je bil uveljavljen ukrep za sanacijo posledic finančne in gospodarske krize, in sicer s ciljem oziroma z namenom zagotoviti dodatno stimulacijo bank za zagotavljanje večje in ustreznejše podpore za kredite nefinančnemu sektorju. Z Zakonom o spremembi in dopolnitvah Zakona o davku na bilančno vsoto bank, ki je bil sprejet decembra 2012, pa se je obračunavanje in plačevanje davka na bilančno vsoto bank časovno omejilo do konca letošnjega leta. Ta zakon, kot smo že danes večkrat slišali, na žalost ni dosegel svojega namena, saj se ni zgodila ekspanzija niti ne povečanje kreditiranja s strani finančnih inštitucij, to pa je bil tudi razlog, zaradi katerega je bil ta zakon uveden. Vlada se je odločila, da ne podaljša veljavnosti tega predpisa. Tako je zaradi časovne omejitve obračunavanja in plačevanja davkov na bilančno vsoto bank in posledično zmanjšanja prihodkov proračuna Republike Slovenije v programu stabilnosti v letu 2015 načrtovano povišanje stopnje davka na finančne storitve. Zato je bistvena sprememba, ki jo prinaša predlagana novela oziroma sprememba zakona, povišanje davčne stopnje na finančne storitve za 2 %, s 6,5 na 8,5 %. Poleg tega pa je cilj predloga zakona tudi uskladitev kazenskih določb z Zakonom o prekrških. Na podlagi te spremembe se v letu 2015 pričakuje za približno 13 milijonov evrov višje prihodke proračuna iz naslova davka na finančne storitve, v letu 2016 pa še za dober milijon več, torej vse skupaj 14,2 milijona evrov. Kot rečeno, v Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev sicer nismo naklonjeni dvigovanju davčnih stopenj in se ne veselimo pretirano predlagane rešitve, vendar pa smo prepričani, da je vseeno boljša kot morebitne druge alternative, v katere bi morali poseči in ki bi pomenile poseg v pravice socialno najšibkejših skupin našega prebivalstva. Zavedamo se namreč, da moramo poskrbeti na obeh straneh proračuna, na prihodkovni in odhodkovni, ter storiti vse potrebno, da bo v prihodnjem letu oziroma v prihodnjih letih primanjkljaj pod 3 % GDP. Glede na to, da je v skladu s programom stabilnosti v letu 2015 načrtovano povišanje stopnje davka na finančne storitve, ki zgolj nadomeščajo izpad javnofinančnih prihodkov, ki bodo posledica prenehanja zakona, ki je opredelil davek na bilančno vsoto bank, bomo, kot sem uvodoma povedal, v Poslanski skupini Desus predlog zakona soglasno podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje opravili jutri v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH ZAKONA O DAVKU OD PROMETA ZAVAROVALNIH POSLOV V OKVIRU NUJNEGA POSTOPKA Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavnici Vlade mag. Mateji Vraničar.
Spoštovani gospod predsedujoči, gospe poslanke in gospodje poslanci! Enako kot prej obravnavani zakon tudi Predlog zakona o spremembah Zakona o davku od prometa zavarovalnih poslov predstavlja sestavni del paketa ukrepov za zagotavljanje načrtovanih prihodkov državnega proračuna za leto 2015. Skupaj z davkom na finančne storitve predstavlja nadomestilo za izpadle prihodke iz naslova Zakona o davku na bilančno vsoto bank, katerega veljavnost poteče konec letošnjega leta. Še enkrat poudarjam, da gre za ukrep, ki je bil predviden tudi v programu stabilnosti, kakršen je bil spomladi letos predložen Evropski komisiji. Povišanje davčne stopnje davka od prometa zavarovalnih poslov je usklajeno z zvišanjem stopnje davka od finančnih storitev, in sicer se z obstoječih 6,5 % dviguje na 8,5 %. Iz tega naslova se v letu 2015 pričakujejo dodatni prihodki v višini 17 milijonov evrov, v letu 2016 zaradi zamika pri oddaji obračunov in plačilu davka po posameznih mesecih pa še za dodaten milijon in pol evrov. To pomeni, da je skupen finančni učinek predlagane spremembe na letni ravni 18,5 milijona evrov. Tudi v tem primeru se dopolnjujejo oziroma spreminjajo kazenske določbe, kjer se zneski glob iz tolarske vrednosti preračunajo in zaokrožijo v evrsko vrednost. Poleg tega pa se kazensko določbo usklajuje z Zakonom o prekrških, ki določa globe v razponih pri pravnih osebah in pri tem razmejuje med srednjimi in velikimi gospodarskimi družbami ter ostalimi gospodarskimi družbami. V predlog zakona je vključeno pooblastilo, ki določa, da se sme v hitrem postopku izreči globa v znesku, ki je višji od najnižje predpisane globe, s tem pa kazenske sankcije po tem zakonu postajajo bolj skladne s težo kršitev, ki jih nadzorni organ zazna. V predlog zakona so vključene tudi potrebne terminološke prilagoditve v skladu z zakonom, ki ureja finančno upravo. Spoštovani, v skladu z navedenim in ob upoštevanju podanih pojasnil predlagam, da Državni zbor podpre predlog zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici gospe Urški Ban.
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Odbor za finance in monetarno politiko je na 8. nujni seji 2. 12. 2014 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah Zakona o davku od prometa zavarovalnih poslov, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejetje po nujnem postopku predložila Vlada. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 10. seji 26. 11. 2014 sklenil, da se predlog zakona obravnava po nujnem postopku. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predloženi zakon proučila z vidika skladnosti z ustavo in pravnim sistemom ter z zakonodajno-tehničnega vidika in podala konkretne pripombe na 2. in 3. člen predloga zakona. Odboru je bilo posredovano tudi mnenje Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance, ki predlog zakona podpira. Amandma k predlogu zakona so vložile koalicijske poslanske skupine SMC, Desus in SD, in sicer k 5. členu predloga zakona. Seji odbora so prisostvovale predstavnice Ministrstva za finance in predstavnice Zakonodajno-pravne službe. V uvodni dopolnilni obrazložitvi je državna sekretarka Ministrstva za finance pojasnila poglavitne rešitve predloga zakona, ki je pripravljen v skladu z zavezami Republike Slovenije, sprejetimi v programu stabilnosti za letošnje leto, in sicer da bo del znižanih prihodkov iz naslova davka na bilančno vsoto bank, ki mu veljavnost poteče konec letošnjega leta, nadomestila z zvišanjem nominalne stopnje davka na zavarovalne posle. Hkrati Vlada tudi ureja kazensko določbo in posamezne formalne popravke v besedilu zakona zaradi ustanovitve Finančne uprave Republike Slovenije. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je pojasnila pisno mnenje in opozorila predvsem na nomotehnični problem poimenovanja Finančne uprave Republike Slovenije v posameznih zakonih. Na koncu je odbor v skladu z drugim odstavkom 130. člena Poslovnika Državnega zbora obravnaval in sprejel amandma poslanskih skupin SMC, Desus in SD k 5. členu. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Luka Mesec bo predstavil stališče Poslanske skupine Združene levice.
Spoštovani podpredsednik, spoštovani zbor! V Združeni levici bomo prav tako kot davek na finančne transakcije podprli tudi davek na zavarovalniške storitve. Pri tem bi pa samo še enkrat opozoril na iste zadeve kot prej. Moti nas to, da gre samo za neko nadomestilo davka na bilančno vsoto bank, ki ga vidimo kot vsebinsko zelo pozitivnega. In drugič, opozarjamo na potencialno regresivno naravo teh davkov, torej da bodo lahko zavarovalnice povečane stroške prevalile na končne porabnike, pri čemer bodo prizadeti tudi najrevnejši, in tukaj opozarjamo na previdnost. Sicer pa tudi temu davku izrekamo podporo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Jožef Horvat bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Še enkrat vsem prav lep pozdrav! Predlog zakona o spremembah Zakona o davku od prometa zavarovalnih poslov podobno kot predlog novele Zakona o davku na finančne storitve dviguje davčno stopnjo za 2 odstotni točki, s 6,5 % na 8,5 % oziroma za 30 %. Torej se ta davek dviga za 30%. Morda ne bi bili tako ostri, če bi bil ta dvig, recimo, 5 %. Kot smo že pojasnili v svojem stališču pri prej obravnavanem predlogu zakona, v Novi Sloveniji – krščanskih demokratih nasprotujemo zviševanju davkov. Nasprotujemo tudi zviševanju davkov od prometa zavarovalnih poslov. Radi pa bi opozorili na nekatere prezrte vidike v zvezi z načrtovanimi dodatnimi fiskalnimi prilivi ob zviševanju davčnih stopenj pri prometu zavarovalnih poslov. Po obrazložitvi vladnega predloga je namen obeh zakonskih novel, te in prej obravnavane novele Zakona o davku na finančne storitve, zvišati proračunske prihodke za skupaj 30 milijonov letno. Samo od zvišanja davčne stopnje od prometa zavarovalnih poslov se pričakuje dodaten proračunski priliv v višini 16 milijonov letno. Mi ocenjujemo, da se to ne bo realiziralo. Pravkar mi je poslal sporočilo gospod, ki se ukvarja z zavarovalnimi posli. Ima devetčlansko družino in je povedal, da je letos tega davka plačal 6 tisoč 500 evrov. To pomeni, da bo drugo leto plačal 8 tisoč 500 evrov. Ali z drugimi besedami: na nek način bo vsak član devetčlanske družine prikrajšan za 222 evrov. Še več, ljudje, ki se ukvarjajo z zavarovalnimi posli, bodo te posle opustili oziroma bodo šli ven, v tujino. Kaj bo to pomenilo za proračun, za proračunske prilive naše države? Nič. Ne bodo dobile 16 milijonov, dobile bodo bistveno manj. Proračun bo dobil bistveno manj. Da bodo banke in zavarovalnice napovedani dvig davka prevalile na stranke, prebivalstvo in gospodarstvo in ga zavarovalnice ne bodo plačevale iz svojih dobičkov, nam je jasno. To so tudi že potrdile v naših zavarovalnicah. Torej bo posledica tega davka zvišanje zavarovalnih premij. Vendar pa moramo pri tem upoštevati dejstvo, da velik delež zavarovanj ni obvezen, kot na primer avtomobilsko zavarovanje ali zavarovanje odgovornosti v nekaterih poklicih, pač pa se posameznik ali podjetnik zanj odloča prostovoljno. Zlasti pri življenjskih in nezgodnih zavarovanjih zavarovalnice ugotavljajo, to je dejstvo in to poslušamo vsako leto v poročilih, upad števila novih zavarovanj. Zaradi nesposobnosti plačevanja premij so se, se še bodo in se še vedno številni zavarovanci odločajo tudi za prekinitev življenjskih zavarovanj po že sklenjenih policah. Če gre za prekinitev zavarovanja preden poteče 10 let, morajo zavarovanci plačati davek od prometa zavarovalnih poslov, ki bo odslej 8,5-odstoten, izgubijo pa tudi kar precejšen znesek vplačanega denarja. Spet je torej tepen državljan. Tak zavarovanec se zlepa ne bo odločil za sklenitev novega tovrstnega zavarovanja. Zviševanje premij bo imelo zagotovo za posledico manjši obseg zavarovanj, ne le osebnih, pač pa tudi premoženjskih, tudi avtomobilskih kasko zavarovanj, in načrtnega obsega večjega proračunskega priliva iz tega naslova sigurno ne bo. Torej, namesto da bi država s fiskalno politiko spodbujala zavarovanja – elementarne nesreče so vsak dan, vsako leto pogostejše – naših življenj, življenj svojih državljanov, država oziroma ta vlada deluje prav nasprotno. In kot že rečeno, poslanci Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov ostro nasprotujemo Predlogu zakona o spremembah Zakona o davku od prometa zavarovalnih poslov.
Hvala lepa. Mag. Mirjam Bon Klanjšček bo predstavila stališče Poslanske skupine Zavezništva Alenke Bratušek.
Hvala lepa, predsedujoči. Spoštovani kolegice in kolegi! Zakon o davku od prometa zavarovalnih poslov, ki določa obveznost plačevanja davka od prometa zavarovalnih poslov, je bil uveljavljen hkrati z začetkom uporabe Zakona o davku na dodano vrednost, pri obdavčitvi zavarovalnih poslov pa dopolnjuje sistem davka na dodano vrednost. DDV se od zavarovalnih poslov ne obračunava, izvajalci zavarovalnih poslov pa nimajo pravice uveljavljati odbitka vstopnega DDV. Istočasno pa zavarovalnice ali druge pravne osebe, ki opravljajo zavarovalne posle na območju Slovenije, plačujejo 6,5-odstotni davek od prometa zavarovalnih poslov. Prenehanje veljave Zakona o davku na bilančno vsoto bank, katerega namen je bil, da spodbudi banke k večji in ustreznejši ponudbi posojil – glede na dejstvo, da ta namen ni bil dosežen, menimo, da podaljševanje tega zakona ni smiselno. Program stabilnosti je tako za leto 2015 predvidel zvišanje stopnje davka od prometa zavarovalnih poslov. Gre torej za zagotovitev dodatnih finančnih sredstev za državni proračun zaradi izpada javnofinančnih prihodkov ob prenehanju veljavnosti davka na bilančno vsoto bank. Zaradi opisanih razlogov je v skladu s programom stabilnosti v letu 2015 načrtovano povišanje stopnje davka od prometa zavarovalnih poslov za 2 odstotni točki. Finančni učinek v letu 2015 je tako ocenjen na okoli 18,5 milijona evrov na letni ravni. Poleg tega so tu še kazenske določbe in nekaj manjših uskladitev, a kot izhaja iz predloga zakona, so ključni prav finančni učinki, ki jih zakon uvaja. V Zavezništvu Alenke Bratušek predlagane spremembe zakona podpiramo. Razlogi, zaradi katerih smo priča današnji spremembi, so nas prepričali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Maruša Škopac bo predstavila stališče Poslanske skupine Stranke Mira Cerarja.
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovani kolegice in kolegi! Zakon o davku od prometa zavarovalnih poslov, ki določa obveznost plačevanja davka od prometa zavarovalnih poslov, je bil uveljavljen leta 1999, hkrati z začetkom uporabe Zakona o davku na dodano vrednost, in pri obdavčitvi zavarovalnih poslov dopolnjuje sistem davka na dodano vrednost. Predlagani zakon o spremembah Zakona o davku od prometa zavarovalnih poslov podaja podobne rešitve kot zakon o spremembah Zakona o davku na finančne storitve in je sestavni del svežnja ukrepov za zagotavljanje načrtovanih prihodkov državnega proračuna za leto 2015. Zaradi prenehanja veljavnosti Zakona o davku na bilančno vsoto bank z dnem 31. 12. 2014 in posledičnega upada prihodkov proračuna Republike Slovenije je v programu stabilnosti načrtovano zvišanje stopnje davka od prometa zavarovalnih poslov. Zaradi tega se s tem zakonom v sistemu obračunavanja davka od prometa zavarovalnih poslov nadomešča obstoječa stopnja 6,5 % s stopnjo 8,5 %. Na podlagi prihodkov državnega proračuna iz naslova davka od prometa zavarovalnih poslov v letih od 2003 do 2007 ocenjujemo, da se bodo prihodki državnega proračuna iz tega naslova povišali za okoli 18,5 milijona evrov na letni ravni. V SMC se zavedamo, da bo dvig tega davka povečal breme opravljanja zavarovalnih poslov, dejansko pa ne pričakujemo, da bodo zavarovalnice v celoti prevalile strošek na porabnika. Pričakujemo, da bodo zavarovalnice našle tudi svoje notranje rezerve. S tem zakonom prav tako urejamo določbe 14. člena obstoječega zakona, ki govori o višini globe za posamezne prekrške. Prilagajamo ga naši današnji valuti in razmejitvi podjetij na mikro, majhne, srednje in velike družbe v skladu s 55. členom Zakona o gospodarskih družbah. V Poslanski skupini SMC bomo podprli zakon o spremembah Zakona o davku od prometa zavarovalnih poslov. Hvala.
Hvala lepa. Mag. Andrej Šircelj bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Spoštovane predstavnice Vlade, spoštovani kolegi in kolegice! Tudi pri tem zakonu oziroma spremembi zakona gre za isti način obdavčitve prebivalstva oziroma tistih, ki opravljajo zavarovalne storitve, oziroma zavarovalniških agentov, če tega davka ne morejo prenesti oziroma prevaliti, kot je boljši izraz, na končnega potrošnika oziroma na zavarovanca. Tukaj ni nobenega drugega načina kot tega, da bo ta davek na koncu prevaljen na končnega potrošnika ali pa bo zajedel obstoječe dobičke oziroma bodo zaradi tega zmanjšani dobički tistih, ki opravljajo tovrstne storitve oziroma na koncu zavarovalnic. Glede na to, da je glavna zavarovalnica, ki ima največji tržni delež, mislim, da tam preko 70 % v državni lasti, bo pač imela toliko manj dobička, toliko manj dividend za državo in zadeva bo tukaj popolnoma jasna. Tu govorimo o regresiji. Tu govorimo o regresiji, tako kot pri prejšnjem zakonu, o tem, da bodo tisti, ki imajo manjši dohodek, plačali glede na njihov dohodek več davka. To je značilnost vseh prometnih davkov in to je tipičen prometni davek, kot je tudi davek na finančne storitve tipičen prometni davek, kot je prometni davek tudi davek na dodano vrednost ali, če želite, na nek način tudi trošarine. In vi tu obdavčujete bolj prebivalstvo in gospodarstvo. Nobenih drugih filozofij v davkih dejansko ni, še posebej če upoštevamo njihov učinek na žep ljudi na konec koncev. In tukaj, še enkrat, je to popolnoma v nasprotju z deklariranim, kar je na zaslišanju povedal predsednik Vlade dr. Miro Cerar, kar je na zaslišanju za ministra povedal minister za gospodarstvo, ki je bil danes izvoljen. In tukaj mene sedaj skrbi, kaj bo z vlado Mira Cerarja, ker imamo dve struji. Eno, to je finančna, ki povečuje davke, druga je gospodarska, ki pravi Ne, davkov ne povečati. Pa vendar, kot kaže, ima sedaj ta finančna struja veliko večjo moč, kajti ta koalicija, ta vlada prihaja v Državni zbor izključno z novimi davki. Tretji zakon je ta, katerega danes obravnavamo. Tu ne gre za nobeno nadomeščanje. Tu gre za povečanje stopnje, ker se ne more nadomeščati zakon na bilančno vsoto bank z zakonom na zavarovalne storitve. Edino prihodki se lahko nadomeščajo. Prihodki se lahko nadomeščajo tudi s kakšnim drugim zakonom, zaradi mene z Zakonom o davku na nepremičnine ali katerimkoli drugim. Ne rečem, da ga je treba tukaj uvesti, ampak tu gre spet za iluzijo, da tukaj nekaj nadomeščamo in da to niso novi davki. Gospe in gospodje, to so novi davki in Slovenska demokratska stranka teh novih davkov ne bo podprla, ker so škodljivi. Zmanjšujejo konkurenčnost gospodarstva, na drugi strani zmanjšujejo realni dohodek prebivalstva. Ker zmanjšujejo konkurenčnost gospodarstva, povečujejo nezaposlenost, in posredno zmanjšujejo tudi finančne prihodke državnega proračuna. To se dejansko danes že dogaja, in to s tako imenovanimi posrednimi davki. Kajti vseh teh davkov ne bo možno prevaliti več na končnega potrošnika, ker jih ne bo plačal in ker se enostavno ne bo več zavaroval. Tudi za naravne nesreče se ne bo več zavaroval. In država bo zaradi tega verjetno na koncu plačala še večjo škodo. Ne vem, od kje bo denar pobrala, ali z novo zadolžitvijo, in v tem primeru bodo ljudje še bolj obubožani in še bolj revni, ker jim nihče v drugem primeru te škode ne bo nadomestil. To dejansko pomeni dodatno pauperizacijo ljudi, dodatno siromaštvo. To ni vidno na prvi pogled, je pa posredno preko vsakomesečnih položnic, ki so večje in večje. Tudi zaradi tega v Slovenski demokratski stranki tega davka oziroma te spremembe zakonodaje ne bomo podprli oziroma ji nasprotujemo.
Hvala lepa. Gospod Uroš Prikl bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Podpredsednik, hvala lepa. Spoštovani kolegice in kolegi! Gre za relativno podobno materijo, kot je bila materija pri prejšnji točki, torej novela Zakona o davku od prometa zavarovalnih poslov. Tukaj država zasleduje podoben cilj kot pri Zakonu o davku na finančne storitve, torej da izpad prihodkov iz naslova neuspešnega Zakona o davku na bilančno vsoto bank na nek način zamenjuje z drugim prilivom, z drugim prihodkom, to je davkom od prometa zavarovalnih poslov, s čimer se nadomesti izpad prihodkov po prenehanju veljavnosti Zakona o davku na bilančno vsoto bank, ki mu poteče veljavnost konec letošnjega leta. Obveznost plačevanja davka od prometa zavarovalnih poslov je bila uveljavljena z zakonom iz leta 1999, in sicer hkrati z začetkom uporabe Zakona o davku na dodano vrednost, in na področju obdavčitve zavarovalnih poslov dopolnjuje sistem davka na dodano vrednost. S tokratno spremembo zakona se dviguje stopnja davka od prometa zavarovalnih poslov za 2 odstotni točki, in sicer s 6,5 na 8,5 %, hkrati pa se določbe veljavnega zakona usklajujejo tudi s kazenskimi določbami Zakona o prekrških. Na podlagi povišanja davka za omenjena 2 %, s 6,5 na 8,5, se predpostavlja oziroma se pričakuje priliv v proračun, višji za 18,5 milijona evrov na letnem nivoju. Zaradi zamika pri vplačilu v državni proračun v letu 2015 pa bo ta prihodek v proračun v naslednjem letu samo za 17 milijonov višji. Podobno kot sem povedal pri prejšnji točki, torej pri Zakonu o davku na finančne storitve, se tudi pri Zakonu o davku od prometa zavarovalnih poslov v Desusu ne navdušujemo pretirano. Sicer nismo naklonjeni dvigovanju davčnih stopenj, ampak se zavedamo, da je to boljša alternativa od obstoječih, predvsem tistih, ki bi posegle v rezanje prejemkov in prizadele obstoječi gmotni položaj. Hkrati pa tudi upamo, da finančne in zavarovalne inštitucije ne bodo vsega dodatnega bremena prenesle na končne uporabnike, ampak bodo nekaj poiskale, pobrskale po svojih rezervah, ki nedvomno so in obstajajo. Torej, glede na dejstvo, da je v skladu s programom stabilnosti v letu 2015 načrtovano povišanje stopnje davka od prometa zavarovalnih poslov, ki zgolj nadomešča na prihodkovni strani izpad javnofinančnih prihodkov, ki bodo posledica prenehanja davka na bilančno vsoto bank, bomo v Poslanski skupini Desus predlog zakona soglasno podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Dr. Franc Križanič bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani visoki zbor! Socialni demokrati bomo spremembo Zakona o davku od prometa zavarovalnih poslov podprli. Ta davek ima pri zavarovalnih poslih podobno vlogo, kot ga ima DDV pri vseh ostalih storitvah in prodaji blaga, s to razliko, da je stopnja nižja. Bila je nižja prej, nižja je tudi sedaj. Nižja stopnja ima določen smisel, ker spodbuja ljudi k zavarovanju, se pravi nekoliko poceni zavarovanje glede na ostale storitve in ostale blagovne dobrine, vključno s hrano. Daje pa nekoliko večji poudarek vzpostavljanju varnosti, ki ga nudi ta specifičen sektor zavarovalništva. Slovenci imamo tradicijo razvoja tega sektorja, zelo močne zavarovalnice. Izkazale so se med krizo, nobena ni bila resno prizadeta zaradi izpostavljenosti na trgih. Tudi če so bile izpostavljene, so bile samo do te mere, da so to zlahka preživele. Seveda so imele tudi ustrezno regulacijo, ki jih ni silila v določene iracionalnosti, zaradi katerih bi se lahko znašle v dodatnih težavah ali pritiskale na svoje kliente in podobno, kar se godi v bančnem sektorju. Sprostitev kreditne aktivnosti bo zavarovalništvu zelo koristila. Premija, lahko pričakujemo, bo začela naraščati že skupaj z gospodarsko rastjo. Lani se je še zmanjševala v vsoti, v agregatu. Če pa bi prišlo do spremembe v regulaciji kreditne aktivnosti, nek vpliv, recimo, drugačnih pristopov Evropske centralne banke tudi v slovensko okolje, potem bodo zavarovalnice tukaj pridobile nadpovprečno velik delež, zato ker je njihova dobrina, nudenje varnosti, tako imenovana superiorna dobrina; v času rasti dohodka narašča povpraševanje po zavarovalnih storitvah nadpovprečno hitro. Končno je bil ta sektor na en poseben način diskriminiran z neracionalno razlastitvijo lastnikov slovenskih bank in še pred tem s preprečevanjem pravočasne dokapitalizacije ene od teh bank. Problem se danes rešuje pred sodišči, in če bodo ta sodila pravično, mislim, da bo sektor dobil dodatne ugodne rezultate. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje opravili jutri, 5. decembra. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DAVČNEM POSTOPKU V OKVIRU NUJNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavnici Vlade mag. Mateji Vraničar.
Spoštovani gospod predsedujoči, gospe poslanke in gospodje poslanci! Predlog zakona vključuje kar nekaj vsebinskih področij, med najpomembnejšimi pa bi zagotovo označila določbe, ki se nanašajo na povečanje preglednosti poslovanja z gotovino in s tem zmanjšujejo možnosti neplačevanja davkov. Z zasledovanjem tega cilja se pri gotovinskem poslovanju ureja izdajanje računov, ki bo omogočilo transparentnost podatkov o izdanih računih in vseh naknadnih spremembah teh računov tudi v primerih, ko davčni zavezanci izdajo račune brez uporabe računalniškega programa oziroma elektronske naprave in torej izpisujejo račune ročno. Davčni zavezanec bo lahko izdal račun za opravljeno dobavo blaga oziroma storitev z uporabo vezane knjige računov. Ta se bo lahko uporabljala, če jo davčni organ potrdi, pri čemer pa je potrditev urejena na elektronski način, tako da povzroča čim manj zmede in administrativnih obremenitev. Predlog zakona nadalje kot temeljni način vročanja določa navadno vročitev, torej ne več osebne vročitve. Šteje se, da je vročitev opravljena 15. dan od dneva odpreme, če Zakon o davčnem postopku ne določa drugače. Ureditev elektronskega vročanja dokumentov preko portala eDavki bo od 1. januarja 2016 po prehodnem obdobju kot obvezna veljala za poslovne subjekte, ki morajo preko tega portala že oddajati davčne obračune oziroma napovedi. Davčni organ bo elektronsko vročal dokumente tudi drugim davčnim zavezancem fizičnim osebam, če se bodo tako odločili. Tretji sklop sprememb se nanaša na davčno izvršbo. Izvzetja posameznih dohodkov oziroma premoženja iz davčne izvršbe se usklajujejo z izvzetji, ki veljajo v civilni izvršbi, kakor je ta urejena v Zakonu o izvršbi in zavarovanju. Najobsežnejši del predlaganih sprememb zakona pa se nanaša na izvajanje sporazuma, sklenjenega z Združenimi državami Amerike v zvezi s tako imenovanim Zakonom o spoštovanju davčnih predpisov v zvezi z računi v tujini oziroma kratko, v pogovoru rečeno FATCA. Ta sporazum, sklenjen med Slovenijo in Ameriko, za finančne institucije uvaja poročanje v zvezi z nekaterimi računi. Ta sporazum je bil podpisan 2. junija letos in v njem so podrobneje opredeljene obveznosti slovenskih finančnih institucij in finančne uprave v zvezi z izvajanjem sporazuma. Predlog zakona ureja podrobnosti v zvezi s tem izvajanjem, in sicer podrobneje se urejajo obveznosti finančnih institucij v Sloveniji v odnosu do pristojnega organa Slovenije ter določajo mehanizmi za zagotavljanje teh obveznosti in nadzora v zvezi z njimi. Določa se postopke dolžne skrbnosti, obveznost identifikacije računov ter zbiranja in poročanja informacij davčnemu organu. Pristojni organ za izmenjavo informacij po sporazumu bo Finančna uprava Republike Slovenije. Ne bo odveč poudariti, da je sporazum dvostranski, vendar s tem zakonom oziroma izvedbenimi določbami urejamo zgolj področje, ki se nanaša na obveznosti slovenskih finančnih institucij in slovenske finančne uprave v zvezi z izmenjavo podatkov. Ameriška finančna oziroma davčna uprava bo podatke izmenjevala po postopkih, ki jih določajo njihovi predpisi in neposredno sam sporazum. Zadnje vsebinsko področje, ki bi ga rada izpostavila, je sistem vrednotnic v zvezi s tako imenovanim malim delom, ki je urejen v Zakonu o preprečevanju dela in zaposlovanja na črno. Ker sam sistem vrednotnic predstavlja specifičen sistem plačevanja prispevkov za socialno varnost, je treba ta sistem pripoznati tudi v Zakonu o davčnem postopku. Glede na pomembne spremembe, ki jih prinaša predlagani zakon, administrativne poenostavitve za zavezance in dodatno možnost nadzora, predlagamo, da predlog zakona podprete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo gospe Urški Ban, predsednici odbora.
Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Odbor za finance in monetarno politiko je tudi ta predlog zakona, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejetje po nujnem postopku predložila Vlada, obravnaval na 8. nujni seji 2. 12. 2014 kot matično delovno telo. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 10. seji 26. 11. 2014 sklenil, da se predlog tega zakona obravnava po nujnem postopku. Odboru je bilo posredovano tudi mnenje Zakonodajno-pravne službe in mnenje Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance, ki predlog spremembe tega zakona podpira. V skladu s 129. členom Poslovnika Državnega zbora so amandmaje k temu predlogu zakona vložile koalicijske poslanske skupine SMC, Desus in SD. Seji odbora so prisostvovali predstavnice in predstavniki Ministrstva za finance in Zakonodajno-pravne službe. V uvodni dopolnilni obrazložitvi je državna sekretarka na Ministrstvu za finance pojasnila, da se poglavitne rešitve predlaganega zakona nanašajo predvsem na šest vsebinskih sklopov, in sicer: določitev obveznosti izdaje računa brez uporabe računalniškega programa oziroma elektronske naprave pri gotovinskem poslovanju z uporabo vezane knjige računov, ki jo pred uporabo potrdi davčni organ; določitev obveznega vročanja odločb davčnega organa zavezancev preko portala eDavki s 1. januarjem 2016; določitev prostovoljnega vročanja preko portala eDavki v letu 2015; določitev prostovoljnega vročanja dokumentov fizičnim osebam preko portala eDavki ter določitev vročanja z navadno vročitvijo odločb, s katerimi je določeno obročno plačevanje davka; uskladitev določb glede davčne izvršbe z določbami Zakona o izvršbi in zavarovanju; izvajanje sporazuma med Vlado Republike Slovenije in Vlado Združenih držav Amerike o izboljšanju spoštovanja davčnih predpisov na mednarodni ravni in izvajanju FATCA; določitev načina izračuna akontacije dohodnine od dohodka od osebnega dopolnilnega dela in ureditev prekrškovnih določb zaradi kršitve obveznosti iz obravnavanega zakona. Članice in člani odbora o vsebini rešitev predlaganega zakona niso razpravljali. Odbor je v skladu z drugim odstavkom 130. člena Poslovnika Državnega zbora obravnaval amandmaje koalicijskih poslanskih skupin SMC, Desus in SD in jih sprejel. Odbor je v nadaljevanju v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Jožef Horvat bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi, še enkrat prav lep pozdrav! Zanimiva je ugotovitev, da na tej davčno obarvani seji, na kateri smo, hvala bogu, končno dobili tudi gospodarskega ministra, prav vladajoča koalicija temu gospodarskemu ministru danes na tej seji, na njegovi seji na nek način, daje prvo zaušnico. Sprejemajo se davki, ki močno tangirajo, močno posegajo v poslovanje gospodarskih subjektov. On pa naj bi bil, in upam, da bo, glasnik gospodarstva v Vladi. Morda sam kot kandidat za ministra niti ni vedel, kaj se bo zgodilo na tej seji. Sedaj pa k stvari. Sedanji predlog sprememb in dopolnitev Zakona o davčnem postopku je spet ena izmed številnih sprememb tega zakona, ki se spet sprejema po nujnem postopku. Glede na to, da gre za sistemski zakon, tako številni posegi v zakon niso primerni. Neprimeren je tudi sam način sprejemanja po nujnem postopku. Po našem prepričanju, torej po prepričanju Nove Slovenije – krščanskih demokratov tudi ni nobenega utemeljenega razloga, da se te spremembe in dopolnitve zakona ne bi obravnavale po rednem postopku, v katerem bi bilo dovolj časa in priložnosti slišati glas stroke in širše javnosti glede vsebine sprememb in jih tudi izboljšati. Poudarjamo znova, tako pogosto spreminjanje zakona vnaša v naš pravni sistem več zmede kot reda. Zlasti na področju davčnega prava je posebej pomemben vidik predvidljivosti oziroma načelo gotovosti. Kako naj vendarle gospodarski subjekti, ki so davčni zavezanci, resno načrtujejo svojo dejavnost za nekaj let naprej, če država vsako leto sproti spreminja pravila glede obdavčevanja? Ne smemo pozabiti, da je tudi Zakon o davčnem postopku eden izmed predpisov, ki je zelo pomemben za zagotavljanje primernega poslovnega okolja in stabilnega okolja. In če si res želimo uspešnega gospodarstva ter v zvezi s tem privabiti nove investitorje, tudi iz tujine, bomo prisiljeni razmisliti o tem, kakšno poslovno okolje bomo v bodoče zagotavljali. Sedaj pa nekaj o vsebini. Najpomembnejša novost, ki se uvaja, je vezana knjiga računov, ki jo bodo dolžni uporabljati tisti zavezanci, ki poslujejo z gotovino, pa ne uporabljajo računalniškega programa. Osnovni cilj, ki se zasleduje s tem ukrepom, je zagotovo povečanje prilivov v državni proračun iz naslova večjega priliva od obračunanega davka na dodano vrednost in tudi od davka od dobička. V Novi Sloveniji – krščanskih demokratih se zavedamo obsega sive ekonomije in potrebnih ukrepov za njeno zajezitev. Take ukrepe, ki zajezujejo sivo ekonomijo, podpiramo, vendar pa je vprašanje ob tej rešitvi, ki je predlagana, torej vezana knjiga računov, ali ne gre spet zgolj za neko novo birokratsko obremenitev gospodarskih subjektov. V boju proti sivi ekonomiji pa pričakujemo, da finančna uprava dosledno izvaja zadnjo novelo tega zakona, ki se je začela uporabljati letos in bo zagotovo v tem, zlasti pa še v naslednjem proračunskem letu izkazovala napovedane visoke proračunske prilive iz naslova odmere davkov od nenapovedanih dohodkov oziroma nepojasnjenega premoženja. Pa naj spomnim, Vlada je tedaj obljubljala ne le nekaj deset, pač pa nekaj stomilijonskih dodatnih proračunskih prilivov iz tega vira. V obdavčitev naj bi bila zajeta tudi sredstva, prenesena v davčne oaze, in jih bo finančna uprava ugotavljala z mednarodno izmenjavo podatkov. V smeri učinkovitih davčnih preiskav in obdavčitev nepojasnjenega premoženja so torej pričakovanja Nove Slovenije – krščanskih demokratov velika in upravičena. Novela Zakona o davčnem postopku uvaja novosti na področju socialnih in nekaterih drugih prejemkov, ki so izvzeti iz davčne izvršbe in se usklajujejo z določili Zakona o izvršbi in zavarovanju. Na ta način bomo zagotovili, da bodo socialno varstveni prejemki dejansko služili svojemu namenu, to je zagotavljanju osnovnih sredstev za preživljanje zavezancev, ne pa za druge namene, za izterjavo dolgov, ki jih zavezanci zaradi premajhnih prihodkov dejansko niso zmožni odplačevati. Poslanci Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov bomo zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o davčnem postopku kljub uvodoma podanim pomislekom podprli.
Hvala lepa. Mag. Mirjam Bon Klanjšček bo predstavila stališče Poslanske skupine Zavezništva Alenke Bratušek.
Hvala, predsedujoči. Spoštovani kolegice in kolegi! Predlog zakona, kot je pred menoj povedala že gospa državna sekretarka, dejansko obravnava šest vsebinskih sklopov. V prvem sklopu je strnjen nadzor nad gotovinskim poslovanjem. Uvajajo se vezane knjige računov za vse tiste, ki ne uporabljajo računalniškega programa, ki davčnim zavezancem omogoča brisanje ali spreminjanje izdanih računov. Vezano knjigo računov bo tako po novi uveljavitvi potrdil davčni organ. Seveda se nam ob tem prvem sklopu utrne vaša koalicijska pogodba in obljube o uvedbi tako imenovanih pravih davčnih blagajn. Preseneča nas, da Zakona o davčnih blagajnah danes nimamo pred seboj. Drugi sklop predstavlja vročanje odločb. Po predlogu zakona se odločbe, s katerimi je določeno obročno plačevanje davka, vročajo z navadno pošto. Pričakovani prihranki zaradi te spremembe načina vročanja so vsekakor znatni. Tudi elektronsko vročanje preko portala eDavki bo veljalo za določene zavezance davčnega organa v davčnih postopkih, ne pa tudi za stranke v drugih pravnih postopkih. Fizične osebe pa se bodo lahko prostovoljno vključile v sistem e-vročanje, in sicer preko portala eDavki. Tudi tukaj je pričakovati znatne prihranke. V tretjem sklopu je zajeta davčna izvršba, in sicer gre za uskladitev z Zakonom o izvršbi in zavarovanju. Četrti sklop obsega izvajanje sporazuma med Vlado Slovenije in Vlado Združenih držav Amerike o spoštovanju in izboljšanju davčnih predpisov. Gre za izmenjavo informacij med dvema davčnima uradoma, slovenskim in ameriškim, na področju izogibanja dvojnega obdavčevanja in preprečevanja davčnih utaj v zvezi z davki od dohodka in premoženja. V petem sklopu je zajeta akontacija dohodnine od dohodka od osebnega dopolnilnega dela za primer, ko bi akontacijo dohodnine moral izračunati plačnik davka. Tukaj gre za uskladitev z zakonom o preprečevanju dela na črno in z njim uvedenim sistemom vrednotnic. Za dohodke od osebnega dopolnilnega dela, za katere je dolžan akontacijo dohodnine izračunati plačnik, določi način izračuna akontacije dohodnine z odločbo davčnega zavezanca. Šesti in s tem zadnji sklop predstavljajo prekrškovne določbe, in sicer za kršitev obveznosti tega zakona, to je v zvezi z obveznostjo nakazovanja na transakcijske račune, z izdajo računa za uporabo računa iz vezane knjige računov, izvajanjem sporazuma med Vlado Slovenije in Vlado Združenih držav Amerike. Sam predlog novele Zakona o davčnem postopku bomo podprli, a kot sem že uvodoma izpostavila, pričakovali smo, da nam boste ob koncu leta ponudili Zakon o davčnih blagajnah in ne zgolj vezano knjigo računov za gotovinsko poslovanje zavezancev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mag. Dušan Verbič bo predstavil stališče Poslanske skupine Stranke Mira Cerarja.
Spoštovani podpredsednik, spoštovani poslanke in poslanci ter predstavniki Vlade, prav lep pozdrav! V Stranki Mira Cerarja razumemo predlagane najpomembnejše rešitve Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davčnem postopku v določbah, ki so namenjene predvsem boju proti sivi ekonomiji. S predlogom zakona se povečuje preglednost poslovanja z gotovino in s tem zmanjšuje možnosti neplačevanja davkov. Z zasledovanjem tega cilja se pri gotovinskem poslovanju ureja izdajo računov ne glede na obliko na način, ki bo omogočal transparentnost podatkov o izdanih računih in vseh naknadnih spremembah teh računov. Transparentnost in sledljivost podatkov sta že zagotovljeni v primerih, ko zavezanci izdajajo račune z uporabo računalniških programov in elektronskih naprav v skladu z 38. členom Zakona o davčnem postopku. Na podlagi tega zakona pa bo ta cilj dosežen tudi v primerih, ko zavezanci izdajajo račune brez uporabe računalniškega programa oziroma elektronske naprave. V teh primerih bo davčni zavezanec lahko izdal račun za opravljeno dobavo blaga oziroma storitev z uporabo vezane knjige računov, ki jo mora potrditi pristojni davčni organ. Predlagane vezane knjige računov v Stranki Mira Cerarja ocenjujemo kot komplementarni ukrep, ki bo omogočil transparentnost poslovanja z gotovino. Seveda pa bo treba za povečanje transparentnosti v prihodnje uvesti prave davčne blagajne, ki bodo zmanjšale davčne vrzeli pri davčnih zavezancih, ki poslujejo z gotovino. K uvedbi le-teh se je zavezala koalicija v koalicijski pogodbi. Vsekakor pa bo evidenca vezanih knjig računov ukrep, ki bo povečal preglednost poslovanja z gotovino tudi v primerih, kjer ne bo uvedenih davčnih blagajn za določene subjekte. Vsekakor pa v Stranki Mira Cerarja pozdravljamo, da tudi rešitve Zakona o davčnem postopku določajo izvajanje sporazuma o izboljšanju spoštovanja davčnih predpisov na mednarodni ravni in njihovem izvajanju. Predlog zakona tako finančnim institucijam ne nalaga dodatnih obveznosti, ki ne bi izhajale iz že omenjenega sporazuma. Seveda pa bo treba tekoče zagotoviti izvajanje samega sporazuma. Zelo pomembno je dejstvo, da bodo spremembe zakona imele neposredne pozitivne posledice za državni proračun in posredne za druga javnofinančna sredstva. Pričakuje se, da bodo predlagane rešitve omejile možnost izogibanja plačilu davkov pri gotovinskem poslovanju in da bo zato ukrepanje zoper primere sive ekonomije učinkovitejše, obseg pobranih dajatev za vse javnofinančne blagajne pa večji. Zaradi navedenega bo Poslanska skupina Stranke Mira Cerarja podprla Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davčnem postopku.
Hvala lepa. Mag. Andrej Šircelj bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Spoštovane predstavnice Vlade, kolegice in kolegi! Sprememba Zakona o davčnem postopku prinaša dve vsebinski rešitvi. Prvo, tisto najpomembnejše, je, da bodo davčni zavezanci, ki poslujejo na gotovinski način in nimajo elektronskega načina poslovanja, na spletnih straneh davčne uprave dobili tako imenovano davčno knjigo, kjer bodo označeni računi. Te račune bodo potem prevzeli, jih dvignili in izdajali pri svojem poslovanju. Tu je navedeno, da je to enakovredna ureditev elektronskemu poslovanju. Gospe in gospodje, mi gremo za 10 let nazaj. Na eni strani bo sedaj davčna uprava predpisovala obrazce, račune in tako naprej, na podlagi katerih jih bodo davčni zavezanci dvigovali. Tukaj bodo seveda izstavljali račune in potem se bo postavilo vprašanje, kaj pa če je zdaj ta davčna knjiga, če so te listine ponarejene, in potem se bo začelo zapletati, komplicirati in tako naprej. Sprašujem se, gospe in gospodje, zakaj v elektronski dobi, če imate tudi druge načine proti sivi ekonomiji, proti tako imenovani sivi ekonomiji [[...]]Danes s pritiskom na gumb pošljete kapital v katerokoli evropsko ali svetovno državo, Luksemburg, ZDA, kamorkoli hočete. Po drugi strani bo to naredil nek tujec. Recimo, da bo to naredil in prišel na davčno upravo po knjigo računov in jih pisal, prevzemnico in tako naprej. Gospe in gospodje, mislim, da je davčna uprava v zadnjih letih naredila proti sivi ekonomiji toliko [[...]]Vzemite račun od tiste reklame, ki je bila, do kvazi uvedb davčnih blagajn, do napovedi davčnih blagajn in tako naprej. V obrazložitvi imate tudi navedeno, koliko je prinesla ta borba proti sivi ekonomiji, in lahko boste ugotovili, da sila malo, še posebej če upoštevate, da je davčna in carinska uprava vse sile usmerila v to, da bo zmanjšala sivo ekonomijo, od tega, da smo bili priča nekaterim informacijam v medijih, kako so razne gobarje ob cestah preganjali in tako naprej in tako nazaj. Gospe in gospodje, to ni pravi način! Govorite, Vlada govori, finančna uprava govori o globah, ki jih je zaračunala, vprašanje pa je, koliko davkov je dejansko iz tega pobrala. Tukaj mislim, da sila malo. Zato smo v Slovenski demokratski stranki proti takšnemu načinu, proti dodatni birokratizaciji in proti dodatni administraciji. Druga zadeva je sporazum med ZDA in Slovenijo, na podlagi katerega bodo davčne uprave izmenjavale informacije o davkih, o tem, kdo je plačal davek v ZDA, kdo ga je plačal v Sloveniji in tako naprej. Tukaj je odprto vprašanje za Vlado in za predstavnike Vlade, da povedo, koliko davčnih informacij je davčna uprava zahtevala na podlagi sporazuma o izogibanju dvojnih obdavčitev. Recimo, po sporazumu o izogibanju dvojne obdavčitve z Luksemburgom lahko davčna uprava zahteva spisek ljudi, ki so plačali davek v Luksemburgu, ki imajo premoženje v Luksemburgu ali ki imajo denarna sredstva v Luksemburgu. In glede na to, da je Luksemburg sedaj tista država, ki se obravnava tudi na ravni Evropske komisije in tako naprej, bi bilo verjetno smiselno vedeti, kolikokrat je davčna uprava na podlagi že obstoječih sporazumov zaprosila države, s katerimi ima sklenjene sporazume, za informacije o tem, kako naši rezidenti plačujejo davke v tujini ali v Sloveniji in tako naprej. Skratka, jaz upam, da bo prišlo tudi do izvedbe vseh teh sporazumov – navsezadnje jih ima Slovenija že veliko – in da bodo dejansko tudi začeli učinkovati, tiste določbe, ki so podpisane že v sedanjih. Mislim, da je več kot 80 takšnih sporazumov. Seveda v tej smeri pričakujem odgovor Vlade glede na to. V splošnem pa Zakona o davčnem postopku v Slovenski demokratski stranki ne podpiramo.
Hvala lepa. Gospa Marija Antonija Kovačič bo predstavila stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Predstavniki Vlade, poslanke in poslanci, lep pozdrav! Najpomembnejši cilj, ki ga zasleduje ta predlog zakona, je omejitev možnosti zlorab pri gotovinskem poslovanju poslovnih subjektov in zmanjšanje obsega sive ekonomije v slovenskem gospodarskem prostoru. Podatki davčnih nadzorov namreč kažejo, da je problem sive ekonomije posebej težaven pri dejavnostih, kjer se posluje z gotovino, ker ta promet ni prikazan v poslovnih knjigah. Tako je bilo, na primer, v postopkih davčnega nadzora nad izvajanjem 38. člena Zakona o davčnem postopku v obdobju od leta 2010 do 1. julija 2013 ugotovljeno, da je pri naključnih izborih približno polovica zavezancev naknadno spreminjala postavke na izdanih računih in tako prirejala poslovne knjige, kar je seveda skrb vzbujajoče. Po dosedanjih ukrepih za boj proti sivi ekonomiji so se že pokazali pozitivni učinki v obliki povečane stopnje prostovoljnega plačevanja davčnih obveznosti. V Poslanski skupini Desus verjamemo, da bodo ukrepi, ki so predlagani v tem predlogu zakona, izboljšali preglednost gotovinskega poslovanja, s tem pa tudi vpliva na zmanjšanje obsega sive ekonomije. Po sprejetju tega predloga zakona bodo morali namreč zavezanci za davek, ki izdajajo račune brez uporabe računalniškega programa oziroma elektronske naprave, za izdajo računov uporabljati obrazce iz vezane knjige računov, ki bodo predhodno natisnjeni, oštevilčeni in evidentirani pri davčnem organu. Tako bo zagotovljena večja sledljivost pri izdanih računih brez uporabe računalniškega programa oziroma elektronske naprave pri gotovinskem poslovanju, s tem pa bo zagotovljen lažji in učinkovitejši nadzor davčnega organa, obračunanih in pobranih pa bo bistveno več davkov. Navedena ureditev je korak bližje k uvedbi davčnih blagajn, za kar smo se zavezali tudi v koalicijski pogodbi, in bi lahko bile uveljavljene do septembra prihodnje leto. Poleg ukrepov za boj proti sivi ekonomiji se s predlogom zakona urejajo tudi nekatera druga področja, in sicer se ureja vročanje odločb o obročnem plačevanju davka, ki se bodo odslej opravljalo z navadno vročitvijo. Tistim zavezancem, ki sedaj obvezno oddajajo obračune davkov preko portala eDavki, se bo po novem dokumente vročalo preko tega portala. S predlogom zakona se določa tudi način izračuna akontacije dohodnine od dohodka od osebnega dopolnilnega dela za primer, ko bi akontacijo dohodnine moral izračunati plačnik davka sam. Prav tako pa se bo s sprejetjem novele zagotovilo učinkovito izvajanje sporazuma, ki dopolnjuje ureditev o sodelovanju med Republiko Slovenijo in Združenimi državami Amerike na področju izogibanja dvojnega obračunavanja dohodkov in premoženja ter izmenjave davčnih informacij. V Poslanski skupini Desus bomo predlog zakona podprli.
Besedo ima Poslanska skupina Socialnih demokratov, zanjo dr. Franc Križanič.
Hvala lepa, predsednik. Spoštovani zbor! Poslanska skupina Socialnih demokratov podpira predlog novele Zakona o davčnem postopku. Predlog med drugim prinaša poenostavitve in pocenitve vročanja odločb, in to v elektronski obliki, zagotavlja izvajanje sporazuma med Slovenijo in Združenimi državami Amerike o izboljšanju spoštovanja davčnih predpisov, medsebojnega obveščanja, v tem primeru seveda zlasti ameriških oblastih o ameriških rezidentih oziroma zavezancih. Glavni cilj zakona je omejitev možnosti zlorab, do katerih prihaja pri izdajanju ročno izpolnjenih računov. Zakon poenostavlja izvršbo v bančnem delu in uvaja enostaven obračun in prijavo davka, kadar gre za občasno delo; v tem smislu je novost v Sloveniji. V Poslanski skupini Socialnih demokratov zagovarjamo učinkovitost davčnih postopkov. Zavedamo se namreč, da je od uspešnosti pobiranja davkov in učinkovitosti boja proti sivi ekonomiji v veliki meri odvisna prihodkovna stran proračuna, višji proračunski prihodki pa so garancija za ohranitev dostopnosti socialnih storitev, pa tudi nadaljnji razvoj in vodenje razvojne politike, ki nam je še ostala, kar nimamo deviznega tečaja. Predlog novele Zakona o davčnem postopku, ki je danes pred nami, v delu sledi aktivnostim boja proti sivi ekonomiji. Določa namreč obveznost izdaje računov z uporabo vezane knjige računov. To bodo davčni zavezanci, ki pri izdaji računov ne uporabljajo elektronskih naprav, in te se sedaj seveda povečujejo, kar so elektronske naprave zamrznjene in se ne da več brisati podatkov, pridobili v prosti prodaji, potrditi pa jo bo moral davčni organ. Kot je razumeti, predlog novele širi delovne naloge Finančne uprave Republike Slovenije, zato v zvezi s tem ponavljamo opozorila sindikatov, carinikov in davkarjev, ki so izpostavili določene pomanjkljivosti v delovanju združenega organa ter predstavili predloge za zvišanje učinkovitosti in uspešnosti organizacijskega prestrukturiranja tega organa. Opozorili so, da bi bilo združitev Durs in Curs, kot sta se imenovala s kraticami, treba nadgraditi s sistemom organizacijskih, podatkovnih, metodoloških in kadrovskih resursov, da je treba vzpostaviti ukinjeno službo za načrtovanje, analizo in statistiko ter da je treba oblikovati specializirano skupino zoper mednarodne utaje in strokovno skupino zoper sivo ekonomijo in davčno vrzel. Pričakujemo, da bo ministrstvo kot odgovor nanje tudi ustrezno ukrepalo. Socialni demokrati podpiramo mehanizme za odpravo zlorab, hkrati pa izražamo pričakovanje, da bo Vlada svojo dejavnost na tem področju še okrepila in vzpostavila podlago za uvedbo davčnih blagajn. Prizadevanja za odkrivanje in preprečevanje sive ekonomije so pomembna tako z vidika varovanja pridobitev socialne države kot z vidika onemogočanja nelojalne konkurence. Kot rečeno, v Poslanski skupini Socialnih demokratov podpiramo predlog sprememb in dopolnitev Zakona o davčnem postopku, ne bomo pa podprli predloga amandmaja Poslanske skupine SDS. Hvala lepa.
Besedo ima Poslanska skupina Združene levice, zanjo Violeta Tomić.
Spoštovani predsednik, spoštovani kolegice in kolegi! Vlada predlaga spremembe zakona za doslednejše plačevanje davkov. Gre za neke vrste boj proti davčnim utajam manjšega obsega, do katerih prihaja pri gotovinskem poslovanju na drobno. Sporazum z Združenimi državami naj bi tudi pripomogel k spoštovanju davčnih predpisov. V Združeni levici se strinjamo s ciljem zakona. Strinjamo se, da morajo biti davčni zavezanci enakopravno obravnavani in da je treba preprečevati izogibanje plačilu davkov. Na žalost pa ugotavljamo, da se Vlada naravnost izogiba tistim ukrepom, s katerimi bi dejansko povečala davčne prihodke in učinkovitost pobiranja davkov. Konec lanskega leta, pred združitvijo davčne in carinske uprave, je bilo davčnega dolga za milijardo in pol evrov, od tega dobrih 900 milijonov aktivnega dolga, ki ga je mogoče izterjati. Predlogu Zakona o davčnem postopku, ki uvaja nekatere izboljšave, seveda ne nasprotujemo, Vsekakor pa bi od Vlade pričakovali, da Državnemu zboru najprej predloži načrt izterjave teh 900 milijonov davčnega dolga in se šele potem posveti problemu majhnih kurjih tatov za teh nekaj centov. Predlog zakona vsebuje tudi določila za uveljavitev sporazuma med Slovenijo in ZDA o spoštovanju davčnih predpisov na mednarodni ravni. Gre za izvajanje ameriškega zakona o spoštovanju davčnih predpisov v zvezi z računi v tujini, FACTA. Nihče ne more oporekati dobronamernosti teh prizadevanj, vendar moramo našim državljanom odkrito povedati, da ta sporazum v ničemer ne rešuje problema izogibanja plačilu davkov v davčnih oazah. Obžalujemo, da se pogovarjamo o spoštovanju davčnih predpisov v ZDA in Sloveniji, medtem ko imamo v srcu Evropske unije državo, v kateri je davčna utaja zakonita. Predsednik Evropske komisije pa je gospod Juncker, ki je bil 24 let njen finančni minister oziroma predsednik vlade. Finančni minister od leta 1989 do 2009, predsednik vlade od 1995 do 2013, nekaj časa pa je bil kar oboje. V luksemburške manipulacije naj bi bilo vpletenih okrog 380 multinacionalk. Tamkajšnje oblasti so tem podjetjem omogočile prelivanje dobička iz držav, kjer je bil ustvarjen in kjer bi bil normalno obdavčen, v Luksemburg, kjer je bil obdavčen po stopnji 0,25 %. Nisem zaznala, da bi slovenska vlada ob tem kaj protestirala, se pa sprašujem, s kakšnim moralnim argumentom bo predsednik Vlade prepričal male trgovce in obrtnike, za katere zdaj uvaja vezane knjige, da ne sledijo zgledu teh multinacionalk. Predlagani zakon bi z uvedbo tako imenovanih vezanih knjig preprečil spreminjanje računov za nazaj tudi pri tistih zavezancih, ki za izdajo računov ne uporabljajo računalniških programov. Izsledki inšpekcijskega nadzora kažejo, da je izogibanja plačilu davkov veliko. Analiza, ki jo je predložila Vlada, je pokazala, da so se po uvedbi virtualnih davčnih blagajn prilivi precej povečali. Po našem mnenju je to zadosten razlog za uvedbo tako imenovanih vezanih knjig. Če drugega ne, je vredno poskusiti. Zato bomo zakon podprli, skupaj z amandmaji, ki odpravljajo tehnične pomanjkljivosti. Vsekakor pa pričakujemo, da se bosta Vlada in Državni zbor v bodoče ukvarjala s tem, kako preprečiti davčni damping med državami članicami Evropske unije in kako ukiniti davčne oaze, ki so povečini kolonialna ozemlja teh istih držav članic Evropske unije. Vlada je pred enim tednom ustanovila komisijo, ki naj bi do 15. marca 2015 predlagala ukrepe. Pri tem bo imela našo polno podporo, če bo delala verodostojno, ne pa po načelu "če želiš, da se nič ne spremeni, ustanovi novo komisijo". Hvala lepa.
Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženem amandmaju. V razpravo dajem 5. člen ter amandma Poslanske skupine SDS. Želi kdo razpravljati? Prosim za prijavo. Besedo ima Violeta Tomić.
Hvala za besedo. Tega amandmaja ne bomo podprli. Del zavezancev je tako ali tako oproščen izdajanja računov – prodaja pridelkov na stojnicah ali od vrat do vrat, prodaja letalskih, železniških in avtobusnih kart. Zavezanci, za katere se uvaja vezana knjiga, so tako ali tako blažje obravnavani in ne potrebujejo računalnika in računalniškega programa za izdajo računov. Rekli bi, da se zaradi pomanjkanja normalnih delovnih mest ljudi sili v espeje, in leta 2013 se je število zaposlenih zmanjšalo za 50 tisoč, število samozaposlenih pa povečalo za 6 tisoč. Da so to prekarne zaposlitve, kaže tudi podatek, da se je zmanjšalo število zaposlenih pri samozaposlenih fizičnih osebah z 72 tisoč 300 na 51 tisoč 139, skoraj za 21 tisoč. To je posledica propada gradbeništva. Vse kategorije zaposlenosti se zmanjšujejo, in to vsa leta krize. Število zaposlenih pa narašča, kar potrjuje, ponavljam, da gre za porast prekarnosti. To je realni problem, kako ustvariti normalna delovna mesta, ne pa kako bomo pisali račune, na roko ali na računalnik. Hvala.
Besedo ima gospod Jožef Horvat.
Hvala za besedo, gospod predsednik. V stališču Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov sem povedal, da podpiramo ukrepe, ki gredo v smeri zmanjšanja sive ekonomije. Opozoril sem tudi na to, da ta ukrep uvedbe vezane knjige računov dejansko spet prinaša novo birokratsko oviro gospodarskim subjektom. In mi smo v našem programu jasno zapisali in še bolj, da si prizadevamo za manj birokratskih ovir. Zaradi tega smo, pa ne samo mi, ampak je večina v Državnem zboru, se spomnite konec prejšnjega mandata, sprejela novelo Zakona o dohodnini in novelo Zakona o davku od dohodkov pravnih oseb, kjer smo dvignili prag tako imenovanim pavšalistom s 50 na 100 tisoč. Ampak Vlada na nek način ni sprejela naše ponujene roke. Ta roka pa je bila v tej smeri, da Vlada pride v ta državni zbor tudi z novelo Zakona o davku na dodano vrednost in dvigne prag za obvezen vstop v sistem DDV s 50 na 100 tisoč. Ker Vlada namerno tega ni naredila, na nek način prej omenjena davčna zakona, Zakon o dohodnini in Zakon o davku od dohodkov pravnih oseb, praktično v naslednjem letu ne bosta imela učinkov. Ker so pavšalisti tisti, ki pravzaprav plačujejo pavšalni davek in ne rabijo voditi knjig. Obrtniki, mikro podjetja znajo odlično opravljati svoj posel, svoj core business. Papirji, papirologija pa je izgubljena energija. Od tega nihče v tej državi nima koristi. In zato, gospe in gospodje, nasprotujemo dodatnim birokratskim oviram, kar ta knjiga, vezana knjiga računov, je. Zato je logično, da bomo ta amandma podprli. O čem se mi pravzaprav pogovarjamo, dragi kolegice in kolegi? Mi praktično v zadnjih dveh letih, razen prej omenjenih davčnih zakonov, ki sta prišla v Državni zbor iz opozicijske strani, Nove Slovenije in takratne Slovenske ljudske stranke, za gospodarstvo ali bolj točno za izboljšanje gospodarskega okolja, poslovnega okolja nismo naredili nič, povsem nič! Kdo nam bo dal delo? Kdo bo dal delo 115 tisoč, in še 411 jih je zraven, registrirano brezposelnim, kar je stanje na koncu novembra? Brezposelnih je seveda še več, ker vsi niso registrirano brezposelni. O čem se mi pogovarjamo? Pogovarjamo se o novih in novih obremenitvah gospodarstva. Ne bo gospodarske rasti, ne pogovarjamo se o internacionalizaciji slovenskega gospodarstva. Prej sem sicer slišal pri prvi točki, ki smo jo danes obravnavali, spodbudne signale, da bo tudi ta koalicija ministra za gospodarstvo podpirala, ko si bo in če si bo prizadeval za privatizacijo oziroma bolje rečeno za privabljanje investitorjev, domačih in tudi tujih. Bomo videli in pričakujemo, da se bo to tudi uresničilo, ker drugače bo ostalo neodgovorjeno vprašanje, kdo nam bo dal delo. Kdo bo dal delo 115 tisoč brezposelnim? To so ključna vprašanja. Mi pa vidimo medijske produkte, ki, normalno, poročajo o pogajanju Vlade s socialnimi partnerji in tako naprej, in obžalujemo, da reprezentant gospodarstva, kot je Gospodarska zbornica Slovenije, odhaja iz pogajanj. Res obžalujem, iskreno. Prav ta minister, gospod Počivalšek, je bil – sedaj najbrž več ne bo smel biti – član upravnega odbora Gospodarske zbornice Slovenije, ker ni kdor si bodi v slovenskem gospodarskem prostoru. Bil je pomemben menedžer in tako naprej. In sedaj imamo to situacijo, nove in nove davčne obremenitve, nove birokratske ovire s to vezano knjigo računov in propadla pogajanja Vlade s socialnimi partnerji. In Benjamin Franklin je povedal Razvoj družbe temelji samo na dveh stvareh, podjetnosti in varčnosti. Kje je podjetnost? Kje je varčnost? Ko odgovorimo na ti dve vprašanji, potem odgovorimo tudi na vprašanje, kam gre naš razvoj družbe. Hvala lepa.
Besedo ima gospa Nada Brinovšek.
Predsednik, hvala za besedo. Sama menim, da z uvedbo tega 5. člena, s katerim urejamo nadzor nad gotovinskim poslovanjem, nekako uvajamo tudi nove naloge davčnega organa in s tem vodenje dveh novih evidenc vračamo nazaj v prejšnje stoletje, se pravi v obdobje 90. let in nekaj, ko so, na primer, davčni zavezanci šli v papirnico, kupili, takrat se je temu reklo, paragonski blok, šli na davčno upravo in tam so davčne uslužbenke oziroma uslužbenci žigosali te paragonske bloke, in ti zavezanci so potem lahko na podlagi teh paragonskih blokov poslovali. V primeru tega 5. člena ne bo popolnoma nič drugače. Zavezanec bo torej šel v neko papirnico, bo kupil vezano knjigo računov, jo nesel na finančno upravo. Tam bodo to knjigo potrdili in vodili evidenco o izdani knjigi ter o zavezancih. To dejanje se mi zdi po 25 letih prav smešno, bi rekla temu. Ne morem drugače reči. Mislim, da bi bilo bolje, če bi razmišljali v smeri nekega večjega, učinkovitejšega nadzora in o nekih spodbudah, ki bi omogočile vsem zavezancem, da bi čim prej prešli na elektronsko poslovanje. Hvala lepa.
Besedo ima gospa Suzana Lep Šimenko.
Hvala za besedo, predsedujoči. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke predlagamo, da se črta ta 5. člen, ki se nanaša na izdajo računov brez uporabe računalniškega programa oziroma elektronske naprave pri gotovinskem poslovanju. Zakaj smo se za to odločili? Poglejte, kaj ta sprememba pri gotovinskem poslovanju pomeni. Zavezanci za davek, ki izdajajo račune brez uporabe računalniškega programa oziroma elektronske naprave, bodo morali za izdajo računov uporabljati račune oziroma obrazce računov iz vezane knjige računov, ki jih bodo pridobili v prosti prodaji, tako kot danes marsikdo uporablja paragonske bloke, pred njihovo uporabo pa jih bo potrdil davčni organ. Ta vezana knjiga računov bo vsebovala določeno število v knjigo vezanih računov, ki bodo predhodno natisnjeni, oštevilčeni in evidentirani pri davčnem organu. Davčni organ bo vodil evidenco o izdanih vezanih knjigah računov po posameznem izdajatelju in evidenco o potrjenih vezanih knjigah računov po posameznem zavezancu. Zdaj pa mi povejte, no! Meni se zdi prav smešno, ko moram te stvari brati. Na eni strani smo dva dni nazaj poslušali predstavitev novega gospodarskega ministra, ki je govoril tudi o izboljšanju podpornega okolja za mala in srednje velika podjetja, o administrativni razbremenitvi podjetij, danes pa sprejemamo nekaj, s čimer podjetja dodatno administrativno obremenjujemo. Zaradi tega se nam zdi pomembno, da ta člen črtamo. Predlagana uvedba te knjige ne bo prinesla nobenega efekta, kar se tiče zajezitve sive ekonomije, bo pa dodatno obremenila manjša podjetja in konec koncev tudi uslužbence na davčni upravi oziroma na Fursu. Zato predlagam, da dajmo enkrat pomagati gospodarstvu in ga začeti razbremenjevati. Nekako razumem, da se ne strinjamo – mi bi razbremenjevali tudi davčno –, ampak dajmo se strinjati vsaj v tej smeri, da gremo skupaj razbremenjevati administrativno in pomagamo gospodarstvu. Hvala.
Besedo ima državna sekretarka z Ministrstva za finance mag. Mateja Vraničar.
Hvala lepa za besedo. V zvezi s predlaganim amandmajem moram reči, da ga ne podpiramo, saj odpravlja eno od pomembnih vsebin predloga zakona. Ker pa je iz dosedanjih razprav razbrati nekaj netočnosti ali pa nerazumevanja, kako naj bi predlagani sistem deloval, mi dovolite še nekaj dodatnih pojasnil. Od julija lani, ko so začele delovati tako imenovane virtualne davčne blagajne, torej ko so zavezanci, ki prejemajo plačila za blago in storitve v gotovini in pri tem za izdajo računov uporabljajo računalniško opremo, morali zagotoviti, da ta računalniška oprema ne omogoča spreminjanja podatkov brez revizijske sledi. Ko je davčni organ začel podrobneje kontrolirati način izvajanja te določbe, je ugotovil, da so se posamezni zavezanci, ki so že izdajali račune s pomočjo računalniške opreme in elektronskih programov, prilagodili poostrenemu nadzoru na način, da so opustili uporabo računalniške opreme in prešli na ročno izpisane račune. Tega seveda ne moreš prepovedati, ampak moraš vzpostaviti sistem, ki ti omogoča nadzor tudi, če se zavezanec odloči za ta način izdajanja računov. In to je to, kar delamo s tem 5. členom. Zavezanec ima še vedno prosto možnost, da se odloči, ali bo račun izdal s pomočjo računalniškega programa ali se bo odločil za uporabo vezane knjige računov. In če se bo odločil za uporabo vezane knjige računov, jo bo tako kot do sedaj kupil tam, kjer jo je kupoval do zdaj. Edino, kar bo moral narediti, je, da bo, preden bo začel to vezano knjigo računov uporabljati, pri davčnem organu, praviloma elektronsko, ker so vsi poslovni davčni zavezanci dolžni s finančno upravo komunicirati na elektronski način, sporočiti davčni upravi, da je kupil tako in tako vezano knjigo računov z zaporednimi številkami računov od toliko do toliko. Finančna uprava bo to pri sebi evidentirala in uporabila ta podatek v primeru nadzora. Že uvodoma sem omenila, da smo poskušali zastaviti sistem tako, da povzroča čim manj administrativnih obremenitev. In ocenjujem, da predlagani sistem potrjevanja in način v bistvu to zadevo omogoča. Ko smo pripravljali rešitve, smo celo vrsto različnih variant preigravali skupaj s finančno upravo, in ta je tista, ki povzroča najmanj stroškov in najmanj dodatnega dela davčnim zavezancem. Upoštevaje vse povedano, črtanje tega člena ne pomeni administrativne razbremenitve za davčne zavezance, ampak pomeni zmanjšanje možnosti davčnega nadzora pri gotovinskem poslovanju. Rezultati dosedanjega dela so pokazali dobre rezultate. Približno za sto milijonov evrov je bilo v obdobju od julija lani do danes pobranega dodatnega davka zaradi učinkov dodatnih ukrepov na področju nadzora. Vendar pa je značilnost tovrstnih ukrepov v tem, da je pri posameznem nadzoru, ki ga opravi finančna uprava, učinek sorazmerno majhen. Zaradi tega je treba opraviti veliko število nadzorov, da dosežeš tak finančni učinek. Veliko število nadzorov pa pomeni tudi na nek način spodbudo oziroma usmerjanje zavezancev v smer, da se odločijo raje za prostovoljno plačevanje davčnih obveznosti, ker vedo, da bodo v sorazmerno kratkem času prišli na vrsto za nadzor. Zaradi tega se, recimo temu, davčna kultura tudi izboljšuje. S tega zornega kota je tudi ta segment boja proti sivi ekonomiji in izogibanja plačilu davkov pomemben. Seveda se ob tem ne sme zanemariti drugih področij. Danes je bila omenjena tako imenovana espeizacija delovnih razmerij, kjer pripravljamo dodatne ukrepe oziroma druge ukrepe skupaj z Ministrstvom za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, vendar potrebujemo nekaj časa, da jih pripravimo in dokončno dorečemo. Tako je tudi področje boja proti prenašanju neobdavčenega denarja, neobdavčenih sredstev v davčne oaze, kjer teče projekt preverjanja izvora premoženja, spet pogovorno rečeno. V zadnjem obdobju so bili rezultati v smeri, da se je iz tega naslova iz nekaj nadzorov letno pobralo okoli 10 milijonov več davka, v tem primeru največ davka na neprijavljene dohodke. Je pa za razliko od tega boja proti sivi ekonomiji, kjer sem rekla, da je potrebnih veliko nadzorov za to, da dosežeš določen finančni učinek, pri teh ukrepih en nadzor praviloma zelo dolgotrajen. Zadeva v bistvu poglobljeno analizo celotnega premoženja posameznega zavezanca, vendar posamezen nadzor da tudi večji finančni izplen. Dovolite mi čisto na kratko samo še odziv na določbe v zvezi z izvajanjem FATCA sporazuma. To ni sporazum, s katerim bi se izmenjevale davčne informacije. Davčne informacije se še vedno izmenjujejo s sporazumom o izogibanju dvojni obdavčitvi, tudi z Ameriko velja in se uporablja. Ampak gre za sporazum, s katerim se izmenjujejo podatki o sredstvih, ki jih imajo rezidenti ene države podpisnice sporazuma v drugi državi podpisnici sporazuma na računih pri teh finančnih institucijah. Če tovrstnega sporazuma ne bi podpisali, bi bile slovenske finančne institucije v slabšem položaju pri ponujanju svojih storitev ameriškim rezidentom, ker bi morale od vseh teh sredstev, ki se nahajajo na računih, obračunati davčni odtegljaj v višini 30 % in ga posredovati neposredno ameriški finančni upravi. S to izmenjavo podatkov se omogoča primerljiv položaj tovrstnih slovenskih finančnih institucij s finančnimi institucijami v drugih državah, ki so prav tako podpisale sporazum z Združenimi državami, se pa ta ideja oziroma ta filozofija izmenjave informacij širi. Pobudo je prevzela OECD in tudi Slovenija aktivno sodeluje v teh aktivnostih. Samo še na eno zadevo bi rada opozorila v zvezi s tako imenovanimi pavšalisti in izjavo, da jim ni treba voditi nobenih knjig. To ne drži povsem. Ni jim treba voditi knjige stroškov oziroma odhodkov, davčno priznanih odhodkov, ker se odhodki v bistvu štejejo v neki normirani višini. Nesporno pa morajo tudi ti davčni zavezanci izdajati račune in voditi ustrezne evidence lastnih prihodkov. Hvala lepa.
Odpiram listo še za nadaljnjo razpravo. Prosim za prijavo. Besedo ima gospa Urška Ban.
Hvala za besedo, predsedujoči. Jaz bi se v svoji razpravi omejila zgolj na ta 5. člen zakona, na katerega je tudi vložen amandma. Kot je državna sekretarka že povedala, smo v juliju 2013 v slovenski sistem uvedli tako imenovane virtualne elektronske oziroma davčne blagajne, kar pomeni, da so morali vsi davčni zavezanci, ki uporabljajo računalniški program za izpisovanje računov, le-tega prilagoditi tako, da je bila zagotovljena sledljivost vsakega podatka oziroma vsake spremembe podatkov. Skozi inšpekcijski nadzor so potem prišli do zaključkov, da se zavezanci poskušajo izogniti uporabi računalniške opreme in so prešli na ročno. Sami so prešli na ročno izpisovanje računov, česar jim seveda ne moremo preprečiti. In to je tudi že neka birokracija s strani davčnih zavezancev. Po drugi strani pa ta 5. člen uvaja ukrep, ki velja samo za tiste davčne zavezance, ki ne uporabljajo računalniškega programa. Se pravi, če ta 5. člen črtamo, zmanjšamo nadzor nad tem delom gotovinskega poslovanja. Zato tega amandmaja ne moremo podpreti. Seveda pa se zavedamo, da ta ukrep ne rešuje nekega drugega problema, se pravi problema neizdaje računa kot takega sploh. V primeru izdaje računov pa povečuje možnost izvajanja sistematičnega nadzora nad le-tem. Torej, te predlagane vezane knjige računov v naši poslanski skupini ocenjujemo kot nek komplementarni ukrep, ki bi omogočal transparentnost poslovanja z gotovino, seveda pa se zavedamo, da bo treba za povečanje transparentnosti v prihodnje uvesti tako imenovane prave davčne blagajne, ki bodo zmanjšale davčne vrzeli pri davčnih zavezancih, ki poslujejo z gotovino. Na odboru za finance smo s strani Vlade dobili zagotovila, da nekje sredi leta ta zakon lahko pričakujemo. Vsekakor pa bo ta evidenca vezanih knjig računov ukrep, ki bo povečal preglednost poslovanja z gotovino tudi v tistih primerih, kjer ne bo uvedenih davčnih blagajn za določene subjekte. Še enkrat mogoče, če strnem, ta 5. člen, te vezane knjige računov bodo obvezne zgolj za tiste, ki ne uporabljajo računalniškega programa, in s tem je omogočen večji nadzor nad tem delom poslovanja. Hvala lepa.
Besedo ima gospa Marija Antonija Kovačič.
Hvala lepa. Amandmaja, ki je bil vložen, ne bomo podprli. Naj še enkrat povem. Da bi omejili neevidentirano gotovinsko poslovanje, obenem pa omogočili učinkovitejše izvajanje nalog davčnega organa, se uvajajo nova pravila v zvezi z izdajo računov brez uporabe računalniškega programa oziroma elektronske naprave poslovnih subjektov. Po veljavni ureditvi namreč lahko zavezanec za davek sam odloča o načinu izdajanja računov, in se odločajo o tem, ali bodo za izdajo računov uporabili računalniške programe in elektronske naprave ali ne. V primeru izdaje računov brez uporabe računalniškega programa oziroma elektronske naprave se prav tako lahko samostojno odločajo o obliki izdanih računov. V zakonu, ki ureja davek na dodano vrednost, so predpisani le obvezni podatki na računu. Pri zavezancih za davek, ki izdajajo račune brez uporabe računalniškega programa oziroma elektronske naprave, bo enakovredna ureditev uvedena s tem predlogom zakona. Ti zavezanci bodo morali za izdajo računa uporabljati računa oziroma obrazce računov iz vezane knjige računov, ki jih bodo pridobili v prosti prodaji, pred njihovo uporabo pa jih potrdili na davčnem organu. Temu v prid naj povem še to, kar sem dobila danes v roke, in sicer Obrtno-podjetniška zbornica Slovenije sporoča in hkrati prosi – jaz se zavedam, da bi radi v današnjem času imeli vse na dotik na gumb, ampak tukaj pravijo malo drugače –, citiram: "Glede na to, da precejšnje število samostojnih podjetnikov še vedno ne uporablja interneta ali pa do njega nima dostopa, ti davčni zavezanci ne bi mogli neposredno prejemati obvestil in pravnih aktov v elektronski obliki. Za takšno vročanje bi morali pooblastiti drugo osebo, na primer računovodjo, kar bi povzročalo dodatne stroške računovodja. Predlagamo, da se uvede prehodno obdobje za elektronsko vročanje vseh dokumentov Fursa samostojnim podjetnikom." In celo predlagajo še za eno leto podaljšano dobo. Hvala lepa.
Besedo ima mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa, gospod predsednik. Jaz bom tudi začel s tem dopisom obrtne zbornice, zaradi tega ker je bilo tukaj rečeno, kako bo vse potekalo preko računalnika, preko spletnih strani finančnega urada. Jaz imam ravno tako tukaj ta dopis, kjer želijo prehodno obdobje za to, do 31. 12. 2017, kar z drugimi besedami pomeni, da navedbe predstavnikov Vlade oziroma predstavnice Vlade o tem, kako vse lahko poteka na elektronski način, niso točne, če imamo tukaj dopis obrtne zbornice, kjer nekako naprošajo za to prehodno obdobje, kjer naj bi se to dejansko lahko vse skupaj uredilo. Če pogledamo zakon še naprej, lahko ugotovimo tudi to, da v točki 7, Prikaz sodelovanja javnosti pri pripravi predloga zakona, pod peto alinejo piše, da so bili bistvena mnenja, predloge in pripombe javnosti, bistvene pripombe in predlogi upoštevani. Meni se zdi ta predlog obrtne zbornice bistven, in ne vem, če je bilo to upoštevano. Oziroma potem bi morali napisati, da določene stvari niso bile upoštevane. Verjetno pa se da dogovoriti o tem, kaj je bistveno in kaj ni bistveno, in seveda bo nekdo lahko rekel Veste kaj, ampak ta dopis obrtne zbornice z dne 4. 12. je pa verjetno nebistven. Jaz se s tem ne morem strinjati, ker me tukaj tudi zanima, kakšno je dejansko stanje. Kakšno je dejansko stanje pri samostojnih podjetnikih, pri pravnih osebah in pri vseh tistih, ki morajo izdajati račune? Koliko ljudi, koliko samostojnih podjetnikov, koliko pravnih oseb bo izdajalo račune oziroma izdaja račune na tako imenovani ročni način, se pravi ne elektronsko? Tukaj mislim, da bi prvo, kar bi moralo biti – jaz nisem zasledil v obrazložitvi tega podatka. Verjamem, da ga Ministrstvo za finance ima in verjetno bi nam morali to tudi povedati. Drugo, kar bi rad povedal in obrazložil, če govorimo o tem sporazumu z ZDA – ja, gre za prenos podatkov, sredstev in tako naprej. Verjetno so ti podatki pomembni v neki fazi tudi za davčne obveznosti, lahko pa tudi ne. Kakorkoli že, ti podatki so stvar davčnega postopka, poudarek je na davčnem postopku, kar pomeni, da se verjetno na nek način tičejo tudi davkov. Ko govorimo o sto milijonih dodatnega davka [[...]]Poglejte, jaz mislim, da je v obrazložitvi morda celo bolj natančno obrazloženo, koliko je bilo nekega dodatnega davka, čeprav seveda nikjer ni obrazloženo po posameznih vrstah davkov, to je prvič, in drugič, kakšni stroški so bili, kolikšni so bili dodatni stroški, ker so se ljudje iz carinske uprave vozili s kombiji okoli, pregledovali prodajalce gob, cvetlic, sveč in tako naprej. Torej, koliko znašajo ti stroški v primerjavi z davčnim izplenom. Davčnim izplenom brez kazni, prosim, ker je velika razlika med davkom in kaznijo. Kazen in davek nekateri sicer izenačujejo, vendar je velika razlika, vsebinska in tudi formalna. Tako da bi tukaj prosil za dodatne informacije predstavnice Vlade. Tukaj so omenjene tudi virtualne davčne blagajne, ki jih že imamo, in prave davčne blagajne, ki jih bo Slovenija uvedla, mislim, da je kolegica rekla, v sredini leta 2015. Bravo! Prvič je minister proti, mi tukaj pravijo. Drugič pa, gospe in gospodje, na Ministrstvu za finance imajo Zakon o davčnih blagajnah verjetno v različnih variantah že najmanj dve leti po predalih, ali pa na davčni upravi, na finančni upravi. Tako da ni treba čakati, če je interes. Če gre pa tukaj več ali manj za blef, ker smo o teh davčnih blagajnah v državi govorili, oprostite, že preden je bila ustanovljena Stranka Mira Cerarja. Že nekaj let pred tem smo o tem govorili in že nekaj let pred tem so bili vsi predpisi pripravljeni, vključno s podzakonskimi predpisi. Seveda so bili proti, pa vprašanje je bilo, ali samo za velika podjetja ali samo za mala podjetja, ali samo za mala, pa ne za velika, pa tako naprej. Tu bo tudi zdaj seveda velik vpliv in lobiranje glede tega, in eni bodo rekli, da imajo urejeno računovodstvo davčno, drugi ga nimajo in tako naprej in tako naprej. Ampak če bi tukaj bil dejanski interes, bi v Sloveniji to že zdavnaj imeli. Če pa interesa ni, potem se pa pač tolažimo, da bo to vsakič naslednje leto, pa mogoče bo naslednje leto spet tukaj sedela neka nova stranka, pa bo tudi ta rekla, da bo naslednje leto davčne blagajne imela, pa še v svoj program jih bo dala, in to bo glavna zadeva, da bomo davčne blagajne v Sloveniji, v tej državi uvedli. Pa dajte, no! Veliko drugih pomembnejših zadev je, pa tudi davčne blagajne spet ne bodo prinesle magične rešitve, da bodo vsi davke plačevali, da ne bo sive ekonomije in tako naprej. Glejte, to je virtualnost, v kateri lahko živimo, o kateri se lahko pogovarjamo, ampak je to dejansko nerealno, ker se navsezadnje da tudi tisto davčno blagajno izklopiti iz elektrike, pa nekaj časa ne dela, pa se jo spet priklopi, vmes se pa že naredi ne vem koliko računov, pa ne vem česa. Pa ima tudi dodatno napajanje, pa tudi tistega se da [[...]]Tako da tehnike je pred davčnimi blagajnami zelo veliko, in zaradi tega bi prosil, da ni glavni ukrep te vlade, da bodo davčne blagajne. Glede same določbe o teh dodatnih računih oziroma zapletih oziroma potrjevanju računov. Tukaj vidimo, da precej samostojnih podjetnikov, članov obrtne zbornice nima računalniške opreme, ne uporablja elektronskega poslovanja. Potem verjetno tudi to potrjevanje preko interneta in tako naprej ne bo šlo, ampak bo treba verjetno kaj ročnega narediti, bo verjetno kdo prišel na davčno upravo potrditi te račune in tako naprej in tako naprej. Poglejte, če bi imeli vsi elektronsko poslovanje, potem te davčne knjige sploh ne bi rabili. Ker kot sem razumel, se bo davčna knjiga elektronsko potrjevala preko davčne uprave. Ampak zakaj, če imajo elektronsko poslovanje? Saj je ne rabijo! Ampak verjetno je realnost zdaj najbrž neka druga in nimamo dejanskega stanja in verjetno nimamo dejanskega stanja tistih najmanjših, tistih, ki so začeli s poslovanjem, tistih, ki nimajo zadosti denarja, tistih, ki jim je ministrstvo za delo, ne vem, dalo 4 tisoč evrov, da so lahko začeli s poslovanjem, pa eni so uspeli, pa eni niso uspeli, pa eni imajo težave, da plačajo 200 evrov na mesec računovodjo ali pa knjigovodjo in tako naprej. O tem govorim! In teh ni treba dodatno obremenjevati niti administrativno niti birokratsko, ker v celotni vsoti, v celotnem znesku davka oni tudi toliko davkov ne prinesejo, to je minimalno. Stroški davčne uprave s temi so veliko večji. Če bi se davčna uprava ali pa finančna uprava po novem osredotočila na tiste velike, pa na transferne cene, pa na prenos dobičkov, bi bil izplen veliko večji, kot če se ukvarja z gobarji, svečarji, cvetličarji in tako naprej ob različnih praznikih, kulturnih, kakršnihkoli že praznikih v državi. Seveda, takrat pa bo v vseh časopisih in vseh medijih, kako je davčna uprava kaznovala s 5 tisoč evri nekoga, ki prodaja sveče. Glejte, gospe in gospodje, to je lahko nek psihološki efekt, ampak to ni organiziran način pobiranja davkov. Lahko pa to v tistem trenutku spodbudi še pet prodajalcev cvetja, da bodo plačali davek hitro, ker se bodo ustrašili, da bodo tudi oni prišli v časopis tisti dan. Ampak to je lahko komplementarna zadeva, ne more pa na tem temeljiti celotna strategija, celotna politika pobiranja davkov, ker zaradi tega proračun ne bo kaj dosti večji. Ker še enkrat, stroški pobiranja davkov pri teh zavezancih so večji, kot je njihov izplen, po mojih informacijah oziroma po mojih ocenah. Bom rekel ocenah, da ne bodo to že neke dokončne informacije. Skratka, ta ukrep, ki ga sedaj predlagate, je dejansko nepotreben. Če nekdo nima elektronskega poslovanja, ne bo mogel elektronsko poslovati, ne bo mogel elektronsko izdajati računov, niti jih elektronsko potrjevati, ampak bo moral iti na davčno upravo in tam, ne vem, stati v vrsti, štempljati, karkoli bo že tam delal. Sami sebi tukaj prihajate v nasprotje, če pravite na eni strani, da bo to delal elektronsko, elektronsko bo potrjeval račune. In seveda zaradi tega dodatna administracija, dodatna birokracija pomeni tudi slabšanje konkurenčnosti, pomeni to, da bo več ljudi na zavodu za zaposlovanje kot članov obrtne zbornice ali članov tistih, ki dejansko nekaj želijo proizvesti v tej državi. Morda bo v sosednjih državah zaradi tega več podjetnikov, morda bo v sosednjih državah tudi več podjetij, ki bodo plačevala davek nekemu drugemu proračunu. V tem je zadeva, ker plačujejo davek nekemu drugemu proračunu. V zvezi z vsemi temi dilemami mislim, da je predlog Slovenske demokratske stranke, da se te davčne knjige enostavno opustijo, ker bodo z njimi itak same težave in problemi, in da naredite nekaj za gospodarstvo. Naredite vsaj to, da ne boste dodatno administrativno in birokratsko zapletli zadev v gospodarstvu in da bo zaradi tega gospodarstvo enostavno lažje dihalo. In tudi mi se bomo pogovarjali o ukrepih, ki bodo povečali konkurenčnost, ne pa o ukrepih, ki vsak trenutek zmanjšujejo konkurenčnost. In da ne bomo govorili o znižanju davkov samo takrat, ko bomo imeli nekega ministra na zaslišanju, ki bo vsak rekel Ja, znižal bi davke, pa zmanjšal administrativno obveznost. Na drugi strani pa se dela čisto drugo. Dajte preiti od besed k dejanjem. To sem že večkrat ponovil v tem državnem zboru, pa zastonj izgleda.
Besedo ima gospod Tomaž Lisec.
Hvala, predsednik, za besedo. Zjutraj smo dobili ministra za gospodarstvo in polno sladkih besed in upanj, kaj vse naj naredi. Njegova glavna mantra pa je bila med drugim tudi ne novih davkov in ne dodatnega obremenjevanja gospodarstva in obrti. Čez tri ure pa top po glavi, dva zakona, 30 milijonov novih prihrankov, zato ker je pač treba polniti proračun. Sama državna sekretarka je v obeh uvodnih predstavitvah rekla Rabimo dodaten denar. Vzeli pa ga bomo gospodarstvu, obrti in vsem državljanom. Sedaj pa prihajamo s tretjim zakonom, kjer poleg finančnega izplena damo še eno administrativno oviro obrti. Resnično lep dan za gospodarstvo. Zjutraj dobijo ministra, čez tri ure pa že razmišljajo, ali sploh potrebujemo takega ministra, ki reče Konec birokracije, konec davkov, potem pa taista vladna koalicija dela ravno nasprotno. Skratka, mislim, da imate hud problem. Prvo so besede in dejanja, kar jaz vseskozi ponavljam. Drugič pa mislim, da imate, kot je rekla državna sekretarka, še hujši problem. Eno je teorija, drugo je praksa. Mislim, da kolega Andrej – kdor je vsaj malo njegov življenjepis prebral, pa vsaj malo v praksi kaj delal, bi lahko samo pohvalil njegov govor. In namesto da bi govorili o manj davkih, o manj trošarinah, o manj birokracije, danes s tremi zakoni izpodbijate ministra. Jaz ne vem, kako bo danes minister spal. Rekel bo Super, postal sem minister, a poglej, koalicijski poslanci so mi s tremi novimi zakoni že kajlo zabili. Kako naj bo verodostojen, ko se bo pogovarjal, ne vem, z obrtniki, z obrtno zbornico, z Gospodarsko zbornico, s Trgovinsko zbornico, z ne vem kom. Saj mu bodo rekli Poglej, minister, ti nam lahko obljubiš, vse se bo svetilo, potem pride pa praksa in ta vladna koalicija, pa me z valjarjem potolče. In resnično, s takšnimi ukrepi, kot je tudi ta zakon, z novo birokracijo vam ne bo samo tujcev zmanjkalo, ki bi tu davke plačevali, vam bo še Slovencev zmanjkalo. Že zjutraj sem rekel naslednje. Včeraj sem bil na srečanju Gospodarske zbornice in so rekli Poglejte, zaradi novih davkov, zaradi nove birokracije bomo šli iz Slovenije. In resnično, kateri normalen državljan si želi dati 50 % državi, ob tem pa dodatno dve uri na dan sedeti za računalnikom, da lahko vse izpolni, ali pa kak kilogram papirja s sabo nositi, da vse v fizični obliki izpolni? Jaz upam, da so si koalicijski poslanci prebrali ta 5. člen. Moram reči: ubogi obrtniki. Kaj vse se od njih pričakuje! 10 let bodo morali varčevati. In na koncu še ena mojstrovina, ki smo je vajeni pri vseh zakonskih predlogih, za katero potem ljudje krivijo nas poslance, pa nimamo niti stika s temi ukrepi. Zapiše se: "Minister, pristojen za finance, podrobneje določi vsebino, obliko in način potrjevanja vezanih knjig računov." Konec prejšnjega mandata so imeli prevoznice v kmetijstvu – to bo rešilo slovenske gozdove! Pa so se našli uradniki in naredili iz tega, da ne bom rekel kaj, za slovenske gozdove. Potem so imeli energetske izkaznice pri Energetskem zakonu. Pa so se spet našli uradniki s podzakonskim aktom, naredili vse, samo česa pametnega za to državo ne. In sedaj imamo enak ukrep, s katerim bomo pa v boju zoper sivo ekonomijo zdaj to rešili in se bodo spet obrtniki srečevali z urami in urami problemov, ko bodo spet rekli Pa kaj vi poslanci tam počnete, same neumnosti nam dajete, mi moramo pa od tega živeti. Skratka, to, kar mi v teoriji tu govorimo, morajo na žalost nekateri v praksi tudi uresničevati in imajo pri tem ogromno problemov. Zato smo tudi v Poslanski skupini SDS pripravili amandma, ker očitno imamo dva problema. Eno je problem med teorijo in prakso, drugo pa da očitno med delom opozicije in koalicijo prihaja do dveh povsem nasprotujočih si razumevanj razbremenjevanja obrti in gospodarstva. Vi pravite, da bo s tem ukrepom manj sive ekonomije, pri birokraciji se pa ne bo poznalo. Rad bi slišal čez pol leta obrtnika, ki bo rekel Sive ekonomije ne bo več zaradi tega ukrepa, mi pa tudi nismo imeli nobenih dodatnih birokratskih ovir. In lovili bomo male čarovnice, male kurje tatove, država nam bo pa po drugi strani propadla. Na koncu pa, mislim, da razumem, zakaj smo danes pri takšni zakonodaji, kot jo sprejemamo, torej ti trije zakoni. To je le del zapitka, ki ga bomo plačevali vsi državljani, predvsem pa obrtniki in gospodarstvo, na račun uspešnega dogovora med Vlado in sindikati javnega sektorja. Fino ste se dogovorili, vsi ostali bomo pa to plačali. In resnično predlagam Vladi, pa tudi strankam koalicije, da pojdite enkrat na tri mesece na teren, izberite si neko regijo, pa se tam srečujte z javnim sektorjem in zasebnim sektorjem, pa vam bodo iz prve roke povedali, kateri problemi so. In dajanje takšnih neumnosti v zakon pomeni zanje probleme. Namesto da bi jih mi razreševali, jim dajemo probleme. Saj ni čudno, da potem ljudje govorijo, da ne rabimo parlamenta. Pa saj, če take zakone sprejemamo, oprostite, no, res nas ne rabijo. Noben obrtnik ne rabi poslanca, ki mu bo rekel Same stroške in dodatne ure mi delaš z birokracijo. Kar se tiče te famozne finančne uprave. Prihajam z območja, kjer imam ogromno kolegov, ki so bili prej del carinske uprave, zdaj so pa pod tem super Fursom, ampak v praksi imajo ti fantje ogromno problemov. Postali so terenci za tistih 600, 700 evrov. Uradniki iz davčne uprave so še vedno lepo na toplem v pisarnah, čedalje več jih je v tistih pisarnah – včasih sta bila dva v pisarni, zdaj so štirje –, fantje na terenu pa delajo. In lovijo nekega svečarja, ki je dve sveči pozabil prijaviti, gobarje in ne vem kaj vse lovijo, te majhne tatove. Ob tem pa jim ti uradniki rečejo Ne, ne, Janez, tja pa ne smeš iti. Pa vpraša Zakaj pa ne? Ne smeš iti, je odgovor. Kako naj bo ta terenski človek na Fursu motiviran, da bo lovil ne samo majhne kurje tatove, temveč tudi velike, za tistih 600 evrov?! Zakaj? Vsak malo večji obrtnik mu da jurja, pa reče Mir mi daj. In s tem zakonom, predvsem pa s tem členom, ki se mu mi želimo odpovedati, ne bo čisto nič manj sive ekonomije, veliko več pa bo birokracije. Skratka, popolnoma v napačno smer greste s tem, kar je minister za gospodarstvo obljubljal, vi pa njegove smele korake podirate že v dobrih treh urah vašega delovanja. Če boste vsaj malo spoštovali njegove besede in njegova upanja, boste verjetno tudi podprli ta amandma. Hvala.
Besedo ima državna sekretarka na Ministrstvu za finance mag. Mateja Vraničar.
Hvala lepa še enkrat za besedo. Najprej bi se rada osredotočila na pripombo Obrtno-podjetniške zbornice Slovenije. Naj najprej poudarim, da se pripomba OZS ne nanaša na paragonske bloke oziroma na vezano knjigo računov, niti se ne nanaša na možnost elektronskega potrjevanja vezanih knjig računov, ki sem jo omenjala. Ta pripomba se nanaša na elektronsko vročanje. Na podlagi pripombe Obrtno-podjetniške zbornice in pripombe Gospodarske zbornice Slovenije, ki smo jo dobili v postopku javne razprave o tem predlogu zakona, smo ukrep elektronskega vročanja, ki smo ga sprva predvidevali s 1. januarjem 2015, zamaknili do 1. januarja 2016, v obdobju leta 2015 pa omogočili tistim, ki želijo sodelovati v pripravi, da sodelujejo v pilotnem projektu in dobijo vročeno odločbo davčnega organa hkrati elektronsko in v papirni obliki. Rada bi tudi poudarila ta del pripomb obrtne zbornice, da se zavedajo, da morajo tisti obrtniki, ki sami ne uporabljajo svetovnega spleta oziroma ne uporabljajo računalniških programov, pri izvrševanju svojih davčnih obveznosti, ki jih morajo že po veljavni zakonodaji izpolnjevati na elektronski način, to je vlaganje davčnih obračunov in davčnih napovedi, za to aktivnost pooblastiti drugo osebo, praviloma svojega računovodjo. In na ta način je trditev, ki je zapisana v gradivu, da so bile vse pripombe, prejete v javni obravnavi s strani zainteresirane javnosti, na primeren način oziroma v pretežni meri upoštevane. Res je, da se je Obrtno-podjetniška zbornica tukaj zavzemala za dvoletno prehodno obdobje in Gospodarska zbornica za enoletno. Naša ocena je bila, da je enoletno prehodno obdobje zadostno. Pa da se vrnem h gotovinskemu poslovanju in k 5. členu. Vprašana sem bila, koliko bo tistih podjetij, tistih gospodarskih subjektov, ki bodo račune izdajali na ta način. Ne vem. Zaradi tega, ker je ta način izdaje računov določen kot prostovoljna oblika načina izdajanja računov. Katerokoli podjetje oziroma davčni zavezanec se lahko odloči ali za izdajo računov s pomočjo računalniškega programa ali za ročno izpisane račune. Njegova svobodna odločitev je, katero od ponujenih možnosti uporabi. Obstajajo pa tudi zavezanci, ki bodo morali uporabljati oboje zaradi narave njihovega dela, in bodo lahko. Stroški nadzora. Javni uslužbenci, moji sodelavci na Ministrstvu za finance, na finančni upravi, so zaposleni z namenom, da izvajajo postopke nadzora. Eni izvajajo nadzor v pisarnah, drugi izvajajo nadzor dokumentacije in računovodskih izkazov v podjetjih, tretji izvajajo nadzor nad fizičnim pretokom blaga oziroma nad izdajanjem računov. V drugi in tretji skupini so oboji na terenu. Vsak s svojim znanjem in vsak na svoj način. Zadeve niso primerljive med seboj, ampak samo povezane v celoto dajo pravi rezultat. Celotni stroški dela finančne uprave znesejo manj kot 2 % pobranih dajatev za državni proračun, pa moramo vedeti, da poleg tega, kar finančna uprava pobere za državni proračun, pobere še 2 milijardi za občinske proračune, pa 4 milijarde za zdravstveno blagajno, pa, oprostite mi, ampak ušla mi je številka iz glave, kar nekaj milijard za pokojninsko blagajno. Če pa vse te javnofinančne prihodke seštejemo skupaj, je pa stroškov dela finančne uprave še znatno manj. Koliko stroškov je bilo prav s temi ukrepi na področju boja proti sivi ekonomiji povzročeno? Glejte, ti ljudje so zaposleni za ta namen, in njihova aktivnost ali neaktivnost bi v vsakem primeru povzročila stroške finančni upravi. In ne moremo pripisati plače ali pa bencina, ki se porabi za to, da se neko prevozno sredstvo, nek avto zapelje na točno določen kraj nadzora, nadzoru sive ekonomije, ampak nadzoru kot takem. Zdi se mi, da tovrstna vprašanja pravzaprav samo odmikajo pozornost od pravega problema. Pravi problem pa je, ali smo pripravljeni prepoznati mozaik različnih ukrepov, ki naslavljajo različne primere izogibanja plačilu davkov in sive ekonomije, in vsakega od teh segmentov, vsakega od teh kamenčkov mozaika se je treba lotiti s svojimi ukrepi. Nekateri potrebujejo zakonske spremembe, drugi organizacijske. V zvezi s položajem zaposlenih v finančni upravi in pa opozorili, da naj bi bile tukaj nepravilnosti oziroma da se ne dovoli nadzora v posameznih primerih, vas pa prosim za zelo konkretne podatke, ker samo na podlagi konkretnih podatkov se da tudi konkretno ukrepati, in konkretno ukrepali bomo. Hvala lepa.
Želi še kdo razpravljati? Prosim za prijavo. Besedo ima mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa, spoštovani gospod predsednik. Kolegi in kolegice, predstavnice Vlade! Vsekakor želim komentirati besede predstavnice Vlade, državne sekretarke mag. Mateje Vraničar glede učinkovitosti davčne uprave in tudi glede podatkov, ki jih je dejansko navedla. Med drugim je navedla, da je za plače finančne uprave namenjeno manj kot 2 % državnega proračuna oziroma če upoštevamo še ostale blagajne, zdravstveno, pokojninsko, potem še toliko manj. Glejte, 96, 97 odstotkov, in to gospa državna sekretarka dobro ve, vseh davkov se pobere po odbitku. Podjetja samostojno plačujejo toliko in toliko denarja v državni proračun, in to se namenja tako imenovanemu davku po odbitku, vse akontacije, prispevki in tako naprej. In ta nadzor, ta kontrola navadno poteka, lahko rečemo, v pisarni. Inšpekcijski nadzori, podatki – finančna uprava mora imeti segmentirane te podatke, in vsaka finančna uprava jih verjetno ima, mislim, da tudi slovenska. Ti podatki se nanašajo na inšpekcijske nadzore, koliko stane inšpekcijski nadzor in koliko je izplen tega. Mi vemo, koliko imamo inšpektorjev. Pred časom smo jih imeli premalo. Zdaj smo združili to s carinsko upravo, mogoče jih je zadosti. Govorimo o inšpekcijskih nadzorih in kolikšna je učinkovitost inšpekcijskih nadzorov, ne z vsemi dajatvami. Tako da je ta podatek lahko precej zavajajoč. Državni zbor odvede vso akontacijo dohodnine v prispevke za vse nas tukaj, pa še za koga drugega. Verjetno je potreben tudi še nek inšpekcijski nadzor, če bi bil potreben, vendar so verjetno ti podatki stalni. Približno stalno vsoto dobi davčni organ. Vsak mesec ve, koliko je tega, in če bi prišlo do kakšnih prevelikih oscilacij, da kar naenkrat Državni zbor ne bi plačal teh dajatev, potem bi verjetno prišli sem in povprašali, zakaj te dajatve niso bile plačane. Tako da je tukaj treba zelo ločiti. Mene zanimajo inšpekcijski podatki, in ti podatki o 2 % in tem so precej zavajajoča zadeva. Drugič gre za segmentacijo, in tukaj vsi vemo, da govorimo o ekonomičnosti davčnih postopkov. Navsezadnje je to tudi eno izmed izhodišč davčnega postopka in davčne službe. In ve se, koga se nadzoruje. Moralo bi se vedeti. Nadzoruje se predvsem tiste, pri katerih je izplen čim večji in kjer je razmerje med stroškom za inšpekcijski nadzor in izplenom čim večje. Jaz sem postavil vprašanje, da je vprašanje, če je izplen pri teh, ki jih potem davčna uprava lansira v javnost, kot so prodajalci sveč, vulkanizerji, ne vem, prej sem omenil še nekatere druge, tak, da dejansko pomeni to manj sive ekonomije, ali bi bilo morda treba te ljudi usmeriti nekam drugam. Podatki naj bi bili drugi, tako da tukaj ne gre za kakršnokoli nevednost in tako naprej. Drugo, kar bi v zvezi s tem rad rekel, je to, da je treba gledati na inšpekcijski potencial, kakršen dejansko obstaja, predvsem pri tistih, pri katerih gre za milijonske vsote, pa se davka ne pobere. Predvsem pri tistih in tudi pri predpisih. Predvsem tam je treba to gledati, če želi biti davčna uprava uspešna. In če govorimo zdaj o sivi ekonomiji – kaj je siva ekonomija? Tako da je tudi tukaj ta zadeva verjetno precej diskutabilna. Glede tega dopisa obrtne zbornice, katerega je omenjala tudi spoštovana državna sekretarka. Tukaj je datum 4. 12. Mislim, da ima ta zakon prejšnji datum, in 4. 12., to se pravi danes, je to obrtna zbornica nam poslala. Ampak ta dopis ravno dokazuje to, da precejšnje število samostojnih podjetnikov še vedno ne uporablja interneta ali do njega nima dostopa. To tukaj piše. To tukaj piše. In če nima dostopa, potem tudi preko interneta verjetno ne more potrjevati teh računov. To jaz trdim. Samo to trdim. In potem je nesmiselno, da se preko interneta te račune potrjuje, če bodo morali, verjetno, če ne morejo drugače narediti, priti nekako fizično, kakorkoli že, če nimajo tega. Ali pa ne vem kako, jih bo davčna uprava prinesla vsakemu takemu podjetniku domov. Glede tega bi verjetno lahko dobila Vlada oziroma Ministrstvo za finance natančne podatke, koliko je teh, če obrtna zbornica to piše, večje število. Verjetno za tem besedilom stoji neka številka, ki bi pri pripravi sprememb tega zakona verjetno prišla prav, da bi dejansko vedeli, koliko ljudi dejansko nima, če res nimajo, če to drži, kar tukaj pravijo. Tako da mislim, da so ti podatki, če ne drugega, ocene. Ministrstvo za finance dela različne ocene, in verjetno bi za to lahko tudi naredilo oceno, koliko je takih, ki bodo na takšen način dejansko izdajali račune, ker tudi danes jih izdajajo na takšen način. In davčna uprava ima te podatke, vsaj morala bi jih imeti, če nadzoruje. Tako da sem začuden, da teh podatkov tukaj danes ni bilo predstavljenih, koliko je tega, ne glede na to, ali delajo na oba načina. Hvala lepa.
Besedo ima gospod Uroš Prikl.
Hvala lepa. Jaz bi na tem mestu rad ugotovil, da nam je vsem skupna točka, skupni interes, da zajezimo sivo ekonomijo, da poberemo ne čim več davkov, ampak tiste davke, ki jih je po zakonodaji treba pobrati. Ko skušamo kaj narediti na tem področju, pa že vidim malo razhajanja. Dobil sem občutek od mnogih razpravljavcev, tudi od spoštovanega kolega Širclja, da delamo čisto brezveze te zadeve, da ne bo nobenega učinka. Še več, da delamo škodo. Jaz težko to sprejemam, težko sprejemam iz preprostega razloga, ker vidim, pa je to moja interpretacija, v tej vezani knjigi računov sicer eno prehodno obdobje, ampak vendarle, če lahko eno primerjavo, eno prispodobo dam, en uvoz na avtocesto davčnih blagajn. In te davčne blagajne bomo dobili v naslednjem letu. Jaz bi si želel, da pred septembrom, pa vendarle, bomo jih dobili. Obremenjujemo obrtnike, obremenjujemo male gospodarske subjekte – ne vem, če je ravno tako. Ne vem, če se ravno kaj bistvenega zanje spremeni v smislu dodatnih obremenitev, finančnih in administrativnih. Ne nazadnje predlog tega predpisa, ki ga imamo pred seboj, govori tudi o poenostavitvah na področju vročanja, o poenostavitvah na področju izvršb, ne nazadnje o izmenjavi podatkov z Združenimi državami Amerike in tako dalje in tako naprej. Jaz to osebno ocenjujem – kolegica Kovačič je povedala tudi, da je enotno stališče Poslanske skupine Desus, da bomo ta zakon podprli – kot tisti napor, kot tista prizadevanja oziroma način, da sivo ekonomijo zajezimo, da stopimo na prste goljufom, tistim, ki spreminjajo, ki potvarjajo. Ne nazadnje so tudi inšpekcijski nadzori pokazali, da je približno polovica zavezancev naknadno spreminjala – nimam podatka, v kakšnem obsegu in koliko – svoje račune, upam si trditi, falsificirala, in na podlagi tega so utrpeli škodo vsi tisti pošteni, korektni pravni subjekti, ki so delali po predpisih. Skratka, da ne bom predolg. Ocenjujem, da je priprava predloga, sprememba obstoječega predloga v pravo smer in da se bodo pokazali rezultati. Kot rečeno, davčne blagajne pa so tista zadeva, ki smo jo tudi zapisali v naš tolikokrat že omenjeni koalicijski sporazum. Verjamem, da jih bomo dobili in da bo to še korak več, še korak dlje k ureditvi razmer na davčnem področju. Hvala lepa.
Ali se boste prijavili ali je samo replika? Replika, mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa. Kolegu Priklu vsekakor želim replicirati oziroma mu dodatno pojasniti glede tega vprašanja, ki ga je postavil. Ali mi zdaj delamo škodo vsem tem ljudem s tem zakonom, ste retorično postavili vprašanje. Ja, moje mnenje je, da ja. Vsekakor pa nič dobrega. Jaz mislim, da se zaradi tega siva ekonomija ne bo zajezila, zaradi tega ker se ne nazadnje da tej rešitvi tudi zelo hitro izogniti. Tukaj ne bom zdaj govoril, kako in zakaj, ampak se da. Vsak, ki natančno pogleda ta predlog, ugotovi, da se da temu izogniti. In druga zadeva, to predstavlja izključno administrativno zadevo, administrativno omejitev za tiste, ki so najbolj propulzivni v Sloveniji in ki naj bi morali delati s čim manj administrativnimi omejitvami. In še enkrat, ker ste omenili davčne blagajne; prej jih je že kolegica Ban. Glejte, to ni cilj. Cilj je lahko boljši finančni rezultat, več prihodkov in tako naprej. Davčne blagajne so sredstvo. Pa še enkrat, o njih se govori že 6 let, pa že zdavnaj bi jih lahko imeli, če bi jih hoteli imeti. To sem vam že povedal. Imate zakonov napisanih, kolikor hočete, vključno s pravilnikom. Vprašajte Vlado, pa vam bo povedala. Ni problema glede zakona. Tako da zaradi tega ni treba toliko časa čakati. Ampak s tem ne delate nič dobrega, delate prej škodo.
Sprašujem, ali želi še kdo razpravljati. Ne opažam interesa za razpravo. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. O amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločili jutri, 5. 12. 2014, v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBI ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O TUJCIH V OKVIRU NUJNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade, državnemu sekretarju z Ministrstva za notranje zadeve gospodu Boštjanu Šeficu.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o tujcih, ki je bil sprejet 3. aprila 2014, uvaja enotno dovoljenje za delo in prebivanje, ki nadomešča izdajo dovoljenja za začasno prebivanje iz razloga zaposlitve ali dela. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o tujcih je kot enega izmed pogojev za izdajo enotnega dovoljenja za prebivanje in delo določil tudi soglasje k enotnemu dovoljenju po zakonu, ki ureja zaposlovanje in delo tujcev. Tega zakona Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, ki je za pripravo zakona pristojno, do 1. januarja 2015 ne bo uspelo pripraviti, tako da ne bo sprejet in uveljavljen. Posledično izvajanje noveliranih določb Zakona o tujcih, ki se nanašajo na enotni postopek in enotno dovoljenje, s 1. januarjem 2015 ne bo mogoče. S tem pa bi nastala pravna praznina, ki bi za državo pomenila nepopravljive posledice, saj s 1. januarjem 2015 noben državljan tretje države ne bi mogel pridobiti dovoljenja za začasno prebivanje iz navedenega razloga. Določba, ki jo predlog zakona spreminja, velja od 29. aprila 2014, spremeniti pa jo je treba pred nastopom datuma začetka uporabe nekaterih določb, to je 1. januar 2015, ko določbe ne bo več mogoče spreminjati. Zaradi istih razlogov se predlaga tudi sprejetje zakona po nujnem zakonodajnem postopku, saj mora biti uveljavljen pred tem datumom. Dinamika sprejetja zakona, ki ureja zaposlovanje in delo tujcev, ki jo je posredovalo Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, je sledeča. Do konca tega leta bo potekala javna razprava o predlogu tega zakona. V mesecu januarju 2015 bo potekalo medresorsko usklajevanje in obravnava na Ekonomsko-socialnem svetu, v sredini meseca februarja pa bo zakon obravnavan na Vladi Republike Slovenije. Ministrstvo načrtuje skrajni rok za sprejetje Zakona o zaposlovanju in delu tujcev najkasneje do junija 2015 ter začetek uporabe s 1. septembrom 2015. Morda samo še nekaj besed glede predloga, ki ga je k temu zakonu podala Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora. V zvezi s predlogom, da se začasno uredi izdaja soglasja k enotnemu dovoljenju za delo in prebivanje v Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o tujcih, je treba še enkrat pojasniti, da bi določitev enotnega postopka oziroma način podaje soglasja organa, pristojnega za zaposlovanje, grobo posegel v sistemsko ureditev. Zakon o tujcih namreč določa vstop in prebivanje tujcev, eden od ustreznih bivalnih naslovov v skladu z zakonom pa je tudi enotno dovoljenje, ki tujcu omogoča, da v državo vstopi, se zaposli oziroma opravlja delo in zakonito prebiva. Zaposlovanje in delo tujcev je urejeno v samostojnem zakonu, saj so nekateri tujci, ki prav tako dostopajo na slovenski trg dela, izključeni iz uporabe direktive o enotnem dovoljenju, njihovo delo ali zaposlitev pa je urejeno v Zakonu o zaposlovanju in delu tujcev, ki sistemsko ureja vsa področja zaposlovanja in dela tujcev. Izdaja enotnega dovoljenja je predvidena v soglasju dveh različnih organov, in sicer upravne enote, ki sprejme vlogo, in Zavoda Republike Slovenije za zaposlovanje, ki na zahtevo upravne enote odloči o podaji soglasja k enotnemu dovoljenju, upravna enota pa nato odloči o izdaji enotnega dovoljenja. Način podaje soglasja k enotnemu dovoljenju pa mora biti določen sistemsko, torej v zakonodaji, ki ureja zaposlovanje in delo tujcev. Če bi želeli urediti izdajo enotnega dovoljenja v zakonu, ki ureja prebivanje tujcev, bi bilo treba zakonsko materijo obeh področij združiti v en zakon, kar bi pomenilo poleg spremembe sistemske ureditve tudi organizacijske spremembe. Zakon o tujcih ne more urediti podaje soglasja k izdaji enotnega dovoljenja, saj gre v primeru podaje soglasja za vsebinsko zahteven postopek, ki mora biti v zakonu natančno določen, izvesti pa ga mora organ, ki je zakonsko določen in ima ustrezno usposobljen kader in vso podporo za odločanje. In še na koncu, za dosedanjo ureditev se je predlagatelj zakona odločil tudi [[opozorilni znak za konec razprave]] ureditve v drugih državah članicah Evropske unije, kjer je večina ohranila ločeno odločanje. Hvala lepa.
Predlog zakona je obravnaval Odbor za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici mag. Lilijani Kozlovič.
Spoštovani predsednik, spoštovani poslanke in poslanci! Odbor za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo je na 3. seji 2. decembra 2014 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembi Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o tujcih, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada s predlogom za obravnavo po nujnem postopku. O tem predlogu je Kolegij predsednika Državnega zbora na 10. seji 26. 11. 2014 sklenil, da se predlog zakona obravnava po nujnem postopku. Odbor se je seznanil z gradivom, in sicer predlogom zakona, ki je bil objavljen na spletni strani Državnega zbora v Poročevalcu dne 27. 11. 2014, in z mnenjem Zakonodajno-pravne službe z dne 21. 11. 2014. Predstavnik predlagatelja, državni sekretar na Ministrstvu za notranje zadeve Boštjan Šefic je v dopolnilni obrazložitvi členov povedal, da so bile določbe o enotnem postopku in izdaji enotnega dovoljenja za prebivanje in delo sprejete z novelo Zakona o tujcih, ki je začela veljati aprila 2014. S predlogom zakona želi Vlada preprečiti pravno praznino in nastanek nepopravljive škode, saj se s 1. 1. 2015 ne bi moglo izdajati enotnih dovoljenj, ki združujejo tako dovoljenje za prebivanje kot tudi dovoljenje za delo. Ker je njegova izdaja vezana na ustrezno prilagoditev zakonodaje s področja zaposlovanja in dela tujcev, je treba ustrezno prestaviti začetek uporabe tistih noveliranih določb zakona, ki so vezane na to materijo. Po navedbah predlagatelja je bilo dano zagotovilo Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, da bo predlog zakona pripravljen za obravnavo na seji Vlade predvidoma februarja. Kot skrajni rok začetka veljavnosti zakona o zaposlovanju tujcev in njihovem delu pa se predvideva junij 2015. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe gospa Špela Maček Guštin je poudarila, da je ZPS predlog zakona proučila z vidika njegove skladnosti z Ustavo Republike Slovenije, s pravnim sistemom in z zakonodajno-tehničnega vidika. Pojasnila je, da predlog zakona predvideva še dodatni odlog začetka uporabe določb, kar pomeni, da bi se konkretne določbe začele uporabljati šele po letu in pol od njegove uveljavitve. Tako dolgo obdobje zadržanja uporabe neke ureditve je z vidika pravne države sporno. Predlagala je dodatno pojasnilo oziroma vprašanje dinamike prilagoditve Zakona o zaposlovanju in delu tujcev, s čimer bi lahko utemeljili tako dolg odlog uporabe določb Zakona o tujcih. Kot možno rešitev je predlagala tudi skrajšanje novega odloga uporabe določb Zakona o tujcih. V razpravi o posameznih členih so bila izražena nekatera mnenja in predlogi članov odbora. Iz vrst opozicijske poslanske skupine članov SDS so opozorili, da gre v tem primeru za neupravičeno odlaganje uporabe določb tega zakona, kar je problematično z vidika načela pravne države, in ob tem predlagali, da se ta rok minimalno skrajša. Menili so tudi, da v zvezi s predlogom zakona ni bilo podane ustrezne obrazložitve. Prav tako so opozorili, da Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti ni pravočasno pripravilo zakonskega predloga in prikazalo vseh postopkov v zvezi z njegovim spreminjanjem. Član odbora Poslanske skupine ZaAB je menil, da je zakon treba sprejeti, ob tem pa ponovno izpostavil odgovornost ministrstva, da ni pripravilo zakona. Državni sekretar Boštjan Šefic se je v razpravi strinjal, da odlog ni dobrodošel, in je v kratkem mogoče pričakovati zadnji opomin Evropske komisije, zato je člane odbora pozval, da se predlog zakona sprejme. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona skupaj in jih sprejel. Ker k predlogu zakona na matičnem delovnem telesu ni bilo predlaganih amandmajev, Odbor za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo Državnemu zboru predlaga, da Predlog zakona o spremembi Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o tujcih sprejme v predloženem besedilu. Hvala.
Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Zavezništva Alenke Bratušek, zanjo gospod Jani Möderndorfer.
Hvala lepa, predsednik. Lep pozdrav državnemu sekretarju ter kolegicam in kolegom! Ne bom bral stališča in pripovedoval o tem, kaj vse ugotavlja ta zakon. Bom pa opozoril na eno dejstvo – da bi državni sekretar danes lahko začel stavek takole: Danes obravnavamo Predlog zakona o spremembi Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o tujcih, ki jih ne bom implementiral in jih ne bom uvedel. Namreč, od aprila lanskega leta pa do danes je Vlada porabila kar nekaj mesecev predvsem za to, da ne bo opravila svoje domače naloge. Žalostno je, da danes poslušamo državnega sekretarja, ki mora opraviti svojevrstno nalogo in na nek način opravičiti to, česar v resnici ne gre opravičiti. Še bolj žalostno je to, da danes tu ne sedi ministrica za delo, ki bi zelo jasno pojasnila razloge, zakaj ni opravila domače naloge, od meseca aprila pa vse do danes. In zakaj ne bomo imeli tega, o čemer govori naslov in kar državni sekretar predstavlja, da bomo implementirali – enotno potrdilo za delo in za bivanje tujcev. Namreč, danes sedi v parlamentu 78 poslancev za nedelo. In odgovorna je ministrica za delo, opravičevati jo mora pa državni sekretar za notranje zadeve in si izmišljevati, tako je rekel moj kolega, barvite figure nekih stavkov, ki ne povedo ničesar. Samo tega ne pove, da ne bo ničesar. In jaz obžalujem in obžalujemo tudi v Zavezništvu, da moramo to predstavo in ta šov gledati v Državnem zboru in se delati in poslušati stavke, ki ne povedo ničesar. V Zavezništvu bomo podprli to spremembo, vendar do naslednjič pričakujemo tudi odgovore, kdo je odgovoren za to, da naloga ni bila opravljena, kajti padec Vlade v državi ni odgovor za nekaj, kar počne ista ministrica v prejšnji vladi in zdajšnji vladi. Če bi bil vsaj minister drug, bi še razumeli; to pot izgovorov ni. Hvala lepa.
Besedo ima Poslanska skupina Stranke Mira Cerarja, zanjo gospa Erika Dekleva.
Spoštovani predsednik Državnega zbora, kolegice in kolegi! Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o tujcih, ki je stopil v veljavo 29. 4. 2014, vsebuje določbe dveh direktiv Evropskega parlamenta in Sveta. Za današnjo obravnavo je pomembna predvsem direktiva, ki uvaja tako imenovano načelo vse na enem mestu in izdajo enotnega dovoljenja za državljane tretjih držav. Namen omenjenega zakona je bil v prvi vrsti usmerjen v odpravo administrativnih ovir pri pridobivanju dovoljenj za prebivanje in delo, saj se s prenosom direktive uvaja tako imenovani enotni postopek. Tujec in državljan tretje države bo lahko, ko bo Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o tujcih implementiran, z eno vlogo, z enim postopkom in enim dokumentom pridobil enotno dovoljenje za prebivanje in delo na upravni enoti. Ureditev bo veljala za vse tujce, ki bodo zaprosili za izdajo enotnega dovoljenja iz razloga zaposlitve ali dela za tujce, ki bodo zaprosili za enotno dovoljenje za opravljanje sezonskega dela, opravljanje dela kot samozaposlena oseba in za čezmejno opravljanje storitev kot napoteni delavec in kot dnevni delovni migrant. Priprava omenjenega zakona na Ministrstvu za notranje zadeve je bila zelo zahtevna. Opravljena je bila vrsta razprav in posvetovanj z vsemi zainteresiranimi javnostmi. Realizacija postopkov izdaje tako imenovanih enotnih dovoljenj za prebivanje in delo, ki združuje tako dovoljenja za prebivanje kot tudi dovoljenja za delo, je vezana na sprejetje zakona o zaposlovanju, samozaposlovanju in delu tujcev, ki pa še ni pripravljen in sprejet, zato določb, ki urejajo enotni postopek in enotno dovoljenje za prebivanje in delo, ne bo mogoče začeti izvajati s 1. 1. 2015. S predlogom novele Zakona o tujcih, ki jo obravnavamo, spreminjamo začetek uporabe določb, ki se nanašajo na enotni postopek in enotno dovoljenje za prebivanje in delo in se z dne 1. 1. 2015 preložijo na 1. 9. 2015. Če se začetek uporabe določb Zakona o tujcih ne bi prestavil, noben državljan tretje države ne bi mogel pridobiti dovoljenja za začasno prebivanje. Zavedamo se, da gre za zahteven proces tako z vidika dogovora s Socialno-ekonomskim svetom kakor tudi z vidika implementacije oziroma prenosa določenih nalog z zavoda za zaposlovanje na upravne enote, ki bodo pristojne tudi za nudenje informacij delodajalcem in delojemalcem o potrebah na trgu dela. Za neposredno uveljavitev je potrebna ustrezna usposobljenost, ki bo uporabnikom storitev nudila najširšo informacijo in kvalitetno storitev. Predlagano novelo Zakona o tujcih je treba sprejeti že zaradi uskladitve slovenskega pravnega reda z direktivami Evropske unije. Ministrica za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti se je zavzela, da bo predlog novega zakona o zaposlovanju, samozaposlovanju in delu tujcev poslan v vladno proceduro do konca leta 2014, veljati pa bi lahko začel do konca junija 2015. Iz navedenih razlogov bomo predlog zakona v Poslanski skupini SMC soglasno podprli.
Besedo ima Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, zanjo gospa Anja Bah Žibert.
Spoštovani državni sekretar, kolegice in kolegi! Da bo ta trenutek povsem jasno in nedvoumno, o čem pravzaprav govorimo: govorimo o Predlogu zakona o spremembi Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o tujcih, po nujnem postopku. Torej, danes se bomo odločali o spremembi na spremembo. Govorimo o spremembi spremembe, ki je sicer začela veljati 29. 4. 2014. Pošteno bi bilo, da bi jasno povedali, da s temi spremembami rešujete zgolj nastalo zagato Vlade oziroma enega od ministrstev. Tisti, ki so odgovorni, v tem primeru Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, ki ga vodi Anja Kopač Mrak, enostavno niso opravili svojega dela, in danes smo dobesedno prisiljeni sprejemati te spremembe samo zato, ker nekdo ni opravil svojega dela. Poudarjam, spoštovani kolegice in kolegi, ministrstvo ni opravilo svojega dela. Naj ob tem tudi jaz, tako kot je bilo že danes povedano, opomnim, da opravičila oziroma izgovarjanja, da je v vmesnem času prišlo do menjave vlad, v tem primeru ne vzdržijo, saj ministrstvo tudi v tej vladi vodi ista ministrica, poudarjam, Kopač Mrak. V koalicijski pogodbi ste vladne stranke zapisale, da so vaša osnovna izhodišča in hkrati načelo delovanja te vlade odgovorno in transparentno reševanje problemov ter iskanje najboljših rešitev za človeka kot posameznika, za posamezne družbene skupine ter tudi državo kot celoto. Sprašujemo se, kje je tu odgovornost. Ali je morda odgovornost to, da ministrstvo, ki bi moralo odgovarjati za svoje nedelo, morda celo nesposobnost, to odgovornost danes prenaša na Državni zbor s tem, da nas sili v nerazumne in slabe zakonske spremembe? Je morda to početje transparentno reševanje problemov iz vaše koalicijske pogodbe? Da ta vaša smer oziroma način reševanja nastalih problemov ni prava pot, ni le opozicijsko mnenje, spoštovani, ampak vas o napačni poti opozarja tudi Zakonodajno-pravna služba. Namreč, nekaj dni preden bi zakonska novela oziroma njene posamezne določbe morale začeti veljati, vi to enostavno spreminjate in to uveljavitev nerazumno podaljšujete, tokrat na 1. 9. 2015, in to izključno zato, ker ves ta čas znani minister, znano ministrstvo, Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, ni bilo sposobno ustrezno pripraviti svoje zakonodaje. Vendar pa, veste, ta vaša napačna pot oziroma način ali pristop reševanja problemov ni tako preprost in nepomemben kot morda izgleda na prvi pogled. Oziroma ko boste čez nekaj minut pritisnili na svoje gumbe in za vas bo zadeva zaključena. Vaš način reševanja ima konkretne negativne posledice. Vaš način pomeni sprejemanje oziroma noveliranje zakonov samo zato, da lahko rečemo, da imamo določene zadeve urejene v skladu s predpisi EU, izvajanje pa je drugotnega pomena. In če je vse po sreči, to zapišete še v kakšno deklaracijo. Kršite načelo pravne države in dodatno slabite zaupanje v pravno državo, ki je že tako na kritični točki. Tistim, ki se jih zakon dotika in zanje prinaša pravno korist, to korist neupravičeno jemljete samo zato, ker eden od ministrov ni opravil svojega dela. In še nekaj. Nobenega zagotovila ni bilo – še več, ministrica se na seji niti pojavila ni –, da bo dejansko 1. 9. tisti datum, ko bodo zadeve urejene tako, kot bi morale biti. V Slovenski demokratski stranki takšnih sprememb, ki prihajajo na takšen način, ne moremo podpirati. Na takšen način žal ne. Bi vas pa ob tem, ko boste pritiskali na svoje gumbe, vsaj prosila, da se vsaj enkrat zamislite, da takšne poti enostavno niso prave in niso dobre za to državo.
Besedo ima Poslanska skupina Socialnih demokratov, zanjo mag. Bojana Muršič.
Spoštovani predsednik, spoštovani državni sekretar, kolegice in kolegi! Zakon o tujcih je eden izmed tistih zakonov, v katere se zaradi skupne enotne emigracijske politike prenaša veliko direktiv. Vlada v gradivu navaja, da je v nacionalni pravni red prenesenih 13 direktiv, sklep Sveta EU, na podlagi zakona pa se izvršuje tudi 6 uredb EU. Aprila 2014 je bila sprejeta novela Zakona o tujcih, ki je imela nalogo, da v slovenski pravni red prenese tudi direktivo, ki državam članicam nalaga, da uredijo sistem, s katerim bo omogočen enotni postopek obravnavanja vloge za enotno dovoljenje za državljane tretjih držav za prebivanje in delo na ozemlju države članice ter v skupnem nizu pravic za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici, ki za državljane tretjih držav, ki so na ozemlju države članice EU z namenom zaposlitve ali dela, predvidevajo enotni postopek in izdajo enotnega dovoljenja za prebivanje in delo. S to novelo je bilo predvideno, da ta sistem začne delovati s 1. januarjem 2015. Zdaj Vlada ugotavlja, da tega ne bo mogoče uveljaviti, in predlaga, da se rok prestavi na 1. 9. 2015, saj bi v nasprotnem primeru lahko prišlo do pravne praznine, saj s 1. 1. 2015 noben državljan tretje države ne bi mogel pridobiti dovoljenja za začasno prebivanje. Razlog za prestavitev tega roka je nesprejetje novega zakona o zaposlovanju, samozaposlovanju in delu tujcev, kot je bilo že nekajkrat omenjeno. Pri tem pa ne gre spregledati dejstva, da je poglavitni razlog za zamudo iskanje ustreznih rešitev izvajanja enotnega postopka za izdajo enotnega dovoljenja in posledično najustreznejše administrativno-upravne rešitve, ki bo privedla do najenostavnejšega in učinkovitega postopka izdaje enotnega dovoljenja. Prenos kompleksne vsebine določb direktive v ta dva zakona terja precej usklajevanj in iskanja najboljših rešitev. Ob tem ne moremo mimo dejstva, da smo imeli predčasne volitve in priprave na novo vlado, kar posledično pomeni tudi izgubljeni čas v usklajevanjih. Da v bodoče ne bi prihajalo do takšnih situacij, pa bi se po našem mnenju morala ministrstva, ki so pristojna za izvajanje direktiv in ne nazadnje tudi zakonov, med seboj povezati, predhodno uskladiti in zakone čez zakonodajni postopek peljati istočasno. Na koncu naj omenim, da bomo Socialni demokrati na podlagi vseh navedenih zakonov Predlog zakona o spremembi Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o tujcih podprli. Hvala lepa.
Besedo ima Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije, zanjo gospod Benedikt Kopmajer.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovani državni sekretar, kolegice in kolegi! Veljavni zakon o tujcih je uvedel enotno dovoljenje za prebivanje in delo, ki bo nadomestilo dovoljenje za začasno prebivanje iz razloga zaposlitve ali dela, hkrati pa tujcu omogočilo, da v enem postopku pridobi tako dovoljenje za prebivanje kot dovoljenje za delo. Kot enega izmed pogojev za izdajo enotnega dovoljenja za prebivanje in delo veljavni zakon določa soglasja k enotnemu dovoljenju po zakonu, ki ureja zaposlovanje in delo tujcev. Ker ta zakon po oceni Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti do 1. januarja 2015 ne bo uveljavljen, izvajanje noveliranih določb Zakona o tujcih, ki se nanašajo na enotni postopek in enotno dovoljenje, s tem dnem ne bo mogoče. To bi torej pomenilo, da od 1. januarja 2015 enotnih dovoljenj še ne bi mogli izdajati, hkrati pa tudi ne bi bilo več mogoče izdajati dovoljenj za začasna prebivanja iz razloga zaposlitve ali dela. Z nastankom navedene pravne praznine bi za državo nastale nepopravljive posledice, saj 1. januarja noben državljan tretje države ne bi mogel pridobiti dovoljenja za začasno prebivanje. Tako predlog novele zakona prinaša kasnejši začetek uporabe nekaterih določb pred kratkim noveliranega zakona, ki bi se morale uveljaviti že 1. januarja 2015. V Poslanski skupini Desus bomo predlog novele podprli v upanju, da bo ministrstvo za delo opravilo svoje delo in z vso resnostjo pripravilo Zakon o zaposlovanju in delu tujcev do roka, do katerega danes zamikamo začetek uporabe noveliranih določb Zakona o tujcih, ki se nanašajo na izdajo enotnega postopka in enotnega dovoljenja za prebivanje in delo tujcev.
Besedo ima Poslanska skupina Združene levice, zanjo dr. Matej T. Vatovec.
Hvala, gospod predsednik. Spoštovane in spoštovani! Predlagani zakon se sprejema zgolj zaradi enega razloga, in to je zato, ker ministrstvo za delo na žalost ni uspelo pripraviti sprememb Zakona o zaposlovanju in delu tujcev, čeprav je razlogov za spremembe več. Med temi so tudi taki, ki so pravzaprav zavezujoči. Področje urejanja tujcev je seveda zelo pomembno področje, tudi zaradi tega, ker je, na primer, po svetu – to so neki statistični podatki, ki vplivajo tudi na to stvar – razseljenih vedno več ljudi. Konec leta 2014 je bilo takih ljudi po svetu 51,2 milijona. Glavni krivec so brezkončni vojni konflikti, in večina teh izseljencev prihaja iz Sirije in Afganistana, ki sta ključni žarišči dandanes, tretji so iz Somalije, pereča je bila pa tudi situacija v Ukrajini. Vemo, da položaj in pravice tujcev pri nas ureja Zakon o tujcih, ki ga obravnavamo danes, in sicer v delu, ki se nanaša na enotno dovoljenje za prebivanje in delo. Z novelo Zakona o tujcih iz aprila letos se je uvedlo enotno dovoljenje za prebivanje in delo, katerega glavni namen je poenostavitev postopkov in pridobitev potrebnih dovoljenj za tujce na enem mestu. Uporabljati naj bi se začel z novim letom, s tokratno novelo pa se datum zamika še za dodatnih devet mesecev. Razlog za takšno podaljšanje pa je, kot smo slišali že večkrat danes, da ministrstvo za delo ni opravilo svojega dela. Od aprila do danes jim namreč ni uspelo pripraviti potrebnih sprememb Zakona o zaposlovanju in delu tujcev. Na tem mestu bi opozoril na Poročilo z delovnega področja migracij, mednarodne zaščite in vključevanja za leto 2013, in sicer na sedmo stran, kjer direktorat zapisuje: "V letu 2013 je bila večina dela na področju zakonitih migracij usmerjena zlasti v pripravo predloga sprememb in dopolnitev Zakona o tujcih." Kaj za vraga so delali?! Kot smo lahko slišali na seji odbora, naj bi bil glavni krivec za to menjava vlade. To smo slišali tudi že večkrat danes, ampak ni poanta samo v tem, da je ministrica še vedno ista. Stvar je v tem, da sta tudi oba sekretarja še vedno ista. Saj vemo, da ni ministrica tista, ki piše zakone, ampak je to staff na ministrstvu, in ti se niso zamenjali z menjavo vlade. Mislim, da to ni dovoljšen argument za to, da se ta zakon ni pripravil oziroma popravil. Stanje, kot ga imamo danes, je tako po mnenju Združene levice nedopustno. Imamo namreč zakon, ki velja, a se še ne uporablja, in ki določa postopek in pravice tujcev ob pridobivanju dovoljenja za prebivanje in delo, vendar pa teh pravic ne bodo mogli uveljavljati še vsaj 17 mesecev, in to le zaradi tega, ker nekdo ni naredil tistega, kar bi moral. Da je treba tovrstne postopke poenostaviti in jih napraviti bolj učinkovite, opozarja tudi varuhinja človekovih pravic v svojem poročilu za leto 2013, kjer kot kritične omenja prav dolgotrajne postopke odločanja o pridobitvi tovrstnih dovoljenj. Da je tako dolgo obdobje zadržanja uporabe neke ureditve z vidika načela pravne države sporno, je opozorila tudi naša ZPS, vendar njen predlog, da naj se vsaj rok za uveljavitev skrajša, ni bil upoštevan. Poleg tega pa je opozorila, da je tako dolg rok sporen celo z vidika neizvrševanja pravnega reda Evropske unije, saj so bile spremembe Zakona o tujcih iz aprila 2014 pravzaprav pripravljene na podlagi dveh evropskih direktiv. Skratka, ker menimo, da je nujno potrebno, da so tovrstni postopki, ki se nanašajo na urejanje statusa tujcev, hitri, učinkoviti in enostavni, Predloga zakona o spremembi Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o tujcih, ki ga je pripravila Vlada, ne moremo podpreti, saj je njegov učinek ravno nasproten, in si prizadevamo za to, da bi se te stvari reševale hitreje in s svojim zakonom. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Nove Slovenije – krščanskih demokratov, zanjo gospod Jernej Vrtovec.
Spoštovani predsednik, kolegice in kolegi! Naj že uvodoma povem, da Poslanci Nove Slovenije – krščanskih demokratov predlagane spremembe Zakona o tujcih ne bomo podprli oziroma ji nasprotujemo. Pa naj v nadaljevanju na kratko obrazložim. Z zadnjo novelo Zakona o tujcih je bila sprejeta odločitev o združitvi dovoljenja za prebivanje in dovoljenja za delo v en postopek, to je v postopek pridobitve enotnega dovoljenja za prebivanje in delo. Skrajšali so se tudi roki za izdajo enotnega dovoljenja za prebivanje in delo tujcev z dosedanjih 90 na 60 dni. Taki rešitvi naj bi se začeli uporabljati od 1. 1. 2015 dalje, in tudi obe spremembi smo krščanski demokrati z veseljem pozdravili. Enotno dovoljenje za prebivanje in delo razbremenjuje državne organe birokratskega dela v dveh ločenih postopkih, pomeni pa tudi administrativno razbremenitev za same tujce, ki se zaposlujejo v naši državi. S sedanjo spremembo pa se rok za uveljavitev teh rešitev spet nerazumljivo podaljšuje za osem mesecev, saj naj bi se spremembe začele uporabljati šele od 1. 9. 2015 dalje. Poudarjam, v Novi Sloveniji – krščanskih demokratih ocenjujemo, da je to nerazumljivo, nerazumno podaljšanje. Ampak razlog za odložitev uporabe navedenih določil zakona je v celoti na strani Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, kar smo tudi že s strani različnih govornikov sedaj slišali, ki ni pravočasno pripravilo potrebnih sprememb in dopolnitev Zakona o zaposlovanju in delu tujcev, in to kljub temu, da je od uveljavitve zadnje novele Zakona o tujcih pa do dneva, ko bi se novela morala pričeti uporabljati, minilo kar celih osem mesecev. To dejstvo kaže na nesprejemljiv in neodgovoren pristop in delo pristojnega ministrstva, in pričakujemo temeljito pojasnilo ministrice. Na tem mestu tako kot na odboru obžalujem, da pristojna ministrica na seji ni prisotna, da bi obrazložila, zakaj je prišlo do tega izpada. Zamenjava vlade ne more biti izgovor, da je prišlo do nepravočasne izpolnitve obveznosti tega ministrstva, saj so bili tako ministrica kot državni sekretarji v prejšnji vladi ter so tudi v sedanji vladi. In tudi Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora je v svojem mnenju opozorila na posledice te zamude, ki vodi k vse slabšemu zaupanju tudi v pravno varnost v naši državi. Zakonodajno-pravna služba je tudi pripomnila, da imamo možnost, da bi ta rok podaljšali ne za devet mesecev, ampak zgolj za tri mesece, pa jih potem na odboru nismo upoštevali. Poslanska skupina Nove Slovenije predloga zakona ne bo podprla. Gre dejansko za potuho Ministrstvu za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, ki svoje naloge očitno ni opravilo, za kar pa ni opravičila. Hvala.
S tem smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni možno vlagati. Zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili jutri, 5. 12. 2014, v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda in tudi 7. izredno sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 10. uri.