Poštovane gospođe i gospodo zastupnici otvaram 10. sjednicu Hrvatskog sabora. Sve vas srdačno pozdravljam i nadam se da ste prikupili snage i energije za novo zasjedanje Hrvatskog sabora. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade Republike Hrvatske gospodina Andreja Plenkovića, potpredsjednike i ostale nazočne članice i članove Vlade Republike Hrvatske. Ovom sjednicom započinje redovito zasjedanje Hrvatskog sabora koje je prema odredbama Ustava RH i Poslovnika Hrvatskog sabora započinje 15. siječanja i završava 15. srpnja. Pozivam vas da na početku sjednice odamo počast domovini izvođenjem himne „Lijepa naša domovino“. - Izvođenje himne „Lijepa naša domovino“ – Pozivam vas sada da minutom šutnje odamo počast svima onima koji su svoj život dali za Hrvatsku, svim preminulim hrvatskim zastupnicima i hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata. - Minuta šutnje – Neka im je laka hrvatska zemlja! Gospođe i gospodo zastupnici zapisnik 9. sjednice Hrvatskog sabora primili ste elektroničkim putem. Ima li primjedbi na zapisnik? Ako nema primjedbi utvrđujem da smo usvojili zapisnik 9. sjednice Hrvatskog sabora u predloženom tekstu. Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda. Konačni prijedlog dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. U Konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam 10. novih točaka pod rednim brojevima 1, 3 do 11 i 137. Naglašavam da su nove točke predložene u Konačnom prijedlogu dnevnog reda tiskane debljim slovima. Te točke nije sadržavao prijedlog dnevnog reda koji ste primili uz poziv. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Sukladno članku 205. Poslovnika sada ćemo odlučiti o prijedlogu zakona za koji predlagatelj predlaže donošenje po hitnom postupku. To je točka treća Konačnog prijedloga dnevnog reda – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu rada s konačnim prijedlogom zakona. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona? Ako nema primjedbi utvrđujem da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno članku 205. Poslovnika. Kako pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv na sjednicu kao ni na točke predložene u konačnom prijedlogu dnevnog reda nema, dnevni red sukladno članku 227. Poslovnika smatra se utvrđenim. Dopustite mi da objavim da je utvrđen dnevni red onako kako sam ga predložio u konačnom prijedlogu dnevnog reda.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,30 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, evo stanka nam je završila pa ćemo nastaviti sa radom i po običaju sad ćemo ići na iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika. Prvi će govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege svi smo ostali u šoku prije par dana kad je Hrvatski zavod za statistiku iznio podatak da u Hrvatskoj ima tek 3 milijuna i 880 000 stanovnika. A šta smo očekivali da će biti možda 4 i pol milijuna? Dakle, to je brojka koju smo zapravo svi očekivali. Neki su govorili da će biti 3 milijuna i 850, neki 3 milijuna i 950, ali ovo je ispalo nekako između toga znači nešto manje od 3 milijuna i 900 tisuća. I sad se postavlja pitanje jesmo li mi tu izuzetak ili smo mi zapravo pravilo u ovoj našoj zapadnoj civilizaciji. Ja ću reći da smo pravilo. Za one koji ne znaju imamo jedan pojam zove se fertilitet, odnosno stopa fertiliteta. To vam je plodnost, odnosno broj živorođene djece po ženi u fertilnoj dobi. Fertilna dob uglavnom se gleda od 15 do 49 godine, iako je znatno kraća zapravo, znači negdje od 18 do 45. Dakle, po tom fertilitetu da bi stanovništvo stalo na nuli svaka bi žena trebala roditi po nekoj logici stvari dvoje djece. Ali demografi se tu baš ne slažu, pa imamo razne nekakve podatke od 2,1, 2,17, 2,4 djeteta, živorođena djeteta po ženi. Sve ispod toga je po demografima prirodni pad. Hrvatska danas ima taj fertilitet ispod 1,5 djece po majci, odnosno prosječna žena u Hrvatskoj rodi tek 1,49 djece, znači jedno i pol dijete prosječna žena rodi. E sad gdje su druge europske države? Druge europske države su vam pa slično tome, neke mrvu lošije, neke mrvicu bolje. Slično je i Slovenija, slično je i Njemačka, slično je i Francuska, Italija. Dakle, sve europske države imaju taj dijapazon negdje od 1,4 do 1,75. Tu se negdje kreću europske države. Čak se i Amerika, mislim na Sjedinjene Američke Države priključila Europi, tako da i Sjedinjene Američke Države danas imaju ispod dva fertilitet koji je negdje 1,75. Dakle što želim reći? Želim reći da ovaj problem koji se danas događa u Hrvatskoj problem demografske katastrofe nije samo hrvatski problem, nego globalni problem zapadne civilizacije, problem svih država koje spadaju pod okrilje zapadne civilizacije. Za malu usporedbu neke države Afrike poput na primjer Nigera imaju fertilitet preko 7. Znači 7 djece prosječno, živorođene djece po ženi u Nigeru na primjer. I ostale afričke države ili neke azijske imaju također te visoke stope fertiliteta iznad 4. E sada, ne želim ja braniti nikoga ovdje tko nije poduzeo adekvatne mjere da se ovaj problem riješi, međutim ono što morate znati fertilitet Nijemaca u Njemačkoj u odnosu na ukupni fertilitet Nijemaca u Njemačkoj u odnosu na ukupni fertilitet njemački ili danas hrvatski je lošiji od hrvatskog. Što vam hoću reći? Prosječna Njemica danas rađa manje djece od Hrvatice, a onaj mali, onu nadogradnju imaju upravo zbog djece koju su rodile imigrantkinje. Danas vam je 10% novorođene djece u Sloveniji dolazi od doseljenika, imigranata u Sloveniju. Dakle, autohtoni Europljani u koje spadaju i Hrvati jednostavno su odustali od rađanja, odustali su i Nijemci, odustali su i Francuzi, odustali su i Talijani, a odustali su i Hrvati. I tu je problem zapadne civilizacije. Na žalost uz taj problem odustajanja od rađanja imamo problem i emigracije u kontekstu Hrvatske gdje onda Hrvatice i Hrvati u reproduktivnoj fazi odlaze u Njemačku i tamo rađaju djecu. Dakle, jedini način da se ovaj ključan problem ne samo hrvatski, nego problem zapadne civilizacije riješi jest zapravo duhovna obnova. Je li duhovnu obnovu može provesti Vlada? Ne može. Ali Vlada može napraviti onaj dio koji nije napravila, a to su socijalne, ekonomske mjere, jedna prava strategija, a onda za ovo drugo netko drugi.
Hvala lijepa. Sada će u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govoriti poštovani zastupnik Stipo Mlinarić. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Kolegice i kolege u ime Domovinskog pokreta prokomentirat ću 30. obljetnicu što je bila neki dan 15.1.'92. godine i međunarodno priznanje Hrvatske. Prikazat ću vam na jedan plastičan način da postoje na žalost dvije Hrvatske. Ja sam na svojoj Facebook stranici napisao taj dan jedan tekst krv i šampanjac. Krv na žalost je lila po srbijanskim logorima, momaka koji su bili zarobljeni padom Vukovara ili zarobljavanjem na bilo kojem drugom dijelu ratišta od Dubrovnika pa do Banovine, Knina i drugdje gdje su bili sve logori. Ti ljudi su dočekali priznanje Hrvatske uz strahovite batine gdje su cijelu noć nas tukli da nismo znali zašto. Nismo znali zašto, da smo znali bilo bi nam puno lakše. ali da povučem odmah drugu paralelu. Od na stotine kilometara od tih logora gdje smo bili mene dočekalo u logoru u Nišu i ostale patnike koji su bili sa mnom do zagrebačkog Zrinjevca gdje su mladi i perspektivni diplomati koji danas vode našu Hrvatsku ispijali šampanjac, tamo smo mi lizali svoju krv, lizali svoje rane, a oni su ovdje ispijali šampanjac. Siguran sam sa odmakom vremena i kad vidim kako vode ovu državu da im nije palo na pamet da im nismo pali u tom trenutku, čak štaviše sam sad siguran da oni misle da su oni zaslužni za priznanje Hrvatske. Za priznanje Hrvatske zaslužni su hrvatski branitelji koji su se borili na prvoj crti, pogotovo te '91.g. do priznanja Hrvatske. Da nije bilo njih ne bi diplomacija imala što radit, da su oni došli tenkovima do Zagreba, da su presjekli kako su planirali kod Virovitice, Karlobaga i ovoga ništa od Hrvatske ne bi bilo, nema te diplomacije na svijetu koja bi uspjela dobit priznanje. Zahvaljujući hrvatskim braniteljima i zahvaljujući hrvatskoj dijaspori koja je silnu energiju dala lobiranjem po cijelome svijetu od Australije od svih kontinenata pa do Europe u svojim državama gdje su živjeli da se RH prizna, vršili su pritiske na svoje vlade. Znači najzaslužniji su hrvatski branitelji i hrvatska dijaspora. Nažalost pokazalo se da imamo dvije Hrvatske, ove koje su pile šampanjac, oni ga piju i danas, oni će ga pit i sutra, a ovi ljudi koji su se borili, koji su zapravo stvorili Hrvatsku jedna cijela brigada je napravila suicid. Onda se s punim pravom mogu 2022.g. pitati čija je ovo država. Od ovih koji su digli ruku na sebe sigurno nije, od ovih sa Zrinjevca je, nažalost. Tako da sve što je se poslije toga događalo zahvaljuje se hrvatskoj politici što nije napravila ništa, nije napravila ni ono najosnovnije, pa ni ta današnja hrvatska diplomacija da je bar presuda se dobila da je Srbija izvršila agresiju na RH, sudska presuda od Haškog suda, da je naplaćena ratna odšteta, da je naplaćena odšteta logorašima, da je se bar kakva takva pravda postigla, nažalost mi nismo ni svoje nestale našli, mi još preko tisuću i nešto branitelja svojih tražimo, ne znamo gdje su im grobovi. Tako da kad vidim ovo sve danas, kad sam gledao iz onog kuta sa ljudima koji su krenuli stvarat državu s kojim zanosom, s kojim ponosom, s kojim poštenjem na kraju krajeva su krenuli u tu priču i kad vidim gdje priča završava da nas spadne na 3 milijuna i 800 stanovnika, da nas je više potjerale vlade u zadnjih 20.g. nego što su nas četnici za vrijeme Domovinskog rata, kad vidimo da je politika uspjela napraviti da od jednog ratnog gradonačelnika Vukovara Vojislava Stanomirovića napravi da je Vojislavu Stanomiroviću koji se direktno borio protiv RH danas bude bolje nego braniteljima koji su stvarali RH, da bolje živi, da ima veću mirovinu od njih, a govori se da su branitelji privilegirana skupina u ovome društvu. Mislim da ovaj primjer pokazuje tko je privilegiran i čija je ovo država. Hvala lijepo.
Slijedeći Klub zastupnika biti će onaj Hrvatskih suverenista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Marijan Pavliček, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege. Evo dočekali smo i 14. siječanj, dan kada je Državni zavod za statistiku izašao sa prvim službenim rezultatima popisa stanovništva. Nažalost dogodilo se ono što su mnogi od nas se bojali. Hrvatska je doživjela demografski potop ili narodski rečeno rezultati su Bogu za plakanje. U svega 10.g. smo izgubili po svim pokazateljima 9,5% stanovništva kao niti jedna druga država EU u mirnodopskom razdoblju. U svega 10.g. smo izgubili gotovo 400.000 naših sugrađana. Ovi rezultati su ravni kataklizmi. Ovi rezultati su biblijski potop u demografskom smislu i za ove rezultate su odgovorni i ova vlada i sve prethodne vlade i HDZ-ove i SDP-ove i svi njihovi partneri u zadnjih 10-tak godina jer im je demografija zadnja rupa na svirali. Upravo ovdje smo mi Hrvatski suverenisti dali niz zakonskih prijedloga i amandmana vezano za demografiju i svi su redom odbijeni. Hrvatska ni dan danas nema demografsku strategiju za slijedećih 10, 20, 30 ili pak 50.g.. I ono što je još žalosnije imate ministra Grlić Radmana koji prije nekoliko dana izjavi da je on sretan i njegova djeca u ovakvoj Hrvatskoj. Ja ne mogu bit sretan u ovakvoj Hrvatskoj jer mi je prvi susjed prije 5.g. otišao za Njemačku. Ja ne mogu bit sretan u ovakvoj Hrvatskoj jer mi je kum već godinama u Danskoj sa obitelji i dvoje djece. Ja ne mogu bit sretan u ovakvoj Hrvatskoj jer mi je bratić prije 3.g. otišao u Austriju, visoko obrazovana osoba i tamo zasnovao svoju obitelj. Ja ne mogu bit sretan u ovakvoj Hrvatskoj jer mi je kolega prije svega 10-tak dana otišao za Irsku sa suprugom i troje djece. Ja ne mogu i ne smijem bit sretan u ovakvoj Hrvatskoj kao saborski zastupnik dok svakodnevno naši sugrađani odlaze iz ovakve Hrvatske. I stoga bez obzira na unutar stranačke sukobe, razna razmišljanja smatram da je krajnje vrijeme za nacionalno jedinstvo. Pozivam i ovim putem premijera Plenkovića da osnuje ministarstvo demografije i iseljeništva, mi imamo više naših Hrvata izvan države nego u državi, pozivam ga i da pozove sve predstavnike svih parlamentarnih stranaka na jedan zajednički sastanak sa demografima kako bi svi zajedno izradili strategiju demografske obnove Hrvatske, kako bi napokon napravili jedan konsenzus. Ovo je prebitna stvar za Hrvatsku državu i za hrvatski narod ili će nas biti ili nas neće biti i onda sve pada u vodu i avioni i Bradley-i, koga će braniti koga će štititi. Nemojmo da ih krv hrvatskih branitelja i svih nevinih žrtava rata padne u vodu zbog toga što za 50 godina u ovoj državi više nikoga biti neće. Hvala vam lijepo.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj Socijaldemokrata, a govorit će poštovani zastupnik Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Evo danas smo puno toga i u aktualnom prijepodnevu i ovdje za govornicom mogli čuti o demografiji i da mislim da ćemo se svi složiti i manje-više jesmo da su podaci s kojima nas je suočio DZS nakon popisa stanovništva zaista poražavajući i tu se mogu složiti sa kolegom Pavličekom i možda nastaviti nabrajati tko sve je otišao negdje dalje izvan Hrvatske jer svi mi imamo prijatelje, rodbinu, svojitu ja bih rekao možda braću i sestre koji su nažalost svoju sreću odlučili potražiti dalje. Ali demografska politika je malo opširnija, malo opsežnija i malo sveobuhvatnija od možda nekih mjera za novorođenu djecu od vrtića, od škola i sl. ona podrazumijeva i perspektivu, ona podrazumijeva i vjeru u institucije ove države, ona podrazumijeva i efikasno pravosuđe, ali ona podrazumijeva i brigu, brigu ove države, brigu ove Vlade za dijelove Hrvatske, za dijelove stanovništva, za našu proizvodnju, za naše gospodarstvo i na kraju možda malo banalno, ali ne važno doslovno što ćemo jesti. Naime, kolegice i kolege istok Hrvatske, poznatiji vama kao Slavonija, Baranja i Zapadni Srijem je i najpogođeniji ovom demografskom katastrofom. Taj isti istok Hrvatske i dalje se još uvijek najviše naslanja na poljoprivrednu proizvodnju i na popratne industrije, kolegice i kolege od 10. mjeseca prošle godine cijene mineralnih gnojiva, sjemena i zaštitnih sredstava su se više nego udvostručile kolegice i kolege, neke čak i više od dvostruko, trostruko, četverostruko pa i peterostruko su cijene narasle. Što to znači za naše proizvođače, ali onda i za naše građane? Prije svega dovodi u pitanje rentabilnost poljoprivredne proizvodnje odnosno u ishodu dovodi u pitanje cijena hrane. Naravno da nismo samodostatni, naravno da nažalost ne možemo proizvesti dovoljno ni za vlastite potrebe, naravno da se na uvoz previše oslanjamo, ali kolegice i kolege ovakva kretanja na tržištu kombinirana sa lošim vremenom, lošim prinosom, katastrofalnom žetvom skoro barem u nekim kulturama kako smo imali prošle godine kombinirano s tim naši će građani doslovno biti gladni. A zašto će biti gladni? Zato što i onako žive loše, zato što velika većina njih i onako ima minimalne prihode, zato što veliki postotak njih već i sada živi na rubu siromaštva, a kada cijene porastu, a cijene su već rasle i prema ovime će te tek i nastaviti rasti, pitanje je hoće li si moći priuštiti ono osnovno što im je potrebno za život. Vlada s druge strane i na pitanja koja smo postavljali kroz medije, pa i kroz aktualno prijepodne, a onda i na pisana pitanja nije dala jasne odgovore koje su to mjere koje će se poduzeti kako bi se našim proizvođačima olakšalo odnosno kako bi cijene hrane držale pod nekom kontrolom. To nisu pitanja koja zanimaju ovu Vladu, pitanja leže negdje dalje. Pitanja su euro, pitanja su schengen, što su naravno važna pitanja i o njima ćemo razgovarati vjerojatno i kasnije danas popodne, ali presudno za standard građana je doslovno imaju li što jesti. Sve ove stvari o kojima govorim su zapravo rezultat promašene vladine politike koja nikako da se suoči sa činjenicom da na njoj leži odgovornost ublažavanja udara na životni standard građana, bilo kroz poreze, bilo kroz neke direktne i indirektne mjere. Konkretno evo recimo ako ćemo govoriti o mineralnim gnojivima, država još uvijek u vlasničkoj strukturi Petrokemije iz Kutine koja je vodeći proizvođač mineralnih gnojiva, ima utjecaja na cijenu energenata, ali ima i odgovornost da pomogne Slavoniji, Baranji i Srijemu koji su već i onako gospodarski, demografski i socijalno najdevastiranija regija Hrvatske. Hvala lijepa.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj Centra i GLAS-a, a govorit će poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege. 28. siječnja 2021.g. za ovom govornicom rekla sam sljedeće, više od 10 mjeseci je prošlo od potresa u Zagrebu, a nije pomaknuta niti jedna jedina opeka, čak niti stotine i stotine milijuna eura koje nam je uplatila EU nisu stvar pomakle niti za milimetar, niti jedan natječaj ili javna nabava nisu raspisani, a ne zna se ni kad će biti, dakle prije godinu dana. Dva mjeseca kasnije povodom godinu dana od zagrebačkog potresa rekla sam, obnova zgrade javne namjene mogla je već davno krenuti po zakonima koje imamo, uostalom za to je iz EU stiglo 683 milijuna EUR-a iz Fonda solidarnosti. Gdje je taj novac? Nitko ga uopće ne spominje, a on ima rok u kojem ga treba potrošiti. Ne budi lijena, u 6. mjesecu sam govorila o temi potresa i obnove i tom prilikom rekla sam slijedeće. Ljudi koji će godinama živjeti u kontejnerima, stanovi kuće koji godinama neće biti obnovljeni, a ako budu to će biti samo zahvaljujući onima koji će biti to u stanju učiniti sami. Oni koji neće živjet će u ruševinama. EU uplatila nam je novac za pomoć u obnovi zgrada javne namjene, ali on ima rok trajanja, kako smo krenuli i taj rok će proći, a novac ćemo morati vratiti. 9. mjesec na samom početku novog zasjedanja sabora nakon ljetne stanke opet sam podsjetila gospodina Plenkovića i Horvata na problem novca iz Fonda solidarnosti. I tad sam kazala, naša vlada i fond u 18 mjeseci nisu uspjeli obnoviti niti jednu jedinu zgradu iako već 9 mjeseci na računu vlade stoji 683 milijuna EUR-a za obnovu javnih zgrada, bojim se da će obnova nakon potresa ostati upamćena samo po jednom kao najveća sramota ljudi koji vode ovu državu. Kad smo u 10. mjesecu raspravljali o rebalansu proračuna premijera sam upozorila i na pitanje obnove od potresa. Između ostalog rekla sam, umjesto da ste donijeli zakon koji olakšava posao, koji ubrzava procedure, vi ste donijeli zakon koji ste sami i obnovi podmetnuli nogu. Europski novac za obnovu javnih zgrada od početka godine je na računu i treba ga potrošiti u roku od 18 mjeseci. Bit će prava sramota ako ga budemo morali vraćati. Na kraju prošle godine 15. prosinca s ove godine upozorila sam ministra i vladu slijedećim riječima. Prošlo je godinu dana od kad nam je EU iz Fonda solidarnosti uplatila više od 5 milijardi kuna za obnovu javnih zgrada, taj novac ima rok trajanja, treba ga potrošiti do sredine iduće godine, a nije se ni počelo i o tome govorim već godinu dana. Ništa se za ozbiljno nije počelo raditi s tim novcem i na kraju će oni koji su nam novac uplatili reći da ga očito nismo u stanju potrošiti pa da ga vratimo. A koja će tek biti sramota o tome uopće ne želim razmišljati. I tako u nedogled. Svaki mjesec, dva ja sam s ove govornice upozoravala i podsjećala našu vladu, premijera Plenkovića, ministra Horvata, vas kolegice i kolege iz HDZ-a da novac koji smo dobili za obnovu od EU iz Fonda solidarnosti moramo potrošiti jer on ima rok trajanja koji ističe u lipnju ove godine. Svakih mjesec dana 22. u mjesecu imala sam konferenciju za medije na temu potresa i obnove i svaki put, baš svaki put sam upozorila da je novac na računu, da ga treba početi koristiti, da rokovi prolaze, da mi ništa ne radimo. Ali ništa od toga nisu čuli, ništa nisu shvatili i ništa nisu napravili. Zašto? Ne mogu i ne znaju. U međuvremenu, unija je uplatila gotovo 2,5 milijarde kuna za obnovu zgrada javne namjene na prostoru Banije odnosno Banovine, sad od tome upozoravam prvi put i već me je strah koliko puta ću za to morati reći i upozoriti. Ja sam svoj posao obavila i s ove govornice, a bome i kad sam vodila obnovu nakon prirodne nepogode. HDZ, Plenković i Horvat nisu i nikada neće. Hvala.
Slijedeći klub zastupnika bit će onaj zeleno-lijevog bloka, a govorit će poštovana zastupnica Sandra Benčić. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege evo dobrodošli u 2022. tako bismo mogli sažeti sve porazne, porazne rezultate HDZ-ove politike koju smo imali prilike čuti posljednjih tjedana. Što smo saznali? Saznali smo gdje se kao građani RH na početku 2022. godine i 30 godine nakon neovisnosti Hrvatske nalazimo. Saznali smo da su ultra uspješne politike stranke koja 22 godine vlada ovom zemljom dovele do toga da 2022. godine imamo gotovo milijun stanovnika manje nego te davne '90.-te kada smo krenuli na taj put neovisnosti. Da nije samo to loša vijest još je lošija vijest da je taj manjak stanovnika nije samo posljedica negativnog prirasta odnosno negativnog prirodnog prirasta već je u većoj mjeri posljedica negativnih migracija i činjenice da su Hrvatsku u zadnjih nekoliko godina napustile stotine tisuća mladih ljudi. I to mladih produktivnih ljudi. I ovaj puta nisu išli samo muškarci kao nekad u prošlosti, a ostajale familije, ne ovaj puta idu svi zajedno. Dakle, mi gubimo 2 generacije odjednom. Kada pitate ljude zašto odlaze redovito govore da je to zbog nejednakosti, zbog povlaštenosti jedne manjine spram drugih, činjenica je da bez stranačke iskaznice nemaju perspektivu u ovoj zemlji i činjenice da se prema njima poslodavci odnose bez poštovanja ne dajući im ni minimum dostojanstva, niti sigurnosti radnog odnosa, a niti adekvatne plaće. Kako je do toga došlo? Kako je došlo do toga da se u Hrvatskoj od rada ne može živjeti? Pa tako što je idejom od 200 bogatih obitelji HDZ zajedno sa Tuđmanom koji je tvorac te ideje, prisjetimo se toga da ne zaboravimo jel, oni su tom ideju stvorili gazdinski sloj, dobro ste čuli, dakle ne poduzetnički sloj nego gazdinski sloj, sloj onih koji su za ništa, za nulu dobili tvornice, zemljišta i strojeve da bi se potom mnogi od njih, čast iznimkama, mogli iživljavati i nad radnicima i nad poviješću rada i poviješću brendova proizvoda koji su dobili za nula kuna. Čitajuću kolumnu neki dan Ive Anića još jednom sam se podsjetila na sav jad i bijedu kojoj je HDZ izložio radnike ove zemlje od ranih 90-ih nadalje, on kaže u svoje ime, citiram, moje iskustvo hrvatskim poslodavcima jedna su od brutalnijih, jedna su od jadnijih i jedna su od tužnijih priča koje nisam stigao napisati, nikada sastaviti, nikada javno objaviti. Ti ljudi iskorištavali su uglavnom moju generaciju za svoje besramno bogaćenje. Mi smo bili njihovo roblje, njihova stoka, ponižavani, pljuvani, potplaćeni i uvijek uz istu mantru, istu krilaticu, istu poruku, ako ti nećeš, ima tko hoće. Idi ako ne želiš, široka ti Irska i Njemačka. Tu rečenicu čuo sam 1000 puta, kaže Ivo Anić u svojoj kolumni, najčešće kada sam primao mizernu dnevnicu, nikakvu plaću i sramotne pare za svoj teški, turobni i divljački posao. Čistili smo zahode, radili nezamislive stvari, bili smo doslovno roblje i to roblje u onom najužasnijem smislu riječi, stoka sitnog zuba, za koju nije ništa doli biča, doli uvrede, doli poniženja. Kap koja nikada nije prelila čašu, bila su moja djeca, djeca kojoj je trebalo staviti hranu na stol, platiti jutrom račune, izaći iz ovrhe, podmiriti kredit. To su riječi koje sam htjela da čujete ako niste pročitali ovu kolumnu, a htjela sam da ju čujete da bi vaši ministri poput Grlić Radmana shvatili koliko duboko vrijeđaju građane kada kažu da je njima u Hrvatskoj super. Naime, nije da on laže. Ne, njemu je zaista super, Grlić Radmanu je super, ali on takvim izjavama samo dodatno nabija na nos svim građanima koji su se kao autor ovog teksta osjećali, da oprostite, doslovno posrano većinu svog života i to svog radnog života jer on im time poručuje da su si sami krivi, jer evo, ako je njemu kao HDZ-ovom ministru može biti super u ovoj zemlji, kako to njima ne može? Ili, kao što im je premijer poručio, jednostavno su prepesimistični. Pa da, prepesimistični su, ne znaju se veseliti novom Mercedesu ili jahti svog gazde dok oni primaju crkavicu i ne vide kako je dobro što raste BDP jer se pretjerano zamaraju činjenicom da im pada kupovna moć. To je Hrvatska 2022.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj Mosta, a govorit će poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Prije 10-ak dana u Splitu je bio u posjetu premijer Andrej Plenković i njegovo izaslanstvo i naravno, uz hvalospjeve koje u kontinuitetu dolje šalju Dalmaciji, zaboravljenoj Dalmaciji, sasvim nekakvo ... [[Govornik se ne razumije.]] prostor pa ono sve iza Kozjaka nije više dio .../nerazumljivo/... nije dio njegovih briga, to je Dalmatinska zagora. Sve projekte koje je Andrej Plenković i župan spominju su u biti projektu uz samu obalu i oni su potrebni. Međutim, zaboraviti Dalmatinsku zagoru, jedini potencijal i najveći potencijal u južnoj Hrvatskoj, u Dalmaciji je Dalmatinska zagora, naravno, uzet ćemo i Ravne kotare, ali sad govorimo o splitskom bazenu i apsolutno ni riječi o prometnim vertikalama, sve završava negdje na tunelu Kozjak. Na tunelu Kozjak koji u usporedbi, uzimajući vertikale prometnice spoja Imotskoga, tunela Vrgorca, spoja cetinskog i sinjskog kraja, kninskog kraja, nema ni riječi. Ni spomena. Ja mogu ovdje samo kazati da još jednom da Dalmatinska zagora je iseljena, to rezultati govore, poglavito imotski kraj, cijelo to zaleđe, kaštelansko zaleđe, jednostavno to je spaljena zemlja. I ne spomenuti taj kraj, ne spomenuti Dalmatinsku zagora koja je prije donedavno bila glavni izvor ljudskih potencijala koji su odlazili i u Zagreb i u treće zemlje, sad je prazno, doslovno, najveći dio sela izumire ili je izumro. Ognjišta su pogašena i ne spomeniti premijer Plenković niti jedan značajan projekat, a uza nj biti župan Sanader, pardon, Boban ili Sanader, isto jel Sanader vodi sve, Ante, potpredsjednik Sabora je više nego sramotno. Ja samo mogu kazati da najpotentniji prostor za razvoj trenutno u RH je ... [[Govornik se ne razumije.]] cetinski kraj. Ponovit ću 100 puta. Nama je potrebna žila kucavica, 50 tisuća stanovnika, sad nešto manje, zaslužuje tu prometnicu. Zaslužuje zbog toga što će postati predgrađe Splita ili obrnuto. Zbog toga što će tu biti 5 puta jeftiniji kvadrat stana i rješavanje stambenoga pitanja ljudima iz splitskog bazena, problem je prenapučenost splitskog bazena. Uzet ćemo od Omiša do Trogira. Prirodne barijere su. Tih 200 milijuna potrebnih za spoj cetinskog kraja, Sinja, cetinskog kraja, s autoputem i Splitom bi bio prostor koji bi bio bitan za život. Međutim, niti jedne riječi. Niti jedne riječi. Ljutnja mene kao zastupnika i gradonačelnika je velika. Gostoljubivost toga naroda je poznata, 1000 puta sam rekao, dođite svi na Sinjsku alku. Vidjet ćete te potencijale. Potencijale demografske, prirodne jer Split se nema gdje širiti. 5 puta jeftinije kvadratni, kvadrat stana u Sinju nego u Splitu. Sa brzom cestom si za 15 minuta u Splitu. To je ogroman prostor, veći od Međimurske županije, cetinski kraj. Po broju stanovnika imamo više nego Ličko-senjska županija. Govorim samo o cetinskom kraju o jednom dijelu Zagore. Pa ni riječi premijer u Splitu, van Kozjaka i tunela. Ni riječi. Vjerojatno šta je biče Sanader ima vrtaču svoju gore. Najprometnija cesta u Hrvatskoj jedino u Vršnoj ljeti je omiška cesta za Omiš, a najprometnija je D1 prema Sinju u državi hrvatskoj dnevno iznad 20 000 vozila. I ta cesta je cesta života i ona je spas i za Splićane, za Cetinjane i za cijelu Zagoru jer otvara taj prostor. Premijeru sramite se … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Sljedeći klub zastupnika bit će onaj SDP-a a govorit će poštovani zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Počet ću sa citatom jednog mislioca sa početka 21. stoljeća, citiram: „Paralelno imate aktere koji rade na demontaži države i svih institucija. Nakon Petrinje došlo do orkestriranog napada i na Crveni križ. Unazad mjesec dana na tapeti su i HNB, HRT, Vrhovni sud i DORH. Radi se o sustavnom napadu. Oni idu salama taktikom i režu feticu po feticu svakih mjesec dana. Jedan je cilj usporiti Schengen, a drugi europodručje. Tu izjavu vrijedi analizirati sa nekoliko aspekata. Izrekao ju je predsjednik Vlade RH i predsjednik Hrvatske demokratske zajednice gospodin Andrej Plenković, pa da vidimo tko to demontira institucije koje je on spomenuo. Crveni križ vjerujem da je činjenica da je gospođa Josipa Rimac bila dugogodišnja izvršna potpredsjednica Hrvatskog crvenog križa doprinijela demontaži te institucije tako da bi tu vrstu demontaža nazvao tzv. vjetro demontaža Hrvatska radiotelevizija. Ravnatelj Hrvatske radiotelevizije gospodin Kazimir Bačić bio u pritvoru gdje se našao zato šta je nosio novce nekom svom rođaku za nešto, tzv. Kurirska demontaža. Vjerujem da je to doprinijelo demontiranju, tzv. Demontiranju HRT-a. Državno odvjetništvo oni su pak sami sebe demontirali, tako što su sami sebe demantirali, tzv. auto demontaža. Kada su se na tiskovnoj konferenciji, ravnateljica USKOK-a i glavna državna odvjetnica poput tenisača prebacivala lopticu sa jedne na drugu stranu da bi na kraju njihova bivša kolegica sudila aut. Vrhovni sud tu pak nije riječ o demontaži, tu je izborom novog predsjednika više bila riječ o montaži, montiran je novi predsjednik Vrhovnog suda nakon što je pokušala biti demantirana kandidatkinja za predsjednicu Vrhovnog suda zato što ju je predložio predsjednik Republike. HNB kontroliramo tako što trgujemo onim što kontroliramo. To je tzv. jedna inačica kapitalističkog samoupravljanja umjesto socijalističkog samoupravljanja, tako da to možemo nazvati samoupravna demontaža. Hrvatska gospodarska komora na čelu je dugi niz godina su članovi Hrvatske demokratske zajednice od čega je nedavno jedan nepravomoćno osuđen tzv. muž zadnji sazna demontaža. To su institucije, dakle koje su članovi ili one koje je HDZ predložio sa izuzetkom Vrhovnog suda, sami demontirali institucije kojima su na čelu. Postoji i druga vrsta institucija, one koje Vlada pokušava demontirati umanjujući njihov utjecaj, a one se još kako tako opiru. Primjerice Povjerenstvo za sukob interesa kojem je značajno otupljena oštrica novim izmjenama Zakona o sprječavanju sukoba interesa, tako da sad imaju sjednice sa jedno 50 točaka, karikiram 50 točaka dnevnog reda raznih lokalnih, komunalnih direktora koji ih pitaju za mišljenje pa će time biti zabavljeni sljedećih nekoliko mjeseci. Povjerenik za informiranje u Zakonu o pravu na pristup informacijama odbija mu se dati mogućnost da izriče kazne ono što ima Povjerenstvo za sukob interesa. Pravobraniteljica za djecu je u prošlom mandatu smijenjena zato što eto nije bila po volji vladajućima, pa je promijenjen zakon. I na kraju Glavni stožer Oružanih snaga RH i njegov načelnik zato što se eto ministar obrane nakačio i nakalemio na njega i kako on sam kaže strateški ga zlostavlja. To su pokušaji, dakle demontaže institucija. Da zaključim. Jedina demontažna zajednica koju imamo u Hrvatskoj nije u oporbi nego je na vlasti. Prema tome, zaključujem da je na čelu demontažne zajednice, hrvatske demontažne zajednice veliki dedramatizator i demonter gospodin Andrej Plenković sa svojom salama taktikom. Zahvaljujem.
Sljedeći klub zastupnika bit će HDZ-a, a govorit će poštovani zastupnik Marko Pavić. Izvolite.
Dobar dan poštovani potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Pa evo drago je biti u klupama u ovoj novoj godini. Počeli smo sa aktualcem, ali moram reći da sam čuo mlaku izvedbu oporbe, dosjetke bez ikakvog konkretnog prijedloga. Na kraju krajeva jedini govor koji moram pohvaliti, sa kojim se sa većinom slažem je upravo gospodina Bulja. Žao mi je da ga nema, ali vidim da se kolega Kujundžić koji je isto iz Imotske krajine smješka mislim da smo svi za ravnomjerni regionalni razvoj i apsolutno razvoj Imotske i Cetinske krajine da je bitan, demantirao bi tu g. Bulja premijer je vrlo jasno na proslavi u Kninu rekao koliko milijardi će ići za projekt i Dalmatinske zagore, a župan Boban sa suradnicima je bio u Imotskoj krajini možda nekoliko dana nakon posjeta premijeru. Čuli smo dosta i o demografiji, svjesni smo da pitanje demografije nije samo pitanje ove Vlade, da smo i ušli u EU, ali ako neko radi na stvaranju okvira za ostanak i povratak hrvatskih građana to je ova Vlada. A najbolji način upravo je razvoj ekonomije, rast plaća koje vidimo da u gradu Zagrebu 8.250 u Hrvatskoj 7.250 kuna, a jedan od smjerova i alata koji će dovesti do dodatnog jačanja gospodarstva je Zakon o euru i ulazak u Eurozonu. Prije dva dana predsjednik Vlade predstavio je Nacrt prijedloga Zakona o euru, on uz 40 zakonskih i 70 podzakonskih akata bit će jedan paket koji će uskoro doć u ovaj Visoki dom. Ulazak u Eurozonu je uz schengen naš glavni cilj, podsjetio bih da smo u srpnju 2020. se priključili Europskom tečajnom mehanizmu 2, a on nam je osigurao mnoge stvari koje tada ne bi mogli ulaskom u krizu konzumirati. Ako usporedimo samo krizu 2008. i ovu vidimo da smo iz ove krize već izašli da već smo pred kriznim razinama BDP-a da je upravo ova Vlada sa 12,5 milijardi kuna i 700.000 radnih mjesta osigurala, dobar dio tih novaca dolazi šta iz eu fondova, šta iz financijskih instrumenata koji su tu bili radi puta u Eurozonu. Upravo 2020. je Christine Lagarde osigurala kredit swap 2 milijarde eura kad se teško dolazilo do kreditnih sredstava, Europska centralna banka stala je iza nas. Upravo kreditne agencije ulazak u Eurozonu su naznačili kao glavni argument zadržavanja i jačanja kreditnog rejtinga RH. Prema tome, osiguravamo povjerenje institucija, a ako pogledamo sve zemlje koje su zadnjem krugu ušle u euro, sve su imale stabilan okvir za rast, niske kamate, jače plaće odnosno rast gospodarstva i bolju integriranost. Danas moderni suverenizam je onaj koliko ste jako ukopčani i relevantni u procesima i integrirani ulaskom u Eurozonu bit ćemo još više integrirani, još će nam jača bit turistička sezona, manje kamate i građanstvu, a onaj glavni argument koji se može čuti da će biti inflatorni efekt gledajući na zadnji krug proširenja sedam zemalja, inflatorni efekt bio je 0,2 do 0,4%-tna poena što je puno, puno niže od značajnog rasta plaća. Cilj nam je 1.1.2023. ući u Eurozonu, već 5.9. ove godine nastupa dvojno iskazivanje cijena, cijelu '23. će bit dvojno iskazivanje cijena kako bi se građani mogli uvjeriti da nema razlika u cijenama, bit će velika odgovornost na bankama, pozivamo sve građane da deponiraju svoj gotovinski novac u banke, konverzija novčanica će bit bez vremenskog ograničenja, a kovanica tri godine i građani će bez naknade moći sto novčanica i sto kovanica u jednoj transakciji promijeniti u eure. Drugim riječima, već za godinu dana dakle u ovo doba za godinu dana proći će i onaj period od dva tjedna kad će se moć plaćati i kunama i eurima i ućemo puno integrirani u Eurozonu što će nas dovesti dalje do rasta plaća, rasta gospodarstva, pristupa kapitalu integracijama u Uniji. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika biti će onaj HSS-a i RF-a, a govorit će poštovana zastupnica Katarina Peović. Izvolite.
Dobar dan svima. Govorit ću o onome o čemu drugi neće govoriti niti iz opozicije, niti iz vladajućih, dakle ono što očito ne zanima baš previše zastupnike i zastupnice u ovom Parlamentu, a to je novi Zakon o radu koji se donosi u tajnosti već dvije godine svoj semestar idući kako bi se reklo to na fakultetu ću posvetiti da ovdje upozorim zastupnike i zastupnice, a onda i hrvatsku javnost na važan zakon koji je između ostalog i razlog zašto smo došli na ovo mjesto u EU po broju iseljenih stanovnika, ali očito ne učimo neke lekcije iz prošlosti i očito nam nije jasno da je upravo Zakon o radu 2014.g. koji je donio Zoran Milanović uzrok stanja u kojem se nalazimo. Ne možemo nikakve populacijske politike pokretati koje će dovesti do boljeg ekonomskog statusa svih i povratka većine iseljenika ako imamo situaciju u kojoj smo već 10 godina na prvom mjestu po prekarnim ugovorima o radu gdje smo dakle već 10 godina prvi po ugovorima na tri mjeseca, znači to je situacija u kojoj mladi radnici nemaju mogućnost zasnivanja obitelji, nemaju mogućnost dizanja kredita, nemaju mogućnost rješavanja stambenog pitanja, nemaju mogućnost da imaju plaće od kojih se može normalno i dostojanstveno živjeti, to je razlog zašto ljudi iseljavaju. Vole govoriti zastupnici da je razlog i opća klima i korupcija i šta ti ja znam, ali ljudi ako nemaju radno mjesto na kojem mogu raditi i od te plaće dostojanstveno živjeti oni nemaju mogućnosti života u svojoj zemlji i Zakon o radu iz 2014. je nas je doveo tu gdje jesmo. Novi Zakon o radu koji se donosi u tajnosti se već dvije godine se piše, Aladrović vodi pregovore sa socijalnim partnerima, ali nacrti izlaze samo na kapaljku i to preko tih socijalnih partnera koji nam ih dostavljaju srećom taj je Zakon o radu će radnike još više degradirati. Ali to očito nikog ovdje baš pretjerano ne zanima. Znači, ako se usvoji taj Zakon o radu u ovom nacrtu koji sad ima, radnička prava će se smanjiti. Radnici će imati više obaveza prekovremenog rada, odnosno prekovremeni rad će se još više dozvoliti. Radnici će imati manje slobodnih dana, ovdje govorimo o populacijskoj politici. Pa zakon koji misle donijeti smanjuje one plaćene dane slobodne kad se rodi dijete. Eto, toliko o populacijskoj politici. Sindikalni povjerenici će biti još slabije zaštićeni u zemlji u kojoj praktički štrajk postao kriminalno djelo. Gdje sudovi kriminaliziraju štrajkove i radnike izbacuju i oduzimaju im mogućnost štrajka. Ako prođe ovaj Zakon o radu, navodno će se urediti platformski rad i rad od kuće, ništa se neće urediti u tom segmentu, nego svi radnici će postati platformski radnici, a rad od kuće će koristiti samo poslodavcu kako bi još više eksploatirao radnika, još više ga držao on hold, znači nema slobodnog vremena, radnik je stalno dostupan, ono što su platformski radnici, a oni su stalno dostupni i ništa nije plaćeno osim onoga što je poslodavcu potrebno, a ne plaća ni ono što mu je potrebno, e pa tako će biti, u tom statusu će biti svi. Znači, kolegice i kolege, sutra u 7 sati, Pučko otvoreno učilište, tribina inicijative za radnički Zakon o radu, pozivam vas sve da dođete, ministarstvo je već odbilo prisustvovati toj tribini, iako je prisustvovalo nizu drugih tribina koje im očito idu u korist, ali mi ćemo i dalje nastojati pritiskati ovu Vladu da izmjeni postojeći nacrt Zakona o radu, a ako taj Zakon o radu u ovom obliku dođe u Sabor, pozvat ćemo ljude za izađu na ulice. Ljudi moraju izaći na ulice i zato što je Zakon o radu ona posljednja linija obrane za sve koji žele živjeti od svog rada i nije tu samo riječ o radničkim pravima, kolegice i kolege. Riječ je o tome i tu moram reći da evo, pratim ovu raspravu od jutros i tu predstavu oporbe i vladajućih, nije pretjerano impresivna, zašto? Zato što većina opozicije, da je na vlasti, vodila bi jednaku utrku prema dnu koju vodi i HDZ, a to je stvaranje konkurentnosti samo putem niske cijene radne snage i zato nemam pretjerano [[Upadica: Hvala.]] nade niti u opoziciju.
Hvala lijepa. Sad ćemo dati jednu kratku stanku do 15 i 30 kada ćemo nastaviti sa predviđenom točkom. STANKA U 15,23 SATI.
Gospođe i gospodo zastupnici počinjemo sa postavljanjem pitanja Vladi, odnosno pojedinom članu Vlade u skladu sa odredbama članaka 132. do 139. Poslovnika Hrvatskog sabora. Aktualno prijepodne održava se na početku svake sjednice prije prelaza na prvu točku dnevnog reda. Danas prva na redu zastupnica Ermina Lekaj Prljaskaj postavlja pitanje ministru vanjskih i europskih poslova Gordanu Grliću Radmanu. Izvolite zastupnice.
Hvala. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani predsjedniče Vlade i ministri, poštovani gospodine ministre. Temeljem odredbi svog Ustava Republika Hrvatska je dužna štititi prava i interese svojih državljana koji žive i borave u inozemstvu, te promicati njihove veze s Domovinom. Na osnovu navedenih ustavnih odredbi Republika Hrvatska skrbi i o interesima Hrvata u BiH što je posebice važno istaknuti s obzirom na aktualnu političku situaciju nama u susjednoj državi. Jednakopravnost i konstitutivnost naroda u BiH kao u suverenoj i jedinstvenoj državi politička je platforma koju načelno podupiru predstavnici RH prigodom svih međunarodnih konzultacija koje se vode s ciljem prevladavanja različitih gledišta o budućem funkcioniranju državnih institucija BiH. Pored navedenih činjenica dužna sam napomenuti to da pripadnici bošnjačke nacionalne manjine u RH prirodno njeguju poseban interes za sva politička zbivanja u BiH u kojoj njihova matična nacionalna zajednica predstavlja ujedno i najbrojniji od 3 jednakopravna i konstruktivna naroda koji čine temelj državnosti BiH. Budući da sam kao zastupnica Hrvatskog sabora istovremeno i predstavnica i bošnjačke nacionalne manjine u ovom visokom domu željela bih vam postaviti gospodine ministre slijedeće pitanje. S obzirom da ste kao šef hrvatske diplomacije nedavno posjetili Sarajevo i Moskvu i da su tom prilikom vođeni sadržajni i konstruktivni razgovori o temi BiH molim vas da nam odgovorite koliko smo se prema vašem mišljenju uspjeli [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] približiti jednom da završim optimalnom rješenju i održivom dogovoru oko funkcionalnog državnog ustrojstva BiH. Hvala.
Kolegice Lekaj molim vas da se držimo reda zbog budućih pitanja. Izvolite ministre odgovoro.
Hvala lijepa poštovana gospođo zastupnice. Prije svega bih rekao da u pravu ste što se tiče Hrvatske kao demokratske države koja je jedinstvena zapravo u Europi, koja upravo temeljem poštivanja nacionalnih prava, svih mogućnosti osiguravanja temeljnih ljudskih prava, građanskih prava može biti primjer u EU i šire. I vi ste uostalom i predstavnica isto tako i bošnjačke zajednice. Da, u Sarajevu sam bio nedavno kao nastavni sastanak na odlazak premijera Andreja Plenkovića 13. prosinca upravo u trenutku kada su bile istaknute političke tenzije u BiH koje ste pratili i bile su izuzetno vidljive. S jedne strane separatističke težnje, s druge strane unitarističke, a vidjeli ste po refleksiji i po utjecaju naknadno i svih političkih lidera da je taj posjet predsjednika vlade Andreja Plenkovića bio izuzetno dobro prihvaćen od svih sudionika, svih političkih aktera i naravno međunarodne zajednice. Prva rečenica došao je kao prijatelj, došao je kao partner. Drugi dan sam na vijeću za vanjske poslove upravo govorio o tome, o tome posjetu jer Hrvatska je jedna od rijetkih članica, zemalja članica EU koja izravno posjećuje i pridaje izuzetnu važnost stabilnost, političkoj stabilnosti …/nerazumljivo/… funkcionalnosti i prosperitetu BiH. To je za Hrvatsku ne samo izuzetno važno zbog hrvatskog naroda koji je tamo konstitutivni narod, koji bi trebao biti jednakopravni narod temeljem inzistiranja na izmjeni, izmjeni izbornog zakona koji bi trebao ukloniti sve oblike diskriminacije, nejednakosti u izbornom procesu nego je to i sigurnosno političko pitanje. Naime, Hrvatska je jedina članica EU koja dijeli najdužu granicu, vanjsku granicu s BiH. I može, ime i ekspertizu, iskustvo jedina doista legitimno svjedočiti unutar EU o važnosti, stabilnosti i funkcionalnosti BiH. Naravno, predsjednik vlade je na Europskom vijeću govorio upravo 3-4 dana iza toga, a u dogovoru našem ja sam bio prvi ministar koji je posjetio BiH u prvim danima Nove godine 4. i 5. temeljem dogovora i razgovora sa predsjednikom vijeća ministara o potrebi održavanja zajedničke sjednice Vlade RH i Vijeća ministara BiH koji bi se trebao dogoditi u proljeće. Prema tome, tu nema samo dakle političkog načelnog narativa nego ima i supstance, ima i sadržaja kada govorimo o pitanju energetike, kada govorimo o prometnoj infrastrukturi, o plinskoj konekciji, zaštiti okoliša i svim onim drugim temama koje nas povezuju. Naravno da ćemo se snažno zalagati upravo još ima prostora, vremena, da se dogodi izmjena, izmjena izbornog zakona jer on je jedini temelj i jedina garancija budućnosti stabilnosti BiH. O tome sam razgovarao kao što ste naravno spomenuli i za mog recentnog posjeta Moskvi. Naravno Moskva je isto tako zainteresirana, Rusija je važna zemlja prije toga. Prije svega moj posjet tamo je bio kako bih poslao poruku mira, stabilnosti, kako bih dao prostora dijalogu i jako smo sveobuhvatno razgovarali naravno i o BiH o potrebi promjeni izbornog zakona za što sam dobio i njihovu suglasnost. Hvala lijepa.
Izvolite kolegice Lekaj Prljaskaj.
Poštovani gospodine ministre, zahvaljujem se i iskazujem zadovoljstvo vašim odgovorom i isto smatram da funkcionalno državno ustrojstvo BiH definitivno je najbolja garancija na putu priključenja susjedne države u europskim integracijskim procesima i vjerujem da će na tom putu BiH imati apsolutnu potporu od strane državne vlasti RH. Još jednom zahvaljujem.
Prelazimo na drugo pitanje. Zastupnik Mato Franković postavit će ga ministru mora, prometa i infrastrukture, Olegu Butkoviću. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, poštovani ministre Butković na brodskoj liniji 807 Dubrovnik – Koločep – Čopud – Šipan prometuje brod Postira. Navedeni brod proizveden je 1963. godine te je unatoč redovnom održavanju njegovo stanje danas takvo da bi nastavak prometovanja ovog broda na liniji 807 predstavljao ozbiljnu životnu ugrozu, kako za posadu tako i za sve putnike na navedenom plovilu. Naime, 25. listopada 2021.g. zbog dotrajalosti plovilo je imalo pomorsku nezgodu, srećom bez posljedica za ljudske živote te su svi bili uvjereni kako se nakon toga navedeno plovilo više neće vratiti u plovidbu na liniji 807. Međutim, navedeno plovilo se nakon remonta vratilo te ponovno vrši prijevoz na navedenoj liniji. U zadnjih 20 godina promijenilo se više predsjednika Uprave Jadrolinije, otprilike jednaki broj je bio i obećanja kako će Elafidski otoci dobiti novije plovilo. Radili su se nacrti, prezentirali javnosti no do današnjeg dana od tog svega nije se dogodilo ništa. Želim napomenuti kako se radi o iznimnoj isplativoj liniji koja najmanje šest mjeseci u godini radi sa punim kapacitetom, stoga je još nerazumnija dugogodišnja ogluha uprave Jadrolinije na probleme stanovnika Elafita, ali istovremeno ignoriranje sigurnosnih aspekata plovidbe brodom Postira gdje se gotovo svakodnevno u potencijalnu opasnost dovode posada i putnici. Poštovani g. ministre stanovnici Elafita nikad nisu tražili najnovije plovilo. Na tržištu rabljenih plovila postoji cijeli niz plovila koji udovoljavaju potrebama linije 807. Slijedom navedenog kao predsjednik skupštine Jadrolinije molim vas da pozovete na odgovornost predsjednika Uprave Jadrolinije te zatražite odgovornost u kojem vremenskom roku se može očekivati zamjena broda Postira novijim plovilom, adekvatnim za svakodnevno putovanje u Elafite [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] i s Elafita prema gradu Dubrovniku. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo g. zastupniče. Poštovani predsjedniče HS-a, poštovane zastupnice i zastupnici. Što se tiče vašeg pitanja odlukom Vlade RH iz 2016.g. kojom je zapravo Vlada donijela odluku o određivanju linija u javno obalnom linijskom prijevozu određena je linija br. 807 koja spaja Šipan, Lopud, Koločep s Dubrovnikom i obrnuto i u toj odluci je određena minimalna učestalost tjednih linija, konkretno i te linije što iznosi 26 linija tjedno u van sezoni i 28 linija u sezoni tjedno. Točno je da navedenu liniju servisira brodar Jadrolinija sa brodom Postira koji je duljine negdje oko 45 metara, brzinom do 14 čvorova i točno je da je godina proizvodnje odnosno da budem slikovit, stariji je od aktualnog ministra mora, prometa i infrastrukture u ovom sazivu Vlade. Slijedom toga mi smo sa Upravom Jadrolinije razgovarali na tu temu, činjenica je da je korona u posljednjih dvije godine udarila ne samo turizam nego i promet pa time i Jadroliniju i da je njihov prihod u posljednje dvije godine poglavito u 2020.g. bio manji i nisu mogli ići u neke dodatne odnosno ići u investiciju nabavke i gradnje novih brodova, budući da su se borili za likvidnost i u tom dijelu je Vlada RH i pomogla ne samo Jadroliniji nego i svim drugim vidovima prometa, naravno prijevoznicima kojima je to bilo potrebno. Mi smo u ovoj godini planirali najprije kroz NPO nabavku šest novih brodova i to konkretno tri nova putnička broda od čega bi dva bila do 45 metara i to na hibridni pogon koji bi zadovoljili ne samo Elafite nego i Lošinjski arhipelag i u tom smislu su projekti završeni i oni će biti predani Upravi Jadrolinije, oni će raspisati natječaj u ovoj godini i u ovoj 2022.g. krenut će gradnja tih brodova, tako da možemo računati negdje kroz 2023.g. da će biti izrađena nova dva broda, jedan definitivno i za ovaj dio koji vas zanima. Do tada ćemo pokušati naći način da Postira ako ona to ne bude više mogla još uvijek to servisira da se možda i kupnjom nekog polovnog broda to nadomjesti na način da ljudi dolje budu zadovoljni, naravno da linija i sve to skupa funkcionira. Ponavljam, znači Jadrolinija ide u nabavku novih brodova, šest novih brodova koji će se financirati najviše iz NPO-a, dijelom iz kreditnih sredstava i to tri nova putnička broda i tri katamarana i u tom dijelu krećemo u taj investicijski ciklus koji je bitan za održavanje svih linija, naravno bitno je i za natječaje koji slijede jer samo onaj brodar koji ima nove brodove koji je spreman može zadovoljiti uvjetima natječaja. Hvala vam lijepa.
Izvolite kolega Franković očitavanje.
Zahvaljujem g. ministre. Zadovoljan sam vašim odgovorom, međutim nabavka novog plovila uzima i određeno vrijeme, ponavljam još jednom da brod Postira jednostavno više nije adekvatan i predstavlja ugrozu i za posadu i za sve putnike i ne možemo ni zamisliti kakav bi scenarij bio da se ne daj bože nešto dogodi. I zato vam želim skrenuti pažnju na to da akcije treba poduzimati čim prije i poslati zamjenski brod umjesto broda Postire jer brod Postira ovaj posao više ne može izvršavati. Hvala lijepo.
Prelazimo sada na treće pitanje, zastupnik Hrvoje Šimić postavit će ga ministru gospodarstva i održivog razvoja Tomislavu Ćoriću. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče HS-a. Poštovane predsjedniče Vlade RH sa ministrima, ministricom. Evo moje pitanje za poštovanog ministra Ćorić. Nedavno ste posjetili Slavoniju, točnije bili ste u našičkom kraju u Općini Donja Motičina u mjestu Seonu ste otvorili svečano radove na jednoj od dionica aglomeracija Našice jednog od vrlo kompleksnih i zahtjevnih projekata koji će gotovo u cijelosti riješiti i vodoopskrbnu, ali i komunalnu mrežu na širem području grada Našica i pripadajućih općina. Takvih projekata je niz diljem RH, naravno u raznim fazama izvođenja. Zanima me evo vaše mišljenje, što to predstavlja u konačnici i za lokalno stanovništvo nakon realizacije tih projekata, ali isto tako što to predstavlja pojedinoj jedinica lokalne samouprave kao opterećenje njihovog proračuna? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa g. zastupniče Šimiću na vašem pitanju. Dakle, projekti vodno komunalne infrastrukture ne samo u Našicama koje ste spomenuli kao jedan od primjere već općenito širem RH imaju prije svega za cilj učiniti odnosno postići standard koji su naše građanke i građani zaslužili na području cijele RH, a to je pristup javnoj Vodoopskrbi s jedne strane, s druge strane i javnoj vodi. Kada govorimo o Slavoniji i slavonskim županijama u ovom trenutku riječ je o 17 projekata ukupne vrijednosti preko 4 milijarde kuna, kada govorimo o RH govorimo o projektima koji u ovom trenutku njih 60-tak su vrijednosti preko 25 milijardi kuna i govorimo o tisućama kilometara prije svega javne Vodoopskrbe s jedne strane jer je ona znatno veći problem, ispričavam se, javne odvodnje s jedne strane koja je veći problem od javne Vodoopskrbe s druge strane. Ono što ćemo učiniti na taj način je premrežiti RH vodnokomunalnom infrastrukturom i u svakom dijelu RH neovisno o geografskoj poziciji otvoriti perspektivu prije svega ostanka našeg stanovništva s jedne strane, s druge strane i razvoja čitavog niza djelatnosti koji bez te vodnokomunalne infrastrukture jednostavno ne bi mogle biti razvijenije. Tu mislim, mislim i o turizmu, ruralnom turizmu u dijelu područja tu mislim isto tako i o industrijskoj aktivnosti naravno bez, koja bez vodnokomunalne infrastrukture nije moguća. Kako i na koji način to mislimo financirati jasno je da je riječ o kombinaciji omotnica s jedne strane sredstvima iz prošlog OPKK 2014.-'20.. Ta sredstva bit će potrošena do kraja 2023.g. u apsolutnom iznosu. S druge strane u novom programskom razdoblju '21.-'27. i ta sredstva bit će isto tako podržana s treće strane. Sredstva iz NPOO-a za ove potrebe iznosit će nešto preko 4 milijarde kuna. I u konačnici ona infrastruktura koja ne bude obuhvaćena aglomeracijama bit će financirana iz NPOO-a putem manjih intervencija odnosno manjih zahvata. Iznosi za to predviđeni su preko milijardu i pol kuna. Neki od tih natječaja su već u tijeku i mislimo omogućiti svakoj JLS u Hrvatskoj koja je izradili dokumentaciju da pristupi tim natječajima i zapravo riješi probleme opskrbe vodom s jedne strane odnosno s druge strane kanalizacije odnosno sustava javne odvodnje. Naša ideja je bila i bit će ubuduće da troškovi financiranja ovih projekata budu prije svega pokriveni sredstvima iz EU kako, kako sam rekao iz operativnog programa tako iz NPOO-a, pored toga dominantno financiranjem Hrvatskih voda odnosno Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja i tek u nekom manjem dijelu koji je prosječno oko 5-6% kao što znate ide do 10% sredstvima JLS. Na taj način JLS-ovim a mi u Ministarstvu gospodarstva i održivog razvoja odnosno Hrvatskim vodama želimo omogućiti da minimalno participiraju u ovim projektima, te svoj novac odnosno svoje proračune usmjere na druge projekte, a prije svega u cilju dizanja životnog standarda odnosno povećanje kvalitete života građanki i građana širom RH. Hvala vam lijepo.
Izvolite zastupniče očitovanje.
Hvala lijepa ministre. Naravno da sam zadovoljan sa vašim odgovorom, ali prenosim također i zadovoljstvo krajnjih korisnika koji su godinama čekala opskrbu pitkom vodom. Znamo da je pitka voda kao što ste i sami rekli jedan od znakova standarda kvalitete i osnovnih preduvjeta za ostanak, pogotovo u ruralnim sredinama, ali naravno i preduvjet i za bilo koju vrstu, daljnju vrstu napretka upravo u tim krajevima. Izuzetno mi je drago i ovo što ste spomenuli da će i oni koji nisu uspjeli odraditi projekte vezano uz projekt aglomeracije da će uspjeti riješiti svoje osnovne probleme na drugi način kako ste spomenuli odnosno da će Vlada RH naći načina da pomogne upravo i za popravke vodoopskrbne mreže, ali i za dogradnju daljnje komunalne infrastrukture poglavito u ruralnim sredinama. Evo, hvala lijepo.
Sada će zastupnik Davor Dretar postaviti pitanje predsjedniku vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani g. predsjedniče HS, uvažene ministrice, uvaženi ministri, kolegice i kolege. Poštovani premijeru dozvolite, moje će pitanje biti vezano uz izradu strateškog plana za poljoprivredu, dakle ključnog dokumenta za povlačenje 3 milijarde i šest stotina milijuna eura iz europske blagajni namijenjenih hrvatskom selu i proizvodnji hrane. Koncem prošle godine, samo da podsjetim, u Ministarstvu poljoprivrede došlo je do dramatičnih događanja nakon što je iz Europske komisije stigao dokument na 83 stranice u kojem se opširno govori o nedostacima hrvatskog nacrta strateškog plana za poljoprivredu, dakle ključnoga dokumenta za povlačenje već spomenutih sredstava u razdoblju od 2023. do 2027.. Zbog kritika Europske komisije vidjeli smo u cijelu situaciju morali ste se umiješati i vi i zatražiti promjene na čelu tima zaduženog za izradu strateškog plana, pa ste umjesto državnog tajnika Zdravka Tušeka kao prvog čovjeka za izradu tog dokumenta imenovali drugog državnog tajnika Tugomira Majdaka. Evo poštovani premijeru dozvolite da vas pitam. Trebaju li se hrvatski poljoprivrednici da će zbog nerada i nesposobnosti zbog lošeg strateškog plana hrvatska poljoprivreda ostati bez 3 milijarde i 6 stotina milijuna eura i hoće li državni tajnik Tušek snositi kakvu političku odgovornost zbog neodgovornog rada na dokumentu kojim kreiramo budućnost hrvatskog sela i hrvatske poljoprivrede? Hvala vam lijepa.
Predsjedniče vlade izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Poštovani predsjedniče HS, poštovane zastupnice i zastupnici dobar dan na početku još jednog zasjedanja HS u ovome sazivu. Zahvaljujem zastupniku Dretaru na ovom pitanju. Što se tiče strateškoga dokumenta, dakle plana zajedničke poljoprivredne politike i svega onoga što je dio našega nacionalnoga plana za ovo višegodišnje financijsko razdoblje on je u potpunosti na tragu programa Vlade RH povećanja poljoprivredne proizvodnje naše strategije za poljoprivredu koja je kao što znate provedena u javnoj raspravi koju je zaista najveći broj dionika i osobno sam bio na nekoliko takvih velikih konferencija sa svim našim poljoprivrednicima temeljito raspravljao ministrica Vučković uživa moje povjerenje, ona je ta koja je zadužena da se svi dokumenti prihvate na vrijeme, da se pripreme podloge i da naravno, intenzivnim radom iskoristimo sve one mogućnosti koje imamo na raspolaganju kroz zajedničku poljoprivrednu politiku, kroz ulaganja u ruralni razvoj. Mi smo u proteklim godinama zaista na neki način i rasteretili hrvatski državni proračun jer se dio potpore našim poljoprivrednicima proteklih godina sve više prebacio na europski proračun, a sve manje imao terete za dio proračuna koji se odnosi na poljoprivredu, ali smo, isto tako, prateći sve rizike, sve izazove, sve krize s kojima je bio suočen poljoprivredni sektor, osobito u ovom razdoblju pandemije koja je izazvala poremećaje po svim mogućim segmentima gospodarstva ili sektorskih politika, pa tako i u poljoprivredi, donosili brze, adekvatne mjere potpore koje su omogućile baš svim dionicima u okviru našeg poljoprivrednog sustava da ostanu na nogama i da rješavaju svoje probleme. Mi ćemo zato u dobroj suradnji koju imamo i sa poljskim povjerenikom u EU komisiji koji je i osobno sudjelovao na nizu tih sastanaka i pozna Hrvatsku i bio je ovdje i osobito za vrijeme predsjedanja, učiniti napore da, ne samo svi strateški dokumenti budu doneseni na vrijeme, nego da se iskoriste ta sredstva za jačanje hrvatske poljoprivredne proizvodnje, njenu konkurentnost, ulaganje za mlade, a na određeni način i digitalizaciju poljoprivrede. S te strane, niz zakona koji će biti u saborskoj proceduri ili su već bili usvojeni, predstavljaju jednu cjelinu reformi koje poduzimamo, a sa osnovnim ciljom ispunjavanja naših ambicija iz programa Vlade iz 2020. g. usklađenih sa Nacionalnom razvojnom strategijom koji će biti kvalitetan i snažan doprinos snaženju hrvatske poljoprivrede i hrvatskoga sela. Naravno da nećemo zaboraviti ni ribarstvo budući da je Hrvatska pomorska zemlja, ulažu se maksimalni napori i uopće za našu jadransku i mediteransku orijentaciju i to gledamo holistički, cjelovito i kroz aktivnosti Ministarstva mora koje provodi praktički, renesansu na hrvatskoj obali kad je riječ o investicijama u hrvatske luke, a to onda uključuje i ribarske luke i to naši ribari jako dobro znaju i nastojat ćemo da cjelina tih aktivnosti bude upravo onakva kakvu smo planirali. Prema tome, da li negdje nešto piše u nekom članku, da li je netko negdje na nekoj funkciji, ja moramo priznati da nikakvih problema na razini Vlade sa komunikacijom prema našim partnerima u EU komisiji u vezi toga nismo imali. Hvala.
Izvolite očitovanje zastupniče Dretar.
Hvala vam lijepa poštovani predsjedavajući, poštovani g. premijeru. Eto, ne mogu baš reći da sam zadovoljan vašim odgovorom, mogu reći da sam zadovoljan formom u kojoj ste dali taj odgovor jer je to naravno jedna klasična i standardna forma koju smo i očekivali, dakle jedan PR-ovski članak, molim vas lijepo, bez ikakve zamjerke, ali od istine se ne može pobjeći. Istina jest takva da vi odnosno vaše poštovane kolegice i kolege vladajući gledate na situaciju u Hrvatskoj očigledno nekim potpuno drugim naočalama iz neke potpuno druge perspektive. Čujemo, eto i od članova vaše Vlade da je vama u ovoj zemlji dobro i da je ovdje lijepo živjeti. Pokazatelji su nažalost potpuno drugačiji, kako gospodarski, tako i oni demografski, vidimo i sami, kad ste se vratili sa grudanja iz Petrinje što o tome tamo misle ljudi. Vjerujem da svatko tko ovu zemlju želi gledati kao zemlju u kojoj svi imamo isto pravo na jednak život, život dostojan čovjeka, na pristojnu plaću, dostojanstven posao, ne mogu biti suglasni sa načinom na koji trenutno ova Hrvatska stoji i načinom i smjerom u kojem ova domovina ide. Hvala lijepa.
Idemo na pitanje broj 5, zastupnica / zastupnik Dragana Jeckov postavit će ga ministru rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike Josipu Alandroviću, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani g. ministre Aladroviću, iza nas su dvije uspješne faze programa zapošljavanja žena poznatog pod nazivom Zaželi. Uspješne, kako iz perspektive zaposlenih žena, tako iz perspektive korisnika, odnosno onima o kojima su se te žene brinule. Međutim, krajem prošle godine taj projekat je u najvećem broju jedinica lokalne samouprave završio. G. ministre, moje pitanje je vrlo jednostavno. Kada će projekt Zaželi započeti u 2022. g.?
Izvolite odgovor, ministre.
Poštovana saborska zastupnice, poštovani predsjedniče HS-a, poštovane zastupnice i zastupnici. Kada govorimo o projektu Zaželi, ja ću se apsolutno složiti s vama da je ovo apsolutno uspješan projekt, projekt za koji je u, na početku bilo ... [[Govornik se ne razumije.]] odnosno locirano oko 300 milijuna kuna, a koji je narastao na 1,8 milijardi kuna, dakle ušesterostručen je proračun za projekt Zaželi kao takav i to je najbolji pokazatelj kako je projekt utjecao, kako na zapošljavanje žena u ruralnim krajevima, tako i na socijalnu uključenost istih žena, odnosno na istim lokacijama. On se provodio u 749 projekata je bilo ukupno, dakle vrijednosti više od 1,8 milijardi kuna i kao takav je predviđen i u programiranju za ISF Plus, dakle za programsko razdoblje između 2021. i 2027. g. Mi smo u kontinuiranoj komunikaciji sa EU komisijom, projekt kao takav se nastavlja i u sljedećem financijskom razdoblju. Ono gdje postoji određeni izazov koji je pred nama je upravo ovo razdoblje dok, između dakle završetka jednog programskog razdoblja i usvajanja operativnog programa, međutim, razrađujemo nekoliko scenarija na koje ćemo kompenzirati taj preostali dio vremena i u Ministarstvu vrlo aktivno radimo na tome. Nije u većini nego u dijelu jedinica završen projekt, no međutim u svakoj jedinici u kojoj je završen mi moramo naći alternativan način kako da se brinemo o starijim osobama koje su obuhvaćene projektom, tako i da zaposlimo sve one koji su na tržištu rada odnosno koji su na tržištu rada raspoloživi za ovakav način rada. Taj projekt u sebi zapravo obuhvaća tri od četiri prioritetne osi iz Europskog socijalnog fonda, govorim o zapošljavanju, socijalnoj uključenosti i obrazovanju i kao takav će zasigurno biti nastavljen i u sljedećem razdoblju. Za 2022. godinu naći ćemo određene kompenzacijske modele i vrlo brzo ih predstaviti kako javnosti tako i svima onim jedinicama lokalne i regionalne uprave i samouprave, te svim onim udrugama civilnog društva koje su provodile ovaj projekt da znaju da imaju informacije na koji način će se projekt sada kratkoročno, a zatim i dugoročno nastaviti. Hvala.
Hvala. Izvolite očitovanje zastupnice Jeckov.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine ministre ja sam djelimično zadovoljna vašim odgovorom. Očekivala sam da ćemo imati priliku biti još precizniji, međutim ukoliko ste spomenuli kompenzacijske mjere to je nešto što je dobro, to je nešto što će svakako itekako obradovati sve one koji su kako korisnici, dakle osobe starije životne dobi u nepovoljnijem položaju, tako i nezaposlene žene i kao što ste rekli sve tri osi će i dalje biti prisutne i dalje će biti ispunjene. Dakle, očekujemo vašu hitnu reakciju kao što ste rekli kompenzacijskim mjerama. Zahvaljujem.
Šesto pitanje zastupnica Vesna Vučemilović postavit će potpredsjedniku Vlade i ministru financija Zdravku Mariću. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, ministri i ministrice moje pitanje je poštovanom ministru Mariću. Naime, prije ulaska u EU Hrvatska je imala nultu stopu PDV-a na sve vrste kruha, mlijeka i još neke proizvode. Ulaskom u EU ta privilegija je bila samo za one stare, odabrane privilegirane članice. Uveli smo stopu od pet posto. Vjerujem da vam je poznato kako od ove godine ćemo opet imati mogućnost imati ne samo nultu stopu PDV-a nego isto tako i jednu među stopu sniženu između nula i pet posto. Svakodnevno bilježimo i svjedočimo poskupljenjima ulje, šećer, mlijeko, kruh, brašno, osnovne prehrambene namirnice. Od 1. travnja isto tako plin, električna energija. Sve poskupljuje ne jednoznamenkastim stopama, nego 10, 20, 30 pa čak i 40%. Ja ću vas podsjetiti da u Hrvatskoj živi 423451 umirovljenik koji prima mirovinu manju od 2500 kuna. To su ljudi koji žive u teškom siromaštvu, usudila bih se reći u bijedi. I moje pitanje vama ministre glasi imate li bilo kakve projekcije i hoćete li iskoristiti ovu novu mogućnost, te uvesti nultu stopu PDV-a i isto tako sniženu stopu PDV-a između nula i pet posto do kraja ove godine i na koje proizvode.
Izvolite odgovor potpredsjedniče Vlade.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege, cijenjeni zastupnici i zastupnice. Prije svega evo obzirom da se prvi puta vidimo da zaželim sve najbolje, uspješan rad u 2022. godini, prije svega puno zdravlja. Poštovana zastupnice hvala vam na pitanju. Porezna politika mislim da se u Hrvatskom saboru jako proteklih godina raspravljala i to je dobro, porezna reforma i svi ovi krugovi poreznog rasterećenja otvorili su čitav niz tema i ja mislim da možemo i danas konstatirati da je učinjeno jako puno i dobroga prije svega na rasterećenju gospodarstva i građana bilo u segmentu izravnog oporezivanja, bilo u segmentu neizravnog oporezivanja između ostalog u koji spada i porez na dodanu vrijednost koji ste sada upravo i spomenuli. Dakle, na jednoj od zadnjih sjednica Vijeća EU krajem prošle godine donesena je odluka, odnosno usklađena su sva stajališta da je otvorena ova mogućnost koju ste i vi spomenuli da se sada malo proširuju mogućnosti zemljama članicama po pitanju sniženih stopa poreza na dodanu vrijednost. Kako je i to kada je objavljeno odnosno sam sam osobno sudjelovao u tim raspravama i donošenju i tad smo rekli da u Vladi ćemo sigurno to uzeti u obzir, ali staviti i u kontekst kompletnog okvira i porezne politike što smo do sada učinili, trenutnih okolnosti i izazova, ali i pogleda prema naprijed. Tako da PDV u svakom slučaju neće biti zanemaren u nekakvim našim idućim koracima. Koje mjere konkretno će biti o tome ćemo naravno izvijestiti i Hrvatski sabor, a i javnost kada za to bude i trenutak bilo da govorimo o ovim trenutnim okolnostima, bilo da govorimo o nekakvim pogledima u budućnost. Ja ću vas podsjetiti da u programu Vlade koji je bio zapravo izborni program za ovaj drugi mandat, a isto tako i ušlo je u program Vlade između ostaloga i mjera sa kojom smo predvidjeli nastaviti i daljnje rasterećenje u smislu poreza na dodanu vrijednost spuštajući opću stopu PDV-a na sniženu za sve ostale prehrambene artikle. Koja je zapravo bila naša osnovna namjera i sa prvim izmjenama u sustavu poreza na dodanu vrijednost i zapravo pokušati doprijeti upravo do između ostaloga kategorija stanovništva i naših sugrađana koje ste i spomenuli da li umirovljenika, da li naših građana, dakle radnika koji ostvaruju ispod prosječna primanja kojima izmjene poreza na dohodak bilo stopa, razreda, osobnih odbitaka ne mogu učiniti nekakvu korist obzirom da niti nisu u tim škarama, dakle zbog na žalost visine primanja bilo mirovine, bilo dohotka niti ne ulaze u te škare, nego da se posredno kroz snižavanje stope poreza na dodanu vrijednost utječe na snižavanje cijena koje bi onda upravo u artiklima koji su u njihovim košaricama relativno više zastupljeni dovele do toga da dođe i do posebnog rasta njihovog raspoloživog dohotka. Međutim, iskustva koja smo do sada imali su više nego jasna. Dakle, kod snižavanja stope recimo poreza na dodanu vrijednost na električnu energiju, odvoz smeća i slične komunalije mislimo da se možemo složiti da je došlo i do opravdanog i pravog snižavanja cijene upravo za taj iznos snižavanja PDV-a, međutim situacija nije u potpunosti rezultira što smo u konačnici i sami bili u potpunosti svjesni kod recimo svježeg mesa, svježe ribe, voća, povrća, jaja gdje naravno nije porez na dodanu vrijednost jedina kategorija koja utječe na ukupnu cijenu. U svakom slučaju ja bih rekao da je uzevši u obzir trenutne okolnosti koje ste spomenuli bilo da što se tiče energenata, plina, struje, pogonskih goriva i sličnih sve je to nešto što promišljamo. Znate i sami da smo do sada također poduzimali određene mjere, a isto tako u razdoblju koje je ispred nas poduzet ćemo dodatne mjere. Porezna politika je jedan od segmenata tog paketa o kojemu govorimo. Hvala lijepo.
Izvolite očitovanje zastupnice.
Hvala lijepa. Odgovorom nisam zadovoljna. Znači ova inicijativa na razini EU nije od jučer. Ona je krenula 2018. godine imali ste dovoljno vremena u ministarstvu, a imate i dovoljno ljudi, mogli ste napraviti analize, projekcije, utjecaj na proračun itd. Očekivala sam konkretan odgovor, očigledno ga nema i malo me taj vaš odgovor podsjeća na onu narodnu sit gladnom ne vjeruje. Činjenica je da ste vi i ova vlada izabrali upravo PDV kao glavni punjač proračuna. To je najnepravedniji porez, plaćaju ga isto i oni koji imaju i oni koji nemaju i činjenica je da nikada niste krenuli sa malo ozbiljnijim zahvatima kad je u pitanju porez na imovinu, da bi oni najbogatiji, oni koji imaju najviše plaćali ipak malo više u taj državni proračun. Doduše možda bi onda izgubili i ponekog prijatelja na čijim jahtama ljetujete, ali s druge strane ipak možda bi trebali razmisliti o tome jer svaki drugi stanovnik RH nema novaca za neke nepredviđene troškove i to je naša realnost i to je realnost ove države u kojoj živimo. Čak 70% onih koji su u kategoriji siromašnih je u 5 slavonskih županija i u Sisačko-moslavačkoj županiji. To nije spriječilo HDZ-ovu gradonačelnicu Petrinje da uvede prirez od 10% od ove godine. Stoga nama Slavoncima ova vlada je osigurala kartu u jednom smjeru za Njemačku i ništa više ni u prošlom, a ni u ovom mandatu. Molim pisani odgovor jer nisam zadovoljna. Hvala.
Prelazimo sada na 7 pitanje, zastupnica Selak Raspudić postavit će ga predsjedniku vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Poštovani premijeru Plenkoviću, neću vam pitati je li vam se grlo osušilo kada ste trebali nazvati Ursulu von der Leyen kao što ste obećavali da nam produži rok za Fond solidarnosti EU ili se Ursula možda ne javlja na vaše pozive zato što je recimo u razgovoru s europskim javnim tužiteljem odlučila malo bolje birati društvo. Neću vas to pitati jer je svima jasno da imate bilo kakav utjecaj unutar EU nešto biste po tom pitanju učinili i ti novci ne bi na kraju išli iz naših džepova nego iz Fonda solidarnosti. Neću pitati ni zašto naričete nad nedostatkom medijske pažnje i jesu li sva sredstva javnog oglašavanja trebala prenositi uživo vaš velebni intervju na HRT-u. Neću vas to pitati jer je neupitno da će ministrica Obuljen koja je ovdje, kojoj je u emisiji Otvoreno čudesno izletjelo kako uređuje prilog u toj istoj emisiji potaknuti makar javni servis da malo bolje izvijesti o uspjesima vaše vlade. Neću vas pitati ni zašto je Markov trg još uvijek ograđen kada ste samo vi prepoznali ugrozu od terorizma ili kako vam se sviđa mijenjanje šešira vašeg najdražeg koalicijskog partnera Pupovca od proslave do proslave. Da vam to smeta sigurno biste tu koaliciju odavno raskinuli. Pitat ću vas radije jedno strukturno pitanje koje nije u fokusu javnosti, a koje objašnjava mnogo toga što se događa u Hrvatskoj kako ste premrežili sve institucije, širili vlastitu biračku bazu i onemogućili dugoročni prosperitet naše domovine. Moje pitanje je jednostavno, imate li podatak ili barem okvirni broj koliko je narastao ili se smanjio broj zaposlenih u središnjoj državnoj i javnoj upravi u odnosu na posljednje 4 godine i čime taj broj opravdavate?
Predsjedniče vlade, izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Poštovana, poštovana zastupnice Selak Raspudić, najprije vam čestitam, želim vam svako dobro, pratimo medije, ne gledamo samo vlastite intervjue i u tom kontekstu osvrnut ću se na ove neke stvari koje ste rekli da nećete pitati jer mislim da je dobro da to pitamo. Prvo ću omiljenu tezu MOST-a, ne samo vas nego i vaših kolega, a to je proglašavanje naše parlamentarne većine hrvatsko-srpskom koalicijom. Vi kao glavna ljubiteljica Milanovića šutite, kao i gospodin Bulj tu iza vas kad se Milanović grli, hvali, bratimi, partneruje s Dodikom, tišina, gromoglasna tišina MOST-ovaca. Ništa, nula, zero i tako godinu i pol dana, a niste jedini, kao i svi ovi drugi koji su se očitovali prije 10-tak dana, šute, čak i na jučerašnju ili prekjučerašnju izjavu šute, ništa. Šta biste vi raskinuli, jeste vi raskinuli vašu ljubav s Milanovićem, niste. E pa vidite kada aršini budu isti onda grakćite. Ne mislim na vas, nego na druge koji su se tu očitovali. Što se tiče EU, dakle za razliku od vas i vašeg silnog utjecaja i u Hrvatskoj, a kamoli na europskoj razini, Hrvatska je respektabilna članica EU. Članica koja u ovom razdoblju, a to je razvojno desetljeće jer kad smo riješili sve nacionalne zadaće ima na raspolaganju 25 milijardi EUR-a, od toga većina bespovratna. To je sigurno zaslugom MOST-a, jer da nije bilo MOST-a i oporbe sigurno tih novaca na raspolaganju ne bi bilo. Ne bi, 100% ih ne bi bilo to je sigurno. Što se tiče upliva i utjecaja, e to ćemo vidjet, to ćemo vidjet. Što se tiče Europskog fonda solidarnosti ja ne pamtim da je netko dobio za Grad Zagreb, čini mi se 683 milijuna eura sa usporedivim prirodnim katastrofama u drugim situacijama, a za Petrinju 320 milijuna i jedno i drugo se provodi, troši, ubrzat će se, dapače, propasti neće. Specifičnost dvaju potresa, specifičnost činjenice da se sve ovo odvija u vremenu pandemije covida-19, specifičnost činjenice koju omogućuje regulativa Europskog fonda solidarnosti to je da ako birate da ne vraćate samo u prijašnje stanje, a samo bi neko ko nema nikakav osjećaj u kavom stanju je Zagreb i njegove stare zgrade u pogledu čvrstine i protupotresne snage vrati sve u prijašnje stanje, malo polijepio i čekao da nas puf pukne još neki potres recimo od 6 pa da sve nestane kao kula od karata. Upravo zato je preporuka stručnjaka bila ići na konstrukciju obnovu, a EU fond solidarnosti će participirati u onom dijelu sredstava dokle bi išlo inače prihvatljivo u povratu prijašnje stanje. Prema tome, mi ćemo to sve riješiti, a što se tiče broja zaposlenih dal ih ima manje ili više, vjerojatno ih ima više, ja ću to pitati ministra Malenicu, ja taj podatak nemam, nemam ga u rukavu, ali ima zaposlenih zaposleni su da država bude učinkovitija, bolja i na korist građanima. Tako da u miksu ovoga što niste pitali i onoga što jeste, Malenica će vam poslati precizan broj. Hvala vam lijepa.
Prije nego što se očituje zastupnica Selak Raspudić kolega Bulj zatražio je povredu Poslovnika. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Premijer je povrijedio čl. 238. najprije je imenovao mene osobno što nema veze sa pitanjem moje kolegice, samo bi ukazao premijeru da na četničkim dernecima u Bačkoj Palanci i slaveći tvorevine kao što je Republika Srpska je bio vaš koalicijski partner Milorad Pupovac, slavio je tvorevinu četničku koja je nastala na zločinu Ratka Mladića i na tome vi i dalje inzistirajte i na tome radite jer [[Upadica predsjednik: Kolega Bulj.]] zaista dobar partner sa Dodigom.
Kolega Bulj dobivate opomenu, ovo nije bila nikakva povreda Poslovnika, ovo je bila čista replika. Izvolite zastupnice Selak Raspudić.
Nisam iznenađena da ne znate odgovor na moje ključno pitanje, a to pokazuje koliko ozbiljno upravljate sustavom kad nemate ni pojma koliko je ljudi u njemu zaposleno, a kamoli onda tko tu i radi, pa ću ga ja dati. Dakle, uspoređujući podatke na dan 31.12.2017. i 30.9.2021. vidi se da je broj zaposlenih narastao za 6.761, kada se tom broju pridodaju i oni koji su decentralizacijom prešli u županije i oni koji su otišli u mirovine ispada da ste unazad četiri godine zaposlili najmanje 15.000 ljudi. Godinama vas se upozorava da državni javni aparat treba smanjiti jer ne samo da je ovoliki mastadont nemoguće financirati nego on omogućava razvoj klijentelizma koji vam očito odgovara čineći značajan broj ovisnima o političkoj volji onoga ko ih je na ta mjesta postavio. I onda se netko pita tko to guši naše gospodarstvo, zašto su porezi visoki i gdje nestaju proračunske milijarde. Ali kao u nekoj reklami, ni to nije sve, povrh tih novih troškova na hrvatskim kunama i nadalje jašu tvrtke povezane s USKOK-ovim optuženicima, pa tako vidimo da je Središnji državni ured za obnovu odabrao prvog izvođača radova na zamjenskim kućama koje će se graditi na potresom pogođenom području tvrtku u vlasništvu Marija Peteka sina kontroverznog poduzetnika Kreše Peteka koji je bio kao prvooptužen, uhićen u aferi Janaf. Mogli biste se malo raspitati o tome kako se troše proračunski novci u obnovi na potresom pogođenom području, ako nećete vi možda će europski javni tužitelj koji nije prepoznao kvalitete Gabi pa ju je ipak priveo pravdi kao što vi recimo jeste. Budući da jezik holivudskih blockbustera očito najbolje razumijete reći ću vam ovako, dont look down premijeru Plenkoviću, pardon dont look up, look down pa ćete vidjeti kakva je hrvatska stvarnost i zašto se toliki broj građana [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] iseljava i sve ono što je nama svima ostalima odavno jasno.
Idemo dalje, 8. zastupničko pitanje, kolega Mažar Nikola postavit će ministrici kulture i medija Nini Obuljen Koržinek. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a. Cijenjene kolegice i kolege saborski zastupnici, poštovani predsjedniče Vlade RH sa ministricama i ministrima. Svoje pitanje upućujem ministrici kulture i medija gospođi Nini Obuljen Koržinek. Svjedoci smo da su nakon katastrofalnih potresa koji su zadesili RH, prvo onoga zagrebačkoga od 22. ožujka 2020.g., a potom i jačega petrinjskoga koji je 28. i 29. prosinca pogodio središnju Hrvatsku nanijete značajne štete na svim vrstama građevina, pa tako i na zgradama na području povijesnih urbanih cjelina i zgradama koje su pojedinačno označene kao zaštićena kulturna dobra. Možete li nam stoga reći, što je do sada Ministarstvo kulture i medija kao tijelo odgovorno za provedbu mjera zaštite kulturne baštine oštećene u potresu poduzelo vezano za pripremu projektne dokumentacije i provođenje radova sanacije na javnim zgradama sa statusom kulturnoga dobra?
Izvolite ministrice odgovor.
Hvala vam g. zastupniče. Pa da ovdje ima dosta preklapanja i možda je dobro razjasniti da kada govorimo o kulturnoj baštini da u najvećoj mjeri govorimo ne o zgradama koje su namijenjene sustavu kulture nego različitim javnim zgradama kao što je recimo i ova zgrada u kojoj danas zasjedamo. Ja ću kratko rekapitulirati onaj dio koji se tiče obnove javnih zgrada, dakle dva potresa prvo zagrebački zatim petrinjski u najkraćem roku su procijenjene popisane sve štete po međunarodno verificiranoj metodologiji što je isto tako pomoglo da se odobre sredstva za hitne intervencije i tu bih se malo referirala i na ovaj komentar prethodni oko broja zaposlenih. Voljela bih da se recimo Ministarstvu kulture i medija uputi pitanje koliko stručnih kolega konzervatora koji inače godišnje za cijelu Hrvatsku prođu otprilike i odrade oko 300 milijuna investicija u ovom trenutku pruža ruku u provom redu Gradskom zavodu u Zagrebu, al onda i Sisačko-moslavačkoj i drugoj županiji da se potroši 3,5 milijarde u tako kratkim rokovima. To su stručni poslovi koji zahtijevaju vrlo temeljit rad koji će kasnije proći sve kontrole. Dakle, telegrafski ukratko od predviđene alokacije od 850 milijuna kuna za zagrebački potres ugovoreno je 3,5 milijarde 150 projekata koji se tiču javnih zgrada, sakralnih objekata, javnih zgrada u vlasništvu Grada Zagreba itd.. Više od 40 projekata u ovom trenutku kreće u nabavu ili je završilo nabavu za radove. Kao što je i predsjednik vlade objasnio, ta su sredstva namijenjena za onaj hitni brzi dio konstrukcijske u prvom redu sanacije. Međutim, treba shvatit kad radite na kulturnom dobru to ne možete napraviti bez cjelovite dokumentacije jer biste zapravo mogli dovest u opasnost kasnije i sigurnost zgrade, a sasvim sigurno i ugroziti status kulturnog dobra. Ono što smo još napravili i da olakšamo i ubrzamo taj proces, ali i da damo priliku da se obnove zgrade na najbolji mogući način formirala sam i međunarodno savjetodavno povjerenstvo u kojem sjede europski vrhunski stručnjaci, inženjeri specijalizirani za protupotresnu obnovu koji pružaju svoje savjete i pomažu verificirati vrlo kompleksne projekte od škola, zgrada velikog volumena itd.. Sasvim je jasno da će ovaj proces trajati dugo, ubrzati ga možemo svi koji u njemu sudjelujemo. Što se tiče sustava Ministarstva kulture i medija kao što sam rekla mi smo zaista pružili ruku i lokalnoj samoupravi i preuzeli najveći dio i ugovaranja i praćenja radova na sebe. Za grad Petrinju završen je plan obnove kulturno povijesne cjeline što je bila zakonska obveza. Danas smo uputili na savjetovanje partnerima plan obnove kulturno povijesne cjeline Siska kojim se utvrđuju prioriteti. Apeliram s ovog mjesta još jednom da se ista stvar napravi za Grad Zagreb što je u nadležnosti Grada Zagreba jer to će pomoći dodatno da se projekti prioritiziraju i da se ubrzaju procedure u zaštićenoj kulturno povijesnoj sredini, a kao što znamo upravo je taj dio Grada Zagreba najviše stradao. Apeliram još jednom da se svi oni koji mogu da se uključe kako bi se svi procesi ubrzali.
Izvolite zastupniče očitovanje.
Hvala lijepo poštovana ministrice. Mogu reći da sam zadovoljan vašim odgovorom, prije svega iz razloga ne samo što ste kao Ministarstvo kulture i medija odobrili 150 projekata iz Fonda solidarnosti vrijednosti preko 3,5 milijarde kuna nego se niste zaustavili na tome, angažirali ste i Hrvatski restauratorski zavod preko kojega ide i dodanih 50 projekata vrijednosti 70 milijuna kuna, ali isto tako ste napravili i program cjelovite obnove kulturno povijesne cjeline grada Petrinje gdje ste sklopili sporazum sa Središnjim državnim uredom za obnovu i stambeno zbrinjavanje, sami ste rekli stvorili ste i međunarodno stručno savjetodavno tijelo za konstrukcijsku obnovu prije svega kroz struku, kroz inženjere građevine i vjerujem da upravo taj jedan cjeloviti pristup i ministarstvo zajedno sa drugim resornim ministarstvima i sa drugim državnim tijelima, ali i sa strukom će doprinjeti upravo tome da se osim obnove obiteljskih kuća koja je sigurno prioritet svih prioriteta ide i u obnovu kulturne baštine, sakralnih objekata, javnih zgrada jer upravo to je nešto što, evo mogu i osobno svjedočiti kao povratnik u grad Vukovar 1998. kada smo osim tipske obnove obiteljskih kuća, konstrukcijske obnove, krenuli zajedno i u obnovu i sakralnih objekata i gradskoga muzeja dvorca Eltz i muzeja Vučedolske kulture i rodne kuće prvog nobelovca Lavoslava Ružičke i time ne samo davali nadu u povratak i u ostanak nego stvaranje preduvjeta kvalitetnoga života u našem lijepom gradu. Vjerujem da je to ono što zaslužuju i žitelji Sisačko-moslavačke županije, ali i iz svih drugih županija koje su pretrpjele štete potresa i nadam se evo da ćete nastaviti ovim tempom. Zahvaljujem.
Prelazimo sada na pitanje br. 9., zastupnik Miro Bulj postavit će ga predsjedniku vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Poštovani premijeru, znam da imate velike probleme, demontiraju vas europske institucije, znamo da OLAF vašoj Gabi provjerava trošenje europskih sredstava, svjedoci smo da i fond koji je 5 milijardi EU da ćete ga vi riješit jednim telefonom rekli ste sa vašom prijateljicom Ursulom, međutim očito ste vi drugorazredni igrač, il eventualno trećerazredni igrač pa nemate nekakvi utjecaj prema vašoj prijateljici Ursuli, ali to nije moje pitanje. Moje pitanje je realnost. Trenutno imamo najskuplje cijene goriva, dolazimo na granicu 12 kuna. Vi ste zamrzli cijene, međutim što se događa, pada cijena barela, a u Hrvatskoj raste cijena goriva jel kod zamrzavanja vi ste trebali smanjiti i trošarine, a trošarine niste smanjili i sad ste trgovcima naravno omogućili da ono šta su izgubili kod zamrzavanja sad naplate kod odmrzavanja i to utječe na cijene, to i sama energija koja utječe na cijenu naravno povećanje cijene svih i prehrambenih proizvoda, cijene života, standarda. Evo samo plin, povećanje plina će utjecati na poljoprivrede. Evo vidjet ćete koliko će biti umjetno gnojivo poljoprivrednicima i kako će biti skupa hrana i opstanak uopće ljudi, a vidimo da ljudi s tih područja odlaze. Vidim da spominjete sad smanjenje PDV-a za pet posto plina, nekakvu cijenu ste spominjali. Međutim, narod zanimaju točne mjere i radnika i seljaka i umirovljenika i zdravstvenog djelatnika [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] Koje mjere ste poduzeli za inflaciju?
Hvala lijepo. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovani zastupniče Bulj. Kada drugi puta budem išao na Europsko vijeće uzet ću vas sa mnom ili bilo koga iz MOST-a da mi malo tamo rastumači tko je tko, s kim kako razgovarati, na kojem jeziku. Tako da me malo uputite. A još ću vas pitati za savjet i možda preporučiti Božinoviću da vas kao antivaksera kotira u Stožer, jer bih volio vidjeti neku Vladu u kojoj je recimo ponovno MOST što se naravno neće dogoditi, u kojoj recimo vaš kolega gospodin Bekavac kaže ljudi molim vas cijepite se. Onda nastupa recimo ministar unutarnjih poslova Bulj dolje s covid potvrdama, nemojte se cijepiti. To bi bila jedna konzistentna politika bez da uključujemo u to vlastitu kreativnost tko bi vam bili partneri, a vidim da se udružujete sa krajnjom ljevicom, glumite desnu i kršćansku opciju. Dakle, važno je da javnost to zna s kim ljudi imaju posla kada podržavaju vas, vaše ideje za koje sami šapućete ovdje ajme falili smo. Sami šapućete da ste falili. I sad skupljate potpise, skupljajte ih još što se mene tiče i do 25.1.2023. meni sasvim svejedno. Zašto to govorim ovako usput jer to kao da nije pitanje, da ljudi shvate tko je tu konstruktivan, tko je destruktivan, tko je bio taj tko je predložio da Hrvatska uđe u sustav pojačane suradnje europskog javnog tužitelja. Jeste li vi to možda napravili ili je to napravila naša Vlada? Da li se možda MOST toga sjetio? Nije. Prema tome, kad malo to sve sjedne na svoje mjesto onda će ljudi vidjeti tko su ti koji hoće pravnu državu, koji hoće europske vrijednosti, koji se bore protiv korupcije, koji su tu da realiziraju u punini ono što je članstvo Hrvatske u EU u ovom desetljeću. Da je do vas, da ste vi bili ovdje primjerice kad je bio referendum ili kad se ratificirao ugovor o pristupanju sumnjam ja da bi vi bili za. Teško bi se našao jedan Mostovac koji bi među tadašnjih 150 zastupnika ovog Visokog doma koji je dizao ruku za članstvo u EU. Vas tad nije bilo. Prema tome, cijela vaša priča o toj temi je pase. Što se tiče cijena goriva, dakle mi smo prije 3 mjeseca donijeli uredbu kojom smo limitirali cijene goriva na 11,10 kuna i na 11 kuna, držali tu cijenu 2 mjeseca. Na taj način izbjegli bilo kakav udar na građane kada je riječ o njihovoj osobnoj potrošnji li poslovnoj potrošnji. Nakon toga smo ponovno prepustili stvari tržištu. Naravno da smo kao i svi primijetili današnje cijene benzina koje su više od te cijene. I ukoliko imamo procjenu da će eventualno cijena nakon što se vidi kakva je situacija na tržištu ovoga tjedna, idućeg tjedna možda ići gore mi ćemo ponovno limitirati sva goriva osim Premiuma na onu razinu koja je bila tada i time olakšati ekonomski položaj naših građana. Jer cijelo vrijeme, mi dvije godine dok vi grintate i destruktivni ste, mi gradimo da nam ljudi imaju plaće, da rade, da firme ne propadnu, da država pokaže svoju silinu, snagu, brzinu i ulogu kada treba pomoći u ovakvoj krizi i da privatnom sektoru 700 tisuća radnika plaću i održi na nogama 120 000 poduzeća i pripremi najbolju turističku sezonu u konkurenciji na Mediteranu ide prema rastu BDP-a koji će biti veći od 10%. Vaš doprinos tome je bio sjajan. Recimo da bude što manje cijepljenih, pa da što manje ljudi dogodine dođe u Hrvatsku, u vašu Splitsko-dalmatinsku županiju kao turist. Reći će di ću dolje, dole se nitko nije cijepio, dole je sloboda. To je bit. Hvala vam.
Hvala. Imamo povredu Poslovnika. Zastupnica Selak Raspudić, izvolite.
Članak 238. omalovažavanje saborskih zastupnika. Premijer je nervozan. Mislim da je to zato što je gladan, jer u zadnje vrijeme stalno spominje neku salamu. Ne znam jeste li na nekoj post blagdanskoj dijeti, ali mi ćemo rado pomoći u rješavanju tog problema budući da se on prelijeva i na rješavanje, odnosno ne rješavanje vaših problema koji se tiču hrvatskih građana. Tako da ćemo vam mi iz Mosta rado kupiti 10 deka parizera da prestanete misliti o salami i vratite se na ovo pitanje i ostale probleme koji se tiču hrvatskih građana.
Hvala lijepa. Jedna salama opomena za ovo što ste napravili jer nije bila nikakva povreda Poslovnika, nego replika. Evo gospodine Bulj sada se vi možete očitovati.
Hvala lijepa na odgovoru premijeru. Ja bih sa salame samo rekao premijeru, premijeru nije vama Most toliki problem, veći imate vi problem unutar, imate dosta visibaba, najave proljeća. Tu vam je problem u HDZ-u vam je problem. Samo pratite gospodina Jandrokovića vidjet ćete kada vam se bude približavao kraj vi kolege iz HDZ-a, dalje nebitno. Znači uhvatite se toga dijela. Tu vam je veći problem nego Most. Samo vam je Most na pameti. I ja bih samo kratko još rekao da ste spominjali antivaksere. Ja ne znam o čemu vi pričate. Apsolutno nije bilo to tema. Tema je moja da danas imamo 3 milijuna i 100 tisuća manje, 4 milijuna ljudi. Tema je da dolazite baš u tu Splitsko-dalmatinsku županiju, pa niti jedan projekt u Splitsko-dalmatinskoj županiji niti da spomenete, a to je jedan od najvećih potencijala poglavito Cetinska krajina za život. A što se tiče vaših cijena ja ću vam još jednom reći što ste vi sad rekli. Vi ste zamrzli cijene na 11 kuna. Sad kad ste odmrzli barem pada, a u Hrvatskoj cijena je došla goriva na 12 kuna. Zbog čega? Zbog toga što niste smanjili, a ukinuli trošarine u ovo vrijeme da mogu biti energenti jeftiniji. Imaju problem i javne, lokalne firme, imaju problem naši građani, imamo problem poljoprivrede, imamo ogroman problem poskupljenja cijena inflacija. I sada još uvodite euro jer vam možda guverner Vujčić rekao što znači ovo sad trenutno poskupljenje ovih cijena i ove inflacije koje nas čekaju kod eura? Što će naš narod čekati? Imate od doznaka 5 milijardi dolaze. To vam drži. To mladih što ste poslali vani. 3 milijuna i 800, [[Upadica: Hvala kolega Bulj.]] premijeru, 10% [[Upadica: Hvala vam.]] Hrvatske ste iselili otkad ste na vlasti.
Hvala lijepa, isteklo je vrijeme. Idemo na 10. pitanje, kolega Bačić postavit će ga ministrici kulture i medija Obuljen Koržinek, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Poštovana ministrice. Skupština R. Srbije 23. prosinca prošle godine donijela je zakon o srpskom kulturnom nasljeđu kojim je izdanja dubrovačke književnosti do 1867. proglasila i srpskim kulturnim naslijeđem. To vrijeme za koje se prisvaja dubrovačka književnost je vrijeme Dubrovačke Republike, a koja se u kulturi književnosti poklapa sa pravcima gotike, renesanse, baroka, klasicizma i romantizma, upravo u vrijeme kada dubrovačka književnost hrvatskoj kulturi daje književne bardove poput Držića, Gundulića, Vetranovića, Menčetića i Palmotića. Nažalost to vrijeme kojeg sam maloprije spomenuo, Srbija je dominantno pod okupacijom Osmanlija i do Dositelja Obradovića nema niti jednog značajnijeg kulturnog djela. To ostalom je rekao Vuk Karadžić 1818. kada je u srpskom rječniku rekao da Srbi hiljadu godine imaju slova i pismo, a nemaju važnijeg značajnijeg književnog djela. No, nažalost taj deficit u vlastitom kulturnom i književnom izričaju ne može se i ne smije, skandalozno je kompenzirati prisvajanjem tuđeg kulturnog, u ovom slučaju književnog izričaja kojeg ima RH. Nažalost, ovim zakonom je pokazano da u glavama aktualne srbijanske vlasti još uvijek stanuje imperijalistička velikosrpska politika prisvajanja tuđega. Zato je moje pitanje, gđo. ministrice, što će vaše Ministarstvo i hrvatska Vlada poduzeti kako bi se taj sramotan zakon ispravio ili stavio van snage? Hvala.
Odgovor poštovane ministrice Nine Obuljen Koržinek, izvolite.
Hvala vam g. zastupniče Bačiću. Ovo pitanje je zadnjih dana u Hrvatskoj pokrenulo dosta rasprave i mi smo, i Ministarstvo kulture i medija i Ministarstvo vanjskih poslova već reagirali i prema hrvatskoj javnosti i prema srpskoj strani. Dakle, naravno da izražavamo i izrazili smo najoštrije suprotstavljanje donošenje ovakvog zakona, naravno da ćemo iskoristiti sve što nam stoji na raspolaganju, uključujući i ono što je pred nama i kroz bilateralne odnose, ali i kroz proces pristupanja R. Srbije EU-i, da zatražimo da se ovakve neprihvatljive odredbe uklone iz zakona. Međutim, mislim da je važno i ovo što ste vi rekli, otkud dolaze te ideje i gdje je njihovo izvorište i kako je uopće moguće da jedna europska država u 21. st. koja bi trebala biti okrenuta nekim drugim temama, uporno prisvaja i pokušava prisvojiti u tom smislu kulturne baštine nešto što nikad nije bilo njihovo, ne postoji nikakav način najkreativnijeg mogućeg znanstvenog tumačenja koje bi atribuiralo bilo kojeg pisca starije hrvatske književnosti, odnosno starije dubrovačke književnosti nekakvom srpskom kulturnom prostoru. Za razliku od ranijih posezanja kada su pokušali tvrditi da su to srpski pisci, ovdje je napravljen jedan iskorak u ovom zakonu, pa se govori o nekoj podvojenoj ili dvostrukoj pripadnosti, što je još veća besmislica, a dobro ste citirali upravo i neke važne osobe iz srpske povijesti koje su u svojim nastupima i u svojim stavovima zapravo osporili ovu tezu. Ja sam u svojoj prvoj reakciji naravno i kao članica Vlade, ali naravno i kao Dubrovkinja pa i kao po svom obrazovanju profesor književnosti izrazila mišljenje da je zapravo podjednako posežete li za teritorijem ili za kulturnom baštinom, bez obzira bila ona materijalna ili nematerijalna i u tom smislu ovakav potez je još dodatno uznemirujuć, neprihvatljiv i zaslužuje osudu svih nas. On dolazi nakon što smo u proteklim godinama svjedočili i vrlo neprincipijelnim odlukama vezano uz upotrebu hrvatskog jezika u Vojvodini. Posebno se tu odnosi, mislim na pitanje Bunjevaca, i izmišljanja jednog nepostojećeg jezika, bunjevačkog jezika. Dolazi nakon što su se u nekim udžbenicima pokazale teze da je hrvatski kao nekakva inačica nekog svevelikog srpskog jezika, ali ono što bi mislim, trebala biti poruka prema nama, prema našoj javnosti, prema svim našim građanima i u Hrvatskoj i susjednim državama, reagirat ćemo mi politički, ali važno je da mi za sebe znamo tko smo, što smo, koje su naše vrijednosti, koji je jezik kojim govorimo, da ga njegujemo, održavamo, istražujemo, prezentiramo i da se ne damo uvući u ovakve teme i teze koje zaista pripadaju nekim našim davnim vremenima. Hrvatska je te teme ostavila iza sebe [[Upadica: Hvala vam.]] bilo bi dobro da ih ostavi i naši susjedi.
Izvolite kolega, ... [[Govornik se ne razumije.]] Bačić, očitovanje.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Poštovana ministrice, i vi i ja dolazimo iz tog grada gospara i pamtimo kako je krvav bio pokušaj prisvajanja Dubrovnika ranih '90.-tih prošlog stoljeća i koliko je lijepa i draga sloboda o kojoj ovdje slobodi piše Ivan Gundulić 1628. godine. Nezamislivo je da bi netko tko smatra da je Dubrovnik njegov grad onako ga barbarski razarao i rušio početkom '90.-tih godina prošloga stoljeća. I umjesto da se srbijanska vlast okrene budućnosti i da gradimo mostove suradnje, na ovaj način, na ovaj skandalozan način otvara podjele, sukobe koje smo ja sam se nadao zatvorili u prošlom stoljeću. Stoga je dobro da ste poduzeli, da poduzimate radnje kako bi se ovakav zakon stavio van snage i izmijenio. I kao što ste sami rekli to nije samo pitanje ovog zakona, tu je i položaj hrvatskoj jezika u Vojvodini. Još uvijek nam je u ušima poziv da se u čitavom srpskom svetu izvjese zastave na taj dan kojega su oni smatrali da je potrebno da se izvjese, pri tome podrazumijevali i da se u Hrvatskoj takve stvari naprave. Nama je na jugu Hrvatske, a i u Hrvatskoj jasno i razumimo ovakvu poruku i sukladno toj poruci znat ćemo se postaviti i na nju odgovoriti. Hvala.
Sada je na redu 11 pitanje. Zastupnik Darko Sobota postavit će ga ministrici poljoprivrede, Mariji Vučković. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, uvažene ministrice i ministri, cijenjene kolegice i kolege, postavio bi pitanje ministrici poljoprivrede gospođi Vučković. Vlada RH iznašla je dodatna sredstva za program pomoć stočarima uslijed rasta cijena stočne hrane i dodatnih poremećaja koji su posljedica Covid krize. Zahtjevi za potpore primali su se krajem prošle godine i oni su gotovo isplaćeni svi. No, međutim jedan dio stočara, od toga jedan manji broj stočara s područja Koprivničko-križevačke županije, a koliko imam saznanja i s područja cijele RH zbog kako oni kažu dovoljno ne jasnih upozorenja prema APPR-u i prema resornom ministarstvu nisu ostvarili te potpore. U konačnici ponajviše se radi zapravo o izjavama povezanim s objektima OPG-ovima, pa me zanima ima li namjeru Ministarstvo poljoprivrede učiniti nešto po ovom pitanju. Kad govorimo o hrani svjedoci smo zapravo i poskupljenja hrane na svim nivoima, dakle pa me zanima zašto rastu cijene hrane i što vaše resorno ministarstvo i Vlada RH ima namjeru učiniti da se taj rast cijena zaustavi.
Izvolite ministrice odgovor.
… [[Govornica naknadno uključena.]] dakle cijene hrane u svijetu rastu zbog različitih razloga, jedan od tih razloga svakako su poremećaji u lancima opskrbe nastali uslijed pandemije Covid-19, isto tako povećane potražnje koji su djelom povezani za oporavak nekih velikih tržišta te na kraju i vremenske neprilike u velikim zemljama proizvođačima ili izvoznicama nekih od temeljnih svjetskih sirovina. Naravno rastu cijene energenata u posljednje vrijeme što se posebno odražava na sve segmente gospodarstva pa tako i na poljoprivredu. Kad govorim o cijenama energenata prije svega mislim na plin slijedom umjetna gnojiva, a zatim i troškovi proizvodnje i na kraju sve to plaćaju potrošači EU pa i Hrvatske. Vlada RH reagirala je na sve krize pa tako i u ovoj krizi i tako i u pogledu porasta cijena koji je najviši u zadnji 10-tak godina i dijele ga sve zemlje EU će odgovoriti koordinirano u međuresornoj suradnji. Ministarstvo poljoprivrede uz suradnju s Vladom RH i Europskom komisijom reagira brojnim potporama, tako smo mi među onim zemljama koje su imale najveći broj notificiranih potpora u posljednjih godinu i pol dana, odobrenih potpora od strane Europske komisije i vrijednost tako izvanredno plaćenih mjera bila je 675 milijuna kuna. Trenutno se isplaćuju izravna plaćanja, poljoprivrednici su dobili predujam, uskoro će krenuti prva rata kao što je i uspostavljen red posljednjih godina, a u objavi su i investicijski natječaji vrijedni nešto više od milijardu kuna što svjedoči o snažnom interesu hrvatskih poljoprivrednika za ulaganja i za porast produktivnosti i konkurentnosti. Mi smo i na posljednjem vijeću iznijeli niz prijedloga Europske komisije te prikazali, analitički prikazali porast cijena, efekte porasta cijena na proizvođače i isto tako razgovarali o budućim kretanjima s konkretnim prijedlozima kako pomoći, kako pomoći sektoru. Tako će biti i dalje. Što se tiče konkretne situacije i natječaja o kojima govorite Vlada RH je pronašla dodatna sredstva, krajem godine su objavljena i isplaćena 2 programa pomoći sektoru stočarstva. Jedan je vrijedio 171 milijun kuna, drugi 20 milijuna kuna. Doista je veći broj poljoprivrednika isplaćen, no jedan manji broj nije zadobio potporu zbog nepotpune dokumentacije. U ovom trenutku nije bitno tko je pogriješio, mi smo iznašli način da te poljoprivrednike također ugradimo u sustav i njima će biti omogućena dodatna prijava. Sredstva su osigurana.
Izvolite očitovanje kolega Sobota.
Zahvaljujem poštovana gospođo ministrice. Izražavam zadovoljstvo vašim odgovorom i zahvaljujem se vama na vašim naporima u resornom ministarstvu, a isto tako zahvaljujem se i premijeru i Vladi RH na dodatnim sredstvima da se upravo zadovolje sve ove potrebe na koje sam skrenuo pažnju. Hvala lijepa.
Idemo na 12 pitanje, zastupnik Željko Lenart uputit će ga predsjedniku vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče sabora- Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, s obzirom da se volimo hvaliti kako smo turistička zemlja sa velikim prihodima od turizma, velikim brojem dolazaka, noćenja, imamo puno nacionalnih parkova, parkova prirode, imamo razgranatu cestovnu infrastrukturu sa intenzivnim prometom, ali imamo i veliki broj porasta smrti od kardiovaskularnih bolesti. Ono pitanje koje ja želim vam ovdje postaviti je hitna helikopterska medicinska pomoć, da li će konačno Vlada RH iako sam ne znam koliko amandmana po tom pitanju već uložio na proračun, konačno odlučiti formirati hitnu helikoptersku medicinsku službu razgranatu po cijelom području RH koja će koristiti strogo namjenske helikoptere u tu svrhu? S obzirom da se godišnje obavi negdje oko tisuću letova nenamjenskih helikoptere koji su i preskupi i nezgrapni i neadekvatno opremljeni znamo što znači zlatni sat u preživljavanju bolesnika i stradalih u prometu, koliko je to manji trošak u liječenju zdravstvenog sustava, koliko je veće preživljavanje i na neki način bismo vjerojatno i uštedjeli znatna sredstva kada bismo imali hitnu helikoptersku medicinsku službu. Mislim da to nije preveliki izdatak RH samo je pitanje volje onih koji o tome odlučuju da li to konačno žele formirati ili ne žele formirati, a što bi se sigurno odrazilo i na više dolazaka, na više noćenja i na više zarađenih sredstava u turizmu. Hvala.
Izvolite odgovor predsjedniče Vlade.
Zahvaljujem poštovani zastupniče Lenart. Prvo, drago mi je da ste i vi konstatirali dobru mrežu hrvatskih autocesta, dobre rezultate u turizmu, povećani broj noćenja, vrlo brz možemo reći dolazak rezultata iz '21. na 2019. kada je riječ o turističkoj sezoni, osobito kada je riječ o prihodima bilo sve skupa gledano svih djelatnosti koje su povezane sa turizmom. Kad je riječ o zdravstvenoj zaštiti i hitnoj helikopterskoj medicinskoj službi, dakle ti vaši apeli su naišli na plodno na tlo, naišli su na razumijevanje i na podršku i Vlade i ministra zdravstva. Mi smo prije nekoliko dana, nevezano od ovoga sastanka imali jedan razgovor gdje ne znam da li vas je ministar obavijestio s obzirom na vaša pitanja i amandmane su poduzeti koraci i to sa različitim dionicima koji postoje, a bave se upravo hitnom helikopterskom medicinskom službom te je uspostava ove službe ušla u strateške dokumente Ministarstva zdravstva. I u tom pogledu su već u tijeku pripreme da se kroz sredstva iz NPOO-a investira u obrazovanje i medicinskih sestara koje bi bile uključene u takvu hitnu helikoptersku službu. Također nastojat ćemo iznaći način i to najboljega modela, bilo da je riječ o angažmanu postojećih kompanija koje se bave tim prijevozom, dakle da oni koji imaju i helikoptere i znanje i tehnologiju rada uz naravno naše liječnike medicinske sestre te ćemo podržati napore ministarstva da se cijeli taj proces ubrza pa da ovaj sadašnji doprinos koji se prije svega odvija na temelju angažmana helikoptera Hrvatske vojske, dakle MORH-a kompenzira sa Specijaliziranom helikopterskom medicinskom službom i ministar zdravstva će vas o tome detaljnije izvijestiti i ja smatram da je to jedna nova viša razina zašite koja će omogućiti prijevoz pacijenata iz neke unesrećene situacije ili ukoliko su u nekoj bolnici gdje se procjenjuje na temelju liječničke procjene hitna intervencija u nekim bolnicama gdje se može dobiti još kvalitetnija zdravstvena skrb. Vi znate da u tom pogledu svi resursi koje država ima praktički po difoltu su na raspolaganju našim građanima ili turistima u Hrvatskoj, koristi se i vladin zrakoplov, koriste se i naravno resursi MORH-a i to radimo redovito bez da čak nekad niti javnost nije ni svjesna koliko tih letova ima, to se radi upravo u cilju zaštite zdravlja, a ovakva vrsta službe i specijalizirana znanja onih koji bi radili taj posao bi digla tu razinu zdravstvene zaštite još dodatno. Hvala vam lijepa.
Izvolite očitovanje.
Evo zahvaljujem na odgovoru. Onog trenutka kada bude formirana i kada profunkcionira bit ću ne zadovoljan ja nego građani RH i naši gosti koji nas posjećuju. Znamo da u nekim europskim državama autokubovi imaju hitnu helikoptersku medicinsku službu pa smatram da onda i RH vjerojatno ima toliko snage da to konačno nakon 30 godina postojanja se formira. Kao što sam i rekao zlatni sat je vrlo bitan i smatram da će se tu uštede velike pokazati u zdravstvenom sustavu koji tako grca u dugovima, tako da mislim da ako uspijete to u ovom mandatu formirat da će to biti jedna od velikih stvari i dosega koji će biti postignuti u RH, a naravno unaprijeđena i turistička sezona će biti vjerojatno zbog toga jer će rađe gosti dolaziti tamo gdje postoji ovakva služba. Zahvaljujem na odgovoru.
13. pitanje zastupnica Marina Opačak Bilić postavit će ministru vanjskih i europskih poslova Gordanu Grliću Radmanu. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Poštovani ministre Grlić Radman. Evo par tjedana predstavljena je mjera za naše iseljenike za Hrvate izvan domovine pod nazivom „Biram Hrvatsku“ koja ima za cilj uz poticaj od 200.000 kuna vratiti one koji se žele ovdje doć i započet svoj biznis, a oni su o tome jasno rekli da je za provođenje mjera prema njima kasno. No uzmimo čak i da nije kasno ipak nam je ostalo nejasno na kojoj osnovi temeljite poticajne modele koje nudite jer upravo kroz mjeru „Biram Hrvatsku“ Vlada planira uložiti gotovo milijardu kuna u povratak 4.000 ljudi, dakle od iseljenih gotovo 400.000 u posljednjih deset godina planiramo vratit 4.000 ljudi i ja se pitam i vjerujem da se svi pitamo da li je to naš cilj, da li je naš cilj da za milijardu kuna vratimo samo 4 i pol tisuće ljudi. Razgovor da, poticaji da, ali pitam vas uz koje uvjete i uz koju motivaciju, što je to što mi zapravo još nudimo tim ljudima osim toga da dođu i da se samozaposle, evo što će to njih u konačnici privuć na povratak i koji su to pozitivni trendovi koji nas prate i evo molim vas da nam to malo pobliže objasnite jer sve što čujemo i sve što vidimo i čitamo o ovoj mjeri je zapravo to da s jedne strane imamo to da je ona sa strane hrvatske javnosti dočekana ajmo reć s jednim gorkim okusom u ustima dok su opet ovi potencionalni povratnici istu mjeru dočekali sa jednim podsmjehom ili da kažem da su joj se samo slatko nasmijali. Paralelno tome evo imamo i ured dobrodošlice u Hrvatsku za koju nam također možete dat odgovor koliko se ljudi vratilo otkad ured postoji i koliko nas je on dosad koštao, te hoće li se zapravo ova mjera provoditi i bazirati na iskustvu upravo jednog takvog već isprobanog modela? Hvala.
Izvolite ministre odgovor.
Hvala vam lijepa uvažena zastupnica Opačak Bilić na ovom vrlo važnom naravno pitanju, pratim vaš rad isto u Odboru za Hrvate izvan iz RH, aktivno, hvala vam lijepa. Znate, nije sve u novcu koji vi spominjete, ali je bitno, to je zapravo upravo poticaj vlade učiniti znači isto tako dati mogućnost ljudima koji se žele vratiti. Ono što je bitno politika ove vlade, a ja sam prošao i kao bivši iseljenik i netko tko je se vratio u RH i bio sam veleposlanik u važnim zemljama gdje živi hrvatska dijaspora koji su još i u bivšoj državi odlazili i napuštali Hrvatsku, osobito u Kanadi sreo sam ljude drugu treću generaciju kojoj ne trebaju nekakvi poticaji nego postoji želja, postoji ljubav, postoji jedna druga perspektiva Hrvatske o kojoj možda vi ovdje uvijek kažete podsmijeh, ja ne vidim taj podsmijeh znate. Moj posao ovdje uopće ne viditi taj podsmjeh nego ovdje gledati afirmativno, gledati optimistično i gledati entuzijaistično kada imamo u vidu činjenicu doista u međunarodnom svjetskom poretku Hrvatsku koja zaslužuje reputaciju jedne od najljepših zemalja svijeta kada govorimo o turizmu, kada govorimo o njezinoj ljepoti i ono što je jako bitno uvijek da biste mogli znati koliko je vama dobro i koliko je nama dobro kolko je država uspješna treba se uvijek rukovoditi usporedbama i treba se uvijek lišavati jeftinih refleksija ako nemate odgovarajuće usporedbe. Naime, u Kanadi u SAD-u gdje sam razgovarao s iseljenicama, dakle druga treća generacija, ne ona koja je otišla pa se želi vratiti, naravno sada smo isto s američkom administracijom, evo velik je uspjeh naš nakon 30.g. što smo uspjeli ukinuti znači vize. Naši su ljudi zainteresirani dolaziti ostvariti poslovnu suradnju, osobito su zainteresirani uz veću uznapredovanu sporazum o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja osobito naši umirovljenici, ali druga treća generacija želi se useliti u Hrvatsku. U Južnoj Americi, ja ću uskoro posjetiti isto tako države Južne Amerike zajedno s kolegom Milasom i sa kolegicom Zdravkom Bušić gdje imamo ta iskustava naših ljudi koji žele ući i uselit se u RH. Hrvatska je sigurna zemlja, kvaliteta života naravno ovisi i o standardima koje ta zemlja pruža, naravno da su tu uvijek moguća poboljšanja, a upravo i reformski procesi i upravo ove mjere koje ste vi spomenuli samo je jedan u nizu doprinosa, samo je jedan u nizu zapravo onih postupaka kojima vlada zapravo želi ohrabriti naravno iseljenike, povratnike, pa i drugu treću generaciju za dolazak u RH. Puno je ljudi znate vani koji su otišli i nakon 2-3.g. života vidjeli su zapravo da i zarade koje one su relativne, ali kvaliteta života je puno, puno važnija i da povratak u Hrvatsku sigurno će biti jedna od njihovih željenih znači ciljeva, povratak i nastavak života u RH. Hvala vam.
Izvolite očitovanje.
Hvala vam lijepo na odgovoru, no ja ipak moram izrazit nezadovoljstvo, nisam dobila odgovor gotovo niti na jedno od postavljenih pitanja. Evo doista, pitala sam vas jeste li zadovoljni rezultatima i troškovima rada ureda dobrodošlice, ništa nisam dobila odgovor. Nadalje, koji su to konačno pozitivni trendovi koje Hrvatska nudi da bi se netko vratio. Niste dali odgovor. Nije sve u novcu, to ste rekli, to smatram i ja, ali ne može baš samo prevladat ni ta nekakva ljubav jer standard građana je ipak prva stvar koja će privuć nekoga i da ostane ovdje i da se vrate. Niste ponudili odgovor koji su to društveni i ekonomski standardi koji nas čine poželjnima i na kojima zapravo i vi radite i temeljite sve ove mjere o kojima smo govorili jer kao što sam rekla građani koji su ostali u Hrvatskoj, ja mogu reć da su s razlogom razočarani vezano za ovu mjeru „Biram Hrvatsku“ i da se osjećaju izdano jer upravo baš oni koji su odlučili ovdje ostat i borit se, koji su odlučili ovdje zasnivati svoje obitelji nemaju nikakav oblik potpore, eventualno možda imamu oblik potpore nažalost u obliku perspektivnog iseljavanja i uz svu ljubav prema domovini umjesto da se radi na tome da podignemo standard evo prije svega onima koji su ostali tu oni će opet ostat zakinuti jer će se njihovim trudom ponovno financirati povratnike. Jasno mi je da niste svjesni koja je poruka ovdje poslana, uz to nažalost evo kao što smo čuli dok se vlada bavi time tko to demontira državu u nekakvim fetama salame, nažalost naši ljudi, velik broj naših ljudi živi od fete najjeftinijeg parizera. Ja razumijem da to vama nije jasno, evo jer ste i vi sami rekli da vi i vaša obitelj živite sretno i zadovoljno, da u Hrvatskoj imamo ministre koji žive u Hrvatskoj koja je fenomenalno mjesto za život, no moramo vam reći da Hrvatska ipak nije poželjno mjesto za dolazak, nije fenomenalno mjesto za život, jer velik broj građana živi ispod, tj. na rubu siromaštva. Hvala.
Idemo na pitanje broj 14. zastupnik Silvano Hrelja postavit će ga ministru rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike Josipu Aladroviću. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, da postavljam svoje pitanje ministru najvećeg ministarstva u Hrvata, a tiče se obiteljskih mirovina. Dakle u obiteljskoj mirovini imamo danas cirka 220 tisuća umirovljenika. Te su mirovine na prosječnoj razini 2200 kuna prosjeka i jedne su od najobezvrijeđenijih mirovina s obzirom na zajedničke pojedinačne i zajedničke uplate doprinosa u mirovinski sustav. Građani ukazuju da su već dugo vremena, da su zemlje EU to uredile na drugi način da pored svoje mirovine netko ima pravo i na dio mirovine preminulog bračnog partnera. Naročito je to učestalo nakon 2013. jer je dio građana Republike Hrvatske smatrao da se to trebalo dogoditi automatizmom ulaska u EU što nije točno. Ja sam svoju podršku Vladi RH vezao uz realizaciju ovog projekta dvije godine ranije nego što je to prethodno bilo planirano. Dakle, sa početkom primjene novog modela sa siječnjem 2023. godine. Da bi projekt obiteljskih mirovina saživio u predviđenom roku potrebno je to pravo za sve koji jesu u mirovini ili koji će biti u mirovini, koji će to doživjeti, urediti zakonima. Jedino kada je nešto uređeno zakonom postaje realno pravo, a to se ima dogoditi ovdje. Sve ostalo su samo želje. Pitam vas gospodine ministre kada okvirno građani RH mogu očekivati prijedloge zakona u javnoj raspravi, odnosno kada će zakon biti upućen u ovaj Visoki dom na raspravu i usvajanje, odnosno kada će biti usvojen.
Izvolite ministre.
Zahvaljujem se poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani zastupniče, zastupnice i zastupnici. Kada govorimo o obiteljskim mirovinama i mirovinskom sustavu u cijelosti trebamo prije svega naglasiti što je Vlada u svom programu obećala izvršiti i što će Vlada izvršiti. Dakle, mi smo vrlo jasno istaknuli da će obiteljske mirovine i tu ću se složiti s vama ne polučuju onu adekvatnost koju očekujemo. U pravilu su one između 10 i 15% manje nego što su to ostale vrste mirovina i s te strane adekvatnosti, dakle definitivno tih 200, 214, 215000 građana koji ih primaju su najneadekvatnije zaštićeni između ostalog i od siromaštva. Kada govorimo o cjelovitom mirovinskom sustavu ovo je najznačajnija reforma koju ćemo sigurno provesti u ovom sljedećem razdoblju. Ono što smo se mi obvezali kao Vlada da ćemo to učiniti i kroz nacionalni plan oporavka i otpornosti i kroz ostale strateške dokumente, da ćemo to učiniti u razdoblju do kraja mandata. S obzirom da radna skupina već vrlo aktivno radi na tom prijedlogu, s obzirom na to da imamo nekoliko modaliteta koje ćemo odabrati, a koji će garantirati našim građanima porast mirovina mi očekujemo da ćemo do sredine ove godine predstaviti prijedlog zakona, a da će on biti implementiran, usvojen i na kraju krajeva da će primjena takvih viših obiteljskih mirovina biti u primjeni od 1.1.2023. godine. Na to smo se obvezali strateškim dokumentima, na tome vrlo aktivno radimo i mogu reći i malo šire, ali iz konteksta resora koji vodim sve one ciljeve koje smo si postavili iz domene socijalne sigurnosti uredno ispunjavamo i ispunjavat ćemo do kraja mandata prema svemu onome što smo obećali. Hvala vam.
Izvolite očitovanje.
Dakle, ako sam dobro razumio jer javnost to interesira do polovice ove godine bi trebali vidjeti zakoni, naši građani bi trebali znati sami izračunati što mogu od toga očekivati sa početkom sljedeće godine. Ja znam da je ovo vrlo zahtjevan i obiman posao jer se tu počinje od ničega koliko god ljudi mislili da je dovoljno pritisnuti na dugme i da se sve to može u hipu riješiti to baš i nije tako. Ali ja vjerujem u našeg javnog osiguravatelja, a to je Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje koje ove godine slavi stotu godišnjicu osnutka, da je i stručno i informatički spreman odraditi i ovaj posao. I ja se nadam da ćemo uskoro vidjeti u javnoj raspravi ovaj prijedlog zakona. Svjestan sam toga da ni vi, ni ja gospodine ministre koji zagovaram obiteljske mirovine nećemo proći bez batina jer nije se rodio koji je svima ugodio i koji je sva očekivanja i ispunio. Prema tome, siguran sam da će biti kritika i velikih očekivanja, ali jednostavno vrijeme je da se to mora napraviti, da mi imamo jedan takav institut na isti način kao i zemlje Zapadne Europe. Mirovinsko osiguranje štiti svoje građane za slučaj starosti, bolesti i smrti i ima izraženu solidarnost među generacijama. To nije solidarnost rada i nerada, da oni koji nisu uplaćivali, radili dobiju a oni koji su uplaćivali i radili ne dobiju. Dakle, obrnuto je. Ja ću se uvijek zalagati i kod novih zakona da oni šta su uplaćivali više dobiju i više i uz određenu razinu solidarnosti. Hvala.
Sada će zastupnica Sandra Benčić postaviti pitanje predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Zahvaljujem se. Poštovani premijeru, vi ste neki dan izjavili parafrazirat ću da su građani manje-više sami krivi za stanje u zemlji jer vide čašu polupraznu. Nadam se naravno da pri tome cijenite da smo pogledali vaš intervju na javnoj televiziji koju vi svrstavate u državnu televiziju posebno nakon što smo vidjeli da ste pogođeni činjenicom da … Vaša izjava da su građani pre pesimistični i vide čašu polupraznom dobila je zaista dostojan odgovor od našeg satiričara Borne Sora koji vam je rekao da čaša nije ni poluprazna ni polupuna nego nema čaše, ukrali ste nam čašu. Kada vam građani poručuju da ste im ukrali čašu poručuju vam da ste im uzeli perspektivu, a perspektivu ste im uzeli kontinuiranim omogućavanjem povlaštenosti manjine koja je vezana za vašu elitu i eksploatacije većine koja nije dovoljno vaša. Posljedice toga i takvih vaših politika vidjeli smo kao rezultat popisa stanovništva. Sve te stotine tisuća mladih ljudi koje su otišle, otišle su zbog nepravde i zbog nejednakosti. Jedna takva nepravda vama se godinama odvija pred očima u HNB-u, dakle vi ste svojim propisima dozvolili da zaposlenici HNB-a ujedno i direktori HNB-a trguju dionicama i obveznicama onih banaka koje reguliraju i superviziraju, onih istih banaka koje su oni trebali regulirati u slučaju Franak pa da su te banke morale vratiti građane preplaćeno bi možda dionica pala, ista ona dionica koju između ostalog drže zaposlenici HNB-a. Pa vas pitam, je li vaša odgovornost da ste to propustili regulirati Zakonom o HNB-u 2020. i smatrate li odgovornim HNB da to nije internim aktima regulirao [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] i spriječio ovakvo ponašanje? Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Poštovana zastupnice Benčić, sviđa mi se ovaj stil od minut i pol uvoda da se kaže sve što je odlično i dobro i sve s čime možete pohvaliti Vladu HDZ-a i HDZ, a onda postaviti pitanje koje evo recimo baš ovo nikakve veze sa HDZ-om nema. To je ono što sam vam neki dan rekao, a vi očito pratite intervjue bili na javnoj televiziji ili bili na nekoj komercijalnoj, ali to je dobro, dakle za vas i vama slične ja nikad nisam rekao da je HRT državna institucija nego sam govorio o različitim institucijama, jučer sam ih pobrojao sve koje sigurno nisu sve državne, ali su institucije koje postoje i postoji jasan trend u zadnjih 12 mjeseci da ih se sustavno po ovoj taktici parizera o kojoj govori gospođa Selak destabilizira, to je nekome ko se bavi politikom vrlo jasno pa da se stvori ozračje da eto baš ništa ne vrijedi, upravo na tragu vašega narativa o neimanju nikakve perspektive u Hrvatskoj. Dakle, mi se svo ovo vrijeme od kad smo na vlasti, a imamo šest godina povjerenje građana borimo eto tako sa Agrokorom koji je bio do nas, sa krizom brodogradilišta koji je bio do nas, sa poplavama, požarima, potresima koji su do nas, sa pandemijom koja je do nas, sa osiguravanjem da u ovakvoj krizi čak na jednom od portala koji inače nije neki veliki fen HDZ-a danas bio jedan jako dobar članak o tome kako je Hrvatska prošla gospodarski kroz zadnje dvije godine, to je zanimljivo, a vi pratite sve pa ćete to pročitat. Tako što se tiče našega cilja on je upravo obrnut od ovog što vi govorite, a to je raditi sve za građane, ne naše i vaše, ne nekima dati benefite, a druge kao što ste iskoristili termin eksploatirati, vratili ste nas ne znam u vrijeme srednje škole i nekih davnih predmeta, ali sve je to ok. Što se tiče HNB-a, dakle pozicija Vlade, pozicija HDZ-a pa i vaše kolegice, ne znam ne vidim tu sada Grozdanu u ovom trenutku je da se sve provjeri, zato je i sazvala sastanak odnosno tražila očitovanje u ime Odbora za financije HS-a da se HNB očituje o temi o kojoj se raspravlja u eteru. Ja očekujem da će se nakon tih očitovanja o tome i raspravljati jer podsjećam vodstvo Savjet HNB-a imenuje HS, ne imenuje ga Vlada. Što se tiče konkretnog slučaja u vezi guvernera, ja ga poznam dugo nemam razloga ne vjerovati da bi bilo u realnosti nešto drukčijoj od ovoga što je on rekao javno, a rekao je i meni. Kazao je da je imao dionice dviju banaka da ih je prodao prije nego što je imenovan, prije pazite sada 20 godina u tadašnje vodstvo HNB-a i to kao jedan od viceguvernera, dakle nešto što je bilo prije 20 godina i još on kaže da ih je prodao prije. Prema tome, da li je ova cijela tema vezana slučajno sa zadnjih 11,5 mjeseci donošenja odluka i finalnih priprema za ulazak Hrvatske u euro područje pa da bi eventualno de kredibilizirali jel je reputacijska šteta HNB-u putem eventualno nekih poteza ili propusta vodstva trebala možda dovesti u pitanje hrvatsko članstvo u euro područje, ja ću pustit vama da vi to analizirate, neću ja to govoriti, to ćete vi analitički procijeniti ima li to slučajno ikakve veze ili ne. U svakom slučaju mi želimo da nadležna tijela, a to su prije svega HANFA i opću kontrolu trgovanja vrijednosnim papirima HANFA sve provjeri i da kad oni provjere da onda donosimo sudove. Ja ove podatke mogu jedino čitati iz medija, nemam nikakav drugi način da znam što je točno i što nije. Što se tiče viših standarda unutarnje regulative [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] HNB-a da apsolutno trebalo je možda prije, a ako nije [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] treba sada. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Pa zahvaljujem se premijeru. Moram reći zbilja bi ovaj bilo se lijepo odmorit ovako u vašoj glavi na par dana i mislit kako je u ovoj državi zapravo sve super i ide odlično, a građani zapravo sve to na krivi način vide. Vidite kad ste odgovarali na ovo pitanje iznijeli ste ponovno teze koje odgovaraju zapravo teorijama zavjere. Dakle, nije problem što zaposlenici i direktori HNB-a trguju dionicama banka koje oni reguliraju nego je problem, problem je u tome da je to netko vidio i rekao, to je problem. Neki akteri koji žele demontirat HNB-a mi baš smo u postupku pristupanja Eurozoni, nije problem u DORH-u, problem je u onima koji vide problem u DORH-u, nije problem u HRT-u, problem je u onima koji to vide. Nije problem u standardu u Hrvatskoj, problem je u građanima koji stalno tupe da on nije dobar iz nekog nepoznatog razloga. To prebacivanje odgovornosti na druge nije obilježje niti lidera, niti nekoga tko očigledno ima ambiciju biti neki državnik. I zato vas pozivam za korist svih građana Hrvatske da prihvatite ponekad kritiku, da uvidite gdje ste pogriješili i da u skladu s time najavite promjenu smjera, pa i promjenu nekih ljudi koji ovdje sjede jer ovakvim načinom odbijanja odgovornosti i prebacivanja odgovornosti na građane nećete ni vi, a ni mi svi zajedno doći nigdje. Dakle, kad govorite o HNB-u morate znati da se ne razgovara o Vujčiću, razgovara se o tome da je on propustio to regulirati za svoje zaposlenike, sada da je 40 i nešto njih trgovalo ne obveznicama, nego dionicama banaka u većoj vrijednosti od 10 miliona kuna. Istih onih banaka koje nadziru i reguliraju.
Hvala vam, hvala. Ovdje predsjednik ili predsjedavajući vodi računa o vremenu, tako da se ne brinete. Idemo dalje, sada je na redu kolega Ivan Penava, koji će postaviti pitanje predsjedniku vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege, poštovani predsjedniče vlade, ministrice, ministri, cijenjena Hrvatska, gubitak 400.000 ljudi u 10 godina ili godišnje 40.000 ljudi više je nego dvostruko što su cjelokupne žrtve 2 Domovinska rata koji je trajao 5 godina. Tema svih tema i jedna čista nacionalna katastrofa. Od 10 godina koliko popis obuhvaća vi ste predsjedniče vlade 5 na vlasti, znači pola od toga kad bi gledali to tako je vaše. Ova katastrofa sasvim sam siguran u to nadilazi mogućnosti vladajuće koalicije i to je sada dokazano, to više nije ja mislim ovo, vi ono to je sada na jedan brutalan ili najgori mogući način dokazano rezultatima popisa stanovništva. Neću vama kao ni vašim prethodnicima bivšim predsjednicima vlade uputiti teške riječi kritike, a koje bih trebao i imao pravo temeljem rezultata rada vaše vlade, ali i svih dosadašnjih vlada i to samo iz razloga što smatram da ova katastrofa nadilazi bilo koju vladu pa i aktualnu i mislim da se tiče svih nas i zahtjeva zajedništvo svih nacionalnih snaga. Vas pitam, ali i pozivam hoćete li hitno raspustiti aktualnu vladu i okupiti sve političke snage u zemlji ali i stručne i znanstvene koje mogu pridonijeti rješavanju ovakvih pogubnih tendencija jer kao što sam uvodno rekao to je tema svih tema. Po tome možete, tim činom možete [[Upadica: Hvala vam.]] vratiti vjeru u hrvatsku politiku [[Upadica: Hvala lijepa kolega Penava.]] ili se možemo nastaviti praviti da nam dobro ide.
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Penava da ja pokušam dešifrirati ovo što vi kažete, jel to vi kao 10-godišnji HDZ-ovac nudite nama koaliciju. Ja jedino to tako mogu pročitati. Dakle, vi ste a to ćete se dobro sjetiti bili 10 godina u HDZ-u, mi smo vam svi srdačno, kolegijalno, prijateljski pomagali da pobijedite 2014., ja osobno, niste tada imali ništa protiv da vas podrže i predstavnici Srba u Vukovaru, dapače, mislim da i to treba podsjetiti i znati i činili smo sve od srca, dijelom radi toga što ste i vi bili tada naš stranački i naš gradonačelnik Vukovara, ali prije svega radi Vukovara i radi Vukovaraca. Činili smo sve ovih zadnji 6 godina da poboljšamo život u Vukovaru i Vukovarsko-srijemskoj županiji. Ja često razgovaram sa mnogima od vas koji ste tu i znam za osobito neke druge gradonačelnike koji su isto imali vrlo teške posljedice tijekom Domovinskog rata. Rekli su kad vi nas samo malo koliko Vukovar pomažete pomagali mi bi bili zadovoljni. To su vam istine i činjenice i to nije moj statement nego statement vaših kolega, vidim da mnogi ovdje kimaju glavom i znaju o čemu govorim, ali neka ja sam sretan da smo pomogli Vukovaru, sretan sam na svemu što je učinio potpredsjednik Medved. I na mjestu posebnog pijeteta i na činjenici da dostojanstveno obilježavamo 18. studenoga i na činjenici da je Vukovarska bolnica memorijalna bolnica i na činjenici da smo proveli projekte sa sjednice prve vlade van Zagreba, namjerno smo radi vas i radi Vukovaraca došli 17. studenoga 2016., niti 3 tjedna vlada nije bila tada mlada, u Vukovar s idejom, s porukom da smo tu uz vas, da smo povećali sredstva fonda za Vukovar sa 40 na 74 miliona, da se milijardu i 550 milijuna ugovorilo europskih sredstava, neću sad nabrajati ostale projekte i činili smo sve da vam pomognemo i činit ćemo i sutra, sa srcem, otvoreno i da to bude dio naše suradnje. I vi to znate. E sada, da vi prije dan, dva ne u današnjem pitanju nas sve ovdje proglasite najkorumpiranijima ikada, e to baš ne ide. Šarate mi se logikom evo mi, evo ruka suradnja, ali istodobno može, može s HDZ-om prije godinu i pol dana ali nećemo Plenkovića. Pa vi ste sami sebe izbacili iz kalkulacije da budemo partneri u ovoj vladi, sami sebe. I to moramo ponoviti, to ste čak u izbornoj noći kad ste vidjeli da nećete biti bitni za 76 ponavljate, pa kako ću vam ja pomoći ako vi sami sebi to govorite. Bi li vi kao predsjednik Domovinskog pokreta tek godinu i pol ili dvije koliko ste već u njemu nakon što ste htjeli biti zamjenik predsjednik HDZ-a pa niste uspjeli, postao je Tomo, bi li vi išli u koaliciju s nekim koji kaže može Domovinski pokret, ali ne može Penava, kako bi to bilo, di ima to, ja to ne znam nigdje komparativno, nacionalno, povijesno, futuristički, nema to. Zato te teze o raspuštanju i formiranju svega ne, vlada je dobila povjerenje na izborima kad su bili, parlamentarna većina je stabilna, suočavamo se s problemima, ne bježimo od njih i ne prebacujemo odgovornost zastupnice Benčić na nekog drugog, naprotiv smo možda utekli od covida, Agrokora, potresa, nismo, od ničeg nismo utekli, radimo u svemu. Što se tiče popisa, problem je ogroman, dugotrajan, ja bi isto moga reć Vukovarsko-srijemska županija vi ste 7.g. tamo ili 8 gradonačelnik do vas je, nije do vas, do svih nas je i moram radit skupa na rješenju. Tu ću pružit ruku suradnje, al raspustit vladu neću.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo poštovani predsjedniče vlade, pa dalo bi se to tako na osobnoj razini sad raspravljati, ali nije to uopće bila tema, nit je pitanje, al evo samo u 10 sekundi kao vaš HDZ-ovac 2016.g. sam vam lijepo u Vukovaru rekao i upozorio vas da odumiremo. Nisam stao na tome, dapače čak smo u jednom dijelu i skupa radili, nažalost nije nam prošlo Zakon i o poticanju investicija, pa se sjetim g. Pervana kao investitora i stotina radnih mjesta u taj dio jer sam bio svjestan da tonemo i da ćemo potonuti, bio sam svjestan ovoga dana da će on doći, jednako kao što sam svjestan da će doći i puno gori dani ukoliko se ne trgnemo. Međutim, to su sve neke stvari i prošlosti i neke stvari i relacija razgovora privatnih ili poluprivatnih ili itd.. Pitanje koje je bilo ticalo se konkretnih egzaktnih katastrofičnih podataka o odljevu stanovnika. Zašto? Naravno, bio sam vrlo oprezan u pitanju, nisam koristio teške riječi, niti mislim da je baština isključivo vaše vlade, ali definitivno imate jedan velik obol u tome. Put i mjere koje ste do sad donosili i kojim idete ne ukazuju da se imamo pravo nadati bilo čemu boljem. Ukoliko ćemo tu raspravu svesti na puko nadmudrivanje tko će biti humorističniji ili tko će kome smjestiti i dovesti ga u ćorsokak onda možemo se nastaviti nadmudrivati, otprilike to je ono što smo radili i sve ove godine prije. Ova ozbiljnost ovog trenutka nalaže nešto sasvim drugo, a to je da se sjedne za stol i da se najbolje što se ima izvuče na taj stol i sukladno tome donesu odluke kako dalje. Hvala lijepo.
17. pitanje zastupnica Nada Murganić postavit će potpredsjedniku vlade i ministru hrvatskih branitelja Tomi Medvedu, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predstavniče HS, poštovani predstavniče vlade, ministri i ministrice, lijep pozdrav. Pitanje da postavljam potpredsjedniku Tomi Medvedu ujedno i ministru hrvatskih branitelja. Vi ste na čelu Ministarstva hrvatskih branitelja već više od 6.g. i za vrijeme vašeg mandata doneseni su i iznjedrili iz tog ministarstva značajni zakoni koji su usmjereni na poboljšanje statusa hrvatskih branitelja stradalnika Domovinskog rata sa ciljem da im se poboljša kvaliteta života i njih i njihovih obitelji i to je manje-više u javnosti i iskomunicirano. Međutim, braniteljska populacija je izuzetno ranjiva skupina naših građana, vrlo osjetljivog psihofizičkog zdravstvenog stanja. To je ujedno i populacija koja ima neke procjene kraći vijek trajanja života od ostale populacije i sigurno da je tu im potrebna jedna posebna pažnja i u tom pogledu. Stoga je u vašem ministarstvu, dakle našem Ministarstvu hrvatskih branitelja donesen još jedan vrlo značajan dokumenata, a to je Nacionalni program psihosocijalne i medicinske pomoći za branitelje, za njihove obitelji i općenito za stradalnike Domovinskog rata. Moje pitanje je ministre, da li i u kojoj mjeri se realizira taj program, da li ste zadovoljni sa suradnjom svih aktera koji su bili zaduženi za provođenje tog programa i svakako kakav je odaziv upravo onih kojima je program i namijenjen.
Potpredsjedniče vlade izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovana zastupnice, poštovani predsjedniče HS, hvala vam na vašemu pitanju. Prije samog odgovora dakle još jedan osvrt na vrijeme u kojem živimo. Naime, evo prije samo 4 dana obilježili smo 30-tu obljetnicu međunarodnog priznanja RH i prigodom kojeg smo kao društvo posebno iskazali zahvalu hrvatskim braniteljima za slobodu koju danas u Hrvatskoj imamo. Evo već 6-tu godinu za redom naša vlada stavlja poseban naglasak na zaštitu zdravlja hrvatskih branitelja jer je rat nedvojbeno ostavio posljedice na zdravlje hrvatskih branitelja. Preduvjet za mjere koje donosimo je sustavno praćenje zdravlja hrvatskih branitelja, to zaista intenzivno činimo i poduzimamo niz mjera, sve to činimo u suradnji sa HZJZ i Medicinskim fakultetom u Zagrebu. Ono što izdvajam kao jedan od osnovnih preduvjeta je dostupnost kao ključ za iznalaženje primjerenog odgovora na specifične potrebe, a poglavito u ovo vrijeme pandemije, vrijeme u kojem živimo. Dakako da i u braniteljskoj populaciji postoji posebno ranjiva skupina, to su oni stariji hrvatski branitelji ili hrvatski branitelji koji žive kao samci i socijalno izolirani hrvatski branitelji. Važno je u cijelom ovom procesu izdvojiti iznimno dobru suradnju koju naša Vlada i Ministarstvo hrvatskih branitelja ima sa udrugama iz Domovinskog rata gdje u tom partnerstvu usmjeravamo udruge na povezivanje hrvatskih branitelja i na dostupnost. Posebno kroz ovaj program koji ste naveli izdvajam provedbu programa preventivnih medicinskih pregleda koji smo prije tri godine implementirali u praksi sa gotovo 30 zdravstvenih ustanova. I ovom prigodom se zahvaljujem tim ustanovama koje iako djeluju u izrazito zahtjevnim okolnostima u vremenu pandemije pronalaze prostor i vrijeme kako bi nastavili program provedbe preventivnih medicinskih pregleda, a s ciljem ranog otkrivanja teških bolesti. Kroz taj program u protekle tri godine prošlo je više od 80 000 hrvatskih branitelja i rezultate koje obrađujemo nakon tih pregleda, oni nam ukazuju na nužnost nastavka ovog programa. Ono što je također važno istaknuti jest napor koji činimo u pogledu provedbe medicinske rehabilitacije koje provodimo u specijaliziranim zdravstvenim ustanovama. Važno je izdvojiti i napore koje činimo u pogledu prepoznavanja specifičnih zdravstvenih ustanova i želim vas izvijestiti da smo sa KBC-om Zagreb potpisali sporazum i da ćemo u ovoj godini uspostaviti, odnosno urediti centar za otvorene rane i dekubituse što je iznimno važno za najteže hrvatske ratne vojne invalide kao i napor koji činimo u pogledu uspostave naše baro komore koju ćemo napraviti u Petrinji uz naš veteranski centar kao jedinstvenu zdravstvenu uslugu koja je važna za najteže bolesnike invalide. Hvala vam lijepo.
Hvala vama. Izvolite očitovanje.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Vlade zadovoljna sam naravno sa odgovorom, ali i sa činjenicom da se vidi iz ovih podataka da je program dobro usmjeren i da ga naši branitelji svakako koriste. I mislim da je i to vrlo značajna tema koju bi trebalo češće komunicirati u javnosti, jer kao što smo rekli osim nekih materijalnih prava, briga o zdravlju itekako je značajna. Hvala vam.
Idemo na 18 pitanje zastupnica Marija Jelkovac postavit će ga ministru prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine Darku Horvatu. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade, poštovani potpredsjedniče Vlade i ministri. Sve vas pozdravljam. Poštovani gospodine Horvat imam pitanje za vas. Zadatak obnove potresom pogođenog područja nakon zagrebačkog potresa i potresa u Banovini sigurno su najprioritetniji zadatak Vlade u ovom trenutku, a posebno onog dijela koji se tiče na obnovu stambenih objekata naših sugrađana čiji su objekti stradali u potresu. Za obnovu smo dobili i značajna sredstva iz Fonda solidarnosti kao pomoć. Kako su se ovih dana u javnosti plasirale informacije vezane za korištenje tih sredstava i vezano na to da ćemo veći dio tih sredstava morati vratiti kao neiskorištene molim vas da nam date odgovor točan što je sa korištenjem tih sredstava, što vi očekujete jer ta je informacija sigurno značajna pogotovo za one naše sugrađane koji očekuju obnovu. Hvala vam.
Izvolite odgovor.
Hvala poštovana saborska zastupnice i poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, saborske zastupnice i zastupnici. Pa jako puno polemike je, jako puno neistine i jako puno informacija koje ne da nisu točne nego neke od njih su izrijekom i rekao bih zločeste. Dakle, krenimo od samoga početka. Od trenutka kada su se dogodili potresi puni angažman u prvom koraku, dakle procjeni i snimanju štete ne nestručno, ne bez bilo kakvog suporta, ne bez stručnjaka iz drugih zemalja, ne bez Svjetske banke i ne bez građevinskog i inih drugih fakulteta koji su nam u tome pomogli. Čime je to u stvari rezultiralo? Time da i jedna i druga aplikacija koju smo poslali prema Bruxellesu uz određena tehnička pojašnjenja i analizi koje su u prosjeku trajale od 3 do 4 mjeseca u Bruxellesu nije anulirala niti jednu brojku, niti jednu stavku prijavljenih šteta. Što to znači? Da smo prvo koristili svjetski priznatu metodologiju, da smo u procjeni štete ili u procjenu štete uključili svjetski priznate stručnjake, da smo procjenu napravili kvalitetno i da smo kroz tu procjenu, a europski prag je 303 milijuna eura, a to je 0,6% ukupnog GDP-a Republike Hrvatske dobili 2,5%, a od 303 milijuna do ukupnog iznosa prijavljene štete 6%. To je rezultiralo kroz dvije aplikacije maksimalnim iznosom jednim od 680 i 3,7 a drugim 319,3 milijuna eura. Nakon toga kritika a nije konstruktivna kritika zločesta kritika, ali zločesta kritika zna biti ponekad i deplasirana, a bilo je takvih nekoliko zadnjih dana jako puno. 30.12. Europska komisija uplaćuje novac. 5.1. raspisuju se natječaji. Vraćam se malo u povijest zagrebačkog potresa, 14 javnih poziva, osam javnih poziva kao provedbena tijela resorna ministarstva i u šest javnih poziva u četiri Grad Zagreb, u dva Krapinsko-zagorska županija i u jednom Zagrebačka županija. I kad me kao koordinatora pitate kojom se dinamikom troše ta sredstva ja vam mogu pročitat u svakom od javnih poziva koliko je aplikacija podneseno, koliko je ugovora sklopljeno i koliko ZNS-ova došlo na obradu, obrađeno i novca isplaćeno i jasno mogu ovdje i građanima RH i HS-u obrazložiti i razložiti koja provedbena tijela predvidivom dinamikom troše taj novac, a gdje su problemi i gdje nam ta provedba zapinje. Isto tako da bismo ubrzali proces donijeli smo pravilnik kojim smo pojednostavili javnu nabavu, ovdje za ovom klupom bio sam kritiziran kako donosim dokument koji je leglo korupcije, pa pozivam sve koji tu korupciju vide da je prijave jer ako je vidite i apostrofirate, a ne prijavite onda ste sami u tome krivci. Svaka javna nabava u segmentu potresa veća od 20.000 kuna [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] transparentno je objavljena u oglasniku javne nabave i na našem portalu.
Hvala. Izvolite očitovanje.
Poštovani ministre, zahvaljujem vam se na odgovoru i na informacijama koje ste dali i koje sigurno zanimaju cjelokupnu javnost. Vjerujem da ćemo iskoristiti maksimum sredstava za cjelokupnu obnovu, a da će prioritet u ovom razdoblju sigurno biti obnova obiteljskih kuća odnosno stambenih jedinica koje su oštećene u potresu i u kojima ljudi trenutno ne mogu živjeti nego su u privremenom smještaju, a najgore prolaze oni koji su u tzv. kontejnerima. I sigurna sam da i mi i cjelokupna Hrvatska žele da se oni što prije vrate u obnovljene domove i vjerujem da je ovaj administrativni proces iza nas i da ćemo u ovim danima koji su u ovoj godini ispred nas na terenu zaista vidjeti strojeve da će se početi izgrađivati objekti i da će oni biti što prije završeni da će se ljudi zaista moći vratiti u normalan život. Hvala.
Sada je na redu zastupnik Damir Bakić postavlja pitanje ministru znanosti i obrazovanja Radovanu Fuchsu. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Poštovani predsjedniče, poštovani premijeru, poštovani ministri, poštovane kolegice i kolege dobar dan. Dakle, pitanje je zaista adresirano na ministra Fuchsa. U toku je izvođenje projekta financiranog iz Europskog socijalnog fonda kroz Operativni program, Učinkoviti ljudski potencijali 2014.-2020. kojim se osigurava angažman pomoćnika u nastavi u našim osnovnim i srednjim školama za učenike s teškoćama u razvoju. Ukupna vrijednost projekta je viša od 170 milijuna kuna od čega bespovratna sredstva iznose 146 milijuna kuna i taj je novac raspodijeljen na 52 grada i županije i na više od 850 škola. Procjena je da je time obuhvaćen o približno 5.000 učenika i možda približno 4.000 pomoćnika u nastavi. Sasvim je jasno da ta mreža pomoćnika u nastavi zapravo bitan tamo gdje postoji najvažniji element podrške našim učenicima s poteškoćama u nastavi. Problem je međutim u tome što taj projekt završava 1. kolovoza ove godine, dakle završava s ovom školskom godinom i potpuno je nejasno, nema nikakvih najava, nema naznaka, još manje garancija da će se financiranje pomoćnika u nastavi sa državne razine nastaviti i u idućoj školskoj godini. I zato je moje pitanje vrlo, vrlo jednostavno i vrlo konkretno. Hoće li se dakle u 2022.-2023. nastaviti financirati pomoćnike u nastavi sa državne razine iz državnih sredstava? Ako da u kojem opsegu i iz kojeg izvora? Hoće li to ponovno biti putem javnog poziva i ako da kad će taj javni poziv [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] biti raspisan i kad ćemo saznati sve relevantne informacije? Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Poštovani predsjedniče HS-a, g. premijeru, uvažene zastupnice i zastupnici, uvaženi zastupniče Bakić. Da, rekli ste otprilike čini mi se prilično točno brojke iako je ukupni iznos za ovu godinu 195 skoro 196 milijuna kuna, imam tu i onih sredstava ESF-a, a jednako tako sredstva iz lutrijskih sredstava koja su doznačavana uglavnom su u ovom cijelom postupku osnivači bili ti koji su ustvari iznosili konkretno potrebe za pomoćnicima u nastavi i nije rađena nikakva selekcija, dakle koji su zatražili su u načelu dobili i ove godine za razliku od prošle školske godine taj iznos je povećan za nekih čini mi se 85 milijuna kuna u odnosu na onu prethodnu godinu i mislimo jednako tako i konačno zbog toga je i program i Vlada ušla u taj sustav potpore učenicima kojima je potreban pomoćnik u nastavi i financirala ga iz ove kombinacije sredstava. Da, nastavit ćemo s tim programom jer se pokazao dobrim. Dozvolite nam da u idućem periodu ispregovaramo i iznađemo mogućnosti financiranja i iz nekih drugih izvora, a i u ovom trenutku vam svakako ne mogu reć na koji način će izgledati struktura financiranja, a mogu reći da ćemo nastaviti sa tim programom.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepo poštovani ministre. Naravno samo djelomično samo nekim dijelom možemo biti zadovoljni vašim odgovorom, svakako optimistično djeluje vaša najava da će se napori činiti, ali ja bih rekao da to nije dovoljno i nije sasvim prihvatljivo da još uvijek, da još uvijek već pri kraju prvog polugodišta u ovoj školskoj godini ne znamo što će biti dalje. Dakle, u proteklih 7.g. koliko traje ovakav sustav financiranja pomoćnika u nastavi iz europskih fondova mi vidimo rezultate i mi vidimo značajan napredak koji je postignut i koji postižu naši učenici s teškoćama u razvoju zahvaljujući baš tome i zato nam je zadaća, zato nam je, zato nam je svima dakle zadaća i to temeljna da ovaj sustav ne samo čuvamo nego da ga zapravo i širimo i osnažujemo. Kao što znate lokalna samouprava taj novac naprosto nema, lokalna samouprava, dakle gradovi i županije ne raspolažu sa tih 170 i ja bih rekao čak i više milijuna potrebnih kuna da nastavimo dakle suportirati učenike s teškoćama u razvoju kroz ovu mrežu pomoćnika, pomoćnika u nastavi. Zato je državna pomoć neophodna i ja vas molim i ja apeliram da čim prije izađete sa detaljima i da učinimo svaki mogući napor da se ovaj sustav održi barem na razini kao do sada. I na kraju još nešto, a to nešto je krajnje zapravo nesiguran status pomoćnika u nastavi. Pravilnikom je određeno da ugovori sa osobama koji vrše poslove pomoćnika u nastavi i komunikacijskih posrednika mogu biti sklapani samo na određeno vrijeme i samo do kraja tekuće nastavne godine. Mi mislimo da je to zapravo vrlo vrlo otežavajuće, vrlo obeshrabrujuće i nepravedno i ja vas zato pozivam i apeliram da se ta odredba i to ograničenje vezano za kraj tekuće školske godine da se dakle ona iz toga pravilnika ukloni. Hvala vam lijepa.
Idemo na 20. pitanje, zastupnica Katica Glamuzina postavlja ga predsjedniku vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Poštovani g. Plenković, dozvolite da kratko pročitam da ne bi slučajno krivo citirala dvije rečenice iz dokumenta kojeg je sastavljala vaša vlada. Hrvatska po kvaliteti znanstvenih istraživanja ima još prostora za napredovanje kada je u pitanju broj utjecajnih znanstvenih publikacija. Rezultati znanstveno istraživačkog sustava skromni su i Hrvatska se ističe velikim brojem publikacija slabe kvalitete po čemu je najlošija u EU. To vam piše u NPOO-u, ne u onoj skraćenoj verziji koju ste nama pokazali nego u onoj proširenoj koju ste od nas skrivali. Mene zanima jeste li je skrivali od čelnog čovjeka vaše stranke u drugom po veličini gradu u Hrvatskoj jer po pisanjima nekih hrvatskih portala izgleda da predsjednik vaše stranke u Splitu pojma nema da mi već imamo i viška loših znanstvenih publikacija, pa nam je odlučio podariti još jednu. Već mjesecima iz medija čitamo kako su se dakle članovi HDZ-a okomili na još jedan hrvatski sustav, ovaj put sustav obrazovanja i to izgleda opet združeno jer neki pišu ili plagiraju, neki sjede u komisijama koji sve to odobravaju i propuštaju. Zanima me, molim vas, što ćete reći studentima EFOS-a kako biste ih uvjerili da nakon svega ovoga njihove diplome i disertacije neće vrijediti apsolutno ništa?
Izvolite odgovor.
Dobar dan poštovana zastupnice Glamuzina, hvala lijepa na pitanju. Što se tiče predsjednika HDZ-a u drugom najvećem gradu u Hrvatskoj, riječ je o g. Vici Mihanoviću, tako da ovi koji nisu možda do kraja pratili pitanje da shvate na koga se vi referirate, koji je obranio doktorat na osječkom ekonomskom fakultetu, na Sveučilištu u Osijeku, kao i vi svi smo pratili tu temu koja se uz snažnu potporu vas ili nekih drugih političkih aktera, vas mislim na SDP u Splitu, potencirala, amplificirala, ponavljala, naglašavala više možda nego ijedna druga tema. Ja sam imao dojam da je to važnije recimo od master plana za razvoj Splita koji je napravio bivši gradonačelnik Andro Krstulović Opara i kojeg sada g. Puljak točkasto primjenjuje. To sam mu čak i rekao na sastanku kad sam vidio jer kad smo razgovarali o projektima plan nije dobar, ali su projekti okej, tako da to se zove pakiranje onoga što je netko ostavio, a netko drugi baš ne bi htio da se vidi da se nastavlja ono što je prethodnik radio, ali dobro. Što se tiče doktorata, ja koliko sam upućen i koliko sam informiran, posebno povjerenstvo koje je postojalo na Sveučilištu u Osijeku je pregledalo taj rad, utvrdilo je da doktorat nije plagijat evo tu vam je ministar znanosti i obrazovanja koji to može reć i što se nas tiče ta priča je tu završena. Nemam razloga da iz bilo kojega motiva dovodim u pitanje stav ljudi koji su to kazali, a pretpostavljam da su se detaljno uputili u sadržaj toga doktorata. Prema tome, ta tema je naravno bila politički iskorištena protiv kandidata HDZ-a za gradonačelnika Splita, rezultati su takvi kakvi jesu. On je sada vijećnik u gradskom vijeću, on će raditi na dobrobit Splita, Splićanki i Splićana i davati svoj doprinos kao i drugi vijećnici u Gradskom vijeću Splita. Što se tiče znanosti i obrazovanja i NPOO-a, pa ja vjerujem da bez obzira na ovu vašu tezu što ste nam pokazali, a što nam niste pokazali, ste vidjeli najbitniji dio, a najbitniji dio je financijska alokacija. Evo tu vam je ministar znanosti i obrazovanja. Hrvatska koja vjeruje u svoju perspektivu, vjeruje u svoju budućnost, želi svojim građanima pokazati smjer kuda se treba razvijati i prati globalne trendove, prati europske trendove, shvaća da su i zelena i digitalna tranzicija da nema korone dvije piste o kojima bismo praktički počinjali i završavali bilo koji razgovor o adaptaciji hrvatske ekonomije, a onda i obrazovanoga sustava budućnosti, pa smo onda mi u tom kontekstu kad smo gledali na koji način da iskoristimo sredstva koja su nam na raspolaganju i to bespovratna kazali da ćemo za znanost i obrazovanje investirati 7,5 milijardi kuna, 7,5 milijardi kuna, evo točno vizavi vas, ovdje je ministar Fuchs koji na tome radi i koji ima zadaću da ta sredstva uloži u i visoko obrazovanje, ali i u obrazovnu infrastrukturu da poboljšamo sve ono što je trenutno ili neadekvatno ili je zastarjelo i da se Hrvatska u pogledu razvoja cijeloga obrazovnoga sustava dakle od vrtića pa do visokoga obrazovanja i cijele akademske zajednice, svrsta u red onih gdje će i znanstvene publikacije, da će ih biti više i da će biti bolje. Imate ovdje akademika Reinera, on vam je, recimo, primjer izvrsnih jako citiranih znanstvenih publikacija, ima takvih ljudi i sa strane oporbe u Saboru [[Upadica: Hvala vam.]] hvala vam lijepa.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem. Dakle, odgovor iznimno nezadovoljavajući, čega ste vi premijeru, ja mislim i sami svjesni. Kada spominjete svog ministra Fuchsa, dozvolite da i njega citiram, ako se ne varam, u medijima je izjavio da nikad u svojoj karijeri nije čuo da se već obranjena disertacija ispravlja. Tako, možda bolje njega ne spominjite. I još jednu jako bitnu stvar, molim vas, ja u SDP-u nisam. Moja jedina bliskost s njima je kad sjedimo u ovim klupama jer drugog izbora nema. U cijeloj ovoj situaciji, ... [[Upadica se ne čuje.]] u cijeloj, nemojte mi krasti vrijeme, u cijeloj ovoj situaciji, ono što je sramotno postalo jasno, to je zašto su hrvatska sveučilišta tako nisko postavljena na, na svjetskim znanstvenim ljestvicama. Obezvrijeđen je cijeli naš sustav, obezvrijeđeni su znanstveni postupci koji se u Hrvatskoj dešavaju, obezvrijeđen je svaki doktor znanosti, uključujući kolegu Reinera kojeg osobno poštujem, koji je svoje, on i brojni drugi koji su svoje zvanje pošteno stekli, ovim su okaljani. Jasno mi je da se vaši stranački funkcioneri na svim razinama ... [[Govornik se ne razumije.]] ovo sve izracionalizirati i objasniti ljudima u akademskoj znanosti da nisu budale pred čijim se očima sve ovo dešava. Dakle već obranjenu, ispravke već obranjene disertacije piše sveučilište umjesto autora, a vaš Vice čist k'o suza, čist k'o suza i pravi trendseter u svijetu znanosti. Prvi doktor znanosti uz čiju disertaciju dobijete i uputstva za korištenje. Ma sjajno, čestitke na takvom članstvu.
Idemo sada na 21. pitanje, zastupnik Krunoslav Katičić postavit će ga ministru pravosuđa i uprave Ivanu Malenici, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedniče Sabora, predsjedniče Vlade, ministrice i ministri, kolegice i kolege zastupnici. Svoje pitanje upućujem, kao što je i uvodno kazano, ministru pravosuđa i uprave, g. Ivanu Malenici. Poštovani ministre, presumpcija nevinosti, usudio bi se kazati je jedno od temeljnih ljudskih prava iz oporbenih redova, vole se pozivati na tu činjenicu i vladavinu prava i zaštitu ljudskih prava i zaštitu u pristupanju svih institucija u bilo koje države. Ali, naravno, to se ne događa kad su u pitanju članovi HDZ-a. Kraj prošle godine, u jednom sudskom procesu koji je dosta dugo trajao, pravomoćno je oslobođen jedan naš član. Za njega, kao i za brojne druge HDZ-ovce, presumpcija nevinosti nije važila, posebno na to mislimo u javnom prostoru. S obzirom na ove konfabulacije o HDZ-ovom pravosuđu i učestalom minoriziranju presumpcije nevinosti u javnosti, kako gledate na tu situaciju i da li razmišljate o načinu, postupanju u ovakvim situacijama?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa predsjedniče HS-a, uvaženi saborski zastupnici, zastupniče, uvaženi zastupnici i zastupnice. Dakle, uvodno bih istaknuo čl. 28 Ustava RH koji kaže da je svatko nedužan i nitko se ne može smatrati krivim za kazneno djelo, dok mu se pravomoćnom sudskom presudom ne utvrdi krivnja, dakle to je početak i kraj svakoga sudskoga postupka, to vrijedi za svatkoga i svatko tko umanjuje presumpciju nevinosti, koji je osudio osobu prije nego što je i započeo sudski postupak, duboko je narušio i ustavni pravni poredak i to zapravo ruši povjerenje u institucije. Rekao sam više puta i ponovit ću ovdje, ključ promjena u pravosuđu je vraćanje povjerenja u institucije i to ćemo upravo ostvariti vraćanjem, odnosno jačanjem svih institucija, od sudova, državnih odvjetništava, USKOK-a i Ministarstvo pravosuđa i uprave radi na tome planu kroz izmjene zakonodavnog okvira, kroz određene organizacijske promjene, kroz određene razvojne projekte. Ja bih samo istaknuo, evo da će uskoro i ovdje u Saboru doći i izmjene dvaju važnih procesnih zakona, dakle Zakona o kaznenom postupku i Zakona o parničnom postupku, dakle moderniziramo sudski postupak, uvodimo digitalnu tehnologiju, ročište na daljinu, tonsko snimanje, dakle uvodimo nekakve elemente koji će zasigurno doprinijeti ubrzanju sudskih postupaka. Također, aktivno smo u prošloj godini radili na kadrovskom jačanju Državnog odvjetništva i USKOK-a, promijenili smo i koeficijent za financijske istražitelje, no, istaknuo bih još i podatak da smo u proteklih 5 godina uložili 200 milijuna kuna u digitalizaciju samog pravosuđa, a preko 500 milijuna kuna u infrastrukturu u pravosuđu i to je zapravo temelj i osnova za daljnji napredak i kroz Nacionalni plan oporavka i otpornosti dakle idemo daljnje ulaganje u pravosudnu infrastrukturu i digitalizaciju samoga pravosuđa. Dakle radimo zapravo ono što izvršna vlast treba raditi, a to je da osigura pravosudnim djelatnicima i pravosudnim dužnosnicima mogu neometano raditi svoj posao, dakle profesionalno, neovisno, bez ikakvog pritiska na njihov rad. Dakle HDZ-ovo pravosuđe je samo jedna mantra, dakle HDZ nema nikakvog utjecaja na pravosuđe, dakle izvršna vlast je tu samo da osigura uvjete za rad, da osigura dovoljno i financijskih istražitelja i tužitelja u DORH-u i sudaca i sudskih savjetnika i ostalih službenika na samim sudovima i da temeljem toga dakle se stvore preduvjeti da sudovi rade svoj posao, da sude .../nerazumljivo/... da suci sude profesionalno i neovisno, a isto tako da postupaju i tužitelji. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Poštovani ministre, zahvaljujem vam na odgovoru. Mislim da treba još posebno neke stvari još tu naglasiti, mada se to već može smatrati određenom poštapalicom, da upravo ovo što ste kazali, sve napore koje poduzima hrvatsko pravosuđe su hvale vrijedne i baš doprinose onome što se čini da se postupa prema načelu presumpcije nevinosti. Mislim da je također bitno ojačati svijest svih dionika, posebno onih dužnosnika koji obnašaju, koji odlučuju o nekakvom vidu prava građana, posebice to se odnosi na one koji odlučuju u pravosudnim predmetima. Da budem potpuno jasan radi se uglavnom o postupcima koji imaju kaznenog karaktera pa je stoga odgovornost svakog od tih odgovornost, koji donose donese odluke u takvim predmetima tim veća. Stoga je mislim treba raditi i na dodatnoj edukaciji i od odlučne je važnosti da te osobe prilikom donošenja svojih ili državno odvjetničkih odluka ili drugih odluka ne podliježu interesu odnosno nekakvim medijskim utjecajima i onome što javnost govori jer samo je takvo postupanje garant da ćemo svi imati zakonito postupanje institucije one koje predstavljaju.
Idemo sada na 22 pitanje, zastupnica Marijana Puljak postavlja ga predsjedniku vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovani premijeru dosta kolega se evo već ovdje izredalo, feticu po feticu evo nadam se, vjerujem da ste, zapravo vjerujem da ste već i umorni od tog guglanja i traženja je li tko je sve ovdje demonter je li države i demontira i destabilizira državu koju tako stabilno vodite. Vjerujem da Hrvatska sigurno ne bi bila na dnu EU niti bi 400.000 ljudi napustilo Hrvatsku da evo kad vas oporba ne bi ovoliko napadala. Međutim, evo ajmo na pitanje, moje pitanje vama danas isto tako trebalo bi biti uz HNB i ovu aferu prema kojoj su šefovi zaposlenici HNB-a navodno trgovali dionicama i obveznicama banaka koje nadziru i tako bili u potencijalnoj zlouporabi povlaštenih informacija. Međutim, u međuvremenu smo dobili zastrašujuće i porazne rezultate popisa stanovništva, pa sam vas onda htjela pitati u vezi s time, imate li možda podatak o tome koliko ima članova HDZ-a na funkcijama u nekom ministarstvu, javnom poduzeću ili instituciji koji su iselili iz Hrvatske u proteklih 10 godina. Međutim, istovremeno s time opet smo saznali podatak o tome da postoji inflacija doktorata na Ekonomskom fakultetu u Osijeku, njihov broj je gotovo isti kao na fakultetu u Zagrebu koji je 3 puta veći, imali smo dakle i cijeli kombi HDZ-ovaca na putu za Osijek, međutim onda smo saznali da obnove nema, a vi i dalje držite na svom mjestu ministra kojem je jedini i najvažniji zadatak bio izvršiti tu obnovu. Zanimalo me dakle što o tome mislite, ali onda smo na internetu vidjeli podatak da HDZ-ovom šefu državne ustanove koji nudi jednoj djevojci posao u zamjenu za seks pa mi se smučilo. Tako da vas zapravo nemam što pitati i odustajem od zastupničkog pitanja. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa što nemate pitanje i to je dobro.
Onda se vjerojatno nećete ni očitovati jel? Dobro. Idemo onda na kolegu Peđu Grbina, koji postavlja pitanje ponovo predsjedniku vlade, Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi predsjedniče vlade, uvaženi gospodine Plenkoviću, ja imam za vas pitanje jer postoji jedna tema koje je u ovom trenutku za naše društvo, za ljude prije svega u Zagrebu ali i na Baniji izuzetno bitna, a na koju od vas nismo dobili decidirani odgovor. Prije nekih godinu dana kada smo utvrdili da će Hrvatskoj biti iz Fonda solidarnosti stavljeno na raspolaganje iznos od 5 milijardi kuna vi ste govorili o overbookingu sredstava. Govorili ste o tome kako to neće biti ni izbliza dovoljno, kako će to biti sve potrošeno. 13 mjeseci kasnije to se nažalost, napominjem nažalost nije dogodilo. Zašto nažalost? Jer taj novac nije tu zbog vas, taj novac nije tu zbog mene on je zbog toga da bi se iskoristio da se dio, dio onoga što je stradalo u potresu popravi. Taj novac je tu zbog građanki i građana ove zemlje kako bi se osiguralo da se poprave bolnice, da škole mogu raditi. Međutim ono što je sporno u svemu tome je hoće li Hrvatska biti u stanju povući ta sredstva. I sada imamo vrlo kontradiktorne informacije, vi prije nekoliko dana kažete tražit ćemo produljenje roka, Europska komisija prošloga tjedna kaže rok se ne može produžiti jer u uredbi o osnivaju Fonda solidarnosti jasno stoji 18 mjeseci, to je u slučaju Hrvatske 17.6. Međutim, vaš ministar Horvat kaže rokovi nisu Sveto pismo, vaš politički tajnik potpredsjednik sabora danas kaže pa rokovi se mogu produljiti. Zato vas pitam, koliko će novca [[Upadica: Hvala vam.]] do 17.6. biti potrošeno i može li se [[Upadica: Hvala lijepa.]] taj rok produljiti? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovani zastupniče Grbin, drago mi je da vi imate pitanja za razliku od kolegice. Ja sam apropo pitanja koje se referiralo na državnu upravu zamolio ministra Malenicu da provjeri malo one podatke koje smo jutros čuli i čini mi se da točnost onih podataka je daleko od istine, ali to će ministar sve pojasniti strukturu, ali neću vas sad s tim zamarati. Što se tiče potresa, obnove, različitih izvora financiranja šteta koje su nastale, da ponovimo dakle prvi potres u Zagrebu nažalost prouzročio je štete veće od 85 milijardi kuna. Drugi potres na Banovini je imao štete veće od 40 milijardi kuna. Ukupno procijenjene štete su 129 milijardi kuna. Kako je ministar Horvat maloprije rekao procjena štete rađena je prema međunarodno verificiranoj tehnologiji stručnjaka koji se s time bave pa čak i uz pomoć Svjetske banke da ne bi to bili neki troškovi koje ne vidimo samo mi, vide ih i oni koji imaju komparativna iskustva. Što se tiče zahtjeva za Fond solidarnosti, on je išao na vrijeme u roku onih 12 tjedana predviđenih uredbom. Sredstva su sukladno procjeni Europske komisije odobrena, 683 milijuna za Zagreb, 319.-'20. milijuna za Banovinu i ta sredstva su tu. Napravljena je cijela institucionalna struktura gdje je sukladno odlukama vlade glavna osoba dakle nacionalni koordinator za taj posao je ministar Horvat, budući da je njegovo ministarstvo Ministarstvo graditeljstva koje se bavi obnovom. Provedbena tijela u domeni Grada Zagreba spomenut ću samo one najkrupnije u smislu nošenja odgovornosti za provedbu projekata su Ministarstvo znanosti za obrazovnu infrastrukturu, Ministarstvo zdravstva za zdravstvenu infrastrukturu, Ministarstvo kulture za sve što ima veze sa baštinom, Grad Zagreb, Grad Zagreb vrlo važno ne samo za nastavljanje projekata pokojnog gradonačelnika Bandića kad je riječ o obnovi škola nego za sve ostalo, za sve ostale troškove infrastrukture kojih ima jako puno i koji sigurno se mogu deklarirati i tu pozivam ove kritičare cijeloga procesa da se uključe i da deklariraju sve što trebaju deklarirati kroz Fond solidarnosti plus ostali resori MUP, civilna zaštita, dio koji treba deklerirati Ministarstvo gospodarstva, energetike itd., uglavnom tih troškova je jako puno. Mi smo sukladno toj istoj odredbi što država može procijeniti da prvotnu filozofiju uredbe koja postoji … [[Govornik se ne razumije]] vrati u prijašnje stanje je ovdje besmisleno, dakle vraćat u prvotno stanje zgrade koje su stare i koje bi nakon što bi investirali u njih da ih vratimo u prvotno stanje bez konstrukcijske obnove da nam se ne daj Bože dogodi slučajno ponovno potres one bi pale. To nema smisla, pa smo rekli iskoristit ćemo EUSF do one razine koja će financijski parirati onome što je povrat u prijašnje stanje, a ovo ostalo će ići ili kroz NPOO, kroz Svjetsku banku, kroz Europsku investicijsku banku, Europsku banku za obnovu i razvoj, Razvojnu banku Vijeća Europe ili neki drugi oblik financiranja uključujući proračun ili financiranje od strane domaćih banaka. Što se tiče samoga roka on je u uredbi 18 mjeseci, ali kako je ministar rekao nisu rokovi sveto pismo, bitno je objasniti komisiji okolnosti, jedan potres, drugi potres, covid i činjenica da se krenulo uz njihovu privolu u konstrukcijsku obnovu. I zato mislim da ćemo našu argumentaciju i petit dobro objasniti i iskoristit sredstva. Hvala.
Hvala vam. Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče. Sada je potpuno jasno da vi na jednostavna pitanja niste u stanju dati jasan odgovor. Pitao sam vas koliko će od ovih 5 milijardi kuna biti investirano, uloženo do 17.6., vi na to ili ne znate ili ne želite dati odgovor. I jedno i drugo pokazuje katastrofalno upravljanje krizom odnosno katastrofalno upravljanje obnovom. Drago mi je međutim što ste uprli prstom u g. Horvata kao najodgovornijeg kao nacionalnog koordinatora upravo i za to što ni iz Fonda za solidarnost nismo u stanju povući sredstva koja su nam stavljena na raspolaganje, neću reći poklonjena, stavljena na raspolaganje. Drago mi je međutim i što ste na sebe preuzeli odgovornost jer ste izrekli ono što smo od vas htjeli čuti da ćete i dalje inzistirati i tražiti da se taj rok produlji. Ukoliko se taj rok ne produlji očekujem od vas, osobno od vas da za to što ste više puta najavljivali za šta vam je bio dovoljan navodno samo jedan telefonski poziv ako se to ne dogodi da ćete za to preuzeti odgovornost. I zadnja stvar da ne ostane samo na kritici. Imam vam jedan konstruktivan prijedlog kako ubrzati obnovu koja stoji, a taj prijedlog je u svaku od onih 10-tak tisuća, nekoliko 10-taka tisuća zgrada, u svaku od onih nekoliko 10-taka tisuća zgrada koja su stradale u potresu stavite jednog Frku-Petešića i u tom slučaju za obnovu neće biti frke jer vidimo kako kad se hoće, kad postoji osoban interes onda obnova može ići jako jako brzo. Hvala vam.
Hvala vam lijepa. Idemo na 24. pitanje, zastupnik Josip Begonja postavlja ga ministru obrane Mariju Banožiću, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče HS, poštovani predsjedniče vlade, dame i gospodo, ministri, kolegice i kolege. Poštovani ministre Banožiću, iza nas je uspješna 2021.g., godina u kojoj imamo ja bih rekao i neočekivani visoki gospodarski rast i dobru turističku sezonu, al ujedno i godina u kojoj ste vi potpisali ugovor za nabavku višenamjenskih borbenih zrakoplava Rafal 4. generacije koja je značajan doprinos modernizaciji naših oružanih snaga. Međutim, mi smo danas na početku '22.g., mene zanima kakvi su planovi, koji su programi, koje aktivnosti i ciljevi koje ste si zacrtali za ovu tekuću godinu koju bi trebalo ostvariti glede daljnje modernizacije oružanih snaga, inače poboljšanja materijalno financijskog stanja pripadnika oružanih snaga? Hvala.
Izvolite ministre odgovor.
Poštovani predsjedniče HS, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Zahvaljujem na ovom pitanju o interesu za HV. Godina unatoč tome što je bila izazovna pokazala je izvrsne gospodarske pokazatelje, ali isto tako i jedan daljnji proces u kojem bi se razvijala HV. Taj proces, s njim ćete biti upoznati na vrijeme ovdje u HS, prije svega kroz dva dokumenta koja će se ovdje donijeti na glasanje. Prvi je dugoročan plan razvoja oružanih snaga RH, strateški dokument koji u sebi će sadržavati sve one smjernice koje su u odnosu na pozitivne zakonske i strateške smjernice koje u ovom trenutku imamo u RH ali isto tako jedan alat projekata koji će prije svega biti prioretizirani u suradnji sa Glavnim stožerom o svim onim potrebnim budućim ulaganjima za iduće desetogodišnje razdoblje sa određenim financijskim projekcijama. Dakle, on će dobiti svoju težinu prije svega u jasnim nositeljima, jasnim izvorima financiranja, jasnoj dinamici upravo kako bi se izbjegla situacija kao što je to bilo prethodnih 20 godina da puno puta se mijenjaju pravci po pitanju modernizacije ulaganja i određenih vojnih lokacija što se definitivno danas odražava na sustav da imamo znatno veća ulaganja ili isto tako propušteno vrijeme za realizaciju određenih NATO specifičnih ciljeva. Pored njega, tj. definitivno je strategija obrane koja je donesena 2002. godine, strategija je u sebi osim ovih pozitivnih propisa sadrži i analizu raspoloživosti Oružanih snaga sukladno sadašnjim izazovima, ali i svim onim izazovima koji prije svega proizlaze iz geopolitičkih situacija, sigurnosnih situacija u kojoj se nalazi Republika Hrvatska u njenom okruženju. Nastavno na to idemo dalje u ulaganja projekata koji su započeli, vi ste spomenuli višenamjenske borbene avione gdje ćemo isto tako izvršiti daljnja ulaganja sukladno ugovoru koji je potpisan sa Republikom Francuskom, odnosno francuskim Ministarstvom obrane izvršavanje obaveza, a to je u ovoj godini prije svega odlazak naših zrakoplovnih tehničara, inženjera na daljnju obuku u Francusku i pripremu isto tako infrastrukture u kojoj će biti smješteni budući avioni. Također idući mjesec bi trebali doći i prvi helikopteri sa kojima prelazimo sa istočne na zapadnu tehnologiju. Riječ je o dva Black Hawka za koje smo u ovom trenutku u potpisivanju ugovora za prvi parkirni hangar. Isto tako provodimo proceduru vezano je za radionički servis i hangar koji bi trebao biti pred kraj ove godine realiziran ili eventualno 2023. godine početkom. Na taj način se ulaže u infrastrukturu za projekte koji su već započeti u Ministarstvu obrane, ali isto tako stvaramo privatizaciju projekata koji se odnose i na smještajne objekte Hrvatske vojske i na sve one smještajne objekte koji su vezani prije svega za daljnji razvoj, modernizaciju i opremanje Hrvatske vojske ali isto tako na one NATO specifične ciljevi koji nam stoje kao Republici Hrvatskoj. Među njima tu su i borbeno vozilo pješaštva, ali isto tako razgovaram dalje i o sustavu protuzračne obrane, isto tako radarskim sustavima, isto tako sustavima bespilotnih letjelica i sve ono što je potrebno za jačanje kopnene vojske. Nadalje, tu su projekti koji su vezani za Hrvatsku ratnu mornaricu, završetak obalnih oklopnih brodova, ali isto tako planova u međuresornom dijelu prije svega sa drugim ministarstvima gdje vidimo da se može isfinancirati još toga za Hrvatsku ratnu mornaricu, odnosno obalnu stražu i na taj način održali i Hrvatsku ratnu mornaricu. Ovakav jedan pristup rekao sam bit će jasan kroz strateški dokumenat, ali isto tako kroz upoznavanje svih saborskih zastupnika na koji način će se dalje ulagati u Hrvatsku vojsku za idućih 10 godina. Hvala.
Hvala. Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem. Zadovoljan sam odgovorom poštovani ministre. Ja vjerujem da i ova godina će biti jednako uspješna, odnosno uspješnija u gospodarskom smislu nego prošla i u pogledu turizma i općenito gospodarstva. Dobro je ulagati u modernizaciju materijalno-tehničkih sredstava Oružanih snaga, naravno i u materijalno-financijske probleme rješavati samih pripadnika Oružanih snaga kako bi borbenost bila na višem nivou, kako bi RH bila i dobar partner u okviru NATO pakta. Hvala lijepo.
25 pitanje zastupnica Mirela Ahmetović postavit će predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade. Još prije 4 mjeseca, točnije 15. rujna upozorila sam na rast cijena potrošačkih dobara i energenata i pitala sam ministra gospodarstva i održivog razvoja gospodina Tomislava Ćorića što Vlada planira učiniti kako bi hrvatskim građanima i gospodarstvu ublažila udar koji iz toga slijedi. Ministar je rekao da Vlada prati rast cijena i da će pravovremeno reagirati i učiniti sve da poduzetnici i građani budu zaštićeni. Danas evo iz mjeseca u mjesec svjedočimo porastu cijena i dalje 3,8%, 4,8%, u prosincu 5,5%. Što zima više stišče, što hladnoća više stišće to cijene više rastu. Europska je komisija zato 13. listopada 2021. godine ponudila članicama EU set mjera koje mogu iskoristiti kako bi zaštitili svoje gospodarstvo i građane. Hitnu potporu dohotku za kućanstva, državne potpore za poduzeća, ciljana smanjenja poreza. Niz je zemalja članica EU i još prošle godine uvelo neku od konkretnih mjera iz ovog paketa – Mađarska, Španjolska, Francuska, Italija, da ne nabrajam. Moje pitanje vama je koje mjere, kada i za koji kontingent poduzetništva i kućanstva namjeravate poduzeti? Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovana zastupnice Ahmetović. Što se tiče cijena energenata ili plina, struje prije svega ali i naftnih derivata najprije da stavimo u kontekst situaciju u Hrvatskoj i usporedbu sa nekim drugim zemljama. Dakle zašto se uopće ovaj rast cijena energenata reflektira na cijeli lančani slijed reakcija. Imamo covid, imamo poremećaj u sustavu lanaca opskrbe, imamo sukladno tome različitu situaciju oko ponude i potražnje. Sada je potražnja velika, oporavak globalni to dinamizira. Cijene su narasle, plin je narastao nekoliko puta u odnosu na cijenu po kojoj su ga nabavljali distributeri ranije. To se sve reflektira naravno i na cijene struje. Hrvatska za razliku od drugih članica Unije, a svi imamo različite situacije kada je riječ o kućanstvima nije vidjela rast cijena struje. Naši građani, obitelji, kućanstva nisu još doživjeli rast cijena struje. To znate svi na računima koje imate niti će ih doživjeti do 1. travnja. Ista je stvar i sa cijenom plina. Određeni poslovni subjekti koji nisu imali ugovore gdje su imali zajamčenu cijenu srednjoročnu imaju porast cijena plina, to znaju možda i mnogi koji ovdje sjede. Međutim to je više pitanje njihove odgovornosti u sklapanju vrste ugovora sa distributerom. Vlada ne samo da prati nego intenzivno surađuju Ministarstvo financija, Ministarstvo gospodarstva pa u ovom konkretnom slučaju Ministarstvo rada, ali i neke druge neovisne institucije poput HERA-e kako da napravimo paket mjera koji će se u biti sastojati od tri elementa, ovaj prvi ću staviti kao nulti ukoliko idući tjedan procijenimo da će ići dalje rast cijena naftnih derivata, ponovo ćemo donijeti uredbu limitirat cijenu za sve osim Premium goriva, dakle to je prva mjera. Ove druge se baziraju na tri skupine mjera, jedna je nastaviti sa naknadama za socijalno ugrožene, vama je poznato da postoji ta naknada, nju koristi otprilike oko 64.000 kućanstava, iznos je 200 kuna dakle da se pomogne trošak režija onima koji imaju najmanja primanja, a to je godišnje oko 100 do 115 milijuna kuna. Mi ćemo u slučaju povećanja cijena za kućanstva podići tu naknadu, dakle to je prvo za one koji su socijalno najugroženiji. Drugi element koji nam je na raspolaganju je uloga HEP-a i kada je riječ o cijeni struje i kada je riječ o cijeni plina. U situaciji da ovih aktualnih 13 drugih distributera na ta 33 ili 34 distribucijska područja ne budu u stanju isporučivati plin svojim korisnicima uvijek se možemo osloniti na ključnu kompaniju u 100%-tnom vlasništvu, a to je HEP i tu ona može koristeći mehanizme i svoj portfelj preuzimajući dio toga na svoja leđa dati doprinos da smanji udar na građane. Treći element je ulazak u ono što se zove PDV koji je danas na struju 13%, na plin je 25 i uz sve kalkulacije donijeti paket mjera koji će maksimalno ublažiti udar na građane, a onda sukladno tome i na gospodarstvo. Evo to bi vam bio rekao i vaš prijatelj ministar Ćorić da ste njega pitali. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepa. Sudeći po iskustvu sa ministrom Ćorićem kojem su smiješna i moja pitanja i pitanja građana RH jer se posljednji put na to smijao, a evo četiri mjeseca se pokazuje da sam u pravu jer mu cijenu stalno rastu, a ni vi ni vaš prijatelj ministar Ćorić ništa po tome ne radite. Drago mi da sam vama postavila pitanje. Kad govorite o rastu cijene plina, ne raste jer je on reguliran, ne obmanjujte javnost, reguliran je do 1.4. samo zbog toga ne raste. Di je premijeru ono pojeftinjenje plina izgradnjom LNG-a, di je sigurnost opskrbe? O čemu pričate? Obmanjujete javnost čitavo vrijeme i to na vrlo, vrlo bahat način. Što mislite da će građani jesti struju i plin, o tome pričate? Pa građani bez obzira na to da li porasla cijena struje ili ne, da li porasla cijena plina ili ne plaćat će porast cijena osnovnih namirnica. Za vas to nije bitno jer vi za to imate. Kažete da je Hrvatska jednako pogođena kao i sve zemlje EU, ma da, zar nismo se mi upisali u kartu svijeta kao vrlo veliki i važan igrač u plinsku kartu svijeta? Kako to da je sad Hrvatska pogođena jednako kao i sve zemlje EU? Naknade za socijalno ugrožene, kažete da ćete nastaviti s njima. Pa najbolje da ih ukinete. Pa s čijom zdravom pameti se vi igrate? Premijeru razmislite o vašim odgovorima, razmislite i o vašem načinu nastupanja u ovom Saboru jer vam dionice padaju, ne samo u javnost, nego i u vlastitoj stranci. Čini se da moja usporedba sa Sanaderom i nije baš takva utopija kako ste mislili onda kad sam vam to izrekla.
Idemo dalje, 26. pitanje zastupnica Nikolina Baradić postavit će ministru zdravstva Viliju Berošu. Izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče HS-a. Poštovani predsjedniče Vlade, ministrice, ministri, poštovani ministre Beroš. S obzirom da je došlo na činjenicu da je došlo do preklapanja 4. i 5. vala korona virusa trenutno u 5. valu je 1.800 hospitaliziranih pacijenata, a njih 220 na respiratoru, a broj novo zaraženih varira od 5 do 10.000 dnevno. Stoga moje pitanje za vas je kakva je trenutno situacija u bolnicama, jesu li bolnice i dalje preopterećenje te imaju li dovoljno resursa za liječenje svih pacijenata zaraženih covidom i onih koji to nisu?
Odgovor poštovanog ministra Vilija Beroša.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče HS-a. Poštovana gospođo saborska zastupnice. Prije odgovora konkretnog odgovora na vaše pitanje rekao bih vam aktualni epidemiološki trenutak kao što ste vjerujem već i čuli danas smo sa brojem novo zaraženih postavili opet neslavni rekord, ima ih 10.427 od 20.292 učinjena PCR testiranja, međutim isto tako imamo i 5.590 pozitivnih na brzim antigenskim testiranjima od učinjenih 22.344. Dakle, radi se o iznimno visokim brojevima kao što smo i očekivali i čemu se poglavito promjenom strategije testiranja nastojimo prilagoditi . Međutim, ono što je u ovom trenutku zadovoljavajuće da danas imamo hospitaliziranih 1.796 bolesnika što je četiri manje nego jučer, međutim jučer je bilo 37 više nego prethodni dan. Ali ipak možemo primijetiti da je ta dinamika pada hospitalizacije prisutna odnosno u ovom trenutku nam je najvažnije da nemamo povećani broj hospitaliziranih s obzirom na porast broja novozaraženih. S obzirom da na neki način izlazimo iz tog vremenskog okvira u kojem broj hospitaliziranih prati porast broja novozaraženih vjerujem da će ovo biti dobar znak, poglavito kada sagledavamo u kontekstu vrhunca drugog vala koji je bio 20.12.2020. godine kada smo imali 2.976 hospitaliziranih odnosno vrhunaca četvrtog vala 29.11.2021. godine kada smo imali 2.598 hospitaliziranih. Dakle, današnjih 1.796 je znatno manje nego tada. Međutim, kao konkretan odgovor na vaše pitanje reći ću vam kao i dosada da nastojimo pratiti epidemiološke trendove, nastojimo se brzo prilagođavati i dio kapaciteta orijentirati prema Covid-19 pozitivni bolesnicima, međutim uvijek dio kapaciteta ostavljamo za one naše vulnerabilne skupine i pružanju uobičajene zdravstvene zaštite. Ta jedna fleksibilnost i brzi prijelaz garantira nam kao i do sada u svim valovima na neki način adekvatan zdravstveni odgovor. Ponosan sam što do sada se nije desilo niti u jednom trenutku da je nekom od bolesnika zahvalio respirator, da nije mogao biti primljen, pa čak i sada kao što ste rekli u trenutku preklapanja četvrtog i petog vala svjedočimo povećanom opterećenju pojedinih zdravstvenih ustanova recimo kao u Splitu gdje kao zdravstveni sustav pokazujemo solidarnost pa smo tako osigurali 18 sestara koje su otišle u Split. Isto tako prošli tjedan je Zadar tražio 3 nova respiratora, promptno ih je dobio. Dakle, na taj način mobilizirajući i ljudstvo i materijalno tehničku opremu odgovarali smo i dosada, odgovarat ćemo i u budućnosti na sve ove velike zahtjeve koji su pred nama. Ono što nadalje treba reći u kontekstu dolaska nove varijante odnosno omikrona da je on potpuno jasno jako zarazan, da se brže širi, međutim u ovom trenutku se čini da ne uzrokuje teže kliničke slike što bi u kontekstu stjecanja općem imuniteta populacije moglo biti jako dobro. Međutim, nema nam druge nego kao i do sada iz dana u dan pratiti epidemiološku situaciju i nalaziti odgovarajuće odgovore na one elemente koji su pred nama. Evo, hvala vam.
Hvala. Poštovana zastupnica Baradić.
…/Govornica je naknadno uključena./… zaboravlja kako najveći pritisak pandemije iznosi zdravstveni sustav kojim upravljate odnosno liječnici, medicinske sestre i tehničari koji svaki dan spašavaju ljude iz ralja smrti s čime se jako teško nositi. Spomenuli ste u svom odgovoru kako je vidljivo da se kvalitetnim upravljanjem krizom, da smo osigurali stabilnost zdravstvenog sustava koji se nije urušio zbog pandemije, a sada je odgovornost na svima, pa i zahvalnost i poštovanja prema onima koji su podnijeli najveći teret da budemo odgovorni, cijepimo se i omogućimo djelotvornu borbu protiv pandemije.
27 pitanje će postaviti poštovana zastupnica Romana Nikolić, ministru pravosuđa i uprave dr. Ivanu Malenici. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče sabora. Poštovani ministre Malenica, već mjesecima svjedočimo korupcijskom aferi u Kutini oko kupovine gradskih vijećnika i to od strane samog gradonačelnika Kutine koji je nakon otkrivanja afere putem audio zapisa jedino što je napravio dobro to se ispisao iz HDZ-a. Nad potpredsjednikom gradskoga vijeća USKOK provodi izvide zbog zapošljavanja sina u Eko Moslavini čija je cijena bila podizanje ručice za gradski proračun. Predsjednik gradskoga vijeća također je upleten i razotkriven iako je dao ostavku na mjesto predsjednika gradskoga vijeća, on i dalje ostaje na tom mjestu, nije kažnjen adekvatno za ono što je učinio već je suprotno od toga čak i nagrađen mjestom u nadzornom odboru i jednom, jednom od gradskih firmi. Tko je onda u ovoj cijeloj situaciji najviše kažnjen? Kažnjena je jedino direktorica Eko Moslavine koja je još prošle godine u srpnju USKOK-u prijavila kaznena djela trgovanja navedenih osoba i zbog čije je hrabrosti zapravo i razotkriven cijeli taj koruptivni lanac u Kutini, u gradu u kojem ste vi na vlasti. Sve me ovo nekako podsjeća na slučaj gospođe Ankice Lepaj, žene velikoga srca i još veće hrabrosti koja nas je jučer nažalost zauvijek napustila. Gospođa Lepaj ostat će zapamćena kao netko tko je zbog svoje savjesnosti i odgovornosti postala žrtva HDZ-ovih sramotnih progona. A vaša stranka se često hvali da se svim snagama bori protiv korupcije. Jeste li vi možda slučajno krivo formulirali poruku jer meni se zapravo čini da se vi borite za korupciju. Ako ipak i dalje tvrdite da se borite protiv korupcije zanima me hoćete li na ovome primjeru pokazati kako to provodite u praksi te kako, da li ćete kazniti one koji su koristili svoj položaj za stjecanje osobne koristi.
Hvala. Odgovor poštovanog ministra Malenice.
Hvala lijepa uvažena zastupnice na postavljenom pitanju. U više navrata i predsjednik vlade, ali i ja osobno smo istaknuli da je borba protiv korupcije nešto na čemu kontinuirano radimo i u tom smjeru idu izmjene niza zakona, a isto tako idu u smjeru i jačanja pravosudnih institucija koje rade i koji su uključeni u sve te procese prije svega i Državno odvjetništvo RH ali i USKOK. O radu tih institucija u ovom konkretnom slučaju ne mogu govoriti, dakle postoje i provode se određeni izvidi koji su tajni, dakle tijela postupaju, no spomenuo bi drugu stvar, to je Zakon o zaštiti prijavitelja nepravilnosti tzv. Zakon o zviždačima. Dakle, istaknuo bi da smo mi još 2019. među prvi, među državama članicama EU donijeli taj zakon, uspostavili elemente odnosno okvir za zaštitu prijavitelja nepravilnosti i upravo smo sada u izmjenama toga zakona i dodatnom jačanju toga okvira i zaštite samih prijavitelja nepravilnosti. Evo sljedeći tjedan, krajem slijedećeg tjedna taj zakon će doći ovdje u Hrvatski sabor i vidjet ćete zapravo kako ova vlada, kako Ministarstvo pravosuđa i uprava, uprave jača zakonodavni okvir, štiti zviždače i time zapravo pokazuje svoj cilj dakle da koliko je to god moguće iskorijenimo korupciju, da zaštitimo tzv. zviždače. Tako da evo pričekajte slijedeći tjedan i vidjet ćete zapravo Zakon o zaštiti prijavitelja nepravilnosti koji je prošao javno savjetovanje i vidjet ćete zapravo kako ova vlada štiti zviždače i kako omogućava prijavu nepravilnosti i jačanje kanala prijave nepravilnosti i isto tako sve ostale elemente borbe protiv korupcije? Hvala.
Poštovana zastupnica Nikolić.
Zahvaljujem. Naravno da nisam zadovoljna sa odgovorom jel odgovor je bio šablonski. Koliko je ozbiljna situacija da postoji zapravo zaista osnovana sumnja u kaznena djela i dolazi informacija odnosno aktualnom gradonačelniku do daljnjega je određen pritvor. Kako vi i dalje tvrdite da se borite protiv korupcije ja ću vam pokušat pojasniti kako bi to zapravo trebalo izgledati i čudim se što mi niste mahali s onim svojim antikorupcijskim dokumentom, ali vas razumijem jer očito i sami znate da je i jedino što je mrtvo slovo na papiru. A što se tiče najavljenoga Zakona o zviždačima, on je sve samo što ne štiti prijavitelje. Klub Socijaldemokrata već ga je proučio. Poštovani ministre, protiv korupcije se bori tako da se oštro kazne oni koji su zlouporabili svoju moć s ciljem da sebi ili nekome svom protupravno osiguraju ono što im ne pripada ili ono što ne zaslužuju i treba ih se kazniti vrlo oštro tako da drugima više ne padne na pamet pomisliti na korupciju, a kamoli da ju učine. Protiv korupcije se ministre ne bori tako da se osoba koja je ukazala i prijavila kaznena djela da je se ušutka, diskriminira i šikanira. Protiv korupcije se pogotovo ne bori tako da se tzv. zviždačici uskrati pravo na rad, otkaže Ugovor o radu kao što se to dogodilo u Kutini. Kakvu vi poruku zapravo šaljete građanima dok kažnjavate one koji su zločin prijavili, znate kako? Šutite i gledajte korupciju i nepravdu jer ako ju prijavite vi ćete ispasti još veći zločinac. Gospodo draga, ukoliko nastavite s ovakvom vašom politikom borbe protiv korupcije jedino što možemo očekivati je povećani broj korupcijskih afera i još veći pad broja stanovnika RH jer zaista je ljudima više biti dio elitističkoga i nepravednoga društva za koji ste vi i vaša stranka zaslužni glavom i bradom.
Hvala. Slijedeće pitanje postavit će poštovani zastupnika Ivan Ćelić potpredsjedniku vlade i ministru unutarnjih poslova Davoru Božinoviću.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovane ministrice i ministri, svoje pitanje upućujem potpredsjedniku Vlade RH i ministru unutarnjih poslova dr. Davoru Božinoviću. 12. siječnja je Europska komisija zatražila jačanje mandata Agencije za droge i tom prigodom je povjerenica za unutarnje poslove Europske komisije Ylva Johansson istaknula da trgovina drogom ostaje najveće kriminalno tržište u EU. Organizirani kriminal droge je multinacionalni problem koji potiče korupciju i ubojstva, banda su sve vještije u distribuciji ilegalnih droga, ali i u proizvodnji tvari koje tek treba kategorizirati. Svjedoci smo kako je prošloga tjedna hrvatska policija u provedenoj zahtjevnoj akciji zaplijenila u luci Ploče rekordnu zapljenu 220 kg heroina i 62 kg kokaina. Pored akcija dobrih rezultata u domeni sprječavanja kriminaliteta droga zanima me kakvi su rezultati policije u otkrivanju kaznenih djela korupcije, organiziranog kriminala posebice ratnih zločina, jesu li rezultati rada policije u prošloj godini bili lošiji ili bolji u odnosu na prethodne godine i ukoliko su bolji ili lošiji što je tome doprinjelo? Pored navedenoga zanima me što činite u smislu jačanja policije i sigurnosti građana? Hvala.
Odgovor poštovanog ministra unutarnjih poslova Božinovića.
Hvala vam lijepa uvaženi zastupniče na tom pitanju i na mogućnosti da par rečenica na aktualnom satu posvetimo i radu hrvatske policije. Mi znamo da policija i policijski službenici dolaze u javni prostor, a to je tako u demokracijama, i kada se naprave nekakvi propusti u radu, pa to dobije puno veći odjek od onoga što su rezultati, a rezultati kad govorimo o 2021.g. hrvatske policije su da imamo 16,7% manje ubojstava u Hrvatskoj, sva su razriješena, da je 10,2% manje kaznenih djela razbojništva, također sa visokim postotkom razriješenosti, najvećim u zadnjih 10.g., a slično je i kad govorimo o teškim krađama 13,6%, porast kaznenih djela koja spadaju u domenu tzv. tamnog kriminaliteta gdje zapravo dolazi do izražaja taj istraživački rad policije, pogotovo kad imamo u vidu organizirani kriminal o čemu ste i vi govorili je 11,6%, 37,6% je povećan broj otkrivanja krijumčara ljudi, dakle hrvatska policija je u prošloj godini uhitila danas već vjerojatno i 9 stotina krijumčara koji na ilegalan način žele transferirati ljude koji nemaju pravo ući u RH kroz teritorij RH. Kad govorimo o korupciji tu ste spomenuli, a i nastavlja se na prethodno pitanje 69,5% je veći udio podnesenih kaznenih prijava korupcijskog karaktera u odnosu prije, a kad govorimo o ratnim zločinima 100%, dakle 101 kaznena prijava za ratne zločine. Dakle, to su rezultati koji su neusporedivi, mi ih uspoređujemo sa posljednjih 10.g., ali ja bih kazao i na puno dulje razdoblje. E sad kad govorimo o tome što su rezultati uključujući i ove zaplijene droga koje su rekordne, kokain je rekordan 790 kg prošle godine, heroin je rekordan 270 kg isto i za sintetičke droge, marihuana je standard od preko tone zapljene, tu se radi prije svega o jednom sveobuhvatnom pristupu, jednoj stalnoj edukaciji, ulaganju u te ljude koji daju jedan ogroman obol ja bi kazao i stabilnosti pogotovo u ovim teškim vremenima Covid krize. Samo usporedite ponašanje Hrvatske policije kako je riješila sigurnosno bez ikakvih tenzija sve izazovne situacije u usporedbi sa drugim europskim policijama, dakle vidimo te snimke dnevno na televiziji. Dakle, ovo je dobar i hvala vam na tome trenutak i mogućnost da odamo priznanje tim ljudima, ali i da naglasimo i nastavak i edukacije i opremanja koje je neusporedivo kad govorimo o novcima koji se ulažu u razvoj Hrvatske policije u odnosu na bilo koje razdoblje u prošlosti. Evo, hvala.
Poštovani zastupnik Ćelić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, zadovoljan sam vašim odgovorom. Dakle, problem migracija, ali i problem kriminaliteta droga je visoko na agendi EU i Europske komisije i možemo sigurno reći da je Hrvatska po tom pitanju sigurna zemlja da nema otvorenih narko scena kao što je u nekim zapadnoeuropskim gradovima situacija. Na kraju moram iskazati i zadovoljstvo što ste vi imenovani za predsjednika Povjerenstva za suzbijanje zlouporabe droga. Mi koji se bavimo tom problematikom očekujemo što skorije donošenje nacionalnog strateškog okvira za suzbijanje svih oblika ovisnosti i ono što je vrlo važno dakle da je ovaj put umjesto pojedinačnih strategija gdje su različiti resori nastojali na svoj način rješavati taj problem sada imamo objedinjenu dakle strategiju za sve oblike ovisnosti bilo one klasične, bilo ove nove ovisnosti, a ovisnost o kockanju je sve veći i veći javnozdravstveni, ako hoćete i sigurnosni problem. Tako da se nadamo da će uskoro doći do realizacije i donošenja nacionalne strategije i posljedično tome donošenje akcijskih planova za suzbijanje svih oblika ovisnosti. Hvala.
Idemo sada na 29 pitanje, zastupnik Siniša Hajdaš Dončić postavit će ga predsjedniku vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče sabora. Poštovani Andrej Plenkoviću prije svega sve najbolje u Novoj godini, a sada poštovani predsjedniče vlade Hrvatska je kupila 12 aviona, francuski predsjednik je došao u Zagreb, avioni su preletjeli reći ću Markov trg, popili ste nadam se pjenušac, a ne šampanjac i zapravo ostalo je pitanje negdje visiti u zraku koliko zapravo taj posao RH košta. Dakle, prvo se spominjao iznos od 999 milijuna EUR-a pa je on porastao na 100 miliona EUR-a više i na kraju smo došli do iznosa od milijardu i 200 milijuna EUR-a po zadnjim podacima koji su bili dostupni. E sad, što mene zanima, pošto ste vi predsjednik stranke koja je reći ću osuđena za jedan dio za političku korupciju i kao što se spominjalo u medijima i što je istražilo francusko povjerenstvo reći ću ili komisija ili agencija za suzbijanje korupcije također neku nabavu aviona od strane Indije i nekakve fakture koje su išle Francuska – Indija dakle javno objavljen podatak, mene vam zanima jedna stvar, zašto vi taj ugovor dakle ne objavite hrvatskim građanima da oni znaju koliko zapravo je novaca potrošeno, za što je taj novac potrošen, mislim ja to govorim zbog vas, zbog transparentnosti zbog vas samih pa vam postavljam pitanje da li ćete vi taj ugovor objaviti ili nećete. Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Hajdaš Dončić i vama želim svako dobro i vašim kolegama, ali ću prije nego što odgovorim na ovo pitanje ipak se malo osvrnuti na vašega predsjednika stranke nekada isto tako suspendiranoga kao i vi koji nije tada od strane prethodne varijante SDP-a bio izbačen nego samo suspendiran. Onda ste došli vi i veliki socijaldemokrati, sofisticirani, skloni dijalogu, otvoreni, tolerantni, snošljivi onda ste ih izbacili kroz prozor 18 čak. Toliko da jedna vaša bivša kolegica kaže da je gotovo ružno sjediti tu među vama. To je vaš acquis kao inače poznatoga prijavljivača Povjerenstvu za sukob interesa. To ću vam ponavljat dok ste živi, namjerno to radim. Zašto ovo govorim? Jer smo sad slušali intervenciju gospodina Grbina koji krene pristojno, kulturno pa čak i supstantivno interesantno i onda završi na predstojniku ureda gospodinu Frki Petešić onda najedanput 2 metra i 10 se pretvori kako kaže jedan komentator sada koji ne smije više na RTL u liliputanca, sitničav, bezvezan, nebitan, zlonamjeran gori od Bernardića što nije lako, što politički nije lako. Dakle, taj, ta jedna sinteza tolike netalentiranosti političke koja dolazi sa vaše strane ona je, meni gotovo da vas je žao, ali dobro to je što se tiče Grbina. Što se tiče vaše kolegice Ahmetović, zamislite vi ovo, načelnica Omišlja koja je gotovo rukama demontirala izgradnju LNG terminala koji Hrvatskoj nakon 40 godina osigurava diverzifikaciju opskrbe plinom i energetsku sigurnost i autonomiju sada dođe meni imputirati pazite na kraju gdje se ona brine za cijene plina, cijene struje, cijeni energenata, sve joj lijepo objasnimo, ona završi još sitnije i gore od Grbina na Sanderu, ne Anti nego na Ivi. I to je rezime kužite to su dometi, to je to, to je to, to je taj, to je polje primjene jedne ili druge verzije koju god hoćete vaših kolega. Tužba, morao sam nešto reći jer mi je nekako gotovo pa dosadan aktualni sat, barem kad je riječ o pitanjima oporbe. Što se tiče, zamislite pazite vi vašega researcha na Googlu Indija, Francuska, Sarkozy neka, neka istraga, vi g. Hajdaš Dončić sada idete direktnom aluzijom na koruptivne radne između predsjednika hrvatske Vlade, da, da, da nemojte kimat glavom i predsjednika Francuske. Dakle, bivši suspendirani potpredsjednik SDP-a optužuje francuskog predsjednika koji je sad tamo u izbornoj kampanji, valjda da je došao ovdje dati recimo meni mito, a ja sam ga onda primio i onda smo napravili deal pustili dva Rafala da lete i onda smo mi dignuli šampanjac i to je to. Jeste vi normalni? Da li vi znate g. Hajdaš Dončić što je sadržaj tih ugovora? Jeste li bili na Odboru za obranu kad je ta tema prezentirana svima? Ne znam jeste li bili, možda niste. Da ste bili vi bi kao g. Vidović bili sretni i za. Ja ću predložiti ministru Banožiću da vas pozove sve u Ministarstvo obrane da pogledate to pa da onda sukladno vašem nahođenju puštate na portale tipove naoružanja koja će svaka [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] država u našem ozračju rado saznat što u ugovoru piše.
Hvala. Hvala vam lijepa. Imamo nekoliko povreda Poslovnika, prvi je kolega Glavašević. Izvolite.
Hvala g. predsjedniče Sabora. Povrijeđen je između ostaloga čl. 238., a i onda onaj članak koji govori o važnosti toga da se govori o temi. Predsjednik Vlade ako ga možete zamoliti je trebao ako je želio replicirat kolegici Ahmetović trebao je to raditi u vrijeme nakon što mu je ona postavila pitanje, samo da ga upozorite da se ipak treba držati teme.
Kolega Glavašević, imali smo situaciju već sličnu ovoj prošli puta, dakle kada je u pitanju replika onda mora se odgovoriti zastupniku odnosno zastupnici koji je replicirao. Kada je u pitanju ova vrsta rasprave predstavnik Vlade može odgovarati na način na koji želi i onda imate završne dvije minute da zastupnik ili zastupnica kaže šta o tome misli, dakle može se koristiti vrlo grubim riječima i to se često događa. Ne dajem opomene, pa tako ni ovoga puta nema nikakvog razloga da opomenu. Postoji rasprava, postoji forma, svako se u njoj snalazi najbolje što može. … [[Upadica se ne razumije.]] E dobro. Hoćemo li dalje onda sa povredama Poslovnika? Izvolite kolegice Ahmetović.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče HS-a. Povrijeđen je Poslovnik čl. 238. premijer se nije držao teme jer on odgovora na zastupničko pitanje kojeg je postavio kolega Siniša Hajdaš Dončić. Premijeru, sa takvim iskustvom u diplomaciji političar takvog kalibra da ga jedna debitantica poput mene može tako ubosti i iznervirati? Baš mi je žao.
Što sad da vam kažem? Ništa. Još kolegica Glasovac, izvolite i vi.
Hvala lijepa. Ja smatram da je pak povrijeđen čl. 14. u kojem piše da svaki zastupnik ima pravo postavljati pitanja predsjedniku Vlade i članovima Vlade samim time na odgovor premijera izraziti svoje zadovoljstvo odnosno nezadovoljstvo. Ovakvim izvrgavanjem znači da odgovarate drugima kroz tuđe odgovore na pitanja zastupniku uskraćujete pravo da on izrazi svoje zadovoljstvo ili nezadovoljstvo. Ja razumijem da je premijera iznerviralo ovo pitanje o avionima, možda da proglasite malu stanku malo da se premijer rifreša jer Laki je očito malo nervozan.
Dobro, ajde sada ste se malo i zadovoljili, malo ste pokušali tu pokušali ste malo sada iskoristiti ove povrede poslovnika da biste i vi replicirali, ali dobro. Ništa, idemo dalje, pa će sad kolega Hajdaš Dončić.
Hvala vam dakle prije zapravo odgovora, pa možda i postaju neke stvari danas jasne ono što je vaš prijatelj iz Ministarstva vanjskih poslova, a sadašnji predsjednik Zoran Milanović rekao da ste u afirmativnim godinama pili ovaj kako smo rekli gusti sa šlagom umjesto GP-a tak da mi je sve jasno u profilu i vašem ponavljanju jedne te iste teze. Ali ajmo sad na … [[Upadica se ne razumije.]] samo sam pročitao što piše, dakle malo mi je jasno ovo ponavljanje, stalno se ponavljate sa jednom te istom pričom, pa dosadni ste već s tim, ali možete i dalje do kraja mandata. Zanimljivo mi je to promatrati, gusti sa šlagom to je to. Ajmo sad ovako, dakle vaša Vlada skriva zapravo po tome na što se troše milijarde i vaš prijatelj kojeg sad nema zapravo prijatelj od vaše prijateljice Gabrijele, trenutno je otišao ovdje, u jednom čudnom odgovoru dakle odbija pokazati ugovore saboru, čak ne građanima, pozivajući se na to pazite na što, da je sabor treća strana. Koja je vaša strana g. Plenkoviću? Vjerojatno prva strana, a to je francuska zbog vaših daljnjih međunarodnih ambicija itd. Dakle, molim vas i pismeno tražim da dostavite ugovore saboru, dakle zbog hrvatske javnosti, zbog hrvatskih građana. Živio gusti sa šlagom.
Idemo sada na 30. pitanje zastupnik Rade Šimičević postavlja ministru znanosti i obrazovanja Radovanu Fuchsu. Izvolite.
Jesu se smirile strasti? Je. Poštovani predsjedniče HS-a, poštovani premijeru, ministrice i ministri, kolegice i kolege. Evo sve vas lijepo pozdravljam i svoja pitanja upućujem g. ministru Fuchsu. Poštovani ministre, evo u drugom tjednu smo početka drugog polugodišta i situacija sa velepošasti covida-19 nije nimalo dobra. Sad zapravo sa sigurnošću možemo reći da covid nije karijes kako neki sveznadari to vole nazvati. S obzirom da imamo visoke brojke preko 7.000 učenika koji imaju covid ili su u samoizolaciji i negdje oko tisuću profesora, što kanite učinite ako bi se situacija pogoršala jer znamo da nije dobro održavati sustav ako svakodnevno iz sustava ispadaju i učenici i profesori? Što se mene tiče i mog osobnog stava ja sam za nastavu licem u lice dok je god to moguće, ali isto tako moramo sagledati situaciju kakva je i donijeti adekvatne odluke. I moje drugo pitanje za vas isto životno jako važno je Zakon o odgoju i obrazovanju osnovnoj i srednjoj školi. S obzirom da je zakon mijenjan desetke puta mislim da nije moguće tumačiti pojedine članke na način da morate imati desetke izmjena, pa vas ja molim, vas i vaše suradnike u ime pedesetak tisuća prosvjetnih djelatnika da prihvatite prijedlog i da se krene u izmjene Zakona o odgoju i obrazovanju na zadovoljstvo svih dionika u sustavu odgoja i obrazovanja. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče na vaše pitanje oko sadašnjeg stanja što se tiče pandemije covida u obrazovnom i školskom sustavu mogu reći da brojke rastu, to je činjenica. Rastu jednako tako kao i brojevi u općoj populaciji. Negdje smo otprilike ja nemam, dnevno se mijenjaju brojevi ali negdje smo oko deset tisuća pozitivnih učenika. Mogu jednako tako reći naravno i čitav niz nastavnika i nenastavnog osoblja što je između ostaloga i jedan od prilično bitnih faktora u održavanju pojedine škole u njezinoj funkcionalnosti. Ali još uvijek smo na 50% škola u kojima nemamo niti jednog učenika koji je pozitivan. Mi ćemo i dalje nastaviti sa onim što je Vlada i do sada radila, a to je držala škole otvorenim. Vidite da se pristup upravo takvom držanju otvorenih škola do zadnjeg trenutka pokazuje i u svim ostalim zemljama koje su itekakav lockdown primjenjivale u početku i sad stoje na stanovištu da su škole apsolutno zadnje što se treba zatvarati. Mi moramo naravno štititi starije naše sugrađane ali moramo itekako još više misliti na ove generacije koje dolaze. Ne možemo ih nedovoljno dobro obrazovati i to je ključ cijele priče kojim se mi rukovodimo u ovom trenutku uz naravno uvažavanje svih mogućih sigurnosnih mjera i u direktnoj komunikaciji, suradnji sa i Ministarstvom zdravstva, ali jednako tako i Hrvatskim zavodom za javno zdravstvo pa smo u zadnjih par dana relativno nedavno počeli razgovarati o tome da li se nešto može napraviti po pitanju samoizolacija upravo učenika jer zbog jednog pozitivnog nam čitavi razredi odlaze u samoizolacije. I uzevši u obzir onaj podatak od malo prije da imamo škole sa jednim, odnosno dva do pet zaraženih da čitavi razredi odlaze u samoizolaciju mislim da tu treba nešto napraviti. I po tom pitanju ćemo naravno i dalje raditi. Škole će odlaziti on line onog trenutka kada se nastava u njima ne bude mogla održavati, ali nekakvog generalnog zatvaranja škola u ovom trenutku mislim da neće biti. Nadam se da će pandemija uskoro krenuti silaznim putem. O vašem drugom pitanju, pitate me za Zakon o odgoju i obrazovanju. Da, to je zakon iz 2008. godine koji je do sada ako se ne varam mijenjao nekakvih petnaestak puta i to su bile vatrogasne mjere kada se željelo ispraviti u nekom trenutku, pa su onda mijenjani pojedini članci. On više nije adekvatan, nije dobar i upravo zbog toga je ministarstvo i u plan donošenja zakonodavnih aktivnosti između ostaloga uvrstilo ovaj zakon i na njemu se intenzivno radi, radi vrlo široka, velika radna skupina. Tu su i predstavnici lokalnih osnivača, dakle lokalna uprava i samouprava i mi mislimo da će taj zakon biti stavljen u javnu raspravu negdje u 6 mjesecu po našim predviđanjima. Evo hvala.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem poštovani ministre na odgovoru. Evo ja sam zadovoljan, međutim želim ovdje isto tako izraziti zadovoljstvo koje imaju prosvjetari s obzirom da je ova Vlada ispoštivala one odluke koje su bile, odnosile su se na materijalne dohotke za razliku od prijašnjih Vlada koje to nisu učinile. I mislim da bismo trebali podržati i dalje taj entuzijazam prosvjetnih djelatnika uz suport Vlade i vas kao ministarstva i da se doista s obzirom da imamo sad i novce iz europskih fondova oporavka, da se iskoristi da se naprave i škole, da se može raditi u jednoj smjeni. Samim tim dobit ćemo široku podršku građana u Hrvatskoj, a mi se ionako zalažemo za zemlju znanja i mislim da imamo silno puno entuzijasta u sustavu odgoja i obrazovanja i treba to nagraditi, vrednovati i nastaviti dalje ovako. Mislim da mi to možemo i nemojmo razočarati bar nismo do sad, nemojmo razočarati prosvjetare kao što su to razočarale prethodne Vlade sa zabranom zapošljavanja, sa zabranom napredovanja, sa zamrzavanjem plaća itd. Hvala vam lijepa.
Sada je na redu 31 pitanje zastupnica Renata Sabljar Dračevac postavlja ga ministru zdravstva Viliju Berošu. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče, poštovani premijeru, ministrice, ministri, uvažene kolegice i kolege. Dakle, poštovani profesore Beroš, ministre zdravstva Republike Hrvatske 10427. 10427 samo na PSR testu BATA. Ovo je nekontrolirana stihija. Je li sada sazrelo vrijeme za raspuštanje Stožera i formiranje novog? Izgubljena je svaka kontrola. Što namjeravate poduzeti? U sjeni pandemije korona virusom odvija se još jedna pandemija. Europska pandemija, odnosno pošast zloćudnih bolesti. Europska organizacija za rak izvijestila je kako zbog korona virusa u zemlja EU nije obavljeno predviđenih 150 milijuna onkoloških pregleda, a na žalost više od milijun građana neće dobiti pravovremenu dijagnozu. Na žalost zbog pandemije koronavirusa godinama ćemo bilježiti rast smrtnosti od raka jer će se bolest otkrivati tek u podmakloj fazi. Hrvatska nešto više od godinu dana ima Nacionalni strateški okvir, okvir protiv raka, pa me zanima je li se, je li se steklo, stvorilo povjerenstvo za praćenje Nacionalnog strateškog okvira protiv raka, tko je u njegovom sastavu, te koje su planirane aktivnosti i mjere predviđene u 2020.? Obzirom na činjenicu da pacijentima nije moguće jednaki pristup zdravstvenom sustavu kao što je to bio prije pandemije, kakva je provedba i odaziv na Nacionalne programe ranog otkrivanja raka? Hvala.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem g. predsjedniče HS. Poštovana gđo. saborska zastupnice, pitanje je utemeljeno i sam govorim da nakon što prođe ova pandemija, a vjerujem da će uskoro proći slijede nam dvije nove pandemije odnosno epidemije, a to je epidemija onkoloških bolesti i epidemija poremećaja mentalnog zdravlja. Radimo na oba plana. Ukoliko ste pratili moj rad onda ste sigurno detektirali da su osnovana dva povjerenstva upravo za evaluaciju navedenih problema, onkološkog problema i problema sa mentalnim zdravljem tijekom pandemije. Ljudi rade, sastaju se i daju određene prijedloge. Međutim, počeo bih s onim što ste rekli da ovaj broj novozaraženih pokazuje slom stožera mjera itd., to vam nije tako. Ako pogledate širenje novog soja omikrona vidite da u svim zemljama na svijetu i u Europi novi soj se brzo širi, uzrokuje povećani broj novozaraženih. Svjedočimo i zemljama koje imaju znatno restriktivnije mjere od Hrvatske, međutim ni tamo rezultata tih mjera nema. Sretan sam i ponosan na naše balansirane mjere koje omogućuju s jedne strane zaštitu zdravlja ljudi, a sa druge strane ekonomske tijekove. Možete biti sigurni da ćemo u kontekstu bilo kakve promjene djelovanja virusa i epidemioloških kao i kliničkih okolnosti nove varijante promijeniti strategiju što radimo od početka ove pandemije. Prema tome, ne bih se složio s vama da je došlo vrijeme za raspuštanje stožera, čak dapače mislim da su naše mjere utemeljene i da su naši rezultati dobri. Prilagođavamo se iz dana u dan novim elementima, kao što ste vidjeli prošli tjedan promjeni paradigme i strategije testiranja jer smo uočili da povećan broj novozaraženih zahtjeva više PCR testiranja, stoga smo odgovorili na mogući način znanstveno i stručno utemeljen, a to je povećanje broja brzih antigenskih testiranja i kada smo gledali tko bi to mogao uradit onda je potpuno jasno da smo se orijentirali prema jedinom elementu u zdravstvenom sustavu koji je to mogao napraviti, a to je sustav primarne zdravstvene zaštite i ja vjerujem da će oni napraviti i svima zahvaljujem zdravstvenim radnicima svemu onom što su napravili do sada. Kada je riječ o onkološkim bolestima vi svjedočite i sami da sam možda pre dva mjeseca poslao upit svim zdravstvenim ustanovama da li su liste čekanja povećane i da li rade adekvatno na zbrinjavanju vulnerabilnih odnosno onkoloških bolesnika, ali i drugih kroničnih bolesnika jer je naša namjera u ministarstvu bila ukoliko postoje pokazatelji da je to insuficijentno angažirati dodatne privatne potencijale. Međutim, upravo odgovor zdravstvenih ustanova je bio da u ovom trenutku nema poremećaja u obavljanju pregleda bilo kakve vrste. Znači nema povećanja lista čekanja, čak dapače djelatnostima ministarstva i povezivanjem informatičkih sustava e-listi čekanja, e-naručivanja, centralnog sistema naručivanja jer radimo na smanjivanju liste čekanja. To ćemo i napraviti. Kada je riječ o Nacionalnom strateškom planu borbe protiv raka ponosan sam što smo ga iznjedrili. Isto tako reći ću vam da je osnovana radna skupina koja radi na izradi akcijskog plana glede provođenja Nacionalnog strateškog okvira borbe protiv raka, ali isto tako reći ću vam da smo u tom kontekstu osigurali sredstva iz NPOO-a u vrijednosti preko 600 milijuna kuna za nabavu one dijagnostičke i terapijske opreme koja je nužna za suvremeni tretman raka u RH. Prema tome, poduzete su aktivnosti na nekoliko istovremeno planova i elemenata da bi adekvatno odgovorili na ono što slijedi, a to je doista povećani broj onkoloških bolesnika jer moramo ipak konstatirati da je dostupnost zdravstvene zaštite na neki način otežana zbog epidemije, ali isto tako postoji određeni strah kod naših građana, stoga još jednom apeliram na sve da se odazivaju pregledima i preventivnim programima.
Hvala lijepa. Izvolite očitovanje.
Nisam zadovoljna sa vašim odgovorom jer iz njega vidimo, u biti nisam zadovoljna sa sadržajem odgovora. Iz njega vidimo da akcijski planovi se tek sad nešto skupine radne organiziraju umjesto da smo već debelo u tome i da već radimo po svakom pojedinačnom akcijskom planu prošlo je preko godinu dana. Bez obzira na tu implementaciju koja loše stoji ovim putem vas i vaš tim pozivam na tematsku sjednicu saborskog Odbora za zdravstvo uoči Svjetskog dana borbe protiv raka na kojima ćemo detaljno govoriti o implementaciji i mjerama iz Nacionalnog strateškog okvira protiv raka, a poseban naglasak ćemo staviti na pitanja kao što su kakva je skrb za onkološke bolesnike tijekom pandemije, kako se oni liječe i je li porasla smrtnost. Ministre, očekujemo odgovor i očekujemo vas na toj sjednici. Što se tiče samog dijela covida dok mjere ne budu ujednačene, za sve jednake, dok stožer ne postane dosljedan i vjerodostojan i dalje ćemo imati poplave zaraženih, teško bolesnih i umrlih, najgore mi je upravo to jer samo jučer preminulo je 55 naših građana. To je jedan autobus. U drugim uvjetima mi bismo proglasili, znači da nam se desi to sa autobusom, mi bismo proglasili Dan žalosti, al to nije jedan dan, pogledajte koliko mjeseci umire preko 50 ljudi. Dakle, nešto se mora stvarno poduzeti. Hvala.
32. pitanje zastupnik Davor Ivo Stier postavit će ministru vanjskih i europskih poslova Gordanu Grliću Radmanu, izvolite.
Hvala g. predsjedniče, kolegice i kolege, članice i članovi hrvatske vlade svjedočimo eskalaciji tenzija između zapada i Ruske Federacije, doista jedna neviđena eskalacija možda nije se to dogodilo praktički od kraja hladnoga rata i zato svoje zastupničko pitanje postavljam ministru vanjskih i europski poslova. Ministre bili ste na različitim sastancima u različitim formatima na ovoj temi, dakle i u europskim institucijama i u NATO, OESS-u, a nedavno ste bili i u Moskvi na sastanku sa ministrom Lavrovom. Zato moje pitanje je kako procjenjujete daljnji tijek ove vrlo ozbiljne situacije i kako Hrvatska naravno u okviru naših mogućnosti, ali i kao članica EU i NATO-a planira pridonijeti deeskalaciji dakle smirivanju stanja i očuvanja mira i sigurnosti na europskom kontinentu.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženih gospodine zastupniče Stier, evo vi ste bili zadnji put prije 5 godina kao ministar vanjskih poslova u Moskvi, naravno s pravom ste konstatirali upravo tu jednu, dakle međunarodni aspekt i promjenjivu narav geopolitike, ali i u zadnje vrijeme jednostavnost koja eskalira upravo u Istočnoj Europi gdje iskazujemo jednu veliku zabrinutost, znači jedna nesigurnost i zapravo neizvjesnost. Prije 10-tak dana bilo je doista puno susreta. 7. siječnja imali smo NATO konferenciju ministara na kojoj smo raspravljali ruski prijedlog o budućnosti europske sigurnosne arhitekture, posebno u prosincu mjesecu, 10. siječnja već su se dogodio dijalog između SAD-a i Ruske Federacije, 12. siječnja NATO vijeće i Ruska federacija, 13. siječnja je bilo stalno vijeće OESS-a sa, razgovor o Rusiji a mi smo isto unutar EU imali …/nerazumljivo/… neformalno vijeće, neformalni sastanak ministara vanjskih poslova u Francuskoj u Brestu gdje smo također raspravljali o situaciji, nezavidnoj situaciji u Istočnoj Europi, gomilana naoružanja sa ruske strane. Tada sam najavio i svoj odlazak u Moskvu koji je bio zapravo dogovoren prije 4 ili 5 mjeseci. Naravno s jedne strane tu imamo bilateralni trenutak koji je povoljan i pragmatičan i s druge strane međunarodni aspekt koji je vrlo važan. Tada sam na tom vijeću, na neformalnom vijeću najavio svoj odlazak u Moskvu s porukom kako želim promovirati deeskalaciju, pozvati ruskog kolegu dakle na smirivanje, na dijalog, na razgovor, uložiti zapravo sve one diplomatske napore i sve one instrumente pravne, međunarodno pravne kako bismo zaustavili eskalaciju koja je evidentna. I naravno da situacija koja je sada ona sigurno može imati negativne implikacije na kompletnu sigurnost u Europi. Moj put bio je apsolutno i poruke da Hrvatska prizna teritorijalni integritet Ukrajine, da želimo imati sporazum, poštivati sporazum o kontroli naoružanja, da Hrvatska ima, dijeli europsko jedinstvo ali ima dvotrećni pristup, s jedne strane znači sankcije koje su uvedene, a s druge strane afirmirati i poslati zapravo sve one vrijednosti i poruke otvorenih kanala komunikacije, dijaloga, promovirati mir, stabilnost jer zapravo koji nema cijenu. Hrvatska vrlo dobro zna iz prije 30 godina imamo to iskustvo i znamo cijeniti mir, stabilnost, sigurnost, a naravno moj odlazak je bio gore upravo isto tako kako bih, kako bismo razgovarali o obilježavanju 30 obljetnice međunarodnog priznanja RH. Znači ono što je zapravo bitno, bitno je štititi zajedničke europske vrijednosti i to je poruka. Ja ću sada na vijeću za koji dan izvijestiti o svom boravku u Moskvi, njemačku ministricu već sam izvijestio gospodina Borela tako da to predstoji sada. Hvala lijepa.
Izvolite očitovanje.
Hvala predsjedniče. Ministre, zadovoljan sam što se nastavlja sa tim izravnim kanalom komunikacije sa Moskvom jer je Ruska Federacija važan geopolitički čimbenik za europsku sigurnost, pogotovo je za nas važno što se tiče jugoistočnog dijela Europe i našeg najbližeg susjedstva, ali isto tako sam zadovoljan što Hrvatska ulazi u takav dijalog kao članica EU, kao članica NATO-a, dakle kao članica političkoga zapada jer zapad nije samo jedna civilizacijska kategorija, on je doista i jedan i geopolitički kontekst, dakle savez između SAD-a i Europe. Mi znamo koliko to savezništvo i sa SAD-om je bilo za nas bitno i '95. i kasnije pa sve do danas. Naravno Europa pa tako i Hrvatska mora graditi svoje kapacitete, imati svoj glas, postići svoju kao što se kaže stratešku autonomiju, a ta strateška autonomija nije nasuprot SAD-u, nije udaljavanje od SAD-a nego naprotiv to je zapravo jačanje tog saveza između Europe i Amerike i Hrvatska naravno u tome treba dati svoj doprinos, a i sama graditi na taj način svoje kapacitete u vanjskoj i sigurnosnoj politici. Stoga mi je zadovoljstvo što hrvatska Vlada na taj način gleda geopolitičku realnost, na taj način djeluje i djelovat će u narednom razdoblju. Hvala vam.
33 pitanje sad će zastupnik Marin Piletić postaviti to pitanje ministrici regionalnoga razvoja i fondova EU, Nataši Tramišak. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Poštovani potpredsjedniče, ministrice, ministri, uvažene kolegice i kolege davno je bila veljača 2017. godine kada je Andrej Plenković sazvao sjednicu Vlade Republike Hrvatske u gradu Sisku. Na toj sjednici u Sisku donoseći odluke, smjernice i promovirajući projekte Sisačko-moslavačke županije, jedinica lokalne samouprave Vlada RH pokrenula je više od 2 milijarde kuna investicija u Sisačko-moslavačkoj županiji puno prije potresa, puno prije poplava. Prošle godine između Božića i nove godine ista Vlada na svojoj sjednici donijela je program društvene i gospodarske revitalizacije Sisačko-moslavačke županije 15,3 milijardi kuna kako piše u ovome dokumentu. Poštovana ministrice Tramišak molim vas meni, ovom Domu ali i hrvatskoj javnosti objasnite koji su ključni ciljevi ozbiljne politike Vlade koja želi revitalizirati i gospodarski ali i društveno Sisačko-moslavačku županiju u trenutku kada trpimo strašne posljedice nakon razornog potresa 29. prosinca 2020. godine. Ali isto tako da i nama i javnosti, a ponaosob svim poduzetnicima koji nas slušaju bilo da su registrirani u Sisačko-moslavačkoj županiji ili van nje objasnite što to znači ja ću reći pomalo magične brojke 60, 70, 75.
Izvolite ministrice odgovor. Samo isključite mikrofon. Možete nastaviti.
Može. Hvala vam. Dakle pitanje programa demografske društvene gospodarske revitalizacije Sisačko-moslavačke županije ponukani štetom velikog razmjera koji je napravio potres u prosincu 2020. godine Vlada RH donijela je ovu odluku o izradi ovakvog strateškog dokumenta. Osnovni i glavni cilj je naravno osim otklanjanja i ublažavanje šteta koje je učinio potres i daljnji rad na razvoju cjelokupne Sisačko-moslavačke županije. Situacija na području Sisačko-moslavačke županije je nešto što nije samo potres učinio već ima izrazito ispod prosječne rezultate i u smislu i svoje gospodarske i ekonomske aktivnosti. Utvrđujući same smjerove za rad na ovom konkretnom programu određene analize koje su napravljene ukazale su na to da je najvećim dijelom razlog ove slabe ekonomske i gospodarske aktivnosti monolitna struktura gospodarstva. Ono što najveći fokus ima ovog programa, a to su upravo mjere, ciljevi i aktivnosti usmjereni rastu zaposlenosti, promjeni gospodarske strukture gospodarstva, zelenoj i digitalnoj tranziciji, dakle većoj stopi zaposlenosti i kvalitetnijim radnim mjestima. Kako bismo to ostvarili naravno na raspolaganju nam je i sredstva iz fondova EU, sredstva iz državnog proračuna. Već smo određene aktivnosti tamo i pokrenuli. Potpisane su određene odluke. Konkretno više od 500 milijuna kuna Vlada RH je i tijekom prošle godine putem različitih resora usmjerila na različite aktivnosti na područje Sisačko-moslavačke županije. Kvalitetni i konkretni primjeri nalaze se upravo kod vas i u gradu Novskoj, posebno evo projekt koji se već više puta istaknuo, spomenuo a to je projekt poduzetničkog inkubatora Pismo i ovaj novi strateški projekt koji imate u planu a to je kampus gaming industrije. Svakako na takvim projektima trebamo raditi ne samo u Sisačko-moslavačkoj županiji nego i u drugim dijelovima Hrvatske. Evo vjerujem da ćemo svi zajedno i međuresornom suradnjom razviti taj projekt do kraja ovog programskog razdoblja i pokazati da itekako propulzivne industrije može imati i Sisačko-moslavačka županija. … [[Govornica se ne razumije.]] fond je nešto što nam donosi, odnosno fond za pravednu tranziciju ove veće intenzitete potpora na području Sisačko-moslavačke županije i dodatnih 100 milijuna eura ulaganja koje će biti usmjerene na kompletno restrukturiranje samoga gospodarstva. 60% potpora za velike poduzetnike, 70% za srednje i 75% za male. Nakon što se odobre operativni programi i usvoji ovaj Fond za pravednu tranziciju to će jedino imati Sisačko-moslavačka županija u RH, ali isto tako to su i najveće maksimalne moguće stope državnih potpora za poduzetnike u bilo kojoj državi članici EU. Tako da evo meni je zadovoljstvo i zahvaljujem svima vama koji ste surađivali sa Ministarstvom regionalnog razvoja na izradi ovog programa ukupne vrijednosti 15,3 milijarde kuna očekujemo izradu akcijskih planova na godišnjoj razini od svih naših ministarstava i odmah već krenuti sa realizacijom i provedbom istih. Još jednom zahvaljujem i svima koji su sudjelovali u radnoj skupini uključivši i sve saborske zastupnike iz šeste izborne jedinice i posebno vama jedinicama lokalne samouprave koje ste prema nama komunicirali vaše strateške projekte. Hvala svima.
Izvolite zastupniče očitovanje.
Hvala lijepo ministrice. Mi smo i 2017. rekli jedno veliko hvala Vladi na ovih dvije milijarde kuna koji su omogućili da obnovimo stotine kilometara cesta, da izgradimo središnji bolnički prijem i objedinimo bolničku, objedinjenu bolnicu isprike dakle ovdje u Sisku. Kada smo pokrenuli izgradnju dakle vrtića, poduzetničkih inkubatora, svega onoga što je Vlada pokrenula. Jednako tako hvala govorimo i na ovome donesenom programu ali molimo i vapimo da zaista se sve procedure, javni pozivi ubrzaju, što prije raspišu kako bi i poduzetnici mogli koristiti. Dakle, nikad veće intenzitete potpore za ulaganje na području Sisačko-moslavačke županije ne samo oni poduzetnici koji već djeluju na području naše županije, nego svi oni koji žele investirati. 75% nikada do sada nismo imali. Pitanje hoćemo li ikada više nakon, dakle ovog programskog razdoblja imati. Jednako tako molim i predsjednika Vlade koji je najavio da će kvartalno, dakle evaluirati provedbu ovoga programa zajedno sa svim ovim dionicima koje je ministrica malo čas spomenula. Hvala lijepa.
34 pitanje zastupnik Željko Pavić postavit će ministrici turizma i sporta Nikolini Brnjac. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Poštovana ministrice. Vi ste u cilju upoznavanja turista s našim destinacijama i sa boljim upravljanjem u cilju za bolje upravljanje kapacitetima pokrenuli projekt hrvatski digitalni turizam koji je trebao trajati šest godina i dva mjeseca, tj. do srpnja 2020.g. Tada je rok dovršetka iz nepoznatih razloga produžen do sredine 2021.g., a nakon toga je produžen do 1. veljače 2023.g. Vezano uz to moje je pitanje, koji ciljevi projekta do sada nisu ostvareni i kojih rezultata provedbe još uvijek nema te koje su posljedice kašnjenja tog projekta? Napomenuo bih da produženje rokova na projektu je odobrava onaj isti SAFU koji je gledao kroz prste gospođi Žalac u vrijeme kad je bila ministrica i koja je prema procjenama Ureda javnog tužitelja EU oštetila hrvatski proračun i EU za 13,4 milijuna kuna, a podsjetit ću i na to da na projektu za e-turizam rade oni isti ekskluzivni dobavljači koji su radili i za gospođu Žalac. Napominjem svima da bude jasno da su to podaci koji su dostupni na službenim stranicama Vlade i na stranicama javnih poduzeća u vlasništvu RH. Pitanje vezano uz to, jeste li o tome obavijestili premijera i Vijeća za državnu informacijsku infrastrukturu i koje ste i kakve naputke dobili od premijera i vijeća? I na kraju, u ministarstvu imate Sektor za strateško planiranje, imate Sektor za pravne poslove, a vi ste raspisali natječaj za nabavu usluge izrade Strategije razvoja održivog turizma i raspisali ste natječaj za praćenje usklađenosti poslovnih procesa koje vi provodite sa zakonima koje vi donosite u vašem ministarstvu i to ste platili 306.000 kuna [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] Molim vas da mi odgovorite radi li se o nesposobnosti ljudi koje ste zaposlili ili [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] se radi o nepotrebnim natječajima?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Hvala lijepo poštovani saborski zastupniče Pavić. Dakle, kao što ste vjerojatno i upoznati Hrvatska je sada u procesu kroz NPOO uspjela izboriti za resor turizma 2,2 milijarde bespovratnih sredstava kuna koje će se upravo usmjeriti u tranziciji samog resora turizma što znači u zelenu i digitalnu tranziciju. Upravo će digitalizacija … jedan od ključnih aspekata same tranzicije turističkog sektora i upravo u tom cilju su raspoređena sredstva što kroz javnu turističku infrastrukturu, a što kroz privatni resor. Za javnu turističku infrastrukturu je usmjereno negdje oko 930 milijuna kuna što će biti iskoristivosti isto i za zelenu i za digitalizaciju, a preostatak sredstava je upravo usmjeren u privatni resor. Ono što nam je bitno da se iskoriste sva ta sredstva i upravo zato smo raspisali i zahvaljujem svima koji su se odazvali na dionice diljem Hrvatske, po našim gradovima gdje smo uključili sve dionike u turističkom sektoru i objasnili sve što su kriteriji i zelenog i digitalnog i na taj način da imamo što kvalitetnije projekte koji će usmjeriti biti usmjereni na što boljem razvoju samog turističkog sustava. Ono što je naš cilj je upravo razvoj cjelogodišnjeg turizma na kontinentu, isto tako i na obali i upravo u tom smjeru će se i raspodijeliti sredstva i što je cilj bolje transparentnosti kao što ste sami spomenuli će se svi javni pozivi biti na javnom savjetovanju ranije dakle usuglašeni sa cijelim turističkim sektorom. Nama je cilj naravno da imamo cjelogodišnji turizam, da razvijamo lječilišni turizam kao posebne oblike turizma isto kao i ekološki turizam, kao aktivni turizam, a naravno i kulturni turizam. I kao što sam rekla sama turistička diversifikacija turističkih proizvoda koji će se omogućiti kroz zeleno, ali i kroz digitalizaciju turističkih projekata. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Poštovana ministrice, jasno vam je da mi niste odgovorili niti na jedno pitanje. Postavio sam vam tri pitanja nisam dobio odgovor ni na jedan, ali dobro, šta je tu je. Samo ću vas podsjetiti da ste do sada na projektu e-turizam odnosno hrvatski digitalni turizam koji je bio kao jedan od najvažnijih projekata potrošili preko 30 milijuna kuna do sada i jedan od podprojekata na tom projektu je bilo između ostaloga i praćenje baza podataka odnosno … za te baze podataka. Sad ću potvrditi i vas i premijera i javnost da ste u planu oporavka i otpornosti u periodu od 2022.-2025.g. predvidili daljnje unapređenje tog sustava u sklopu e-turizma. U tom ste planu sami konstatirali da je potrebno dodatne napore uložiti u razvoj njegove nadogradnje i razvoj njegovih usluga jer između ostaloga citiram „postojeće baze podataka nisu dovoljno razrađene i ne postoji analitički alati koji bi omogućili učinkovito upravljanje razvojem turizma“. S obzirom da ste na to samo za taj posao potrošili 8,5 milijuna kuna, pitam vas na što ste ih potrošili s obzirom da to po vašoj konstataciji nije dobro? Dokle smo došli? Nadalje, u tom istom planu ste predvidjeli da ćete potrošiti dodatnih 39 milijuna 999 tisuća i 47 kuna za nadogradnju tog sustava. Što ćete sad raditi? Imali ste iste poslove koje ste odrađivali na projektu, nekoliko natječaja su vam potpuno isti, dostupno na stranicama Narodnih novina, potpuno isti. Što su oni radili? Imate možda nekakvo izvješće? Ako nemate ovdje znam da nemate ja ću vam postaviti to zastupničko pitanje pa ću vam zamoliti da mi date izvješće o tim poslovima koji su tamo odrađeni. Mislim da je na pomolu afera Softver verzija 2022.
Idemo sada na 35. pitanje zastupnica Sabina Glasovac postavlja ga predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala g. predsjedniče HS-a. Poštovani g. Plenkoviću. Rezultate vašeg upravljanja covid krizom vidimo svaki dan, obaramo rekorde u broju novozaraženih, prema broju umrlih nažalost 9. smo u svijetu, odluke koje je donosio stožer bile su kontradiktorne, nisu se primjenjivali na sve, oni su ih sami kršili. Sada po novome brojim građanima uskraćena je mogućnost da dođu do covid putovnice na temelju preboljenja zbog toga što čekaju u redovima po dva tjedna, kada dođu na red zapravo više nisu oboljeli, ne mogu ostvariti covid putovnicu koja im daje sva prava koja im treba dati, ne ovu nekakvu našu verziju, ne mogu dobiti bolovanje za ostanak kod kuće sa svojom djecom, puno je tu problema. No, ja ću svoje pitanje usmjeriti na jedan drugi sustav, sustav koji je u cijeloj ovoj Covid krizi, za razliku od Vlade i Stožera poprilično odgovoran i predan, a to su zdravstveni radnici. Naši zdravstveni djelatnici u bolnicama već 2 godine žive, rade u potpunoj, punoj mobilizaciji. Mobilizirani su na liječenju pacijenata od oboljelih od Covida-19, nezadovoljni su, iscrpljeni su, opterećeni su administracijom i ne liječe oboljele od Covida samo anesteziolozi, infektolozi, epidemiolozi, nego su svih profila liječnici zapravo primorani brzinski se educirati kako bi mogli dati svoj doprinos. Međutim, vi njihove prijedloge ne slušate kada vam nešto sugeriraju nego stvari lomite preko koljena. Jednako tako, niste slušali ni naše prijedloge, da im se povećaju znatnije dodaci na plaće kada rade s pacijentima od Covida, da im se iz proračuna izdvoje sredstva za psihološku pomoć. Znači kod nas kronično nedostaje liječnika i medicinskih sestara, a ova situacija ih još više potiče na odlazak. Moje pitanje vama glasi, što će se dogoditi ako naši zdravstveni djelatnici u još većem broju krenu napuštati Hrvatsku i odlaziti u zemlje koje drže do svojih zaposlenika? Hoćete li se u tom trenutku osjetiti odgovornim za to?
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovana zastupnice Glasovac, meni je drago da vi ovako citirate „Maratonce“, simpatično, pratite filmove iz nekog drugog, sad već točno prije 40-ak godina, ali budući da je to jako simpatično, pohvaljujem, čisto ovako komentar, s obzirom na vašu intervenciju i prilazak u pomoć g. Dončiću kojem netko drugi očito smišlja fore i neke lažne informacije plasira kao istinite pa ih onda on takve lažne ovdje i ponavlja, pa mu to poručite da mu to nije nimalo simpatično, a toliko se uznervozio da ta smiješna spika o nervozi ne znam kome može proći, valjda samo vama koji želite tako nešto vidjeti. Što se tiče Covida i što se tiče uloge zdravstvenih djelatnika, dakle, uloga zdravstvenih djelatnika, liječnika, medicinskih sestara, bolničkog osoblja, svih uključenih u upravljanje zdravstvenim sustavom u koroni je bila nevjerojatna u pozitivnom smislu. Ljudi daju sve od sebe već 2 godine, bore se sa najvećom pandemijom zadnjih 100 godina, štite naše građane, nastoje zaštititi one najugroženije, starije, štite i oni koji se nisu cijepili, one koje su se cijepili, nastoje smanjiti negativne posljedice ove pandemije u Hrvatskoj. Činjenica da su oni taj posao radili najčešće bez da pitaju kakvo je radno vrijeme, bez da pitaju koliko je sati, bez da promisle da je, da li će uskočiti nekome tko je eventualno ispao iz stroja zbog izolacije ili zbog bolesti, napravili su posao koji izaziva divljenje svih nas. Ja im još jednom u ime Vlade na tome zahvaljujem, to kažem kontinuirano kad god dođem u bilo koju zdravstvenu ustanovu, bili smo prije nekoliko dana u KBC-u Split i upravo to smo i poručili i ravnatelju i svim djelatnicima. Istodobno poboljšanje materijalnog položaja, pa i plaća ljudi koji rade u javnim službama, bila je naša želja, naša obveza, nešto u što smo krenuli u ovom mandatu za razliku od vremena kada se godinama nisu dirale osnovice za plaću, mi smo je, mi smo podigli plaće u državnim i javnim službama za 18%. 18%, to se nije jako dugo dogodilo, tu činjenicu ne treba možda hvaliti, ali ne treba ju baš niti zaboraviti ni ignorirati, to prije jednostavno nije bilo tako. Mi smo dali i posebne dodatke koji se odnose na Covid, sve u okvirima ovoga što radimo, a to je trošak od više od 40 milijardi kuna Covid krize. 40 milijardi je bilo nastalo novih troškova bilo propuštenih prihoda za državni proračun. To je rezime. A istodobno nikada nije došlo u pitanje funkcionalnost zdravstvenog sustava i zato mislim da i ministar, a i svi mi moramo učiniti daljnje korake da im zahvalimo na ovome što rade, da ih zadržimo u Hrvatskoj, bilo da su liječnici, bilo medicinske sestre, kako bismo imali dovoljno ljudi da ovakav izazov kao što je korona, ali i sve druge zdravstvene aktivnosti možemo nesmetano osigurati i to ćemo raditi. A ja još jednom evo, na kraju ovog aktualnog sata, pozivam sve one koji se nisu cijepili da se cijepe, da daju svoj mali doprinos široj zdravstvenoj sigurnosti jer na taj način će biti lakše i zdravstvenim djelatnicima o kojima vi govorite i koje vjerujem cijenite i poštujete i podržavate kao i mi. Hvala vam lijepo.
Hvala. Izvolite očitovanje.
Poštovani premijeru, ispričavam se, ja mislim da uopće niste shvatili moje pitanje. Ja sam pitala što ćete učiniti kako biste zadržali liječnike u Hrvatskoj, a vi meni pričate kako eto, plaće su im rasle, sve je lijepo, sve cvjeta. Međutim, hajmo sad ovako. Mislite da je ugodno tim zdravstvenim djelatnicima dok oni tamo rade, kak ste rekli, bez radnog vremena, ne bi li spašavali živote, gledati vaše slikanje s jednim uređajem za detektiranje Covida koji nabavlja bolnica Fran Mihaljević za 3 milijuna kuna, da bi onda 72,7 milijuna kuna vratila jer je nabavljala samo od te tvrtke PCR testove. To je na pomolu još jedna nova, nova afera. Ja vam govorim o sljedećem, demografi godinama, godinama upozoravaju na to da Hrvatskoj slijedi sivi scenarij. Nitko ih ne sluša. Ja vas pitam, čujete li vi glas Komore koja je u prosincu 2020. g. rekla da će do kraja 2025. g. iz Hrvatske otići, što iseliti ili otići u mirovinu, negdje oko 2007 liječnika? To je 20% ukupnog broja liječnika u ovom trenutku u Hrvatskoj. I to nisu samo mladi liječnici. Prosjek liječnika koji su u prosincu 2020. godine tražili ispisnicu njih 950 je 46, to su ljudi koji imaju iskustvo, koji imaju znanje. Što ćemo mi učiniti da njih zadržimo, a u ovom trenutku ne činimo ništa. Odlazak ljudi iz zdravstvenog sustava ugrožava zdravstveni sustav, a vi i vaš ministar ne radite ništa da to spriječite nažalost već očito potičete raspad javnozdravstvenog sustava kako biste ga u nekoj lažnoj i lošoj reformi mogli privatizirati. Ja vam u ovom trenutku kažem, mi vam to nećemo dozvoliti.
Poštovane kolegice i kolege imamo još 4 pitanja samo da možete planirati vrijeme. Znači radit ćemo procjena je do 14 i 15 aktualno prijepodne, pa ćemo onda napraviti stanku od 15 minuta. U 14 i 30 išao bi slobodni govor i u 15 i 30 bilo bi izvješće predsjednika vlade sa sastanaka Europskog vijeća. Znači 15 i 30. Idemo sada dalje 36 zastupničko pitanje, poštovani kolega Stipan Šašlin postavlja ministru mora, prometa i infrastrukture, Olegu Butkoviću. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege, poštovane ministrice i ministri hrvatske Vlade, moje pitanje je upućeno ministru mora, prometa i infrastrukture gospodinu Butkoviću, a odnosi se odnosno vezano je za izgradnju koridora 5C u Baranji. Naime, znamo da je vlada ovaj koridor odnosno ovaj autoput stavila kao prioritet svoj u izgradnji u ovome mandatu i doista on kao takav je trenutno jedan od najvećih infrastrukturnih projekata ne samo u Osječko-baranjskoj županiji nego i u cijeloj istočnoj Hrvatskoj, vrijednosti je ova trasa od 17,5 kilometara negdje oko 443 milijuna kuna. Kao što je vidljivo na terenu ovih dana doista dinamika i radovi na ovoj trasi od Halastice do Belog Manastira odvijaju se jako dobro. Ono što mene zanima odnosno što bih postavio pitanje ministru i ako nam možete objasniti pitanje, dinamiku i rokove izgradnje odnosno dovršetka i onog ostalog, preostalog dijela od 5 kilometara do Mađarske granice jer znamo što će taj koridor sve skupa značiti za ukupan gospodarski razvoj ne samo Baranje nego i cijele Osječko-baranjske županije odnosno povezivanje sa RH i sa Srednjom Europom.
Izvolite ministre odgovor.
Hvala lijepo gospodine zastupniče, poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, odgovor na vaše pitanje je 5C koridor je u prometnom smislu jedan od prioriteta, prometnih prioriteta Vlade RH i mi ćemo u ovoj 2022. godinu osim završetka Pelješkoga mosta sa pristupnim cestama otvoriti i novoizgrađenu dionicu autoceste na 5C koridoru od Osijeka do Belog Manastira uključujući i obilaznicu Belog Manastira koja nije projekt Hrvatskih autocesta i projekt na 5C koridoru, nego je projekt Hrvatskih cesta negdje 85 milijuna kuna bez PDV-a tako da ćemo zajedno sa novoizgrađenom dionicom Osijek – Beli Manastir koja uključuje već izgrađenu dionicu most Halasica – Osijek sa mostom koji je dug 2,5 kilometra otvoriti i ovih preostalih 17,5 kilometara do Beloga Manastira. Točno ste rekli negdje oko 500 milijuna kuna s PDV-om to investicija Hrvatskih autocesta koja se financira uz pomoć EBRD-a i HABOR-a, znači uz pomoć međunarodnih kreditnih institucija i našeg i našeg HABOR-a. Ono što nam je ostalo tih 5 kilometara do Mađarske granice za što očekujemo raspisivanje natječaja jer budući da se to projektira i da smo dogovorili i sa Republikom Mađarskom i spojnu točku to se, to je u ovom trenutku u fazi izrade projektne dokumentacije. Mi ćemo u 2023. krenuti gradnju tih preostalih 5 kilometara tako da bi negdje 2024. godine sa krajem mandata ove vlade imali svih 88 kilometara izrađenog 5C koridora kroz RH. I još možda na kraju čisto da spomenem da smo prošle godine otvorili most Svilaj koji je također na 5C koridoru čija je vrijednost investicije oko 170 milijuna kuna, pola mi, pola BiH tako da smo evo što se tiče prometnih projekata danas u Hrvatskoj dobri, oko 25 milijardi kuna se ulaže, ali evo ponavljam 5C koridor nam je prioritet i mi ćemo ove godine otvoriti tu veliku dionicu Osijek – Beli Manastir. Hvala vam lijepa.
Izvolite očitovanje.
Hvala poštovani gospodine ministre. Doista sam zadovoljan odgovorom, ali ono što je bitnije mislim da su stanovnici Baranje i Osječko-baranjske županije doista zadovoljni i vašim odgovorom i stanjem na terenu jer oni doista prate pozorno izgradnju tog koridora pogotovo kad imaju u vidu i sjete se da je prethodna vlada SDP-a tu istu dionicu preprojektirala na brzu cestu, a danas se evo i ovaj most 3. gardijske brigade u dužini oko 2,5 kilometra i ovih 17 kilometara ceste, autoceste u punom profilu doista mijenjaju kompletnu sliku Baranje i onoga dijela. Evo, hvala vam.
Idemo na 37 pitanje, zastupnica Ankica Zmaić postavlja ga ministru rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike, Josipu Aladroviću. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana ministrice, poštovani ministri, kolege i kolegice, pitanje upućujem ministru Aladroviću. Poštovani ministre, pandemija Covid-19 traje već duže od 2 godine, u velikoj mjeri pogodila je i naše živote i naše zdravlje i svakako naše gospodarstvo. Možete li nam objasniti kako je pandemija Covid-19 utjecala na tržište rada u našoj državi, u našoj Hrvatskoj te koje aktivnosti i mjere je Vlada RH poduzimala da se ublaži utjecaj pandemije. Hvala.
Izvolite odgovor.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana zastupnice kada govorimo o pandemiji i tržištu rada odnosno u ekonomskom smislu već smo mogli u izlaganjima prije svega predsjednika Vlade čuti koliki je ukupan trošak pandemije. Kada samo na tržište rada to preslikamo praktički govorimo o trećini troška, jer više od 12 i pol milijardi kuna smo implementirali samo u očuvanje radnih mjesta do sada. Na početku pandemije zapravo nam se dogodio jedan šok na strani ponude odnosno potražnje na tržištu rada, jer smo imali pad od 25000 osiguranika zapravo u 11 radnih dana. Međutim, Vlada je vrlo aktivno i vrlo intenzivno reagirala i sa 12 i pol milijardi kuna očuvala tržište rada, dapače i poboljšala ga. Jer kada pogledamo podatke koje možemo vidjeti sa krajem prošle godine imamo 35000 osiguranika više nego 2020. odnosno 26000 osiguranika više nego 2021. godine. Kada gledamo ovih prvih 18 dana u mjesecu siječnju vidimo također pozitivne pokazatelje i osobno sam siguran da će ova godina biti najbolja što se tiče tržišta rada od osamostaljenja Republike Hrvatske. Da bi se to dogodilo dodatnih milijardu kuna smo odlučili investirati u mjere aktivne politike zapošljavanja, predstavili smo ih krajem 2021. godine. Bit će provođene kroz cijelu 2022. godinu, gdje očekujemo da ćemo na taj način dodatno kreirati radna mjesta. Mi smo izašli iz faze očuvanja radnih mjesta prema fazi kreiranja radnih mjesta i u tom ekonomskom oporavku, ali i društvenom oporavku s obzirom da se radi o samom tržištu rada siguran sam da ćemo imati i vašu podršku. Ono što je paralelan cilj uz očuvanje tržišta rada i očuvanje, odnosno povećanje prihoda, odnosno dohotka i poprilično sam siguran da ciljeve koje smo si postavili iz te perspektive ćemo ispuniti i u sljedećem razdoblju. Hvala vam.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem ministre. Zadovoljna sam vašim odgovorom i zahvaljujem se osobno i vama i vašem ministarstvu i Vladi RH koja je pravovremeno uspostavila i aktivirala sve mehanizme i mjere kako bi se očuvala radna mjesta u ovo izazovno vrijeme pandemije.
38. pretposljednje pitanje zastupnik Emil Daus postavlja ministru zdravstva Viliju Berošu. Izvol8ite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Sabora, poštovani ministre. Krajem prošle godine u javnom savjetovanju bio je Prijedlog zakona o zdravstvenoj zaštiti, doživio je velike kritike, praktički pljusku struke i šire javnosti i kritike su se odnosile prvenstveno na to da će se tim prijedlogom sustav još više centralizirati i urušiti do sad dostignute standarde, zapravo i nadstandarde u nekim područjima. Sa jednog od takvih područja i sam dolazim. I predviđa se jedna uravnilovka koja će oslabiti jake, umjesto da ojača one slabije dijelove sustava. I s obzirom da se u javnosti u zadnje vrijeme pojavljuju svakakve priče o tom prijedlogu zakona molim jasan vaš jasan i nedvosmislen odgovor što će biti s njime, odnosno da li će se takav prijedlog zakona pojaviti u saborskoj raspravi kao takav ili ste uvažili kritike iz javnog savjetovanja. I ujedno bih iskoristio prigodu još jedno pitanje do kada će građani Umaga, Buja, Novigrada, zapravo cijele Bujištine biti diskriminirani, odnosno kada će se potpisati napokon bilateralni sporazum sa Republikom Slovenijom. Mislim da je i sam premijer ga bio najavio o korištenju Opće bolnice u Izoli za hitne slučajeve za pacijente s tog područja. Radi se ovdje o spašavanju ljudskih života, a život u Bujama, Novigradu, Umagu, cijeloj zapravo gornjoj Bujištini koji gravitiraju bliže Izoli. Znate o čemu pričam, jednako vrijede kao u Duborvniku, Osijeku, Zagrebu, Splitu, Rijeci, Puli, pa molim ako mogu dobiti odgovore na ta pitanja. Hvala.
Izvolite odgovor ministre.
Hvala vam gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi gospodine saborski zastupniče. Niste u pravu kada ste rekli da je prijedlog zakona bio u javnom savjetovanju. Apsolutno ne. Ono što se dogodilo da su određene informacije sa sastanaka radne skupine koja radi na prijedlogu zakona izišle nekontrolirano u javnost izazvale određene dvojbe što svakako nije dobro, jer su izvađene izvan konteksta, izvan cjelovitosti određenih prijedloga koje predlažemo. Stoga strpite se još neko vrijeme dok radna skupina ne završi sa svojim poslom, dok ne izdefinira konačni prijedlog zakona koji će doći u Hrvatski sabor i o kojem ćete moći tada glasati. Do tada ne bih ništa komentirao, neka ljudi rade svoj posao. Mnogi su elementi osim centralizacije zdravstvenog sustava na tapeti, tako da kada bude sve definirano imat ćete priliku biti o istom informirani, a onda i glasati. Drugo kada je riječ o području sjeverozapada Istre, vi sami znate da je od 2014. do 2020. postojao određeni INTERREG europski projekt između Republike Hrvatske i Republike Slovenije sa uključivanjem Zavoda za hitnu medicinu Istarske županije i bolnice u Izoli. Međutim, kao takav imao je niz elemenata koji su bili prijeporni tipa ograničenja rada Opće bolnice u Izoli, tipa ograničenja starosne dobi, upućivanja pacijenata, tipa ograničenja onih stanja patoloških koji su hitna, a koji bi se mogli uputiti tamo. Nadalje tipa plaćanja zdravstvenih usluga što nije važno. Stoga nakon analize navedene problematike za koju priznajemo da postoji poglavito u kontekstu ljetnih mjeseci kada veliki broj stranih turista slovenskih građana, hrvatskih građana i naravno našeg stanovništva je u tom području mišljenja smo da je to moguće riješiti jedino međunarodnim bilateralnim sporazumom između Ministarstva zdravstva Republike Hrvatske i Ministarstva zdravstva Slovenije da sva ova navedena dvojbena pitanja riješimo na adekvatan način. Kao što znate, vjerujem da znate Ministarstvo zdravstva je 17. studenog uputilo, prošle godine uputilo takav zahtjev Ministarstvu zdravstva Slovenije. Oni su ga proučili, podržavaju ga i sad čekamo proceduru slovenske Vlade o usvajanju istog što bi bio odgovor na ove izazove koje ste vi naveli. I mislim da je to pravi put rješavanja sa naglaskom na sva ona otvorena pitanja i disfunkcionalnosti koje su bile ranije prisutne ovakvim dogovorom, a temeljem komunikacije nacionalnih osiguravatelja u Hrvatskoj, Sloveniji mislim da se mogu riješiti na najbolji mogući način. Evo, hvala vam lijepo.
Izvolite očitovanje.
Hvala na odgovoru. Da, ali treba rješavat čim prije, čim brže. Što se tiče onog prvog dijela bez obzira u kakvom formatu je izašlo u javnost izašao je u javnost prijedlog zakona ili elementi tog zakona. A ja ću samo podsjetiti da zašto se digla zapravo struka i oni koji razumiju o čemu se radi, centralizacija nije dobra u sustavu zdravstva na taj način, to vjerojatno se slažemo. Zavod za hitnu medicinu Istarske županije znate i vi dobro pred 10 godina kad je osnovan samo sedam sanitetskih vozila je dobio, danas ih ima 28, od toga 10 s crash testom, pomogla Istarska županija sve gradove, svi općine Istarske županije. HZZO pokriva samo 75% potreba za plaćama, a sve ono drugo što je preko toga uključujući edukaciju i opremu, božićnice, regrese plaćaju opet općine i gradovi Istarska županija. 2020. bili su dobili nagradu za najbolje organiziran zavod u RH, a Hrvatska hitna pomoć u globalu je uz Francusku se pokazala se u ovoj pandemiji najučinkovitija i to je za pohvalu. Znači da treba sustav kao takav održati. Možemo pričati o Specijalnoj bolnici „dr. Martin Horvat“ jel znam da pomogne i ministarstvo, ali i Istarska županija u čijoj je ingerenciji, grad Rovinj svi se trude znate i sami što radi g. Rade tamo i da dolazi to zapravo … u specijalnu bolnicu 21. stoljeća. A što se tiče Bujštine znam da imate razumijevanje, ali moramo čim prije to riješiti jer ponavljam ljudski životi na Bujštini jednako vrijede kao u cijeloj Hrvatskoj samo ne znam dal imate podataka, znate da je sad Istarska županija popisala zadnjih dva mjeseca prošle godine od 1.11. ugovor sa samom bolnicom i da plaća troškove, bila su tri slučajeva, jedan infarkt, jedan moždani udar i jedna teška prometna nesreća, sve su uspjeli spasiti hvala Bogu i hvala njima na kraju krajeva i svi su izliječeni i dobro su. Da nije uskočila županija vi dobro znate jer vam je to struka kakve bi posljedice od toga bile. Zato nam je hitno potreban bilateralni sporazum sa Republikom Slovenijom. Hvala.
Hvala vam. I idemo zadnje pitanje poštovani kolega Darko Klasić postavlja ga ministru gospodarstva i održivog razvoja Tomislavu Ćoriću. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a. Uvaženi ministri, poštovane kolegice i kolege. Pred RH su velike mogućnosti korištenja novčanih sredstava iz različitih eu fondova, da bi ispunili obavezu i ciljeve za reciklažu i oporabu odlaganja otpada nužno je da veći gradovi poput Zagreba, Osijeka i Splita konačno započnu realizirati cjeloviti sustav gospodarenja otpada na ovom području. To posebno naglašavam Grad Zagreb koji proizvodi više od četvrtine ukupnog otpada koji nastaje u RH i projekte koji su u visokoj fazi gotovosti, a radi se o Bioplinskom postrojenju za obradu biootpada u Novskoj, Centra za gospodarenje otpadom na Resniku i Sortirnici otpada na Žitnjaku. Napominjem da su sortirnice i bioplinsko postrojenje nominirani za sufinanciranje iz Financijskog mehanizma NPOO-a te da za ova dva projekta i uključujući i Centar za gospodarenje otpada može se dobiti više stotina milijuna kuna iz EU. Također podsjećam kako su za tri centra Piškornica na Sjeverozapadu Hrvatske, Babina gora za Karlovačku i Lužno razdoblje za Dubrovačko-neretvansku županiju prispjele ponude gotovo dvostruko veće od procijenjenih vrijednosti nabave što je zaustavilo njihovu realizaciju. Zbog važnosti ovih projekata za RH molim vas informaciju, da li Vlada na temelju razgovora sa Gradom Zagrebom i ostalim županijama koji još nisu izgradili svoje centre da li ima plan B ukoliko se navedena postrojenja ne bi izgradila ili ne bi izgradila na vrijeme, a kako bi se izbjeglo plaćanje penala koja bi Hrvatsku u tom slučaju teško mogla izbjeći?
Izvolite odgovor ministre.
Hvala vam lijepa prije svega na pitanju zastupniče Klasiću. Dakle, RH, a nastavno na vaš uvodni dio izdvojila je u proteklom razdoblju izdvaja značajna sredstva za uspostavu jednog kompletnog sustava gospodarenja otpadom na razini naše zemlje. S obzirom na zatečeno stanje do 2017.g. moram priznati da smo u nekim dijelovima tog sustava krenuli zapravo iz početka. Rezultati u proteklih nekoliko godina ukazuju prije svega na povećanje odvajanja što je bio i primarni cilj s obzirom da zapravo cijeli sustav kreće na kućnom pragu, ali isto tako i uspostavu čitavog niza dijelova infrastrukture, tu prije svega mislim na mogućnosti odnosno na infrastrukturu za odvajanje, samim time, a onda i reciklažna dvorišta odnosno sufinanciranje izgradnje vozila, sufinanciranje edukacije u konačnici sufinanciranje i izgradnje sortirnica što isto tako u tijeku na nekoliko lokacija u RH kao i konačno sufinanciranje i izgradnje centara za gospodarenje otpadom. Imali smo priliku ove godine vidjeti otvaranje odnosno puštanje u probni rad Centra Bikarac Šibensko-kninska županija, 2022.g. donijet će otvaranje isto tako odnosno puštanje u probni rad uvjeren sam i Biljana donjih Zadarska županija, da neki centri odnosno njihova izgradnja dovedena je pred izazov prije svega zbog pristiglih ponuda i upravo zbog toga na tim lokacijama išlo se u ponovno otvaranje natječaja odnosno ponovnu provedbu natječaja za radove. Voditelji centara su u dogovoru sa ministarstvom tako postupili. Što se tiče specifične pozicije Grada Zagreba koji ste naglasili u svom pitanju, Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja je u više navrata proteklih mjeseci imalo priliku razgovarati s predstavnicima Grada Zagreba, konkretno s g. gradonačelnikom i njegovim suradnicima iz Zagrebačkog Holdinga odnosno Čistoće. Grad Zagreb u ovom trenutku još uvijek nema do kraja definirane sve planove s obzirom na vrlo izdašne iznose koji bi pratili i financiranje i bioplinskog postrojenja koje ste naveli na dislociranoj lokaciji u Novskoj kako i sortirnice odnosno centar za gospodarenje otpadom. Međutim, ono što smo jasno dali do znanja Gradu Zagrebu je da će RH s obzirom na njegovu važnost koja nije malo više od jedne četvrtine, ona je malo više od jedne petine 21%-tni bod Zagreb sudjeluje u količini miješanog komunalnog otpada u RH. RH tu smo vrlo jasni sufinancirati izgradnju svih racionalnih realnih troškova svih centara koji su planirani širom RH, pa tako isto tako i ovog u Gradu Zagrebu. Financijske omotnice koje nam pri tom stoje na raspolaganju, njih je nekoliko jedna je Operativni program Konkurentnost i kohezija za postojeće projekte koji su već u tijeku 2014. – 2020., 2021. - 2027. omotnica izgleda nešto drugačije i u pravilu je definirana odnosno usmjerena na sufinanciranje recimo to tako posebnih kategorija otpada odnosno reciklaže odnosno sortiranja, ne na miješani komunalni otpad. Upravo zbog toga dio sredstava iz Nacionalnog programa oporavka i otpornosti ćemo usmjeriti upravo u sufinanciranje centara koji će biti fazirani očito neki od njih s obzirom da njihova izgradnja još nije krenula i u konačnici zato ćemo isto tako prenamijeniti dio omotnice iz Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Dakle, konačna poruka svi projekti centara za gospodarenje otpadom jer su potrebni RH bit će sufinancirani od strane RH. Da li ćemo prema Europskoj komisiji u jednom trenutku unatoč našim aktivnostima koje su proteklih nekoliko godina bile vrlo, vrlo značajne i rezultirali su zapravo jako velikim iskorakom u jednom trenutku biti prozvani i za potencijalne penale, to ćemo vidjeti. Mi ćemo učiniti sve da to ne bude tako. Ukoliko dođe do toga taj iznos će se [[Upadica: Hvala vam.]] morati naći. Hvala lijepo.
Izvolite očitovanje.
Evo, hvala lijepo na odgovoru, vidim malo smo zagrebali tu problematiku, vidim da i velika odgovornost leži na lokalnoj samoupravi i proučavajući ove podatke zamijetio sam značajna odstupanja na razini lokalne samouprave zato bih vas i samo podsjetio da do 2023. moramo potrošiti novac namijenjen sektoru gospodarenja otpadom iz postojećeg operativnog perioda u kojemu je bilo na raspolaganju više od pola milijardi EUR-a baš da riješimo problem otpada. Ono dodatno što je otežavajuće su okolnosti što u novom operativnom razdoblju do '27. godine EU više ne želi financirati ono što smo trebali izgraditi kroz novce koji su nam već stavljeni na raspolaganje, a mi nismo uspjeli to potrošiti. Još jednom napominjem da ovdje najznačajniju ulogu igra zapravo pitanje gospodarenja otpadom u svim većim gradovima gdje su oni nažalost podbacili, vidim da je država bila tu suport, ali nažalost gradovi nisu iskoristili značajno te mogućnosti. Evo posebno i Grad Zagreb, sami ste napomenuli da vam nova gradska uprava još nije predstavila niti plan gospodarenja otpada, '23. nam je isto doslovno na vratima. Mislim da će rješavanje pitanja gospodarenja otpadom u Zagrebu teško to riješiti, a da će RH o tome u cjelini zavisiti da li je ispunila svoje obaveze. Stoga mislim kako bi neuspjeh gospodarenja otpadom samo u Zagrebu i preostalim većim gradovima Hrvatske na kraju morat će platiti svi građani RH zbog neuspješnosti lokalne vlast. A kako bi se to izbjeglo molim vas ministre da hitno intervenirate i kroz odgovarajuće rješenje prevenirate ovakav razvoj događaja i da što više zapravo utječete na tu lokalnu samoupravu da se pokrenu s mjesta jer nažalost dosta toga stoji u mjestu i ne rješava se. Neki gradovi su svijetli primjer, ali nažalost velika većina je zapela u birokratskim problemima. Hvala.
Hvala i vama, ovime smo došli do kraja aktualnog prijepodneva, samo jedna informacija. U skladu s odredbom Članka 144. Poslovnika Hrvatskog sabora obavještavam vas da je u 10. sazivu Hrvatskog sabora ukupno postavljeno 585 zastupničkih pitanja u pisanom obliku, a odgovoreno je na njih 534, stoga temeljem Članka 144. Poslovnika pozivam vladu odnosno članove vlade koji nisu dostavili odgovore u roku da isto učine u roku od 8 dana. Kao što sam i najavio sada ćemo napraviti kratku stanku. U 14 i 30 bit će slobodni govori odnosno iznošenje stajališta klubova i zastupnika, a nakon toga u 15 i 30 izvješće predsjednika vlade o sastancima Europskog vijeća. Hvala. STANKA U 14,11 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,37 SATI]] Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici, pozdravljam vas, nastavljamo kako smo najavili. - Izvješće predsjednika Vlade RH o održanim sastancima Europskog vijeća u 2021.g. Podnositelj je predsjednik Vlade RH, a predsjednik Vlade RH podnijet će to izvješće u skladu s čl. 11. Zakona o suradnji HS i Vlade RH u europskim poslovima. Raspravu je proveo Odbor za europske poslove. Sada bih molio predsjednika Vlade RH poštovanog Andreja Plenkovića da dodatno obrazloži izvješće. Izvolite predsjedniče vlade.
Dobar dan, sve vas lijepo pozdravljam još jednom, poštovani predsjedniče HS, poštovane zastupnice i zastupnici, drago mi je da na početku ovog novog zasjedanja ovoga saziva HS imam sukladno našoj gotovo već sad uobičajenoj praksi podnijeti izvješće o sastancima Europskog vijeća. U ovom konkretnom slučaju riječ je o onom godišnjem izvješću koje je i obveza sukladno propisima, a inače kao što znate u zadnjih 5 i nešto godina razvili smo praksu da upravo najbitnije naglaske sa rasprava na Europskom vijeću zajednički analiziramo i komentiramo ovdje u HS kako bismo senzibilizirali hrvatsku javnost za europske teme koje su dakako u svojoj punini i hrvatske teme. Činjenica da smo u ovoj godini koja je iza nas 2021., kao i sve ostale države članice bili u situaciji da nakon 2020. koju je obilježio Covid-19 najveća pandemija u zadnjih 100.g. koja je uzrokovala ne samo zdravstvene poteškoće već financijske, ekonomske poteškoće, kako za cijelu EU tako i za Hrvatsku da se nađemo u poziciji da zajedničkim rješenjima uz borbu protiv pandemije nastojimo dignuti hrvatsko gospodarstvo. Mi smo u tom svjetlu ekonomija koja je u drugom i u trećem kvartalu ostvarila rekordni rast 16 i po, 15,8% očekujemo prema našim projekcijama, a vidite da su se kroz godinu revidirale i projekcije brojnih međunarodnih financijskih institucija, Agencija za kreditni rejting, komisije HNB-a i svih ostalih aktera da bi taj rast u 2021.g. trebao biti iznad 10%, što je naravno dobro i korisno i pokazuje agilnost i žilavost hrvatskoga gospodarstva, orijentiranost na izvoz, investicije i rast osobne potrošnje uz naravno sve preduvjete koje smo zajednički učinili kako bi osigurali uspješnu turističku sezonu od koje su prihodi, pa i s njima povezane djelatnosti bili praktički iznad 90% rekordne 2019.g.. Godina 2021. u političkom smislu sa aspekta Hrvatske u odnosu prema EU imala je proces vrednovanja i to krucijalni proces vrednovanja, ispunjavanja naših zadanih okvira, kriterija, stepenica, kako god kazali, prema šengenskom prostoru i prema europodručju i temeljem zaista vrlo po mom sudu detaljno provjerenih podataka svjedočili smo i pozitivnom izvješću komisije glede članstva Hrvatske u šengenskom prostoru. Vidjeli smo njihovu komunikaciju u svibnju o reformi šengenskoga prostora koja praktički bez ikakvih dodatnih zareza podržava članstvo Hrvatske u šengenskom prostoru i sada je nakon ove odluke vijeća koja je bila donesena na Vijeću za pravosuđe i unutarnje poslove početkom prosinca preostalo da se daljnja procedura vodi između 3 institucije odnosno dvije praktički parlamenta i vijeća i da tijekom ove godine donese se odluka o članstvu Hrvatske u šengenski prostor. Drugi korak je naravno europodručje, a kad je riječ o europodručju tu mogu reći da smo učinili maksimalne napore kroz sada već godinu i 7 mjeseca otkad smo ušli u Europski tečajni mehanizam 2, otkad smo ušli u bankovnu uniju, kao što znate Hrvatska kroči prema europodručju. Vidjeli ste da smo u ponedjeljak predstavili prije nego što je otišao u javno savjetovanje i konture Zakona o euru kojeg će naravno usvajati HS kroz dva čitanja. Tu smatramo da smo u vrlo dobroj situaciji, da nam sve razine EU, europodručje i sama EU i Europski parlament daju pozitivne odluke sredinom ove godine i da onda u miru pripremimo tehnički završne korake za zamjenu hrvatske kune eurom i ponavljam, evo još jedan put ću reći i ovdje, u ovo doba dogodine ukoliko ne bude ne znam kakvih nepredviđenih okolnosti mi bismo svi trebali ići u dućan sa eurima i plaćati u eurima naravno uz prethodne mogućnosti zamjene hrvatske kune bez ikakve naknade, jednako kao i cijelu 2023.g., a potom neograničeno kome god slučajno ostanu kune negdje gdje su ih zaboravili mogu ih bez naknade promijeniti u HNB-u. Što se tiče cijepljenja Covida-19 jer to je horizontalna tema o kojoj smo govorili non stop. Ja bi otprilike za ovu prošlu godinu stvari sveo na dva razdoblja, jedno je dok nismo imali dovoljno cjepiva, a to razdoblje je bilo riješeno na temelju naših razgovora sa partnerima, sa komisijom sa drugim članicama negdje na proljeće. I mi već od svibnja, početka lipnja osiguravamo dovoljno cjepiva za cijelo stanovništvo i svi koji željeli se cijepiti, mogli su se cijepiti Vlada, država, svi mi zajedno, porezni obveznici u konačnici osigurali su da imamo toliko cjepiva koliko god nam je to u tom trenutku trebalo. I da oni koji se nisu cijepili to nisu učinili praktički vlastitim odabirom koji ja poštujem, ali je činjenica ako se netko nije cijepio da je samoga sebe manje zaštitio, tj. ostavio puno više izloženom virusu koji je poharao cijeli svijet, koji je nanio veliku štetu naravno i Hrvatskoj i u zdravstvenom smislu i u pogledu broja preminulih, pogledu ljudi koji su proveli velik dio vremena u bolnicama, ogromnu napregnutost zdravstvenoga sustava, a da ne govorim o ukupnim troškovima pandemije covida 19 koja je prošla 40 milijardi kuna. Naravno mi u tom procesu nismo zaboravili našu važnu ulogu, dakle Hrvatska nije sama na svijetu, Hrvatska je dio Međunarodne zajednice i treba u tom procesu dati svoj obol i mogućnost da pomognemo i drugima pogotovo onima koji nemaju cjepiva ili ga nisu imali. Mi smo to tijekom ove godine učinili više puta i to na različite načine. Ja bih tu govorio o tri kategorije. Prvo otvorili smo besplatnu mogućnost cijepljenja u Hrvatskoj za bilo koga tko god dođe u Hrvatsku bio on Hrvat, bio on iz nekog drugog, iz neke druge zemlje, nekog drugog državljanstva, bio on turist, bio gost, bio na proputovanju ili došao samo radi toga mogao se cijepiti u Hrvatskoj. Dakle, to je djelovanje lokalno, a doprinos globalni hrvatske Vlade, hrvatske države, svih nas u procesu borbe protiv pandemije. Drugo je bilo pomoći nama susjednim državama osobito Bosni i Hercegovini, naravno i zbog činjenice ne samo što nam je Bosna i Hercegovina bliska, važna i prijateljska zemlja, nego zato što tamo žive Hrvati kao konstitutivan narod kojima smo također željeli pomoći i u više navrata smo donirali cjepiva Bosni i Hercegovini. Ali isto tako donirali smo cjepiva i drugim državama kako u susjedstvu tako i u zemljama van Europe i to na dva načina bilateralno i kroz tzv. mehanizam COVAX čime smo pomogli da se stanovništvo onih zemalja čije vlade nisu osigurale cjepivo pomogne i od strane Hrvatske. I to ćemo nastaviti i u budućnosti. Dovoljno smo naručili cjepiva i za iduću godinu i moći ćemo to učiniti ponovo i to s uvjerenjem da radimo dobro i za sebe i za druge i za čovječanstvo generalno. Što se tiče samih sastanaka budući da smo mnoge od tih rasprava ovdje već i proveli ja bih pokušao izdvojiti možda samo nekoliko tema u odnosu na ovo što ste vidjeli u izvješću. Jedna od najvažnijih tema bez ikakve dileme je bilo pitanje koje se odnosilo na rast cijena energenata, dakle kad gledamo globalno kako ide slijed događaja, pandemija koja uzrokuje poremećaj u opskrbnim lancima, povećanje potražnje u vremenu oporavka, sukladno tome porast cijene energenata. Porast cijene energenata za sobom vuče porast drugih cijena, pa sukladno tome imamo inflatorne efekte. Dakle, taj lanac zbivanja vezan za naravno ekonomske i financijske posljedice pandemije potrebno je ponoviti da shvatimo zašto se nešto događa baš u ovome trenutku. Na tom tragu osobito negdje od rujna počele su rasprave na razini Europskog vijeća što neformalne, što formalne što i kako napraviti uz svojevrsne komparativne prakse pa i načine kako djelovati na razini država članica da bi se ublažili negativni efekti na stanovništvo i na gospodarstvo. O tome je bilo nešto u kratkoj formi riječi i jutros na aktualnom satu, ali ja ću ponoviti u kom pravcu djelujemo. Prvo mi smo što se tiče cijene struje, vidjeli ste glede kućanstava, mi smo bili u problemu, cijena struje se nije povećala i neće se povećati do travnja. Glede cijene plina tu imamo dvije vrste korisnika kućanstva, dakle građani i poslovne subjekte. Glede kućanstava isto se nije ništa promijenilo i neće se promijeniti do travnja. Glede poslovnih subjekata imamo dvije kategorije, one koji su imali dugoročne i po meni na vrijeme i mudro sklopljene ugovore koji su im zajamčili cijene plina onakve kakva je bila tržišna situacija tada i ovi koji nisu. Ovi koji nisu imali takve ugovore sada su doživjeli na svojim fakturama rast cijena plina. To je ipak dio gospodarstva i samo dio aktera na tržištu. Što sukladno dobrim praksama na razini EU ostaje hrvatskoj Vladi? Što možemo napraviti? Dakle postoje tri domene. Prva je domena pomoći onima koji su socijalno ugroženi. Mi već danas imamo jednu naknadu koja se daje u formi naknade u iznosu od 200 kuna socijalno ugroženim obiteljima. Riječ je oko 64 000 obitelji, dakle kućanstava koje primaju tu naknadu od 200 kuna. Riječ je otprilike između 110 i 115 milijuna kuna koji su za to namijenjeni godišnje. U slučaju povećanja cijene plina mi ćemo kao Vlada povećati ovu naknadu onima koji imaju najveći problem sa plaćanjem režija. Dakle, to je prva mjera socijalni transfer. Drugi element o kojem smo razgovarali je, a to rade i ostale države članice kako da u ovakvim situacijama krize nacionalne energentske kompanije, a to je u hrvatskom slučaju HEP bude onaj akter koji može uzeti na svoja pleća dio tereta troška i na taj način rastereti građane prije svega. I tu mislim da imamo prostora i načina kako da sa takvom ulogom, jednom premosnicom, puno smo imali premosnica zadnje dvije godine zbog covida, imat ćemo i ovdje da putem pametnoga postavljanja HEP-a u vremenu koji će biti pred nama napravimo iskorak i također ublažimo efekt rasta cijena. Treći element je onaj koji se odnosi na poreznu politiku. Danas kao što znate porezna cijena električne energije je 13%, porez na plin je 25% i tu postoji prostor koji će vlada sukladno izračunima, efektima iskoristiti da bi promijenila ono što treba. Ja u ovom trenutku neću prejudicirati koliko ili kako, ali tu imamo marginu da i na taj način smanjimo cijenu troška energenata za naše građane. Dakle, to su otprilike te tri glavne točke, postoje još neki modeli, ali one su po meni najbitnije i najvažnije da shvatimo pravac djelovanja u slijedećim mjesecima jer ponavljam još jednom nama je kao vladi, a svima zajedno vjerujem i Hrvatskom saboru najbitnije da kroz ovo sve što je s Covidom povezano, zdravstveno, ekonomski i financijski sektorski prođe bez prevelikoga udara na standard građana. To smo do sada u najvećoj mjeri uspjeli, a sa ovim mjerama mislim da ćemo ublažiti i taj korak koji tek slijedi od proljeća. Mnoge druge zemlje, to pratite naravno su imale veće probleme i morale su djelovati i prije kako bi spriječile taj udar na svoje građane. Od ostalih tema izdvojit ću dvije vanjskopolitičkog karaktera. Jedna je jugoistok Europe, dakle nama susjedstvo tu imamo naravno najvažniju temu, temu proširenja. Imali smo nakon onog sastanka na vrhu koji je bio u video formatu za vrijeme hrvatskoga predsjedanja to je bilo kao što se sjećate u svibnju 2020., nažalost zbog tada okolnosti Covida samo u video formi, sastanak na Brdu kod Kranja gdje smo uspjeli poslati dosta snažne poruke podrške osobito u koordinaciji sa Slovenijom koja je tada predsjedala i Hrvatska i druge zemlje koje su članice unije u ovom dijelu Europe su dale svoj doprinos prije svega potpore i podrške našim susjednim zemljama uz ispunjavanje kriterija da krenu naprijed. Dakle, to je poruka koja je dosta važna. Drugo je da smo posebno razgovarali više puta i to i na razini Europskog vijeća, dakle ja sam imao jednu veliku intervenciju na temu situacija u BiH upravo u prosincu na ministarskoj razini, na drugim razinama gdje smo ukazali našim partnerima na kompleksnost okolnosti koje se trenutno zbivaju, a to je ta završna faza pregovora oko eventualno limitiranih ustavnih promjena kao izmjena izbornoga zakona gdje želimo da se postigne rješenje kojim bi se dugoročno radi dobrog funkcioniranja zemlje, dobrog osjećaja svih konstitutivnih naroda pa i ostalih, eliminirala anomalija koja postoji od 2006., a to je da Hrvatima na teritoriju federacije primjerice člana predsjedništva što je jasno iz svih statističkih podataka u biti biraju građani BiH koji nisu Hrvati nego su ili Bošnjaci ili ostali kako god uz svo poštovanje se oni osjećali, mi smatramo da to nije dobro, nije pravedno, nije tako bilo zamišljeno u Daytonu i pokazalo se da je to jedna praksa koja ne pridonosi dobrom funkcioniraju. Ista stvar je i sa načinom izbora u dom naroda. S te strane vode se razgovori, vode se na razini uloge američke i europske diplomacije kao pomagača prije svega političkim strankama i predstavnicima u BiH i tu smo jako angažirani da se postigne rješenje koje će biti dobro i korisno, a opet poštujući suverenitet BiH njenu samostalnost i našu želju da pomognemo što smo pokazali na brojnim primjerima od gospodarske suradnje, prometne infrastrukture pa do političke podrške u brojnim forumima. Od ostalih tema vanjskopolitičkih, pitanje Istočne Europe, istočnoga partnerstva dakle susjedstva. Ovdje imamo 6 zemalja i tamo smo imali 6 pa je Bjelorusija sam suspendirala svoje članstvo u istočnom partnerstvu, tu su dakle ostali Ukrajina, Gruzija, Armenija, Azerbajdžan, Moldova, gdje je održan i samit sa njima prije nekoliko dana. Također na margini sastanka u prosincu gdje je najviše zabrinutosti izazvalo stanje u Ukrajini odnosno odnosi Rusije i Ukrajine. Kao što znate ja sam neposredno prije tog Europskog vijeća i bio u Ukrajini i poslao vrlo jasne i snažne poruke i međusobnog poštovanja, potpore, suradnje na europskom putu i želje i to je ministar ponovio sad kad je bio u Moskvi ovoga tjedna, da Hrvatska želi prenijeti iskustva iz naglašavam, podcrtavam vrlo jasno mirne reintegracije hrvatskog Podunavlja za situaciju koju dana Ukrajina ima sa Donjeckom i Luganskom koji su privremeno okupirani, koje treba reintegrirati u njihov ustavno pravni poredak. Također od ostalih tema razgovaralo se o migracijama, posljedicama nezakonitih migracija, jačanju vanjskih granica EU i nastojanjima da cijela politika jačanja vanjskih granica spriječi unutarnje migracije dakle ono što oni nazivaju sekundarnim migracijama čime se pridonosi i borbi protiv terorizma i sprječavanju nezakonitih kretanja na teritoriju EU. Naravno da je tu posebna važna uloga Hrvatska koja trenutno ima vanjske granice, a mi želimo da te vanjske granice budu i Schengenske vanjske granice. Rasprave koje su se još vodile, a čini mi se da su ovako interesantne naravno se odnose na temu klimatskih promjena. Posebno bitan događaj bio je sastanak na vrhu u Glasgowu gdje je praktički bilo cijelo vodstvo iz svih članica EU, gdje smo i mi vrlo jasno iskazali svoje ambicije i stavove da participiramo u tom procesu jer kao što sam naglasio jutros, kada gledamo realno da nema Covida, dakle da slučajno nije se dogodila ova pandemija svi glavni akteri na međunarodnoj sceni raspravljali bi samo o dvostrukoj tranziciji, jedna digitalna, druga zelena i prilagodbi naših gospodarstava na ono što se zove 4 industrijska revolucija. Na tom tragu mogu iskazati zadovoljstvo intenzitetom sastanaka što u video formatima, što fizički, sada je Francuska preuzela predsjedanje, ima vrlo ambicioznu agendu unatoč tome što imaju i predsjedniče i parlamentarne izbore, ali vjerujem da ćemo i tijekom ovih 6 mjeseci napraviti iskorake koji su korisni, prije svega za cijelu Europu, a da će Hrvatska ostvariti svoja dva strateška cilja, dublja integracija, euro i Schengen uz potporu HS-a.
Zahvaljujem predsjedniku Vlade pa idemo sa replikama. Koliko znam, 20 ih je, je li tako? Prva je na redu kolegica Katarina Peović.
Dobar dan premijeru. Stvarno ne spadam među one koji misle da ste vi i vaša Vlada isključivo odgovorni za sve o čemu mi danas ovdje svjedočimo, garantiram da bi 99% opozicije vodilo istu politiku koju vi vodite, to je utrka prema dnu, znači stvaranje konkurentnosti na međunarodnom tržištu isključivo putem jeftine cijene radne snage, snižavanje cijene radne snage, povećavanja izrabljivanja, eksploatacije radnika, a ne tehnološkim napretkom, ulaganje u istraživanje i razvoj, itd., deindustrijalizacija koju ste sproveli samo je nastavak onih politika SDP-a koje smo pratili prije vas. No, nemojte manipulirati statistikom. Kada govorite da imamo 16% rekordni rast u 2. i 3. kvartalu, onda niste usporedili nas s drugima, drugi su rasli puno više. Niste spomenuli koliko je pad BDP-a se desio u 2020. g., kako smo imali tad rapidan pad BDP-a u odnosu na druge zemlje. Govorite da smo se borili [[Upadica: Zahvaljujem.]] protiv Covida, mi smo 5 [[Upadica: Hvala vam lijepo.]] po smrtnosti u svijetu po [[Upadica: Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor...]] broju umrlih na milijun stanovnika.
… predsjedniče Vlade.
Hvala vam lijepo poštovana zastupnice Peović. Podaci o rastu po kvartalu su provjerljivi, postoje na internetu, ne samo hrvatskih institucija nego i drugih, ja vam predlažem da ih provjerite. Ono što bi bilo dobro da vodite računa o tome kada kažete da smo neosjetljivi, primjerice, na prava radnika, to uopće nije točno, ako je nešto obilježilo ove dvije godine mandata, odnosno sad skoro 2 godine i onih zadnjih nekoliko mjeseci prije zadnjih parlamentarnih izbora, bila je borba za radnike i za radna mjesta. Zastupnice Peović, 700 tisuća radnika je primilo plaću u privatnom sektoru od države. Da nije oni, oni ne bi dobili plaću, njihove obitelji bi bile ugrožene egzistencije, a njihovi poslodavci bi izgledno propali. Na socijalnom samitu u Portu o kojem sam ranije govorio pa ne mogu sad ponoviti cijelu godinu u 20 minuta, rekli smo, idemo iz faze očuvanja radnih mjesta u kreiranje radnih mjesta, a iz NPOO-a 2,4 milijarde za istraživanje i razvoj [[Upadica: Hvala vam.]] u okviru politike obrazovanja i znanosti.
Hvala lijepa. Kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, kratko ste spomenuli Ukrajinu u vašem Izvješću, evo, dajte nam još koju informaciju, evo, i danas možemo pratiti da eskalira situacija tamo, da se ne smiruje, evo, konkretno, čitam maloprije 127 tisuća ruskih vojnika je na granici sa Ukrajinom. Čak su danas i u Bjelorusiji. Koji će biti stav Hrvatske prema eventualnoj agresiji, odnosno čitave EU odnosno koji je konkretan stav znači EU u odnosu na ovu krizu? Kako će se EU postaviti, evo pokušajte biti što konkretniji, znam da je delikatno pitanje, ako se ta agresija dogodi, što nije nemoguće, ja bi čak rekao da je vjerojatno.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Što se tiče situacije u Ukrajini, to je zemlja koju jako dobro poznajem jer sam je pratio detaljno gotovo 2 godine praktički svaki dan dok sam bio šef delegacije EU parlamenta za odnose sa Ukrajinskom Radom i boravio tamo često. Situacija je izrazito zabrinjavajuća. Ja mislim da je trenutno najnapetija od 2014. do danas, sjećate se eskalacije ... [[Govornik se ne razumije.]] 2014. i sporazuma iz Minska, zašto ja uvijek spominjem naše iskustvo i sporazum iz Minska? Da ga netko sad od vas uzme, da makne naslove o kome se radi i pogledate zadaće, imali bi identičan osjećaj kao da integrirate hrvatsko Podunavlje, s malim iznimkama, ali okvir je praktički isti. Hrvatska i cijela EU, a) želi da ne dođe do eskalacije sukoba, b) reagirat će zajednički, čvrsto, jasno i učiniti sve da se odvrati bilo kakva nestabilnost, a o detaljima možemo govoriti malo kasnije, imam 60 sekundi, čak ni [[Upadica: Hvala vam.]] ministar Grlić to ne bi bolje mogao reći.
Kolega Grmoja, izvolite.
Hvala. 17. siječnja 2021. ministar Medved kaže, Srbija ne surađuje i ne daje informacije o nestalima iz Domovinskog rata. 14. prosinca 2021. to je prije mjesec dana, dakle, Srbija otvorila u ovom klasteru poglavlja, 4 poglavlja u 2021. g. i rezultat dakle Plenkovićeve diplomacije u 2021. sudbina nestalih hrvatskih žrtava i rješenje sudbine 0, otvorena srbijanska poglavlja 4. Dakle to je rezultat vaše politike, a ministar Grlić Radman krši važeću odluku Vlade da se saziva ovo međuresorno povjerenstvo koje treba pratiti provedbu mjerila, vi ste to preuzeli na sebe i zapravo možemo reći da ono što vi radite jako dobro za Srbiju, a jako loše za rješavanje sudbine nestalih hrvatskih žrtava.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Pitanje nestalih je tema s kojom se bavimo svaki dan, s kojom se bavi i ministar Medved, s kojom se bavi cijela Vlada, s kojom se bavim ja osobno koji na dnevnom redu bilo kojeg kontakta s bilo kojim dužnosnikom Srbije na bilo kojoj razini i to je tema koja će biti uvijek tu. Ovaj klaster o kojem govorite, točno, imao je nekoliko poglavlja koji u supstantivnom smislu nikakve političke veze sa ovom temom nema. Kada dođu na dnevni red poglavlja koja sa ovom temom imaju veze, e onda ćemo mi staviti u kontekst daljnjeg napretka Srbije prema EU ovu temu. Ponavljam još jednom, to sam i neki dan govorio o jednoj drugoj temi. Nije mudro niti reputacijski dobro da jedna nova članica, a mi smo ovdje zadnja članica koja podržava proširenje, dolazi u forume koji se zovu EU i blokira nekoga tko iz optike nekog drugog, ne nužno samo Hrvatske, djeluje malo drukčije nego što to i mislimo. Prema tome, razumijem vašu poantu, shvatio sam je, vodimo računa o tome, ali [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] imamo malo više iskustva u međunarodnim odnosima nego [[Upadica: Hvala lijepa.]] nego neki drugi akteri.
Dat ću vam riječ kolega Grmoja, međutim, ne nosite masku, ne znam jel to namjerno ili ste zaboravili… [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Ne, ne, niste ju imali ni prije nego što ste se javili, pratim vas već poprilično dugo, tako da niste imali ne, budemo pogledali u kameru. Izvolite.
Tražim stanku u ime Kluba Mosta kako bismo se konzultirali oko ovog što govori premijer Plenković. I neke druge države članice poput npr. Slovenije su bile nove članice, a znamo koliko su problema Hrvatskoj stvarale na tom našem europskom putu. Ovo je prevažno pitanje da vi čekate nekakva poglavlja kada zapravo taj srbijanski put prema EU bude gotov i pitanje je dakle, a više sumnjamo u vaše nekakve sposobnosti i vaš utjecaj unutar EU jer se pokazalo da ste vi ne drugorazredni nego možemo slobodno reći i trećerazredni ćato u tim europskim strukturama. To se pokazalo i oko ovog fonda gdje ste zapravo se hvalili kako ćete produljiti rok za povlačenje sredstava, na kraju ništa od toga. Isto tako oko činjenice da ured europskog javnog tužitelja istražuje vaše najbliže suradnike i hrvatske žrtve nemaju više vremena čekati gospodine Plenkoviću, previše je vremena prošlo da vi dopustite da Srbija otvori 22 od ukupno 35 poglavlja, da u 2021.g. otvori 4 poglavlja bez bilo kakve vaše intervencije, da se krši važeća odluka vlade o međuresornom povjerenstvu koje treba nadzirati Srbiju u provedbi mjerila iz poglavlja 23, da se o tome nije izvještavala niti bivša hrvatska predsjednica Kolinda Grabar Kitarović, a niti sadašnji predsjednik Zoran Milanović, dakle ja sam postavio pitanje odnosno kolega Bulj i bivšoj predsjednici Kolindi Grabar Kitarović, ali je postavljeno pitanje i sadašnjem predsjedniku, dakle nemojte vi to, mene ne zanima ni g. Milanović, ni vi osobno, dakle vaše reakcije samo pokazuju da bi možda trebalo osnovati jedan psihijatrijski konzilij, možemo ga ovdje i u saboru napraviti da se malo analizira [[Upadica: Hvala lijepa kolega Grmoja]] analizira [[Upadica: Kolega Grmoja, hvala]] vaše ponašanje. Mene, mene zanima [[Upadica: Kolega Grmoja, hvala vam lijepa]] mene zanimaju hrvatske žrtve [[Upadica: Kolega Grmoja, hvala vam]] , a vi se smijete, vi se smijete premijeru Plenkoviću.
Kolega Grmoja, molim vas da birate riječi, neprimjerene su davati savjete da netko treba kod psihijatra, mislim da vi niste taj koji će o tome odlučivati… [[Upadica iz klupe se ne razumije]] a asocijacije su vrlo ružne i nemojmo se spuštati, nemojmo se spuštati na tu razinu, mislim da nikome to nije potrebno. Kolega Pavić vi ste se javili isto tako za stanku, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče vlade, poštovani predsjedniče sabora, tražim stanku u ime Kluba HDZ-a da dodatno još malo objasnimo i hrvatsku poziciju koja je bila u Europskom vijeću, ali isto tako i da odgovorimo na sve ove argumente. Hrvatska je bila i je jedan od glavnih motora koja je stavila proširenje zagrebačkim samitom u fokus. To se malo izgubilo sa portugalskim predsjedanjem, a zajedno sa Brdom kod Kranja i sastankom na vrhu koje je slovensko predsjedanje smo vrlo jasno stavili na agendu proširenje. Zašto? Zato što stabilnost naših susjeda generira stabilnost isto tako u Hrvatskoj. Hrvatska se angažirala tu, evo i gđa. Bušić i premijer i svi su vrlo aktivni i u BiH za izmjenu Izbornog zakona angažirali smo apsolutno u svemu i ono što je stav Hrvatske kada sve zemlje zadovolje kriterije, a to uključuje i poglavlje 23 i sva ostala poglavlja, to znači da će moći biti dio zajednice i nama je cilj da cijeli ovaj prostor bude integriran u EU. Ono što smo vidjeli zadnjih godinu dana koliko je Hrvatska, to je pitanje tog modernog suverenizma, koliko smo ukopčani u europske procese, koliko se znamo nametnuti, a dolaskom Macrona i kupovinom Rafala i strateškim partnerstvom meni je tako gušt bilo neki dan, evo bili smo kolega Hajduković i ja na COSACU kad je ministar Klemen Bon najavljivao reformu šengena, kada smo mogli dat potporu tome, kada smo integrirani i kada smo u to uključeni. Premijer Plenković sa svojim ugledom, a vidjeli smo nedavno i izbor predsjednice Europskog parlamenta koja dolazi iz naše obitelji, tu je itekako bitan i svim ovim smicalicama, svim ovim dosjetkama nećete to poništiti i nećete naš ugled u Briselu dovesti u pitanje kao ni rezultate rada vlade u Europskom vijeću.
Hvala lijepo. Stanka je odobrena, kao i ona prva, no ići ćemo čl. 293.b. odmah dalje s radom. Imamo dvije povrede Poslovnika, kolega Grmoja izvolite.
Povrijeđen je čl. 238., kolega Pavić obmanjuje javnost. Ja nisam pričao o nikakvom ugledu niti me zanima njegov ugled i druženja njegova s g. Hajdukovićem. Mene zanima to koji je konkretan rezultat politike, znači politike vaše prema Srbiji i sudbina hrvatskih žrtava? To me zanima. Rezultat je nula, nula je rezultat, a Srbija otvara poglavlja, znači to je rezultat vaše politike.
Kolega Grmoja dobivate opomenu, to nije bila povreda Poslovnika, to je svakome jasno. Kolega Bulj izvolite isto tako povreda Poslovnika.
Kolega povrijedili ste čl. 238. isključivo zbog toga g. Paviću što ste obmanuli sve saborske zastupnike i javnost. Od 2016. postoji obaveza međuresora ministarstava povjerenstva da prati pristup Srbije u EU. Otvaranje bilo kakvog poglavlja, a da nemamo niti jednoga nestalog popisa, jednu osobu i logoraše, to je više nego sramotno. To je ravno veleizdaji.
Hvala lijepa kolega Bulj, dobivate, dobivate opomenu. Kolega Bulj dobivate opomenu, ovo je nekakav pokušaj replike, a ne nikako povreda Poslovnika. Izvolite kolega Pavić, povreda Poslovnika.
Povrijeđen je čl. 238., kolege iz Mosta, pa ne znaju ni da COSAC je konferencija predsjednika Odbora za europske poslove koji ima koordinaciju i koji je glavni suradnja prema Briselu, a koji je uspjeh ove vlade u EU, 700.000 spašenih radnih mjesta, prosječna plaća 7.250 kuna, 8.250 u Zagrebu Zaželi“, apsorpcija europskih fondova, izašli smo iz krize u godinu dana [[Upadica: Hvala kolega Paviću]] za razliku od prethodnih kriza kad se izlazilo 10.g..
Kolega Pavić, svjesni ste da je ovo bila isto tako replika, ne povreda Poslovnika, pa dobivate opomenu. Idemo sada dalje, još jedan zahtjev za stankom, kolegice Peović, izvolite.
Dobro. Tražim stanku u ime HSS-a i RF-a kako bih iskoristila ovo vrijeme da još malo objasnim o kojim se manipulacijama radi i opet ih ponavljate. Znači 700.000 radnih mjesta, pa niste vi spasili radna mjesta, vi ste davali poslodavcima naknade, nije riječ o spašavanju radnih mjesta. Mi imamo jednu od najnižih stopa zaposlenosti u Europi, pa nisu ljudi iselili iz Hrvatske zato što im je ovdje dobro. Ajmo dalje, 16% rasta BDP-a. Rekao mi je premijer da pogledam te statistike, da nije riječ o statističkoj manipulaciji. Je kolegice i kolege, riječ je o statističkoj manipulaciji. Zašto? Zato što premijer ne govori iz kojeg dna se mi dižemo. Ako smo mi 2020.g. imali jedan od najvećih padova BDP-a u Europi, pa naravno da sad imamo rekordni rast, pa mi smo imali rekordni pad BDP-a od 8%, druge zemlje su imale najviše 4 do 5%. O čemu mi pričamo? Ovdje premijer govori o socijalnim naknadama. Hrvatska je socijalni slučaj. Hrvatska je 8. najgora zemlja u Europi prema broju ljudi u riziku od siromaštva. To je skoro milijun ljudi. Stopa rizika od siromaštva iznosi 18,3%. Kad govori premijer o reguliranju cijena i inflaciji i to je povezano s eurom o čemu je govorio, pa HNB godinama vodi konzervativnu politiku zadržavanja tečaja kune navodno zbog sprječavanja inflacije. Sada kad imamo inflaciju vidimo da ta politika ničemu ne služi odnosno sigurno ne služi zadržavanju inflacije nego služi samom tečaju odnosno služi bankama i bogatim dakle koji siromašne i tako i onako ne gledaju. Ono što je važno je dakle da nismo koristili politike deflacije, ciljanih deflacija tečaja kao što je recimo Slovenija to koristila da bismo potaknuli zapošljavanje i da bismo potaknuli izvoz.
Hvala vam lijepo kolegice Peović. Stanka vam je odobrena, ali isto tako 293.b. nastavljamo s radom, pa idemo novo na replike. Molim predsjednika vlade da dođe za govornicu. Na redu je kolega Milanović Litre, izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče sabora. Poštovani predsjedniče vlade, sami ste spomenuli da očekujete slijedeće godine u ovo vrijeme da ćemo plaćati u eurima nažalost. Nažalost ta odluka je donešena dekretom i to vašim bez ikakve javne rasprave, bez ikakvog upita hrvatskih građana žele li euro kod sebe, žele li euro u Hrvatskoj. Mi smo imali inicijativu koja je htjela otvoriti javnu diskusiju, referendum nam nije uspio, ali to ne znači da nismo uspjeli, 330.000 potpisa smo prikupili i to je dovoljan pokazatelj da ljudi žele javnu raspravu o ovoj temi. U trenutku najvećeg pada BDP-a na razini EU, u trenutku najveće krize zabilježene u povijesti čovječanstva, nakon potresa, nakon svih nedostataka koje imamo u hrvatskoj ekonomiji, Hrvatska i Bugarska dvije najlošije ekonomski stojeće zemlje u EU ulaze u eurozonu, pa me zanima kakva je to logika Europskog vijeća da prihvati Hrvatsku i Bugarsku u eurozonu?
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Milanović Litre. Ja mislim da smo nas dvojica ovu raspravu već vodili na jednoj od ovakvih rasprava u HS, pa ću se prvo osvrnuti na tezu i izostanku javne rasprave. Poštovani zastupniče, ovo što je moja inicijativa otkad sam predsjednik vlade da nakon svakog Europskog vijeća dolazim u HS i namjerno dajem prigodu za ovu raspravu je nešto što radim radi javnosti i radi poštovanja prema HS. Toga prije nego što sam ja bio na ovoj funkciji nije bilo prvo, dakle i ovo je dio javne rasprave, pa i o euru svaki put. Drugo, članstvo u euru smo definirali ulaskom u EU referendumom i ratifikacijom nekih ranijih kolega ovdje konsenzualno, usvojili strategiju, ušli u Europski tečajni mehanizam 2 i bankovnu uniju, donijeli plan zamjene hrvatske kune eurom i sad ćemo ispunit završne točke i ući, a da li ste vi za ili ne, ja ne znam. To je do vas, nije do nas.
Hvala lijepa. Kolega Milanović Litre povreda Poslovnika, ali čini mi se da smo sad ponovo počeli sa starom praksom. Ja zaista ne vidim što je bilo povrijeđeno… [[Govornik se ne razumije]] Recite.
Čl. 238., znači Hrvatska je definirala da će prihvatiti euro, ne u kojem trenutku i pod kojim uvjetima.
Recite što u čl. 238.?
Obmanjivanje javnosti.
To vam ne piše u čl. 238.
Znači 238., Hrvatska je u trenutku potpisivanja Ugovora o pristupanju EU prihvatila uvođenje eura, ali ne pod kojim uvjetima ni kada.
Kolega Milanović Litre, ovo nema veze s povredom Poslovnika. Dakle, vi biste sad polemizirali. Imali ste repliku, odradili ste repliku i predsjednik vlade vam je odgovorio i nema dalje, jednostavno su takva pravila igre. Idemo dalje, netko je zatražio stanku, Pavliček, kolega Pavliček, izvolite.
Poštovani, evo iskoristit ću ovu stanku u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista kako bi još jedanput istaknuli da sve argumente koje premijer daje, a vezano za ulazak Hrvatske u eurozonu blago rečeno ne drže vodu. S jedne strane ste rekli doći će do većeg priljeva turista, turisti biraju svoju destinaciju bez obzira o kojoj se valuti plaćanja radi, radi se većinom o kartičnom plaćanju. Potom ste spominjali da će doć do većih investicija, evo 9.g. smo u EU, sve velike posebice industrijske investicije nas u širokom luku zaobilaze, odlaze čak u istočne zemlje koje nisu članice EU. Potom ste rekli da će doći do povišice standarda građana i to je vrlo upitno jer svi znamo da će doći nominalno do rasta cijena posebice kada se uvede euro kao sredstvo plaćanja. Jedino što drži vodu, a to je da ćete imati bolji kreditni rejting, a on vam je očigledno potreban samo da bi se mogli dalje zaduživati. Tako da ta vaša teza da je Hrvatska spremna za ulazak u eurozonu, definitivno nije jer evo 9-ta godina je kako smo unutar EU, a i dalje smo na samom začelju po BDP-u po prosječnoj razvijenosti EU, po javnom dugu, nismo se makli, nažalost od onog trenutka od kad smo ušli, tako smo i dan danas, jedino što imamo, a to je 400 tisuća stanovnika manje nego prilikom ulaska unutar europskih asocijacija.
Dobro. Stanka je formalno odobrena, međutim, nastavljamo s radom. Sada je na redu kolega Bulj s replikom, izvolite.
Hvala lijepo. Premijeru, spominjali ste BDP i rast BDP-a, samo trebam napomenuti da je 6% BDP-a od doznaka iseljenih Hrvata, to je ovih 400 tisuća koji su iseljeni, a radi se o 5 milijardi dolara. To je ogroman novac, 6,2% BDP-a. Međutim, da mi sa Ukrajine i Rusije krenemo na problem koji je zahvatio cijeli svijet, to je Covid, kao što kažete, koji je utjecao na naše živote i koja je borba rezultirala, vidimo što. Međutim, jeste li možda na vijeću raspravljali ili možda predložili kao što Španjolska, sada Izrael, njihovi predlažu ukidanje besmislenih Covid potvrda jer najavljuju da nema utemeljena ni u medicini ni epidemiologiji, a također, da siju paniku i utječu na gospodarstvo i ove financije. Da li ste predložili ukidanje Covid potvrda, poglavito nakon peticije koju je preko 400 tisuća ljudi u Hrvatskoj potpisalo, da se izađe na referendum? Da li ste razgovarali [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] o ovome što Izrael sada uvodi ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Izvolite odgovor predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa poštovani zastupniče. Vi ste prvak poštivanja mjera i zagovornik cijepljenja i zdravstvene zaštite, vas će Hrvatska turistička zajednica uzeti za glavnoga promotora za turizam u 2022., mislim da to imaju već u planu tako da ćemo sve vaše savjete pozorno uzeti, kao i ove mudre savjete vašega kolege koji sjedi ispred vas, koji bi bio sjajan promotor Hrvatske, unaprjeđivao bi bilateralne odnose, gradio bi reputaciju na EU razini, tako da bi Hrvatska tamo kao respektabilna zemlja trajala otprilike 15 minuta. I još pritom kontinuirano, stalno, stalno, stalno, stalno, stalno gradio zajedno sa nekim drugima tezu o lošim odnosima između Hrvatske i Hrvata ovdje u Hrvatskoj sa srpskom manjinom, to vam je valjda neki glavni sport, ali to nije dobro i to je za ono što ste vi zadnje rekli, [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] prava tema u vašem izlaganju, a g. Pavliček [[Upadica: Hvala lijepo.]] pratite igru [[Upadica: Hvala lijepa predsjedniče Vlade, molim vas.]] [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] više nego manje nego što smo ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Predsjedniče Vlade, molim vas, ne možete odgovarati na replike onima koji su ... [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica: Pa moram kada oni koriste sve. Ne možemo baš tako da budemo ...]] nerazumljivo/.../... Ne, ne, ne, ne, postoje pravila i ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] [[Upadica: Ja ne mogu stanku tražiti.]] E pa takva su pravila. Kolega Bulj, izvolite povredu Poslovnika.
Hvala lijepo predsjedniče. Premijer je povrijedio čl. 238, omalovažavajući zastupnike jer ne odgovara na pitanje. Pitao sam ga o Covid mjerama ste raspravljali, da li ste raspravljali o izraelskom prijedlogu i da li ste vi to predložili možda ili [[Upadica: Kolega Bulj.]] da se ukinu ove besmislene Covid potvrde jer vidite da je priko 400 tisuća Hrvata potpisalo za referendum [[Upadica: Kolega Bulj.]] To sam vas pitao, a nisam u hrvatsko i vašim koalicijskim partnerima ... [[Govornik se ne razumije.]]
Kolega Bulj, dobivate sada 3. opomenu i ne možete dalje sudjelovati u raspravi.
A ništa ne očekivam, on ti govori 2 sata, premijer govori 2 sata, bahati se, ne odgovara [[Upadica: Ma ajde, kolega, ajdemo.]] Točno mu služite [[Upadica: Ajde molim vas.]] Točno mu služite, [[Upadica: Sve se, držimo se.]] ali vi ste prva visibaba koja je vjesnik proljeća [[Upadica: Držimo se pravila igre, jednako za sve.]] To će premijer doznati uskoro.
Premijer ne može odgovoriti, ne može tražiti stanku, kao što je pokušao, a vi ne možete zloupotrebljavati povredu Poslovnika, dobili ste 3 opomene i više ne možete govoriti [[Upadica: A on 15 minuta more duže govoriti.]] Idemo dalje, sada je na redu kolega Mrak-Taritaš, izvolite. A i kolega Grmoja, povreda Poslovnika, izvolite.
[[Upadica: ...]] nerazumljivo/... sad premijeru./... Povrijeđen je čl. 238, premijer Plenković je morao jer sam vidio koliko ga je pogodilo ovo, dakle ovi egzaktni podaci i rezultat njegove diplomacije, ja nisam uopće govorio o srpskoj nacionalnoj manjini u RH, govorio sam o tome kako Srbija, to kažu i ministri u vašoj Vladi, ne želi surađivati, a vi im dopuštate da otvaraju poglavlja. To je rezultat vaše politike i [[Upadica: Kolega Grmoja.]] možete biti nervozni, ali to je nažalost tako.
Opomena br. 2, jasno svakom. Idemo sada dalje [[Upadica: ...]] nerazumljivo/ dilit opomene non stop/... Vi ne možete više govoriti, kolega Bulj. ... [[Upadica se ne razumije.]] A ne možete govoriti i nemojte me sada, budete morali ići van danas ovaj iz dvorane. Kolegice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo. Ja sam jedna od onih zastupnica koje nema apsolutno nikakve dileme da je dobro da je Hrvatska članica EU i da tu ima više benefita nego ne, ali jednako tako sam svjesna i svih onih slabosti koje jesu, a jedna od onih slabosti je stanje EU u odnosu na neke druge velike svjetske igrače, pri tom prvenstveno mislim na problem energetike koji se otvorio, odnosno problem plina i problem nafte. Dakle nije to sad ekskluzivno problem Hrvatske koji je nego je to problem Hrvatske kao članice EU i uvijek mislim da je dobro da se taj problem rješava u jednom društvu nekih boljih, uspješnijih nego da ih rješavamo sami jer bih ostali tako dosta, dosta skraćenih mogućnosti. Ali ono što ne trebamo biti jako se baviti gospodarstvom da znamo kad se povećava cijena energenta, dakle plina, struje i nafte da automatski je kao domino efekt povećanje i sveg drugog i ima jedna stvar koje druge članice EU nemaju, a mi imamo. Mi imamo u ovom trenutku najveću [[Upadica: Hvala vam.]] cijenu benzina, dakle zašto? [[Upadica: Hvala kolegice Mrak-Taritaš.]] Zbog čega? Kako?
Izvolite odgovor predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa poštovana zastupnice Mrak-Taritaš. Kao što znate, a vi ste imali iskustvo u Vladi, razlika od ovog našeg prvog mandata i drugog je u tome što smo točno otprilike prije godinu dana konačno nakon 40 godina rasprave o energetskoj struci u Hrvatskoj otvorili LNG terminal. Tih 2,7 milijardi kubika plina koji dođe ukapljen u, na Krk u Omišalj i kasnije kreće u distribuciju je pitanje suverenizma, suverenizma, strateške autonomije i osiguravanja grijanja za naše ljude u slučaju neke nepredviđene pa i veće krize nego što je ova danas. Kad je riječ o cijenama naftnih derivata tj. goriva rekao sam danas, ponovit ću, ukoliko procjena bude da će idući tjedan doć do novog poskupljenja cijena mi ćemo ih ponovno uredbom limitirati osim premijama na 11-11,10, 11,10 kuna odnosno lipa. Hvala.
Idemo dalje. Kolega Pavliček, izvolite.
Poštovani premijeru, jeste li vi sretni u ovakvoj Hrvatskoj kao što je sretan vaš ministar vanjskih poslova Grlić Radman i njegova djeca? Gledajte, ja nisam i ne mogu bit sretan u ovakvoj Hrvatskoj jer mi je prvi susjed prije 5.g. otišao u Njemačku, jer mi je bratić visokoobrazovan već 3.g. u Grazu, jer mi je kum u Danskoj sa suprugom i dvoje djece, jer mi je prije nekoliko dana kolega sa suprugom i troje djece otišao u Irsku. Ja u ovakvoj Hrvatskoj ne mogu bit sretan, pa me zanima s obzirom da ovdje imamo u izvješću brojne teme koje se obrađuju na sastancima Europskog vijeća od covida, sigurnosti, klimatskih promjena i slično, što se poduzima po pitanju demografije, posebice znači što se tiče nas jer je ovo pitanje svih pitanja za RH?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Pavliček. Pa ako je netko prepoznao temu demografije od strane hrvatskih vlada onda smo mi u prvom i drugom mandatu tada integrirali ga i nazivom u Ministarstvo socijalne politike, obitelji, mladih i demografije, sada u Posebni središnji državni ured za demografiju i za mlade plus tu temu emancipirali prvi na europskoj razini. Ovo je prva Europska komisija koja u svojoj povijesti ima u portfelju potpredsjednice komisije, konkretno Dubravke Šuice i pitanje demografije, dakle glede prepoznavanja problema mislim da se tu slažemo. Glede konkretne situacije sa 396.000 ljudi manje ja ću ponoviti ono što sam rekao danas, 165.000 ljudi je negativni prirodni prirast, šta veći broj umrlih u odnosu na rođene, 110 registrirano iseljenih tisuća i 120 neregistriranih. Zajedničkim naporima moramo učiniti više, a to radimo i ti su pokazatelji brojni i za ovih 6 sekundi ne mogu to sve reć da se u Hrvatskoj živi bolje uključivši i u Vukovar i u Vukovarsko-srijemskoj županiji koja je nažalost u Sisačko-moslavačkoj izgubila najviše ljudi u zadnjih 10.g.. Radimo na tome skupa na tragu jutrošnje rasprave.
Hvala. Kolega Sačić, izvolite.
E poštovani predsjedniče vlade neću vas pitat već su vas danas iznervirali o ovom banjalučkom ispadu Milorada Pupovca ovaj nedavno i zgražavanju međunarodne javnosti o tom njegovom činu, nego bi vas pitao zapravo već duže vrijeme to razmišljam nekoliko dana kad sam vidio da smo 5,1 milijardu kuna iz EU Fonda solidarnosti da nismo uspjeli potrošiti, pa s obzirom na moja iskustva iz Domovinskog rata, ajde recimo i to, pa možete mi reći, ja mislim da hrvatsku javnost interesira, vi kao čelnik izvršne vlasti u RH, znači vi ste osoba koja kontrolirate praktično cijeli život ovaj u odnosu prema ustavu i zakonima, a i svojim ministrima, pa kako, jeste, koliko puta ste imali … [[Govornik se ne razumije]] i im rekli šta tim vašim ministrima, suradnicima, gospodo novci su tu, u izvanrednom smo stanju, imamo potres, što treba radit, što nedostaje iz tih, jeste ih čuli, jeste ih čuli da li nešto fali, evo?
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Sačić. Meni je drago da ste vi dobro, da ste zdrav, da ste se oporavili. Kad je bilo nezgodno ja sam prenio pozdrave jer bilo je nezgodno vas smetat tada, vidim sve znate, ali drago mi je da ste tu. Drugo, što se tiče teme koja se odnosi na tezu o tome da otprilike ste rekli ja odlučujem o svemu. Ja stalno to negdje čitam, ali bojim se da su realnosti malo drukčije u demokraciji, ne odlučuje nitko sam o svemu, vlada je kolektivno tijelo, postoji veliki broj drugih institucija koje isto imaju svoje nadležnosti od sabora, predsjednika, a da ne govorim o svim ovim drugima koje sam nabrajao i nekoliko, zadnjih nekoliko dana. No, Europski fond solidarnosti ima svoja pravila, svoju strukturu, nacionalni koordinator svega je ministar Horvat, ostali ministri moraju radit, sastajemo se intenzivno non stop. Ako pratite sjednicu vlade vidite da je to prva točka vlade već skoro godinu dana. Prema tome, učinit ćemo sve da taj novac iskoristimo.
Hvala vam. Kolega Ćelić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče vlade. Ja ću naravno govoriti o covidu. Od covida je umrlo negdje oko 17 milijuna ljudi, a da se cijepilo 9 milijuna ljudi od tih 17 bi i danas bilo živo. Europska komisija ako to uspoređujemo sa SAD-om, Rusijom i Kinom je učinila najveći napor vezano za pravilnu distribuciju cjepiva i ako se prisjetimo svega onoga na početku kako je EU ulagala u istraživanje cjepiva što je zasigurno doprinjelo brzini iznalaska efektivnih cjepiva, još uvijek ne možemo biti zadovoljni dakle pogotovo ako pogledamo situaciju da na afričkom kontinentu je samo oko 9% cijepljenih. Mene zanima na koji način vi vidite daljnji doprinos Europske komisije da se ta stopa procijepljenosti u slabo razvijenim zemljama poveća?
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Točno dok se problem ne riješi globalno pandemije se nećemo riješiti, zato se i zove pandemija jer je munjevito poharala cijeli svijet, a s obzirom na različite klimatske prilike nije svugdje jednako intenzivna. EU je najveći donator cjepiva, najveći donator humanitarne pomoći na svijetu, participira kroz … [[Govornik se ne razumije]] participira kroz bilateralnu pomoć koju daje različitim državama diljem svijeta, osobito afričkim državama, ali i drugima koji nemaju dovoljno cjepiva. Hrvatska u tome participira, to sam već naglasio, dat ćemo svoj doprinos jer smatram da je ovo doslovno situacija u kojoj možemo i djelovati lokalno, a pridonijeti i globalno. I s te strane to je uvijek tema naših razgovora, koliko smo procijepili vlastitog stanovništva i koliko možemo pridonijeti drugdje. Ja bi bio sretniji da se još jedan dio naših stanovnika odluči cijepiti. To bi bilo dobro za njih i za naše zdravstvenu zaštitu i gospodarstvo.
Hvala vam. Kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče. Uvaženi predsjedniče vlade, kako ste primjetili danas sam u nekom sitničavom raspoloženju, pa sam u tom raspoloženju primijetio da jednu važnu temu sudjelovanja Hrvatske u EU niste dotaknuli, pa bih volio da malo o tome govorimo, a to je konkretno pristupanje RH Šengenskoj zoni, odnosno prihvaćanju šengenskog acquisa. U 12. mj. donijeta je odluka da je Hrvatska ispunila uvjete i to je dobro. Ono što bih od vas volio čuti kao što je moguće konkretniji odgovor, a to je da li imamo datum u kojem će biti donijeta i sljedeća odluka Vijeća, a to je konkretan datum pristupanja Hrvatske Šengenskoj zoni? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Ja ne znam da li ste vi bili na početku mog izlaganja, ali ja sam više nego konkretno govorio o drugom od ova dva cilja dublje integracije uz EU područje, to je u Šengenskom prostoru, referirao se na taj sastanak iz, ministarski iz prosinca. Dakle u ovom trenutku ono što prema proceduri se treba dogoditi da Vijeće pošalje cijelu proceduru u EU parlament. Treba se očitovati EU parlament u svom mišljenju, odborima, plenarno, nakon toga se stvar vraća na Vijeće. Naš cilj, naš kalendar je da to bude sredinom ove godine. Dakle da se završe procedure i za euro i za Schengen, sredinom godine, mislim da su se svi preduvjeti stekli, radimo na tome, pojašnjavamo državama članicama, pa i europskim parlamentarcima, sve ono što ih eventualno može zanimati. Komisija je bila jasna, ova odluka Vijeća iz prosinca je više nego dobra, sad slijede još taj institucionalna, dva međukoraka, Parlament, Vijeće i onda bi [[Upadica: Hvala vam.]] to trebalo biti okončano.
Kolega Stier, izvolite.
Hvala predsjedniče. G. predsjedniče Vlade, svijet se mijenja i pred nama je važna geopolitička odluka, želimo biti dio periferije ili se približiti europskoj jezgri. Ja znam da ulazak u Schengen i europsku, Eurozonu, nije panaceja koja će riješiti demografska sva ekonomska pitanja, ali sasvim sigurno bit će puno teže to riješiti ako svjesno odbijemo ući i u Eurozonu i u Schengen. I naravno, potrebno je onda i europeizirati naše susjedstvo jer na taj način, isto tako mi se definiramo da izlazimo onda iz te periferije kada imamo i uređeno susjedstvo i u tom kontekstu treba riješiti pitanje nestalih, to je pitanje koje ima i svoje mjerilo, mjerilo koje doduše se pregovaralo kad se otvaralo poglavlje 23., poglavlje 24., mi ne bježimo od odgovornosti HDZ-a, doduše, to nije bila vaša Vlada, to je bila koalicija HDZ-a i Mosta, Mosta za vrijeme Tihomira Oreškovića.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Stier, ja mislim da je uvijek dobro da ljudi s iskustvom poput vas i u diplomaciji kao ministra vanjskih poslova i kao europskog zastupnika i hrvatskog zastupnika, onima koji imaju puno manje iskustva rastumače što i kako činiti u promicanju i zaštiti hrvatskih interesa umjesto ovih jeftinih štoseva koji se u biti svode na destabiliziranje odnosa i u susjedstvu i nedoprinos bilateralnim odnosima, nerješavanje problema nestalih, a i lošu atmosferu unutar Hrvatske kakve nastupe često imamo prigodu slušati ovdje u HS-u. Dakle potpuno suprotno od ovoga što je politika Vlade i što radimo, uz prioritetni cilj da otkrijemo sve nestale iz Domovinskog rata jer to dugujemo njihovim obiteljima i njima kao ljudima koji su za Hrvatsku dali najviše. Hvala.
Kolega Lalovac, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Vlade. Govorili ste o EU području, ja sam tu uvijek bio jasan, ja apsolutno podržavam ulazak Hrvatske u euro i to je uvijek više puta argumentirano. Zašto? Zaboravili smo, npr. da kad je u 3. mj. ožujku, znači 2020. kada je bio snažni pritisak na kunu, HNB u 20 dana potrošilo milijardu i 200 milijuna eura da bi obranilo kunu, je li? Šta bi se dogodilo da nismo bili, znači potrošili su milijardu eura da bi samo branili kunu, a to je prva krizna situacija. HNB nema neograničene izvore sredstava braniti kunu. E sad je drugo pitanje, znači puno više pozitivnih efekata za hrvatsku ekonomiju će imati euro nego negativnih. E sad je moje drugo pitanje ovih negativnih. Nažalost, šta nam se može dogoditi kod eura? Šta nam se može dogoditi? Ulazimo kada Europa u 30 godina ima najveću inflaciju. Sve zemlje koje su ulazile u euro, nisu imale takvu inflaciju i takav rast cijena. Hrvatska ima nažalost takav peh da ulazi u euro kada su i cijene nažalost divljaju. I to je sad postavljam pitanje, kako ući u Eurozonu, a da ovo rast cijena jer stalno govorimo o standardu građana, sve će se to prebacivati, zašto to, ili zato što ušli smo u euro, a [[Upadica: Hvala vam.]] događa se iz inflacije. Kako to [[Upadica: Hvala lijepa.]] razdvojiti i komunicirati? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Lalovac. Drago mi je da i sa ovog lijevoga spektra imamo jedan jasan, čvrst, nedvosmislen stav potpore hrvatskom članstvu u Euro području jer nisu baš svi tako artikulirani, ima tu ovih koji pretendiraju da su moderni, ali još ne znaju što bi, da ne citiram jednog mog prethodnika. Je, je, je, Bojane, je, je, čitajte intervjue pa ćete vidjeti. ... [[Upadica se ne čuje.]] A vidiš kako Arsen sve prepoznaje, ali zgodno i to spomenuti. Spomenuli ste to proljeće 2020., apropo ovih telefonskih razgovora, 1 telefonski razgovor je riješio currency swap i u tom trenutku je prestala priča o tečaju kune. To se vi sjećate jer ste bili ministar financija i pratite detalje, većina ljudi je to zaboravilo, ali to je bitno, vodit ćemo računa o zaštiti potrošača u ovom kontekstu, ovo nije idealan kontekst, ali je nakon 9 godina članstva na vrijeme, nakon dugo priprema i s uvjerenjem da nas to jača i financijski i monetarno i dugoročno omogućuje ekonomski razvoj.
Kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Vlade, imam 2 pitanja za vas. Znam da mi ne možete odgovoriti u kratkom vremenu, ali to je nešto što ne možemo iščitati iz Izvješća pa bih volio vaš komentar i mišljenje. Prije svega, kad govorimo o Šengenskom prostoru, kao nekom tko makar malo poznaje europske procese, jasno mi je da ne možete nam dati datum, možete dati eventualno okvirno vrijeme, no ono što vas mogu pitati i jako je dobro da je Komisija donijela pozitivno mišljenje, no, tu proces ne staje. Ono što me zanima, na čemu temeljite toliki optimizam da ćemo zaista uspjeti ući u Šengenski prostor jer neke države to puno duže čekaju? I drugo pitanje je vezano za migracije. Naime, stanje na istočnim granicama Europe krajem prošle godine je pokazalo da se migracijski pritisak na Europu ne smanjuje. Vaš ocjena, budući da ste na sastancima Vijeća, je li nas ta krizna situacija dovelo bliže novom dogovoru o migracijama i azilu?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Hajduković. Vidim da vas hvale ovi iz Mosta, to je, vodite računa o tome u ovim koalicijama oporbe, nemojte to zaboraviti. Što se tiče optimizma, ja sam tu vrlo realan, realan sam jer se dugo pripremamo, sjetite se Izvješća Komisije Junckerove 2019. listopad, sjetite se ovoga Izvješća zadnjeg Komisije Juncker, Ursule von der Leyen i povjerenice Johansson, razgovor je apsolutno sa svim liderima, pripremljena podrška na razini ministara vanjskih poslova, ministara unutarnjih poslova, šefova država i vlada. Razumijem na što aludirate, imate puno međunarodnog iskustva. Ima zemalja koji čekaju i dulje od nas, to je bitna tema i zato vrlo suptilno, a ne kao slon u staklani pristupamo ovoj temi. Što se tiče migracija, da, intenzivirala se ova sjeverna srednjoeuropska ruta, tema migracija je jedna od tema o kojoj isto često razgovaramo, ali nismo još došli do dogovora o paktu.
Kolegice Petir, izvolite.
Hvala vam lijepa predsjedniče. Predsjedniče Vlade, EU uvozi 90% plina, 95% nafte i sigurno da je ta tema dominirala ovim sastancima Vijeća tijekom prošle godine gdje ste i sami rekli da ste poduzeli napore kao Vlada da cijena plina i cijena struje za građanstvo bude stabilna do travnja, u međuvremenu poduzimate i druge mjere, kao što je pomoć od 200 kuna mjesečno za 64 tisuće obitelji koje su lošijeg socijalnog statusa i koje su ustvari u nekom riziku od energetskog siromaštva. Tome, naravno, energetskom siromaštvu, osim lošeg socijalnog statusa građana, visoke cijene energenata i računa za energiju pridonosi i slaba energetska učinkovitost. Zanima me jer znam da se i kroz Nacionalni plan oporavka i otpornosti osiguralo određena financijska sredstva kako bi se pomoglo energetskoj učinkovitosti, već su ugovori potpisani sa gospodarskim sektorom, što se konkretno planira učiniti za poboljšanje energetske učinkovitosti stambenih objekata?
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Sve je ovo točno što ste kazali u pogledu plina. Činjenica je da su praktički sve države članice veliki uvoznici, upravo zbog toga ta diversifikacija lanaca opskrbe plinom je bila ključna. Zato ja kontinuirano u svakoj prigodi koja se odnosi na geostrateški položaj Hrvatske, pa i na činjenicu izmijenjenog položaja Hrvatske na energetskoj karti Europe, to svi moramo osvijestiti, otkad imamo ovaj terminal na Krku, više situacija nije ista. Dakle, više ne ovisimo o tome da netko zatvori dovod plina u Hrvatsku, da imamo problem. Tu smo se osigurali i to je bilo strateški dugoročno jako dobra investicija. Što se tiče energetske učinkovitosti, da, u Nacionalnom planu oporavka i otpornosti cijeli ovaj stup koji se odnosi na obnovu i energetsku učinkovitost, mislim da je nešto više od 5 milijardi kuna predviđeno. Ići će natječaj, ići će se u obnovu svih zgrada koje imaju odnosno mogućnost apliciranja na natječaj kako bi riješili neadekvatni sadašnji [[Upadica: Hvala vam.]] status u pogledu energetske učinkovitosti. Hvala.
Kolega Glavašević, izvolite.
Hvala. Poštovani g. prvi ministre. I u Izvješću i u [[Upadica: Nije to baš tako.]] Zašto ne. Ovaj, i u Izvješću i vašoj raspravi spomenuli ste kako ste više puta na sastancima EU Vijeća otvarali temu BiH i situacije. Nismo zapravo uspjeli dobiti nekakav dojam kakvo je raspoloženje u Vijeću o toj temi, da li je se dominantno smatra temom od općeg interesa za EU ili temom koja ima više partikularni interes za, odnosno opći interes za EU. Naime, u zaključcima Vijeća toga nema, ne spominje se, a vi ste na zadnjem sastanku, ovog 16.12. tražili zapravo da se to stavi na dnevni red idućeg ili nekog od idućih sastanaka pa me zanima da li je to tema koju možemo očekivati na dnevnom redu Vijeća? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Glavašević. Vi pitate otprilike koliki je fokus lidera na tu temu? Vrlo raznolik. Nas koji smo blizu, a Hrvatska je jedina članica EU koja graniči s BiH, Hrvati su konstitutivan narod, nema nitko većeg interesa od nas. Mi smo prvi, onda slijede ovi koji su blizu, onda slijede naravno, članice EU koje su članice Quinte, to znate i kroz Vijeće za provedbu mira, koji imaju velike sustave, administracije, diplomacije i politike i znaju detalje. Ostali znaju manje. Pogotovo s protekom vremena. To se vjerojatno susrećete i vi sa sugovornicima, što su ljudi mlađi, ne sjećaju se svog iskustva što je bilo 90-ih nego uče iz drugih izvora i to onda sad već ne samo politički razgovor, diplomatski, nekad je to malo i edukativni pristup koji treba pomoć. Očekujem raspravu na tu temu na jednom od sljedećih vijeća, to smo formalno zatražili i to će se sigurno dogoditi.
Kolega Raspudić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, pozorno sam slušao vaše izlaganje i uočio kada ste govorili o temi BiH u kontekstu prošlogodišnjeg rada Vijeća EU da ste propustili spomenuti zaključke od 14. prosinca i činjenicu koju smatram jednim od najvećih katastrofa, debaklom hrvatske vanjske politike da su svi zahtjevi Hrvatske, bitni, kao što su konstitutivni narodi, legitimno predstavljanje konstitutivnih naroda kroz izmjenu izbornog zakona, izbačeni iz tih zaključaka i Hrvatska ih svejedno nije blokirala. Pitam vas zašto? Kada će se Hrvatska početi ponašati kao suverena samostalna država i punopravna članica EU, kada ćemo početi blokirati dokumente koji izravno su u funkciji onoga što se sprema u listopadu, a to je političko dokidanje Hrvata i BiH i jeste li u toj operaciji preuzeli ulogu anesteziologa koji šalje tobože neke jake poruke, odlazi u Mostar, sastaje se s Bakirom Izetbegovićem i na kraju ... [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] Zašto niste blokirali te zaključke?
Izvolite odgovor.
Pa evo, ovo je rezime narativa kojeg niste vi bacili u eter nego jako dobro znate s kim ste vi bliski pa ste ga bacili u eter, vrhunski eksperti koji bi od Hrvatske učinili zemlju koja blokira zaključke proširenja, a osobito zaključke o BiH i glumite nekakav suverenizam uz apsolutno nepoznavanje niti tijeka rasprave koja je bila na razini Vijeća za opće poslove, niti na nižim razinama prije toga u Briku u Bruxellesu, niti na razini ministara vanjskih poslova. Prema tome, ta vaša teza o tome da ćemo mi sada blokirati, da će se nakon toga najedanput svi pohrlit da poslušaju vas kao eksperta za međunarodne odnose je briljantna teza. Samo čekaju svi evo recimo Njemačka, Francuska, Italija, ne znaju što će nego da im vi dođete i vašom metodologijom i tehnologijom otvorite oči jer oni nitko ništa ne zna. Mi radimo na način za koji smatramo da je inteligentan, pametan, koristan za Hrvate u BiH [[Upadica: Hvala vam.]] a ne beskoristan.
Izvolite povredu Poslovnika kolega Raspudić.
Članak 238., vrijeđanje i omalovažavanje zastupnika. Postavio sam vrlo jasno pitanje. Što bih ja učinio? Blokirao bih to, blokirao bih taj dokument. Evo spočitavate nam bliskost s predsjednikom Milanovićem, da se divimo Milanoviću. U nekim stvarima ga kritiziram, u nekima spominjem. Ne, reći ću vam ovo. On je uložio veto na Deklaraciju NATO pakta. Jesu nas bombardirali, jesu nam dali sankcije, ne, stavljeno je ono što je tražio, vi se očito brinete za Pusića i za svoje buduće Bruxelleske karijere [[Upadica: Hvala vam lijepo.]] i svjesno žrtvujete hrvatske nacionalne interese.
Kolega Raspudić, dobivate opomenu ovo je bila replika, a ne povreda Poslovnika. Idemo dalje, sada je na redu kolega Pavić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče vlade, poštovani predsjedniče sabora, pa evo lijepo je slušati izvješća s Europskih vijeća, jučer ste i na Odboru za europske poslove dobili pohvale i od dijela oporbe da je to dobra praksa u 9-toj godini članstva. Nažalost vidimo i s druge strane sabornice da ima onih koji ne znaju baš najbolje ni europske poslove da su oni na vlasti bi imali apsolutnu izolaciju Hrvatske, da bi imali par milijardi EUR-a manje u proračunu, ali dobro, građani neka sami prosude koliko je njihovo neznanje u cijelom procesu. Ono što bih vas htio pitati su dvije stvari koje možda nisu bile toliko istaknute u vašem izvješću, a to ste i sami spomenuli, sastanak na vrhu u Glasgowu, pitanje klimatskih promjena, pitanje usuglašavanja neutralnosti što se tiče emisija CO2, kao i europski stup socijalnih prava i Porto Summit, Social Summit u Portugalu. Hvala.
Prije odgovora imamo opet povredu Poslovnika, kolega Raspudić izvolite.
Članak 238., vrijeđanje i omalovažavanje zastupnika, kolega Pavić kaže da ne razumijemo europske poslove. Da, treba razumjeti, treba biti manji od makovog zrna, veži konja gdje ti aga kaže, to je škola Mate Granića. To je i usosilo Hrvate u BiH, dovelo ih u situaciju koju ste danas, ovo što vi danas dovršavate za svoje Bruxelleske pluseve. Ako je to razumijevanje [[Upadica: Kolega Raspudić.]] kako treba biti u Europi onda mi to ne razumijemo, nikad nećemo razumijeti.
Kolega Raspudić dobivate opomenu, ponovo ste replicirali, a ne imali povredu Poslovnika. Pozivam vas da to više ne činite. Kolega Pavić nećete jel, kolega Borić vi ste se javili za povredu Poslovnika, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Članak 238., jer nas kolege iz MOST-a cijeli dan praktički ovdje prozivaju i pokušavaju nas uvjeriti da su oni nekakvi zaštitnici hrvatskog naroda u BiH. Ono što ja pamtim od kolege Raspudića kao jedini čin što je on doprinjeo tom narodu da je napravio spomenik Bruce Leeu u Mostaru. To je sve što je on napravio, a ovo ostalo kad smo imali deklaraciju o pravima Hrvata u BiH MOST je napustio sabornicu, da to građani Hrvatske znaju i BiH.
I ovo je bila replika kolega Borić pa morate dobiti opomenu. Idemo dalje, sada je na redu kolegica Perić, izvolite. A pardon, imate odgovor na repliku, predsjednik vlade, izvolite.
Hvala vam lijepa zastupniče Pavić, točno je ovo što kažete. Imamo dio ljudi u sabornici koji apsolutno nemaju pojima o čemu govore, ali povrh toga dovode javnost u zabludu. Zastupnik Raspudić kaže da je Milanović uložio veto na Deklaraciju NATO-a. Neistina, da u toj deklaraciji možda piše nešto više i bolje nego što piše u zaključcima vijeća, molim vas ako mi to dešifrirate na hrvatskom, na engleskom, na njemačkom, talijanskom eventualno ja ću vas pohvaliti javno, ako je tamo nešto više nego što je ovdje. Što se tiče vašeg nepoznavanja funkcioniranja EU i korištenja truda koji radi i hrvatska diplomacija i cijela vlada na toj temi, da biste poslali poruku vašim portalima u BiH da ste vi pravi zaštitnik, a drugi nitko ništa ne zna, to je prozirno, to se vidi iz aviona. Prema tome, od vašeg izmišljanja neće imati nitko koristi [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] od našeg rada hoće.
Kolegice Perić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče vlade u fokusu javnosti je svakako ulazak Hrvatske u europodručje od 1.1.2023. i ovo što kolege govore o tome kada se to događalo zapravo u posljednjih 20 godina se rade napori upravo da bi se uvelo Hrvatsku u to europodručje. Naime i rad vaše prethodne vlade pokazao je da i ove, a prethodne pogotovo zato što smo ušli u europski tečajni mehanizam od 2020. zapravo dokazuje da se rade sistematične i kvalitetni koraci kako se ulazak pokazao kao vrlo promišljen. A ono što treba reći da smo visoko eurizirana država i da je taj postupak zahtjevan i da se želi zapravo građanima omogućiti u što manje troškove [[Upadica: Hvala vam.]] i da ulazak bude što jasniji.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa zastupnice Perić, vi kao i predsjednica Odbora za financije Hrvatskog sabora pratite detaljno i podupirete ovu temu i zahvaljujem vam na tome tijekom brojnih rasprava koje smo ovdje imali. Ono što bih htio reći je taj tajming. Dakle, mi smo ušli 1. srpnja 2013., '13.-te, a ideja je da uvedemo EUR-o 1. siječnja 2023., dakle to je 9,5 godina. To je više nego dovoljno vrijeme za kvalitetnu pripremu, za ispunjavanje kriterija koji su postojali u ugovoru o pristupanju, da javnost razumije mi smo dobili na početku ulaska u EU derogaciju da ne uvedemo euro odmah. Dakle, derogacija je bila ne trebate odmah nego kad ispunite kriterije. To smo učinili svojom voljom, ispunili, u procesu smo verifikacije i sad ćemo ga uvesti kao što ćemo ostvariti cilj ulaska u Schengenski prostor. Ima nekih kojima nije drago da ćemo ostvariti dva strateška cilja, ali šta možemo to je tako. Morat će se prilagoditi.
Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Gospodine predsjedniče Vlade, oporba se u Hrvatskom saboru, a i inače u hrvatskom političkom prostoru zalaže za europske vrijednosti kao što je primjerice zaštita ljudskih prava, neovisnost pravosuđa, transparentnost u postupanju državne vlasti, ministara itd. Ali kad to nije u njihovom interesu oni zaboravljaju da postoji Europa i rado bi se od te Europe uklonili. Zašto ovo govorim? Pratim na svim sjednicama Hrvatskog vijeća, raspravljali ste o covidu, o uvođenju mjera koje uvođenje podrazumijeva zaštitu, odnosno derogaciju određenih prava, ljudskih prava na razini EU. E pa samo jedno me interesira da li i jedna država EU, članica EU takve mjere donosila dvotrećinskom većinom za što se zalaže cijela oporba. U svibnju ste raspravljali o covid potvrdama. Je li samo Hrvatska uvela covid potvrde ili je još neka država u Europi uvela covid potvrde kao način zaštite od ove epidemije.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa zastupniče Bačić. Ja ću samo podsjetiti hrvatsku javnost a i oporbu, dakle da smo mi imali vjerojatno jedne od najblažih mjera komparativno gledano na razini EU jer smo pazili da ne zadiremo previše u slobode naših građana jer znamo u konačnici mentalitet naših ljudi i zato smo cijelo vrijeme bili izrazito, ali izrazito obazrivi. Tim više su ove inicijative, eto peticija ili možda referenduma ili što će već biti apsurdne. Dakle, da smo mi imali nekakav restriktivni režim kakve su imale neke zemlje zapadne Europe ja bih rekao o.k. ljudima je stvarno dosta, bilo je teško, bilo je previše ali u ovom kontekstu to sve skupa je politikantski i smiješno i to svatko zna. Što se tiče covid potvrda, pa mi smo bili jedna od zemalja koja je bila prva u tome da ima spremnu cijelu logistiku za covid potvrde i time dali doprinos turističkoj sezoni. Da nismo tako bili brzi i učinkoviti sumnjam da bi rezultati 2021. bili gotovo nalik na 2019. Ima i nekih koji ne žele niti dobru turističku sezonu. Dakle, što više prepreka to iz njihovog kuta bolje.
Hvala. I idemo na zadnju repliku, poštovana kolegica Vidović Krišto. Izvolite.
Europski parlament zatražio je od Hrvatske da otvori dosje jugokomunističkih službi UDBA-e i KOS-a jer smatraju da su djelatnici tih službi stvarni predvodnici korupci8je i organiziranog kriminala. Vi se gospodine Plenkoviću suprotstavljate Europskom parlamentu i štitite udbaše i kosovce, te ne otvarate njihove dosjee. Europska komisija osudila je velikosrpski skup u Banja Luci na kojem se javno slavio genocid i etničko čišćenje. Vi se gospodine Plenkoviću suprotstavljate europskoj politici mira i tolerancije, te se stavljate na stranu beogradskog nacionalističkog režima, te branite Pupovca od kaznenog progona. Podsjećam vas da je na primjer bivši predsjednik Ukrajine Petro Porošenko optužen za veleizdaju, a ovo što vi radite jest veleizdaja. Tko vam daje za pravo da Hrvatsku sukobljavate sa … [[Govornica se ne čuje.]] Upravo ta antieuropska i antihrvatska politika dovela je do masovnog egzodusa hrvatskih građana iz naše domovine. Hrvatski narod je preživio razna zla, pa će preživjeti i ovu gramzivu i egoističnu vlast. Ali vas pitam jeste li svjesni da će doći vrijeme polaganja računa.
Zahvaljujem. Kolegice Vidović Krišto niste ovdje, pa je vrlo teško polemizirati ili optuživati predsjednika Vlade za veleizdaju je krajnje neprimjereno. Molim vas da birate riječi. Izvolite. Imamo povredu Poslovnika kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Svašta se može čuti u ovom Saboru. Najprije je povrijeđen članak 238. Doista se svašta može čuti u ovom Saboru, ali da zastupnica u Hrvatskom saboru predsjednika Vlade Republike Hrvatske proglašava za izdaju to je nečuveno. Ovo ne da zahtijeva sankcije i opomene, ovo zahtijeva puno više od toga. Ja se doista brinem za razmišljanje i stavove gospođe Karoline Vidović Krišto.
Da, kazao sam da je neprimjereno i neprihvatljivo. Zastupnica Krišto nije ovdje. Kao što znadete opomena je najmanje što joj mogu dati. Takvu izjavu smatram još jednom ponavljam krajnje neprimjerenom, neprihvatljivom, netočnom i neistinitom ali to je ono što u ovome trenutku najviše što mogu učiniti. Izvolite predsjedniče Vlade odgovor.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnice Vidović Krišto ovo je samo jedna u seriji vaših nebuloznih tirada koje na žalost moramo slušati ovdje u Saboru. Ja na žalost od svih vaših nastupa još nisam čuo ni jedan koji bi bio vrijedan spomena, citiranja razuma, zdravog razuma. Ne znam što vi to konfabulirate, kakve su to sve ideje u vašoj glavi i gdje je uopće pravi autor ovih vaših uradaka koje svaki put ovdje uredno čitate. Ja ni ne znam je li to u biti vaš stav ili ste vi možda samo spiker kroz ulogu zastupnice u ovakvim nastupima koji su besmisleni, loši, neprimjereni i nekako ispod razine civilizacijski Hrvatskoga sabora i svega onoga što ja nastojim ovdje promovirati i svi mi zajedno godinama. Vi mi djelujete pogotovo ovako na video linku kao da ste došli iz nekog vremena koje nema veze sa 2022. pa predlažem da u tom vremenu i ostanete. Hvala vam lijepa.
Povreda Poslovnika Vidović Krišto, izvolite.
Gospodine predsjedavajući povrijeđen je članak 238. Gospodin Plenković vrijeđa zastupnike, a vi ste ga dužni tada prekidati. Morate voditi reda u sabornici. Ja sam iznijela nesporne činjenice, činjenične odluke Odbora Europskog parlamenta i činjenične odluke Europske komisije. Vi gospodine Jandrokoviću morate biti ovdje da vodite reda, da njega upozorite da se drži reda, a ne da budete servis Vlade.
Kolegice Vidović Krišto vi ste optužili predsjednika Vlade za veleizdaju. To su tako teške riječi da ste jako dobro prošli sa onim što sam vam ja rekao. Da ste meni takvo što rekli ne znam kako bih vam vratio, a sad još da me optužujete da bih ja trebao njega upozoriti nakon onoga šta je on izgovorio vrlo civilizirano i blago s obzirom što ste vi rekli mislim da je još apsurdnije od onoga za što ste ga optužili, tako da završavam s tom polemikom, neprimjerena je i štetna uopće za HS, hrvatski Parlament i hrvatsko društvo. Idemo dalje. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Kolega Hajduković izvolite. Samo prije vas molim, a jeste. Izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Kolegice i kolege. Odbor za europske poslove HS-a je na svojoj 30. sjednici održanoj 18. siječnja ove godine raspravljao o Izvješću predsjednika Vlade RH o održanim sastancima Europskog vijeća u 2021.g. koje je predsjedniku HS dostavila Vlada RH aktom od 13. siječnja. Odbor za europske poslove na temelju nadležnosti iz čl. 65. Poslovnika HS-a o predmetnom izvješću raspravljao kao matično radno tijelo. Izvješće o održanim sastancima Europskog vijeća u 2021.g. predstavio je državni tajnik za političke poslove u MVEP-u istaknuvši kako izvješće obuhvaća ukupno šest sastanaka Europskog vijeća održanih tijekom prethodne godine u veljači, ožujku, svibnju, lipnju, listopadu te u prosincu 2021.g. Izvješće također obuhvaća neformalni sastanak čelnika država ili vlada EU o socijalnim pitanjima održanim u svibnju 2021.g. te sastanak na vrhu EU i Zapadnog Balkana održan u listopadu prošle godine. S obzirom da je predsjednik Vlade na sjednici sabora 12. srpnja 2021.g. izvijestio o sastancima Europskog vijeća održanom u prvoj polovini godine državni tajnik se više usredotočio na sastanke održane u drugoj polovini 2021. te na sastanak na vrhu EU i Zapadnog Balkana. Članovi odbora su se u raspravi posebno osvrnuli na pitanja politike proširenja iz susjedstva Unije, zajednički europski odgovor na pandemiju novog korona virusa te na napredak Hrvatske u ostvarivanju strateških ciljeva ulaska u Schengenski prostor i euro područje. Nakon provedene rasprave Odbor za europske poslove je sa šest glasova za i tri glasa suzdržan odlučio HS-u predložiti da donese sljedeći zaključak „Prihvaća se Izvješće predsjednika Vlade RH o održanim sastancima Europskog vijeća u 2021.g.“.
Hvala lijepa. Sada idemo na izlaganje klubova, a prvi će govoriti u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista poštovani zastupnik Marijan Pavliček. Izvolite
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani ministri, kolegice i kolege. Evo ulazimo u devetu godinu kako je Hrvatska punopravna članica EU, međutim velik dio naših sugrađana to nažalost ni danas osjeti. Pardon, osjeti onaj dio onih 250 do 300.000 koji su u tih devet godina napustili RH i danas žive u zapadnoeuropskim zemljama. Velik dio nas koji smo ostali ovdje, kao što sam rekao to ne osjeti i nažalost svi statistički podaci idu tome u prilog. Naime, Hrvatska je i danas pretposljednja po razvijenosti u EU, po BDP-u po glavi stanovnika. Uspjela nas je preteći u međuvremenu čak i Rumunjska, iza nas je ostala samo Bugarska. Hrvatska je trenutno danas na nekih 66% prosječne razvijenosti EU, ništa gora situacija nije bila ni prije devet godina kada smo pristupali EU. Javni dug u BDP-u je na nekih 80%, ali ono što je najgore, Hrvatska je među najgorim zemljama EU što se tiče nestanka stanovništva što pokazuje i ovaj zadnji popis gdje nas je u svega 10 godina čak 9,5% manje odnosno gotovo 400.000 stanovnika manje. I to su sve rezultati ne samo ove nego svih prethodnih vlada u zadnjih desetak godina kako HDZ-a tako i SDP-a, ali i svih njihovih partnera. Da bi postali jedna moderna i razvijena europska država moramo se držati europskih kriterija i brojnih europskih standarda, ali i europskih vrijednosti. Upravo tu riječ premijer Plenković često koristi, europske vrijednosti, međutim te europske vrijednosti ne gaje njegovi prvi suradnici. Pa tako njegov prvi partner čelnik SDSS-a Milorad Pupovac upravo na ovom mjestu prije svega dva mjeseca otvoreno i jasno kaže da je Oluja bila etničko čišćenje Srba i nitko od saborskih zastupnika iz HDZ-a na to ne reagira niti sam premijer Plenković. Taj isti dan taj isti Milorad Pupovac otvoreno prijeti generalu pobjedničke hrvatske vojske Željku Sačiću sa izjavom vi ste se kolega izvukli, misleći na Grubore. Prije svega dva tjedna taj Milorad Pupovac odlazi na praznik koji nitko u EU niti jedna institucija ne priznaje u Banja Luku na tzv. dan Republike Srpske i umjesto da od premijera Plenkovića, kako mi u Slavoniji kažemo dobije jednu šup kartu, on ga brani i govori da je Pupovac bio tamo u svojstvu predsjednika SNV-a, a ne predsjednika SDSS-a. Pa što je Milorad Pupovac? Dva u jedan, tri u jedan, ovisno o potrebi. Jesu li to europske vrijednosti o kojima priča premijer Plenković? Imamo tu i nekoliko ministara među njima imamo ministra Vilja Beroša koji evo u zadnjih godinu i pol dana zajedno sa svojim stožerom se bori u borbi protiv covid pandemije, donosi niz restriktivnih mjera, nekad manje nekad više uspješnih i onda taj isti ministar biva uhvaćen odnosno uslikan u urarskoj radnji bez maske na licu i ne drži se mjera koje je on sam propisao. Kad bi se držali europskih vrijednosti i europskih standarda taj ministar bi u najmanju ruku se ispričao široj hrvatskoj javnosti ili čak podnio ostavku, tako se to radi u zapadnoeuropskim zemljama. Imamo mi i ministra Horvata koji nije u stanju pokrenuti obnovu na Banovini niti u Zagrebu koje nije u stanju utrošiti predviđena europska sredstva, ali ono što je najgore optužuje sve oko sebe, a ne vidi svoju krivicu oko same obnove odnosno procesa obnove, a svi znamo da svaki dan koji prođe, a obnova ne krene da će broj ljudi na Banovini biti sve manji, a i ovako je već opustošena. Jesu li to te europske vrijednosti? Imamo mi ovdje prisutnog ministra Grlić Radmana koji prije nekoliko dana jasno i glasno kaže da je on sretan u ovakvoj Hrvatskoj i njegova djeca su sretna. Ja ne mogu bit sretan u ovakvoj Hrvatskoj. Ne mogu bit sretan u ovakvoj Hrvatskoj jel mi je prvi susjed u Njemačku prije nekoliko godina otišao. Ne mogu bit sretan u ovakvoj Hrvatskoj jer mi je kum u Danskoj sa suprugom i dvoje djece. Ne mogu bit sretan u ovakvoj Hrvatskoj jer mi je bratić u Grazu, visoko obrazovana osoba i tamo zasnovao svoju obitelj. Ne mogu bit sretan u ovakvoj Hrvatskoj jel mi je prije nekoliko dana kolega sa ženom i troje djece otišao u Irsku. Ja ne mogu i ne smijem bit sretan kao saborski zastupnik u ovakvoj Hrvatskoj, al neki su očigledno sretni. I stoga još jedanput pozivam sa ovog mjesta da se više založimo unatoč tome što imamo potpredsjednicu europske komisije za demokraciju i demografiju za demografska pitanja unutar Europskog vijeća. Ali isto tako pozivam premijera i žao mi je što sad nije tu da pozove sve parlamentarne stranke na sastanak jel ovo je vrijeme što se demografije tiče vrijeme nacionalnog jedinstva da zajednički sa demografskim stručnjacima donesemo strategiju demografske obnove države za slijedećih 50.g., samo na taj način možemo spasiti Hrvatsku. Ovo je vrijeme ili će nas biti il nas neće biti i čemu onda i brojni avioni i danas sutra Bradleyi ukoliko neće imati koga čuvati i štititi jer će Hrvatska za 50 do 80.g. biti prazna zemlja, a Hrvati kao jedna od najstarijih nacija u Europi nestati. Stvarno je krajnje vrijeme da zbijemo redove što se demografije tiče i da pokušamo se sami izboriti, o tom potom kolko će nam tu Europa pomoći ukoliko si sami ne budemo znali pomoći. Hvala vam lijepa.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Mosta, a govorit će poštovani zastupnik Nino Raspudić, izvolite.
Bit da bi bila mora se manifestirati kaže Hegel, a bit se najočitije manifestira u jeziku. Pozorno sam iščitao svih 99 stranica ovog izvješća. Osobno bi mi bilo zanimljivije da sam čitao logaritamske tablice jer ono svjedoči o ispraznosti birokratskih umova koji se izražavaju sve zaumnijim isto tako birokratskim jezikom. Neću ponavljati diskurzivnu analizu koju sam načinio lani povodom lanjskog sličnog izvješća, samo ću podsjetiti da je to svijet u kojem nema problema, poteškoća ili opasnosti već se sa svih strana pojavljuju izazovi. Ta isprazna engleska frazetina „čelendž“ birokratska kao kalk u hrvatskom jeziku zvuči još nakaznije. Tako u izvješću sa samo jednog sastanka čitamo slijedeće, citiram. Izazov novih varijanti virusa stvara veliku zabrinutost. Izazovnim ocjenjujemo postizanje ravnoteže između opreza i ograničenja. Glavni je tajnik NATO-a rekao da zdravstvena kriza postaje sigurnosni izazov, pa onda glavni tajnik NATO-a Stoltenberg se tako referirao na prijetnje koje dolaze iz nekih trećih država distruktivne tehnologije i klimatske promjene kao izazove kojima se nitko ne može sam oduprijeti. Kojih trećih država, kakve distruktivne tehnologije, o čemu on baja, izazovi, izazovi sa svih strana. Predsjednik vlade Andrej Plenković koji je vidim napustio sjednicu govori o nezabilježenim izazovima s kojima smo suočeni, pandemija, gospodarska kriza kao njezina posljedica, pritisak migracijskih tokova, demografski izazovi, te brojni drugi globalni izazovi zahtijevaju, pazite, usredotočenost i posvećenost, te iznad svega ujedinjenost. Edvard Kardelj je u nekom komunističkom raju ako i takav postoji sigurno negdje ponosan na njega, usredotočenost i posvećenost, te prije svega ujedinjenost u borbi protiv izazova. Na izvanrednom sastanku Europskog vijeća 24. i 25. svibnja predsjednik vlade Plenković je u raspravi osudio prisilno prizemljenje civilnog zrakoplova Ryanair kao i nedopustiv potez bjeloruskih vlasti, te zajedno s ostalim čelnicima pozvao na pokretanje međunarodne istrage. I što se dogodilo? U lanjskom izvješću pokojni Sassoli je govorio kako EU po pitanju Bjelorusije ne smije ostaviti dojam tigra od papira, a onda se dogodilo upravo to, još jednom se pokazalo da je EU tigar od papira. Predsjednik vlade Andrej Plenković je u raspravi izložio geostrateško viđenje položaja i ponašanja Rusije i ruskih vlasti. Smatra da je u interesu EU da Rusiji pristupi na sveobuhvatan, ali snažan način vodeći računa o ruskoj ulozi u europskom susjedstvu. Zašto sveobuhvatan, ali snažan način, zašto je ovdje suprotni veznik, a ne sastavni, zašto ne sveobuhvatan i snažan način? Samo oni koji govore taj birokratski jezik, ja ga slabo razumijem, valjda znaju. Nešto suvislih i sadržajnih iskaza s kojima se možemo složiti ili ne složiti, ali je jasno što čovjek tvrdi je iznio poljski premijer Morawiecki koji je upozorio na, citiram, postupno pretvaranje unije u organizam kojim upravljaju institucije bez demokratske kontrole građana EU. Poljsko je stajalište da primat prava EU ne doseže i ustavni sustav pri čemu ustav ostaje iznad bilo kojeg drugog pravnog načela. E sad, nismo ovdje vidjeli u ovom izvješću kakvo je stajalište Hrvatske, jesmo li mi na strani Poljske ili Brisela, kako stojimo po pitanju tog izazova? Sastanak Europskog vijeća 16. prosinca 2021. kaže bilo je riječi i o cijepljenju djece, te su države članice razmijenile iskustva u tom pogledu. Koja iskustva, kakva iskustva, treba li cijepiti djecu, koju djecu, kojim cjepivom? Pfizer je izašao koncem 12 mjeseca s priopćenjem da na testovima se pokazalo da za djecu od dvije do pet godina dvije doze ne drže dobro pa treba i treće. Jel se slažemo s tim? Također ni te informacije nema. Zatim uvođenje cijepljenja za sve i nuđenje dodatne doze presudni su i hitni piše u tome kontekstu i dalje je ključno prevladati oklijevanje s cijepljenjem, među ostalim suzbijanje dezinformacija. Slažem se. Jesu li dezinformacije bile i podaci proizvođača o učinkovitosti cjepiva u sprječavanju zaraze? 97% učinkovito, 95 neko drugo pa što se dogodilo? Imamo i naših kolega koji su tri put cijepljeni i dobili su koroni. Hoće li odgovarati proizvođači jer su lagali, hoćemo li i te dezinformacije smatrati dezinformacijama? No, da ne gubimo vrijeme na naklapanjima i izazovima jačanjima otpornosti i borbi protiv klimatskih promjena idemo malo na maloprije spomenute u replici, Zaključke Vijeća EU o proširenju i procesu stabilizacije i pridruživanja od 14. prosinca 2021. u dijelu koji se odnose na BiH, a što je predsjednik Vlade znakovito prešutio. Hrvatska javnost prošlih je nekoliko tjedana napokon imala priliku prepoznati pravu strategiju premijera Andreja Plenkovića prema BiH i Hrvatima u BiH. Ta strategija zabrinjavajuće miriše na premijerovog posebnog savjetnika Matu Granića, a kasnije ću ako ne stignem u ovom obraćanju u pojedinačnom govoru objasniti zašto. Prošli mjesec premijer Andrej Plenković posjetio je Sarajevo gdje je dogovorio zajednički sastanak Vijeća ministara BiH i Vlade RH u Hrvatskoj. Par dana kasnije doznali smo da je Vijeće EU odbacilo amandmane Hrvatske o legitimnom političkom predstavljanju i ravnopravnosti tri konstitutivna naroda kroz izbornu reformu uoči izbora u BiH koji će biti u listopadu. Umjesto da Hrvatska blokira te zaključke, kako je primjerice godinu dana ranije učinila Bugarska zbog sitnica na štetu Sjeverne Makedonije, procijenivši da je to u skladu s njenim nacionalnim interesima, Plenkovićeva vlada odlučila je podviti rep i kao poslušni ćato odraditi zadatak hladne izdaje Hrvata u BiH, ali i hrvatskog interesa u cjelini. Onda smo imali situaciju gdje ministar Grlić Radman očito po nalogu šefa morao PR-ovski peglati činjenicu da je Hrvatska odustala od vlastitih amandmana. Postavlja se pitanje je li stalna predstavnica Hrvatske pri EU Andrassy ili Andraši uopće pokušala lobirati za usvajanje tih amandmana? Tko je hrvatskim pregovaračima dao zeleno svjetlo da popuste da dozvole da se usvoji Zaključak Vijeća EU bez amandmana Hrvatske? Je li to učinio Grlić Radman ili Plenković? Puno je tu pitanja koja ostaju neodgovorena. Ponekad imam dojam da imamo tri vanjske politike, Milanovićevu, Plenkovićevu i Grlić Radmanovu. Grlić Radmanova je posebno zanimljiva jer čim Grlić Radman malo pritisne u obrani hrvatskih interesa, a vjerujem da iskreno želi pomoći Hrvatima u BiH, a onda nakon što vrlo brzo iza kulisa očito dobije po ušima, eto istog Grlića Radmana podvijenog repa kako pred kamerama pegla situaciju i izvlači se. To je javnost mogla primijetiti npr. u sankcija Miloradu Dodiku. Kad je Grlić Radman izjavio da treba inzistirati na dijalogu, a ne na sankcijama za koje se silno zalažu Njemačka i Nizozemska kako bi sa sebe skinuo neke svoje frustracije zbog grijeha prošlosti, Plenković je situaciju zaoštrio otvorio front prema Dodiku vjerojatno po nalogu Berlina i Bruxellesa. Dakle, premijer je odlučio zatvoriti ako ne oba ono barem jedno oko pred bošnjačkim radikalizmom jer je sad trend u Europi pričati o sankcijama, a isto tako hvali se izgradnjom Pelješkog mosta kojeg su dva člana bošnjačka predsjedništva Džaferović i uzurpirani Komšić željeli blokirati, pa je taj Dodik jer smo nekako, ne znamo još kako istrgovali s njim tu uložio veto i spasio izgradnju Pelješkog mosta. Eto u kakvu smo se u situaciju doveli. Dodiče za nevolju kume ili savezniče jer je SDS druga srpska opcija još gora, SDS koji je bliski saveznih sarajevske politike i međunarodne zajednice. Hrvatska ljevica je imala iluziju o mladom Stanivukoviću gradonačelniku Banja Luke vidi izgubio Dodik u Banja Luci super neki mladi došo sad će građanski sve biti cool i europski, pa kad su došle prve izjave ovaj tvrđi Srbin od Dodika. Ne postoji nijedan srpski faktor u Republici Srpskoj koji bi milimetar odstupio od koncepta Republike Srpske. Mi se stalno čudimo zašto Srbi u BiH srbuju. Dakle, ne valja Dodik, a sad valja Karadžićev SDS koji je stvorio Republiku Srpsku i etnički očistio koji je partner sarajevske politike i međunarodne zajednice, razlika je u tome što je SDS-ova procjena što su njihovi čelnici javno govorili zašto Dodik brani Hrvate, bolje biti jedan od dva nego jedan od tri, znači pustimo Bošnjake da skroz poklope politički Hrvate u Federaciji pa će se Srbi i Bošnjaci uz entiteta nekako dogovoriti. Dodik razmišlja drugačije ne zato što voli Hrvate više nego što očito razmišlja ako politički potpuno padnu Hrvati u BiH da bošnjačka politika neće ostati na tome nego će ići dalje na dokidanje Republike Srpske, znači samo je riječ o različitim srpskim nacionalnim taktikama od kojih jedna nama ide više u korist. No to ne znači da bi jedan Hrvat ili član vladajuće većine u Hrvatskoj trebao ići slaviti Republiku Srpsku. To što priznajemo BiH što smo potpisali Dayton sa svim sastavnicama je jedno što priznajemo, ali ne moramo je slaviti. Nastavak u slobodnom govoru, sad samo ukratko o čemu će biti govora u završnoj [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] riječi za Klub zastupnika Mosta ovo izvješće nije prihvatljivo.
Poštovani zastupnik Arsen Bauk je digao povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen?
Zbog zapisnika g. potpredsjedniče čl. 238., zbog rečenice kolege Raspudića o tome da je hrvatska ljevica imala nekakve aluzije oko g. Stanivukovića. Partija demokratskog progresa je desni centar socijal saveza zavisi Socijaldemokrata nije desni centar iako se tako ponašaju. Prema tome, ne znam odakle ste to izvukli ja bih to htio zbog hrvatske javnosti i zbog zapisnika ispravit pa makar me i sankcionirao potpredsjednik Reiner.
Vi znate da vam moram dati opomenu jer je to bila replika, a ne povreda Poslovnika. A sada će u ime izvjestitelja govoriti poštovani ministar Gordan Grlić Radman. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, evo slušajući ovaj uvaženog kolegu Raspudića da sam recimo ostao doma i čitao ovog Hegela možda bi mu doista i povjerovao, no dopustite mi kao svjedoku i vremena, rada u diplomaciji i ove vlade da se ne mogu doista načuditi, ja vas poštujem kao intelektualca, ali sa toliko neznanja, toliko površnosti, toliko politikantstva prema ovoj vladi i prema zapravo nepoznavanju materije, ali temeljne materije. Da ste imalo, govorite o communautaire, to je dokument koji je 14. lipnja, znači govorite uzdižete predsjednika Milanovića to je vaše pravo, u communautaire što stoji, jeste pročitali communautaire, spominje se Dejtonski sporazum. U zaključcima vijeća 14. prosinca gdje sam ja bio, to je najveći do sada uspjeh koji je zapravo ova, ova vlada napravila, ova Plenkovićeva vlada kojega vi stalno prozivate, ako je netko učinio za Hrvate u BiH onda je to Plenković i svi mi zajedno s njim koji smo bili prisutni, naravno prisutni smo stalno u tom privrženoj borbi prema položaju Hrvata i hrvatskog naroda. Kad biste vi 10% obišli terena po BiH i svjedočili pred institucijama gdje trebate, pazite na postoji samo diplomacija kao jedno tijelo u izvršnoj vlasti, postoji i parlamentarna diplomacija, ja bih volio vidjeti učinke vašega djela, a ne samo da čitate Hegela, možda je čak to bolje čitati Hegela nego zapravo govoriti ono što je netočno. Upravo u tim zaključcima vijeća to je u diplomatski rječnik sadrže ono što je zapravo najvažnije, a to su institucionalni mehanizmi Dejtonsko-pariškog sporazuma, to je rečenica gospodine Raspudić da ste pročitali sporazum od 17. lipnja 2020. godine koji je potpisao Bakir Izetbegović i Dagan Čović onda biste vidjeli da tamo stoji uklanjanje svih oblika diskriminacije i nejednakosti u izbornom procesu itd., nisam znao da ćete to postaviti pa nisam ponio inače to je javni dokument, može se pogledati. S druge strane rasprava je bila velika gdje su neke zemlje inzistirale samo na implementaciji odluka Europskog suda. Upravo je naš uspjeh bio, govorim vam kao čovjek koji je bio na licu mjesta, dakle u jednoj areni gdje imate različitih zemalja, različite pristupe gdje smo mi lobirali neke zemlje da se uključi upravo i presuda Ustavnog suda koji podrazumijeva presudu u slučaju Ljubić Ljubić. Prema tome, govoriti ne znam o školi Mate Granića koji čovjek bio je najduži ministar, imao i sigurno da je sa velikom reputacijom i svjedok jednoga vremena i što znači blokiranje. Što biste vi blokirali? Pa BiH je i tako blokirana. Uspoređivati Sjevernu Makedoniju i Bugarsku, pa vi ne poznajete onda put, proces. Dakle, Sjeverna Makedonija je zemlja, kandidat koja treba otvoriti, ona treba otvoriti i pokrenuti pregovore, a BiH još nije ispunila ni 14 kriterija, pa vi možete što, što znači zapravo zaključci vijeća ministara, ništa ne znači, znači zapravo posredništvo, imate pomagače koji su znači s američke strane, sa strane EU dolje poslani zapravo da sa liderima političkih stranaka definiraju budućnost u promjeni izbornog zakona koji treba, koji se zapravo Hrvatska izuzetno zalaže, naravno mi smo imali jako puno razgovora sa svim političkim liderima, mi prepoznajemo u našim razgovorima o EU koliko zapravo je neznanje duboku. Prema tome, mi sada radimo, popunjavamo sve praznine koje su dosadašnje vlade imale kada je u pitanju BiH. To vam govorim ja kao svjedok vremena, čovjek je na terenu stalno od jutra do mraka, kojemu je u interesu ne samo politički nego dakle i netko tko je rođen i BiH. Prema tome, kolega Raspudiću meni je žao, vi ste intelektualac itd., čitate Hegela, to je dobro, ali se ne razumijete u politiku, ne razumijete se u diplomaciju, pa prema tome protiv vas govore argumenti. Ako vi imate druge argumente podastrijete ih, ali ovo su moji argumenti o kojim vam ja govorim. Hvala lijepa.
Imamo više replika na vaše izlaganje. Prvo je poštovanog zastupnika Raspudića.
Bolje se pripremiti na Hegelu, nego na Kardelju, toliko o literaturi. Možda ja ne znam ništa o diplomaciji, ne znam ovakvoj Mate Granićevskoj ne znam i ne želim znati, o poltronskoj, o sluganjskoj dovoljno je pogledati Wikileaks od Jandrokovićevskih snimki tamo pa nadalje kakva je to vrsta diplomacije. Saget se prije nego što uđete u stranu ambasadu, podnositi raporte, ne činiti ništa za svoj narod. U, govorili ste o NATU i o toj deklaraciji, u njoj nije bilo ništa, Milanović je tražio pa se ubacio Dejton, a za ove zaključke ste vi dali amandmane i nakon što ih nisu usvojili, ništa, niste usvojili evo mi ćemo potpisati ovako dalje. Ostalo je manje od 9 mjeseci do tih izbora, vi djelujete kao anesteziolog na toj operaciji kidanja političke glave Hrvatima u BiH. Vrijeme ističe, vuče vas za nos i Bakir Izetbegović i bošnjačka politika, a previše ste kukavni prema Bruxellesu i Berlinu prije svega koji vode politiku ukidanja konstitutivnih naroda. Vidjet ćemo se na jesen, volio bih da sam u krivu.
Hvala. Poštovani ministar Grlić Radman.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. U krivu ste, mogu vam reći da ste u krivu, totalno u krivu jer vjerujte mi, jer poznam procese, poznam razgovore, drugo kitite se znači predsjednik Milanović je bio u tom trenutku kao predsjednik republike bio je u tom formatu tamo, međutim vi ne znate zapravo da smo mi imali na razini državnog tajnika Frane Matušića koji je vodio zapravo cijelu tu komunikaciju, imamo jednog iskusnog veleposlanika koji je bio savjetnik predsjednika Tuđmana, prema tome sve ono što se ugradilo unutra, ugradilo se zahvaljujući našoj diplomaciji. Vi mi govorite o Daytonu kao najvećem uspjehu, ali to je činjenica, a ja vam upravo govorim, vi kritizirate zaključke vijeće ministara, a ja vam govorim upravo kako su ono najviše, najveće naše diplomatsko postignuće. Ali vi ne uspoređujete sa drugim dokumentima koji su bili ranije, ovo je naše najveće postignuće.
Poštovani zastupnik Grmoja ima repliku.
Dakle, poštovani ministre da ta politika o kojoj pričate vi i premijer Plenković ima nekakve rezultate mi bismo je mogli nazvati mudrom i pametnom, ali ta politika ako gledamo odnos prema Srbiji, nema nikakvih rezultata. Srbija ne surađuje. Hrvatske žrtve nisu i njihove obitelji nisu dobile zadovoljštinu. O nestalima ne znamo ništa. To je rezultat vaše politike. I onda se digne kolega Stier i zamislite kaže to je plod, Srbija je otvorila pregovore za vrijeme zajedničke Vlade MOST-a i HDZ-a. Laž! Tehnička Vlada ministar Kovač otvorio pregovore, dao zeleno svjetlo, a ministar Šprlje na stranicama Ministarstva pravosuđa objavio da je protiv. HDZ je otvorio, dakle i dopustio Srbiji da otpočne te pregovore. I dalje Srbija napreduje a vi ništa ne činite.
Odgovor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Isto tako i vas kad bi čovjek slušao možda bi vam i povjerovao, ali vi jednostavno politizirate, iskrivljujete zapravo činjenice kada govorimo o hrvatskim žrtvama tko više nego ova Vlada upravo čini ono da dobijemo odgovore na žrtve za naš da obitelji saznaju gdje su nestali. 14. prosinca bila je međuvladina konferencija gdje su otvarani ti klasteri o kojima ste vi rekli. Ja sam rekao tada i tada je ostalo u javnosti da želim naglasiti da su poruke o našim zabrinutostima, očekivanjima koje sam uputio još i na ranijoj konferenciji u Luksemburgu gotovo 8 godina od otvaranja pristupnih pregovora i prije 5 i pol godina od otvaranja pregovora u poglavljima 23. i 24. Krajnje je vrijeme za konkretne, održive, nepovratne rezultate osobito u području rješavanja sudbine nestalih, procesuiranje ratnih zločina i manjinskih prava. Prema tome, to snažno zagovaramo gospodine Grmoja kod nestalih i u OESS-u povjerenika za prava manjina u Vijeću Europe, povjerenika za ljudska prava i u UN-u ali vi to ne pratite.
Ma nema rezultata te vaše politike.
Poštovani zastupnik Bojan Glavašević.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora, gospodine ministre. Iz ovoga što ste vi rekli, dakle rekli ste da postoji veliko neznanje u Europskom vijeću oko Bosne i Hercegovine. Zapravo je vrlo na tragu onoga što je između redova na svoj način rekao i predsjednik Vlade. Dakle, stiče se dojam da u Europskom vijeću ne postoji velika količina razumijevanja za hrvatsku politiku prema BiH i zapravo to nije bilo u zaključcima Vijeća. Vi ste iznijeli argumente neke u ovoj raspravi, sa gospodinom Raspudićem neću ni ulaziti. Ali mene zapravo zanima kako vidite nastavak toga, odnosno da li možete predvidjeti nekakve ishode vaših napora i nekakve rokove za njih. Dakle, evo jedno nenatovareno pitanje. Stvarno me zanima kako vidite nekakav daljnji razvoj vaših napora i njihove rezultate. Hvala.
Odgovor.
Hvala vam lijepa. To je jako dobro pitanje i konstruktivno. Na žalost ne postoji ako se sjećate 2000. godine prvo što je tada koalicijska Vlada učinila ukinula je posebne odnose sa Federacijom Bosne i Hercegovine ili jednostavno kasnije je bilo i iz ovih klupa ovdje da je Hrvatska učinila agresiju prema Bosni i Hercegovini. Prema tome, sve Vlade ranije su doista djelovale su tako na neki način defanzivno. Ali ovdje mi doista sudjelujemo aktivno u iznošenju važnosti zapravo stabilnosti, funkcionalnosti Bosne i Hercegovine. Jer ovdje ona može biti narušena upravo ta stabilnost ukoliko nisu zadovoljna sva tri konstitutivna naroda. Zato je to bitno sada donijeti promjene izbornog zakona koja bi zap5ravo jamčila politički legitimno zastupanje sva tri naroda u kolektivnim tijelima znači predsjedništvu i Domu naroda. To je vitalni interes. Na žalost povjerenici su puzajući u reformama mijenjalo od 2000. godine pa na dalje Izborni zakon.
Poštovani zastupnik Marko Pavić.
Poštovani ministre, poštovani potpredsjedniče Sabora pa evo iz ove rasprave možemo vidjeti da se nekako domoljublje ili suverenizam poistovjećuje sa izolacionalizmom gdje se proziva i premijera a zašto mi ne idemo u izolaciju, da se maknemo od svih i zašto ne blokiramo sve. Kada smo, a to je moderni suverenizam. Kada smo prisutni, kada sjedimo ravnopravno za stolom a tu ste vi i hrvatska diplomacija i hvala državnoj tajnici Metelko-Zgombić i pomoćnici Ujević i svima jasno možemo artikulirati naš stav, a stav naš prema Bosni i Hercegovini, prema Srbiji, prema … [[Govornik se ne razumije.]] je vrlo jasan i tu itekako smo jedini koji možemo zaštititi hrvatske interese u BiH. A i ovi napadi na predsjednika Milanovića i MOST i na stalnu predstavnicu Irenu Andraši koja je jedan isto tako motor zaštite hrvatskih interesa u Bruxellesu mislim da su ispod svakog nivoa gdje upravo vi i svi o9ni štite naše interese u Bruxellesu.
Odgovor.
Hvala lijepa gospodine uvaženi zastupniče Pavić. Naravno nama je drago da može i predsjednik države se uključiti u potporu podršci hrvatskom narodu Bosne i Hercegovine. Znamo dok je bio premijer, dakle i u vrijeme Vlade u kojoj je on, kažem bio čelni čovjek i naravno ranije kao diplomat ali ova Vlada naravno na čelu sa Andrejom Plenkovićem, znači ja svjedočim kao ministar vanjskih poslova. Uspjeli smo ovih nekoliko godina učiniti kao sve one Vlade prethodno možda, teško je zapravo i mjerljivo jer je na žalost puno toga se nije učinilo. Bilo je puno pasivnosti prema našem odnosu, prema BiH. Kao da je postojala neka čudna krivnja atmosfera, da ako se Hrvatska više angažira, da će biti prozivana itd. Mislim da sada pokazujemo zrelost, pokazujemo da smo respektirani i možemo biti više saslušani i mislim da se naši prijedlozi uvažavaju.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Poštovani ministre, u ovom vašem istupu i ovim odgovorima mi smo u nekoliko navrata čuli o uspješnosti vas osobnosti i uspješnosti premijera Plenkovića i u tim naporima i o tome koliko ste napravili više od svih drugih vlada. No, ono što bih ja htjela znati i ono što mislim da je tema, a tema je uopće o pitanju pristupanja država s ovih naših prostora EU jel to je test sposobnosti unije da širi vrijednosti zbog kojih je osnovana. Dakle, one vrijednosti zbog kojeg je osnovana EU između ostalog da širi vrijednosti mira, blagostanja, funkcioniranja institucija i nas zanima s tih sastanaka kolika je spremnost, koliko se daleko otišlo u toj aktivnoj ulozi EU da to prepoznaje i da je zaista spremna za sve te procese. Ti procesi su ostali nekako malo ispod radara u kontekstu covid krize, u kontekstu puzajuće, čak više ni ne puzajuće krize vezano za energetiku, ali to je suština koja nas zanima s ovih sastanaka koji je bilo.
Odgovor izvolite.
Hvala vam gđo. Mrak-Taritaš. Ovo je dosta jako dobro pitanje. Pa upravo Hrvatska koja je, znači dijeli najdužu granicu s BiH gdje zapravo zemlje zapadnog Balkana čine zapravo neposredno susjedstvo mi zapravo stalno osvješćujemo na svim vijećima temu zapadnog Balkana i proširenja. Naravno da se na vijećima nalaze i mnoge druge teme i Bliski Istok i Afrika i Venezuela i Istočno partnerstvo i Rusija itd., Kina, ali evo upravo zahvaljujući hrvatskoj diplomaciji mi ističemo važnost zapadnog Balkana kao mogućeg prostora gdje doživljavamo geostrateška nadmetanja kao prostora koji treba biti poglavito usmjeren prema ostvarivanju europske perspektive, naravno i, zapravo euroatlantske perspektive članstva u NATO-a, svega onoga što smo mi ostvarili u ovih 30.g..
Slijedeća replika poštovana zastupnica Marijana Petir.
Poštovani ministre, hvala vam potpredsjedniče. Poštovani ministre, zanima me kako komentirate činjenicu da kada sam kao hrvatska europarlamentarka koja je prikupila potpise većine tadašnjih hrvatskih europarlamentaraca napravila analizu spornog srbijanskog zakona kojim se Srbija uzela ovlasti malog Haga i na temelju tog hapsi hrvatske branitelje i tu pravnu analizu dostavila tadašnjem premijeru g. Milanoviću, gđi. Pusić kao potpredsjednici vlade i ministrici vanjskih poslova, pa potom premijeru Oreškoviću, ministru pravosuđa g. Šprlji, da sam u stvari na neki način od jedne strane bila recimo degradirana i napadnuta, da zbog čega tražim da se Srbiji ne omogući otvaranje pregovora na temelju tog dokumenta. Riječ je o dokumentu kojeg je sačinila pravna akademija, Hrvatska pravna akademija, dobio je recenziju sa Harvarda od najcjenjenijih pravnih stručnjaka i koji je pokazao da u stvari u tom datom trenutku smo trebali reagirati kako bi Srbiji postavili uvjete. Sve ove rasprave su sad malo zakašnjele.
Odgovor na repliku izvolite ministre.
Naravno, slažem se s vama uvažena zastupnice gđo. Petir, ali upravo je zapravo i taj naš pristup ovdje dakle kada je u pitanju 4. Klaster on uključuje zapravo područja prometa, energetike, zaštite okoliša i vezan je zapravo za provođenje zelene, zelene agende, znači on je jedan europski projekt. Međutim, dakle to, to je Klaster odnosno ta 4 poglavlja. Međutim, Hrvatska onoga trenutka kada dođu na red doista ova ozbiljna područja iz vladavine prava, znači temeljna područja koja su ne samo i bilateralno pitanje nego su i zapravo pravna stečevina, pitanje nestalih dakle nije samo bilateralno pitanje nego je to pravna stečevina, pitanje nestalih, pitanje dakle zašto je manjine, to su zapravo temeljna pitanja koja, koja, na koja Srbija mora dati odgovor i zato mi moramo razgovarati. Mi ne ne možemo samo nešto blokirati, a onda čekati da se to odmrzne.
Slijedeća, imamo povredu Poslovnika, poštovani zastupnik Nikola Grmoja.
Ma ja sam digao na kolegicu Petir prije, ali vi niste vidjeli. Dakle, povrijeđen je čl. 238. i ovo je jako zabrinjavajuća izjava koju je rekla kolegica Petir, zapravo da Hrvatska više ništa ne može napraviti i da je sve gotovo, a premijer Plenković nas uvjerava da oni sve prate i da će na vrijeme ovaj reagirati. Dakle, evo potvrdila je članica vladajuće koalicije da smo mi zapravo pustili Srbiju da i to zahvaljujući HDZ-ovoj vladi kojoj Marijana Petir drži ruku da ide tim europskim putem bez da je riješena sudbina naših nestalih, naših žrtava i svega onoga što je Srbija u toj velikosrpskoj agresiji učinila i ovo zapravo da ima mogućnost stanke tražio bi stanku, ovo je jedna skandalozna izjava koja sve nas mora zabrinuti.
Vi znate da nije bila povreda Poslovnika, bila je vaša replika. To je vaša treća povreda Poslovnika, vi gubite pravo do kraja rasprave riječi. Izvolite povreda Poslovnika uvažena Marijana Petir.
Hvala lijepo. Povrijeđen je čl. 238. zbog toga što kolega Grmoja omalovažava i iznosi stvari koje nisu točne. Ja sam rekla upravo suprotno da su SDP-ovi ministri sa svojim koalicijskim partnerima i Most-ovci koji su imali mogućnost postaviti mjerila to propustili napraviti i sada se čekaju ona poglavlja gdje vi niste postavili mjerila, a trebali ste da dođu na dnevni red da napravimo ono što možemo napraviti, a radimo ono što možemo putem pregovora jer niste napravili ono što ste trebali kad ste imali vlast. Vaš ministar Šprlje dapače me izvrijeđao jedanput, a kad sam mu dostavila pravnu analizu koja je bila ključni argument.
I vi znate da ovo nije povreda Poslovnika i vi znate…
Lažete i nemojte se više predstavljat kao vjernica jer lažete jer je ministar Šprlje dao priopćenje u kojem se izrazio protiv otvaranja poglavlja 23…/Govornik isključen/….
Gospodine Grmoja, g. Grmoja, nemojte, g. Grmoja nemate pravo govorit. Gospodine Grmoja, g. Grmoja Gospodine Grmoja vama ponovno opomena i ovo vam je, morate napustit sjednicu. Gospodine Grmoja izvolite napustiti sjednicu dobili ste petu opomenu, izvolite napustit dvoranu. Dobro. Izvolite, povreda Poslovnika.
Povreda Poslovnika čl. 238. ovakvo vrijeđanje i omalovažavanje zastupnika, posebno zastupnica nije dugo zapamćeno u saborskoj dvorani, to pokazuje da kolega Grmoja nema kućnog odgoja, a da je neprestano laže to znamo jer postaje dokazi, o tom su mediji izvještavali da sam ja podastrla pravnu analizu koja je pokazala štetnost tog srbijanskog zakona i da sam se borila za to da se Veljka Marića oslobodi. Bila sam jedina hrvatska dužnosnica koja ga je posjetila u zatvoru i mojim posredstvom je transferiran u Hrvatsku na služenje kazne, iz srbijanskog zatvora je spašen [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Vi meni govorite da lažem. Pa vaš ministar [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] je bio nesposoban [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] kao što ste pokazali da ste vi kao Most nesposobni obnašati vlast.
I vama druga opomena. Proglašavam stanku od pet minuta.
Vi ste Stjepana Mesića … hrvatskom narodu.
Stanku od pet minuta …/Govornici govore u isto vrijeme./… ukloni zastupnika.
Nisam nervozan ja … STANKA U 17:45 SATI
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 17:50 SATI]] Nastavljamo dalje s radom. Imamo još dvije povrede Poslovnika, prva je poštovani zastupnik Arsen Bauk.
Povlačim jer ste vi ispravno intervenirali.
Dobro. Izvolite, uvaženi zastupnik Bojan Glavašević.
Poštovani g. potpredsjedniče sabora. Ja [[Upadica Sanader: Molim vas.]] evo također u interesu zapisnika i hrvatske javnosti samo bih reagirao, mislim da malo korigiram kolegicu Petir koja je rekla da je jedina hrvatska dužnosnica koja je Veljka Marića posjetila u zatvoru. Fred Matić ga je također posjetio, na kraju krajeva sa Ivicom Dačićem riješio njegovo prebacivanje u Hrvatsku. Evo čisto toliko, ako treba opomena može.
Vi znate da to nije bila povreda poslovnika pa moram vam dodijelit opomenu. A vodit ćemo računa da je bila pola opomene. Sljedeća replika poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre, pozdravljam vaš izlazak vani da demantirate sve ono što je rekao kolega ispred kluba Mosta i mislim da ste to dobro učinili, ali meni je dosta važno i što netko čini više od onoga što on sam govori. Pa sam zato i pitao g. Raspudića koji je pravi Raspudić onaj i 2005. koji podiže spomenik Brus Lee-u u Mostaru i govori nema Hrvata, nema Srba, nema Bošnjaka u BiH svi su građani ili ovaj koji danas govori da mi kao stranka na neki način dokidamo konstitutivnost hrvatskog naroda svojim ponašanjem i svojim politikama. Zamislite tu promjenu u 16 godina. Koji je pravi Nino Raspudić ili Most koji na deklaraciju o položaju Hrvata 2018. po naredbi Grmoje izlazi iz sabornice, a danas su kao najveći zaštitnici upravo položaja i stanja Hrvata u BiH, koji su to ljudi, njihova ponašanja, što oni rade i na koji način doprinose? To građani moraju znati da ih ne bi varali ovakvi nepristojni zastupnici koji su u stanju [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] samo konflikte stvarati ne bi li došli do [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] do nekih svojih politika i malih bodova.
Odgovor na repliku izvolite ministre. Odgovor izvolite. Ministre imate nešto?
Pa ja se samo, mogu se samo složiti sa g. zastupnikom Borićem. Doista je Parlament svake države to je ugledno zakonodavno tijelo i koje upravo mora služiti kao primjer upravo jer su izabrani glasovima svojih građana kako ponašanjem jer zapravo to se podrazumijeva, to ne bi trebalo čini mi se ne bi se trebalo ni preispitivati nego se podrazumijeva. Ja uvijek uspoređujem nitko nije idealan ali mi je žao kad se sjetim tih prvih sabora koje su prštile od znanja, od dobrih rasprava, polemika pa ako su se i razlikovali i tako u pogledima, ali onda je bilo poštovanja, bile su elegantne jezične parade koje su bile zasnovane na argumentima. A ovo je ovdje čuti da se kaže neću izići, da lažete itd. to me stvarno jako sam zabrinut zbog takvog ponašanja.
Posljednja replika, poštovani zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem. Ja mislim da HDZ već 25 godina jednako neuspješno štiti prava Hrvata u BiH, ali to je samo možda moj dojam. Dakle, moj stav je da EU ustvari je potpuno nebitno što zaključi o pitanju BiH jer nema mehanizama kako da to provede, dakle promjene izbornog zakona, promjene Ustava BiH mogu se provesti samo u Parlamentu BiH gdje imamo i bošnjačke i hrvatske i srpske i građanske stranke i bez njihovog dogovora EU to neće nametnuti. A tim više što se radi o jednoj heterogenoj skupini zemalja gdje i države međusobno imaju suprotstavljene stavove, primjerice Mađarska i Nizozemska. U tom smislu svi naši napori unutar EU su u startu samo čini mi se zadržavanje statusa quo da ova strana s kojom se mi ne slažemo unutar EU ne prevlada jer ne mislim da možemo nešto puno pomoći osim toga. Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepa g. Bauk. Sva je sreća recimo bila bi sretna okolnost da je HDZ bila na vlasti 25 godina. Vi dobro znate da to nije bila, ali ključne godine su bile upravo 2000.g. kada se vlada Ivice Račana upravo odrekla posebnih odnosa kada je upravo iz ovih klupa vaši koalicijski partneri su govorili da je Hrvatska učinila agresiju na BiH, to je zbunjivalo međunarodne aktere. S druge strane EU, pa nije EU tu sudac znate, EU dakle BiH želi ući u EU ona traži odgovarajuće, ispunjavanje odgovarajućih kriterija jednako kao što to Švicarska isto tako želi učiniti. Prema tome, ovdje EU dolazi kao pomagač u rješavaju pitanja političkog ustroja BiH, ravnopravnosti i konstitutivnosti naroda za što je Hrvatska izuzetno zainteresirana.
Hvala. Gospodine ministre, nemamo više replika možete vi sjest. Imamo povredu Poslovnika, poštovani zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem. Zbog povijesne istine, čl. 238. za opomenu, zbog povijesne istine, rečenicu o agresivnoj politici HDZ-a u BiH izrekla je predsjednica HNS-a, a HNS je vaš, a ne naš koalicijski partner. Hvala.
Dobro, vi znate da to nije bila povreda Poslovnika, dobivate opomenu. Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani ministrice sa suradnicama, kolegice i kolege. Ne budi lijena uvodno kad sam pripremala ovaj materijal onda sam još jedanput uzela Zakon o suradnji Hrvatskog sabora i Vlade RH u europskim poslovima i pročitala Članak 11. koji kaže da predsjednik vlade jednom godišnje na početku prvog godišnjeg zasjedanja sabora podnosi izvješće o održanim sastancima Europskog vijeća u protekloj godini. To je obveza koja proizlazi iz tog važnog zakona koji smo donijeli kako bismo kao članica EU uskladili i uredili suradnju izvršne i zakonodavne vlasti u europskim poslovima. I onda sam se malo iznenadila u stavku 3. tog istog Članka 11. kaže se da predsjednik vlade u roku od 15 dana od dana održavanja svakog sastanka Europskog vijeća podnosi saboru pisano izvješće o određenim sastancima. Moram reći da nikakvu informaciju o tome dolaze li ta pisana izvješća u sabor ili ne nemam. Prilično sam sigurna da do mene nisu došla, a ne znam jesu li ih neki drugi zastupnici primili u nekom obliku. Nisam pronašla nikakav ni trag takvih izvješća među dnevnim redovima i zaključcima sjednica Odbora za europske poslove koji su dostupni na web stranici sabora. S obzirom da se radi o zakonskoj obavezi predsjednika vlade molim da se ona počne ispunjavati ako se ne ispunjava odnosno molim sabor da nam ta pisana izvješća dostavi u slučaju da ih je premijer poslao saboru na način i u rokovima propisanim zakonom. Toliko za uvod. S druge strane u srpnju prošle godine, premijer nas je usmeno i pisano izvijestio o sastancima koji su održani u prvoj polovici godine i to je bilo dobro i u tom dijelu je se išlo i iznad zakonske obaveze i otvorila se rasprava i o ovoj važnoj temi. Sudjelovanje naših predstavnika u radu najviših europskih institucija važan je dio hrvatske ne vanjske nego unutarnje politike i sabor mora tom dijelu posvetiti dužnu pažnju tim više što smo svi svjesni problema koji parlamenti u državi članicama imaju u, za održavanju koraka s procesima donošenja odluka na razini unije. S obzirom da smo imali tu raspravu u srpnju zapravo dobar dio ovog izvješća bismo već i obradili. Od 8 sastanaka o 5 smo već imali priliku raspravljati. U prvom dijelu godine dominantna tema je bila Covid pandemija, cijepljenje i ostale teme vezane uz korona virus. Rekla sam to tada, a to ću isto ponoviti danas, ako je Covid nešto što je još jednom dokazalo kolika je važna i ispravna odluka biti članstvo RH u EU. Ogroman novac koji je uložen u razvoj cjepiva pa njegova distribucija kad je bilo spremno za upotrebu, pa novac koji nam je na različite načine iz unije stigao kako bismo prebrodili ili olakšali gospodarsku krizu, sve su to bile opipljive i ogromne koristi koje smo imali od članstva. Uvjerena sam da bi nam cijeli taj posao bio značajno teži da nismo članice, ne da sam uvjerena, sigurna sam u to apsolutno. Moj osjećaj je bio tada da neke druge važne teme su ostale pomalo u drugom planu. O čemu govorim? O sigurnosti i obrani, o južnom susjedstvu, o jedinstvenom tržištu, o industrijskoj politici, o digitalnim tehnologijama, o gospodarstvu, o istočnom Sredozemlju, Rusiji, socijalnim pitanjima, klimatskim promjenama, Ujedinjenom Kraljevstvu, Turskoj, Bliski Istok, Afrika, kibernetička sigurnost, sve to su izuzetno važne teme koje su nekako ostale nedorečene na razini općih mjesta iako to ne bi trebalo biti tako. Jedna tema koja se provlači kroz izvješće je proširenje. Mi u Klubu Centra i GLAS-a trajno podržavamo proširenje EU posebno na zemlje u našem neposrednom susjedstvu. Jedan od razloga je stabilnost i prosperitet same RH koja će sigurno imati bolje uvjete i sigurniji život, ako je okružena europskim zemljama relativno razvijenih institucija koje su se uspjele integrirati u uniju, ali i zbog same unije smatramo da je politika proširenja izuzetno važna. Ona je dugo vremena predstavljala jedan od najuspješnijih dijelova europske politike. Onaj njezin dio gdje se u praksi šire i jačaju temeljne europske vrijednosti, nemojmo zaboraviti, mira, blagostanja i funkcionalnih institucija i tu sad dolazimo do onog dijela izvješća o kojem nismo imali priliku raspravljati. Jesenska sezona počela je sastankom na vrhu EU i Zapadnog Balkana. Ono što je dobro je da je ta unija na tom sastanku deklarativno potvrdila svoju predanost procesu proširenja. Ono što po našem mišljenju nije dobro je da taj proces već puno predugo ostaje u najboljem slučaju na deklarativnom potvrđenju predanosti bez nekih konkretnih i vidljivih rezultata. Pitanje pristupanja država s ovih naših prostora EU je test sposobnosti same unije da širi vrijednosti zbog kojih je osnovana i to ne negdje tamo daleko ne negdje drugdje, nego ovdje u trbuhu Europe, nekoliko sati vožnje automobilom od velikih europskih metropola. Zato mislimo da bi i uloga unije u tom procesu trebala biti aktivnija i proaktivnija, proces ne može biti samo čekanje što će se dogoditi i nesposobnost da se riješe sporovi i zapreke koje na kraju obeshrabljuju države kandidatkinje i umanjuju ugled i snagu same EU. Tu posebno mislim na slučaj Sjeverne Makedonije koji je već odavno postao prava agonija kojoj se ne vidi ni kraja ni konca. Konkretno rješavanje otvorenih pitanja i sposobnosti političkog Bruxellesa da u tome igra jasnu i konstruktivnu ulogu u interesu je same Hrvatske kako u slučaju naših otvorenih pitanja sa državama u regiji tako i u slučaju ukupne stabilizacije i europske perspektive naših najbližih susjeda. U tom smislu uvjerena sam da bi Hrvatska tu mogla i pronaći način da odigra veću i važniju ulogu. Naši odnosi i razumijevanje regije, naša isprepletenost sa sudbinama naših susjeda, pomoć koju je Hrvatska na razne načine već dala državama Zapadnog Balkana, pa čak i reći ću to osobno razumijevanje i privrženost predsjednika vlade europskih i vanjskim politikama, to onako teško kažem, ali tako je, specifična su prednost Hrvatske pred drugim članicama EU i trebali bi ih iskoristiti i za jačanje pozicije naše zemlje u samoj regiji i u cijeloj Uniji. I kao ljudi i kao države moramo biti u stanju realno procijeniti vlastite mogućnosti koje bismo trebali maksimalno iskoristiti. Nema puno tema u kojima Hrvatska može preuzeti vodeću ulogu u srazu sa većim i snažnijim članicama Unije. Ali uvjerena sam u to tema proširenja europske perspektive i stabilizacije regije mogle bi biti jedna od tih u kojima igramo ulogu koja je veća od nas samih. Na dnevni red EU došlo je i pitanje cijene energenata, naš a kad kažem naš ne mislim samo na Hrvatsku, nego na cijelu Uniju glavni energent je plin a njega gotovo u cijelosti uvozimo dobrim dijelom iz Rusije. Uvozimo i skoro svu naftu koju trošimo. Veliki rast cijena i problema u opskrbi s pravom izazivaju zabrinutost ne samo zbog izravnih posljedica na gospodarstvo i standard građana, nego i zbog političke i geostrateške izloženosti koju ta ovisnost o uvoznom plinu i nafti sa sobom nosi. Nije to od jučer, ali to je jedan od problema. Ovo je zapravo jedno staro pitanje slabosti Unije u odnosu na neke druge velike svjetske igrače a istovremeno nesposobnost da nakon svih ovih godina napravimo neki vidljiviji i ozbiljniji korak prema jačanju jedinstvene EU na svjetskoj političkoj karti, odnosno njezine strateške neovisnosti u svakom pogledu. Hrvatska u okviru EU ima svoju nišu u kojem bi trebala djelovati, čini mi se da premalo djeluje a ovo je jedan problem koji će biti više ne govorimo problem, nego govorimo o izazovima. To će biti jedan od izazova sigurno ove 2022. godine. Naravno tema covida nije nestala. Prosječna procijepljenost Unije je između 60 i 70% i to Europsko vijeće ocjenjuje nedovoljnim i to stvarno je nedovoljno. A je li naš premijer se barem malo zacrvenio kad su ga pitali kolika je procijepljenost kod nas. Možda je bolje da se to ni ne pitamo, ali voljela bih da nas posao koji vi radite ovdje u Hrvatskoj na sastancima Europskog vijeća svrstava među one koji su primjer, a ne među one koji se srame barem u nečem, barem koji put. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovani zastupnik Peđa Grbin.
Poštovane kolegice i kolege, uvažena zastupnica Mrak-Taritaš je u pravu. Podnošenje ovog izvješća danas nije dobra volja predsjednika Vlade, ona je obveza koja proizlazi iz zakona kojeg je Hrvatski sabor usvojio 2013. godine i koji je stupio na snagu danom pristupanja RH EU, a da gospodin Plenković jako dobro to zna može se utvrditi i iz arhive Hrvatskog sabora s obzirom na broj amandmana koje je i sam podnosio na taj zakon. Ali dobro, pustimo sad to. To je možda manje bitno, ali treba ostati zabilježeno da se nešto što je zakonska obveza od strane premijera pokušava prikazati kao dobra volja. Idemo mi govoriti o onome konkretnome, a to je što se događalo na europskim vijećima tijekom prošle godine. Na Europskim vijećima se raspravljalo o puno stvari i teško je to sažeti u jednu saborsku raspravu, a pogotovo u izlaganje od 10 minuta na koje imamo pravo kao predstavnici klubova, ali svejedno ću pokušati apostrofirati ono što je meni osobno, mojoj stranci a vjerujem i većini građanki i građana ove zemlje najbitnije a to je recimo ono o čemu se raspravljalo 21., 22. listopada 2021. godine odnosi se na inflaciju i energetsko siromaštvo, pa je tako Europsko vijeće zaključilo i pozvalo države članice i Europsku komisiju da se ide sa potporama najugroženijim građanima i kompanijama, da se osmisle srednjoročne i dugoročne mjere za smanjenje cijene energija, a govorilo se i o poreznom rasterećenju o čemu je nekoliko dana prije toga javno u Europskom parlamentu govorila i predsjednica Europske komisije gospođa Van den Leyen. Od toga Hrvatska nije napravila ništa, ništa. Jedina mjera je bila ona zamrzavanje cijene goriva. Danas tri mjeseca nakon što se održala ova sjednica Europskog vijeća Hrvatska još uvijek razmatra, razmišlja, promišlja. Energetska kriza ne da je pred vratima, ona je tu, ona nam se događa i naravno da za cijenu goriva, plina, nafte na svjetskom tržištu ne može biti kriva jedna država veličine Hrvatske. Ne može! Ali za teret koji ta energetska kriza ima na građane RH, koji ta energetska kriza ima za hrvatsko gospodarstvo e tu je uloga države, tu je onaj trenutak gdje se ne trebamo više zapitati što mi možemo učiniti za državu već kao građanke i građani ove zemlje imamo puno pravo postaviti pitanje i tražiti odgovor na to, a to je što država može učiniti za nas. A može puno! I to je ono što je najgore. Može puno i za to ima potporu EU koja je na Vijeću 21. i 22. listopada pozvala države članice da upravo tako reagiraju i da mjerama, direktnim transferima, poreznim rasterećenjem itd. pomognu gospodarstvu. Hrvatska to ne čini. I žao mi je što predsjednika Vlade RH sada ovdje nema, da nam još jednom kaže pa da, možda sada ne činimo ali u budućnosti sigurno hoćemo. Pa poštovane kolegice i kolege kada će napokon ta budućnost doći, da se ova Vlada probudi i napravi nešto za ljude koje bi trebala predstavljati pa i u toj EU, pa i na sjednicama Europskog vijeća. No, ako već po pitanju energetskog siromaštva i inflacije naša vlada neće ni ništa onda ima jedno energetsko pitanje gdje naša vlada čini nešto, pa se Vlada RH, recimo o tome se raspravljalo u prosincu na Europskom vijeću, pridružila Francuskoj i još nekim državama članicama u zagovaranju nuklearne energije. Što to znači? Znači li to da Hrvatska planira na svojem području graditi nekakvu nuklearnu elektranu ili to znači da planiramo sa nekim državama članicama u našem susjedstvu, a takve su dvije Hrvatska i Mađarska. Jedan ministar u sadašnjoj vladi tada ministar u Karamarkovoj vladi je svojedobno najavljivao sudjelovanje u poslu sa Mađarima oko izgradnje nuklearne elektrane, zanima me da li je to ponovno postala politika HDZ-ove vlade? Ali ako je to politika HDZ-ove vlade onda želim da jasno govorimo o nuklearnoj energiji i rizicima koje ona nosi. Ako nije suradnja sa Mađarima onda ostaje kao mogućnost eventualna suradnja sa Slovenijom i dogradnja nuklearne elektrane Krško, blizu Zagreba sa svim rizicima koje to nose, ali pustimo rizike na stranu jer ta elektrana se srećom do sada pokazuje kao iznimno sigurna, sigurnija od brojnih, ali sa nuklearnom energijom ima jedno drugo pitanje, a to je cijena. Nuklearna energija više nije ni iz blizu toliko povoljna, a da stvar bude bolja izgradnja jednog takvog bloka u naj, najoptimističnijim scenarijima, u naj, najuređenijim državama ne traje manje od 10-ljeća. Ako kažem da će to biti bliže dva 10-ljeća nego jednom, sigurno neću pogriješiti. I zato me zanima kad sve ove podatke uzmemo u obzir, kada znamo i cijenu i rizike koje ta nuklearna energija nosi, kada je ipak za pretpostaviti da mi nećemo na svojem teritoriju graditi nuklearnu elektranu zbog čega podržavamo one zemlje koje je okupila Francuska i koje se za to zalažu. Zbog čega se ne pridružujemo drugim zemljama koje misle o svojem okolišu, koje govore o tome koliko su alternativni izvori energije u zadnjem 10-ljeću postali jeftiniji kao što je recimo Njemačka, pa da se na to oslonimo i da to bude baza za naš energetski razvoj jer borba s energetskim siromaštvom, borba s energetskim siromaštvom se ne smije svesti samo na ono o čemu sam govorio u vezi sa inflacijom, ne to je kratkoročno. Mi se dugoročno moramo pozabaviti sa izvorima energije i našom što je moguće većom autonomijom, potpunu je nemoguće zamisliti, ni ostvariti, ali što veću. E tu je nešto gdje Hrvatska može napraviti naravno, naravno pod uvjetom da se ti obnovljivi izvori energije ne budu u budućnosti gradili po modelu gđe. Rimac i njoj sličnih, ali to se može ostaviti samo odlaskom HDZ-a s vlasti i radit ćemo i na tome. Šengen. Poštovane kolegice i kolege, niti nakon istupa predsjednika vlade na moju repliku, na jasno postavljeno pitanje mi ne znamo kada ćemo ući u šengen. Ne znamo, mi na to odgovor nemamo. Ono što je jedino imamo nadanje, imamo nadalje predsjednika vlade da će sve biti riješeno u lipnju, isto kao što imamo nadanje da će novac iz Fonda za solidarnost biti potrošen do lipnja, ali pamtimo i držimo vas za riječ i kada prođe 17. lipanj, kada taj lipanj dođe na red pitat ćemo ne samo za Fond za solidarnost, pitat ćemo i za šengen i tražit ćemo jasne odgovore. I jedno i drugo je u interesu ove zemlje i nemojte misliti da se radujemo ili ne daj Bože priželjkujemo da se to ne dogodi. Ne, mi želimo vidjeti i Hrvatsku u šengenu i želimo da se svaka lipa iz Fonda za solidarnost potroši i investira u RH. Al nemojte se ljutiti što imamo ono zrno soli koje nas priječi da vam vjerujemo na vaše „majke mi“. Previše puta ste ga izgovorili da bi ono bilo vjerodostojno. Euro. Da, još jedna stvar oko koje bi trebali ubrzati i upaliti motore. Jučer sam imamo prilike slušati bivšeg guvernera Slovenske narodne banke koji je govorio o tome kako je euro u toj zemlji koja je ipak nešto malo uređenija i nešto malo pripremljenija nego što je to Hrvatska za brojne stvari, pa tako i uvođenje eura doveo do inflacije od 7 do 8%. Dajte nam procjenu što nas na ovu inflaciju koju imamo danas očekuje uvođenjem eura i kako ćemo taj inflatorni udar na građane ne spriječiti, ali barem malo umanjiti? I za kraj, proširenje i odnosi sa BiH. Bojim se, a ovo izvješće me u toj bojazni potvrđuje da RH odnosno Plenkovićeva vlada naprosto ne uspijeva nametnuti svoj stav i svoje prioritete partnerima unutar EU, ni kad je proširenje u pitanju odnosno ono što zahtijevamo da ispune države koje žele ući u EU prije svega Srbija, ni kada je pitanje statusa BiH, prije svega Izbornog zakona. Kolega Bauk je o tome bio dosta jasan gdje on vidi problem sa BiH i nemam ja tu Bog zna što dodati. Ali ovo jedan lakmus papir, da taj utjecaj tog Plenkovića u Europskom vijeću a i nije baš onakav kakav se prikazuje. Mi naravno ovo izvješće zbog svega rečenog ne možemo podržati. Hvala vam.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata, poštovani zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, državna tajnice, kolegice i kolege. Prije svega dozvolite mi da pozdravim nastavak prakse transparentnijeg pristupa rasprave o europskim temama, a kojem pridonosi i redovita godišnja rasprava o održanim sastancima Europskog vijeća. Moramo osvijestiti neke činjenica, jedna od kojih je definitivno ta da europski poslovi nisu vanjski poslovi, europski poslovi su unutrašnji poslovi europski poslovi su dijelom i vanjski, ali su u našoj uniji postali puno bitniji od vanjskih poslova i zbog toga zaslužuju ovakve rasprave. Naime, puno je tema o kojima se raspravlja na europskoj razini i jednostavno je nemoguće informirati javnost o svima njima, ali kao što smo čuli iz izlaganja na sastanku Europskog vijeća raspravljalo se i o vrlo aktualnim pitanjima koja imaju snažan utjecaj na kvalitetu života svih nas, a osobito s obzirom na aktualne epidemiološke okolnosti. Europsko vijeće je zapravo najmlađa institucija EU koja je institucionalni status dobila tek ugovorom iz Lisabona, no politički je riječ vjerojatno o najvažnijoj instituciji. Teme o kojima se raspravlja na sastancima Europskog vijeća ukazuju na probleme koje treba riješiti, ali i na razlike u mišljenjima među državama članicama. Također dozvolite mi da s ove govornice pozdravim inicijativu predsjednika vlade da nam predstavi izvješće o održanim sastancima Europskog vijeća i češće nego što je to zakonska obaveza iako moram zaključiti da to često ne radi kad donosi loše vijesti iz Brisela, ali bez obzira puno češće raspravljamo o europskim pitanjima u ovom domu i za ovom govornicom i držim da je i veće sudjelovanje samog predsjednika vlade daje dodanu vrijednost zato što puno stvari ne možemo pročitati iz pisanog izvješća, ali možemo čuti iz usmenog budući da predsjednik vlade sudjeluje direktno na sastancima, budući da se puno sastanaka održava u … [[Govornik se ne razumije]] formatu ili na marginama, dakle može nam dati jednu puno veću i jasniju sliku nego što možemo dobiti iz pisanog izvješća. Također izrazio bih i žaljenje što vlada prije samih sastanaka vijeća HS ne dostavlja stajališta. Mi ih najčešće raspravljamo post festum, ali praksa da ih dobivamo unaprijed sigurno bi unaprijedila i naše rasprave na odborima i radnim tijelima i kvalitetu samog rada što se tiče europskih poslova. Jasno mi je da u nekim stvarima je to jednostavno nemoguće budući da se često radi o ad hoc temama i da vlada zauzima stavove direktno pred odlazak na vijeće ili neki drugi format sastanka, ali bez obzira kažem gdje god je to moguće bilo bi dobro vidjeti ih unaprijed da ih zainteresirana tijela prije svega resorna mogu raspraviti i dati određene sugestije vladi. U ovim izazovnim vremenima pandemije koronavirusa vidimo da je dosta sastanaka održano videokonferencijskim putem, da program zapravo „Digitalna Europa“ koji iznosi gotovo dvije milijarde eura za bržu digitalnu tranziciju ima svoju mogućnost, potrebu i upotrebu. No i tu je Hrvatska prilično iza drugih državnih članica, a rezultati indeksa gospodarske i društvene digitalizacije tzv. DESI za 2021.g. pokazuje da smo zauzeli tek 19. mjesto u EU. To je nešto s čime ne trebamo biti zadovoljni i u vremenu pred nama trebamo uložiti još dodatni napor da se ovo promjeni. Na sastancima vijeća predsjednik vlade je uglavnom hvalio borbu sa epidemijom koronavirusa u Hrvatskoj, pa se ponekad volim zapitati živimo li u istoj državi jer Hrvatska po broju preminulih od koronavirusa na milijun stanovnika je među 10 najgorih u Europi, ali i među 10 najgorih na svijetu. Stožer je političko tijelo koje djeluje u nečiju korist ili koja djeluje često politički, pa friziramo podatke kako kome odgovara u datom trenutku. Početkom godine kad je cjepivo bilo nedostupno primalo se preko reda, trenutno je slogan „Misli na druge cijepi se“, ali u manjim gradovima i mjestima često se ne može tek tako doći do cjepiva, pa se postavlja pitanje gdje se ljudi cijepe pri tom misleći na sebe i druge. Čak se u cijeloj priči oko korone umiješao i privatni interes, te se za stranicu „koronavirus“ plaćeno više od milijun kuna i to bez natječaja. Ovo su samo neki od činjenica koje mislim da je potrebno podsjetiti i o kojima trebamo razmišljati kada razmatramo i ovo izvješće. Nekoliko puta je u izvješću spomenuta demografija kao imigracija. Kao što znamo potpredsjednica Europske komisije za demografiju je gđa. Dubravka Šuica, a eto Hrvatska je opet među najgorima u Europi s najviše iseljenog stanovništva prema podacima eurostata. Možda to i kvalificira gđu. Šuicu kao osobu koja ima najviše iskustva sa iseljavanjem i sa demografskom katastrofom. Nažalost projekcije vlade da je hrvatsko gospodarstvo najbrže rastuće očito ne nailazi na plodno tlo jer Hrvati i dalje ne čekaju na odlazak, pogotovo jer nam se i Švicarska nedavno otvorila kao i neke druge zemlje, a čak ni izjave ministra rada Aladrovića kako je Hrvatska fenomenalno mjesto za život nisu uspjele zadržati Hrvate u Hrvatskoj, pa očito jedna ideja se predstavlja na vijeću dok je realnost ponešto drugačija. Vidim da je nekoliko puta u izlaganjima spomenut i potres, pa isto tako kao i moji prethodnici želim podsjetiti hrvatsku javnost da je Hrvatska iz Fonda solidarnosti krajem prosinca 2020.g. dobila 5,1 milijardu kuna koje do sada nismo potrošili, a po svemu sudeći niti nećemo. Ne volim biti zloguki prorok, nažalost često me ta uloga zapadne. Građanima Banije smo i ovako dali rok od 10.g. za obnovu iako predstavnici vlade tvrde da nismo tražili produljenje roka očigledno je da jesmo, a do sada su 24 europske zemlje primile potporu u iznosu većem od 5,5 milijardi eura i kod nijedne nije bilo prolongiranja roka. Ne znam iz kojeg razloga zaista mislite kolegice i kolege da nakon 2.g. i samo nekoliko posto potrošenih sredstava neće biti potrebe za prolongiranjem rokova. Da osvijestimo također jednu činjenicu, a to je da iz ovog fonda se obnavljaju samo zgrade sa javnom namjenom, dakle škole, bolnice i slično i ovaj fond služi za naknadu izvanrednih troškova zbrinjavanja štete i ljudi nakon prirodne katastrofe, što zapravo nas dovodi do toga da je ovo još katastrofalniji podatak u svjetlu ovoga jer ako se država sama sa sobom ne može dogovoriti kako će obnoviti zgrade, što mislite kako će to izgledati kada su privatni objekti u pitanju. Kada govorimo o energentima, konkretno gorivo, gorivu odnosno benzinu, gorivo nigdje u Europi nije jeftino. No više od same cijene treba obratiti pozornost na razmjer prosječnih plaća i cijene goriva po čemu su stanovnici Hrvatske među najpogođenijima u uniji. Neke dnevne novine nedavno su donosile i usporedni pregled prije svega živežnih namirnica u određenim članicama EU i njihovoj usporedbi sa Hrvatskom. Ni tu nismo baš sjajno prošli ako imate na umu da smo barem do sada proizvodili jako puno i vlastitih proizvoda odnosno imali smo na raspolaganju ekološke proizvode. No vratimo se bezinu, benzinu pardon koji je u Austriji trenutno prosječno jeftiniji za 15 centi dok oko jednu kunu pri čemu je prosječna neto plaća u toj zemlji tri puta veća od prosječne plaće u Hrvatskoj, dakle je skuplji u Hrvatskoj. U Sloveniji je benzin za kunu jeftiniji pri čemu je prosječna plaća u Sloveniji viša za 50% nego ona u Hrvatskoj. Cijena goriva u Danskoj je 2 kune viša za benzin, te je oko 75 lipa za dizel, ali je tamošnja neto plaća 4 puta veća nego u Hrvatskoj. Evo ovih dana uglavnom slušamo kako kad su u pitanju energenti poput plina pratimo situaciju, razmatramo eventualno smanjivanje PDV-a, kako nam je LNG terminal pun, kako možemo dizerficirat da, kako možemo nabaviti plin iz drugih izvora. No, pitanje i dalje kako će to utjecati na cijenu, hoće li cijena ostati ista odnosno ako i budemo imali plin, dakle ako ga nabavimo iz drugih izvora hoće li to značiti da će cijena za potrošače prije svega kućanstva biti manja ili ista. Ono u čemu se apsolutno mogu složiti sa vladom i sa predsjednikom vlade je aktivnija politika prema proširenju EU sa fokusom na države zapadnog Balkana. Podcrtat ću još jednom da je tijekom hrvatskog predsjedanja na kojem sam imao čast sudjelovati barem u parlamentarnom dijelu u fokus vratila proširenja i regiju zapadnog Balkana i ponovo je vratilo slovensko predsjedanje, a vjerujem da i francusko koje je ambiciozno u puno smjerova o tome razmišlja odnosno imali smo prilike kolega Pavić u Parizu, kolega Pavić i ja u Parizu čuti nešto o tome odnosno da se planira također jedan samit na vrhu sa zemljama zapadnog Balkana koji bi trebao dati odgovore na određena pitanja. Velika je važnost i vjerodostojnost EU u odnosu prema regiji uključivoj kroz nastavak procesa proširenja, potvrdu jasne perspektive članstva i otvaranja pregovora s Albanijom i Sjevernom Makedonijom. Nebrojeno puta sam kao predsjednik Odbora za europske poslove u svakoj mogućnosti apelirao za nastavak pozitivne politike prema državama zapadnog Balkana kako se ne bi dogodilo da te države izgube svaku nadu. Smisao EU mora biti proširivanje inače … [[Govornik se ne razumije]] europski projekt nema nikakvu budućnost. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, poštovanog zastupnika Davora Dretara.
Hvala vam lijepa poštovani g. predsjedavajući, poštovani g. ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Za Europsko vijeće kaže se da vodi vanjsku politiku EU poput zajedničkog predsjednika države. Značajna uloga Europskog vijeća sastoji se i u usuglašavanju interesa i stajališta država članica, te razrješavanju njihovih eventualnih nesuglasica. Zbog navedene funkcije Europsko vijeće često se naziva i pokretačem europske integracije. No, odluke koje donosi Europsko vijeće nisu pravno obvezujuće, one se donose u obliku smjernica i izjava, te se načelno donose konsenzusom. Smjernicama se određuju prioriteti upravljanja EU i njezinim zajedničkim politikama, dok se izjavama izražavaju stajališta čelnika država ili vlada o nekom određenom pitanju. I upravo zbog toga brine činjenica da naša vlada slijepo slijedi stajališta o kojima čitamo u ovom izvješću o kojem raspravljamo. Trenutno ću govoriti o onome dijelu koji govori o covid krizi. Nije tako kada se pak recimo govori o gospodarskoj situaciji u RH ili socijalnim pravima naših građana. Naime, u raspravi o pandemiji, bolesti Covid-19 čelnici su se osvrnuli na provedene mjere pri čemu je iskazana jasna i snažna potpora zajedničkom i koordiniranom djelovanju. Glede cjepiva predsjednica Europske komisije Ursula von der Leyen uredno je na sastancima izvještavala o brojčanim pokazateljima u pogledu proizvodnje, odobrenja nabave i distribucije cjepiva. Poslušni čelnici država članica naglašavali su potrebu ubrzanja procesa odobrenja cjepiva, te s tim u vezi i potrebu za bržom proizvodnjom i isporukom ugovorenih doza cjepiva. Inzistirali su i na većoj predvidljivosti isporuka, te naglašavali kako je potrebno od proizvođača zahtijevati da se pridržavaju svojih ugovornih obaveza. Izazov novih varijanti virusa stvorio je veliku zabrinutost među državama članicama i njihovim predstavnicima u Europskom vijeću, te je istaknut značaj povećanja kapaciteta sekvenciranja genoma virusa. Predsjednica Europske komisije obećala je povećanje kapaciteta proizvodnje cjepiva, pojašnjavala planove vezano za razvoj cjepiva prilagođenih za korištenje novih varijanti virusa. U kontekstu globalne solidarnosti na sastancima Europskog vijeća potvrđena je predanost dijeljenju cjepiva s trećim zemljama kojima je potrebna pomoć, ali i dilema obzirom na poteškoće u osiguravanju cjepiva za građane EU. Unatoč tome što je Europsko vijeće u zaključcima naglasilo važnost snažnog, otpornog i potpuno funkcionalnog jedinstvenog tržišta, te stroge provedbe i izvršenja pravila jedinstvenog tržišta, te je ujedno i naglašena važnost digitalne transformacije za europski oporavak, pravo je pitanje zašto naš premijer na navedenom ne inzistira kada je riječ o stanju u RH jednako snažno kako se je to zdušno trudio oko cijepljenja i kontrole kada govorimo o pandemiji Covid-19. Nadalje, u izvješću se navodi kako je Europsko vijeće u tome kontekstu podsjetilo na svoje zaključke iz listopada i prosinca 2020. s obzirom na socijalni samit u Portu Europsko vijeće je u zaključcima naglasilo da u naporima za postizanje uspješne digitalne tranzicije nitko ne smije biti zapostavljen. To iziskuje potrebne alate i infrastrukturu, kao i razvoj vještina, usavršavanje i prekvalifikaciju uz istodobno osiguravanje pravednih radnih uvjeta i visokih standarda u digitalnom gospodarstvu. Europsko vijeće poduprlo je prioritetna područja politika iz godišnje strategije održivog rasta i pozvalo države članice da ih uzmu u obzir i usvoji NPOO-ovima. Unatoč tome što je održavana rasprava o europskom socijalnom modelu i provedbi europskog stupa socijalnih prava s naglaskom na oporavku, obrazovanju, vještinama, stvaranju radnih mjesta i poboljšanju njihove kvalitete, borbi protiv siromaštva i socijalne isključenosti, usvojeni i u proglasu o europskom stupu socijalnih prava s tri tematske cjeline, jednake mogućnosti i ravnopravan pristup tržištu rada, pravični uvjeti rada, socijalna zaštita i uključenost, a mi moramo priznati u Hrvatskoj poprilično zaostajemo na svim tim poljima. Ono što je zanimljivo možemo krenuti dalje i uglavnom nažalost zaključiti što se u Hrvatskoj događa, skoro pa ništa, ništa ili nazadovanje. Dozvolite da izdvojim samo nekoliko primjera. Pitam se jesu li u Hrvatskoj vladajući svjesni da evo baš sutra na dnevnome redu u saboru prijedlog izmjena i dopuna paketa zakona o socijalnoj skrbi koji sadrže mnoge nedostatke i nelogičnosti. Evo samo nekih, iako je cijeli paket zakona dobro formuliran i prošao je prvo čitanje dio Zakona o udomiteljstvu već i prije same primjene dovodi u pitanje postojanja udomiteljstva kao socijalne usluge. Zakonom se propisuje starost udomitelja do 60 godina, i ako se radni vijek Zakonom o radu povećava na 65 odnosno 67 godina starosti, dakle veliki će broj udomitelja tim izmjenama zakona provesti pet godina u neizvjesnosti do ponovnog ostvarivanja prava na mirovinu i to po bilo kojoj osnovi. Krajnja nelogičnost je obećanje ministra Aladrovića o povećanju opskrbnina od 1. siječnja ove godine za korisnike u socijalnoj skrbi koji su smješteni u ustanove i kod udomitelja, međutim ovaj dio obećanja ispunio je samo ustanovama socijalne skrbi, smještaja i to u visini 5.100 kuna po korisniku dok su udomitelji i dalje ostali na razini od 1.800 do 2.400 kuna, ovisno naravno o kategoriji u koju spadaju. Odlukom ministra da se pojedinim korisnicima socijalne skrbi drastično povise opskrbnine dok oni u udomiteljstvima ostaju na prijašnjoj razini nije ništa drugo nego gorak šamar udomiteljskim obiteljima koji su budućnost te institucionalizacije starih i nemoćnih kao i djece bez potrebne roditeljske skrbi. No eto, malo sam možda na tren i otišao izvan teme, samo sam eto htio podsjetiti koliko ustvari opušteno pristupamo nekim izuzetno bitnim stvarima, a o tome ću naravno i sutra govoriti u izlaganju kada ćemo govoriti o tom cijelom paketu socijalnih zakona. Uglavnom, ovoj vrlo aktualnoj temi moramo dodati podatak da je u Hrvatskoj više od 800.000 umirovljenika koji žive ispod granice siromaštva. Zaključno, moram postaviti pitanje i premijeru koji vrlo neformalno i na trošak poreznih obveznika sjedi na dijelu sastanaka Europskog vijeća o socijalnim pitanjima pa da ga pitam, je li svjestan činjenice kako Hrvati pod njegovom vladom iz dana u dan postaju sve siromašniji, sve udaljeniji od ostalih socijalno zbrinutih građana koji žive u drugim zemljama članicama EU? Eto volio bih da ga to mogu i osobno pitati, ali vjerujem da će kroz neki kanal možda i odgovoriti. Hvala lijepa.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovani zastupnik Marko Pavić.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče sabora, poštovani ministre sa suradnicima. Zadovoljstvo mi da je u ime kuba HDZ-a mogu iznijeti stajalište i upravo po ovoj točci o izvješćima Europskog vijeća. Skandalozno mi da je od oporbe, evo vidim kolegu Glavaševića, Vučemilović i kolegu Milanović Litre da nema oporbe, a kada gledamo šta smo sve danas raspravljali u biti da to nisu bile europske teme. Gospodin Grbin svjestan je da nikad neće sjediti u Europskom vijeću pa ga ni ne zanima, dobar dio njegove rasprave nije se ticao toga. Kolega Dretar čita nakon devet godina članstva šta su ovlasti Europskog vijeća, Most bi išao u izolacionizam, Most bi nas izolirao unutar EU i ukinuo maksimalno utjecaj koji Vlada i premijer imaju, Suverenisti ne žele euro iako većina građana želi i sve ankete pokazuju da potpora uvođenju eura raste. A što radi Vlada HDZ-a, što radi Andrej Plenković? Iz ovih izvještaja vidljivo je da zauzimamo pozicije tog modernog suverenizma. A šta je on? On nije izolacionizam, dakle ne želimo izolirati Hrvatsku u Europskom vijeću, želimo da maksimalno imamo utjecaja i onoliko imamo utjecaja koliko smo ukopčani u sve procese, koliko štitimo vlastite interese u Bruxellesu, koliko osiguravamo sredstva i rast gospodarstva unutar članstva EU i NATO-a, koliko smo dobro sigurni, koliko smo zaštićeni, koliko uspijevamo kupiti i imamo novo strateško partnerstvo sa Francuskom oko Rafala. Da je Vlada znala braniti i premijer stavove i interese Hrvatske dovoljno govore kako smo se ponašali i covid krizi, dovoljno govori 25 milijardi europskih fondova koje smo osigurali za razvoj sljedećih 10 godina koji daju značajan vjetar u leđa razvoju Hrvatske. To vidimo isto tako da smo prošle godine uspjeli imati jedan među tri najviše rasta BDP-a i da smo za razliku od krize 2008. u samo godinu i pol dana izašli iz krize, dok smo prethodnu krizu izlazili 10 godina, da smo s 12,5 milijardi kuna većinom europskih sredstava spasili 700.000 radnih mjesta, da smo novim strateškim partnerstvom sa Francuskom osigurali i zaštitili hrvatsko nebo i teritorij, ali i šire kao dio NATO-a, da smo ulaskom u Eurozonu odnosno ulaskom u Eurozonu koje će se desiti već sljedeće godine, kao što je premijer istaknuo da ćemo plaćati eurom, da smo dobili potporu kreditnih institucija, da smo dobili povjerenje koje imamo međunarodnih krugova, da nam je unatoč krizi rastao kreditni rejting. A kako se to transponira na građane ako pitate, kolegica Peović je to rekla, pa tako upravo da rastu i prosječna i minimalna plaća i mirovine. Da li je to dovoljno? Naravno da nije, želimo da bude više, ali kad gledamo ostale zemlje koje su ulazile u EU 10 godina imamo zaostatka u korištenju eu fondova. Teme koje su dominirale naravno bila je covid kriza gdje je Hrvatska i na vrijeme osigurala cjepiva, gdje smo pripremili sezonu, gdje smo isto tako među prvima bili koji su poduprli korištenje covid potvrda koji nema drame, ne vidim gdje je drama, a covid potvrde su omogućile da milijuni turista dođu prošlo ljeto i da imamo praktički najuspješniju sezonu na Mediteranu. U Porto … summitu raspravljalo o zapošljavanju i socijalnim pravima, to ću pokriti posebice u individualnoj odnosno pojedinačnoj raspravi. Velik je bio isto tako pitanje rasta cijena energenata gdje je premijer sam rekao, g. Grbin očito nije dobro slušao ili ga nije bilo kad je premijer rekao da Vlada ima nekoliko instrumenata, prvenstveno za zaštitu 64.000 onih najslabijih građana koji i onako imaju bon od 200 kuna koji će se možda povećat, da će se isto tako omogućiti da većina troška za građane padne na tvrtke odnosno na HEP. Isto tako je najavio porezni paket koji će omogućiti stabilizaciju cijena gdje je Vlada već do sada znala uredbom regulirati cijenu benzina. Nije mi jasno što se toliko g. Grbin katastrofičar zaplašio nuklearne energije. Za stvarno ne znam, možda izbacivanjem gospodina Bernardića fizičara i sve ono znanje koji je SDP imao po tome je otišlo iz SDP-a, ali Hrvatska je suvlasnik NE Krško i zašto Hrvatska ne bi bila dio inicijative da se nuklearna energija prizna kao zelena energija i da onaj dio koji mi imamo i participiramo u Krškom nam se broji kao korištenje zelene energije. A isto tako da damo podršku ukoliko i na koji način će se balans energetski ostvariti da ostvarimo vrlo ambiciozne ciljeve koje je Europa postavila, a to je da smanjimo CO2 za 55% do 2030. odnosno da postanemo prvi kontinent koji je neutralan na emisije CO2. Tako da dežurni katastrofičar Grbin osim što je predviđao 400.000 manje radnih mjesta u ovoj krizi, sada isto tako pokušava stvoriti nervozu među građanima i oko nuklearne energije koje nema gdje ih je Vlada još jedanput samo poduprla da se u taksonomiji odnosno u klasifikaciji nuklearne energije ona podupre kao zelena energija i da se vrijedi njezino participiranje u doprinosu smanjenje CO2. Veliko pitanje bilo je pitanje proširenja i tu je bilo dosta rasprave, koliko Hrvatska štiti interese Hrvata u BiH, ako je to neko radio to ste onda i vi ministre i premijer i svi ostali u Vladi i upravo ako i dođe do reforme izbornog zakona to će doći radi angažmana Hrvatske i radi angažmana ove Vlade. Tako da isto tako prozivanje i za neke veleizdaje ili da mi želimo i štetimo hrvatskom interesu apsolutno ne stoje. To su ti izolacionistički želje da se Hrvatska unutar Unije izolira, ali da mi je vidjet tu vladu koliko bi milijardi eura izgubila, koliko bi Hrvatsku izolirala, koliko bi strane zemlje upozorile se da ne idu u Hrvatsku radi antivakserstva i cjepiva, koliko bi manje turista imali, koliko bi se loše živjelo. Lako je ovako iz oporbe, ali vjerujem da će građani to znati i procijeniti kao što su i do sada. Važna tema bila je ulazak i u Eurozonu, premijer je prije dva dana predstavio zakon o euru, nama ovdje u sabor doći će paket od 40-ak zakona i još 70 podzakonskih akata. Podsjetio bih da smo upravo u srpnju 2020. zbog toga što smo ušli u europski tečajni mehanizam 2 dobili potporu Europske centralne banke i 2 milijarde eura kredit swap-a. To je omogućilo Hrvatskoj tada 2020. da može dati 4.000 kuna potpore za zaštitu radnih mjesta. Istodobno kreditne agencije su vrlo jasno rekle da upravo ulazak u tečajni mehanizam 2 je faktor stabilizacije i da nam još i podižu kreditni rejting. Inflatorni učinak koje su osjetile zadnje zemlje bio je 0,2-0,4%, a puno se više osjetio povećanje plaća i standarda građana. Nema te zemlje koja je ušla u Eurozonu, a da značajno nije rastao standard građana i isto tako mi očekujemo od našeg ulaska u europsku zonu. Sa zadovoljstvom sam bio, kolega iz Mosta ne zna ni šta je COSAC, na nedavnoj konferenciji gdje ministar Clement Beaune jasno govori o francuskom predsjedanju i njihovim reformama Schengena, tu smo dobili snažnu potporu i Hrvatske. Ja sam se koordinirao i sa MVEP-a i sa MUP-om i poduprlo francuski želju za reformom Schengena, ali ono što ukupno možemo reći da je Hrvatska prisutna, ravnopravna, sjedimo za stolom, dobro znamo prepoznati naše interese i da smo to znali prošle godine te će klub HDZ-a poduprijeti ovo izvješće. Hvala vam lijepa.
Imamo povredu Poslovnika, poštovani zastupnik Marko Milanović Litre.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče sabora. Kolega Pavić povrijedio je čl. 238. Hrvatska, znači Hrvatice i Hrvati vjeruju 71% povećanje inflacije, povećanje cijena prilikom ulaska u Eurozonu, a samo 23% ih želi ući što prije. Tako da vaša, ne znam od kud dobivate informacije, ove su sa barometra, EUROBAROMETRA, trebali bi možda provjeriti bolje.
Vi znate da to nije bila povreda Poslovnika dobivate opomenu. Marko Pavić povreda Poslovnika.
Hvala lijepa. Kolega Milanović Litre je povrijedio čl. 238., dakle iznosi krive podatke upravo anketa koja je provedena i koju je potpredsjednik Europske komisije Dombrovskis pokazao da je u srpnju 2021. u odnosu na srpanj 2020. za 6 postotnih poena izašao odnosno veća potpora. A to da nemate potporu naroda, pa niste skupili potpise, da ste skupili, da je narod podupro skupili bi vi potpise, ovako niste e.
Dobro, ovdje isto opomena, nije bila povreda Poslovnika. Slijedeća povreda Poslovnika poštovana zastupnica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa. Kolega Pavić je povrijedio čl. 238.. Hrvatska je valjda jedina država koja ima 200.000 stanovnika mlađih od 18.g., znači ima nas 3 milijuna 880 tisuća, a birača ima pazite 3 milijuna 670 tisuća. To su podaci koji su meni fantastični. Vi ste fizičar i matematičar, kolega vjerojatno je to vama jasno, meni nije, pa onda možda smo mi i skupili dovoljno potpisa, ali vaš registar birača ne valja.
I vama opomena jer ovo nije bila povreda Poslovnika. Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, poštovani zastupnik Bojan Glavašević.
Hvala poštovani g. potpredsjedniče. Premijer Plenković na političku je scenu došao s ugledom nekoga tko vanjsku i europsku politiku razumije i tko ima značajan utjecaj i u Europskom parlamentu i po hodnicima … [[Govornik se ne razumije]] i unutar Europske pučke stranke. U ovoj raspravi sigurno neću dovesti u pitanje njegovo znanje ni očitu strast prema ovim temama, ali smatram da moramo govoriti i dati ocjenu njegovoj uspješnosti i utjecaju. Evo nekoliko stvari koje premijer smatra uspjesima i dokazima utjecaja. Imenovanje bivše ministrice Pejčinović Burić za glavnu tajnicu Vijeća Europe, imenovanje Dubravke Šuice za potpredsjednicu Europske komisije, sredstava odobrena Hrvatskoj za oporavak od ekonomskih posljedica korona krize i potresa, hrvatsko predsjedanje EU pogotovo u kontekstu proširenja, pomoć BiH odnosno Hrvatima u BiH, ulazak u šengen. Ovo nije iscrpna lista, ovo su samo neke stvari. Da parafraziram Indexovog Ilka Ćimića prikladno u raspravi o HDZ-ovom premijeru krenimo redom. O Mariji Pejčinović Burić nakon njezinog izbora za glavnu tajnicu Vijeća Europe možemo reći samo jedno…/Govornik govori na engleskom jeziku/…. Što je točno Hrvatska dobila s njom na čelu Vijeća Europe? Baš ništa. Što je Plenković dobio? Vjerojatno isto ništa. Što je Vijeće Europe dobilo? Poslušnu apolitičnu birokratkinju koja savršeno odgovara ovom vremenu apolitičnog i birokratiziranog multilateralizma u Europi. Tko želi neka čestita. Dubravka Šuica je potpredsjednica Europske komisije, jedna od njih 8 s dubioznim …/Govornik govori na engleskom jeziku/…poslom bavljenja demokracijom i demografijom. Šuica pod sobom nema ni … [[Govornik se ne razumije]] niti joj odgovaraju neki drugi povjerenici. O demokraciji do sada nije rekla baš ništa bitno, kao ni o demografiji. Nisam je čuo ni o Poljskoj, ni o Mađarskoj o vladavini prava i demokraciji recimo, nisam čuo ništa da je rekla o trendovima iseljavanja, niti o popisu stanovništva, možda nedavno i je, ali promaknulo mi je valjda u šumi drugih stvari, a nije da se nema o tim temama za reći nešto. Dakle alkar Plenki u ništa. Što se velikih novaca koje smo dobili tiče već je rečeno mnogo i zapravo glavni razlog što su nam uopće udjeljeni leži u činjenici da je Hrvatska nerazvijena i siromaštva, što je prepoznato i zato smo te novce dobili, ne zato što nam je premijer nekakav Henry Kissinger u janjećem krznu, al te novce dao je u ruke recimo Gabrijeli Žalac i sličnima, no to je već druga tema, ne možemo u to ulaziti ovdje. Predsjedanje unijom i proširenje danas je tek uspomena, a rezultati napora u proširenju su eto takvi da Makedonija i dalje ima sramotnu blokadu pregovora, Srbija ne da ne radi iskorake u usvajanju pravne stečevine i vrijednosti EU nego usvaja zakone koji idu u potpuno suprotnom smjeru i evociraju '90.-te. Kosovo i Albanija isto tapkaju na mjestu, a Crna Gora radi korake unazad. Zato dakako nije kriv Plenković, ali svjedoči o irelevantnosti napora u proširenju za vrijeme našeg predsjedanja. O BiH i Hrvatima u BiH danas smo čuli da u EU zapravo nema razumijevanja ni velikog interesa za Plenkovićeve pozicije i za pozicije naše vlade, dakle opet ćorak. Vidjet ćemo šta će biti na toj raspravi na nekom od idućih sastanaka Europskog vijeća ako ta tema uopće dođe na dnevni red. Na kraju šengen. Kolega Grbin podsjetio je kako su Rumunjska i Bugarska još 2011. došle u fazu u kojoj smo mi sada i odonda se nisu pomaknule. Nećemo se baviti proricanjem budućnosti, ali i premijer je danas bio vrlo oprezan u procijeni dobivanja datuma za ulazak u šengen. U Europskom parlamentu slijedi rasprava o tome i možete biti sigurni da neće biti rasprave reda radi. O važnijim eu pitanjima premijer i ministri nisu bili jasni ni glasni, mi to vidimo iz dokumenata, ni o vladavini prava u Poljskoj i Mađarskoj, ni o razvojnoj suradnji s Rusijom i većoj podršci tamošnjem civilnom društvu, ni o zajedničkom europskom odgovoru na poskupljenje plina i inflaciju. Dakle, vrlo generalno se vijeće bavilo time, a potreban je snažan i jednoglasan odgovor. Toga nema jer podsjećam živimo u vremenu birokratiziranog i apolitičnog multilateralizma. Ova komisija je jedan od boljih dokaza, tužnijih, ali boljih nažalost u korist te teze. O migracijama je morao govoriti poprilično mekano jer znate nezgodno je pravdati se za snimke nasilja nad migrantima na našoj granici. To bi bilo naprosto nevjerodostojno. Umjesto svega toga ono čime su se Plenković i njegovi ministri najviše bavili i na čemu su najviše radili je izgradnja mita o svom uspjehu. Samo ljudi nisu glupi i ne misle da je čaša poluprazna nego kao što je Borna Sor to sažeo vide i znaju da im je HDZ ukrao čašu i zato odlaze i sve demografske mjere ih neće vratiti jer nije do love, nije do toga koliko novaca ćete dati ljudima u nadi da će za 150.000 kuna netko pomisliti da mu je bolje iz jedne Irske npr. se vratiti u Hrvatsku, nego je do funkcionirajuće i uređene države, a to HDZ i Plenković naprosto ne znaju raditi i ne znaju graditi takvu državu. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika HSS-a i RF-a, poštovana zastupnica Katarina Peović.
Ajmo se malo ne varat ovdje, pa malo prestat s nekom retorikom tuče prema HDZ-u, evo jedna pomirljiva ovako teza i prijedlog. Naime, kada opozicija napada HDZ sa argumentima kojima napada HDZ onda je prilično jasno, pogotovo za one koji su participirali nekad u vlasti da bi radili sve isto kao i HDZ, pogotovo kada govorimo znači o razlogu pada znači tog, te statistike odnosno te bolne statistike koju smo imali znači da imamo 400.000 ljudi manje. Znači do toga je došlo prije svega politikom u sferi radnog prava, a politika u sferi radnog prava od 2014. Milanovićevim Zakonom o radu nas je dovela već 10.g. stojimo na tom nepopularnom mjestu na prvom mjestu prekarnih Ugovora o radu. Ljudi koji su prekarno zaposleni, ljudi koji nemaju stalno radno mjesto znači koji su plaćeni i ovako i onako loše, koji ne znaju šta će bit sutra sa njihovim radnim mjestom ne mogu osigurati sebi stan, ne mogu imati obitelj, ne mogu planirati svoju budućnost i ti ljudi odlaze van. Ne znači da je HDZ napravio nešto dobro i da ga treba hvaliti, a ajmo bit pošteni, ajmo bit pošteni, u tim kritikama znači tko je tu kriv? Kriva je stvarno cijela struktura kojoj smo se mi prilagodili, na koju smo pristali i oni koji bi došli novi radili bi isto to, nažalost većina 99% opozicije, i mi se tako vrtimo u lošoj beskonačnoj budućnosti i neće biti bolje. Zato imam potrebu reći nešto o ovom izvješću o jednom simptomatičnom momentu koji stoji u ovom izvješću, a odnosi se na to da je naš premijer sudjelovao na panelu koji se zvalo „zapošljavanje i radna mjesta“ gdje je izrazio kaže se u izvješću podršku instrumentima i politikama EU koji su usmjereni na osnaživanje tržišta rada, zaštitu i kreiranje radnih mjesta. Slijedećeg dana naveo je da je sudjelovao na sastanku čelnika o socijalnim pitanjima gdje je održana rasprava o Europskom socijalnom modelu i provedbi Europskog stupa socijalnih prava. E sad pazite, znači Europski stup socijalnih prava se odnosi na dostojanstvene uvjete rada, dostojanstvenu plaću, socijalnu zaštitu, ukidanje agencijskog rada koji je označen kao izuzetno izrabljujući oblik rada. Kada, ovdje govorimo znači o Europskom stupu socijalnih prava, čovjek bi rekao da će se Plenković vjerojatno složiti s tim svim prijedlozima znači koji idu u smjeru zaštite radnika, ali pazite u svim drugim pitanjima Plenković i njegova vlada stvarno sluganski, tu se mogu ovaj čak i složiti s nekim ocjenama, slijede sve preporuke i sve direktive i poslušno sve preuzimaju i nema autonomnih politika, kakvog suverenizma, ništa od toga, ali kad je pitanje rada i radništva pazite tu je čak Plenković jako hrabar i suprotstavlja se nekim direktivama, znači tako smo i mi imali stajalište RH o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i vijeća o primjerenim minimalnim plaćama u EU koju je vlada donijela u prosincu 2020.g., inače ciljevi te predložene direktive su opet bili znači kao ovaj stup socijalnih prava u tom smislu, znači poboljšanje radnih uvjeta, osiguravanje da svi radnici u uniji imaju pristup odgovarajućoj zaštiti minimalne plaće u obliku zakonom propisane minimalne plaće ili plaće utvrđene kolektivnim ugovorima, što bi im trebalo omogućiti da pristojno žive gdje god radili. Naš znači cilj ove direktive je bio konkretno znači vrlo precizan. Prvo da države, dvije su stvari, znači da države članice zakonski propisanim minimalnim plaćama osiguraju minimalne plaće na odgovarajućoj razini prema referentnim vrijednostima uobičajenim na međunarodnoj razini i druga stvar znači da u svim državama članicama stopa pokrivenosti kolektivnim pregovorima bude na razini od najmanje 70%. Nećete vjerovati vrlo oštar odgovor naše vlade, stav naše vlade je načelo ajmo reć pozitivan, ali zapravo nevoljko je bio pozitivan u svim ovim ovdje ključnim pitanjima, minimalnim plaćama i pokrivenosti kolektivnim pregovorima. Naime, vlada je u stajalištu odgovorila da je povećavanje standarda premreženosti kolektivnim ugovorima od 70% kaže se citiram ničim opravdan i previsok ideal, te da se radnicima što se tiče znači sindikalnog udruživanja mora citiram omogućiti da se sindikate ne udružuju jer je to isto načelo slobode udruživanja u sindikate. Prva stvar, moramo znati da je stajalište o stopi pokrivenosti kolektivnim pregovorima od najmanje 70% u ovakvom obliku posebno neprihvatljivo uzmemo li u obzir da je riječ o stopi pokrivenosti koja je i niža od stope pokrivenosti u najrazvijenijim zemljama. Recimo Austrija s kojom se volimo uspoređivati ima preko 90%, Nizozemska preko 70% itd., ali što je još bitnije Hrvatska je rapidno smanjila znači stopu premreženosti kolektivnim ugovorima i to zadnjih 20 godina za čak 19%, pa smo mi na izuzetno niskoj stopi prekrivenosti kolektivnim pregovorima od samo 45%, znači kolektivnim pregovorima se radnicima osiguravaju bolja radnička prava. Znači takav zabrinjavajući stav koji je izražen u tom predmetnom stajalištu glasi ovako, da je pokrivenost kolektivnim ugovorima, između ostaloga, kaže se, ovisi o volji radnika, citiram, za udruživanjem u sindikate, a osnovno načelo slobode udruživanja obuhvaća i pravo radnika da se u sindikat ne udruže, kraj citata. Znači tumačiti da se pravo radnika da se udružuje u sindikate smatra izborom, to vam je na razini toga da upozoravate roblje u robovlasničkim društvenim odnosima da može, isto tako, odabrati ne biti slobodno, je li, jer sloboda je nešto što se navodno odabire, znači sloboda radničkih udruživanja u sindikate i sloboda radničkih sindikalnih prava nije nešto što odabirete, znači to je naprosto nešto što je izboreno višestoljetnom radničkom i sindikalnom borbom i sad se vraćam na početak. Zanima me i trebalo bi pitati premijera da li je s obzirom da je u svim drugim pitanjima prilično servilan i poslušan što se tiče EU tamo, na tim sastancima i iznio ovo stajalište Hrvatske. Mislim, bojim se da je odgovor nije, a i ne znam šta bi bilo da je odgovorio nešto na tim sastancima jer naša, naš utjecaj u EU je ravan nuli. No, zato je važno, kolegice i kolege, da se svaki puta kada premijer počinje s onim uvodnim obraćanjem koje je počeo ovdje i danas, koje je više-manje, pa mogu reći i nema veze sa temom, odnosno izvješćem o održanim sastancima EU Vijeća jer čisto sumnjam da je na tim sastancima govorio o velikoj stopi rasta i o dobroj borbi s pandemijom i o dobrim socijalnim pravima koje, o kojima je ovdje danas govorio, ali je važno znači tome se suprotstaviti. Pa kad je danas rekao znači da smo imali rekordni rast od 16% u 2. i 3. kvartalu prošle godine, onda je zaboravio reći da smo prošle godine imali jedan od najnižih rasta odnosno pad od 8%, dok su drugi imali najviše znači 4-5% pada, što je razumljivo s obzirom na pandemiju, ali naš je pad bio rapidan, tako da on kaže da imamo rapidni uspon, onda možemo reći da taj uspon, naravno velik, s obzirom gdje smo bili, na kojoj niskoj ljestvici. Znači, mi imamo jedan od najnižih rasta BDP-a po glavi stanovnika u EU od 2020. g. od nas su samo niži rast imali Bugarska i Grčka, Hrvatski BDP per capita od 2011.-'20. narastao je samo 1182 eura, za primjer, recimo, usporedbu, mađarski je rastao 3576 eura, rumunjski 4529 eura, slovenski 4741 euro, slovački 3770 eura. Dakle, praktički, sve su usporedive, ajmo reći, zemlje imale najmanje duplo veći rast od nas i rast je bio naš duplo sporiji, totalno smo zaostajali, dakle u rastu BDP-a i nama ovdje dolazi premijer i govori mi imamo rapidno veliki rast. Onda se hvali da smo imali borbu protiv Covida, Hrvatska je 8., Hrvatska je 5. najgora zemlja u svijetu po smrtnosti na milijun stanovnika, socijalne naknada, Hrvatska je najgora, znači na 8. mjestu u EU prema broju ljudi u riziku od siromaštva i socijalne isključenosti. Kaže, mi smo spasili 700 tisuća radnih mjesta, mi imamo jednu od najnižih stopa zaposlenosti u Europi, prvi put imamo situaciju koju će generacije koje dolaze živjeti puno lošije od vlastitih roditelja, eto, po broju stanovnika smo došli na 1948. g.
Slijede pojedinačne rasprave, prva je poštovana zastupnica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući, poštovani ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Vidim da se ovaj val suverenizma širi u ovoj sabornici, čak i tamo gdje se ne bi nadali iz ovog prošlog izlaganja, evo, kolegice Peović, prošli petak BDP po glavi stanovnika nam u jednom danu u jednom trenutku narastao 1700 eura po glavi stanovnika, vidite, i čuda se događaju ponekad, ali samo onima koji ne prate situaciju i samo onima koji ne prate podatke i procjene koje objavljuje Državni zavod za statistiku. Glede Izvješća koje je danas pred nama, brojne teme su se obrađivale, ali jedna tema je prisutna stalno, to je epidemija koronavirusa. Jedino nema nigdje teme koja je u Hrvatskoj tema svih tema, a to je demografija i ovaj demografski potop koji je samo potvrdilo preliminarno izvješće DZS-a. Demografi nas već godinama upozoravaju, nema sluha, ljudi nam odlaze ne samo zato što su to nekakvi financijski, materijalni razlozi, nego isto tako, žele živjeti u uređenoj državi u kojoj stranačka podobnost neće biti preduvjet za posao već će se cijeniti znanje i stručnost i to je činjenica. To potvrđuju brojne analize i brojna istraživanja. No, želim se osvrnuti malo o nečemu što su već druge kolege govorile, a to je ovaj europski stup socijalnih prava koji je također, bio tema na jednom od sastanaka i taj stup socijalnih prava europskih se zasniva upravo na jednakim mogućnostima i ravnopravnom tržištu, pristupu tržištu rada. Kako to izgleda u Hrvatskoj najbolje znaju ljudi koji su se javljali na natječaje za nekakvu državnu službu, posao, u bilo kojoj od nekih institucija i često uz natječaj nedostaje samo fotografija. To je naša stvarnost nažalost i ljudi se ne javljaju jer jednostavno nemaju povjerenja da će se izabrati kandidat koji ima najbolje kvalifikacije i onaj koji je najstručniji jer uvijek je pitanje svih pitanja je li taj naš i to je tako neovisno o tome koja je stranka na vlasti. To je naša žalosna stvarnost. Moglo bi se reći da je princip isti, a sve ostalo su nijanse. Socijalna slika Hrvatske je uistinu porazna i broj stanovnika koji su u riziku od siromaštva raste iz godine u godinu, posebno je izražen kod onih starijih od 65.g.. Sve države koje su ušle u EU su rapidno smanjile siromaštvo upravo u toj kategoriji osim Hrvatske, trenutno iznosi 31%. Reći ću vam da je u Sloveniji recimo 19,4, Slovačka 9,5% i znači nije baš svugdje isto u državama koje su tranzicijske države kao Hrvatska. Najviše su ugroženi upravo oni koji žive u malim mjestima i u ruralnim područjima, znači odakle ja dolazim, moji su građani i činjenica je da je evo kada je na sastanku upravo bila tema Europskog stupa socijalnih prava onda je predsjednik vlade Andrej Plenković pozdravio činjenicu da su se čelnici susreli uživo, a ne video vezom i eto to piše u tom dokumentu o kojem mi danas raspravljamo jer očigledno i sam predsjednik vlade je svjestan kako se uistinu nema čime pohvaliti, pa je onda pozdravio činjenicu da je sastanak uživo jer jedino mu je to preostalo, ništa drugo nije ni imao. Isto tako u listopadu je bila tema cijena energenata, pa je premijer Plenković pozvao države članice da pruže kratkoročnu potporu najugroženijim potrošačima i zaštite kompanije, a što se radi ovdje, vidjet ćemo, pratimo, mi gledamo, razmotrit ćemo itd., ništa konkretno. Države uvode nultu stopu PDV-a, gdje smo mi, mi ne znamo, mi ćemo vidjet, mi ćemo izvijestiti. Pogledajte malo što rade Poljska, što rade neke druge države, gdje smo mi po tom pitanju, nema nas. I evo ja, na kraju ja više nemam vremena samo ću reć da ne mogu se oteti dojmu da je ova vlada poput onog rimskog Boga Janusa koji ima jedno lice za europske institucije, a drugo ovdje u Hrvatskoj. Hvala.
Imamo dvije replike, prva je poštovana zastupnica Katarina Peović.
Evo ga, kolegice Vučemilović počeli ste svoje izlaganje iznenađeni suvereniznom na ljevici, pa ja evo iskoristit ću par minutu odnosno minutu koliko imam samo da vas uputim na to da se na ljevici već dugo vremena zapravo potpuno vidi besmislenost suverenizma na desnici. Zašto? Zato što je nacionalizam koji je na desnici dominantan u potpunosti ignorantan prema nejednakom razvoju koji je temelj znači naše deprivacije u odnosu na centar Europe, to desnica najčešće ne prepoznaje niti ne razumije. Znači nismo mi ekonomski deprivilegirani zato što netko je zloban prema nama ili ne znam postoje neke zavjere i tajne sile koje su protiv nas nego uistinu znači bogatstvo centra Europe je povezano sa siromaštvom na periferiji Europe i da bismo mi zapravo bili siromašni oni moraju biti bogati i obrnuto, znači stvari su kao tip spojenih posuda i naša vlada uistinu, tu se mogu složiti, pristaje na tu utrku prema dnu i našu poziciju na periferiji jer više od toga i ne vidi jel, to je, to je njihov horizont i okvir očekivanja koji je njima sasvim dobar, oni jednostavno pristaju na to da mi idemo na nisku cijenu radne snage uslužne djelatnosti i da ukidamo svoju industriju.
Odgovor.
Hvala lijepa kolegice Peović na komentaru, pojašnjenju bih ja rekla, nije to bilo toliko pitanje koliko ovaj pojašnjenje vašeg viđenja. Ja ću samo ponoviti da je meni drago da se ovaj virus suverenizma širi i drago mi je da i drugi gledaju na to, na određene situacije, pojave i kretanja na taj način. Isto tako moram naglasiti da nisam od onih koji smatraju da su neke teme ekskluzivno za ljevicu ili za desnicu, uvijek se gleda npr. da je zaštita okoliša nešto čime se bavi netko sa ljevog političkog spektra, a mislim da to ne može biti ekskluzivno pravo nijedne političke opcije zato što jednostavno to kao i zaštita hrvatskih nacionalnih interesa bi trebalo biti nešto što trebaju zastupati sve političke opcije.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Marko Milanović Litre.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice Vučemilović, jutros ste na aktualnom prijepodnevu pitali ministra Marića upravo o mjerama koje planiraju poduzeti oko ove krize koja je nas našla cijeli svijet, pa tako i Hrvatsku. Mi smo kao i uvijek najviše pogođeni zbog naše ekonomije i zbog strukture ekonomije na koji način je strukturirana. Imamo primjere Poljske koja će od 1. veljače ukinuti praktički poreze na struju, plin, grijanje, pa čak i neke stvari koje će pomoći poljoprivrednicima njihovima kako bi omogućili što lakše radit, što lakše premošćavanje ove velike krize. Oni koliko znamo nisu imali čak ni krizu, nisu ni ušli u krizu prošlu koju smo mi ovaj itekako bili pogođeni, iz koje čak nismo ni izašli, a već smo ušli u ovu slijedeću, pa evo vi kao ekonomistica možda bi mogli ovaj malo prokomentirati.
Odgovor.
Hvala lijepa kolega Milanović Litre. Ja na inflaciju upozoravam još od prošle godine i svi su mi rekli da pretjerujem, da ja dižem paniku bez veze, da napuhujem stvari, ali ta inflacija ide gore. Vidimo sada podatke za 12. mjesec i ne samo kod nas nego i u EU, cijene također rastu po dvoznamenkastim stopama i odgovorne vlade uistinu rade sve da pomognu svojim građanima. Moje pitanje je danas bilo u tom smjeru jer smatram da ovo više ne mogu izdržati građani jer plaće ne prate ovaj porast cijena i tu vlada kao odgovorna vlada mora nešto učiniti, a stižu mogućnosti, znači ne mogu se izgovarati na to Europska unija nam ne da, mi ne smijemo itd. Znači postoji mogućnost i ne samo nulte stope PDV-a nego isto tako i snižene, odnosno od 0 do 5% i mislim da je krajnje vrijeme da naš Ministar financija i ova Vlada nešto učine po tom pitanju.
Vrijeme. Slijedi pojedinačna rasprava. Poštovani zastupnica Karolina Vidović-Krišto. Ona je na on line vezi. Izvolite.
Hvala lijepa. Dame i gospodo, ovo izvješće je beskorisno i jalovo baš kao što je i beskorisna i jalova politika ove Vlade. Ono doista podsjeća kako po poslovnom izričaju, ali i po nastupu premijera na komitetska izvješća iz 80-tih godina prošlog stoljeća koja su kao što je poznato bilo ubitačno dosadna i apsolutno neinformativna. Cilj tada kao i sada bio je stvoriti dojam da političko vodstvo nešto radi, da se trudi učiniti nešto dobro za svoj narod. To je na žalost laž. Naša Vlada ne radi za hrvatske građane, ni za hrvatsku državu. Naša Vlada radi za vladajuću strukturu, a protiv interesa običnog hrvatskog čovjeka. Jer ova Vlada radi i to otvoreno protivno Ugovoru o EU, te protivno temeljnim vrijednostima EU. Plenkovićeva Vlada krši načelo vladavine prava. Ona izravno blokira i upravlja radom DORH-a. Upravo taj utjecaj je uzročnik društvene nepravde i korupcije. Dokaz tomu je Izvješće Europske komisije koja testira Hrvatskoj najgore pravosuđe i najslabiju platežnu moć nakon Bugara. Slučajevi kao što su Borg, Krš Pađene, Croatia osiguranje, Uljanik ili zagrebački advent dokazuju da DORH štiti kriminal jer u navedenim slučajevima dokazi su javno dostupni ali odvjetništvo ništa ne poduzima. Svi smo vidjeli na slučaju ministrice Žalac da kriminal koji je očigledan DORH ne vidi. Ali kada je taj slučaj razmotrilo europsko tužiteljstvo odmah su zaključili da je taj slučaj otvoreni lopovluk. I možemo si mislit kako DORH djeluje u drugim slučajevima. On djeluje zaštitnički prema korupciji. Da budem potpuno jasna DORH promatra kako se krade novac i imovina hrvatskih građana te ništa ne poduzima. Mi smo svi vidjeli na slučaj bivšeg austrijskog kancelara kako se treba ponašati Državno odvjetništvo. Ono mora biti neovisno i dužno je postupati prema svakoj osobi neovisno o položaju ili imovinskom stanju. Upravo je neovisno pravosuđe temeljna europska vrijednost te preduvjet društvene pravde i dobrog života svih građana. Tu temeljnu vrijednost hrvatska Vlada sustavno krši ili možda bolje rečeno Vlada briše pod s pravosuđem kojega u potpunosti instrumentalizira u korist vladajućih uzurpatora. Jer da Hrvatska ima neovisno pravosuđe Hrvatska bi imala 50% veći bruto domaći proizvod. Naši građani imali bi duplo veća primanja i u Hrvatsku bi se Hrvati vraćali, a ne da bi bili prisiljeni napuštati svoju prelijepu Domovinu. A koliko je ova Vlada nesposobna i smušena govori i sljedeća nevjerojatna činjenica. Vlada je u Vijeću EU službeno predložila određene zaštitne odredbe koje su trebale zaštiti prava Hrvata u BiH. Na sjednici pak Vijeća usvojeni su zaključci, ali prijedlozi Hrvatske nisu usvojeni. Dakle, Hrvatska je nešto predložila a onda de facto glasovala protiv svojih vlastitih prijedloga. Jer da je hrvatski predstavnik samo dignuo svoju ručicu ti zaključci ne bi bili doneseni, jer u tom je tijelu propisano jednoglasno donošenje odluka. Ovo je dokaz nesposobnosti, ali i ponižavanja Hrvatske države od strane same hrvatske Vlade. Nešto predložiti i onda to ne zastupati to jest samo ponižavanje. Kada se tako ponašate onda vas nitko neće ni poštivati, ni uvažavati. Kada ovome dodamo da na računu imamo novce od EU, ali unatoč tome nismo obnovili ni jednu kuću ni u Zagrebu, ni u Banovini onda treba jasno i glavno reći Vlada kojom predsjeda Andrej Plenković je najnesposobnija Vlada u EU te glavni krivac za krizu u Hrvatskoj. Vi koji danas podržavate ovu Vladu, a sami ste svjesni da ovo što ja govorim utemeljeno i činjenično uskoro ćete se sramiti upravo te podrške i potpore koju ste ovoj Vladi davali.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Hvala lijepo. Evo kolegice i kolege, istaknuo bih još nekoliko osobnih opservacija i ono što se dotiče moga rada u Saboru ili interesa kojeg možda nisam imao prilike spomenuti ranije. Prije svega dozvolite mi još jedanput i u osobno ime pohvalim praksu da se o sastancima Europskog vijeća češće razgovara u ovom Domu, jer to je prilika za otvoriti mnoge teme neke koje su vezane, neke koje su nevezane, neke na koje možemo utjecati, neke na koje ne možemo. Ne želim biti ničiji odvjetnik, ali svatko tko zna kakvi su mehanizmi odlučivanja u EU zna da kad netko nešto predloži tako da glasanje je nešto sasvim drugo. Ali dobro, nećemo se time baviti. To sad nije ni bitno. Educirati javnost možemo možda i nekim drugim putem, ali ono što je bitno da te teme otvaramo ovdje u Hrvatskom saboru, da informiramo zastupnike, onda i zainteresiranu javnost a da onda i sami možemo dati određene opservacije o stavovima koje Vlada zauzima i načinu na koji se ponaša u Uniji, odnosno u ovom slučaju u Vijeću EU. Nekoliko tema koje bih se želio dotaknuti, naravno pandemija je nešto što ne možemo izbjeći i pandemija je nešto što će definitivno dominirati još jedno vrijeme sastancima Europskog vijeća, nadajmo se ne još dugo. No sa nabavkom dovoljnih količina cjepiva sa manje-više koordiniranim zajedničkim odgovorom mislim da pandemiju, odnosno nadam se zaista i možemo pobijediti tim više što je i pandemija ukazala upravo na mnoge propuste koje još uvijek imamo u odgovoru na krizne situacije, a koje po pravilu supsidijarnosti su zapravo u nadležnosti zemalja članica tako da se nadam da će i ova pandemija zapravo i u vijeću uvjetovati više rasprava o tome zajedničke odgovore na neka pitanja koja možda jesu u nadležnosti država članica više koordiniramo i harmoniziramo kako nam se ne bi dogodilo odnosno početkom pandemije nestašica cjepiva, zatvaranja granica, poremećaj u lancu opskrbe itd. Druga stvar su apsolutno energenti. Dakle, Europa je ovisna o energentima, većina država članica uvozi energente koji su joj potrebni, ali i nešto što je kriza pokazala i što se najviše možda očitovalo baš u prošloj godini, a to je nedostatak čipova. Ako govorimo o digitalizaciji, ako govorimo o Europi koja treba maksimalno ulagati u digitalnu tranziciju što i je cilj EU i komisije predsjednice van der Leyen tada EU mora biti samodostatna što se čipova tiče ili najviše samodostatna koliko to može biti. Drago mi je da je to i Europska komisija prepoznala ali i države članice u ovom slučaju Hrvatska trebaju više poraditi na tome. Druge dvije teme koje ne možemo izbjeći svakako su regija i po meni istočno partnerstvo. Dakle, regija je nešto u čemu Hrvatska itekako ima interes zbog stabilizacije, zbog mjera, zbog svojih gospodarskih interesa, ali i zbog Hrvata koji žive u regiji prije svega u BiH gdje smo još uvijek jedan od konstitutivnih naroda. Ulazak regije što prije u EU mora biti naš strateški cilj i drago mi je da vlada i predsjednik vlade to stalno i opetovano ponavljaju na sastancima Vijeća Europe da se ta tema ne stavlja u zapećak ili mete pod tepih nego da je stalno na stolu. I zbog regije, ali kažem i zbog Hrvatske čiji je to nacionalni interes par exellence treba biti. Također istočno partnerstvo je tema koja nije dominirala toliko ovom raspravom ali ništa manje bitna tim više kada razgovaramo, a bilo je govora danas ovdje i o Ukrajini i o Bjelorusiji, o nestabilnosti na istočnim granicama. Istočno partnerstvo je nešto što ne smijemo zanemariti i ono što, na što bi volio imati odgovor, o tome smo već i raspravljali je koji bi bio naš stav o daljnjem proširenju unije. Shvaćamo kakva je atmosfera u uniji oko samog proširenja, no mi kao najnovija članica i barem ja osobno koji sam veliki zagovornik proširenja moramo imati na umu da i Ukrajina i Gruzija i Moldavija odnosno Moldova koje su do sada izrazile ambiciju predati u dogledno vrijeme zahtjeve za članstvom zaista pripadaju u kult kulturološke, gospodarske, geografski, dobro o Gruziji već možemo pričati geografski ali spadaju u europski krug i zapravo svaka reforma, svaki reformski pomak, svako primicanje nekim našim zajedničkim vrijednostima treba cijeniti i podržavati i poticati [[Upadica: Vrijeme.]] na primjeru prije svega jugoistočne Europe.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Davora Ive Stiera.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, dakle pred nama je godišnje izvješće kao što je rečeno prije to jest po Zakonu o odnosima između vlade i Hrvatskoga sabora, ali kao što je i kolega Hajduković prije mene spomenuo činjenica jest da je ova vlada odnosno premijer uveo praksu da nakon svakoga vijeća ili kad se dogodi 2 ili 3 vijeća dođe u sabor i često o tome raspravlja. 2021. godina bila je geopolitički itekako vrlo zahtjevna i to se vidi iz sadržaja i ovog izvješća o sjednicama Europskoga vijeća. Sigurnosne teme su bile gotovo na svakome vijeću prisutne i ja ću se na tome malo više skoncentrirati. Naime, činjenica jest da živimo u svijetu koji se brzo mijenja, novi jedan poredak se organizira i on prilično se organizira oko jednog globalnog antagonizma između Amerike i Kine, dakle svojevrsni neki novi bipolarni svijet. Dakle, nije Europa više centar pa ako hoćete niti geopolitički centar svijeta. Danas 60% BDP-a se proizvodi u indopacifiku 2/5 stanovništva živi u toj regiji, međutim Europa naravno osjeća posljedice tog novog poretka i to se vidi u nekom novom pokušaju novog balansa snage. U Europi to se vidi i u ovoj eskalaciji tenzija između zapada i Ruske Federacije. O tome smo i na aktualcu nešto rekli. Hrvatska mislim da je dobro učinila što je nastavila s tim kanalom dijaloga, što je ministar bio i u Moskvi, ali da je u taj dijalog ušla sa svojim naravno stavovima kao članica EU i NATO-a. Dakle, kad govorimo o EU i ovo je bilo prisutno na Europskim vijećima dakle ideja izgradnje jedne strateške autonomije, ali ne strateške autonomije koja bi bila nasuprot Americi ili neko udaljavanje od SAD-a nego u savezu s Amerikom. Dakle, to je taj zapadni zapravo savez kao jedan geopolitički koncept. U tom kontekstu novog svijeta koji se stvara, naravno za Hrvatsku je izuzetno važno, ne samo kao prioritet vlade, nego doista kao državni prioritet da ne ostane na nekoj periferiji tog novog uređenja na europskom kontinentu nego da se približi što je moguće više europskoj jezgri. I u tom kontekstu, tom geopolitičkom kontekstu trebamo gledati i po mom uvjerenju podržati ulazak i u eurozonu i u Schengenski prostor. Dakle, oni imaju naravno svoj značaj u smislu, ekonomskom smislu naravno svih ostalih dimenzija tih integracija, međutim oni imaju i taj malo dublji geopolitički značaj. U tom kontekstu da ne bi bili naravno osuđeni na neku periferiju onda nije nam u interesu da mi dugoročno budemo ti koji ćemo čuvati neku dugu granicu. Dakle to biti graničari stari u povijesti nam nije donijelo neke sreće i u tom kontekstu moramo gledati ideju europeizacije našeg susjedstva pa i politiku proširenja. Neće se to proširenje dogoditi preko noći, nema u ovom trenutku nekog konsenzusa unutar EU da se dogodi brzo proširenje u smislu uključivanja država i državnih struktura u EU. Utoliko možda je i deplasirano ovo govoriti trebalo bi blokirati ovo. Što bi blokirali kad trenutno zapravo supstancijalno se ne očekuje preko noći da se dogodi takva vrsta proširenja. Ono o čemu da ima govora i što po meni je realno, a i Hrvatska tu podupire i može i dalje na tom tragu raditi, kao što je bilo i za vrijeme Zagrebačkog summita tijekom predsjedanja 2020., a to je stvoriti konsenzus da se taj proces proširenja ne ugasi, da se on nastavi, možda modificiram, ali da se nastavi i da proširenje bude fokusirano na društva, dakle da u što većoj mogućoj mjeri društva tih zemalja tzv. Zapadnog Balkana integriramo kroz četiri temeljne slobode. Na taj način se proširuje taj prostor, a i mi smo sigurniji, a i mi onda odnosno ta ideja periferije se odmiče od nas prema istoku i na taj način mi osiguravamo naše geopolitičke interese. Evo, utoliko mislim da se treba pozdraviti ovo izvješće i zalaganje Vlade RH da Hrvatska bude u novom uređenju u samoj jezgri EU.
Imamo nekoliko replika, prva je Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo. Kolega Stier apsolutno se slažem sa vašim zadnjim argumentom i zadnjim dijelom vašeg ekspozea. Naime, u takvom slučaju moramo čuvati jasnu europsku alternativu odnosno europsku perspektivu za zemlje regije jel ako to ne radimo onda vam se dešavaju ovi mali šengeni i sl. što apsolutno te zemlje odvlači dalje od Europe. No, vaša diskusija me potaknula na nešto drugo, vi ste pričali o Europi odnosno o Uniji kao takvoj i njezinoj budućnosti, propustio sam spomenuti da još uvijek traje Konferencija o budućnosti Europe gdje su i naši građani pozvani reći što misle o budućnosti Europe i što od Europe u budućnosti očekuju. Pa sam htio iskoristiti samo i ovu priliku i pozvati ih da se uključe putem višejezične digitalne platforme mogu govoriti o tome koja su njihova očekivanja, što su Parlament i Komisija i Vijeće se obavezali uzeti u obzir.
Odgovor.
Hvala vam puno kolega Hajduković. Izabrana je nova predsjednica Europskoga parlamenta Roberta Metsola koja je u prvim njenim porukama bilo upravo budućnost Europe odnosno približavanje i europske politike građanima. I mislim da u tom kontekstu ne samo Europski parlament nego i mi pogotovo kao zastupnici u HS-u, evo i vi kao predsjednik Odbora za europske poslove i svi mi koji se bavimo i tim temama imamo i zadaću približiti te teme hrvatskim građanima. Mislim da ovakve rasprave upravo služe toj svrsi i naravno vaš poziv je ne samo legitiman nego mislim da je i oportun, da je koristan da što veći broj i naših hrvatskih građana se uključi u tu raspravu o budućnosti Europe.
Slijedi replika poštovane zastupnice Marijane Petir.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Stier, govoreći o perspektivi i budućnosti Europe možemo konstatirati da je Europa ustvari krhka iako smo do nedavno mogli tvrditi da je ekonomski jaka, vi ste sad kroz svoju raspravu i to doveli u pitanje apostrofirajući puno jače ekonomske sile s kojima moramo voditi utrku. A ono što znamo da je Europa još uvijek politički slaba i da ima jako mali broj čak i zajedničkih simbola. I u tom smislu ukoliko Europa želi utjecati na budućnost svijeta, a prije svega na vlastitu budućnost onda mora povući i neke drugačije poteze možda od onih na koje smo navikli gledati, a prije svega mislim da se mora vratiti onim vrijednostima na kojima je EU zasnovana i koje su promicali njeni osnivači. Pa me zanima, vidite li uopće prostor u ovoj diskusiji u raspravi o budućnosti Europe kao prostor gdje možemo reotvoriti i to pitanje vrijednosti?
Odgovor.
Da, evo spomenut ću kratko i ovaj prvi dio vašeg pitanja, dakle jesam spomenuo jedan svijet koji ide u smjeru nekog novog bipolarizma, ali naravno kada govorimo o SAD-u kao o jednoj globalnoj velesili vidite 1945. SAD je predstavljao sam 50% svjetskog BDP-a, to danas naravno više nije tako. Dakle, da bi sačuvao ako hoćete i tu prednost koju danas SAD ima on treba Europu, treba zbog toga što treba jak euro da bude uz dolar naravno dio koji će i dalje nastaviti kroz zapad i kroz zapadnu suradnju imati i tu ako hoćete prvu poziciju liderstva u međunarodnim odnosima, treba ako hoćete i u određenim obrambenim aspektima, dakle treba Europu. Ali ta Europa treba naravno biti takva da će biti samosvjesna i u tom kontekstu samosvjesna i svojih korijena. Dakle, da, apsolutno mislim da to jest tema koja se treba otvoriti.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Marko Pavić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Stier, poštovani potpredsjedniče sabora. Kolega Stier uvijek uživam u vašim geostrateškim analizama i naprosto na koji način mijenjate i nama ostalima paradigme. Meni ste promijenili upravo ovom i mislim da je to možda ključ glede proširenja, da idemo integrirati građane, a da će institucije doć jer jednom kad integriramo građane institucije će se povesti za njima. Tu mi je jako dobar primjer niste ga sad istaknuli, a istaknuli ste ga kad smo imali Konferenciju o budućnosti Europe primjer roaminga. Zašto ne bismo primjer toga da možemo telefonirati unutar Unije po cijenama koje plaćamo u Hrvatskoj proširili na cijeli Zapadni Balkan i mislim da je ta ideja i kolega Matsola i cijeli IPP jako dobro uvažio, a treba sada vidjeti možda još tko još slične takve inicijative. Ali bilo mi je to jako lijep primjer na koji način promjena te paradigme upravo na primjeru roaminga se ističe.
Odgovor.
Hvala kolega Pavić. Pa mislim da je Hrvatska najpozvanija upravo da zastupa takav jedan pristup. Zašto? Evo kada govorimo o romingu pojavila se ta ideja u kontekstu te inicijative otvorenog Balkana da nema rominga među državama koje bi ušle u takvu inicijativu, ali samo među njima, ne sa europskim jedinstvenim tržištem. Međutim, ukoliko npr. bi i BiH sutra bila u takvoj jednoj inicijativi zašto npr. ne bi imala roming kad bi se nazvala ne znam neka druga adresa telefon u Crnoj Gori ili u Srbiji, ali bi trebala plaćati kad bi se nazvalo RH. Dakle, trebamo integrirati društva i građane tih zemalja koje su danas u procesu kandidature za ulazak u EU što je više moguće i prije nego što same institucije … [[Govornik se ne razumije]]
Vrijeme, slijedi, hvala, slijedi pojedinačna rasprava poštovane zastupnice Marijane Petir.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče, g. ministre sa suradnicama, zastupnice i zastupnici. Svakako je važno istaknuti na početku ove rasprave o sastancima sa Europskog vijeća da je važno da je Hrvatska članica EU, da sjedi za stolom za kojim se donose odluke, da ima utjecaj, da može adresirati svoja stajališta, da može poticati rasprave, delegirati teme koje su nam interesantne i da u tom ima itekako i uspjeha. Mnogo je tema koje su dominirale ovim sastancima vijeća, možda nekako u sjeni naših današnjih rasprava, ostala je tema migracija. Ono što je istaknuto u izvješću čini mi se važnim ovdje ponoviti da je i naša susjedna Slovenija istaknula kako je u stvari zahvaljujući naporima RH na vanjskoj granici EU pritisak ilegalnih migranata na slovensku granicu smanjen za 40%. Dakle, taj podatak govori i mislim da je i odgovor svima onima koji sumnjaju u važnost projekta šengen koliko je važno da Hrvatska uđe u šengen za što je ispunila sve uvjete, ali isto tako da ne ostanemo na toj poziciji već da pomognemo i našim susjedima da kroz aktivnosti koje provode zadovolje sve potrebne uvjete i da se proširenje EU dogodi i prema BiH i prema drugim državama bivše Jugoslavije, a posebno tu želim istaknuti Makedoniju za koju mislim da upravo mi kao Hrvati i naša država mogu imati najviše razumijevanja iz tog razloga što je riječ o državi koja je nepravedno stavljena u čekaonicu već gotovo 15.g. i evo i sa ove govornice želim uputiti jasnu i javnu podršku makedonskim nastojanjima da se njihovi pregovori napokon usmjere u jednom pravom smjeru i da se građanima Makedonije omogući prosperitet koji zaslužuju. Ako je ikome stalo do BiH, do njihovog napretka ne samo zbog toga što u BiH žive Hrvati već i zbog toga što je BiH naš prvi susjed s kojim imamo najdužu granicu, onda je to svakako Hrvatska i Hrvatska je to pokazala nebrojeno puta i zbog toga čude rasprave koje smo danas ovdje mogli slušati, a koje čak idu u jednom mogla bih reći pogrešnom smjeru gdje se spočitava da ti napori koje je Hrvatska uložila kako bi pomogla BiH posebice hrvatskom narodu u BiH nisu dostatni, nisu zadovoljavajući. Ja se sjećam trenutka u Europskom parlamentu kad je upravo sadašnji premijer koji je tada bio hrvatski europarlamentarac zajedno sa svima nama pomogao BiH da pokrene svoj kandidacijski postupak i da im se uruči upitnik. Dakle, nije dobro ovdje iznositi neistine, posebno kad ih se iznosi zlonamjerno. Također ako je ikome stalo da se pronađu nestali, da se razriješi pitanje položaja hrvatske nacionalne manjine u Srbiji, ali i da se riješi pitanje spornog zakona o kojem sam već više puta govorila, a riječ je o zakonu kojim si je Srbija uzela ovlasti malog Haga onda je to svakako Hrvatska, ali treba imati na umu da neki potezi koji su se vukli u prošlosti nisu bili dobri i ponovit ću da u vrijeme kad smo mi bili na potezu, kad smo mogli utjecati na mjerila koja će biti ugrađena za otvaranje pregovaračkih poglavlja nije bilo volje od tadašnjih vlada, a to nije ova vlada, da se ta mjerila ugrade. Dakle, ono što sada preostaje jesu pregovori koji ponekad nisu laki, no Hrvatska kao država članica ima instrumente u svojim rukama i vjerujem da će se vodeći interesima i naše države, ali i Hrvata koji žive u Srbiji usmjeriti za traženje najboljih mogućih rješenja. I ono čime bih željela završiti je pitanje, pitanje energetike i snažnijeg korištenja obnovljivih izvora energije za što Hrvatska ima potencijal.
Imamo jednu repliku poštovana zastupnica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovana kolegice Petir, dotaknuli ste se jedne važne teme na samom početku izlaganja, a to je pitanje migracija o kojem u principu mi razmišljamo uglavnom u kontekstu vanjskih granica kad kažemo migracije, migranti i tako jel onda mislimo na sve ovo što se događa tamo negdje na granici sa Bjelorusijom ili ovdje kod nas na granici sa BiH, no ne smijemo mi zanemariti i migracije unutar EU bez obzira što sloboda kretanja radne snage je jedan od stupova na kojima EU počiva. To je nešto što se jako negativno odrazilo ovdje kod nas i popis stanovništva je to najbolje pokazao, a najugroženiji su upravo ove istočne slavonske županije, Sisačko-moslavačka županija odakle vi dolazite i to su možda problemi s kojima bi se isto trebali konačno suočiti.
Odgovor.
Hvala vam lijepo kolegice Vučemilović, itekako se suočavamo sa realnošću. Pitanje popisa stanovništva koje je pokazalo smanjenje broja stanovnika, a koje je uvjetovano i ovim što ste vi rekli slobodom kretanja ulaskom Hrvatske u EU i povećanjem brojem iseljenika, ali i velikom razlikom između broja umrlih i broja novorođenih stanovnika Hrvatske je nešto nije nastalo preko noći, što traje dugi niz godina, a tu moramo dodati i za Vukovarsko-srijemsku i za Sisačko-moslavačku županiju posljedice Domovinskog rata jer od tad je ustvari krenuo pad broja stanovnika i on se samo nastavio. Nas ti brojevi trebaju upozoriti, usmjeriti u onom smjeru kako tu situaciju i te negativne trendove preokrenuti, prije svega zaustaviti, a potom preokrenuti u pozitivne i u tom smislu trebamo tražiti mjere [[Upadica: Vrijeme.]] za koje mislim da u suglasju i sa našim stručnjacima ali i na bazi dobrih primjera i praksi drugih država možemo pronaći.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Marka Milanovića Litre.
Hvala vam predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, poštovani ministre sa suradnicima prije nekoliko mjeseci bio sam jedan od supotpisnika otvorenog pisma potpore Poljskoj oko hibridnog rata koji se vodi od strane bjeloruske diktatorske vlasti. U ovom izvješću se to spomenulo nekoliko puta, ali evo imam potrebu to pismo ovdje javno pročitati, smatram da je to još uvijek relevantno. U ovom trenutku dok Poljska brani istočnu granicu EU od ilegalne migracije i suočava se s hibridnim ratom koji protiv Europe vodi režim Aleksandra Lukašenka manipulirajući pri tom teškim sudbinama želim ovim otvorenim pismom izraziti svoju potporu Poljacima. Već dulje vrijeme naime svjedoci smo snažnog pritiska na poljske institucije, pritisaka koji dolaze iz Bruxellesa. Tijela EU utemeljena kako bi promicala interese naroda koji čine europsku zajednicu sada se nažalost iskorištava kao sredstvo napada na jednu državu članicu i njezinu demokratski izabranu vlast. Doista ne mogu se oteti dojmu da su Europski parlament, Europska komisija te na posljetku i Europski sud za ljudska prava postali oruđe u rukama onih koji se žele politički i ideološki obračunati s vladom u Varšavi koju provodi stranka Pravo i pravda. Poljsku se vladu napada zbog njezine reforme pravosudnog sektora, pri tom se ne želi uzeti u obzir kako Pravo i pravda pokušava reformirati korumpirano i neučinkovito pravosuđe koje je pod moćnim utjecajem postkomunističkih lobija. Riječ je o problemu koje muči i druge bivše komunističke države pa tako i Hrvatsku. Ne dajem si tu slobodu tvrditi kako poljska vlada provodi reformu pravosuđa bez ikakvih pogrešaka. Smatram međutim da kao vlast s demokratskim legitimitetom ona ima pravo tu reformu realizirati bez uplitanja institucija unije. To je uostalom i zajamčeno dokumentima EU koji ne daju jurisdikciju nad pravosuđem zemalja članica, članicama tijelima EU. Istovremeno tvrdi se kako Poljska ugrožava neovisnost pravosuđa no za tu tvrdnju nije ponuđen ni jedan pravi dokaz. Važno je primijetiti u svojoj reformi Varšava rabi modelska rješenja koja već postoje u drugim zapadnim demokracijama poput Njemačke ili Španjolske. Ta se rješenja međutim problematiziraju samo kada iz rabi Poljska. Želim ovim otvorenim pismom pružiti potporu Poljacima i demokratskoj vlasti koja ih predstavlja. Poštujem činjenicu da poljska vlada unatoč svim pritiscima ne želi odustati od svojeg programa. Programa kojeg su poljski birači izabrali 2 puta za redom na izborima 2015. i 2019. godine. Zbog predanosti tom programu vlada u Varšavi trenutno plaća pravno kontroverzne novčane kazne i još uvijek ne dobiva dogovoreni novac iz Fonda za oporavak EU koji joj pripada što sve smatram potpuno neprihvatljivim. Posebice je to neprihvatljivo sada u situaciji gdje je Poljska zajedno s Baltičkim državama postala štit koji brani ujedinjenu Europu od nasrtaja hibridnog rata. Želim podržati Poljsku u ovom trenutku jer smatram kako je treba podržavati svatko tko bez obzira na svoja politička uvjerenja vjeruje u demokratska načela solidarnosti i nacionalne suverenosti, decentralizacije, slobode mišljenja i slobode općenito. Kao građani Hrvatske, države koja je svoju slobodu izborila uz teške žrtve svjesni smo važnosti te vrednote baš kao i Poljaci čija je privrženost vlastitoj slobodi svojedobno pokrenula događaje koji su doveli do pada komunizma u Europi. Svojim potpisom pridružujem se potpori koji su Poljskoj u zadnje vrijeme pružili i brojni intelektualci ujedinjene Europe ističući kako će borba koju vodi Poljska odlučiti o budućnosti EU i ustroju te zajednice naroda. Stavljam taj potpis i zato što vjerujem u EU koja čvrsto stoji upravo na temeljima spomenutih vrijednosti onako kako su to zamislili njezini utemeljitelji poštujući suverenost i autonomiju svojih članica. To je zajednica u kojoj sve članice međusobno pomažu ne dovodeći u pitanje neotuđivo pravo svake države da stvara onakvo društvo kakvo žele njezini građani. To je pravo doista pripada, to pravo doista pripada svakoj državi u uniji pa tako i postoji, Poljskoj. Postavljam dakle pitanje je li doista potrebno da se osim sa istoka Poljsku u ovom trenutku napada i sa zapada?
Imamo nekoliko replika. Prva je poštovana zastupnica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovani kolega Milanović Litre mi svaki tjedan ovdje u Hrvatskom saboru se nešto usklađujemo sa europskim zakonodavstvom, dosta radimo na tome. Direktive često prepišemo a da ne razmišljamo o tome kako bi ih možda mogli primijeniti uvažavajući hrvatske specifičnosti a na jednom od sastanaka je predsjednik Vlade Andrej Plenković istaknuo kako Hrvatska poštuje primat europskog prava bez obzira što su njemački i poljski Ustavni sud, a evo sada i rumunjski Ustavni sud je osporio i drugu presudu Europskog suda pravde i ustvrdio da njihovi suci trebaju staviti domaći zakon na prvo mjesto. Pa me sad zanima jesmo mi u jednoj EU, a Nijemci, Poljaci i Rumunji u drugoj? Jel' imaju dvije EU? Jedna EU? Kuda ide taj naš europski pravni brod?
Odgovor.
Hvala poštovana kolegice Vučemilović. Dotaknuli ste se jedne ja bih rekao zanimljive stvari a to je suverenizam. Koliko mi imamo suverenu vlast toliko će biti suvereni naši zakoni i sve odluke koje mi donosimo. Ukoliko imamo vlast koja se dodvorava nekome i koja želi od nekoga dobiti ja bih rekao blagonaklonost, onda će sigurno izostati ta suverenost koja je nama potrebna u Hrvatskoj. Možemo to vidjeti po primjerima vladavine prava. Ako pogledamo izvješća vladavine prava od strane EU između spornih hajmo reći Poljske i Mađarske, pa čak i Slovenije u posljednje vrijeme koja se spominje Hrvatska nije ništa bolja od tih država. Ali Hrvatska se ne spominje, Hrvatsku se ne kritizira. Ne kritizira ju se zato što HDZ jako dobro surađuje sa vrhom EU, Europskog parlamenta, Vijeća i ostalih institucija unutar EU. A sad je pitanje da li rade u korist hrvatskih građana ili rade u svoju osobnu korist i za svoju osobnu promidžbu određenih političkih aktera.
Vrijeme. Replika poštovane zastupnice Marije Selak Raspudić.
Uvaženi kolega kada je bilo na dnevnom redu pitanje Poljske i naš premijer se udostojio dati svoje mišljenje. Doduše teško je reći je li to mišljenje ili nekakav načelni stav budući da nikada ne ide u meritum, ali iz toga možemo iščitati barem prema ovom dokumentu kojeg smo dobili da je on rekao kako se radi o složenom i krajnje osjetljivom pravnom pitanju odnosa nacionalnih i europskog pravnog poretka. Vjerojatno nacionalnih država. Hrvatska tu je istaknuo pošto je primat europskog prava i u postupku postupanja u EU promijenilo je zbog toga neke odredbe hrvatskog Ustava. Ako imamo u vidu da je Poljska suprotno tome naglašavala da je Ustav ipak krovni dokument na koji ne može utjecati čak i EU u nekim stvarima kako biste vi protumačili ovakav stav premijera Plenkovića i kakve on posljedice po vama ima po hrvatsku politiku i njezinu suvremenost u okviru europskog:
Da, pa ja bih rekao da je pitanje odnosno taj cijeli kompleks jedan možda čak najaktualnijih s obzirom da smo imali jednu referendumsku inicijativu iza nas očekujemo sad predaju potpisa vaših. Hrvatski Ustav se mijenjao zadnji put kada je trebalo ulaziti u EU, onda nije bilo problema, nije bilo problema dignuti zajedno ruku sa kolegama iz SDP-a. Svi smo bili sretni, presretni. Jedan glas protiv je bio u Hrvatskom saboru oko izmjene toga i to je možda suština svega. Kad je njima povoljno učinit će sve da ostvare svoje ciljeve bilo oni privatni, a većinom jesu privatni a ne državni, ali i to je problem. Problem je manjak direktne demokracije u Hrvatskoj koju vladajući ne žele. Ne žele ni pod kakvu cijenu uvesti u Hrvatsku. Ne žele čuti glas naroda, ne žele uopće da se narod očituje oko bilo čega. Što se tiče gospodina Plenkovića i njegovih odgovora, pa valjda smo se već svi navikli da ne očekujemo izravan odgovor na izravno pitanje.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem. Dotakli ste se jednog dosta kompleksnog pitanja a to je primata prava EU nad nacionalnim pravom. I ako EU to nije riješila na način da oni koji pristupaju ili oni koji tvore znaju unaprijed odgovor onda je napravila jako veliki promašaj i zbog toga će se jednog dana vjerojatno i raspasti. Jer da neće ne bi bilo takvo pitanje. Po mom mišljenju dakle ono što je u ovlastima i što smo prenijeli jedan dio suvereniteta našeg jesmo prenijeli na EU i primat europskog prava ono što su nacionalne teme primat nacionalnog prava. Dakle, ja želim da kao građanin EU znat koja jednaka prava kao u Hrvatskoj mogu očekivati u drugim državama članicama EU. A na kraju je uvijek jedno primat nacionalnog prava je uvijek jedan, a to je kada želite, kada više ne možete trpiti primat europskog prava na nacionalno, raspišite referendum, izađite u Eu imat ćete potpuno nacionalno pravo kad ostavinsku raspravu provedete kao Velika Britanija.
Odgovor.
Evo vi kao pravnik sigurno bolje ste … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] A pardon. Ne, ne. Zamijenio sam zbog ministarstva. Uglavnom ovako. Ja se donekle i slažem sa vama. Smatram da neki temelji moraju biti za sve članice države EU i ti temelji se moraju jasno znati i moraju se znati unaprijed. Uzmimo na primjer euro zone čiji su se uvjeti mijenjali kroz godine. Mi smo nešto potpisali kad smo prihvatili ulazak u euro zonu. Ono se do tada nekoliko puta promijenilo. To su sve problemi sa kojima se mi moramo nositi, jer EU isto tako mora biti fleksibilna, mora se prilagođavati onom vremenu u kojem se nalazi. Ali mora imati u vidu da svaka država članica je zasebna članica koja ima u interesu prije svega svoje građane. A u onom trenutku kada institucije počnu raditi protiv svojih država članica onda to postane problem, a smatram da e upravo to u Poljskoj sada radi. Hvala.
Slijedi pojedinačna rasprava uvaženog zastupnika Marka Pavića.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre sa suradnicima. Pa evo zadovoljstvo je još jednom ponoviti da možemo imati raspravu o europskim temama i kao što je zaključak Odbora za europske poslove bio da je ovo dobra praksa koja vjerujem da će svi premijeri slijedit. U raspravi u ime kluba sam dao opći pogled na sva europska vijeća koji su bili, a tu bi se u pojedinačnoj raspravi htio na nekoliko tema koncentrirati, prvenstveno na ono Europsko vijeće koje je bilo u Portu odnosno sastanak na visokoj razini povodom Europskog stupa socijalnih prava kao i isto tako sastanak na visokoj razini u Glasgowu povodom COP26 Konferencije o klimatskim promjenama. Dakle, ono što je u Portu bilo vrlo značajno da svi premijeri EU bez obzira na svu ovu krizu jasno daju značaj i potporu Europskom stupu socijalnih prava. Europski stup socijalnih prava čini 20 načela koja treba proizvesti u uredbe direktive, … u Gothenburgu osobno sam bio s premijerom Plenkovićem tamo, a sadrže tri poglavlja jednake mogućnosti, pristup tržištu rada, pravedni uvjeti rada te socijalna zaštita i uključivost. Kada govorimo o svim tim aspektima još jedanput ću ponoviti 12,5 milijardi kuna, 700.000 radnih mjesta, potpore za one koji su slabo uključivi na tržištu rada, tu prvenstveno mislimo na žene 2 milijarde kuna za preko 30.000 žena koja smo uključili u ruralnim područjima u tržište rada. Mladi, potpore za samozapošljavanje, to mi je izuzetno drago da smo utrostručili broj mladih koji otvaraju vlastite tvrtke. Potpore Startup sceni i isto tako da imamo već nekoliko jednoroga odnosno tvrtki koje vrijede više od milijarde eura dovoljno govori da je Hrvatska IT industrija itekako značajna. Žao mi je da nema kolege Piletića i njegovi napori u Novskoj da gaming industrija tamo ojača su itekako bi. Potpore starijim sugrađanima, mirovine su rasle 18%, 20% najniže i dalje smatramo da su one niske, ali značajno je ubrzavanje njihovog povećanja u odnosu na prethodna razdoblja kad su bile druge vlade. Za sve to za potporu Europskog stupa socijalnih prava imamo i Europski socijalni fond unutar kojeg su većina od ovih aktivnosti financirana. Još bi nadodao produljeni rad vrtića ili izgradnja 200 vrtića šta smo imali kao i STEM odnosno rad s mladima u STEM području. Sutra ćemo imati i cijeli paket socijalnih zakona unutar kojih će se i dić rodiljne naknade s 2.600 na 7.500 kuna, a ono što mi je izuzetno drago da u Portu lansiran jamstvo za djecu, posebice što je to feil na kojem su radile dvije naše predstavnice u Europskoj komisiji, potpredsjednica Komisije Dubravka Šuica i direktorica za socijalna pitanja Katarina Ivanković Kneživić kojima su se premijeri obvezali da će svako dijete imat pristup predškolskom odgoju, jedan topli obrok, zdravstvenoj skrbi i adekvatnom smještaju. Time smo ušli u kategoriju najviših zemalja koje osiguravaju upravo to za svako dijete. Još bih se na kraju osvrnuo na COP26 sastanak gdje sam i osobno bio sa kolegom Ćelićem u parlamentarnoj dimenziji, tu je bilo itekako vidjeti zadovoljstvo da EU i sastanak na vrhu je preuzeo apsolutno liedership odnosno vodstvo ostalih zemalja, da smo uspjeli dobiti da se Kina, Indija i SAD obvežu na neutralnost emisija stakleničkih plinova. Nažalost, nije dosegnut konsenzus oko ugljena, ali … da je premijer Plenković najavio da će od 2023. napuštati tehnologije ugljena u Hrvatskoj, ali i da ćemo u sklopu borbe sa klimatskim promjenama zaštiti trećinu Jadrana koji je pod hrvatskom jurisdikcijom. Ukupno teme koje su se obrađivali prošlih godinu dana pokazuju jasan privat EU, ali jasnu poziciju Hrvatske koja je znala artikulirati te vjerujem da će i ove godine isto tako biti zanimljive rasprave na Europskom vijeću i da ćemo isto tako u hrvatskom Parlamentu [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] za odnose s parlamentima. Hvala.
Replika Marija SElak Raspudić.
Naravno uvodno moram napomenuti da sam dirnuta time dok se većina građana Hrvatske bori za energetsko preživljavanje, vi se fokusirate na ekološke teme. Meni je ekologija i znanstveno doista bliska, međutim bilo bi korisno da ste barem dio i ključni dio svoga vremena prvo osigurali da građani RH uopće prežive ovu energetsku krizu, a onda se nastavili baviti ovim bjelosvjetskim temama. Spominjete i socijalu, a sutra nas čeka težak razgovor o paketu socijalnih zakona koji nedvosmisleno osudila gotovo cijela struka, tako da bi bolje bilo da prešutite to da ih donosite nego da se time hvalite. Ali ja ću vas pitati nešto drugo, ovdje se govorilo, a nismo čuli hrvatski stav o Europskom okviru za digitalni identitet i promicanju stvaranja najsuvremenijeg europskog eko sustava miročipova u cijelom vrijednosnom lancu te izgradnje dodatne otpornosti, što to znači i kakav Hrvatska ima stav prema tome?
Odgovor.
Hvala lijepa. Pa kolegice Selak Raspudić obično ste aktivni ali danas vas nije bilo u sabornici, da ste bili i slušali moja nekoliko izlaganja vidjeli bi da sam se u ime kluba gotovo pet, šest minuta koncentrirao upravo na pitanje energetike i na ono što je premijer isto tako istaknuo da ko što se uredbom Vlade znalo regulirati cijena benzina da će se isto tako kroz i poreznu akciju i vaučere za one socijalno isključene i kroz toga da će se trošak prebaciti većinom na distributera odnosno HEP probati ublažiti ta kriza, tako da mi je žao da taj dio niste slušali. A isto tako jednako znate recimo i po pitanju PSI projekata dakle projekata od vrlo bitne važnosti i jedan od njih je ovaj i u području čipova i u području … [[Govornik se ne razumije]] u koje će se Hrvatska itekako uključiti.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Vesna Vučemilović. A povreda? Izvolite povreda Poslovnika.
Čl. 238. omalovažavanje saborskih zastupnika. Na vašu žalost sve sam ja to dobro čula, a još bolje od toga sam pročitala.
Da ste bili čuli bi, da ste bili čuli bi.
Još sam bolje od toga, mislim da vi meni ne možete brojati, a ja vama mogu koliko sam bila prisutna na sjednicama u odnosu na vas.
Brojite.
A mnogo bolje od toga sam pročitala što ste točno po pitanju energetske krizi učinili u sklopu Europskog vijeća, o čemu ću upravo i govoriti u svojoj raspravi, nadam se da ćete slušati.
Dobivate opomenu jer ovo nije bila povreda Poslovnika. Slijedeća replika poštovana Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Paviću, govorili ste o europskom programu znači stupa socijalnih prava o kojem sam i ja govorila i drago mi je da ste otvorili tu temu zato što recimo u Hrvatskoj 31% starijih od 65.g. je u riziku od siromaštva. To vam je podatak eurostata. 423.451 umirovljenik ima mirovinu manju od 2.500 kuna. To vam je podatak HZMO-a za 11. mjesec 2021., znači 11% od ukupnog broja stanovnika ima primanja manja od 2.500 kuna i od toga vam je 70% žena. Šta je to Hrvatska iz programa europskog primijenila mene interesira kad su to brojke koje rastu iz godine u godinu, iz mjeseca u mjesec, kako mi to primjenjujemo taj Europski stup ako nam te brojke rastu?
Odgovor.
Hvala lijepa. Pa kolegice Vučemilović, brojke se mogu na različite načine tumačiti, treba cjelovito gledat. Evo ja sam baš pripremajući se za ovu raspravu isprintao izvješće britanskog parlamenta od 26.10.2021. koji govori da 2% građana Velike Britanije ne da je ugroženo od siromaštva već da je u siromaštvu. Na koji način se Hrvatska bori? Pa upravo europskim sredstvima, upravo programima koje sam rekao. Imamo 25 milijardi eura na raspolaganju slijedećih 10.g., 2.3 milijarde eura su u sklopu Europskog socijalnog fonda za … [[Govornik se ne razumije]] , za zapošljavanje, za sve one socijalno ugrožene skupine, dio imamo i u izgradnji, a ono što radimo još ću jedanput reći, da mirovine su male, ali ova vlada radi da maksimalno porastu i to smo pokazali, 18% su rasle mirovine u mandatu ove vlade, 23% najniže.
Slijedeća replika poštovani Davor Ivo Stier.
Poštovani potpredsjedniče. Kolega Pavić, spomenuli ste Europski socijalni stup i paket zapravo europskih direktiva koje naravno nisu uredbe, ne primjenjuju se automatski, ali kasnije ih moramo to isplanirat odnosno implementirati tu donošenjem naših nacionalnih zakona. To me dovodi do one rasprave o tome kakvo je pravno uređenje, pa da ne bi ostalo možda nejasno. Naravno, naš ustav jest temeljni akt RH, al sam ustav onda ima posebnu glavu baš u EU, u europskome pravu, a on se referira opet na čl. 141. koji je bio i tamo i prije te reforme ustava koji kaže da su međunarodni ugovori na snazi iznad zakona. Prema tome…
Osim ustava.
Osim naravno ustava, al to sam ustav kaže da su međunarodni ugovori iznad nacionalnih zakona i u tome zato nema nikakvih problema u primjene niti uredbe niti direktive EU, sve je u skladu sa ustavom.
Hvala lijepa kolega Stier. Pa mislim da ste vrlo citirajući ustav jasno dali do znanja preuzimanjem acquisa odnosno zakonodavstva EU, prilagodio se i ustav, jasno se zna unutar kojih sektora i domena imamo upliv europskog zakonodavstva, jasno se zna unutar kojih imamo direktive odnosno da ih se primjenjuje i jasno se zna recimo poput zdravstva gdje uopće to nije pitanje zajedničke politike i da se sad recimo pogotovo u ovoj covid krizi gleda na koji način stvorit zdravstvenu uniju, ne da EU nama nešto propisuje kakav treba zdravstveni sustav već da zdravstveni sustavi međusobni koordiniraju borbu sa pandemijom. Prije je bio isto taj članak ustava 141. u prethodnoj vezi 143. ako se ne varam. Prema tome, vrlo su jasna razgraničenja onaj ko čita koji dio pokriva nacionalno zakonodavstvo, koji dio pokriva europsko zakonodavstvo i u kojim temama koji zakonodavstvo ima primat. Hvala.
Slijedi pojedinačna rasprava uvaženog zastupnika Hrvoja Zekanovića. Njega nema, gubi pravo. Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovani ministre, poštovana državna tajnice, poštovane kolegice i kolege. Evo već skoro 5 sati traje rasprava o izvješću predsjednika vlade o održanim sjednicama Europskog vijeća koja je već praksa uspostavljena otkada je premijer Andrej Plenković, vrlo dobro se sjećamo kako je to bilo ranije i da je praktično ova tema jednom godišnje dolazila na raspravu u HS. Kroz raspravu nakon svakog europskog vijeća kudikamo se i mi kao zastupnici, a i cjelokupna javnost senzibilizira sa temama koje jesu važne i prevažne za život u Hrvatskoj. Ono što iz ovog izvješća se da iščitati, a što je posebno važno za Hrvatsku to su teme koje smo i mi ovdje u HS i u političkom prostoru Hrvatske stalno naglašavali, a to je tema koja je i dominirala gotovo svakim sastankom Europskog vijeća jest borba protiv pandemije Covid-19. I upravo na jednom od tih vijeća u svibnju čini mi se utvrđeno je i potreba uvođenja Covid potvrda u pravni sustav pojedine države članice kako bi se efektivno mogli boriti, efikasno mogli boriti protiv, protiv pandemije. I jasno je da su se Covid potvrde pokazale kao jedan od načina mjera kako suzbijati, suzbijati epidemiju na području pojedinih država, a u tom aspektu ja promatram i ono što se događa posebno u Hrvatskoj, da u to vrijeme dok bilježimo i borimo se protiv epidemije Hrvatska vrlo učinkovito čuva vlastito gospodarstvo. Pa iz podataka koje sam dobio, a na koje me je potakla rasprava, žao mi je nema naše kolegice Katarine Peović, iz tih se podataka vidi da Hrvatska u drugom kvartalu raste 16,5% hrvatsko gospodarstvo, u drugom kvartalu, u trećem kvartalu 15,8 i da smo, i da smo po rastu BDP-a nakon Irske u 2021. godini druga zemlja po rastu BDP-a. Ono što se želi, čime se želi umanjiti takav, takav rast BDP-a u Hrvatskoj, rast hrvatskog gospodarstva uporno se ponavlja kako Hrvatska je godinu dana prije i rasla najviše pa je onda i logično da je ovaj u ovoj godini odmah nakon one krizne 2020. njeno gospodarstvo raslo značajno brže s čime bi se mogao služiti kada ne bi prema podacima Eurostata u takvoj …/nerazumljivo/… takvim pokazateljima hrvatsko gospodarstvo već na kraju trećeg kvartala 2021. bilo za 1,5% više nego ukupni BDP Hrvatske na kraju trećeg kvartala i 2019. godine. To ocjenjujem vrlo, vrlo važnim i zbog činjenice da je prosjek država članica EU u 2020. godini rast BDP-a na 4%, Hrvatska je na 10,7% čime želim posebno iskazati dakle da uz u godini u kojoj se borimo sa najvećom zdravstvenom krizom u posljednjih 100 godina hrvatsko gospodarstvo zahvaljujući brojnim mjerama stožera i vlade raste po stopama koje sam maloprije spomenuo. Stoga moram reći da su sve ove kritike, opaske da ne kažem inicijative koje su išle ka, ka rušenju stožera, rušenju mjera, rušenju Covid potvrda po meni neprihvatljive i mislim da promatrajući što rade i druge demokratske države članice EU kako i na koji način pristupaju borbi protiv epidemije naš pristup, naše ponašanje je više nego, više nego prihvatljivo. Dapače ono je bilo itekako poticajno da bi država i gospodarstvo raslo kako sam to malo prije spomenuo u svom izlaganju. Zahvaljujem.
Imamo jednu repliku, poštovana Marija Selak Raspudić.
Kolega Bačić valjda mislite na ove inicijative poput naše koje su na vrijeme uvidjele ono što sada priznaje sve veći broj zemalja svijeta i EU, a to je da su Covid potvrde potpuno besmislene pa biste možda o njihovoj učinkovitosti mogli razgovarati s Velikom Britanijom, Španjolskom ili Izraelom koji su ih proglasili besmislenima i sada ih ukidaju. Međutim, ja ću vas pitati nešto drugo kada ste već načeli temu pandemije, a tiče se ovog izvješća o kojem baš i niste govorili ne znam možda vam je bilo dosadno kao što je premijeru bio dosadan aktualni sat koji je on učinio dosadnim jer nije davao odgovore na pitanja što je bilo vrlo predvidljivo. Pitat ću vas o zdravstvenoj uniji koja se najavljuje unutar ovog izvješća. Što bi to uključivalo po vama, bi li recimo ta zdravstvena unija pretpostavljala da će se na razini EU odlučiti o obveznom cijepljenju za sve zemlje članice ili o obveznom uvođenju Covid potvrde u nekoj budućnosti za sve zemlje članice ili ipak mislite da bi Hrvatska o tome smjela sama odlučivati?
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Selak Raspudić, nisam govorio o ostalim temama koje obuhvaćene u ovom izvješću, govorio sam upravo o onoj temi koja mislim da je obilježila cjelokupni rad Europskog vijeća u prošloj godini, ne samo Europskog vijeća nego što je meni, to je jako važno, rad Hrvatskog sabora, rad hrvatske Vlade. I u tom kontekstu vaše zalaganje za ukidanje Covid potvrda koje predlažete i za koje ste i pokrenuli inicijativu oko raspisivanja referenduma za mene apsolutno neprihvatljivo jer kao što vidite da je, da je smrtnost u državama članicama EU upravo obrnuto proporcionalna procijepljenosti stanovništva u pojedinoj državi članici EU. I meni nije jasno da vi i MOST to ne razumije i ne želi prihvatiti [[Upadica: Vrijeme.]] a što se tiče zdravstvene unije o tome piše i kako će o tome raspraviti tek nakon što se [[Upadica: Vrijeme.]] zaključi i završi ova epidemija.
Slijedeća pojedinačna rasprava, poštovana Marija Selak Raspudić.
Pa kolega Bačić nema veze što piše da će se tek raspraviti ili što još nije tema, vi valjda imate stav i mišljenje, ne trebate čekati EU da vam se tamo kaže kakav ćete stav donijeti u svoju zemlju nego ga možete i sami naglasiti, a možda ukoliko ste dovoljno odvažni i usmjeriti ostale glave unutar EU da podijele vaš stav. Dakle, očekujem od onoga tko trenutno upravlja Hrvatskom da zna odgovor na pitanje treba li cijepljenje biti obvezno u nekoj budućoj pandemiji ili u ovoj ako se nastavi na razini cijele EU, isto tako i Covid potvrde. Žao mi je što se ne usudite ili ne znate dati odgovor na to pitanje, ali to dosta govori o vašim kapacitetima upravljanja ovom zemljom, srećom oni su i onako na zalasku. Ja ću se fokusirati upravo na ovaj dokument, čini mi se da je on u mnogim svojim ključnim segmentima danas preskočen budući da imam tu navadu da čitam tekstove koji nam dolaze na dnevni red u HS učinila sam to i ovaj put i pronašla mnogo zanimljivih stvari o kojima mislim da trebamo razgovarati. Jedna od njih je ono što se trenutno događa s eurom i tu se ističe, vezano za međunarodnu ulogu eura da je ta uloga donekle oslabila kao posljedica financijske krize te euro trenutno predstavlja 19% međunarodnih transakcija. Dakle, u trenutku kada je uloga eura na međunarodnoj razini oslabila, Hrvatska trči, a nije obvezna, nismo odredili vrijeme da ga uvede. Što nam to govori? U čijem je to interesu? Dakle, pozivam se konkretno na ovaj dokument. Sigurno ne može u ovom trenutku slabljenja eura biti u interesu RH te neće Hrvatska svojim uvođenjem eura valjda izvlačiti krizu eura koja se događa unutar EU. Drugo što je također važno, a ticalo se ovog o čemu su ranije govorile moje kolege, a to je pitanja neriješenih pitanja koja imamo s Republikom Srbijom i njihovog procesa ulaženja u EU odnosno pristupnih pregovora. Ovdje imamo niz floskula kao odgovor našeg premijera, iznimnu važnost što bržeg rješavanja još uvijek neriješenih otvorenih pitanja itd., međutim konkretnih posljedica tih floskula koje se već godinama ponavljaju nema. I to je ono što je nas jedino zanimalo u okviru ovog dokumenta i našeg sudjelovanja u EU, što smo mi tamo u Europskom vijeću uspjeli izboriti za RH. A sada ću doći na jedno od ključnih pitanja o kojem se danas jako mnogo razgovaralo, a prešutjelo se kolega Pavić što se učinilo na razini Europskog vijeća da se pomogne Hrvatskoj unutar ove energetske krize izbori za našu specifičnu situaciju, a pomogne i cijeloj EU da se ta kriza prevlada. Dakle, kada se u listopadu razgovaralo o paketu mjera za djelovanje i potporu za suočavanje s rastom cijena energije, naš premijer je sudjelovao na toj raspravi s jednom rečenicom. Premijer je rekao da Hrvatska pristupa plinu kao gorivu za prijelazno razdoblje prema potpunom korištenju obnovljivih izvora energije u koje ćemo još više investirati. Ponovit ću još jednom, Hrvatska pristupa plinu kao gorivu za prijelazno razdoblje prema potpunom korištenju obnovljivih izvora energije u koje ćemo još više investirati. U trenutku najveće energetske krize gdje vi nama ovdje prodajete priču da tražite rješenje, kada se ta kriza anticipirala već događala i rješavala na razini Europe naš je premijer rekao ako nemate za kruh jedite kolače, naš je premijer rekao pustite sad plin mi smo vam više za ove hoh teme mi bismo sada razgovarali o obnovljivim izvorima energije. Dakle, to je jedino što je naš premijer u Europskom vijeću rekao o energetskoj krizi i njegov jedini doprinos tome kako je treba riješiti i zalaganje za interese RH. Pa sad vi nama poslije pričajte kako ćete vi se suočiti sa ovom krizom i pomoći doista hrvatskim građanima. Nažalost ovo nije izašlo nedvosmisleno u javnost zato što možda mnogi nisu pročitali taj dokument, ali ja ću to nastaviti ponavljati, da ne možete više prodavati priču da uopće razmišljate i da ste svjesni koliko je Hrvatska ovisna o plinu i kako ćete riješiti ovu krizu u koju tonemo sve dublje i koja će tek udariti naše građane. Puno je tu još otvorenih pitanja poput zdravstvene unije i digitalnog identiteta na koja nisam ovdje dobila konkretan odgovor od vladajućih koji se tiče ovog [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] teksta o kojima bismo svi prvo trebali raspraviti u Parlamentu, a onda u Europskom vijeću [[Upadica Sanader: Vrijeme.]]
Imamo povredu Poslovnika poštovani zastupnik Marko Pavić.
Hvala lijepa. Čl. 238. kolegica Raspudić iznosi apsolutno netočne stvari. Za početak ovo izvješće nije transkript nekog govora, prema tome ne možete tvrditi da je premijer izrekao samo jednu rečenicu. Druga stvar, apsolutno Hrvatska ima za razliku od Njemačke gdje je plin odmah poskupio mi imamo regulirane cijene do 1. travnja, premijer je tu vrlo jasno rekao tri kategorije mjera koje će građani imati na raspolaganju za kontrolu toga, tako da [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] ne budete katastrofičar …
Ovo je bila vaša replika dobivate opomenu, to vam je treća opomena gubite pravo rasprave do kraja ove točke. Slijedi replika poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovana kolegice Selak RAspudić. Nitko u ovoj državi osim HDZ-a nema kapacitete upravljanja Hrvatskom i inače, a posebno ne u kriznim vremenima i to ne govorim ja, nije to samo moj stav, to govore hrvatski građani koji nam uporno daju povjerenje da vodimo državu. Nažalost, kapacitete upravljanja Mosta nikad nećemo moći svjedočiti jer nikad nećete biti u prilici, ne zato što ja to ne želim nego vam to građani neće dati, o tome se radi. A o vašem znanju, o vašim kapacitetima, o vašem rasuđivanju govori činjenica da ni danas vi ne znate u Mostu stav oko uvođenja eura. Niste sigurni dal je dobro, nije dobro, a 10 godina je prošlo od kada smo proveli referendum i potpisali ugovor za pristupanje Hrvatske u punopravno članstvo jer smo tada znali da ćemo uvesti euro. Most i vi taj stav još danas ne znate.
Odgovor.
Kolega Bačić, svako se češe gdje ga svrbi. Vi već predosjećate taj naš dolazak na vlast da nemate o čemu drugome nego o njemu sada pričati i ja vam na tome zahvaljujem i vjerujem da ćemo sigurno ovu zemlju voditi bolje nego vi jer to s obzirom na svu korupciju za koju ste i pravomoćno presuđeni neće baš i biti neki domet. Zabavno mi je ovo sve skupa recimo slušati kolegu Pavića kako je namjerno vaša Vlada prešutjela nevjerojatni doprinos u ovom izvješću premijera Plenkovića razgovoru o energetskoj krizi, pa je ovdje izrečena samo jedna usputna floskula rečenica o obnovljivim izvorima energije. Takva skromnost od našeg premijera doista nadilazi moja i najveća očekivanja. Mi smo svoj stav o euru jasno rekli i na vrijeme i za razliku od vas ne bismo srljali sada s njime kada vam i Europsko vijeće govori da se na međunarodnoj razini euro nalazi u krizi, a vi ćete tu inflaciju i tu krizu morati objasniti hrvatskim građanima kada dođe na dnevni red.
Slijedeća replika poštovani Nino Raspudić.
Govoreći o ovoj potpunoj odljepljenosti europskih struktura od stvarnosti od hrvatskih građana koja se vidi u činjenici da jedino što na Vijeću EU premijer ima reći o predstojećoj energetskoj krizi i rastu cijena energenata je to da, to je ionako prelazno nama za ovaj održive izvore energije, podsjeća me na jednu ne anegdotu nego istinitu priču kojoj je svjedočio moj prijatelj koji je bio prevoditelj za SFOR 1997.g.. U jedno povratničko selo kraj Čapljine dakle sirotinjska obitelj, otac ratni invalid, bolesno dijete, još dvoje druge djece, teška sirotinja, imali su najlone na prozorima, dakle od UNHCR-a i taj europski umnik humanitarni uz SFOR on prevodi ovaj čovjeku ga pita razvrstavaš li otpad '97.? On kaže bilo me je sram to prevest, ja sam preveo idu li ti djeca u školu, a on klima idu, idu, idu kaže, evo. To je ta forma mentis bila i prije skoro 30.g. u tim strukturama, evo danas je došlo do Hrvatske.
Odgovor.
To je sada moderno. To su trendi teme koje se nose obnovljivi izvori energije, a nitko ne razmišlja o hrvatskoj realnosti i o tome kako prvo treba omogućiti građanima uopće da budu, da energetski prežive, a onda možemo razgovarati o nekoj obnovljivosti, a ranije smo već trebali razgovarati o energetskoj neovisnosti koja ako govorimo za Hrvatsku u trendu od 2015. do danas samo pada, dakle sve smo energetski ovisniji. Vidimo to i na nekoj široj razini kada recimo slušamo što se događa u Gradu Zagrebu, govori se o zelenim krovovima, šeće se po Glasgowu, a istodobno majke odgajateljice završavaju na ulici i to vam je ta socijalna osjetljivost i borba za ekološke politike. Na sličnom valu trendi tema, a izbjegavanja suočavanja sa stvarnim problemima hrvatskih građana, a mi smo u ozbiljnoj energetskoj krizi, jaše i naš premijer Plenković, na žalost naravno hrvatskih građana.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog Nina Raspudića.
Nadovezat ću se tamo gdje sam stao govoreći o djelovanju Vijeća EU u prošloj godini i hrvatskom sudjelovanju u njoj, o onome što je prešućeno, a znakovito je. Predsjednik vlade je prešutio zaključke Vijeća EU od 14. prosinca iz kojih je glatko izbačeno ono što je Hrvatska predložila da se u to stavi, a Hrvatska je bez problema, bez toga sve to prihvatila. I u sklopu neke opće politike koja se očito diktira iz Brisela i Berlina, a to je podilaženje bošnjačkom unitarizmu kojem vrijeme ide na ruku i koji će u listopadu ove godine ako ne dođe do promjene Izbornog zakona, a nema nikakve naznake da će se to dogoditi, izabrati pod navodnicima predstavnike Hrvata i u Domu naroda i u predsjedništvu. A kakve su posljedice toga kad Hrvati nemaju svoje političke predstavnike vidjeli smo na primjeru pokušaja blokade izgradnje Pelješkog mosta. E sad u sklopu te preorijentacije na suradnju sa bošnjačkim unitaristima i asistiranja njima nekakvim apaurinskim posjetima Mostaru gdje se šalju snažne poruke potpora Hrvatima u BiH, a vrijeme prolazi, izbori se bliže, ništa se ne događa, govori činjenica da smo primjerice u prvom redu na obljetnici u Vukovaru, vidio i svojim očima, da je Plenković pored sebe dovukao potpredsjednika SDA Šefika Džaferovića, ratnog načelnika Centra službe bezbjednosti u Zenici koji je dodjeljivao državljanstva BiH mudžahedinima koji su ratovali u BiH. To nisu moje nego tvrdnje bivšeg ministra sigurnosti BiH Fahrudina Radončića koje ovaj nije opovrgnuo. Podsjetit ću i da je Džaferović samo dan uoči dolaska u Vukovar izjavio da, citiram, tamo gdje je bila legalna vlast i Armija BiH poštovana su ljudska prava svih ljudi, očuvani svi kulturno povijesni i vjerski objekti i spomenici, iza Armije BiH nisu ostale masovne grobnice i logori. Završen citat. Prema podacima Hrvatskog dokumentacijskog centra Domovinskog rata u BiH više od 14.000 Hrvata je bilo zatočeno u 331 logoru tzv. Armije BiH, od toga 2/3 civila, više od 10.000 hrvatskih civila. U tim logorima su ubijena 632 Hrvata, 50 njih na ritualan način odsijecanjem glave. Umjesto da je uputio prosvjednu notu nakon toga predsjednik je takvog čovjeka dovukao i pored njega hodao u Vukovaru. Prošli tjedan mogli smo pročitati i kako je predsjednik vlade Plenković sjedio u Dubrovniku s Bakirom Izetbegovićem s kojim je raspravljao o zajedničkim projektima Južnoj interkonekciji, te zajedničkoj sjednici vlade i vijeća ministara BiH. Čemu toliko inzistiranje na spašavanju stranke Demokratske akcije Bakira Izetbegovića i njegovih partnera? Hoće li na toj zajedničkoj sjednici naše vlade i vijeća ministara BiH biti pozvan i Selmo Cikotić, ministar sigurnosti BiH i ratni zapovjednik Armije BiH pod čijom je suodgovornošću etnički očišćeno 15.000 Hrvata iz Bugojna i okolice, 311 ubijeno, 2.000 zarobljeno od kojih se neki još uvijek traže? Predstavnici Hrvata u BiH i nestalih Bugojanaca gotovo su preklinjali Izetbegovića i SDA da ne imenuje Cikotića za ministra, ali su se oni cinično oglušili, čime također šalju poruku Hrvatima. DORH je još pretprošle godine protiv ministra Cikotića podigao optužnicu, a vi biste takve ljude pozvali u Hrvatsku na zajednički sastanak. Hoće li i na sjednici vlade i vijeća ministara BiH biti pozvati i Bisera Turković, ministrica vanjskih poslova koja na međunarodnim forumima optužuje Hrvatsku, a poznata je i po izjavi na predavanju na Sveučilištu Georege Washington, citiram, kako će se sva tri naroda u BiH asimilirati i svi skupa osjećati Bosanci, valjda uključujući i Hercegovce? Jesu li to dobrosusjedski odnosi i dobri međunacionalni odnosi i koliko je Hrvatska Andreja Plenkovića još spremna progutati? Predsjednik vlade Plenković je pristao igrati ulogu koju je svojedobno odigrao njegov mentor Mate Granić, a to je spašavanje stranke SDA i bošnjačkih radikala. Za vrijeme rata se pucalo, a sada Plenković spašava SDA od situacije u koju ta stranka sama sebe dovodi maltretiranjem, majorizacijom, najgorim političkim ponižavanjem i ucjenjivanjem Hrvata u BiH. I takva politika SDA traje već tri desetljeća. Umjesto dugoročnog strateškog pozicioniranja koje bi i Hrvatima u BiH omogućilo vođenje autonomne politike, a Plenkovićeva Vlada je odlučila slijediti upute iz Berlina i Bruxellesa, te u svojim razgovorima nagrađivati bošnjačku radikalnu politiku u ime šireg savezništva eto europskog i svjetskog protiv Milorada Dodiga. A pitao sam već koja je vaša alternativa Miloradu Dodigu? Sarajevski partner SDSS Radovana Karadžića, mladi gradonačelnik Banja Luke Stanivuković čije smo izjave čuli. Bojim se da je politika Andreja Plenkovića prema BiH još jedna u nizu preuzetih politika iz Bruxellesa koji onda naknadno pegla PR-om. Vrijeme prolazi, izbori se bliže, ništa se neće promijeniti.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog Arsena Bauka. Ti si prozvan.
Ne, ne mogu ostati ravnodušan na ove objede, na ove neistine, ove zapravo izjave koje dolaze iz ureda bez pogleda vani koje zapravo je čisto političko sljepilo. Meni govoriti o Bugojnu. Ako već govorite o Selmi Cikotiću, onda bi bilo dobro spomenuti i Đevada Mlađu ako već idete toliko dalje i puno drugih stvari govoriti. Jeste li ikad bili u Bugojnu? Ja vjerujem da niste bili. Jeste bili u Križančevu selu? Znate da je tamo pobijeno, zaklano isto tako 63 civila. Jeste li zapalili svijeću? Jeste položili vijenac? Jeste li bili u Grabovici gdje je 33 ubijeno ljudi a 19 nestalo itd. Kolega Raspudiću vi ste toliko po Andreju Plenkoviću i ovoj Vladi udarate, a zapravo citirate Hegela. Ali ja bih jednostavno umirio zapravo ovdje situaciju pa citirao naš narod, a vi znate da se i u Hercegovini da vi dolazite isto kaže ne udara se po slami, nego po klasu. Udarate znači po klasu. Samo politički slijepac i netko tko vodi, tko ne vidi važnost suradnje, razgovora ne bi sjeo i razgovarao tamo gdje se god može razgovarati a u interesu hrvatskog naroda u BiH. Kada spominjete gospodina Đafirovića, onda ste mogli mene pitati jer ja imam pravu informaciju. Gospodin Đafirović je došao sam, nije se niti najavio. Pušten je preko granice civilizacijski. Pa šta bi trebalo već u tom trenutku ako želi odati počast isključiti? Pa ponašali smo se kulturno i na koncu čovjek je odao počast kako je to god jedan civilizacijski čin gdje je Hrvatska pokazala i uključivost. Naravno mi možemo imati mišljenje o bilo komu. Ali kada je u pitanju položaj hrvatskoga naroda u BiH gospodine Raspudiću ja vam mogu reći da smo imali toliko i razgovora i konferencija i aktivnosti koje vi ne možete niti pomisliti da smo ih imali. Ali ja bih vas pitao umjesto što čitate Hegela, nađite nekog vašeg sugovornika u bilo kojoj drugoj zemlji EU ili svijetu tko čita Hegela jeste li mu poslali kakvo pismo kao saborski zastupnik, pa možete tako djelovati pa ukazali kakva je situacija u BiH, da nam pomognete da zajedno djelujemo. Kritika je dobro došla, konstruktivna kritika. Ali vi ste kritizer. Vi zapravo govorite samo loše stvari jer kod vas samo radi mržnja, mržnja prema ovoj Vladi, prema Andreju Plenkoviću i ministrima. Ne želite vidjeti zapravo nikakvo dobro. To je ono. Dakle, ne želite vidjeti nikakvo dobro, niti ikakve rezultate. No, to nas uopće ne smeta nam to. No, ali svakako da kada vi, očito vi imate neke informacije na zalasku su kapaciteti upravljanja itd. i kada budete na vlasti itd. pa u redu, demokracija je, bit će i izbori pa imat ćete pravo. No ja ne mogu doista zamisliti s obzirom na svoje iskustvo da bih mogao recimo vama dati. Možda biste mogli biti u Ministarstvu vanjskih poslova ataše ili treći tajnik, ali da vodite ovu državu to mislim da ne bi bilo sigurno niti bi to bilo moguće. Zato ako, znam da vam je u interesu položaj Hrvata u BiH, znam da je nama svima tu. Ali zašto ne želite vidjeti rezultate? Zašto ne želite vidjeti dobro? I kada razgovaramo naravno svima kojima je u interesu, naravno situacija u BiH jer nije samo u pitanju položaj hrvatskog naroda, u pitanju je stabilnost cijele BiH. Ali ona zapravo su najbolji rezultati kada se dogovore politički lideri. Naravno da Hrvati kao starosjedilački narod, kao autohtoni narod ne može biti isključen iz tih procesa upravljanja. Ma vi se smijete gospođo draga, ali vi ne znate zapravo o čemu se uopće dolje radi. Vi imate nekakav narativ čime zapravo optužujete ovu Vladu za nerad, za neučinkovitost, ali ja vidim rezultate i ja sam s te strane optimist. Tako da vas mogu doista uvjeriti i spremajte se vi, ali ja ne vjerujem da ćete vi dobiti vlast. Hvala vam lijepa.
Imamo dvije povrede Poslovnika. Prva je poštovani Nino Raspudić.
Povrijeđen je članak 238. vrijeđan sam. Prvo mi je inputirano da mrzim HDZ, ovu vlast. Ja nikoga ne mrzim. Ja samo volim Hrvatsku i hrvatski narod i zato smatram da je dobro da ova vlast ode. Druga stvar, proziva me se gdje sam ja bio, gdje sam ja palio svijeće. Upravo zato ste bili u Križančevu selu i Bugojnu ne može vam se Đaferović šetati uz Plenkovića u Vukovaru i ne možete dogovarati sa Cikotićem i sa Turkovićem zajedničke sjednice Vlade u godini gdje se sprema preglasavanje Hrvata.
To je bila replika, nije bila povreda Poslovnika dobivate opomenu. To je vaša treća opomena, gubite pravo rasprave do kraja ove točke. Slijedi povreda Poslovnika poštovane Marije Selak Raspudić.
Članak 238., govorili ste ovdje i omalovažavali o političkom sljepilu, a kod vas je prisutno isključivo kada govorimo o BiH političko mrtvilo. Nešto vas je obuhvatio Hegel. Hegel je rekao da je ono što je umno ujedno i zbiljsko, a kod vas ono što je umno ostaje zaumno, vi razgovarate i razgovarate i razgovarate i razgovarate u Europskom vijeću, u BiH itd., a rezultata, konkretnih posljedica nigdje. To je krajnje [[Upadica: Vrijeme.]] antihegelovski.
Vi znate da to nije bila povreda Poslovnika no vaša replika i vi dobivate opomenu. To je vaša treća opomena, gubite pravo rasprave do kraja ove točke. Slijedi replika poštovanog Arsena Bauka.
Zahvaljujem. Gospodine ministre već nekoliko puta se sa strane HDZ-a pa ste se i vi tome priključili, vlade ovoga nepravedno, malo nepravedno ovoga spočitava MOST-u da nemaju kapaciteta za vlast. Pa tko je HDZ 2 puta doveo na vlast 2015. i 2016.? Da li ste im i 6-7 ministarstava, kako to onda su imali kapaciteta. Prema tome evo ja vas molim da prema vašim bivšim koalicijskim partnerima iz MOST-a ne budete tako … [[Upadica: Ne razumije se.]] ne, ne, ne budete tako nepravedni. Mislim da treba, da ste zaslužili da im valorizirate to, a kritike koje se iznose na račun stanja u BiH su po meni opravdane. Dakle, razgovara se, razgovara i razgovara, a pomaka nema i neće ga ni biti još neko, još neko vrijeme.
Pa hvala lijepa, ali vidite i tada smo pokazali uključivost, dali smo šansu, dali smo priliku, ali ona je propuštena. Nažalost most je osim što je građevinski objekt ima jednu funkciju on je i simbol povezivanja da se i on uvijek u sebi ima jednu širinu dvotrećnu, dvotrećnu, međutim nije dobro znate ako most postane u nekom trenutku ćuprija, a ćuprija se uvijek bila vrlo uska i ona je imala samo jedno tračnu ovaj to premošćivanje, ne bih to htio dovoditi u tom smislu figuracije ali činjenica da više nismo govori o tome da smo izgubili povjerenje i da zapravo nisu pokazali vjerodostojnost i kapacitete i potencijal upravljanja državom, a država nije, evo idemo od Platona onda, uključimo mi i Platona ovdje. Dakle, ovdje je državni opći interes ispred svega.
Slijedi [[Upadica: A moja povreda Poslovnika?]] pojedinačna rasprava, poštovani zastupnik Arsen Bauk.
Ova funkcija spajanja ministra i MOST-a koju ste spomenuli danas je na jednoj simboličkoj razini ponovo ovoga, ovoga uspostavljena. Nakon što su od nas dobili da parazitiraju na smrti, onda je danas Nikola Grmoja Marijani Petir rekao da parazitira na žrtvama, tako da su oni povezali nas i HDZ ovaj put upravo kao što vi rekli, ali nema veze. Ove dnevnopolitičke sitne doskočice, nisam ni ja imun na doskočice ovoga dobro dođu u ovim situacijama. E sad, 2018. godine pred jedne od mnogobrojnih izbora po važećem izbornom zakonu BiH jaka saborska delegacija sa 2 bivša ministra vanjskih poslova Stierom i Mirom Kovačem i nešto slabijim dijelom vanjskopolitičke delegacije sa mnom bili smo u posjetu, u parlamentarnu dimenziju suradnje sa BiH i znate šta je najzanimljivije da idemo danas ponovo pred ove izbore, mogli bi sve ponavljati šta smo tad tamo govorili. I EU se trudila izmijeniti izborni zakon i svi su pokazivali dobru volju da se to promijeni, ali se promijenilo nije ništa. E sad, položaj SDA to je jedno paradoksalno, pa nisu glasači SDA ti koji izaberu Komšića jel tako, glasači SDA imaju svog kandidata i glasuju za svoj jer da oni ne glasuju ne bi ni taj bio izabran, bio bi izabran zadnji put Bečirević ili Radončić ili netko od ovih drugih ovoga tako da ja i ne razumije SDA to u stvari koristi kao jednu vrstu pregovaračkog, pregovaračkog potencijala. To je uostalom i predsjednik SDA u jednom intervjuu pred novu godinu na Hayatu i rekao dakle, a to je jasno poručio da SDA neće izdati svoje sugrađane Hrvate koji su uvijek bili vrijedni ili lojalni svojoj državi i da ne mogu Hrvate predstavljati samo Hrvati iz HVO-a, tako tim riječima. Dakle, nije ništa on sad rekao nešto što inače ne govori. Drugo, svi predstavnici bosansko-hercegovačkih političkih stranaka imaju podršku svojih glasača za ono što govore i Dodik i Čović i Izetbegović i Komšić, dakle oni govore ono što njihovi glasači misle. I iluzorno je očekivati da će se dogovoriti, uspjeti dogovoriti nešto kada su politički stavovi glasača, građana, naroda kako hoćete bitno drugačiji. To se može napraviti dakle samo pritiskom, da ne kažem silom ali ne mislim ratnom silom nego pritiskom političkim na način i da se tu uključe SAD, sad su se malo više uključili, Rusija uvijek je sad prisutna. Što se tiče EU ja moram reći da ja ne znam koga predstavljaju dužnosnici EU. Trebali bi i nas predstavljati. U nekim njihovim stavovima ne prepoznajem da nas predstavljaju, a neki drugi ne predstavljaju druge države ili državljane EU, dakle EU je po meni tamo nepotrebna. Ona ima ocijeniti kad se to riješ jel BiH zadovoljava uvjete za prijem u EU ili neka kažu primamo vas odmah, bezuvjetno da se ne zaratite ili ne raspadnete. Može i to. Mislim to je paradoksalno ustvari zanimljivo da jedina i prva odluka koju su zajedno donijeli tri sadašnja člana predsjedništva se ticala EU, kad su se konstituirali. Nisu se mogli dogovorit oko ničega, ali oko EU su se uspjeli dogovoriti, NATO je ostao sa strane. Prema tome, da zaključim, godinama govorimo o položaju hrvatskog naroda u BiH, ali u smislu institucionalne zastupljenosti on je isti jer se ništa nije promijenilo već nekoliko izbornih ciklusa odnosno od prvog izbornog ciklusa, dakle od 1996. se po ovom izbornom zakonu provode izbori za člana predsjedništva, dakle koliko već mandata neki su bili i dvogodišnji. Za Dom naroda je nešto mijenjao visoki predstavnik, e sad, znate visoki predstavnik je bio predstavnik međunarodne zajednice, sad je predstavnik dijela međunarodne zajednice jer ga drugi dio međunarodne zajednice, recimo Rusija ne priznaje kao visokog predstavnika, čak ga nisu htjeli na saslušat pred Vijećem sigurnosti. Na koji način se misli doć do rješenja, dogovorom ili razgovorom? A kad se razgovara može se razgovarati u rukavicama i ništa ne napravit, a može se razgovarati u figurativno rečeno u boksačkim rukavicama pa malo koristiti žešću retoriku kada vidite da netko jednostavno da nešto ne pomaže. Prema tome, mislim da je poruka ovdje jasna, dakle Europsko vijeće nije mjesto, ja mislim da Europsko vijeće nije mjesto u kojem će se nešto moći riješiti po pitanju BiH.
Replika Marijan Pavliček, izvolite.
Poštovani kolega Bauk, evo složit ću se s vama da što se tiče BiH već 15, a možda i 20 godina se vrti stalno jedna te ista priča, a tapka se na istom mjestu. Međutim, naravno da je nama interes jel ne samo što su Hrvati tamo konstitutivni narod nego realno gledajući svaki četvrti Hrvat je podrijetlom iz BiH, pa evo i ministar Grlić Radman je od duvanjskog kraja, moja mater je od duvanjskog kraja, posebice kod nas u Slavoniji posebice ta BiH je stalno punila tu Slavoniju i to naše područje nažalost i taj bazen se ispraznio. Međutim, ukoliko nije EU mogućnost odnosno Europsko vijeće gdje se mogu rješavati problemi BiH kako vidite mogućnost rješavanja „političkim pritiskom“ problema u BiH, posebice Hrvata u BiH?
Inače kad nam vrate sve koji su iz BiH znam da je u epu u „Smrti Smailage Čengića“ bio i neki Bauk na turskoj strani se borio tako da Ahmet iz Nikšića, ali to je tad bila stara Hercegovina. Nisam istraživao. Kako vidim rješenje, a da ne upotrijebim ono prvo sapun onda parfem? Ja ga moram reći, ne vidim bitno drugačijeg od ovoga što je sada. Dakle, ovo je početna pozicija koja će ostat vrlo slična, a ako dođe do pomaka da neće svi pomaci biti u onoj strani koje recimo mi iz Hrvatske oko čega postoji neki konsenzus želimo. Dakle, mislim da se Republika Srpska neće ni ukinuti ni izdvojiti bez rata, mislim da bez ustupaka Hrvati neće dobiti mogućnost da sami biraju svog člana predsjedništva, a mislim da ni bošnjačka strana neće dobiti veću centralizaciju nego što je sada.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog Marijana Pavličeka.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, poštovani ministre. Nadovezat ću se na kolegu Bauka. U pravu ste da se puno toga neće moći promijeniti, ali najgore je od svega toga što su u konačnici ipak Hrvati najveći gubitnici u BiH u svakom pogledu. Gubitnici u toj Federaciji, gubitnici što se tiče izbornog zakona i ono što je najgore gubitnici u demografskom smislu. Bošnjaci su po zadnjem popisu stanovništva u BiH prešli preko 50%, čine gotovo 80% stanovništva unutar Federacije, Hrvati su na popisu na svega 15-ak posto, 13% pardon, a u biti stvarna brojka je daleko manja to znamo i svi mi. I to je najveći problem što se tiče hrvatskog naroda i hrvatske opstojnosti u BiH, osim ovog uskog pojasa koji postoji u Hercegovini i svega nekoliko tisuća Hrvata na području Orašja te Odžaka, svega nekoliko tisuća Hrvata gotovo da više i nema. No, vratimo se mi na naše probleme, a to su problemi Hrvatske koja evo kao što sam već rekao ulazi u devetu godinu kao punopravni član EU, nažalost to naši sugrađani velikim dijelom ni dan danas ne osjete. Posljedica toga kada sagledamo tog ulaska je prvenstveno što nam je dobrih 250.000 ljudi napustilo Hrvatsku, s jedne strane imamo Vladu bez obzira bila lijevo ili desno koja se hvali sa eu projektima, sa eu sredstvima pa pitam se kako se gradilo dok nismo bili članovi EU, iz kojih sredstava, iz državnog proračuna? Pitam se čemu uopće služi državni proračun osim za plaće i mirovine ukoliko ništa drugo ne možemo izdvojiti za komunalnu i bilo kakvu drugu infrastrukturu. S druge pak strane imamo evo našeg ministra koji je otvoreno rekao da on može biti sretan u ovakvoj Hrvatskoj i njegova djeca i drago mi je što ministar može biti sretan. Ja ne mogu biti sretan, ne mogu biti sretan u ovakvoj Hrvatskoj koja je izgubila u Domovinskom ratu 15.500 ljudi. Ne mogu biti sretan u ovoj Hrvatskoj koja je u zadnjih 10.g. izgubila 300.000 stanovnika u mirnodopskom razdoblju koji su otišli u zapadne europske zemlje. Ne mogu bit sretan jer mi je pola rodbine vani u zadnjih nekoliko godina, mladi visokoobrazovani kadrovi u naponu snage koji su osnovali obitelj u Austriji, u Njemačkoj, u Danskoj, u Irskoj. Ja ne mogu i ne smijem bit sretan kao saborski zastupnik jer Hrvatska trenutno ovako izgleda. I sve ove teme koje se na sastancima Europskog vijeća spominju su teme koje se tiču EU u globalu. Tema demografije koja je za nas tema svih tema ja u ovom izvješću je nisam vidio i to je prioritet i Andreja Plenkovića i svih naših ministara da upravo tu temu nametnu Europskom vijeću jer mi gledamo i moramo gledat prvenstveno svoje interese, a s druge strane krajnje je vrijeme za jedan nacionalni konsenzus i nacionalno jedinstvo što se tiče ove teme bez obzira bili lijevi ili desni, pripadali ovoj ili onoj političkoj opciji, ja sam prvi voljan odazvat se na jedan zajednički sastanak svih parlamentarnih opcija kako bi pronašli rješenje i napravili demografsku strategiju obnove Hrvatske slijedećih 30 ili 50.g. uz pomoć demografskih stručnjaka jer ovo je pitanje svih pitanja, vjerujte mi. Ja dolazim iz Vukovara, ono u šta se pretvorio duvanjski kraj prije 30.g., u što se pretvorila veliki dio srednje Bosne prije 30-40.g. u to se sad pretvara cijela Slavonija. Vi imate sela koja naočigled nestaju, naočigled. Ja se sad naježim kad to pričam, kad ne dođete u jedno selo po 3 mjeseca i vidite da nema 20-30 ljudi. Vi imate sela koja su izgubila u Vukovarsko-srijemskoj županiji 30% stanovništva u svega 10.g., ta sela se uskoro pretvaraju u salaše. Imate nekretnina koja nema više tko održavati, sve će zarasti u korov i draču, onda kreću gradovi, a onda ide se prema metropoli i to je pitanje svih pitanja gdje moramo naći zajednički jezik ako želimo dobro sutra sebi i svojoj naciji i svojoj djeci. Hvala.
Imamo repliku, prva je Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo. Pa kolega Pavliček ne znate što je salaš. Salaš je tamo gdje ne stanujete, gdje dođete povremeno, a u to se pretvara Slavonija, cijela, ne naša sela, cijela Slavonija. I govorite o demografskoj politici, da ja se s vama slažem, međutim demografska politika nije samo set mjera poticaja za nove roditelje, demografska politika je sveukupna politika, hoćemo govoriti o gospodarstvu, o zapošljavanju, o socijalnoj sigurnosti, pravnoj sigurnosti itd., itd., dakle ne možemo to promatrati kao samo jedan segment djelovanja bilo lokalne bilo državne uprave. To je jedan stvar, a druga stvar nama ljudi nisu počeli odlaziti zato što smo mi ušli u EU, nama su ljudi počeli odlaziti zato što mi nismo bili dorasli, kad kažem mi govorim čitava sukcesija, vlada, nismo bili dorasli odgovoriti na izazove koje je jedno moderno vrijeme postavilo pred nas, a to je ovo o čemu sam rekao prije.
Složit ću se s vama djelomično kolega Hajduković da demografska politika obuhvaća cijeli set mjera, puno šire od demografije, od gospodarstva, sigurnosti, pa nadalje, ali ne smatrate da ste i vi dijelom odgovorni jer su i vaši partijski drugovi odnosno sad bivši partijski drugovi bili u vladi, jeste li ikad se založili za osnivanje Ministarstva demografije kao zasebnog Ministarstva iseljeništva? Mi danas imamo danas više Hrvata izvan RH nego u Hrvatskoj. Jeste li ikad ijednu demografsku mjeru istinsku donijeli? Niste, kao što nisu ni sad vladajući. Ja sam osobno dao tri amandmana na ovaj proračun, sve ste odbili bez obrazloženja malte ne, od majke odgajateljice do dječjeg doplatka za svu djecu jel je to dječji doplatak, to nije doplatak roditelja bez obzira na imovinski cenzus do produljenja rada na 4 sata do 15.g. djetetovog života. Sve je odbijeno, mi nemamo demografsku strategiju i svi snosimo odgovornost, počevši od mene, pa nadalje.
Slijedeća replika poštovani Marko Milanović Litre.
Hvala poštovani predsjedavajući. Poštovani kolega Pavliček, danas ste nekoliko puta pričali o demografiji. Dolazite iz županije koliko sam ja upoznat ima najveći postotak pada stanovništva od prošlog popisa stanovništva. Cijela naša situacija oko migracija je porazna, porazna je unutar Hrvatske, porazna je i prema onima koji idu van Hrvatske. Centralizacija u kontekstu Grada Zagreba i gospodarstva koja je ovisno o Gradu Zagrebu i potrebne decentralizacije koja je potrebna u Hrvatskoj se ne događa. Prije Nove Godine sam išao na jedan, konferenciju jednu u Sofiju gdje je upravo tema bila… [[Govornik se ne razumije]] zapadnog Balkana i pristup novih članica EU. Mogu reć da postoji jedan konkretan interes i želja tih svih novih članica da pristupe EU, ali ne shvaćaju da kada uđu upravo će im se dogodit ono što se Hrvatskoj dogodilo, a to je iseljavanje iz njihove zemlje i traženje života u tuđini.
Odgovor.
Je, slažem se s vama i tu ću se nadovezat na kolegu Hajdukovića. Hrvatska u datom trenutku nije bila spremna za ulazak odnosno nije pripremila svoje građane niti za eu projekte, niti ništa, 99,9% naših sugrađana nisu znali šta znači pojam eu projekt, kako izvuć novac i na koji način. Sjetimo se prvih par godina našeg članstva u EU, koliko smo sredstava iskoristili. To su mizerne bile brojke. Tek smo mislim prošle godine više izvukli nego što smo do sada uplatili. To samo pokazuje gdje smo i što smo, ali posljedica toga je da danas imamo 250.000 Hrvata koji žive u zapadnoeuropskim zemljama i nemaju namjeru što je najgore se vratiti nazad, a s druge strane ajmo krenuti od sebe, pa ajmo smanjiti i broj saborskih zastupnika. Na ovaj broj stanovnika ne treba nas biti 151. Ajmo smanjit broj općina, ne treba nam 525 općina i gradova. Nemamo potrebe imat 525 načelnika i nekoliko tisuća vijećnika, čemu? Vi danas imate općine sa 700-800 stanovnika koji su svrha sami sebi, načelnike koji imaju svoje automobile. To ne može jedna Švicarska izdržat, a kamoli Hrvatska.
Slijede završne rasprave. Prva je u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata poštovani Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege koji ste opstali do ovih kasnih sati. Jako je dobro imati rasprave o europskim pitanjima, tu ćemo se složiti. Da se ne ponavljam ponovo, mislim da je dobra namjera Vlade o ovome što češće i što transparentnije što više raspravljati. Međutim, iskreno govoreći volio bih da smo više raspravljali o nekim bitnim pitanjima, a manje o Platonu i Hegelu. I Platona i Hegela izuzetno cijenim da me n e razumijete krivo, ali mislim da ima puno više pitanja koje smo trebali dotaknuti i koji se puno više vežu i bitni su za hrvatske građane. Uz svo dužno poštovanje našim sunarodnjacima koji žive u BiH, ja mislim da je to izuzetno važna tema ali nisam siguran koliko je to bitna tema za ovu točku. O tome raspravljamo kada govorimo o izvršenju Ustavnog zakona o Hrvatima izvan Republike Hrvatske, o tome raspravljamo na resornom odboru, raspravljamo ponekad i u plenumu i trebamo se dotaknuti i ovdje apsolutno i to stoji kroz proširenje Unije, kroz europsku perspektivu Bosne i Hercegovine koja nam treba biti i jest u fokusu i to mi je drago. Ali volio bih iskreno da smo se fokusirali na neke druge teme. Tema demografije je apsolutno jedna od bitnih tema. To je i kolega Pavliček sada spominjao, ali također recimo i tema energetske samodostatnosti Unije, tema sigurnosti regije. Znači kroz proširenje i kroz osiguranje prava naših manjina u susjednim državama ali i kroz europsku perspektivu jugoistočne Europe dotičemo se i te teme. Tema zaštita granica, vanjskih granica EU a onda i granica Republike Hrvatske i čitavog niza drugih tema koje su zapravo vezane uz ovu našu Uniju. Jer bojim se da nekad u raspravi o ovim točkama zabludimo po malo raspravljajući iz perspektive samo hrvatske. Tu moramo imati malo širu perspektivu. Naravno hrvatska perspektiva je uvijek ono što može, treba i hoće dominirati ovom raspravom. Ali tu je i pitanje Unije i onoga što mi od Unije možemo dobiti i trebamo dobiti kao članica. Zato i jesmo članica Unije. A to je ono o čemu govorim. Znači energetska samodostatnost, sigurnost, stabilnost, obrana granica, demografija, sve one dodane vrijednosti koje od Unije možemo povući. I zajednička vojska recimo je jedno od pitanja, zajednička zaštita mora je jedno od pitanja i čitav niz drugih pitanja koje bi možda tek trebali u perspektivi početi otvarati. I ono što mi je drago da čini mi se nekako iz rasprave u raspravu o ovoj temi polako na to i dolazimo i možda je to putokaz kojim trebamo ići i način na koji o ovoj temi trebamo pristupati. Ovo je tema u Hrvatskom saboru, dakle i iz koje se trebamo doticati hrvatskih interesa i zbog toga bih možda i volio da je premijer ostao duže jer bi nam mogao vjerojatno meritornije odgovoriti na neka pitanja. Da se ministar ne uvrijedi, to nije ništa osobno, nego premijer je na većini sastanaka ovoga formata i čisto zbog toga može dati jednu sasvim novu dimenziju koju vi ministre ne možete iz objektivnih razloga, ali niste na svim sastancima. Imate sastanke na kojima ste vi prisutni, o kojima nas redovito izvještavate. Na žalost na razini odbora, ne na razini plenuma. Ali opet dobro je što premijer uzme vremena i želi o ovome razgovarati. No da zaključim i privodim kraju polako. Dobro je aktualizirati europske teme u hrvatskom Parlamentu. To trebamo nastaviti činiti, na to nas obavezuje i zakon. Drago mi je da izlazimo izvan tih zakonskih okvira i o tome pričamo i više. To ćemo nastaviti i iz perspektive Odbora za europske poslove i drugih odbora. I jako mi je drago primijetiti da je sve više odbora zainteresirano za europska pitanja i stavove kojoj Hrvatskoj predstavlja pred Vijećem EU u različitim formatima. I nadam se da ćemo kroz protok godina, vremena i osvješćivanja zapravo važnosti ovih tema i doći do toga da ćemo meritornije, fokusiranije i podrobnije i argumentiranije raspravljati ovdje o europskim temama koje su i hrvatske teme. Hvala vam.
Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovani Arsen Bauk.
Zahvaljujem. Hrvatska je postala punopravna članica EU 2013. godine. Pristupni ugovor potpisan je 2011. godine. Kandidat smo postali 2003., a Savez za Europu HDZ i SDP sklopili su 2004. a 1990. je inače u Zagrebu održana pjesma Eurovizije gdje je pobijedila pjesma „Insieme“ koja je govorila o EU 1992. i Europa se onda ujedinila, a nas je čekala borba za neovisnost i nakon toga posao pristupa EU. Zbog toga je uvijek dobro malo evocirati uspomene ove povijesne prirode kako bi mogli sagledati Europu danas. A danas se vodi i kolega Milanović Litre je to spomenuo, u stvari priča želimo li u našim životima više Europe ili manje Europe? Ili da budem precizniji želimo li u našim životima više EU ili manje EU? Ili kako je onaj britanski vođa onaj independent party znao reći mi volimo Europu, ali ne volimo Europsku uniju. Ja sam u strahu da ne izgovorim krivo njegovo prezime, pa sam samo rekao funkciju tako je i ovdje jako bitno koliko Europska unija sve više postaje ili pokušava postati ili postoje tendencije tzv. briselskih birokrata koje neke hrvatske dužnosti počaste i nekim drugim imenima i funkcijama da od EU stvore nad državu koja bi bila nad država svojim člancima, s jedne strane, ali s druge strane i postoji otpor težnji da EU postaje samoposluga nacionalnim državama koji će ono kad im odgovara onda će biti i europejci i Europljani i koristiti ono što im donosi EU, a kad im ne odgovara onda odjednom angažiraju svoje ustavne sudove i kažu da je europsko pravo ispod njihovog prava. Ono što treba tu definirati koja je pozicija Hrvatske, postoji li u Hrvatskoj oko toga konsenzus najvećih stranaka? Znate šta je paradoksalno? Po meni je na ovim izborima za Europski parlament hrvatski građani su se pokazali najviše mainstream europski u odnosu na ostatak Europe, dakle od 12 euro zastupnika 9 ih čine mainstream stranke koje čine većinu u Europskom parlamentu, to je 75%. Ja ne znam jel i jedna država izabrala tako, nisam sad gledao, ali sigurno obzirom da su jedva skupili tu većinu nema baš svugdje 75. Prema tome, ja bez obzira na glasnoću antieuropskih i anti EU elemenata doživljavam Hrvatsku kao jedno izrazito proeuropsko društvo i proeuropsku zemlju. Nije baš da su nam sada svi pokazatelji kao u ovim starijim članicama EU, ali barem ono na majke mi funkcioniramo u stvari kao društvo koje zagovara europske vrijednosti. Zbog toga su važna ova izvješća sa Europskog vijeća da se neke teme u HS-u spomenu. Mi imamo iskustvo kakvo takvo života u višenacionalnim i kompleksnim državama, ne mislim samo na Jugoslaviju nego i prije isto smo bili dio Austro-Ugarske, imali smo i svoje predstavnike u Beču u Ugarskom parlamentu tako da smo se uvijek borili na neki način da iz toga gdje smo izvučemo koliko možemo i pri tom smo se uglavnom trudili ne previše sukobljavat s drugima, ali neke sukobe nismo mogli izbjeći. Sada je vrijeme ponovo, sad smo kako je rekao jedan političar u bitkama i pred bitkama, one na svu sreću nisu oružane, a ovaj drugi ih inače nije isključio tada i nažalost obistinila se njegova prijetnja, a to je da svaki put se moramo boriti za svoje mjesto pod suncem pod europskim suncem i pod europskim nebom da nas uvažavaju kao sebi ravnopravne, a ne kao neke koji su zadnji došli i koji smo u zadnjoj klupi. I zato svaki put g. ministre kada vi i premijer dobijete kritiku od posebno od kolega s desnice da ste nedovoljno glasni, shvatite je, neću bit odvjetnik hrvatske desnice, ali dobronamjerno. To bi nama govorili puno gore nego što govore vama kada mi bili u toj prilici. Zbog dnevnopolitičkih razloga i taktiziranja predsjednika Vlade bit ćemo suzdržani oko ovoga izvješća i vršit ćemo monitoring funkcioniranja institucija Hrvatske u europskim tijelima. Hvala.
Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovana zastupnica Zdravka Bušić.
… [[Govornica naknadno uključena.]] ova Vlada uspjela je podići gospodarstvo, plaće i kreditni rejting se podigao, zadržali smo radna mjesta, ublažili smo negativne posljedice pandemije brzim vladinim potezima i mjerama. Kolegice i kolege, danas ste evo, nažalost nema ih dosta, nema ih, ali ima, danas ste uspoređivali u raznim kontekstima ekonomsko-financijske položaje i pozicije Hrvatske s drugim državama članicama i napominjali da bi od vremena ulaska u EU Hrvatska mogla i trebala zauzeti bolja mjesta. Kako smo većinom svi mi ovdje zajedno proživjeli ove iste nedaće, ali i sami ste mogli sagledati sve objektivne i druge činjenice i prisjetiti se kako je Hrvatska prošla kroz težak rat, vrijeme teškog oporavka, financijski. Sjetimo se samo izbjeglica u Hrvatskoj, sjetimo se obnove često puta to zaboravimo, ratnih šteta i svega ostaloga. Stoga moram naglasiti da se Hrvatska uvijek mora sagledati zasebno jer je tek od 2000.g. počela koristiti sredstva EU, fondove EU te joj treba određeno vrijeme da bi uhvatila korak s drugim državama članicama EU. Međutim, već sada Hrvatska je uspjela uhvatiti ritam s državama članicama i izborila je svoje mjesto. Hrvatska je morala proći strogu proceduru, potvrditi svoju reputaciju i kredibilnost da bi došla u proces pristupanja schengenu i Eurozoni. Unatoč pandemiji Hrvatska je uspješno i besprijekorno odradila svoje prvo predsjedanje Vijećem EU kada je opet pokazala da može stati uz bok starijim članicama upravo jer se hrabro i dosljedno suočava sa svim izazovima i rješava ih. Hrvatska je na vrijeme poduzela potrebne mjere i prilagodila se najnovijem stanju odnosno pandemiji i učinila sve što je moguće za svoje stanovništvo. Odradila je uspješno turističku sezonu i u toj izvanrednoj situaciji na taj način je naravno pomogla gospodarstvu. Ozbiljnosti rada ove Vlade prepoznata je i nakon razornih potresa. Hrvatska je uspjela osigurati eu sredstva koja će uz sva znanja struke i prakse u sličnim situacijama namjenski i prema pravilima iskoristiti. Ukoliko usporedimo druge katastrofe koje su pored koje su zadesile Grad Zagreb i druga područja Hrvatske onda se zasigurno mora reći da je ova Vlada znatno bolje se nosi s nedaćama nego bivše vlade, sjetimo se samo npr. poplave u Gunji. Pored svih izazova ova vlada je, ova vlada je radila na obrani standarda građana prilagođavajući vanjske globalne uvjetovane čimbenike, a to vidimo i sami što se događa danas hrvatskim uvjetima i standardima naših građana, cijena struje se nije dizala, plina se nije dizala naravno vidjet ćemo što će se dogoditi ovog proljeća. Prisjetimo se samo kako neki nisu prepoznali značaj projekta LNG terminala, a čiju korist sada činjenično i vidimo. I konačno recimo tko je tada donio dobru procjenu i proveo projekt do kraja. Uz sve navedene izazove ova vlada radi paralelno i konzistentno na ostvarenju zacrtanih ciljeva i programa s obzirom na druga važna područja kao što je demografija i sigurnost. Činjenica je da je pitanje demografije egzistencijalno pitanje, pitanje koje je alarmantno već desetljećima, a ne od jučer. Znamo da je glavni uzrok negativni prirodni priraštaj. Ova vlada se uhvatila u koštac i s ovim problemom i s druge i uz druge mjere uvela je mjeru poticaja za povratnike, a fokus će joj i dalje ostati na budućim mjerama. I konačno pitanje sigurnosti. Uspostavom i kontinuiranim razvitkom sustava domovinske sigurnosti želimo jačati otpornost cjelokupnog društva i države te tako aktivno doprinositi ukupnoj sigurnosti EU i NATO-a. Stoga nabava borbenih aviona također [[Upadica: Vrijeme.]] doprinosi unapređenju sigurnosti RH, ali i stabilnosti ovog dijela Europe. Posebno imajući u [[Upadica: Vrijeme.]] vidu političko sigurnosno situaciju u Europi i u svijetu općenito. Hvala lijepa.
U ime izvjestitelja završno poštovani ministar Gordan Grlić Radman.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo čast mi je i zadovoljstvo u ime moga premijera Andreja Plenkovića ovdje uputit vam, uputiti vam završnu riječ, ali me je kolega Bauk, hvala vam doista ste me inspirirali pa malo i ohrabrili konstruktivnim pristupom. Našao sam najprivi se Smail aga maša, za njim Bauk, za njim Turci ini. Ovdje je izvješće o sastancima Europskog vijeća gdje su kolegice i kolege doista napravile, uložile veliki trud kako bi uvaženim zastupnicima, zastupnicama i zastupnicima Hrvatskog sabora omogućili što lakši i preglednije čitanje, uvid. To su bile stotine, ne samo stotine nego tisuće stranica. A nažalost o ovom izvješću smo najmanje govorili. A u njemu je zapravo sve, kronologija, kronika zapravo našega rada, izvršne vlasti, odgovornost premijerima, premijera na sastancima. Da su čini mi se, nemam taj osjećaj, da je bilo više ovaj možda uvida u kompletnu dokumentaciju mislim da bi i kvalitetnija rasprava bila. Međutim ona se nažalost pretvorila u jednu vrlo nisku zapravo pokazala nisku kulturu dijaloga, a i obuhvaćala je uglavnom unutar političke teme koje su danas zapravo bile prezentirane čini i mogućnost je bila postaviti pitanja ministrima na aktualnom satu. Ta prilika je propuštena, a bilo je doista mogućnosti jer vidio sam ovdje, bilježio sam i kada govorimo o energetici, kada govorimo o prometnoj infrastrukturi, bilo je doista radnih tema koje su, zdravstvu npr. zdravstvu, dakle zdravstvu, pitanje zdravstva i budućih potvrda, zajednička politika EU, pitanje cijepljenja itd. Žao mi je što tu nisu i neki drugi ovaj ostali, ali evo vas je ovdje malo, hvala vam, ali mislim da bi bilo dobro ipak reći bez obzira što vas ima malo ali dobivam poruke da hrvatski gledatelji da ih zanima pa mislim da trebamo podijeliti ovo naše iskustvo i ovo izvješće i zapravo govoriti o uspjesima vlade koji očito nisu dovoljno prepoznati, nisu dovoljno valorizirani, nisu dovoljno prepoznati. Ipak bi progovorio nešto malo i o njima. Kažem žao mi je da nije evo gospodin Grmoja je imao sasvim jedan drugi narativ, što mi je jako žao, ušao je čak i u sukob, rekao neugodne riječi koje ja nikad ne bi izgovorio nigdje i, i , i ni u kom trenutku, tako da me žalosti činjenica, naravno to je pravo hrvatskih glasača da biraju, ali je moj profil nikad ne bi bio netko tko je tako uskočio u saborske klupe, je li slučajno i bez jasnih kompetencija u smislu kada je u pitanju država. Jer koliko sam čuo i slušao u ovih zadnje vrijeme i gospodina Grmoju radi zapravo na difamiranju svega onoga, svih onih institucija, na omalovažavanju rada svih institucija, evo samo bih nabrojio DORH pa pitanje recimo i nacionalnog stožera kada je u pitanju pandemija, kada je u pitanju sveučilište, kada je u pitanju zapravo vlada, sve su institucije zapravo predmet njegovoga interesa. Mislim da tu treba imati povjerenja u institucije, a naravno kad su izbori onda ako želimo institucije zamijeniti novima onda trebamo raditi na davanju konkretnih prijedloga i kvalitetnih projekata čini mi se da tako možemo svi zajedno pridonijeti. Oporba ne znači kritizerstvo nego da kaže vam oprostite vi imate prljavu kravatu npr. pa je to je isto tako jedan doprinos da se nešto popravi na bolje. Ovdje je bilo, sad ne bih išao toliko, malo je vremena u detalje, ali bih mogao ponovno skrenuti zapravo vidim da je dosta bilo o BiH. Ako netko uistinu radi po pitanju stabilnosti i funkcionalnosti znači BiH kao naše susjedne zemlje Hrvatskoj koja je članica najvažnije međunarodne organizacije, članica NATO-a, EU, ako je nekome stalo to je onda sigurno Hrvatskoj i kada bi se pitalo Hrvatsku onda bi BiH već bila sutra članica EU. I upravo naglašavam važnost da zaključci koje je donijelo Vijeće za opće poslove 14. prosinca nikada nisu bolje izgledali jer upravo mi smo se izborili da zaključci govore o institucionalnim mehanizmima uspostavljenim Dejtonsko-pariškim sporazumom, da govore o potrebi uklanjanja svih oblika diskriminacije, dakle i hrvatskog naroda kao konstitutivnog, dakle da bude uključen, znači on je sada diskriminiran i naravno i odlukama i da se vodi računa o odlukama Ustavnog suda BiH i Europskog suda za ljudska prava. Kada govorimo o evo netko je bio rekao isto za, ja sam sretan mislim da je kolega Pavliček, mislim da to jako loše u javnosti interpretirano. Supruga i ja smo živjeli u Švicarskoj, imali smo izuzetno dobre plaće i mi smo mogli i danas živili u Švicarskoj međutim mi smo se, prevladala je ljubav prema Hrvatskoj, tu je bila '91. godina kad smo se mi zapravo vraćali u jednu nesigurnost i neizvjesnost. Mislim da mi ne može ništa ne može nadomjestiti ljubav prema, prema domovini i prema hrvatskom narodu. A o tome gdje ja imam svoje rođake, ja ih imam od Australije, Amerike, Kanade, Njemačke, Švicarske itd. i kad sam bio nedavno u posjetu Kanadi, a i SAD-u u Chicagu imam rođaka koji čeznu za Hrvatskom i radimo na tome, radimo na tome, vlada radi na tome da omogući zapravo ne samo povratak onima koji su otišli nego i generacijama druga, treća generacija koji imaju ljubav preko svojih roditelja i žele se useliti u Hrvatsku. I sigurno da ćemo raditi na tome kako bismo osigurali odgovarajućim projektima, to mora biti naravno vrlo ozbiljno, o tome razgovaramo, kada je u pitanju njihov život, uključivanje, znači njihovo integriranje u hrvatsko društvo, posao, dakle socijalna stabilnost, sve je to zapravo uključeno u njihov, njihov povratak odnosno u njihovo useljenje u RH. Prema tome s te strane smo mi sretni dakle ljubav tu prevlada i nije u pitanju, je li netko ovaj mislim da u Hrvatskoj se može živjeti. Premijer je baš o tome govorio neki dan u intervjuu da je evo i za 1.800 EUR-a je povećan i hrvatski GDP po per capita, po glavi stanovnika gotovo 15.000 EUR-a, a da je najniža plaća 3.700 kuna. Naravno ovdje je bilo jako puno govora, gospodin Grbin je govorio o energetici, o govorio je o fondu solidarnosti, Schengen kada, Schengen mi smo ispunili sve uvjete kada je u pitanju procjena Europske komisije dva puta, rezolucija Europskog parlamenta bi treba biti rutina, pitanje je sada kako to uskladiti dakle donijeti političku odluku na razini Europskog vijeća zemalja članica jer je tu isto i Bugarska i Rumunjska koje čekaju puno, puno duže od nas. Ono što me iznenadio gospodin Grbin baš u završnici rekao je da je utjecaj Andreja Plenkovića, da utjecaj je veliki Andreja Plenkovića u Bruxellesu. Ja ne znam jel on, kako on može mjeriti njegov utjecaj, naravno neće Andrej Plenković ovdje u Zagrebu hik Rodus hik salta nego je to u Bruxellesu tamo gdje je nužno i gdje i treba. A utjecaj ovaj on rezultira i reflektira se zapravo kroz sva ona sredstva i sve one milijarde koje smo dobili za iz Fonda solidarnosti i za sredstva još pojačana u višegodišnjem financijskom okviru. Naravno on je govorio i u povratku na vlast, međutim siguran sam da neće doći na vlast ako nije u stanju ipak očuvati stranačku jedinstvo onda je teško očuvati zapravo i državnu, ali naravno mi svima želimo sreću u izborima koji će opet biti demokratski. Tako je slično i govorio nešto gospodin Dretar. Gospodin Glavašević je kazao ovaj u nekom trenutku da su uspjesi Hrvatske da nisu uspjesi Hrvatske pa je rekao alkar Plenki u ništa, međutim ja bi rekao da je alkar Plenki u sridu. Mi nismo ovdje zapravo ni stigli govoriti o proglašenju isključivog gospodarskog pojasa, sjetite se samo kakva je bila rasprava ovdje pa u prosincu, pa u siječnju, pa veljači kad smo to primili i sada više o tome više nitko ne govori, a mi smo zapravo postigli najveći stupanj pravne zaštite Jadranskoga mora, a još smo bili optuživani da to radimo zbog Italije, a Italija to još nije učinila. I tada smo odradili odličan posao, odličan posao diplomatski zajedno sa našom prijateljskom susjednom Slovenijom i naravno s Italijom. I naravno isto tako našu solidarnost kada je u pitanju donacije cjepiva protiv bolesti Covida, al nitko se nije ni sjetio govoriti o prednostima ukidanja viza za SAD što je zapravo veliko postignuće nakon 30 godina, o strateškom partnerstvu s Francuskom nitko nije govorio da je prvi put u povijesti slobodne Hrvatske bio u posjetu Hrvatskoj francuski predsjednik, drugo su nekakvi multilateralni sastanci koji nemaju veze sa službenim posjetom itd. Prema tome, to su tek jedni od, od uspjeha, a kada je, ne znam, netko je bio spomenuo isto tako Konferenciju budućnosti Europe, da na tome radimo, u petak imamo u Puli Konferenciju budućnosti Europe nastavno na onu u Dubrovniku i u Zadru gdje smo uključili študente, školarce srednjih škola, u Puli ćemo također imati, uključili smo civilna društva, nevladine organizacije, a bit će sa mnom i moj kolega grčki ministar Nikos Dendias, tako da je to isto tako jedna eto informacija i opet ćemo imati negdje konferenciju negdje u Slavoniji, vidjet ćemo kada i negdje početkom ožujka isto tako u Mostaru. Sudjelovanje također u strateškom kompasu koja je, mi smo među inicijatorima, to je vrlo važan i ambiciozni projekt kada je u pitanju obrana i sigurnost, kako i želimo naravno usmjeriti te različite inicijative u sigurnosti, u područje ekosigurnosti i obrane u EU u narednom 10-ljeću. Puno je toga i naravno kada je u pitanju nastava za ulaganje za proširenje u EU, tu je Hrvatska ipak kao što sam već rekao i tijekom rasprave više puta, zemlja kojoj je najviše stalo do proširenja, ali naravno sve zemlje moraju ispuniti težak put ispunjavanja kriterija i mjerila. Prema tome imputiranje g. Grmoje što se tiče Srbije i tako to, to nekakvo politikanstvo nema prostora mislim o tome. Naravno da se kod Srbije kada je u pitanju taj 4. Klaster koji nema veze ovaj s drugim, s drugim naravno doći do onog najtežega i mi uvijek ističemo da možete, ali postoji znači vladavina prava, postoji procesuiranje ratnih zločina, ali prije svega odgovora na 1858 nestalih i naravno manjinska prava, manjinska prava, povrat ahrivskog gradiva, odštete logoraša. Mi to svugdje ističemo, mi to svugdje ističemo, tako da molim vas da o tome ovaj vodimo svi računa i da to jednostavno kada se kritizira ili kada se želi spočitnuti nešto onda se ne smije preko činjenica prelaziti, dakle ne može se govoriti o osjećajima, može se govoriti, al ako smo ovdje u saboru, u zakonodavnom tijelu legislativnom onda mislim da trebamo čuti argumente naše, a argumenti su na našoj strani, na strani ove vlade. Kažem evo nekako me tu, žalosti me zapravo to jedno stanje i zapravo ta jedna razina rasprave ili, ili kritika, ne mogu reći svih, ali ovaj jednog dijela oporbe koja mi se čini dosta destruktivnom, koja je usmjerena, tu se traži svaka prilika naravno da se šteti vladi, da se omalovaži vladine uspjehe zapravo, a da se ne želi shvatiti da se tu šteti i budućnosti RH, da se tu šteti našem ugledu, budućnosti naše djece jer upravo naša djeca ovakvom dakle proaktivnom i europskom politikom će doživjeti zapravo i sami će biti ohrabreni naslijediti ono što im mi želimo ostaviti, a mi im sigurno ne želimo ostaviti teret nego želimo im ostaviti što bolju državu, što napredniju državu. Mi nakon 30.g. samostalnosti možemo sada reći da smo ostvarili jako puno i naši su rezultati mjerljivi i jako sam ponosan osobno i svi članovi vlade i predsjednik vlade upravo na, na tim postignućima na kojima mi dobivamo čestitke povlačenjem naravno novaca iz eu fondova i samo, samo oni, oni koji ne vole ovu zemlju, dakle mogu, mogu nastupati sa takvim možda tonalitetom i retorikom ovaj koju sam evo danas slušao i na stanoviti način sam bio izložen. Niti jedna konstruktivna možda pozitivna ja bih rekao rastuća riječ koja bi išla ovaj u tom nekom pozitivnom, dakle ne mogu reć niti jedna, bilo je ovaj, evo i vi koji ste ostali ovdje, jasno sigurno da neki, neki isto tako kolegice i kolege zastupnici slušaju, bilo je nekih konstruktivnih prijedloga, slušaju ovaj u svojim uredima, dakle čuti rješenja doista nas koji doista vrlo ozbiljno i s ljubavlju radimo da i mi nemamo naravno vremena da bismo se bavili nekakvim situacijama koje bi bile sada ovaj situacije za špekulaciju i bilo kakva podmetanja. Nadam se naravno doista evo rješenju i vjerujemo u čuda kao jesam spomenuo bio g. Grmoju da će ipak on, vjerujem da će biti u koristi, on je mladi čovjek i dobro je raditi, raditi na sebi, uspoređivati i koristiti mogućnosti jer parlament daje doista i omogućava i kontakte sa drugim kolegicama i kolegama. Parlamentarna diplomacija može napraviti jako puno i ako smo tu zajedno složni onda možemo zajedno djelovati i onda možemo napraviti i ostvariti velike rezultate. Ja se nadam da će i kolega Raspudić opravdati plaću koju dobiva, te naravno i kad pokaže nekakvu svjetliju, zdraviju i konačno realnu sliku stanja o radu vlada i da zapravo sluša upravo ono o čemu mi govorimo. Ja ovdje vidim dakle sve ono što kažemo da se ili ne želi čuti ili se ne želi vjerovati ili ne znam što je, što je drugo. Ali već kad smo kod tih citata svatko citira nekoga i Hegela i najbolja je zapravo obična narodska mudrost, ali čini mi se da tu može biti dio oporbe zavaran, pa da ne djeluje konstruktivno ili da djeluje možda kao skupina malih ljudi koji možda pokazuju samo ili žele pokazati samo mržnju kao što sam čuo kod zastupnice Vidović Krišto. Ja nisam mogao vjerovati u toliku količinu ovaj napada na vladu i na sve ministre. Jedan danski teolog je rekao Kierkegaard Soren da su dva načina na koje se može biti zavaran. Jedan je vjerovati u ono što nije istina, a drugi je odbijati vjerovati ono što jest. Evo hvala vam lijepa i nadam se da ćemo se opet ovako vidjeti u trenutcima predstavljanja naših uspjeha. Nikad nije u životu idealno, ali mislim da se trebaju honorirati napori, da se treba priznati postignuća koja su bazirana na činjenicama, na mukotrpnom radu, na domoljublju, na zalaganjima u interesu RH, Hrvata, hrvatskih građana kako bi naša zemlja bila što bolja, što socijalno stabilnija i što prosperitetnija i kako bi eto njezina reputacija bila isto tako u svijetu onakva kakva zapravo jest. Jer kad odem vani znate onda uvijek puno čujem lijepoga o našoj zemlji, o Republici Hrvatskoj, o Hrvatskoj i našim ljudima koji su gostoprimljivi, koji su dobri i to me jako raduje. Evo ga, hvala vam lijepa.
Evo hvala ministru i suradnicima. Sa ovim smo iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sutra nastavljamo u 9,30 sa Konačnim prijedlogom zakona o socijalnoj skrbi, drugo čitanje, P.Z.E. br. 218. Laka vam noć! SJEDNICA PREKINUTA U 21,35 SATI