Dame i gospodo, nastavljamo sa radom 8. sjednice. Opravdano odsustvo kao i jučer, opravdano su odsutni poslanici Ljubica Miljanović i Mirsad Kukić, nekoliko poslanika je najavilo kašnjenje, gospođa Mira Pekić, Branislav Borenović, Halid Genjac, Šemsudin Dedić i odsustvo je naknadno prijavila gospođa Nada Mladina. Kvorum postoji za rad, završli smo jedanaest tačaka. Počinjemo sa 12. tačkom, Ad. 2. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH, predlagači: poslanici Mirjana Marinković Lepić i Predrag Kojović, broj: 01-02-1-840/19 od 18. 04. 2019. godine (prvo čitanje) Zakonodavni sektor dostavio je Mišljenje. Ustavnopravna komisija dostavila Mišljenje u komE kaže da je Prijedlog zakona usklađen sa Ustavom. Komisija za finansije i budžet prihvatila principe. Otvaram raspravu. Izvolite. Gospođa Mirjana Marinković-Lepić ima riječ. Izvolite.
Ja pozdravljam sve prisutne, poštovane koleginice i kolege. Evo, ovo je sigurno jedno treći ili četvrti put da obrazlažem ovaj Zakon, ali evo ipak radi podsjećanja, dva su osnovna razloga zbog kojih smo podnijeli ovu Incijativu, odnosno preuzeli je ranije poslanice, iz prošlog mandata, a to je, prije svega, potreba da se sve naknade poslanika i delegata regulišu u zakonu, a drugi razlog je opet činjenica da poslanici i delegati imaju, dakle, jako visoka primanja koja višestruko prelaze primanja građana i prema toj nesrazmjeri su među najvišim regionu, a zbog činjenice da se izmjenama i dopunama ovog Zakona ustvari ukidaju i paušali poslanicima i delegatima. Ono što smo mi ovdje željeli da ispoštujemo to su i preporuke revizorskih institucija, dakle, Ureda za reviziju institucija BiH prije svega, koji je i sugerisao da se sve naknade poslanika i delegata, dakle, utvrđuju zakonom što dosad nije bio slučaj, jer smo mi u ovaj Zakon uveli ustvari dvije naknade kojih nije bilo, a to je razlika plaće i naknada troškova za službeno putovanje radi učešća na sjednici Doma Parlamentarne skupštine i njenih radnih tijela čiji je poslanik ili delegat član, kao i rad u radu radnog tijela Parlamentarne skupštine u kojem, dakle, poslanik ili delegat učestvuje kao predlagač akta ili podnosilac amandmana. Moram reći da je prije podnošenja ovdje incijative, da smo htjeli da imamo ustvari jednu podlogu za prijedlog izmjena Zakona u ovom obliku, a to je da smo zamolili da se sprovede i istraživanje vezano za visinu, prije svega, paušala u zemljama regiona. Utvrđeno je, dakle, tim istraživanjem da smo osim Slovenije zemlja sa najvišim iznosom paušala za koji ja, iskreno rečeno, moram reći da ne znam šta mu je svrha i namjena bez obzira na definiciju koja u Zakonu postoji, dakle ta definicija mi je nejasna. I, dakle, da smo željeli da prijedlogom ovih izmjena i dopuna Zakona takođe, dakle, pokažemo odgovoran pristup prema budžetskim sredstvima i očekivanjima građana, obzirom da smo ovim Zakonom željeli da uvažimo ekonomsku i socijalnu realnost u Bosni i 2 Hercegovini, a ustvari i određenu atmosferu i mišljenje javnog mnijenja i građana BiH kada su naša primanja u pitanju, a evo, posebno je ovo prilika sad kada se trebaju, dakle, podnositi i rješavati problemi koji su nastali u privredi i ekonomiji ove zemlje sa pandemijom virusa korona. To je ukratko.
Hvala. Riječ ima gospodin Nikola Lovrinović, izvolite. Diskusija.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dobro jutro svima, pozdravljam. Dakle, kao i kod rasprave o nekoliko sličnih prijedloga na jučerašnjem dijelu zasjedanja htio sam samo na, također, na neke stvari danas skrenuti pozornost, a i ako bude volje predložiti jedan zaključak. Naravno, taj zaključak će sadržavati ono što se nalazilo u točkama 6., 8. i 12., jer zapravo se sve radi o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i naknadama ili je slična tematika. Pa ću podsjetiti samo na dio rasprave koju sam jučer govorio, to da bih doista volio u najmanju ruku dobiti mišljenje Vijeća ministara, mada ga za ovo imamo ovdje, za ovaj Prijedlog zakona koji kaže da Vijeće ministara podržava uštede koje se postižu izmjenom propisa, ali skreće pozornost na odredbe članka 9. stava (2) Ustava BiH što će reći da je ovaj Zakon neustavan, iako ima Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva. E sad, tu je diskutabilno znači, i kod nekoliko i drugih točaka, kad vi imate zakon koji je u opticaju i ide njegova izmjena i dopuna, naravno da on u sebi sadrži elemente ustavnosti, jer već postoji zakon, međutim u rješenjima koje nudi često puta ti, dakle, te izmjene nisu u skladu sa Ustavom, pa je to i dvojba na Ustavnopravnom povjerenstvu. Osim toga, ovaj Zakon ima Mišljenje i Direkcije za evropske integracije koja kaže da analizom pravne stečevine Evropske unije utvrđeno je da materija koja se uređuje Prijedlog ovoga zakona nije regulirana pravno obvezujućim aktima Evropske unije. Šta hoću reći? Znači, opet sam, ponovit ću šta sam rekao jučer, da nikad nemamo nominalne iznose koje bi značile posljedice donošenja ovakvih zakona i što bi to značilo stavljanjem tih iznosa u neke kodove, u neke stavke, ne znam već gdje, osim onog fonda tamo što je predviđen, koji naravno je neprihvatljiv potpuno i opet ću ponoviti također ono što sam jučer rekao, da mi je prihvatljivo da Vijeće ministara napravi jednu sveobuhvatnu izmjenu i dopunu ovog Zakona i da uredi odnose unutar, pa da tako to nazovem, platnih razreda jer doista u institucijama BiH postoje velike skupine ljude koje jedva, kako bih rekao, jedva opstaju u Sarajevu, koji dolaze sa strane da bi izvršili svoju dužnost, a da rade u institucijama BiH. U suprotnom, ako se nastavi, ovdje se vjerojatno više misli samo na ove, dakle, dužnosnike, izabrane i imenovane, što je ok, ali, ovaj, ne vjerujem ja da je to dovoljan iznos, jer vi imate, dakle, desetak tisuća vojnika, imate policajaca, imate stručnih suradnika, imate namještenika, kojima uopće plaće nisu velike, a taoci su čitave ove priče, možda, na, pod znacima naroda, ovoga Zakona i ovih rješenja. Zato ću, dakle, nemam ništa protiv, opet ponavljam, da se ovaj Zakon izmijeni i dopuni, da se doista vidi kako ovo stanje definitivno urediti jer je dugo vremena u centru pozornosti i javnosti i nas i da, ovaj, nam predloži čim prije, pa ću predložiti jedan zaključak koji će otprilike glasiti, ja ću ga u pisanoj formi napisati, da se zadužuje Vijeće ministara da sve materijale koji su se odnosili na točke 6., 8. i 12. uzme u obzir i da nam u što kraćem roku, a ne dužem od 60 dana predloži izmjene i dopune Zakona o plaćama i naknadama sa preciznim rješenjima, dakle, prije svega ovih odnosa unutar plaća svih zaposlenih u institucijama BiH, a onda, evo, mogućim nekakvim 3 rješenjima za uštede ili već odlaganje tih novaca u neke druge ... fondove ili slično. Podsjetiću, dakle, da, ..., dobro nije dalje bitno, zahvaljujem.
Hvala. Ispravka krivog navoda, gospodin Damir Arnaut. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Upućena naravno gospodinu Lovrinoviću. Ovako, dakle, nekoliko tačaka se on dotakao, ustavnost samog Zakona. Podsjećam na Mišljenje Ustavnopravne komisije Predstavničkog doma koja je upravo nadležna, dakle, da cijeni to pitanje i Komisija je jednoglasno utvrdila da je Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH usklađen za Ustavom BiH i pravnim sistemom BiH. Dakle, ne samo da je Komisije već utvrdila to, već je to utvrdila jednoglasno, a gospodin Lovrinović je član te Komisije. Druga stvar koje se gospodin Lovrinović dotiče su uposlenici u institucijama BiH. Niti ovaj Zakon niti maltene ijedan drugi zakon koje mi kao Klub kontinuirano nudimo dotiče prava, pogotovo novčana prava uposlenika u institucijama BiH već isključivo izabranih i imenovanih zvaničnika i savjetnika. Čak i u onim slučajevima gdje se uposlenici dotaknu, to su samo onu na rukovodećim pozicijama poput smanjenja otpremnina, dakle, osobe na mjestima pomoćnika ministra i više. Dakle, definitivno ne policajce, vojnike, i druge kategorije sa manjim primanjima. Kad je u pitanju ovaj zaključak da Vijeće ministara predloži sveobuhvatne izmjene i dopune Zakona o platama, ovo nije prvi put da gospodin Lovrinović nudi ovu vrstu zaključka. Samo u prošlom mandatu ovaj Dom je usvojio šest zaključaka sa istim sadržajem, šest, da se Vijeće ministara zaduži, da pripremi sveobuhvatne izmjene i dopune Zakona o platama. I to je rađeno, razlog zašto se sjećam da je bilo šest zaključaka ove vrste, to je rađeno kod mog Zakona o ukidanju bijelog hljeba, kod mog Zakona o ukidanju otpremnina, kod mog Zakona o smanjenju naknada za rad u komisijama, svaki put gospodin Lovrinović ili neko drugi iz Kluba HDZ-a predloži takav zaključak, i nijedanput Vijeće ministara nije ispoštovalo taj zaključak Doma, a nadležan i u prošlom i u ovom mandatu za takve izmjene je upravo gospodin Bevanda iz HDZ-a. Mene zanima da li je gospodin Lovrinović na tijelima te stranke potegnuo to pitanje zašto ministar iz njegove stranke ne poštuje zaključke Predstavničkog doma. Prema tome, ovaj, ja ne mogu podržati zaključak koji gospodin Lovrinović eventualno uputi, zato što bi to bio osmi put, i to je onda zaista jedna derogacija uloge ovog Doma. Hvala.
Hvala Vama. Ispravka krivog navoda, gospođa Mirjana Lepić-Marinković.
Takođe, ja se referiram na diskusiju gospodina Lovrinovića u smislu da on stalno pominje određene kategorije zaposlenika u institucijama BiH. Ja se slažem da su njihove plate niske, dakle, vojska, policija itd., i da ih treba povećati, ali to nije predmet ovog Zakona i ja bih samo rekla, i kad je nominalni iznos u pitanju ušteda koje bi se ostvarile ukidanjem 4 paušala za poslanike i delegate u Parlamentarnoj skupštini BiH je, to je iznos od 40.671 marka mjesečno, neto, a za mandatni period od četri godine to iznosi skoro 2 miliona KM, dakle samo na ime paušala, tačnije 1.952.245 KM. Pa možda bismo ova sredstva upravo mogli upotrijebiti da se nekim kategorijama zaposlenika u institucijama BiH upravo plate povećaju iz ovog iznosa.
Hvala. Ispravka krivog navoda, gospodin Nikola Lovrinović.
Referiram se na ono što su kolege rekle, dakle, upravo zadnja rečenica gospođe Mirjane je ono što sam i ja govorio. Dakle, upravo ta sveobuhvatna izmjena i dopuna Zakona o plaćama i naknadama bi mogla biti upućena u te kategorije, ali kad se to stvarno pregleda i sagleda sve što treba i kome treba i kako treba. Jedan iznos od, na godišnji proračun institucija BiH, negdje oko milijade, znači, ja mislim da je, i prihvaćam da se takva vrsta izmjena napravi, da novac koji bi se dobio nekakvim tim prijedlozima ne može ići ni u kakve imaginarne fondove, pogotovo one fondove koje su kolege smislile, pa da se radi potrošnja onako kako se radila naprimjer u federalnim institucijama, nego da se, dakle, točno zna gdje to ide. Ove kategorije su itekako oštećene i taoci su onog našeg, opet ponavljam Zakona, i nemoguće je bez da se to, ovaj, cjelovito sagleda i pregleda i da se vidi iznos u masi novaca koji bi bio na raspolaganju da bi se eventualno mogao pravičnije raspodjeliti ili da se raspodjeli u neke druge, ovaj, kako bih rekao, djelove proračuna, potrebe državnih institucija, ali nikako na formiranje nekakvih novih fondova koje ne može niko nadzirati. Osim toga, recimo, većina odredbi koje su bile u zakonu, jednom od ovih jučer predlaganih, čini mi se onaj oko doprinosa, ne znam što, ušteda zapravo, mogli su se riješiti kroz Zakon o izvršenju proračuna kojeg mi još uvijek nismo, odnosno o proračunu koji mi nismo donijeli ove godine. Dakle, jednostavno umanjite stavke za reprezentaciju, umanjite stavke za, ne zna, službena putovanja, umanjite te stavke sad za ovu godinu i to ste mogli riješiti da uopće ne predlažete taj zakon, po meni. Dakle da donosimo nekakav poseban zakon kratkotrajnog karaktera, ili je bolje te mehanizme ugraditi u izmjene i dopune zakona ove koje ja predlažem pa i predvidjeti takve situacije kako je rekao jučer predsjedavajući Zvizdić, dati mehanizme Vijeću ministara da u potrebnim situacijama reagira na način da, evo, usmjerava sredstva, umanjuje sredstva. A na koncu, ja sam rekao, najjednostavniji način toga da ako nema novaca u proračunu, da se ne isplaćuju plaće, pogotovo onim najviše rangiranim. Prema tome, nema novca, kad ga bude dobit ćete plaće, kad ga nema, nećete dobiti, ostaje vam se dužno i doviđenja. Eto, hvala lijepo.
Hvala. Gospođica Sanja Vulić, redovna diskusija.
Hvala predsjedavajući. Ja ću u suštini dobar dio ponoviti od jučer. Smatram da je moje lično diskreciono pravo gdje ću i šta ću i na koji način raditi sa svojim novcem. Apsolutno ne podržavam ovaj Prijedlog zakona. Podržavam ono što sam jučer rekla, jeste da donesete Prijedlog zakona da smo dužni i obavezni odreći se jedne, evo može i dvije plate na godišnjem nivou, ne u trajanju 5 mandata, već na godišnjem nivou, i taj novac usmjeriti u određen fondove, fondacije, udruženja i slično. U tom dijelu apsolutno ću podržati takav vid Prijedloga zakona, a ovaj prijedlog apsolutno mi je neprihvatljiv i moram vam priznati da dugo nisam srela ljude koji su gadnjivi ili se predstavljaju da su gadljivi na novac kao što vi konstantno insistirate na, mogu slobodno reći, setu izmjena ovih zakona. I, ja lično neću podržati ovaj Prijedlog zakona, zato što smatram da ja imam pravo da u svojoj izbornoj bazi i na području Republike Srpske raspolažem svojom platom i svojim pošteno zarađenim novcem na način kako ja smatram da je to potrebno. Novac koji mi dobijamo jeste jako visok, ali ko ozbiljno i studiozno pristupa svojoj kampanji i ko se ozbiljno bori za povjerenje građana itekako ima gdje da uloži taj novac, između ostalog, i u marketing ako nigdje drugo. I treća stvar, ostajem čvrsto pri stavu da bilo koja izmjena ovog Zakona, bez obzira što ste vi to jako lijepo upakovali, pravno i sve ostalo, po meni može izazvati razne zloupotrebe preusmjeravanja novca, i apsolutno ostajem pri stavu da ja svoj novac želim da usmjeravam tamo gdje ja smatram da treba da bude usmjeren, a ne gdje to neko misli da treba.
Hvala. Gospođa Mirjana Marinković-Lepić, ispravka krivog navoda.
Tu se ne radi ni o kakvom preusmjeravanju novca, već o činjenici i našoj želji da su ukinu paušali poslanicima i delegatima u Parlamentarnoj skupštini BiH iz jednostavnog razloga što iz definicije paušala aspolutno je nejasno zašto mi paušale dobijemo pod broj jedan, i pod broj dva, zato što upravo smatramo da su, kako reče koleginica, naša primanja previsoka i da je zaista iznos od 700 maraka na ime paušala zaista sramotan kad je u pitanju ovakva ekonomska situacija i razlika u plaći između građana, samo kad uzmemo prosječnu plaću, i nas koji ovdje sjedimo. Dakle, ovdje se ne radi ni o kakvom preusmjeravanju, jednostavno se radi o ukidanju naknade za koju smatramo da je nepotrebna i previsoka. A ovdje niko nije gadljiv na novac, ali smatramo da trebamo pokazati odgovornost i da trebamo pokazati solidarnost sa građanima i zbog toga je predložen ovaj Zakon, jer zaista 700 maraka za ove namjene, to je naprosto previše i sramotno.
Hvala. Ispravka krivog navoda, gospodin Damir Arnaut.
Hvala predsjedavajući. Gospođa Vulić, rekla je nešto zabrinjavajuće, da uloži novac u kampanju. Postoji Zakon o finansiranju političkih stranaka i vrlo je precizno definisano kako to možete uraditi. Ja ću vas podsjetiti da gotovo niko iz SNSD-a, odnosno SNSD kao stranka nije prijavio takva ulaganja za potrebe prošlih izbora. E sad, ako je to praksa kod vas da ulažete taj vaš novac koji zaradite, je li, u kampanju, a ne prijavljujete ga kao finansiranje stranke, onda je to problematično sa zakonske tačke gledišta. Međutim, ukoliko Vi to planirate raditi, dakle, ulagati ovaj novac koji dobijete kao platu u kampanju, ja ću sa velikim zanimanjem onda pregledati finansijske izvještaje SNSD-a i vidjeti da li ste to prijavili u skladu sa Zakonom o finansiranju političkih stranaka, odnosno da li je SNSD kao stranka to uradio i ukoliko to ne 6 bude urađeno, naravno postoje mehanizmi onda da se ispita zašto to nije urađeno, s obzirom da ste jasno sad iskazali svoju namjeru da novac utrošite za te potrebe. Hvala vam.
Hvala Vama. Ja se nadam da su svi dosada pregledali finansijske izvještaje. Gospođica Sanja Vulić, ispravka krivog navoda.
Hvala predsjedavajući. Znači, ja apsolutno nevezano za SNSD kao kandidat sam koristila sav prostor za reklamu od LED raznih ekrana itd. To itekako košta, ja ne znam da imaju političke partije koje pojedinačno to plaćaju svojim kandidatima. Ja sam to na području svog grada koristila i plaćala i imam gospodine Arnaut ugovore, to Vam mogu bez problema dostaviti iako sam tada bila kandidat za odbornika. I nije uopšte sporno, ja smatram da to košta i da to svaki pojedinačno kandidat može i ima pravo da ulaže u tom dijelu. A što se tiče ovih 700 maraka paušala ja apsolutno i dalje ostajem pri stavu da je to, kako ste Vi rekli, nije, za mene jeste, za mene jeste preusmjeravanje, ja to želim i apsolutno ja sam, sada kad je počela poplava, ova vanredna stanja kada je počelo, imali smo sastanak Kriznog štaba grada, i ja sam se odrekla cijele jedne svoje plate poslaničke, gospodin Petrović dvije, u svrhe fonda za pomoć zdravstvenim ustanovama i to bih uradila i sutra i bilo kada, ne jedne već dvije, tri, pet plata, koliko god treba da se odreknem da pomognem svojim sugrađanima i to ću uraditi uvijek, ne samo kada je u pitanju Doboj, već moja cijela izborna jedinica, ali, ja kažem, ja dolazim iz Republike Srpske i želim da novac koji zaradim preusmjeravam na ljude kojima je to potrebno, udruženja, organizacije ili u ovim nekim vanrednim situacijama kao što smo je sada imali tokom ove pandemije. Ako već ste toliko dobronamjerni i ako ovo sve nije samo potreba da se dodvorite određenoj populaciji građana kako vi brinete o njima i tome slično, evo zašto ne predložite da radimo samo za paušale. Ja uopšte ne robujem tom novcu i nije sporno, evo, dajte da radimo samo za 700 maraka, da vidim koliko će onda biti kandidata i koliko ćemo imati iskrenih poslanika u ovom Domu, ali isto tako, ako je već zakon propisao i ako imamo pravo na ovo, ja ne dozvoljavam da vi meni određujete gdje će taj novac ići. Ja ću određivati gdje će taj novac ići, a nećete mi vi određivati kome ćete ga vi preusmjeravati.
Hvala. Gospodin Arnaut, povreda Poslovnika.
Hvala predsjedavajući. Član 7., da poslanik ima prava i dužnosti utvrđene Ustavom i zakonom, dakle zakonom. Ja Vam sugerišem, mislim znam da sve što se izgovori ovdje je podložno imunitetu, međutim gospođica Vulić je upravo sad izrekla da je ona sama plaćala izborne materijale za svoju kampanju, a da to nigdje nije prijavljeno. Dakle, to je u potpunosti u neskladu sa Zakonom o finansiranju političkih stranaka što, ja sam siguran, gospodin Radmanović dobro 7 zna, ali evo, samo sugestija, ovaj, da podučite članove Vašeg kluba da to što je gospođica Vulić upravo sad rekla, apsolutno nije u skladu sa Zakonom. Dakle, ukoliko je ulagala u svoju kampanju, ukoliko je zakupljivala bilborde i druge izborne materijale, a to nije prijavljeno u finansijskim izvještajima prema CIK-u, to je nezakonito. Hvala.
Dobro. Sanja Vulić, povreda Poslovnika.
Kolega ja ću Vama donijeti ugovore i sve što je prijavljeno, tako da, i ništa nije neprijavljeno, tako da ja imam apsolutno pravo da svoju kampanju provodim kako ja hoću i smatram da to treba. Možda je Vama ovdje zapravo problem što sav taj paušal ide, ovaj, kako je već definisano, da se pokrivaju troškovi kancelarije u izbornoj bazi, možda je Vama problem to što nemate sad izbornu bazu jer ste prokockali povjerenje nekog ko Vam je dao da budete na kompenzacionoj listi, a onda ste ga tek tako izigrali i rekli – ja sam najpametniji, najsposobniji, idem sam da igram. Sad me baš zanima ko će Vam dati kompenzaciju, ne znam hoće li možda SDA da Vam da povjerenje pa da i njih izigrate kao što ste gospodina Radončića? I brinite Vi o sebi, nemojte da brinete o SNSD-u i našem načinu rada. Ako je ikog CIK kroz iglene uši provukla, onda smo to bili mi. Ja apsolutno stojim iza svih postupaka i sve je pokriveno u skladu sa zakonom i papirima, je ja se tim ne bavim, imam tim ljude koji to rade, od ekonomista, pravnika i nemojte uopšte da sumnjate da sam sebi dozvolila da budem s one strane zakona. Tako da možete sada da odgovorite šta god hoćete, sve je pokriveno i CIK da je imao osnova, dosad bi me kaznio bezbroj puta, pogotovo u ovom sad sastavu koji planira scenario ko zna kakav za kompletnu Bosnu i Hercegovinu jer ne mogu više da podnesu da su u Republici Srpskoj SNSD jedina uvjerljiva i nepobjediva stranka kao što je SDA u Federaciji. Tako da očito da vam je potreban malo žešći scenario da napravite nekakve preokrete što vam sigurno neće poći za rukom.
Molim vas ubuduće ko god se javlja za povredu Poslovnika je povrijeđen. Već smo izašli iz okvira dnevnog reda. Ali dobro, evo već imamo gospođu Mirjanu Marinković-Lepić, nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda. Izvolite.
Pa ja upravo to želim da kažem i molim da se diskusija kanališe, dakle, u skladu sa dnevnim redom i upravo diskusije koleginice nije bila povreda Poslovnika, nego samo zloupotreba ustvari mikrofona i govornice da bi se neke stvari o sebi rekle.
Hvala. Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem. 8 Referiram se na ono što su rekle kolege predlagači. Dakle, ja ću reći da zaključke neke, koje sam možda u renijem mandatu predlagao, a i ovaj predlažem Vijeću ministara, a ne konkretno minisru, dakle oni se tamo nek dogovore ko će ga predložiti, ako žele. Ali opet podvlačim, dakle, bez dogovora, bez jasnoga stava parlamentarne većine ova se pitanje ne mogu riješiti, ma kako to nekome zvučalo. Druga stvar, ponavljam, dakle Zakon je protuustavan, a točno je ono što je gospodin Arnaut rekao i ja sam to rekao, da na Ustavnopravnom povjerenstvu vi imate dilemu kod različitih zakona, dakle ako je postojao zakon ide se na njegove izmjene i dopune, ne možete sad reć da nema nekakve ustavne utemeljenost da se predlože neke druge izmjene. Međutim, ono što se predlaže u izmjenama je protuustavno, tako da članak koji se odnosi na primjenu ovih propisa, ako bude i usvojen, mogu se samo primijeniti u idućem mandatu. Dakle, on može stupiti na snagu osam dana, deset dana, po meni, dakle na snagu, ali ne mogu se mjere primijeniti do, kako bi Ustav rekao, do sledećeg mandata. A što se tiče, dakle, ne znam šta je solidarnost sa građanima, dakle da, eto, da nema niko ... ne znam, možda, možda je i to dobro, ali ću reći da je ta solidarnost npr. kod bijelog kruha, nikad nisam dobio odgovor gdje su te silne pare, zapravo to su samo bile fikcije, procjena, niko, pitanje je bili itko i potegao pravo bijeloga kruha, jer to se ne dobiva automatski, dakle morate podnijeti zahtjev, ako ste moralni nećete ga ni podnijeti i ne traba vam, može u zakonu stajati šta hoćete. Ali kolega koji je predlagao to, mogao je bolje to uraditi, recimo, da digne jednu mjesečnu akontaciju za bijeli kruh, a da je ostao u takvoj poziciji i da odnese u narodnu kuhinju. To bi tek tako došlo do građana, ovako pojma on nema je li toga i bilo i gdje je to. Dakle, to je priča za malu djecu, zato ja govorim da pričanje o fondovima i ne znam čemu nema smisla. A s druge strane, od tada kako smo izmjene te dobili odbora i radnih tijela Parlamenta, koji mogu samo naplaćivati do određenog iznosa i to ako rade u neradno vrijeme, sad ima neki, čini mi se, novi prijedlog da rade u radno vrijeme, pa će naplaćivati i bijeli kruh, dakle, od tad je toliko Parlament efikasan
Vrijeme, gospodine Lovrinoviću.
da je to evidentno, evidentno je to ovog trenutka da je toliko efikasnost porasla, da je evo, ja predlažem da i nastavi takve mjere predlagati.
Vrijeme.
Hvala.
Svi imate na tastaturi kad vam se upali crveno. Riječ ima, gospodin Nenad Stevandić, ispravka krivog navoda.
9 Hvala lijepo. Pa ja bih htio samo da, ovaj, i kolegi Arnautu, koji je na neki način prozivao gospođicu Vulić i ovim drugim koji su govorili o meritumu Zakona, da ne brkamo ono što svaki čovjek smatra za svoju neku ljudsku dužnost da uradi. Ja znam kako funkcioniše Doboj, ovaj, znam kako funkcioniše Banja Luka i znam kako mi svi trošimo pare. Zašto bih ja prijavljivao Centralnoj izbornoj komisiji, ako ja npr. imam devet porodica koje sam prošle godine, a ove godine osam, pomagao i finansirao i ne objavljujem to nigdje i to je moje ... Ja znam da i gospodin Borenović, sa kojim ja ne dijelim političke, kako bih rekao, stavove itd. i on ima neke porodice koje i znam šta rade i Obren i Sanja itd. Prema tome nemojte to što čovjek hoće da potroši u svojoj sredini, a nije ga predstavio ni objavio, niti kompromitovao te ljude na jedan ružan način da kaže da su oni siromašni, a da ih on ... Znači, nemojte to brkati sa ovim Zakonom, ipak je naše pravo kako ćemo potrošiti ta sredstva, a ako ste pratili intenciju šta je i gospođica Vulić i što je i Nikola sad spomenuo, riječ je o tome da čovjek više vjeruje kad svoj novac zna gdje ga je usmjerio, a manje vjeruje kada ga je, kako se zove, prepustio ogromnoj administraciji, gdje on nema pojma gdje će taj novac ići. Ovdje je to ... i plus imate varijantu, da kažemo, da neusaglašenost sa Ustavom. Znači nemojte, ovu temu trebamo brzo zatvoriti, ko misli da treba da glasa, nek glasa i ovo što je rekla gospođa ... nemojte da tu jedan drugog provociramo, prozivamo, tažimo neku tačku, zarez, ovaj, i spominjemo CIK. Ja pripadam političkoj partiji koja nema u zadnja tri izvještaja CIK-a jedina, dvije partije nemaju primjedbi, ja sam jedna od te dvije partije, ali ne smatram to ništa posebnim, znači moje je pravo kako ću svoj novac trošiti, nemojte to, ovaj, brkati sa ovim, kako se zove, ovaj. Uostalom znam zaista i mi smo iz Ujedinjene Srpske uplatili u Fond solidarnosti, znači, 20 hiljada maraka, odma iste sekunde kad je formiran, pa smo kasnije još 15, tako je. Znači, ljudi jednostavno više vjeruju da usmjere novac tamo gdje vide kako se troši, nego da bude plijen administracije i onda, kao što je običaj u Bosni i Hercegovini, nemate pojma gdje potrošen. Tu je bila ova percepcija koju mi pokušavamo da vam pokažemo, a ne ovo razmatranje zloupotreba Centralne izborne komisije, mislim da to nema nikakvog smisla, nemojte da skrećemo temu, aj da budemo, kako bi rekao, korektni, da ovo zatvorimo, sve je jasno ko šta misli o ovoj temi, eto.
Hvala. Zaključujem raspravu. Tačka 12. završena rasprava. Tačka 13. Ad. 13. Prijedlog zakona o elektronskoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektronske transakcije (P.Z.E.I.), predlagač: Savjet ministara BiH, broj: 01,02-02-1-667/19 od 24.12.2019. godine (prvo čitanje) Prijedlog zakona prošao Ustavnopravnu komisiju, Komisiju za saobraćaj i komunikacije, prihvaćeni principi Zakona, usklađenost sa Ustavom. Riječ ima gospodin Vojin Mitrović, ministar saobraćaja i komunikacija. Izvolite.
10 Hvala lijepo, gospodine predsjedavajući. Uvaženi poslanici, ja predlažem skidanje ove tačke dnevnog reda radi dodatnih konsultacija i usaglašavanja. Mi smo u toku prošle nedjelje imali jednu inicijativu od ambasadora Evropske unije gospodina Satlera, zatim od entitetskih ministarstava i od našeg resornog ministarstva radi potrebe dodatnih usaglašavanja i smatram da je cilj svima vama ovdje prisutnim da donesemo jedan zakon koji će biti sprovodljiv na teritoriji Bosne i Hercegovine. Nadam se da ćete ovaj zahtjev prihvatiti i da ćemo svi skupa doprinijeti da ovaj Zakon usvojimo.
Hvala gospodinu Mitroviću. Dame i gospodo imamo jedan poslovnički problem, dakle ovo je obavezna tačka, prošla procedure koje smo predvidjeli. Poslovnik kaže da se može kad je neobavezna tačka povući sa dnevnog reda, ali ne u ovoj situaciji. Dakle, imamo sljedeće mogućnosti, da prihvatimo ovo što je rekao ministar glasanjem, pa da imamo na narednoj sjednici ili da vodimo sad raspravu u skladu sa našim Poslovnikom bez obzira na ovo upozorenje ministra. Moj prijedlog je da se izjasnimo sad glasanjem da li ćemo ostaviti tačku dnevnog reda ili ćemo prihvatiti prijedlog čime bismo djelimično poštovali Poslovnik. Ima li drugih nekih prijedloga? Nema. Predlažem onda da se, ima gospodin Nikola Lovrinović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Pa ne znam, evo, prihvatljivo mi je kako god hoćete, međutim ovo je prvo čitanje ministre, pa ako to što imate primjedbi i ako je to što mislite da treba ugraditi i što nedostaje ovome Zakonu je moguće napraviti do drugog čitanja. Nije moguće, je li? Ništa, onda povlačim raspravu.
Predlažem da se izjasnimo o mom prijedlogu, dakle o prijedlogu ustvari ministra koji podržavam i ..., ima. Nenad Stevandić, ispravka krivog navoda. Izvolite gospodine Stevandiću.
Nisam znao koji mehanizam da upotrijebim vizavi referisanja o Vašem prijedlogu, mislim da je potpuno suvislo da bude na idućoj sjednici, ovaj, i da imamo, da kažemo, bolji dokument i to što se kaže je nešto što je ljudski prihvatljivi, a ne može se podvesti baš pod kršenje Poslovnika, nego pod odlaganje tačke, znači eto. Može se ako ćemo mak na konac, onda ćemo se igrati Poslovnika, a ako ćemo kao normalni ljudi se postaviti da nam treba taj zakon, da je ovo materija koja je vezana, da kažemo, elektronske transakcije koja je budućnost, da kažemo, bilo kakvih transakcija, dajte da dobijemo dobar dokument. Pa ne vjerujem da je gospodin Mitrović to iz nekog hira odgodio, nego iz toga da bude, da kažemo, kvalitetnij dokument, tako da ne vidim problem da podržimo da bude na idućoj sjednici. Hvala lijepo.
Gospodin Arnaut, povreda Poslovnika. 11
Hvala predsjedavajući. Ma vidite, može Dom glasati o tome, ovaj, da se odgodi, al' šta onda dobivamo, mislim nije ovo situacija gdje predlagač moli za dodatno vrijeme da obrazloži prijedlog zakona, pa da onda na idućoj sjednici se pojavi, pa obrazloži isti prijedlog. Ovo kako sam shvatio predlagača, on planira u idućem periodu dostaviti korekcije na ovaj Prijedlog zakona, a to je onda novi zakon, to nisu i ne mogu biti amandmani, jer smo još uvijek u prvom čitanju, dakle, ovdje je jedina stvar koja je moguća da predlagač povuče Prijedlog zakona i da ga onda kad bude spreman ponovo dostavi u proceduru, jer ako mi sada glasamo da odgodimo raspravu o ovome, kad nastavimo raspravu možemo i smijemo raspravljati samo o ovom dokumentu koji je sada u proceduri, ako ga predlagač promijeni to je potpuno novi zakon sa potpuno novim brojem. Prema tome, ovaj, zaista jedino po Poslovniku što se ovdje može uraditi je da predlagač zvanično obavijesti Dom da povlači Prijedlog zakona i onda kad bude spreman neka dostavi novi. Hvala.
Hvala. Radićemo na sljedeći način, predlagač bi u ovom slučaju bio Savjet ministara, ne može se sada sastati da to povuče i uradi. Otvaram raspravu o postojećem Prijedlogu zakona, to je jedino ispravno u skladu sa Poslovnikom. Izvolite. Nema prijavljenih, zaključujem raspravu. Naredna tačka 14. Ad. 14. Prijedlog zakona o izboru sudija Ustavnog suda BiH koje je prethodno birao predsjednik Evropskog suda za ljudska prava, predlagači poslanici: Nebojša Radmanović, Snježana Novaković Bursać, Nenad Stevandić, Nenad Nešić, Jakov Galić, Obren Petrović, Dragan Bogdanić, Sanja Vulić, Ljubica Miljanović, Borjana Krišto, Nikola Lovrinović, Mijo Matanović, Predrag Kožul i Darijana Filipović, broj: 01-02-1-550/20 od 25.02.2020. godine (prvo čitanje), s Mišljenjem Ustavnopravne komisije Dobili ste Mišljenje Zakonodavno-pravnog sektora, Ustavnopravna komisija nije prihvatila principe Prijedloga zakona. Otvaram raspravu o Mišljenju Ustavnopravne komisije. Za riječ se javio gospodin Saša Magazinović.
Poštovani predsjedavajući, ovdje se radi o jednom zakonu, eto o kojem se na taj način izjasnila i Ustavnopravna komisija, ali koji u svakom slučaju sve i da postoji ustavni osnov, kao šte Ustavnopravna komisija smatra da ne postoji, bi bio jedno nakaradno rješenje. Kao 12 odgovor na ovaj Zakon kjim se žele strane sudije otjerati iz Ustavnog suda BiH kolega Denis Bećirović u Doma naroda je predložio inicijativu da se poveća broj stranih sudija, odnosno udupla. A što se mene tiče, da nam je do prava i pravde, kao što očigledno većini nije, mi bi ove domaće trebali rastjerati i dovesti strance koji ne znaju ni ko se kako preziva, ni ko je čija familija, ni ko je koja stranka i to bi bio jedini, jedina šansa da u ovoj zemlji ima više prava i pravde nego što je to trenutno. Taj isti Ustavni sud, iako je u sjeni afera u Tužilaštvu, pa i u drugim sudovima, je odbio apelaciju u slučaju Dženan Memić za neadekvatnu istragu u zaista brzom roku od tri mjeseca nakon podnošenja apelacije. Tada su o tome odlučivale isključivo domaće sudije i konstatovali da je provedena adekvatna istraga, odnosno da se radi o saobraćajnoj nesreći. Usput advokatu nije bio omogućen uvid u sedam dokumenata na osnovu kojih su to zaključili, što je presedan u sudskoj praksi kada je u pitanju saobraćajna nesreća. Tadašnja tužiteljica, koja je vodila taj slučaj, Dalida Burzić se hvalila s ovom odlukom Ustavnog suda i ponovila da se radi o saobraćajnoj nesreći u kojoj je stradao Dženan Memić. Sud kasnije, naravno, utvrdi da se ne radi o saobraćajnoj nesreći, nego o ubistvu. Slučaj Dragičević već 15 mjeseci čeka na izjašnjenje Ustavnog suda, ali na sreću ta odluka ide na plenarnu sjednicu, odnosno učestvuju i strane sudije, pa ćemo vidjeti kakva će tu biti situacija. Dakle, da skratim, ima kolega koji čekaju određene tačke dnevnog reda, pa iz poštovanja prema njima ću skratiti. Ali da nam je do prava i pravde, nemamo mi problem sa strancima, mi imamo problem sa domaćima u pravosuđu koji su na daljinskom upravljaču stranačkih lidera i pravo i pravda u ovoj zemlji neće postojati dok takvi ljudi odlučuju o sudbinama svih nas. I na koncu, u sadašnjem zakonu, a evo i u ovom koji ste vi predložili kaže se – da je za mjesto sudije potrebna kvalifikacija da budete, slušajte sad ovo, istaknuti pravnik visokog moralnog ugleda. Dakle, to trebate zadovoljiti da bi bili sudija Ustavnog suda, istaknuti pravnik visokog moralnog ugleda. Pa kompleksniji je kriteri za zaposlenje na mjesto stručnog saradnika Ustavnopravne komisije u Parlamentu nego za sudiju Ustavnog suda. Istaknuti pravnik, visokog moralnog ugleda, vratite se unazad, vidite ko su sudije, u kojim su strankama bili, šta su radili, pa da li vam se uklapaju u ovu formulaciju. I od svega toga umjesto kako da popravljamo to, da bude bolje, pravičnije, mi se sjetili strance da istjeramo, koji nemaju veze ni sa strankom A, B, C, ni sa liderom A, B, C, oni su izgleda jedina smetnja. Neće moći, ja pozivam da se ovaj Zakon odbije i podržavam stav Ustavnopravne komisije.
Hvala. Podsjećam da je rasprava o Mišljenju Ustavnopravne komisije, molim vas. Gospođa Alma Čolo, diskusija redovna, predsjednik Ustavnopravne komisije.
Hvala predsjedavajući, pozdravljam sve kolege i prisutne u sali. Ustavnopravna komisija je utvrdila negativno mišljenje po osnovu usaglašenosti sa Ustavom i pravnim sistemom i principima Zakona, od 9 članova Komisije - 4 su glasala za, 4 protiv i 1 je bio suzdržan, što nije bilo dovoljn da ovaj Zakon dobije prolaz. Međutim, ja bih malo rekla šta je rukovodilo članove Komisije da ovako glasaju na sjednici Komisije. Pa Zakon koji je predložen od strane poslanika SNSD-a i HDZ-a ide u 13 pravcu da troje sudija, koje bira predsjednik Evropskog suda za ljudska prava u konsultaciji sa Predsjedništvom, budu uklonjeni iz Ustavnog suda BiH i da za to postoji ustavni osnov. Oni su obrazložili da za to postoji ustavni osnov, al' ustavni osnov je odredba koja kaže da će nakon 5 godina Parlamentarna skupština, nakon pet godina prvog mandata Parlamentarna skupština BiH svojim zakonom moći urediti drugačiji izbog sudija koje bira predsjednik Evropskog suda za ljudska prava. Pa u javnosti imate dvojako tumačenje, neki tvrde da je to moguće na osnovu ovog člana Ustava, međutim ima i tumačenja da to nije moguće, da je potrebno promijeniti Ustav, jer u Ustavu i dalje stoji, i takva odredba bi i ostala bez obzira da li bi se ovaj Zakon usvojio, da troje sudija bira predsjednik Evropskog suda za ljudska prava. Određeni članovi Komisije su zauzeli stav da ne postoji ustavni osnov. Međutim, šta ide u prilog ovom Zakon, da je to jedan od ključnih prioriteta iz četrnaest ključnih prioriteta Evropske unije. Međutim, od tih 14 ključnih prioriteta puno je onih koji su prije ovoga, puno je onih koji se odnose na reformu izbornog zakonodavstva, na reformu pravosudnog sistema i VSTV, na utvrđivanje zamjenske klauzule koja je veoma bolna za poslanike iz RS-a, koja glasi – da u Ustav BiH treba utvrditi zamjensku klauzulu da viši nivoi vlasti mogu preuzeti nadležnost nižih nivoa vlasti kada je potrebno implementirati određeno zakonodavstvo Evropske unije. Veoma će se teško biti dogovoriti oko ovih ključnih prioriteta koji su prije reforme Ustavnog suda i prije eventualnog odlučivanja o izboru, drugačijem izboru trojice sudija Ustavnog suda koje sada bira predsjednik Evropskog suda za ljudska prava. Ja bih se malo osvrnula na ovo što je gospodin Magazinović rekao, istaknuti pravnici visokog moralnog ugleda. Ovo je međunarodni standard, ovo je standard i za sudije Evropskog suda za ljudska prava, to je široko postavljen pravni standard, da u taj standard mogu se uklopiti oni koji imaju najviše reference za izbor u Ustavni sud BiH. I stranka kojoj ja pripadam sigurno neće podržati ovaj Zakon i još uvijek smatramo da nije došlo vrijeme da troje stranih sudija ode iz Ustavnog suda baš zbog ovoga što prigovaraju predstavnici opozicije, da je šest domaćih sudija povezano sa političkim partijama koje vrše vlast u BiH. Nama prigovaraju da dvoje ljudi koji su Bošnjaci u Ustavnom sudu su bili visoki dužnosnici SDA i ne sporimo to, ali zato treba troje stranih sudija da budu balans tome. Dvoje Hrvata, jedan Hrvat koji je povezan bio sa HDZ-om bio je u procesu sa Draganom Čovićem optužen za krivično djelo, to je jedan od sudija koji je Hrvat. Znači, ne treba samo nama prigovarati. I zato mislim da je troje stranih sudija neophodan balans, a to je rekao i visoki predstavnik u svom mišljenju, jer je on jedini ovlašten za tumačenje civilnog aspekta Dejtonskog mirovnog sporazuma, on je rekao da taj balans treba održati i da bi svaka promjena u Ustavnom suda bila neki novi Dejton dva, on je ovlašteni tumač Ustava i prema tome mislim da njegovo mišljenje trebamo podržati.
Saša Magazinović, ispravka krivog navoda.
Ova sjednica se snima, je li tako, i može je pogledati svako. Ja mislim da je moja uvažena kolegica Čolo sebi obezbijedila sigurno vizibilnost koja će se mjeriti desetinama hiljada, ako ne i stotinama hiljada onih koji će pogledati ovo priznanje poslanika SDA u državnom parlamentu koji priznaje da je dvoje sudija Ustavnog suda iz SDA. Dakle, poslanik SDA priznaje da je dvoje poslanika(?) Ustavnog suda iz SDA i kaže kao olakšavajuću okolnost tome ima i onaj iz HDZ-a, a svi znamo da ima onaj i iz SNSD-a što je Dodika zvao šef. I šta je rješenje za to? Ne dirati te domaće, ali otjerati ovu trojicu stranaca. Ovo je strašno ljudi, ovo je strašno u toj mjeri da bez obzira ranije što smo znali da je to tako, da stranke 14 kontrolišu, postavljaju sudije Ustavnog suda i kontrolišu ih, ovo je strašno da je došlo vrijeme da se o tome i javno govori u Parlamentu, jer je to postala normalna stvar. Kao što ćemo kasnije govoriti za članove CIK-a, koji šef koje stranke kontroliše kojeg člana CIK-a i njima nije stalo da izbori budu fer i pošteni, nego šta im šef kaže.
Govorimo o Mišljenju Ustavnopravne komisije.
Ma govorimo o ovoj državi, kolega, druže, prijatelju Radmanoviću, ova država se raspada kad poslanik u državnom parlamentu kaže da iz njegove stranke ima dvoje sudija.
Ali ste van okvira dnevnog reda.
Ma nek sam van okvira, pa ovo je strašno da ovo slušamo, ovo je strašno. I kaže, postavljeni kriteri, ovaj standard, da bude istaknuti pravnik, kako ovo kaže visoki moralni, je dovoljno širok. Pa za koga je dovoljno širok? Za onog ko ne treba da bude sudija Ustavnog suda, ko nije profesor ustavnog prava, jer ne tražimo profesora ustavnog prava nego tražimo Seadu Palavrić iz SDA koja će iz ove klupe postat sudija Ustavnog suda. Tražimo Krstana Simića koji će iz jednog parlamenta postati ovo, nekog iz HDZ-a, ne znam ni ja. Pa ljudi stanite hadje da bar malo nešto zaustavimo u ovoj zemlji, ovo je katastrofa ...
Sad Vam je isteklo i vrijeme, gospodine Magazinoviću.
Pa nek je isteklo vrijeme, ovo je katastrofa šta radite.
Hvala gospodine Magazinoviću. Ispravka krivog navoda, gospodin Nenad Stevandić. Molim vas da se držite dnevnog reda i tačno Poslovnika, vremena i svega. Izvolite gospodine Stevandiću, ovo nije za Vas, ovo je za sve upozorenje.
Pa naravno, ja moram da ispravim krivi navod od gospodina Magazinovića. To se zove dvostruki standard ili da kažemo nešto što je neprimjerno. Na pretprošloj sjednici je gospodin Magazinović glasao za stranačke članove CIK-a. Znači, učestvovao u glasanju, evo, i nije se referisao kao danas na sudije Ustavnog suda. A da budem iskren i ovo što ste Vi, gospođo Čolo rekli, je zastrašujuće. A još je više zastrašujuće da neko misli, kao što je rekao gospodin Magazinović, da to rješavaju strane sudije i u Americi od 9 sudija Ustavnog suda četiri republikanci, četiri demokrati i jednog pogura predsjednik ako hoće, nema stranca. Ovdje priča o državi je prosta demagogija gospodina Magazinovića, nema 15 države sa strancima u Ustavnom sudu, to je protektorat, ali o tome ćemo u meritumu. Znači, potpuno je besmisleno nam ovdje forsirati teze o tome kako treba još stranaca, kako se juče pojavilo mnogo izjava, to i sve ostalo. Pa daj da, što, onda ukinite državu zvanično, nemojte se boriti protiv nje tako što ćete negirati nešto nama u Republici Srpskoj ili nekome drugom, uvedite protektorat da znamo da dolazimo u protektorat, ako vam trebaju svi stranci. Nije bitno je su li iz stranaka, odakle su, oni su domaći, oni su iz ove države, to je meritum priče, a ne o strancima. Hvala.
Hvala. Gospođa Alma Čolo, ispravka krivog navoda.
Pa meni je žao, gospodin Saša Magazinović je izašao sad da da izjavu medijima, ja uopšte nisam rekla da su članovi SDA dvojica sudija Bošnjaka, nego da opozicija prigovara da su bili visoki funkcioneri Stranke demokratske akcije, što je istina, ali ti ljudi da bi bili izabrani za sudije su morali podnijeti ostavku u Stranci demokratske akcije i oni nisu članovi SDA. Kolega je pogrešno interpretirao moje riječi, može uzeti stenogram i da vidi šta sam ja rekla. Međutim, očigleno je da kolega nije pravnik i da ne zna šta je Ustavni sud, Ustavni sud je sud sui generis, to nije redovni sud, sudije mogu biti predložene od strane organa vlasti i mogu biti predložene od strane određenih političkih partija. U većini evropskih zemalja određeni broj sudija Ustavnog suda predlažu predsjednici država, predlažu čak u monarhijama monarsi, u Španiji kralj Španije predlaže određeni broj sudija Ustavnog suda i to nije sporno, nije sporna njihova politička prošlost, ali u trenutku kada postaju sudije oni ne mogu se rukovoditi političkim ubjeđenjima i ne mogu biti članovi političkih partija. I mi imamo sada takav Ustavni sud, oni nisu članovi političkih partija. Ali gospodin Magazinović, otišao je novinarima i ne čuje me šta mu govorim, u Vijeću Evrope je zajedno sa mnom na Monitoring komitetu tvrdio kako su članovi CIK-a pod političkim uticajem i da SDA kontroliše dva člana CIK-a. Kada je izabran Ahmet Šantić u CIK 2012. godine, ja sam se kandidirala tada da budem član CIK-a, rekli su mi mora proći SDP-ov kandidat i prošao je Ahmet Šantić koji je bio SDP-ov kandidat i sad je u CIK-u. A ovdje Saša Magazinović meni drži predavanje, očigledno je da nije pravnik, očigledno je da ne zna šta je Ustavni sud, očigledno je da me od svoje nadobudnosti i mladosti nije slušao, meni je skoro 60 godina i ne govorim ništa napamet. Znači, bitno je da sudije ne budu članovi političke partije, to im omogućava izbor i da se ne rukovode političkim ubjeđenjima, to je bitno i za sudije redovnih sudova i za tužioce u ovoj zemlji i to je neophodno u svim demokratskim državama, oni nisu članovi SDA.
Vrijeme. Razumijem kad se pojedini poslanici uzbude zbog toga što su neprimjereno napadnuti, ali moramo se držati i Poslovnika i vremena. Podsjećam, ponovo, rasprava je o Mišljenju Ustavnopravne komisije, ko bude van okvira toga prekinuću ga, nisam mogao prekinuti predsjednicu Ustavnopravne komisije, al' ostale mogu. Povreda Poslovnika, Dženan Đonlagić. 16
Htio sam samo da Vam kažem, da Vas podržavam da prekidate i prekidajte i vrijeme je.
Hvala, ne trebate se Vi izvinjavati, nego oni koji se ne drže Poslovnika. Ispravka krivog navoda, Safet Softić. Izvolite.
Ja sam član Ustavnopravne komisije i po tom osnovu mislim da imam pravo i na diskusiju i na repliku i ja Vas molim koliko god sam juče iskazao poštovanje prema Kolegiju, da ne susprežete ono što ima da kažem u ovoj sali ovdje, bez obzira o čemu da se radi. Dakle, gospođica Alma Čolo, kolegica iz kluba je govorila o predmetnom zakonu koji je na dnevnom redu, pogotovo je to govorila u svojstvu predsjednika Ustavnopravne komisje. Ono na šta želim reagirati ovom prilikom, želim kazati da je gospodin Saša Magazinović, za mene, dostojan ove poslaničke funkcije, ali da ovo što je danas učinio zaista ne liči na njega ni kao čovjeka, ni kao poslanika. Dakle, uradio je dvije stvari koje su nedopustive. Prvo, omalovažio je predsjednicu Ustavnopravne komisije gospođu Almu Čolo, koja to ničim nije zaslužila. I drugo, iznio je grubu neistinu, dakle svi smo bili u sali prisutni kada je gospođa Alma Čolo govrila i svi smo, dakle, čuli da je gospodin Saša Magazinović pored svojih poslaničkih kvaliteta očigleno uznapredovao i u svojim glumačkim kvalitetima. Odradio je ovdje predstavu, koja nije trebala ni njemu, ni nama, nakon toga nije se udostojio da čuje ono što, prije svega, gospođa Alma Čolo ima da mu kaže i mi ostali, jer je iznio grube neistine, iznio je grube neistine. Dakle, dovoljno je uzeti stenogram i vidjeti ono što je gospođa Alma Čolo kazala i vidjeti da je to bio osnov, dakle, kolegi Magazinović da ovdje odigra svoju predstavu koja mu zaista ničim nije trebala i ja ga pozivam da to ne radi i da ubuduće ne iznosi laži. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Gospodin Nermin Nikšić, redovna diskusija.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja sam, kako reće i moj prethodnik, član Ustavnopravne komisije. Pošto nismo na Ustavnopravnoj komisiji diskutovali i obrazlagali svoje stavove, smatram da imam i obavezu obrazložiti svoj stav. Dakle, nema nikakve dileme da se radi o vrlo aktuelnoj temi i da budem potpuno precizan, ja spadam u onaj red, red onih zastupnika koji sanja da živimo u normalnoj državi u kojoj će funkcionisati institucije sistema, u kojoj ćemo svi biti jednaki pred zakonom, u kojoj će biti vladavina prava gdje će se zakon primjenjivati bez obzira kako se zovete i da li ste ili niste član neke političke partije i stranke. Dakle, volio bih da imamo Ustavni sud ili preciznije, ustavne sudove u Bosni i Hercegovini u kojima bi bile domaće sudije, eksperti za ustavno pravo i koji bi se držali samo Ustava. Moram reći da moje iskustvo, a vjerovatno ni 17 većine vas nije tako. Vrlo često sudije Ustavnog suda se ponašaju prilikom donošenja odluka, glasaju kao da se radi o Domu naroda, a evo, imali smo priliku čuti i prethodne diskusije i raspravu oko toga ko i na koga ima, ili pokušava ostvariti uticaj. Zato, bez želje da bilo koga povrijedim, želim izraziti sumnju u motive koji su vodili zastupnike prilikom predlaganja Zakona. Zastupnici koji su nesumnjivo ovlašteni predlagači ovim Prijedlogom zakona po mom mišljenju samo nastavljaju dugogodišnju politiku pritisaka na jednu od najbitnijih institucija u Bosni i Hercegovini, to jest na Ustavni sud. Zaista bih bio sretan da su iskreni predlagači u želji da zakon predlažu kako bi se osigurao suverenitet Bosne i Hercegovine, da se državni subjektivitet Bosne i Hercegovine dovede do izražaja, osigura samostalnost i neovisnost Ustavnog suda, ojačaju bh. institucije, naši državljani dobiju zaslužene pozicije i da se ojača profesionalnost i neovisnost institucija. Nažalost, ja mislim da je incijativa ustvari došla kao rezultat želje da se kazne sudije Ustavnog suda koji su se usudili donijeti odluke s kojima se ne slažu politički vlastodršci. Ali sve ovo na stranu, ono što smatram spornim i što jeste uloga i Ustavne komisije je da po Ustavu BiH nije moguće isključili strane sudije iz Ustavnog suda, da sada ne citiram odredbe Ustava. Ovakvim zakonom Parlamentarna skupština može u skladu sa Ustavom odrediti drugačiji metod biranja tri člana Ustavnog suda BiH kojeg bira predsjednik Evropskog suda za ljudska prava, ali ih nije moguće isključiti iz sastava Ustavnog suda bez promjene Ustava BiH. Hvala.
Hvala. Redovna diskusija, gospodin Zukan Helez. Izvolite.
Zahvaljujem gosopdine predsjedavajući. Uvažene zastupnice i zastupnici. Pa mislim da, evo i danas imamo, a i jučer smo imali niz zakona koje poslanici predlažu, a gdje bi trebalo prije toga promijeniti Ustav. Ja stvarno, nije mi jasno, da li ti ljudi koji predlažu, da li pogledaju Ustav i po meni je ovo gubljenje vremena. Čak smo imali, ovaj, obrazloženje za jedan zakon koji kaže – hajdemo mi usvojiti ovaj zakon, pa ćemo kasnije mijenjati Ustav da bi on stupio na snagu. Pa valjda je Ustav vrhovni akt neke države, po kome se ravnaju svi zakoni. Zato me čudi i ovaj prijedlog i ovo mi se čini više da je, ovaj, izgleda mi kao politikanstvo i mislim da je Ustavnopravna komisija postupila ispravno i da ovo nije u skladu sa Ustavom, a ovdje ću sada reći, ne želeći nikoga iritirati šta je promaklo i Ustavnopravnoj komisiji. Pazite, kad god odu ove sudije strane, doći će period kad će otići, pa neće moći tri, tri, tri, tri Bošnjaka, tri Srbina, tri Hrvata. Ja želim da vas sve podsjetim da je naš Ustav, između ostalog, baziran i na Popisu iz 1991. pa ako hoćete uzmite i najnoviji popis, a to bi značilo onda da bi bilo otprilike u Ustavnom sudu pet Bošnjaka, 3 Srbina, 2 Hrvata i 1 Ostali. Tako da, ovi koji predlažu da ih samo napomenem da se ne zalijeću. Pogledajte u okruženju, da li u Srbiji imaju dva, dvoje sudija pripadnika srpskog naroda ili iz reda srpskog naroda, dvoje iz albanskog naroda, dvoje iz bošnjačkog i dvoje iz mađarskog. Ili da li ima četri sudca u Hrvatskoj iz reda hrvatskog naroda, četri iz reda srpskog naroda? Mada bih sretan bio, evo, prvi kao Bošnjak, ja bih volio da su svi Srbi, ali da su to čestiti, ispravni, pošteni, moralni ljudi, ili svi Hrvati, evo kao Bošnjak govorim. Nego da imam Bošnjake koji su pod uticajem bilo koje političke stranke, pa čak i SDP-a, jer nije dobro da su pripadnici bili bilo koje političke stranke, odmah tu nema, nema objektivnosti. I usput da kažem, da iskoristim ovo, Stjepan Mikić kao član CIK-a je bio sa mnom u Predstavničkom domu Parlamenta Federacije ispred HDZ-a. 18
Gospodine Helez.
A gospođo Čolo, ovaj, Šantić nikada nije bio na listi SDP-a, niti ...
Gospodine Helez, govorimo o Mišljenju Ustavnopravne komisije, molim Vas.
...usput to rekao i, evo, izvinjavam se i hvala Vam što ste mi, ovaj, dozvolili. Što se tiče ove tačke dnevnog reda, evo samo još rečenica, dvije. Najsretniji bi bio da su svi stranci ovdje, ne samo u Ustavnom sudu. Ja sam ubijeđen da je bio na čelu Civilne zaštite stranac, umjesto Bošnjaka, da se ne bi desili ovi respiratori. I tako sam ubijeđen u niz stvari, da su bili stranci ovdje da bi drugačije bilo i bolje bilo ovome narodu nego da je neki Bošnjak, Srbin ili Hrvat koji odgovara pojedinim predsjednicima pojedinih političkih opcija. Hvala.
Hvala Vama. Drugi dio rasprave ste bili van okvira dnevnog reda. Riječ ima gospođa Snježana Novaković-Bursać, redovna diskusija. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Ja ću u ovom trenutku da diskutujem samo o Izvještaju Komisije, dakle, samo želim da mi potvrdite da ću imati mogućnost da diskutujem o samom Prijedlogu. Da li je tako ili ne?
Samo recite Vi.
Da, u uredu. Mi imamo pred, u sklopu, je li, 14. tačke dnevnog reda negativno Mišljenje Ustavnopravne komisije na Prijedlog zakona kojeg su podnijeli, kao što smo čuli, članovi ovog Predstavničkog doma iz redova klubova SNSD-a, HDZ-a i Srpskog kluba. Mislim da je jako bitno ovdje ponoviti kakav je bio ishod glasanja Ustavnopravne komisije i da se malo već i u tom dijelu razgolite politički stavovi do kraja. Dakle, da ovo nije u skladu sa Ustavom, dakle napominjem šta je, šta je uloga Ustavnopravne komisije, da neki Prijedlog zakona ocijeni da li je u skladu sa Ustavom, dakle, da li ima ustavno uporište i da li je u tehničkom smislu dobro urađen. Nesumnjivo, evo, čuli smo čak izlaganja ovog uvodnog, gospođe Čolo, predsjednice Ustavnopravne komisije, da Prijedlog ovaj ili bilo koji drugi koji ima za cilj promjenu načina izbora ovo troje sudija koje trenutno bira predsjednik Evropskog suda za ljudska prava, jeste ingerencija Parlamentarne skupštine, dakle, ustavni osnov. Ne pričam ja sada o rješenjima zakona, o tome ćemo pričati još uvijek, ja se nadam, međutim ne mogu da 19 shvatim i želim da ukažem na to da su dva poslanika iz SDA, jedan poslanik iz Demokratske fronte i jedan poslanik iz SDP-a glasali da ovo nema uporište u Ustavu što je, mislim, jedan pravni non sens i primjena, apsolutno primjena, dvostrukih standarda u radu Komisije. Da ovaj stav njihov protiv, znači, odnosno za prijedlog da je, odnosno Mišljenje da je ovaj Prijedlog zakona usklađen sa Ustavom i pravnim sistemom su glasala dva poslanika iz SNSD- a, dva poslanika iz HDZ-a i imamo ovo jedno slavno mišljenje da nema, mišljenje poslanika iz SDS-a koji je rekao, eto, da je on uzdržan, da on, ovaj, o tome kao po običaju niti zna kud je došao, ni odakle je došao izgleda. Dakle, moje mišljenje je da ne bi trebali sebi dozvoliti, posebno članovi Ustavnopravne komisije da dvostruke standarde primjenjuju u radu Komisije, da to nema nikakvog smisla i naravno, da tu nema nikakvog uporišta u Ustavu i u Zakonu. O ostalim stvarima ću kasnije, nadam se da ćete nam dozvoliti da raspravljamo o samom Prijedlogu i, ovaj, da kažemo zaista šta je nas navelo na ovo, ovakav prijedlog, koji su razlozi, koji su argumenti itd. I još bih samo jednu, moram iskoristiti priliku kad sam već ustala da kažem ovima što zagovaraju da dođu, da strane sudije ili da se poveća njihov broj. Pa hajte molim vas gospodo pođite od sebe. Evo, predložite zakonsko rješenje da pola ili trećinu ili četvrtinu poslanika, pa izaberite sami sebi nekog kolegu iz Bundestaga ili ne znam ni ja, hajte, dajte da srozamo onda suverenitet do kraja kao su vam takvi principi na umu. To bi mislim bilo super rješenje, evo da kažem ove kolege iz SDP-a oni to najviše vole pa kažite - evo umjesto nas dovest ćemo trojicu, ne znam, po jednog iz Poljske, jednog iz Ukrajine, ne znam ni ja, iz Norveške, bilo odakle, odakle vam se sviđa, a nas dozvolite i nemojte nas sputavati, nemojte nam inputirati kojekakvu primjenu Ustava. Bože moj, vi ste za sreću u ovoj državi koliko se primjenjuje Ustav. Pa to i jeste najveći problem funkcionisanja ove države i u funkcionisanju, između ostalog, i Ustavnog suda, ali o tome ću u drugom dijelu diskusije. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravka krivog navoda, gospodin Dragan Mektić.
Hvala predsjedavajući. Draga moja i uvažena kolegice Novaković-Bursać, ja sam gledao poslije one Ustavnopravne komisije jednu izjavu koju ste Vi davali direktno u kameru kad niste znali, odnosno kad ste objašnjavali kako se vrši izbor sudija Ustavnog suda pa ste se tri puta preznojavali, popravljali i nikako niste mogli sračunati do devet sudija. U jednoj verziji je bilo šest, u jednoj je bilo 11, i u trećoj ne znam koliko je bilo.
Šta je ispravka krivog navoda?
Sad ću Vam reći, doći ću do ispravke krivog navoda. Član sam Ustavnopravne komisije, i dozvolite mi, glasao sam, bio sam suzdržan da obrazložim zašto sam bio suzdržan 20 i da kažem o tom negativnom ovom Mišljenju. Dakle, govorim, prvo niste se trebali javljati, komentarisati ovo kad niste znali, kad ne znate objasniti izbor sudija Ustavnog suda, a na kraju niste se trebali javljati kad niste iz tri puta pogodili koliko članova, koliko sudija ima Ustavni sud BiH. E sad, glasao sam suzdržano, bio sa suzdržan zato, a pretpostavljam, evo vidio sam da se javio i kolega Šarović, da će on to detaljnije obrazložiti i govoriti nešta o tome, ja ću ukratko reći, zato što ste pokušali da napravite jednu prevaru i zato što ste pokušali da prenesete nadležnost sa Republike Srpske na Bosnu i Hercegovinu. Nakon presude Ustavnog suda BiH, te koja je bila povod za ovo na poziv ...
Isteklo Vam je vrijeme gospodine Mektiću.
... predsjednika Vaše partije ...
Isteklo Vam je vrijeme. Hvala. Gospodin Zukan Helez, ispravka krivog navoda. Molim vas da se držite tačno toga, to smo već dogovorili, pa svi znate šta je Poslovnik. Kažite šta je krivi navod.
Predsjedavajući. Ispravljam krivi navod zato što je kolegica Bursać-Novaković rekla da mi iz SDP-a trebamo predložiti da dođu ovdje u Parlament iz Bundestaga ljudi, da smo rekli da smo zato da ostanu ovdje strane sudije. Evo, ja sam u ime SDP-a predložio drugi prijedlog, u skladu sa Ustavom da promijenimo i neka odu strane sudije, ali gospođo Novaković ne može biti tri, tri, tri, to zaboravite, neće nikad biti, jer onda je jedan drugi narod ugrožen ako Vi to tako gledate. Vjerujte da je obrnuto, moramo se držati popisa. Ako je u Vladi Republike Srpske osam ministara iz reda srpskog naroda, pet iz reda bošnjačkog, tri iz reda hrvatskog, u Federaciji po Ustavu, znači, osam ministara iz reda bošnjačkog naroda, pet iz reda hrvatskog i tri iz reda srpskog, kako će onda u Sudu biti tri, tri, tri? Znači, to zaboravite, može biti u skladu sa Popisom iz '91. ili ovim novim Popisom i neka idu strane sudije, nikakav problem nije. Eto, to je ispravka krivog navoda. Hvala.
Hvala. Snježana Novaković-Bursać, ispravka krivog navoda.
Ja ispravljam krivi navod jednog gospodina kojeg, zbog njegovih istupa i njegovog načina artikulacije njegovih takozvanih stavova u javnosti, ne želim njegovo ime znači uopšte da spomenem, svi znate na koga se odnosi. Mislim da takva osoba ne zaslužuje, evo s moje strane, ne zaslužuje da mu ime pomenem. Dakle, zbog stavova jednog gospodina, našeg kolege poslanika, i načina njegovog izražavanja u javnosti ja ne želim njegovo ime da 21 pomenem, ali svi znate ispravljam krivi navod gdje on kaže da ja ne znam kako se bira. Imajući na umu bjedni način njegove komunikacije u javnosti izvukao je moj lapsus lingue koji je automatski ispravljen u narednih par sekundi, zbog tehničkih problema koje sam imala sa slušalicama to mi se jeste desilo, ali jako dobro znam načine izbora sudija i Ustavni sud itd. A što se tiče gospodine Helez ove Vaše, Vašeg imputiranja, pa rekla sam Vam ako, o principu i pristupu kako Vi ovdje kao stranka prilazite rješavanju ozbiljnih problema, pa samo sam htjela da Vam izvedem jednu analogiju koja je logična za mene. Ako u najviše sudsko tijelo tako predlažete, pa dajte analogijom onda na sve niže organe pa ćemo doći do ovoga što je gospodin Stevandić maloprije rekao, imat ćemo potpuni protektorat što je isto moguće, uopšte nije, mislim kako da kažem, moguća je varijanta. Nemojte onda biti licemjerni pa pričati o suverenitetu, pa su Vam puna usta zaštite državnosti, pa su Vam puna usta zaštite ustavnog poretka i zakonitosti, a imate takva rješenja i predlažete javno takva rješenja. Dakle, ja samo želim da Vam pokažem koliko je to besmisleno ili licemjerno, uopšte vam ne uskraćujem to pravo ni da mislite ni da predlažete, samo hoću da kažem kako to, do čega nas to može dovesti. Hvala lijepo.
Hvala. Dok ne dođemo do naših mikrofona, bolje se čuje kad se sjedi. Gospodin Dragan Mektić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Dakle, da nastavim, što ste pokušali da obmanete srpski narod u Republici Srpskoj i prekrišite dogovor političkih partija svih, a prvi prijedlog i utvrđeni prijedlog na tom sastanku je bio da jednog sudiju kojeg delegira Republika Srpska predlaže Narodna skupština Republike Srpske, i o tom postoji Zapisnik, o tom postoji, ako treba da Vam dostavimo, dostavit ćemo Vam Zapisnik. Nakon što ste uputili u proceduru taj Zakon, zajedno sa HDZ- om vi ste izvršili jednu prevaru, jedan falsifikat tog sastanka i isključili Narodnu skupštinu Republike Srpske iz tog procesa i to prenijeli, to delegiranje što bi trebala da vrši Narodna skupština Republike Srpske, prenijeli na Predsjedništvo BiH. E u tome je problem, e u tome je kvaka. I dok god budete na takav način se ponašali, dok god budete koristili situaciju da na mala vrata prenesete nadležnost Republike Srpske ..
Krivi navod gospodine Mektiću.
Da ...
Imate diskusiju redovnu pa tad govorite u cjelini.
...mi ćemo se na ovakav način ponašati, a ja imam, prijavio sam se za diskusiju pa ću onda u diskusiji još neke stvari objasniti. 22
Hvala. Gospodin Predrag Kožul, ispravka krivog navoda.
Ma, evo, istine i korektnosti radi, čini mi se da je potrebno ispraviti krivi navod gospodina Heleza. Naime, i ova izmjena Zakona, a izvorno ustavno rješenje o izboru ustavnih sudaca ne definira narodnost ustavnih sudaca, nego teritorij sa kojeg se biraju. Dakle, pitanje narodnosti nije uopće upitno, svi mogu biti ako hoćete, što se tiče Zakona jedne narodnosti. Drugi, makar evo, ne znam koliko me se to tiče, da tako kažem, ali opet istine i korektnosti radi, obzirom da sam potpisao ovaj Prijedlog zakona, ovaj Prijedlog zakona ne preuzima nadležnosti u izboru dodatna tri člana Ustavnog suda od Republike Srpske, nego od Evropskog suda za ljudska prava i obzirom da sam potpisnik važno mi je to kazati da bude vrlo jasno.
Hvala. Gospođa Sanja Vulić, ispravka krivog navoda.
Hvala predsjedavajući. Pa, evo, kada govorimo o tome ko je kako glasao na Ustavnopravnoj komisiji ja želim reći da je gospodin Mektić glasao suzdržano zato što Vi ništa drugo ni ne radite ovdje nego trčkarate oko gospodina Adila Osmanovića sa željom da postanete dio vlasti. I očito je, i to javnost treba da zna da Vam nedostaje brčkanje sa lijepim damama po bazenima, a kako kažu u Sarajevu, niste više na cijeni otkad niste ministar. Tako da, nevjerovatna je stvar šta ljudi rade za malo popularnosti i pozicija u izvršnoj vlasti da bi bili bitni i važni. Sama činjenica da se protiv Vas vodi postupak dovoljno govori da Vama nije ni mjesto u Ustavnopravnoj komisiji. I Vi ste gospodine Mektiću prevara, ne znam ni da li zaslužujete da Vam se sa poštovanjem ophodim, imajući u vidu da Vi ništa drugo ni ne radite već gledate kako ćete svoje ženomrzačke stavove iznositi prema nježnijoj populaciji žena. Vaš rad se sveo na to da pratite lapsuse i sve ono što se može bilo kome dogoditi prilikom javnog nastupa, a kada bismo mi napravili analizu Vaših lapsusa i Vaših apsurnih izjava kojih je bilo nebrojano dok ste bili ministar, to bi zaista bilo za jednu knjigu, štampanje knjige – vjerovali ili ne. Tako da, o Vašem moralu, poštenju i čestitosti imali ste priliku da se pokažete i dokažete tokom ministarskog mandata, a sem što ste proživljavali novu mladost, ništa drugo radili niste.
Hvala. Ispravka krivog navoda, gospodin Zukan Helez.
23 Ma uvaženoj zastupnici Novaković. Znači Vi opet kao da niste čuli što ja kažem. Evo, ja sam za to kao i Vi da odu strane sudije, ali se ne slažemo oko načina izbora sudija Ustavnog suda kako Vi predlažete, znači, to sam rekao. A gospodine Kožul, u Vas je sve ono nešto na etničkom principu, a samo kad Vam ne odgovora ili kad Vama odgovara onda to zaobilazite. Nećemo mi mijenjati Zakon o izboru ustavnih sudija parcijalno, kad odu strane sudije iz Ustavnog suda, onda ćemo donijeti cjelovit zakon i onda ćemo se dogovoriti kako će to biti, ali ja Vam opet ponavljam, obzirom na to da je naš Ustav, ja bih volio da je građanskog tipa naš Ustav, on je na etničkim principima i ne može od toga biti izuzet samo Ustavni sud. Ili ćemo raditi sve kako treba, od lokalne zajednice do vrha, ili nećemo nikako. Hvala.
Hvala. Gospođa Mirjana Marinković-Lepić, povreda Poslovnika.
Ja prijavljujem povredu Poslovnika, člana 79. Poslovnika, a to su mjere u slučaju nepoštivanja reda ili Poslovnika na sjednici u stavu (5) člana 79. kaže se da se pod nepoštivanjem reda podrazumijeva vrijeđanje poslanika i ostalih prisutnih, učestalo upadanje u riječ i nepoštivanje opomene predsjedavajućeg Doma. Ja mislim da smo već u ovim nekim diskusijama došli do stepena vrijeđanja poslanika i ostalih prisutnih, a evo, kolega Softić je upravo jučer govorio kako bismo mi trebali da zadržimo dosadašnji dignitet Doma i svakako kulturu komunikacije, a već neke diskusije, dakle, apsolutno se ne mogu uklopiti u kulturu komunikacije i već su postale, znači, uvrede i neprimjereni komentari i ja zaista molim da primjenjujete ovaj član 79. Poslovnika.
Hvala. Gospodine Mektiću, nemate više pravo ispravke krivog navoda. Idemo na redovne diskusije, Nikola Lovrinović. Podsjećam još jednom, Mišljenje Ustavnopravne komisije je tačka dnevnog reda, molim vas da se toga držite i da me ne tjerate da nekom oduzimam riječ.
Zahvaljujem. Gospodine predsjedavajući, ne znam što mene upozoravate, ja se uglavnom držim. Dakle, ja ću objasniti svoj stav na Usravnopravnom povjerenstvu. Član sam Ustavnopravnog povjerenstva, glasovao sam za ovaj Zakon i smatram da se samo time brani suverenost ove države i ništa više. Dakle, zakonsko uporište postoji, ali evo, dakle, tako je kako je, i predlažem kolegama da se odbaci ovo Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva, da se postupak vrati natrag. Ali, hoću reći samo ovaj put da je to baš tako i podsjetiti na nešto što sam jučer govorio, zato što, ovaj, se igramo vlasti. Znači, mi ćemo sve naše probleme 24 rješavati kada legitimni predstavnici postignu dogovor, a ne da se podvalama u vidu incijativa nešto pokušava riješiti, tako nećemo stići nigdje. Sve ono što je sporno, zar bi neko postao član, evo, Ustavnog suda ili bilo kojeg drugog tijela BiH, a veže se za stranke, trebamo rješavati zakonima i trebamo rješavati da se te mogućnosti, dakle, gdje je potrebna potpuna neovisnost ostvare kroz odredbe u zakonima, a ne da se ovdje natačemo da je li neko vlast ili nije vlast. Dakle, ovdje doista, podsjećam kolege, posebice iz parlamentarne većine da je ovo krajnje vrijeme da budemo vlast, da budemo vlast, da sjednemo da dogovoramo i da ovom Parlamentu uvedemo reda, i ovoj državi i da se zna ko je odgovoran za bilo kakvo stanje u državi, pa i donošenje zakona i propisa. Hvala ljepo.
Hvala. Gospodin Mirko Šarović, diskusija.
Hvala predsjedavajući. Pa, već, evo, u ime Kluba ja bih Vas zamolio da vodite računa o poštovanju kulture komunikacije i da ili oduzimate riječ ili preduzimate druge mjere za one koji se toga ne pridržavaju, bez obzira o kome god se radilo. Ja mislim da, slažem se sa prethodnim da smo već ušli u nešto što nije u skladu sa Poslovnikom. Ali, vezano za ovu tačku, poštujući to da mi samo razgovaramo ili diskutujemo o Mišljenju Ustavnopravne komisije, suzdržao bih se od komentara o samom sadržaju, o tome će vjerovatno biti prilike i kasnije, ali u ime Kluba SDS- PDP želim da kažem da mi smatramo da postoji ustavnopravni osnov i da Ustav nije prepreka da zakonom uredimo ovo pitanje i ovu temu koja traje godinama, možda i deset i više godina i mislim da je došlo vrijeme da nađemo odgovarajuće rješenje zakonom, znači nije potrebno, po nama, mijenjati Ustav BiH i u tom smislu ćemo se ponašati, ali duboko smo nezadovoljni sa samim sadržajem. Mislim da je on takav koji, koji je kratkog dometa i neće vjerovatno dovesti do konačnog cilja. Za ovo pitanje mislim da je potreban mnogo, mnogo veći konsenzus i mnogo veća širina da bi došli do konačnog rješenja. U tom smislu ćemo i o ovom Mišljenju glasati na način kako sam i sada rekao, ali ćemo dati šansu amandmanskoj fazi gdje ćemo imati određene amandmane i pokušati da ovo rješenje učinimo boljim jer je ovo suviše dnevnopolitičko i za jedan izborni proces što je, po nama, neprihvatljivo. Evo, toliko i hvala.
Hvala. Gospodin Zlatan Begić, diskusija. Izvolite.
Hvala predsjedavajući, sve vas lijepo pozdravljam. Dakle, vidite mi ovdje imamo čak različita tumačenja da li je ovaj Zakon uopšte moguće donijeti u skladu sa aktuelnim ustavnim rješenjima. Posljedica je to angloameričkog modela ustavnog normiranja, koji uglavnom operiše sa pravnim standardima, kakav pravni standard je i istaknuti pravnici visokih moralnih osobina. Da bi ja to pojasnio sad, otprilike, pokušaću bit što jasniji, za balkanskog čovjeka ne važi sve ono što nije eksplicitno napisano, 25 jer će vas on odma pitati – a gdje to piše? I to je, recimo, jedan od osnovnih problema u funkcionisanju institucija, pa i poštivanja principa vladavine prava, što tradicionalno po pravnom miljeu kojem mi pripadamo, mi smo navikli da je sve zapisano. Nasuprot tome imamo Ustav od dvanaest članova, a da stvar bude još gora, takav angloamerički model ustavnog normiranja je kombinovan sa centralizovanim evropskim modelom zaštite ustavnosti, koji je nedovoljan, nedovoljan i koji podrazumijeva samo jedan sud, dakle, Ustavni sud koji štiti ustavnost. Takav nivo okvirnih pravnih standarda i okvirne ustavne regulative zahtjeva mnogo širi nivo zaštite ustavnosti, odnosno decentralizovani model zaštite ustavnosti, kakav je, recimo, prisutan u zemljama koji baštine angloamerički model ustavnog normiranja, gdje se podrazumijeva da svaki sud prvo pazi na ustavnost, pa tek onda na zakonitost. Kod nas redovni sudovi imaju nadležnost samo da primjenjuju zakone, čak i ako su oni, kako praksa pokazuje, na prima facie osnovi neustavni. Dakle, ustavna regulativa je na nivou principa, prava i slobode nisu dovoljno razrađeni, garantuje se pravo na imovinu, a onda se, recimo, ne objašnjava šta uključuje pravo na imovinu, da je i plata pravo na imovinu. Pa onda Federalni parlament kod Zakona o stečajnom postupku ne prepozna tu činjenicu, pa čak zastupnici pitaju, a gdje to piše u Ustavu itd. i tako bliže. Dakle, problem nije jednostavan, o ovoj tematici napisano je stotine hiljada, možda i miliona članaka, knjiga, od kojih sam i sam autor nekoliko desetina članaka, knjiga koji su objavljivani svuda po svijetu, a pogotovo nije jednostavan da bi se riješio jednim zakonom koji se sastoji od nekoliko članova. Zakoni se donose, drage moje kolegice i kolege, racione persone, racione materije i racione tempore. Ovaj Zakon je samo djelimično pogodio, samo djelimično racione persone, uzrok. Šta znači racione materije? Pa mi imamo ogromne probleme u vezi funkcionisanja Ustavnog suda. Ustavni sud svojim Poslovnikom je sam sebe i svojom praksom fakrički samo ograničio, po meni, potpuno nelegitimno, jer je prisutna tendencija u savremenom svijetu jačanja položaja i funkcije ustavnih sudova. Dalje, odgovor na pitanje, s obzirom na ovo prvo samo da se vratim, Ustav BiH nema nikakvu zaštitu od kantonalnih zakona, od podzakonskih akata itd. i tako bliže. Dalje, nije definisano pitanje ko može biti sudija Ustavnog suda, koje su to procedure koje garantuju objektivnost, pa i političku neutralnost prilikom izbora. Kad idemo da operišemo srce, idemo kardio-hirurgu, je li tako, nećemo otići očnom ljekaru. Kod nas svaki pravnik istaknuti, visokih moralnih osobina, bez obzira na oblast prava kojom se bavio, reference, može da bude sudija Ustavnog suda i da se bavi ustavnim pravom, što je jedna potpuno, potpuno posebna disciplina. ... za sreću je potrebno dvoje, a u našem slučaju, naravno, i troje i mislim da ovakva vrsta zakona bi se morala donositi zaista u jednoj ozbiljnoj atmosferi, uz učešće ne samo Parlamenta, koji je pretežno laičko tijelo, nego i struke kako bismo odgovorili na sva ova pitanja. Dakle, ovaj Zakon je potreban, ovaj Zakon je potreban, ali kako bi se izdefinisala sva ... i želim samo još na kraju da kažem da je stvar mnogo komplikovanija, što kolege koje se bave ovom materijom to i te kako znaju, ovaj, nego što na prvi pogled izgleda. Nisu u pitanju samo trojica sudija stranaca, u pitanju je niz pitanja, niz otvorenih pitanja koja bi se tim jednim zakonom morala riješiti i ja bi bio sretan ako bismo mi do kraja ovog mandata pripremili jedan sveobuhvatan tekst koji bi uspjeli usvojiti i koji bi ispunio sve ove uvjete o kojima su druge kolege govorile. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Gospodin Dragan Mektić, diskusija. Izvolite. 26
Hvala. Predsjedavajući, ako mi dozvolite samo nešta da pročitam sa interneta itd. ... u klasičnom smislu znači previše priče, odnosno bujicu riječi, manifestuje se kao blagi oblik mentalnog poremećaja, kao stalna potreba za pričanjem ili izvražavanjem koje dugo traje.
Gospodine Mektiću,
Takođe povezan... koje je slično... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Moram Vas isključiti, gospodine Mektiću. Govorimo o Mišljenju Ustavnopravne komisije, a Vi počinjete sa vrijeđanjem poslanika. Dakle, molim Vas da, imate svoje vrijeme, ali u okviru dnevnog reda.
Samo sam iskoristio ovu priliku, pošto nisam imao pravo, ovaj, na krivi navod, pa da iskoristim to djelimično i da odgovorim uvaženoj poslanici Sanji Vulić. Rekao sam da sam glasao suzdržano zato što je perfidno pokušano da se prenese nadležnost sa Republike Srpske na Predsjedništvo BiH, odnosno na državni nivo i da se isključi Republika Srpska u potpunosti .... sudije u Ustavnom sudu BiH, a tamo fino piše da će umjesto ove trojice jednog sudiju delegirati Republika Srpska. Kako ga delegira Republika Srpska kad to čini Predsjedništvo BiH? I kao što je rekao Mirko Šarović, bićemo opet korektni sada prema ovoj inicijativi, dakle, podržaćemo ga što se nas tiče u prvom čitanju i pružiti šansu SNSD-u da se vrati na dogovor političkih partija, koji je bio u Banja Luci i to popravimo u ovoj zakonskoj inicijativi na način da se ponovo Narodna skupština Republike Srpske vrati, vrati joj se nadležnost i omogući da ona delegira sudije Ustavnog suda BiH. Hvala.
Hvala Vama. Gospodine Helez već ste učestvovali u diskusiji, ne možete ponovo dobiti riječ, po Poslovniku. Riječ ima gospodin Nenad Stevandić, diskusija.
... gospodine predsjedavajući. Ono što sam rekao u ispravci krivog navoda vezano za protektorat ostaviću da razgovaramo kada bude raspravljano o meritumu Zakona, ali budući da sve što sam ovo 27 slušao ne mogu da ne odreagujem i biću vrlo pristojan i da kažem i konsekventan. Želio bih da kažem nekoliko veoma važnih stvari. Nije Republika Srpska, iako je ovdje, kako bi rekao, Predlog zakona potpisan i od kolega koji nisu iz Republike Srpske, ta koja ima najviše neizvršenih odluka Ustavnog suda i nije ovo priča o meritumu 09. januara, koji je datum rođenja, pa sad ko god misli da ga može promijeniti nek gura, mi ne možemo. Osam neizvršenih ocjena ustavnosti, 15 apelacija, od tih osam samo je bila vezana za vojne stanove, čini mi se, ona jedna u Republici Srpskoj i ova za 09. januar. Mi smo zbog toga samo pokrenuli ovu priču, nego upravo radi te priče o suverenitetu, a naravno i zbog priče o evropskoj perspektivi BiH, gdje nema nikakve podjele, da li je to SDA, Naša stranka, SDP, Nezavisni, Ujedinje Srpska, DNS, znači niko nije protiv Evropske agende Bosne i Hercegovine, aj da kažemo da tu Evropsku agendu predstavlja gospodin Satler, je li tako, ovdje. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim? Bez prekidanja. Znači, on je rekao ... poslednjih odluka, ovo citiram Satlera, Ustavnog suda – da BiH ne može postati član Evropske unije uz postojeći stepen međunarodne supervizije i ne može u Evropsku uniju dok se ne riješi međunarodne supervizije. To važi i za OHR i za međunarodne sudije u Ustavnom sudu. Nije tu kolega Saša Magazinović, koji je govorio da treba da, i gospodin Arnaut, da smjenimo sve ove sudije domaće i stavimo sve evropske sudije. Znači, to je problem, da kažemo, u percepciji i to je problem, kažem, u našoj toj, dvostrukim standardima, ako ste za Evropu onda sigurno ne možete biti za protektorat sudija u Ustavnom sudu koje ne bira domaće zakonodavstvo i domaći organi. Da ne čitam dalje Satlera i da, ovaj, ne trošim puno vrijeme, imam spremljenu diskusiju za meritum, moram nekoliko strvari da vam kažem. Vi znate da, prihvatajući što je gospođa Čolo rekla o meritumu, da se ne mogu izbacivati sudije strane iz Ustavnog suda, ovdje se radi o predviđenom mehanizmu da se sudije biraju u domaćem Parlamentu i to je, da kažemo, takođe ono što je u potpunoj saglasnosti sa Ustavom i zakonom. Ukoliko imamo spornu tačku da te sudije koje se čak biraju u domaćem Parlamentu moraju ostati stranci, o čemu ste Vi govorili, i za to postoji rješenje ako smo mi svi ovdje racionalni ljudi, znači postoje rješenja. Ako će biti stranci, možemo mi izabrati i strance, ali u ovom Parlamentu, pa ne znam možda će Bošnjaci izabrati nekoga iz Turske, Hrvati iz Hrvatske, Srbi iz Bjelorusije ili iz Amerike, ja bih rado jednog američkog sudiju izabrao u ime Srba u Ustavnom sudu BiH. Ja vam samo govorim o tome da mi moramo odavde to birati, da je to ... jer mi nećemo zatvoriti nijednu priču dok god postoji bilo OHR, bilo, da kažemo, način da neko drugi bira sudije u Ustavni sud bez organa te države u Ustavni sud te države, to vam je alfa i omega svakog, da kažemo, suvereniteta. Način izbora, znači ponovio sam, ako ne možemo izbacivati onda način izbora se mijenja tim zakonom i mislim da je, ako sam pratio dobro i ovo što je gospodin Šarović rekao, da je raspoložen za amandmansku fazu, da se podrži u prvom čitanju ..., pa dajte ljudi da nađemo rješenje. Ko kaže da ga ne možemo naći za deset dana i u deset minuta? Znači, rješenje sigurno postoji vezano za Evropsku agendu, vezano za, Ustav će se ispoštovati, jer je predviđeno, jer gospodo, vi znate da poslijeratna Bosna i Hercegovina, koja je rezultat svih 28 naših, da kažemo, kompromisa i, da kažemo, mogućnosti da živimo u miru, da nam djeca odrastaju u državi gdje nema sukoba, ... rezultat da se postepeno rješavamo te vrste protektorata. Ovdje su jedno vrijeme bile i međunarodne snage, na svakom ćošku je bio SFOR pa ga više nema, ne treba on da garantuje bezbjednost, sami je međusobno garantujemo jedni drugima, je li tako. Zašto bi ekskluzivitet opstanka protektorata bio isključivo na Ustavnom sudu? Ako je dijete prohodalo, nemojte da na leđima nosi onu hodalicu stalno i da ga brukamo ili ako je pacijent koji je bio, da kažemo, slomio nogu, kao Bosna i Hercegovina u ovome ratu obe, prohodao nemojte da nosi štake.
Vrijeme, gospodine Stevandiću, vrijeme, pogledajte vrijeme.
Evo završavam, zadnja rečenica. Ovaj, ovo što je rekao isto kolega Mektić, znači nema prenosa nadležnosti sa Republike Srpske, a da ona nije ni birala, toga trećeg sudiju ... To je birao predsjednik Evropskog suda za ljudska prava, riječ je o prenosu nadležnosti sa Evropskog suda na nas. Hvala lijepo.
Gospodin Predrag Kožul, ispravka krivog navoda.
Ma evo vrlo nerado, ali obzirom da sam stavio svoj potpis iza ovog Prijedloga zakona, osvrnuću se na ovu konstataciju gospodina Mektića od maloprije, da će biti korektan i podržati ovdje, odnosno biti protiv Mišljenja Ustavnopravnog povjerenstva, što je na neki način nonsens, jer on na taj način mijenja svoj stav sa Ustavnopravnog povjerenstva. A ja ću vas ovdje podsjetiti na ono što svi znamo, ali evo zbog javnosti je dobro reći, glas gospodina Mektića u Ustavnopravnom povjerenstvu je bio presudan za Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva, a ta naknadna korektnost ovdje na plenarnoj Skupštini ovog Doma nažalost neće značiti ništa, tek toliko.
Hvala. Gospođa Borjana Krišto, redovna diskusija.
Hvala lijepa. Evo ja ću se nastojat pridržavati dnevnog reda, jer nam je na dnevnom redu Mišljenje o Prijedlogu zakona za izbor sudaca Ustavnog suda BiH, a koje je prethodno birao predsjednika Evropskog suda za ljudska prava u konsultacijama sa Predsjedništvom. Pažljivo sam slušala kolege, uistinu teško je reći i referirati se na sve ono, ali koliko sam čula stvari i nebuloza uistinu me iznenađuje. Prije svega, mnogi se pozivaju, pa su nam i na teoriji ustavnog prava pokušali neke stvari objasniti itd. pozivajući se na Ustav, kao znamo šta, kako se biraju suci Ustavnog suda itd. zaboravljajući pritom određene činjenice koje su, 29 naravno, svima nama poznate. Svi smo mi ovdje koji sjedimo u ovom Zastupničkom domu obvezali se na poštivanje Ustava BiH. Kako? Na koji način? Izražavajući ili svako svoj nekakav politički stav, pa kad je u pitanju izbor ovog, odnosno Prijedlog zakona. Znači, ovaj Ustav BiH na koga smo se mi svi obvezali kaže – za imenovanje sudaca nakon pet godina od prvog imenovanja Parlamentarna skupština može zakonom utvrditi drugačiji način izbora trojice sudaca koje bira predsjednik Evropskog suda za ljudska prava. Šta je sporno u ustavnom temelju ovog Zakona? Nisam čula nijedan argument i ja sam članica Ustavnopravnog povjerenstva, nisam ga čula ni tamo. Ja poštujem i uvažavam da ljudi imaju različit i drugačiji politički stav, onda to može objasniti, to je vidljivo i danas. Kad je u pitanju ovo i ako kažem da nemamo ustavno utemeljenje za donošenje ovakvog Zakona, onda nismo mi ti koji odlučujemo o tome. Zašto gospoda koja kaže da ovaj ustavni zakon, pa i danas ovdje, nema ustavno utemeljenje, zašto to nije proslijedila na nadležnu instituciju koja je jedina mjerodavna da ocjenjuje ustavnu utemeljenost zakona koje mi ovdje predlažemo i donosimo? Pa u tom smislu i kad je u pitanju nadležnost, gdje su se pojedinci referirali, apsolutno ne stoji Ustavom BiH je propisana nadležnost Ustavnog suda u kojoj kaže – Ustavni sud će podržavati ovaj Ustav i točno je pobrojano pod a) u čemu ima isključivu nadležnost odlučivanja. Isto tako ustavnim sudovima nižim, entitetima, je propisana ustavna nadležnost tih ustavnih sudova. Ne zaboravimo koliko god se ovdje neki upinjali pa kazali, nije propisano, ko, kako itd. suci ustavnih sudova, naravno, trebaju biti istaknuti pravnici, moralnih i svih drugih profesionalnih osobina. Znamo mi dobro koji su to i kakvi pravnici, znamo da nijedan pravnik koji je završio pravo je morao imati ustavno pravo. Isto tako kod polaganja stručnih ispita, morao je polagati taj predmet, isto tako kod polaganja pravosudnih ispita. Ali ne zaboravimo, suci ustavnih sudova, ustavni sudovi su korektivni čimbenik zakonodavne i izvršne vlasti, oni su sudovi sui generis, oni nisu sudovi redovne nadležnosti, na koje se biraju suci po određenim oblastima i po natječajnoj proceduri. Stoga, ja vas molim da se urazumimo i da budemo, da radimo u interesu subjektiviteta i suvereniteta Bosne i Hercegovine, pa ako ovaj Prijedlog zakona nije dobar, uvjerite nas i recite, da je dobar drugi način, a onaj može biti dobar za Bosnu i Hercegovinu koji je dobar za sva tri njena konstitutivna naroda i sve druge građane koji žive u Bosni i Hercegovini, pa ćemo i mi podržati taj prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin Jakov Galić.
...materije, govorim kao građanin, dobronamjeran građanin. Ja ne vidim zaista ništa loše u tome što je došlo, po meni, krajnje vrijeme da se strane sudije zamjene. Sudija Ustavnog suda, po mom skromnom sudu, mora biti stvarno vrhunski pravnik, znači mora biti pravnik visokog integriteta i ugleda, ali pravnik koji, prije svega, mora do najsitnijih detalja poznavati pravni sistem, domaći pravni sistem, naš pravni sistem Bosne i Hercegovine. Sudija koji poznaje samo jedan mali dio tog pravnog sistema, složićete se, ne može biti ni dobar sudija Ustavnog suda. Sudija koji je školovan u anglosaksonskom pravnom sistemu, koji ne zna ili kome nije maternji jezik jezik zemlje u kojoj je ustavni sudija, takođe ne može biti 30 dobar izbor za sudiju Ustavnog suda. Sudija koji sudi pod, vjerujem da se nećete složiti sa mnom mnogi, sudija koji sudi pod uticajem politike jednog dijela međunarodne zajednice, takođe ne može biti dobar izbor, to smo sasvim sigurno naučili ovih zadnjih 25 godina. Složio bih se sa mnogim što su rekli da, što se slažu u suštini da se strane sudije uklone iz Ustavnog suda BiH, jer je došlo zaista krajnje vrijeme da pokažemo da smo suverena zemlja. Sve dotle dok budu strane sudije sjedile u Ustavnom sudu mi nećemo moći reći da smo suverena zemlja i da imamo suverenitet. Toliko što se mene tiče, pričaću dalje u ovom drugom dijelu. Hvala vam.
Hvala. Riječ ima gospodin Damir Arnaut, redovna diskusija. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Samo kratko da se osvrnem na ovo što je gospodin Galić upravo rekao, dakle da neko ko je obrazovan u anglosaksonskom sistemu ne može biti sudija Ustavnog suda. Nama je Ustav anglosaksonski, nama je Ustav napisan u toj tradiciji i to je vrlo čudna konstatacija da onda ne može po njemu odlučivati neko ko je obrazovan u toj tradiciji. Međutim, što se tiče pitanja da li je ovo, da li ovaj Zakon ima ustavni osnov ili nema, to je vrlo lako utvrditi samim uvidom u odredbu Ustava koja dozvoljava, odnosno koja se tiče načina izbora stranih sudija. Tu vrlo jasno stoji da Parlamentarna skupština može zakonom utvrditi, citiram – drugačiji način, nakon pet godina, drugačiji način izbora trojice sudija koje bira predsjednik Evropskog suda za ljudska prava. Dakle, nakon pet godina ovaj Parlament može utvrditi zakonom drugačiji način izbora te trojice sudija i to ni u kom slučaju ne mijenja činjenicu da to troje sudija u skladu sa članom VI (1) d) Ustava idalje ne mogu, ne smiju biti državljani Bosne i Hercegovine ili bilo koje od susjednih zemalja. Dakle, zakonom se može utvrditi samo drugačiji način izbora to troje stranih sudija, ali ukoliko neko želi da izbaci strane sudije iz Ustavnog suda BiH jedini način da se to uradi je kroz amandman na Ustav BiH. E sad što se tiče ovoga od pet godina, taj predmetni član Ustava BiH kaže – da Parlamentarna skupština BiH može nakon pet godina zakonom predvidjeti drugačiji način izbora, može. I Ustav BiH je zaista i ne samo Ustav nego Dejtonski sporazum kao cjelina je pun tih nekih prelaznih rješenja, neka od kojih dozvoljavaju da se izmjene, a neka od kojih nalažu da dođe do izmjene nakon određenog proteka vremena. Pa tako npr. član III stav (5) tačka b) Ustava BiH kaže – u periodu od šest mjeseci od stupanja na snagu ovog Ustava, entiteti će početi pregovore s ciljem uključivanja i drugih pitanja u nadležnosti institucija Bosne i Hercegovine, uključujući i korištenje izvora energije i zajedničke privredne projekte. Dakle, ovdje ne kaže da entiteti mogu, znači ovo je član koji se tiče nadležnosti institucija Bosne i Hercegovine, one su pobrojane, eksplicitno numerisane. Međutim, Dejtonski ustav je kroz ovu odredbu naložio entitetima da u roku od 6 mjeseci otpočnu pregovore – entiteti će početi pregovore s ciljem uključivanja i drugih pitanja u nadležnosti institucija BiH. Ova odredba nikad nije ispoštovana, entiteti nikad nisu počeli pregovore s ciljem povećanja nadležnosti BiH, isntitucija BiH, a to je ustavni nalog. Ovo oko sudija Ustavnog suda je samo 31 mogućnost koja je ostavljena nakon pet godina, a ovo je obaveza. Ta obaveza nikad nije ispoštovana i zbog toga Bosna i Hercegovina i dan danas toliko godina nakon Dejtona i dalje ima samo one nadležnosti koje su eksplicitno navedene u Ustavu i par onih koje su prenesene sporazumom entiteta. Nema ništa kad je u pitanju korištenje izvora energije, nema ništa kad je u pitanju zajednički privredni projekti, iako je to obaveza iz Ustava BiH, a način izbora sudija Ustavnog suda koje bira predsjednik Evropskog suda za ljudska prava je samo mogućnost koja je ostavljena ovom Domu da izmijeni njihov način izbora. Ali nikakve sumnje nema da se zakonom može utvrditi samo drugačiji način izbora troje stranih sudija, ali i dalje ostaje eksplicitna obaveza navedena u drugom, drugoj tački ovog člana, da to troje sudija i dalje ne mogu biti državljani Bosne i Hercegovine ili bilo koje od susjednih država. Ovo jeste kuriozitet, da tako kažem, ili anomalija kad je u pitanju Ustav BiH, ali čitav Ustav BiH kuriozitet je ili anomalija. I to rješenje nije ugrađeno u Ustav BiH tek tako, ono je ugrađeno s obzirom na sve druge blokade koje se nalaze u Ustavu BiH i to se može mijenjati, odnosno izbacivanje stranih sudija se može, može do njega doći samo amandmanima na Ustav BiH, a što će neminovno podrazumijevati i druge izmjene, odnosno otklanjanje ili ublažavanje drugih blokada koje su, odnosno blokada koje su ugrađene u Ustav BiH. Hvala.
Hvala Vama. Nenad Stevandić, ispravka krivog navoda.
Hvala lijepo. Pa licitiranje sa anglosaksonskim ili bilo kojim pravom koje se primjenjuje u Ustavnom sudu BiH mislim da, ovaj, na primjeru 09. januara treba da se potpuno isključi. Jedna od sudija koja je pravagnula da se 09. januar proglasi neustavnim je sudija iz Makedonije, gdje je u obrazloženju da ne može, da kažemo, da se poklapa vjerski praznik sa danom rođenja, u zemlji u kojoj je Ilindan nacionalni praznik i dan države. Nema tu nikakve, kako bih rekao, mogućnosti da to ... Ali ovo drugo što ste rekli, kolega Arnaut, mi se jako dopada, ja sam to rekao, ukoliko ne možemo da raspakujemo Ustav, jer bi to možda bila Pandorina kutija i za druge amandmane na izmjenu Ustava, onda možemo da ovim Zakonom bilo u amandmanskoj, što je spominjao gospodin Šarović, napravimo, da kažemo, zakon koji bira trojicu sudija, koji su radi Ustava stranci, ali koje bira domaće, koje biraju domaći organi. Ja, opet, sugerišem da idemo u tome, to nam svima, da kažemo, daje neku dozu ozbiljnosti da ne podliježemo protektoratu, nego da smo, da se manemo štaka, da prohodamo. Ma biće ovih političkih sukoba, različitih interesa, ko zna ko će biti na vlasti za deset godina,
Krivi navod, gospodine Stevandiću.
nemojte mjeriti po ovoj godini sudije Ustavnog suda. 32
Gospođa Alma Čolo, ispravka krivog navoda.
Ja ne znam kako gospodin Stevandić zna kako je glasala članica Ustavnog suda BiH iz Makedonije, jer koliko ja znam Zapisnik o vjećanju i glasanju sudija Ustavnog suda nije javan i ne može se vidjeti javno, vjerovatno vam je neko iz Ustavnog suda to rekao. Međutim, šta je ovdje problem? Ovdje je problem šta je cilj koji Vi želite postići predlaganjem ovakvog Zakona? Želite da ono što vi uradite na nivou entiteta Republika Srpska stvarajući jedan zaokružen pravni, ustavnopravni sistem donošenjem zakona koji zadiru u nadležnost države Bosne i Hercegovine, da spriječite ocjenu ustavnosti pred Ustavnim sudom, i da spriječite donošenje nezavisne i nepristrasne odluke u kojoj u velikoj mjeri učestvuju strane sudije. Pa imali smo priliku da vidimo koliko, kakav je revolt kod vas izazvala odluka Ustavnog suda kada je u pitanju ocjena ustavnosti Zakona o poljoprivrednom zemljištu, sad ćemo ubrzo imati Zakon o stvarnim pravima, brzo ćemo imati Zakon o šumskom zemljištu, jer sve ono što je državna svojina Republika Srpska svojim zakonima nastoji da priskrbi sebi i onda joj ne odgovaraju odluke Ustavnog suda. Ja vama toplo preporučujem da prestanete donositi zakone kojima ćete vršiti upad u ustavnopravni sistem države Bosne i Hercegovine i onda vam neće smetati ko sjedi u Ustavnom sudu i da li taj Ustavni sud donosi nezavisne, zakonite i nepristrasne odluke.
Krivi navod, gospodin Zlatan Begić.
Poštovane kolegice i kolege, evo, ja moram iskoristiti ovaj način, ali neću duže od 30 sekunudi doista, i ovaj put slušajući ovu diskusiju se potvrđuje što je meni prije nekih petnaestak godina kazao jedan stari profesor ustavnog prava, da ustavne pravnike u većini slučajeva teško razumiju čak i drugi pravnici koji se ne bave ustavnim pravom. Moja preporuka je da mi ovdje iznađemo mogućnost da angažujemo sedam, osam ljudi, nemamo ih više, koji se bave ustavnim pravom i da ih uključimo u tijelo koje bi evenutalno pripremilo ovaj Zakon, da li kroz naše političke partije ili na neki drugi način. Mislim da je to neophodno imajući u vidu veliku važnost ovoga Zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodine Stevandiću imali se dvije ispravke krivog navoda i ne možete po Poslovniku imati više. Dobro, nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa želim da kažem gospođi Almi Čolo da to što je ona govorila, da to nema veze sa dnevnim redom, znači ako smo pričali o meritumu Zakona. Ja sam samo reagujući na gospodina Heleza Vam rekao, Arnauta, vezano za anglosaksonsko pravo, dao sugestiju na što 33 ste Vi reagovali na način što nema veze sa dnevnim redom. Prema tome, ja ponavljam kako je glasala makedonska, sudija, kako sam ja rekao, to je tačno, to se ne može negirati i to nije tajna. Jel treba da bude tajna? Onda to nije Ustavni sud, onda je to tajni sud, koji će tajno suditi sutra meni, Vama, promjenit će se geopolitička situacija. Biće možda neki iz Indonezije, Kine i ostalo, pa ćete se Vi žaliti. Ja Vam govorim o meritumu šta mi možemo, a upamtite ovo što sad kažem, i završavam, Bosna i Hercegovina se i Ustavom i sporazumom i našom percepcijom zasniva na onome što dogovore dva entiteta i tri naroda. Jedino gdje to pravilo ne funkcioniše su – Kancelarija visokog predstavnika koja je naše ograničenje za evropske integracije i demokratsko ustrojstvo i Ustavni sud...
Nepridržavanje dnevnog reda gospodine Stevandiću.
Pa odgovaram gospođi da joj objasnim gdje je pogriješila...
Dobili ste riječ da podsjetite da se neko ne pridržava, a Vi radite to ...
/nije uključen mikrofon/
Dobro je. Povreda Poslovnika, gospodin Damir Arnaut.
Predsjedavajući, ja mislim da ste zaista primjetili da Vas podržim svaki put u pravilnom tumačenju Poslovnika i evo, recimo, i jučer sam Vam bio možda i jedina podrška kad ste pravilno zaključili da nema osnova, ovaj, da se raspravlja o Zakonu u odsustvu predlagača koji ga je u stanju obrazložiti, ali ne mogu se oteti utisku da primjenjujete različite standarde, čak nije ni na predstavnike vlasti i opozicije, nego na predstavnike stanke odnosno grupe stranaka iz kojih Vi dolazite u odnosu na druge poslanike. Zaista Vas molim da u toj poziciji ipak ostavite tu stranačku pripadnost po strani jer ovo što je sad gospodin Stevandić uradio je možda najočitiji primjer zloupotrebe poslovničkih odredbi koji smo imali, evo, bar na ovoj sjednici. Hvala.
Hvala na upozorenju, ali lagana analiza će utvrditi da Vi niste u pravu. Čak obrnuto, mogli ste pročitati na nekim društvenim mrežama kako ja najviše upozoravam iz mog Kluba poslanike. I to sam sad uradio i kad je u pitanju gospodin Stevandić, ali ne vodimo raspravu o tome. Nepridržavanje dnevnog reda, gospodin Zlatan Begić.
34 Izvinjavam se, evo, gasim pošto, onaj, mislim da je jasno. A ispravak krivog navoda bih ako može, vrlo kratko. U ovoj zemlji ne žive samo Bošnjaci, Srbi i Hrvati. Ja nisam apatrid, ovo je i moja zemlja, pa prema tome, valjda i mi treba kao građani Bosne i Hercegovine, a što su i pripadnici konstitutivnih naroda po svom državljanstvu i po svojoj građanskoj pripadnosti. Prema tome, valjda, onaj, trebamo to imati u vidu, a imajući u vidu standarde u smislu naše jednakosti i jednakopravnosti kao građana koju mi, istina, još uvijek nismo proveli kroz naš ustavni poredak. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Zaključujem raspravu oko tačke 14. Nekoliko informacija, pauza do 12 i 50, sat vremena. Radit ćemo danas do 18 časova i nastavljamo sutra, pošto je potpuno jasno da ovakvim načinom rada ne možemo ovaj dnevni red iscrpiti još za jedno pet radnih dana. Hvala. Pauza do 12 i 50. [[PAUZA]] Nastavljamo sa radom. Tačka 15., Ad. 15. Izvještaj o realizaciji Revidirane strategije Bosne i Hercegovine za sprovođenje Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma za 2017. godinu, podnosilac: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02,03-37-2701/18 od 10. 12. 2018. godine
Da.
Molim vas da pokrenete proceduru izjašnjavanja, ako nema drugih prijedloga. 35 Ne vidim da ima. Izvolite. 32 prisutnih – 28 za, 4 uzdržana. Ima opšta, ima entitetska većina. Konstatujem da smo dogovorili, odnosno odlučili da objedinimo raspravu za tačke 16. i 17. Ad. 16. Izvještaj o zaštiti ličnih podataka u Bosni i Hercegovini za 2017. godinu, podnosilac: Agencija za zaštitu ličnih podataka u BiH, broj: 01-02-04-1616/18 od 13. 07. 2018. godine, i Ad. 17. Izvještaj o zaštiti ličnih podataka u Bosni i Hercegovini za 2018. godinu, podnosilac: Agencija za zaštitu ličnih podataka u BiH, broj: 01,02-04-1-1243/19 od 08. 07. 2019. godine Otvaram raspravu.
/nije uključen mikrofon/
Da, podsjeća me sekretar, Komisija prihvatila Izvještaj, te predlaže usvajanje sljedećeg zaključka – obavezuje se Savjet ministara BiH da u što skorijem roku okonča proceduru usvajanja i dostavljanja Parlamentarnoj skupštini BiH novog teksta Zakona o zaštiti ličnih podataka, te da u skladu sa zaključcima navedenim u Izvještaju o zaštiti ličnih podataka u BiH za 2018. djeluje na adekvatan način kako bi se obezbijedio zakonit i efikasan način Agencije za zaštitu ličnih podataka.
/nije uključen mikrofon/
To je 17. Povreda Poslovnika, gospodin Damir Arnaut. Izvoli.
Hvala predsjedavajući. Kao i za prošlu tačku, samo član 74. stav (3) u slučaju odsustva predlagača akta, o njemu se ne raspravlja osim ako Dom ne odluči drugačije. Samo ne znam da li imamo, ne znam ko su, samo da potvrdimo kod svake tačke. Hvala Vam.
Imamo predstavnika predlagača gospodine Arnaut, ako sam ja dobro shvatio, ako ste na to mislili. Tu je predstavnik predlagača., samo nismo tražili da učestvuje u raspravi. Nema prijavljenih, zaključujem tačku 16. i 17. 36 Prije prelaska na narednu tačku 18., predlažem da objednimo raspravu o tačkama 18. i 19. s obzirom da je riječ o godišnjim izvještajima Institucije ombudsmena. Nema drugih prijedloga. Glasamo. 35 prisutno, svi za. Jasno je da ima i jedna i druga većina. Konstatujem da smo donijeli odluku da objedinimo raspravu o tačkama 18. i 19. dnevnog reda. Ad. 18. Godišnji izvještaj o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH za 2017. godinu, podnosilac: Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH, broj: 01,02-37-776/18, od 19. 03. 2018. godine i Ad. 19. Godišnji izvještaj o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH za 2018. godinu, broj: 01-12-1-620/19 od 20. 03. 2019. godine Otvaram raspravu. Nema prijavljenih, zaključujem raspravu o tačkama 18. i 19. Prije prelaska na narednu tačku, predlažem da objedinimo raspravu o tačkama 20. i 21. dnevnog reda s obzirom da je riječ o izvještajima o zbrinjavanju izbjeglica i stranaca. Ima li drugih prijedloga? Nema. Predlažem da se izjasnimo o objedinjavanju rasprave za 20. i 21. tačku dnevnog reda. 35 prisutnih – 34 za, 1 suzdržan. Postoji opća i entitetska većina. Konstatujem da smo objedinili raspravu za tačku 20. i 21. Ad. 20. Izvještaj o zbrinjavanju izbjeglica i stranaca pod supsidijarnom zaštitom u Bosni i Hercegovini za 2017. godinu, podnosilac: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02,03-37-2034/18 od 06. 09. 2018. godine i Ad. 21. Izvještaj o zbrinjavanju izbjeglica i stranaca pod supsidijarnom zaštitom u Bosni i Hercegovini za 2018. godinu, podnosilac: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02,03-50-18-1916/19 od 04. 11. 2019. godine
Hvala lijepa. Evo nastojat ću da ne zamaram puno nekakvim raspravama, dalo bi se o temeljima ovih izvješća i ovih točaka koje su nam ovdje, od Specijalog izvješća o nacionalnoj i spolnoj strukturi zaposlenih u policijsko-sigurnosnim agencijama u Bosni i Hercegovini, pa do stanja ljudskih prava u Bosni i Hercegovini, odnosno o informacijama naših ombudsmena, dalo bi se govoriti. Ja sam u pregledavanju ovih materijala željela se osvrnuti na jedno Izvješće koje se odnosi na točku 22., a govori u nacionalnoj strukturi uposlenih u Bosansko-podrinjskom kantonu, ovako interesantno jedno Izvješće Institucije ombusmena koje kaže – Ministarstvo unutarnjih poslova Bosansko-podrinjskog kantona – aktom Ministarstva unutarnjih poslova Bosansko-podrinjskog kantona od 31.10.2017. ombudsmeni za ljudska prava informirani su da u ukupan broj, broj muškaraca, broj Bošnjaka, nije uračunat ministar za unutrašnje poslove, tako ovdje piše, funkcioner, Bošnjak, muškarac. Također, napominjemo da u tabeli 1. kod podataka za policijske službenike nije popunjen broj policijskih službenika koji se odnosi na podatak sa VSS, nije popunjeno, znači ostaje prazna ova rubrika iz razloga što je prema važećem Pravilniku o unutarnjoj organizaciji i sistematizaciji radnih mjesta u MUP-u BPK Goražde uvjet za popunjavanje radnih mjesta policijskih službenika posjedovanje čina, a ne školska sprema. Također, ono što je u ovom Izvješću, na šta se želim referirati, a to je nacionalna struktura uposlenih na dan 30. rujan 2017. godine, pa ovdje vidimo da je ukupan broj zaposlenih 221 i vidim da nema niti jednog Hrvata. Kad je u pitanju nacionalna struktura rukovodnih radnika na dan 30. rujan 2017. također od ukupno 33 nema nijednog Hrvata. Samo podsjećanja radi, kad je u pitanju Bosansko-podrinjski kanton imamo gospodina Edima Fejzića, izaslanika u Domu naroda Parlamentarne skupštine, pa me baš čudi ako imamo iz tog kantona osobe da ih možemo izabrati u Dom naroda Parlamenta Federacije, je li moguće da pored tog gospodina nema nijedan uposlen koji bi ga na neki način, evo, birao ili bio itd., u policijskim strukturama ili u nekim drugim institucijama kad je u pitanju Bosansko-podrinjski kanton. Evo, hvala vam lijepa. Nadam se da smo se razumjeli.
Hvala. 38 Gospodin Nikola Lovrinović, diskusija.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa nešto slično ću nastaviti na tragu kojem je govorila kolegica Krišto. Naime, ovo ću Specijalno izvješće, eto dobro je da ga imamo, je li, čuvati za ubuduće kad imadnem prigodu da na komentare nekima kako Hrvati dobivaju ono što im ne pripada. Znači, kad govorimo na razini Bosne i Hercegovine iz ovoga je vidljivo da u prosjeku, eto, na neki način, s obzirom na popis iz '91. godine imamo neku satisfakciju i možemo biti, dakle, govorim sad eto u ime pripadnika hrvatskog naroda i da to nije sporno, međutim našem kolegi iz Doma naroda, kolegi Bakiru, pošto on voli često kazati da smo doveli više nego što nam pripada, ću evo, nadam se da će do njega doći ovo Izvješće pa će pogledati malo u Federaciji, dakle, pa u Federalnom MUP-u 9%, pa u Srpskoj 1%, pa u slobodarskoj Tuzli ... , dakle, u Unskom-sanskom 2%, i to u administrativnom djelu 1,74%, pa onda u slobodarskoj Tuzli 4 zarez, nema ni 5%, Zeničko-dobojskom 16% itd. Dakle, neka pogleda ovdje pa neka ovdje pa neka vidi, u Federaciji uglavnom, uglavnom je problem sa poštivanjem te ustavne odredbe o Popisu '91. To je toliko koliko mi dobijamo, pod znacima navoda, kako neko kaže. Dakle, dobro će doći ovo Izvješće da ovo pratimo stanje, kako će izgledati to dalje i da znamo predočiti javnosti kako mi to uživamo neka prava koja nam ne pripadaju, koja smo dobili preko mjere. Hvala ljepo.
Hvala gospodinu Lovrinoviću. Nema više prijavljenih, zaključujem raspravu. Prije prelaska na narednu tačku 26., predlažem da objedinimo rasprave o tačkama 26. do 32. Molim vas da pratite ovo smo pokušali svjesno da ubrzamo, ista je rasprava, ali ako ima greška da neko ispravi. Dakle, od 26. do 32. Ima li drugih prijedloga? Nema. Molim vas da pokrenete proceduru glasanja. Hvala. Svih prisutnih 37 su glasali za. Dakle, imamo odluku da objedinimo tačke od 26. do 32. Ad. 26. – ad 32. Izvještaji o izvršenim revizijama učinka Otvaram raspravu. Ovo je pogrešno, nije se niko prijavio. Zaključujem raspravu. Slijedi tačka 33. Prije toga, predlažem da glasamo za objedinjavanje rasprave tačaka 33. i 34., radi se o konsolidovanim izvještajima. Ima li drugih prijedloga? Nema. Molim vas da pokrenete proceduru glasanja. Glasamo o prijedlogu za objedinjavanje 33. i 34. Hvala. Od 38 prisutnih 37 za, 1 uzdržan. Imamo većinu, opštu i entitetsku. 39 Ad. 33. Godišnji konsolidovani izvještaj unutrašnje revizije za 2018. godinu, podnosilac: Ministarstvo finansija i trezora BiH, broj: 01,02-16-1-1422/19 od 07. 08. 2019. godine i Ad. 34. Konsolidovani izvještaj o sistemu finansijskog upravljanja i kontrole u institucijama BiH za 2018. godinu, podnosilac: Ministarstvo finansija i trezora BiH, broj: 01,02- 16-1-1423/19 od 07. 08. 2019. godine
Hvala predsjedavajući. Mislim da je manje-više sve o ovom pitanju rečeno u petak tokom rasprave o uvrštavanju Prijedloga rezolucije na dnevni red sjednice Doma. Dakle, upravo su podijeljene poslanicima i konačne korekcije koje smo dostavili u svojstvu predlagača, uzimajući u obzir koliko je, da se ovo pitanje već na treći dan ove sjednice uvrštava, odnosno odgađa rasprava o tom pitanju, te uvažavajući određene komentare, ali suštinski karakter ostaje u potpunosti isti i ukoliko, naravno, ima potrebe iz rasprave, ukoliko iz rasprave se pokaže potreba da, za dodatnim pojašnjenjima ja, naravno, ostajem na raspolaganju, al' mislim da je manje-više sve već rečeno tokom rasprave o dnevnom redu. Hvala.
Hvala. 47 Povreda Poslovnika, gospodin Nikola Lovrinović.
Poslije ću predsjedniče, nek prvo gospođa Krišto, pa ću onda. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Isprika. Mogu i odmah, hajde. Jel' mi dajete riječ?
Reaguje sve, dobili ste riječ.
Dobro, dakle ja ne vidim utemeljenje, dakle, prekršen je Poslovnik, da se u tjeku rasprave mijenja tekst onoga o čem raspravljamo u točci dnevnog reda, pa ću se pozivati na članak 163. ne može se naći utemeljenje za novi tekst Rezolucije. Međutim, ja mislim da nemam drugog načina nego na, preko Poslovnika i članka, znači, 70. koji se odnosi na utvrđivanje dnevnog reda, ovaj, ne može, ne mogu drugačije da predložim ovo što hoću. Naime, ono što je pisalo u tekstu koji smo dobili kada je točka uvrštena u dnevni red se prilično izmjenilo, što se vidi iz namjere predlagača, kad su bili u stanju da predlože ovo novu, novi tekst Rezolucije. Zbog toga ja predlažem, dakle, naravno da sad je nemoguće skinuti točku dnevnog reda, kako ste sami rekli negdje ranije kad smo razgovarali o jednoj točci dnevnog reda, predlažem da se Kolegij u proširenom sastavu sastane i da izmjeni naziv ove točke dnevnog reda, jer on utvrđuje dnevni red, koji bi mogao glasiti – Prijedlog odluke o prihvaćanju rezolucija, deklaracija Vijeća Evrope i Evropskog parlamenta koje se odnose na osudu zločina totalitarnih režima u 20. stoljeću. Dakle, pod tim naslovom bi i mogli onda razgovarati, a ovo je događaj koji je bio, bar u prvobitnom tekstu, već završen, dakle, besmisleno je raspravljati na takav način i usko, a pod ovom točkom bismo mogli raspraviti sve što želimo, dakle, pa i o ovom točkama koje smo nekoliko puta pokušavali, ja i kolega Kožul, staviti na dnevni red u prethodnom mandatu 2016/2017. da bi Kolegij u proširenom sastavu, ovaj, dobio mogućnost i šansu da se sastane i očituje o ovom mom prijedlogu ja tražim pauzu od pola sata i da dobijem stav Kolegija, je li to moguće ili nije. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Damir Arnaut, povreda Poslovnika.
Hvala predsjedavajući. 48 Gospodin Lovrinović očito traži novu tačku dnevnog reda, dnevni red je utvrđen, prema tome to nije dozvoljeno. A što se tiče njegovog komentara da nisu dozvoljene korekcije na tekst, član ..., ja smatram da jesu, da kao predlagači možemo do okončanja rasprave intervenisati na tekst, ali čak i ukoliko Kolegij ne zauzme taj stav, član 164. stav (2) vrlo jasno predviđa – amandmani na predložene rezolucije podnose se u pisanoj formi tokom sjednice. I u tom slučaju se ovo može tretirati kao jedan veliki amandman, odnosno ... ne veliki, mislim, pošto su korekcije minimalne, ali kao jedan sveobuhvatni amandman na orginalni tekst. Prema tome, poslovničke odredbe su ovdje potpuno ispoštovane i to nema nikakve prepreke da se o tome danas glasa. Hvala.
Hvala. Gospođa Borjana Krišto, diskusija. Izvolite.
Pauza, pauza...
Pauza. Koliku tražite pauzu, gospodine? 15 minuta. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Dobro, pauza 30 minuta na zahtjev Kluba HDZ-a. [[PAUZA]]
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. 49 Vidim nemate mi ništa reći, dakle ja i dalje mislim da je bilo uporišta u članku 70. kod utvrđivanja dnevnog reda, dakle nije prijedlog bio da se briše točka dnevnog reda, nego da se njezin naslov promijeni. A kako je Kolegij u proširenom sastavu taj koji utvrđuje dnevni red, mogao je, po meni, sastati se, mogao je, dakle, donijeti, prihvatiti moj prijedlog ili neki sličan i predložiti Domu da se izjasni o promjeni točke dnevnog reda. Kako to očito nije bilo moguće, niste to sazvali, ne znam zbog čega, o tom potom, ja ću naravno sad biti prinuđen da uložim amandman, koji će vam biti dostavljen. Točka 59. pod nazivom – Rezolucija o poštivanju žrtava ustaškog režima, mijenja se i glasi: Donošenje odluke o prihvaćanju rezolucija Evropskog parlamenta o evropskoj savjesti i totalitarizmu. Tako je prijedlog moj amandmanski, dakle, na naziv točke koja će se, eto, raspravljati ili na kraju usvojit, nadam se. Hvala.
Molim Vas da dostavite amandman službi. Gospodine Arnaut, je li povreda Poslovnika bila ili je to ostalo od ranije?
/nije uključen mikrofon/
Sada, je li?
/nije uključen mikrofon/
Izvolite.
Evo, dakle, član 164. stav (2) Poslovnika kaže – amandmani na predložene rezolucije podnose se u pisanoj formi tokom sjednice. Mi smo pokušali olakšati sa korigovanim tekstovima koji su u suštini bili prečišćeni tekst amandmana, s obzirom na dileme povlačimo kao klub, dakle, te korigovane tekstove i ulažemo deset amandmana na predloženu Rezoluciju u potpunosti u skladu sa Poslovnikom i dostavili smo te amandmane u proceduru, kao i prečišćeni tekst kako će to izgledati ukoliko se svi amandmani usvoje i moliću da se o amandmanima izjasnimo u paketu ukoliko je to prihvatljivo. Hvala.
Hvala. Molim službu da podijeli sve amandmane, dakle i ove i HDZ-a i SNSD-a, da imamo to sve. 50 Za raspravu se javio gospodin Nermin Nikšić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa ja se nisam javljao kad se utvrđivao dnevni red, iako su i tada većina kolegica i kolega govorili o suštini, a ne o prijedlogu dnevnog reda i eto ako sam na taj način doprinijeo da sam uštedio vrijeme, žao mi je što ću sada ipak uzeti malo vremena da kažem nešto oko ove Rezolucije. Žao mi je da nismo raspravljali o njoj u petak, ja bih i tad rekao, ovaj, ono što ću sada ponoviti kako nemam ambiciju da se uplićem u unutrašnje stvari Katoličke crkve i da nije bilo moguće ni spriječiti, niti zabraniti održavanje mise, da je to isključivo njihova odluka, odnosno odluka biskupa. Da je bilo moguće apelirati to je jasno i to je ono što je pretpostavljam bila i intencija i predlagača i onoga što bih ja želio da govorim u Parlamentu. Svakako da smatram, kao što je njihovo pravo da održe misu, tako je pravo onih koji su imali drugi stav, da to kažemo i iskažemo i ovdje u Parlamentu i na mirnim protestima. Porazno mi je da smo mi 75 godina nakon Drugog svjetskog rata još uvijek u tom periodu. Pitanje je ustvari kad ćemo i kako ćemo doći do 1992–1995. godine i suočit se sa posljedicama tog rata i agresije na Bosnu i Hercegovinu, a činjenica je da što se prije suočimo s istinom i o jednom i o drugom ratu prije ćemo se moći okrenuti budućnosti i stvarati pretpostavke za normalizaciju odnosa u Bosni i Hercegovini. Ne mogu da vjerujem da 75 godina nakon Drugog svjetskog rata, a nakon što je cijeli svijet utvrdio istorijske činjenice, samo mi na prostorima ex Jugoslavije, a posebno u Bosni i Hercegovini imamo neku svoju istinu i mijenjamo teze ko je ustvari bio na pobjedničkoj strani, na strani saveznika, a ko na poraženoj strani Sila Osovine. Možemo mi sada preispitivati sve postupke, pa i postupke antifašista, niko i nikoga ne treba ni idealizirati i bilo je sigurno i onih koji su kao antifašisti činili zločine, ako to pomaže bilo kome, evo, ja se kao antifašista izvinjavam u njihovo ime i osuđujem svaki takav zločin. Pitam se, hoće li se iko izvnuti i ograditi od onih koji su sistematski činili zločine u koncentracionim logorima kao sluge okupatora ili kao sljedbenici takvih ustaških i četničkih ideologija? Ovih dana kako je aktuelna priča oko mise, bombarduju me porukama u kojima šalju imena muslimana koji su u kvislinškoj NDH obavljali brojne pozicije, baš kao da time neko može relativizirati zločine koje je uradio režim NDH zato što su u tome učestvovali i muslimani. Pa nije gospodo ovo rasprava oko održavanja mise rasprava na nacionalnoj osnovi, rasprava Bošnjaka, Srba ili Hrvata, ovo je ideološka rasprava, s jedne strane antifašista koji smatraju da je pokroviteljstvo Hrvatskog sabora i održavanje mise pokušaj revzionizma istorije, te predizborni marketinški trik i s druge strane onih koji to podržavaju pokušavajući i na taj način zaraditi neki poen i skrenuti pažnju s brojnih afera. Pitam se – gdje nas ovo vodi? Hoćemo li konačno smoći snage da se suočimo s istinom, da ne ostavljamo našoj djeci da ponovo dožive i prožive ono što smo mi prošli. Kad nemamo snage prihvatiti istorijske činjenice iz rata 1941-1945. koje je cijeli svijet priznao, kako očekivati da to uradimo kad je u pitanju 1992-1995. u situaciji kad smo neki bili i direktni akteri. Ja sam zvijezdna na Fejsbuku i stalno kad god zatreba izvlače moju izjavu kako je, iz SDA, kako je u Vojsci Republike Srpske i HVO bilo ljudi koji nisu radili zločine, kao što je bilo i u Armiji onih koji jesu. Zato želim ovdje javno reći, demobilisan sam kao kapetan Armije, nisam radio, ni podržavao zločine i to nije bila zvanična politika, niti opredjeljenje 51 Armije Republike Bosne i Hercegovine, ali evo javno se izvinjavam svima onima koji su kao pojedinci ili neke jedinice Armije izvršili zločine ... kojima su kao pojedinci ili neke jedinice Armije izvšile zločine navodno u ime mog naroda ili u moje lično ime. Ali pitam se kolegice i kolege, imate li snage i pozivam sve vas da se suočite i iskreno izvinete zbog toga što su radili pripadnici vojnih formacija, navodno u ime vaših naroda i vaše lično. Da prihvatimo presude Međunarodnog suda i da se onda pokušamo nakon suočavanja s istinom okrenuti izgradnji međusobnog povjerenja i uvažavanja na principima prema kojima svi oni koji su radili zločine moraju odgovarati ne izjednačavajući ili relativizirajući bilo čiju krivicu, ali svjesni da je važno zbog budućnosti naše djece da prošlost ostavimo iza sebe, prepustimo pravosuđu da radi svoj posao, a mi da gradimo budućnost. Ako smo spremni na to i iskreno to želimo, onda možemo očekivati da ima nade i za nas i za Bosnu i Hercegovinu i da možemo stvari pokrenuti s mrtve tačke, sve ostalo će nas ostaviti zakopane u našoj prošlosti, gdje će i dalje svako od nas imati svoju istinu. Hvala.
Hvala Vama. Gospodin Mijo Matanović.
Cijenjene kolegice i kolege, državni zastupnici, dragi gosti, ukoliko ih uopće ima, sve vas pozdravljam, a predlagateljima ove točke dnevnog reda čestitam na predloženoj Rezoluciji. I već kad sam pomislio da neću imati prigodu da o ovakvim dokumentima, tj. događajima u svom radnom vijeku, u politici uopće, progovorim, a podsjetiću 30 godina kontinuiteta u politici, od 55 koliko brojim, ukaza mi se prilika i sa zadovoljstvom ću reći nekoliko riječi o mojoj definiciji zadane Rezolucije i poštivanja žrtve. Bosna i Hercegovina kao država oduvijek je bila zanimljiva osvajačima, u zadnjih pet stoljeća četiri su njom vladali Osmanlije, od 1463. do 1878. u Austrougarskoj od 1878. do 1914. od 1914. do 1918. u Prvom svjetskom ratu, od 1918. do 1941. u Kraljevini Jugoslaviji, od 1941. do 1945. u Drugom svjetskom ratu, od 1945. do 1992. u komunističkoj Jugoslaviji, od 1992. do 1995. bio je ratu u Bosni i Hercegovini, a od 1995. živimo u sadašnjosti, tj. Bosni i Hercegovini danas. Izvor mi je Wikipedija, a ponešto od ovih činjenica sam zapamtio iz školskog gradiva. O svim ovim razdobljima pisana je istorija, historija ili povijest, ovisno o aktualnom režimu iz kojeg naroda je pisac i za koje potrebe. Predmet Rezolucije vezan je, pretpsotavljam, za period Drugog svjetskog rata, nije naznačeno, a sudeći po ikonografiji od 16. svibnja 2020. godine i danas je i te kako aktualan. Pitam predlagatelje – jesu li sva ostala razdoblja, koja sam naveo, bila idealna za sve žitelje Bosne i Hercegovine, čija je uopće Bosna i Hercegovina? Zadnja prihvatljiva definicija, barem meni je, nit muslimanska, nit srpska, nit hrvatska, već i muslimanska i srpska i hrvatska i svih onih koji žele u njoj živjeti. Čija je ona danas fašistička ili antifašistička prevažno je da bi se podržala ova predložena Rezolucija. Moja malenkost nije fašista, ni antifašista, ali je osjetila goleme teškoće i od jednih i od drugih. Zahvaljujući fašizmu živio sam bez oca za kojeg nije bilo posla, pa ni onog najtežeg u državi, od mojih 55 godina sa njim sam proživo jedva pet, kada bi dolazio jednom godišnje kući. A zasluge antifašizma su, da sam odrastavo bez oba djeda, dva strica, šezdesetak moje loze svilajskih Matanovića iz četrdesetak obitelji, ovaj podatak se može 52 provjeriti u knjizi pokojnog fra Grge Vilića – Odžak pouka povijesti ili iščitati u Spomen parku na spomeniku svim hrvatskim žrtvama Drugog svjetskog rata i poraća u Posavskoj Mahali-općina Odžak, gdje su ispisana 3402 poginula od ukupno desetak tisuća žitelja tadašnje Odžačke općine i spomen na njih slavit ćemo u Svetoj misi u ponedjeljak 25. svibnja ove godine pridržavajući se, naravno, propisanih mjera od strane stožera. Školovan sam bez stipendija, redovito naravno, stalno etiketiran i praćen, bez ponuđenog zaposlenja i vjerovatno da nije nastupila demokracija završio bi u nekoj državi koja je bila fašistička, ovo pod navodnicima. U obitelji odgajam da volim i nikog ne mrzim bez obzira na svakojake današnje podjele, u crkvi, istoj ovoj koju Rezolucijom progonite i omalovažavate, da znam cijeniti, poštivati i ne suditi, a u školi da učim i da stečeno znanje znam primijeniti u životu i biti od koristi obitelji, svom narodu, te svim u zajednici i državi. Želim i ovo kazati da s obitelji živim u ulici najvećeg zločinca mog hrvatskog naroda Titovoj koja se i dan danas tako naziva. Potkrepljujem ovu izjavu prema natpisu iz britanskog Daily Maila 2014. godine, gdje se spomenuti nalazi na 13. mjestu rang liste najgorih masovnih ubojica 20. stoljeća. Njegova zapovijed “pobiti sve sudionike blajburške tragedije da bi Jugoslavija živjela” govori o okrutnosti zločina tada, a negiranju danas. Strah me antifašističkih poruka i prijetnji uzoritom Kardinalu i preko njega i katoličkom puku BiH, trebali njih nastaviti progoniti iz Sarajeva da bi BiH živjela, a prisjetimo se da je s početka prošlog stoljeća u Sarajevo živjelo gotovo približno isto katolika i muslimana. Bez lažne skromnosti cijeli svoj život jedini imperativ mi je bio, biti i ostati čovjek, gledati optimistično i raditi za dobro svih. Fašista ne bi znao biti, a biti ovakvim antifašistom kakvim se prikazuju ovi u vrijeme trajanja mise 16. svibnja ni u ludilu, jer znakovlje koje su nosili u obliku petokrake nosili su oni o kojima sam već rekao nakon Drugog svjetskog rata i njihovim zlodjelima kojih su pune jame diljem Slovenije i Hrvatske, pod istim znakovljem se rušio Vukovar i Dubrovnik, a 1500 dana granatirano Sarajevo. Završavam. Zbog svega navedenog u ovom mom izlaganju, a naročito tendencioznom prijedlogu predlagatelja jednim segmentom zločina iz naše krvave povijesti, neću podržati ovakav tekst Rezolucije, pa i svaki drugi pokušaj koji bi služio u jednodnevne političke svrhe. Izražavam žaljenje što zbog ovih mjera izazvanih pandemijom virusa korona, nisam nazočio Svetoj misi na spomenutu nakanu. I nek se zna, istina je govor mržnje za one koji žive u laži. Uz poštivanje svih žrtava totalitarnih režima, među kojima su spomenuti i u ovoj Rezulociji, a naročito žrtava komunizma za koje se ne smijem ni reći da su žrtve, pa niti se pomoliti za njih, Rezoluciju neću podržati, a vama drage kolegice i kolege na savjest.
Hvala. Riječ ima gospođa Borjana Krišto, diskusija.
Zahvaljujem. Evo ne znam šta pošto smo već dosta ispričali o ovoj točki dnevnog reda i kroz samu javnu raspravu, naravno poštujem sve uvažene zastupnike, bez obzira iz koje stranke, iz kojeg naroda dolazili, kada pričaju kad je u pitanju spomen i sjećanje na bilo koju žrtvu svih totalitarnih režima, ja se priključujem takvim i sve to želim raditi u interesu kojem sam 53 odgojena zapravo i u interesu naše zajedničke budućnosti itd. a i sačuvanja zapravo povjesne istine, koja je potrebna kako bi Bosna i Hercegovina bila bolja u budućnosti. Međutim, ja ću ovdje krenuti od onoga što sam i prošli put pokušavala, znači, ova hajka na bilo medijska, bilo ovdje kroz, a i kroz konkretno, kroz ove prijedloge rezolucija i kroz, znači, ovaj Dom je provokacija i pokušaj rehabilitacije ustaštva, a to je zapravo vrijeđanje vjerskih obreda, ograničavanje slobode vjeroispovijesti u kojoj je sadržano i pravo služenja svete mise za pokojnike i narušavanje temeljnih ljudskih sloboda, pa samim time i pokušaj zabrane sjećanja na nevine žrtve. Kada pogledate, znači, sve ovo i na šta se pozivaju ove rezolucije, vidimo da dolazi do kršenja Evropske konvencije za ljudska prava, odredbi Ustava BiH, a i Temeljnog ugovora između Bosne i Hercegovine i Svete Stolice. U Parlamentarnoj skupštini, znači, ovdje pred ovim Domom predložena je rezolucija koja u nazivu kaže o poštivanju žrtava ustaškog režima, a pozadina je nešto drugo, odnosno misa koja je služena za žrtve nevino stradale na Križnom putu Blajburga. Čak u Prijedlogu rezolucije vidjeli ste da se misa naziva takozvana. Gospodo draga, oni koji su vjernici, napose oni koji poste, pa koji su se pozivali na to da ih neke stvari vrijeđaju, sveta misa zaslužuje jedno dostojanstvo, pa podsjetiću vas i na Ugovor između BiH i Svete Stolice u kojoj članak 7. kaže – BiH jamči Katoličkoj crkvi slobodu obavljanja bogoštovlja, BiH jamči nepovredivost mjesta za bogoštovlje, a to je crkava, kapela, te popratnih crkvenih prostora. U ovim rezolucijama se spominje održavanje mise i sprječavanje mise i govori se o održavanju mise za Blajburg. Gospodo draga, mise se ne održavaju za Blajburg, još jednom podsjećam sve vas ovdje koji ste, a nadam se da vas je dobar dio vjernika, praktičnih vjernika, a sviju nas vjera uči da svoje volimo i ponosimo se, a da tuđe poštujemo. Ovdje se sveta misa ima svoju nakanu i ona se održava, još jednom ponavljam, za nevine žrtve i za pokoj duše bilo koga i ona ima svoju nakanu, ona se ne održava za neki događaj, ona tim događajem ne inplicira, ne govori nekakve poruke i o toj svetoj misi, znači, samo odlučuje Katolička crkva. Ovdje u Rezoluciji koju ste vi mijenjali, pa govorite da tražite od Predsjedništva i Vijeća ministara da sazove mješovitu komisiju ustanovljenu u članku 18. Temeljnog ugovora, ne vidim ni jednog načina da ovdje ima bilo šta to mješovito povjerenstvo raditi, jer članak 18. Ugovora između BiH i Svete Stolice kaže – BiH i Sveta Stolica će u međusobnom dogovoru diplomatskim putem rješavati sve dvojbe i teškoće koje bi mogle nastati glede tumačenja ili primjedbi odredaba ovog Ugovora. Ne vidim ovdje da se spominje bilo kakva povreda ili pak nekakva nejasnoća, a sve što ima to je nadležnost, znači, jednog i drugog, pošto se radi o međunarodnom sporazumu. Dalje ste u, jasno govori se o svemu na koji način su predlagane ove rezolucije, jedna, pa drugi nekakav tekst, pa danas u samu dok je trebala doći točka na dnevni red, predlaže se i nekakva treća rezolucija. Pa pitam, pa se sad da bi se to opravdalo poslovnički idemo djelovati amandmanski, pa se kaže da je sad treća rezolucija o poštivanju žrtava fašističkih režima i pokreta. Pitam, evo predlagatelje – je li se to misli na četnički pokret? Ovdje u stavku (2) kaže – traži se od Predsjedništva BiH, Ministarstva vanjskih poslova da obavijeste Republiku Hrvatsku da su za BiH neprihvatljive organizacije bilo kakvih događaja vezanih za Blajburg na teritoriji BiH. A govori se o misi u prethodnom članku da se preispita. Kakve veze ima misa sa nekim događajem, kakve veze ima misa sa određenim događajima bilo kojeg crkvenog događaja, da se o tome ponovo ne vraćam. Treći stavak u ovoj Rezoluciji kaže – izražava saučešće svim potomcima žrtava ustaškog režima. A gore u naslovu kaže – o poštivanja žrtava fašističkih režima i pokreta. 54 Izostalo vam je ili vam je cilj nešto drugo, a mi to svi ovdje znamo, pa pitam – da li fali i da se izražava saučešće i žrtvama četničkog režima, da li se misli i na odavanje počasti potomcima i tih žrtava? Stoga želim reći, obzirom da nam je kratko vrijeme, uistinu ovo je udar i napad na autonomiju Katoličke crkve, na vjerske slobode, na osjećaje kako pojedinaca, tako i cijelog hrvatskog naroda, a naravno sve je to u svrhu, jer mi u Bosni i Hercegovini i u ovom Parlamentu nemamo važnijih tema kako se ne bi pričalo o drugim aferama, kao što sam rekla i respiratori i diplome i druge nezakonitosti koje ovaj Dom donosi, pa je najbolja tema ova koju smo danas izabrali. Neka je svima na čast. Hvala.
Hvala. Ispravka krivog navoda, gospodin Damir Arnaut.
Hvala predsjedavajući. Dakle, samo da pojasnim neke stvari, ovaj, uzimajući u obzir i neke primjedbe koje su iznjete, da je, da su ustaše prvo bili pokret, pa onda režim, mislim da je neophodno podcrtati, dakle, da smo imali ustaški pokret, koji je onda postao i ustaški režim i to je nešto što bi gospođa Krišto u svakom slučaju trebala znati. Hvala.
Hvala. Gospodin Dragan Mektić, diskusija. Gospodine Mektiću, imate riječ, ne čuje on.
Hvala predsjedavajući. Ja lično mislim da je ova Rezolucija dobra, da je treba podržati i ne bih o tome više ništa govorio, osim što isto tako mislim da je i samo prikrivanje ovih fašističkih zločina njihovo zataškavanje i uništavanje dokaza, koji su postojali i koje smo imali, isto tako još jedan zločin prema tim žrtvama i zbog toga ja predlažem jedan amandman, koji glasi: Osuđuje se predaja jasenovačke građe koju je vlast u Republici Srpskoj otuđila i predala Republici Hrvatskoj, te je tako Republiku Srpsku i Bosnu i Hercegovinu ostavila bez vrijedne instorijske građe o zločinima Nezavisne Države Hrvatske nad Srbima, Jevrejima, Romima i ostalim antifašistima u Bosni i Hercegovini. Kažem još mislim da je to vrijedno i da to žrtve nisu zaslužile, jer mi sada ne raspolažemo ogromnom količinom istorijske građe o tim zločinima i dozvolili smo svima onima koji osporavaju te zločine da licitiraju i sa onim što se događalo, da kažem tako, prije svega u Jasenovcu, isto tako da se licitira i sa žrtvama i ovo je najmanje što je moguće da ovu 55 Rezoluciju, odnosno deklaraciju, Rezoluciju pardon, unesemo radi i u ime ovih žrtava koji su stradali i od ustaškog režima. Hvala. Molim da se ovo uzme i podijeli poslanicima.
Zahvaljujem. Ispravak krivog navoda, predsjedavajući, kolega Nebojša Radmanović. Izvolite.
Dame i gospodo, narodni poslanici. Razumijem da imamo različita mišljenja, razumijem i zašto smo imali žestoku raspravu, ali ne razumijem da se neko javlja i priča o nečemu o čemu stvarno ništa ne zna. Krivi navod se odnosi na ovo što je predložio gospodin Mektić. Dakle, treba imati uvid u arhivsku građu o kojoj on govori, koja nije samo arhivska, nego i neka druga i dati ocjene da se radi o ogromnoj količini, o ogromnoj šteti, o tome da smo izgubili ko za šta i ostalo. Ima pravo gospodin Mektić i njegov Klub na ovakav amandman, ali moram reći da je vrlo mala količina građe ta o kojoj Vi govorite, da ta građa možda jeste u nekim podrumima, ali da mi imamo mikrofilmove sve, dobijene i zvanično i nezvanično, da mnogo više građe i mnogo značajnije građe, ali ovo sad tvrdim kao stručnjak, nalazi se u Arhivu Republike Srpske u Banja Luci, da se mnogo više građe, o Jasenovcu govorim, u Gradini, o sistemu logora ustaških nalazi u Muzeju genocida u Beogradu, u Muzeju Jugoslavije u Beogradu, u Arhivu Jugoslavije u Beogradu. Dakle, ovo što ste rekli je netačno, mala količna građe je odnesena tada, mnogo manje vrijednosti, ovo tvrdim stručno jer znam šta je arhivski dokument, nego sve ovo što sam vam nabrojao. Dakle, Vaš prijedlog amandmana je netačan i ovo sam samo zbog toga rekao, a on, naravno, važi kao amandman. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Radmanoviću. Idemo na raspravu, zastupnica Darijana Filipović. Imamo ispravak krivog navoda, pa moja isprika zastupnici, Dragan Mektić, ispravak krivog navoda.
Pa meni je, gospodine predsjedavajući, drago što ste Vi priznali da je to učinjeno. Meni je razumljivo i to što pokušavate da to na neki način pravdate time što umanjujete, da kažem, cjelokupnu ovu bruku koja je urađena. Kad govorite o mikrofilmovima itd., ja ovdje mislim na orginalnu, orginalnu historijsku građu koja je ne znam iz kojih razloga, mogu pretpostavljati ali te pretpostavke ne bih sad iznosio, pretpostavljam da ih ne bi voljeli ni čuti, ovaj, i zato govoriti o tome da to jeste, ali da to nije u tolikoj mjeri, da je to malo, mislim da nema smisla, a kažem još jednom, i sami ste priznali i ja mislim da je na taj način, da su na taj način te žrtve još jednom ubijene i ponižene. Kad govorim o ustaškom režimu i njihovim zločinima, može se postaviti pitanje ovdje zašto Jasenovac, ali zbog toga što je Jasenovac najveći zločin ustaškog režima NDH. Hvala. 56
Gospodin Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Nešto što su govorili gospodin Mektić i gospodin Nikšić. Uvjerite me gospodine Mektiću da u Beogradu nema ovo sve, dajte me uvjerite molim Vas, uvjerite me u to. Znate koliko Vam to vjerujem? A druga stvar, dakle, o ustaškom režimu i zločinima koje je napravila Nezavisna Država Hrvatska, pa 50 godina se priča, nema više šta se nije ispričalo do najsitnijih detalja. Evo, neću osporavati da nema još nešto novo da se kaže, neću to osporavati. Ako ima, iznesite, dakle, da ima nešto, ali se o zločinima komunističkog režima i partizanskog ništa nije govorilo jer se nije smjelo govoriti. Znači, zato sam i protiv ovakvog naziva točke, jesam da se priča o zločinima, jesam o fašizmu, i totalitarnim režimima, o njihovim svim zločinima, nemam ništa protiv, dapače čak evo i o NDH što nije eventualno izneseno dosad u ovih 50 godina. Samo me ne možete uvjeriti da nije izneseno sve što se imalo iznijeti, a ako je nešto i ostalo sakriveno,ja se ispričavam i žrtvama i nekome koga bi možda povrijedio sa ovakvim izričajem, nemam tu namjeru, ali sam siguran da je izneseno, ne o NDH, o ustaškom režimu i o mnogočemu drugom što su radili fašisti, vjerovatno je izneseno sve, ali o komunističkom nije ništa izneseno. Zato i predlažem promjenu točke dnevnog reda, zato predlažem da razgovaramo cjelovito o svim zločinima i o totalitarnim režimima, međutim, to nećete, to nećete. Pa onda ja samo doživljavam ovu priču, opet da ne budem grub, dakle, samo da se zatomi istina koja nije smjela se znati. Ova se istina uglavnom zna, uglavnom zna, jedino možda što je neko neće ili ne niječe, eto po nečijem mišljenju, to sad, ja u to ne ulazim. A gospodine Nikšiću, dakle, Vi ste rekli, ovaj, nešto o održavanju mise itd., dakle nema pravo ovaj Parlament sukladno odredbama ugovora kojeg je predstavila gospođa Krišto da raspravlja o misi, o nakani mise. Nema pravo nijedno državno tijelo Bosne i Hercegovine, ne ove države, nego bilo gdje gdje Vatikan ima sa njima dogovor. Nakana mise je takva, ima pravo da razgovara o drugim događajima kojih uopće nije bilo, oko mise, a o misi možete raspravljati, dakle. Evo, zovnite papu neće li još jedanput doći ovdje, treći put, ili, pa da ga pitate ovdje što je kardinal držao misu, kakvu je misu držao itd. Dakle, nema, u ovoj ponuđenoj Rezoluciji, pa čak i u ovom novom tekstu je opet priča o misi, razmatranja pitanja vezanih za održavanje mise za Blajburg. Kakvih pitanja? Vidjeli ste misu ako ste gledali, čuli ste misu, šta biste vi pitali? Misa je imala nakanu za nevine, nepravedno strijeljane i pobijene žrtve i ništa drugo, ništa drugo. A, dakle, to morate znati i prema tome, nije prihvatljiva takva. A što se tiče isprike, ispričavam se još jedna rečenica predsjedniče, što se, dakle, tiče isprike, ako je to sad dovoljno, Vi ste rekli – ja se iskreno ispričavam za zločine koje su čini, evo, i ja se iskreno ispričavam za zločine koje su čini pripadnici HVO-a nekome, iskreno, ako Vi to tako vjerujete. Ako je to to, evo, iskreno se i ja ispričavam, ako će to riješiti sve naše probleme. Hvala ljepo.
57 Zahvaljujem zastupniku Lovrinoviću. Ispravka krivog navoda, predsjedavajući Nebojša Radmanović. Izvolite kolega.
Nisam vjerovao dame i gospodo da ću morati u ovom Parlamentu govoriti o ovakvim stvarima, ali jednostavno moram da reagujem na, zbog neznanja rečene neke rečenice. Svi koji se malo razumiju znaju da u muzejima uglavnom nije orginalna građa kao što kaže gospodin Mektić. U muzejima su kopije dokumenata i sad kad god uđete u bilo koji muzej rijetko ćete naći orginal i ovo, u ovoj ogromnoj količini o kojoj govori gospodin Mektić samo 2% otprilike orginala, tačno znamo kakvih, kojih. Ono što je odneseno, što je bilo u Banja Luci je iz muzeja Jasenovca i to su bile 98% kopije. Ono što je odneseno nisu sve ni kopije. Dakle, nemojte govoriti o ogromnim količinama, i ne znate o čemu se radi. I to što je orginal vraćeno je u okviru mikrofilmova i mi znamo šta je, napravili smo i prije toga kopije toga. Mogu vam i reći o čemu se radi, samo ne razumijem potrebu zašto govore ljudi o nečemu o čemu ništa ne znaju. Zašto ne pitaju prvo, ne raspitaju se, ne dobiju informacije i onda komentarišu. Dakle, potpuno je pogrešno Vaš pristup tome, ja znam i ko još govori o tome ali nismo se, evo, još uvijek opredijelili da im kažemo šta ne znaju, pa je onda pogrešan i Vaš prijedlog zaključka, ako je ono zaključak što ste poslali. Hvala.
Hvala predsjedavajući. Ispravak krivog navod zastupnik Nermin Nikšić. Izvolite kolega.
Hvala. Dakle, gospodine Lovrinoviću i to je, dobro, prvi korak je napravljen, evo i da priznajete i da je bilo tih zločina i da se izvinjavate, ja vjerujem da je iskreno. Ali bi molio, ja pišem teze da ne bih probijao rok koji imamo pošto su ograničene diskusije, da se ne ... I, evo, ponovit ću Vam ove dvije teze koje sam rekao, da mi kažete gdje sam ja to spomenuo da, ja sam upravo suprotno rekao od toga što ste me Vi ispravili, kao moj krivi navod. Ja sam rekao da mi je žao da nismo raspravljali u petak jer bi i tad rekao da nemamo ambiciju da se uplićemo u unutrašnje stvari Katoličke crkve i da nije moguće ni spriječiti niti zabraniti, da je to isključivo njihova, odnosno odluka biskupa i da je moguće apelirati, ali ne i zabraniti održavanje. Ja sam upravo rekao suprotno od onoga što ste Vi ispravili kao moj krivi navod, ali evo, to sve nek bude manji problem. Meni je drago da smo napravili prve korake i da ćemo u budućnosti biti spremni da se suočimo sa ovim nekakvim stvarima. Hvala.
Hvala gospodine Nikšiću. Nenad Stevandić, ispravka krivog navoda. 58
Pa iskreno žao mi je što ovo govorim u Parlamentu BiH ili ne znam ni ja, ako to ko protumači da nešto pokušavam da pomognem Radmanoviću, jer o tim događajima, nažalost dovoljno znam. Prvo da se osvrnem na to da ipak smo gospodine Lovrinoviću pobjegli od merituma mise, što je, priznat ćete, u redu. Niko, i oni koji su to u početku pogrešno tumačili, niko se više ne bavi meritumom mise, a pitanje je vrijednosnog sistema čemu je posvećena, jer ono što ja ne mogu da progutam je ono što piše na spomeniku tim istim žrtvama, znači – u čast i slavu, ne priznajem čast i slavu toga, ali kažem, meritum mise, vrijednosni sistem, u to se ne miješamo, svako ima svoju percepciju. Niko ne smije da dira u misu i mislim da se od toga ovdje odustalo i da to treba da bude i dalje. Što se tiče jasenovačke građe, evo, gospodine Mektiću, ja sam neko ko sigurno je bio protiv da ona završi u Vašingtonu. Reću Vam i zašto, zato što nisam imao snage, ja sam predlagao da je ukrademo, da ne dam nikom, jer ta jasenovačka građa koja je završila u Vašingtonu je građa sa teritorije Republike Hrvatske koja je tada bila moćnija od nas. Republika Srpska se nije pitala ništa, SFOR je upadao u svaku kancelariju, uzimao šta god hoće, dobili smo informaciju da taj, da će upasti i odnijeti ono što je vlasništvo Republike Hrvatske, građa koja je nastala na teritoriji Republike Hrvatske bez obzira što to nas duboko povrijeđuje. Da li sam ja bio u pravu ili nisam, to nije bitno. Znači, neko je procijenio da je bolje da ide u Muzej holokausta i da će se tako sačuvati u Vašingtonu i te kopije iz Muzeja holokausta su u Beogradu u Muzeju genocida i u našem Arhivu, ono što govori gospodin Radmanović. Znači, radi se o građi sa teritorije Republike Hrvatske, ne iz Stare Gradine, ne iz Dubice, ne iz ... Ne bi to trebalo da bude tema, ta muka. Sad je ispalo da je to bolje nego da je završilo u Hrvatskoj jer mi iz Hrvatske sigurno ne bi dobili te mikrofilmove kao iz Muzeja holokausta kojim upravlja jevrejska zajednica i oni koji su napravili centar ... Ali nije to tema, i to nema nikakve veze sa ovom Rezolucijom o osudi žrtava ustaškog režima ili pokušaj da se ona promijeni u ... pokreta i režima, hajde da to sačuvamo za ..., da vidimo, i da pustimo malo da ... Ja vam ovo govorim kao neko ko je svjedok i učesnik i koji je bio mnogo gori nego Vi kad se o tome radi, ali ovo su fakta i ovo su činjenice.
Hvala. Riječ ima narodni poslanik Darijana Filipović. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedatelju, pozdravljam Vas, zamjenike predsjedatelja, poštovane kolegice i kolege. Zapravo bez želje da ponavljam argument svojih kolega iz Kluba, koji su prethodno pokušavali i u petak i danas ukazati na određene stvari, ipak mislim da nije suvišno reagirati na neke izjave koje su prošlih dana i u medijima i u petak oko rasprave o dnevnom redu, po mom osobnom uvjerenju, duboko pogrešene i bez obzira iz kojih razloga one bile izrečene, 59 jesu li to bila neznanja ili nerazumijevanje nekakvih postulata Katoličke crkve ili su imale zlonamjerne tendencije. Obuhvatiti sve te stvari zahtjevalo bi daleko i više vremena nego što mi danas imamo ovdje po ovim našim vremenskim ograničenjima, tako da mislim da je bitno da pošaljem danas tri poruke. Prvo, fašizam se u prošlosti pojavljivao u različitim formama, nacizam na koji se najviše misli kada se govori o fašizmu i komunizam kao njegov drugi oblik, po meni, dvije su strane iste medalje, odnosno dvije su forme iste pojave totalitarnih režima i kao takve su prepoznate, okarakterizirane i osuđene u modernim evropskim društvima kroz razne deklaracije i rezolucije Vijeća Evrope i Evorpskog parlamenta. Iz prostog i jednostavnog razloga zbog vidljivih karakteristika oba režima, a to je da su ona bila i utemeljena i nastala i vođena ne dmokratskim vrijednostima uključivosti i uvažavanja i kompromisa, nego potpuno suprotno vrijednostima diktature, nasilja koji su poslije rezultirali i zločinima. Stoga je nedopustivo i posve neprimjereno, što smo gledali posljednjih dana, sa ovim vremenskim odmakom, a vi ste prethodnici spominjali od 75 godina, da se osuđuju jedni zločini, jednog totalitarizma, a da se pravdaju drugi zločini, drugog totalitarizma ili da se davaju sudovi, daju sudovi i ocjene o tome za koje žrtve je pristojno moliti i za koje je pistojno spominjati, a za koje nije. Drugo, održavanje svete mise, govorili su moji prethodnici, kao vjerskog, katoličkog, kanonski ispravnog obreda, je zaštićeno temeljnim principima demokratskih društava o slobodi vjeroispovijesti i u Općoj deklaraciji o pravima čovjeka UN i u Evropskoj konvenciji za zaštitu ljudskih prava i sloboda. Još jedanput, slavljenje svete mise za duše žrtava blajburške tragedije je zlonamjerno stavljati u bilo koji drugi kontekst koji to nije i povezivati ga sa ovim ili onim totalitarnim režimima bez obzira što se eto u tom procesu potenciraju nekakve vrline, osude fašističkih žrtava, to ne mijenja tu činjenicu da je to posve pogrešno. Prema tome ako se išta treba osuditi onda se ne treba osuđivati održavanje svetih misa za ove ili za one razloge, nego se treba osuđivati jedino politiziranje održavanja svetih misa. Treće, ne mogu ne reagirati na sve vidljiviju pojavu ekstremizma i militizma u političkom javnom diskursu koja je stvorena ovih dana, a sve s istim povodom, čak od najistaknutijih političkih dužnosnika ove države. Posebno stoga, to smatram bitnim, jer se ne radi o pojedinačnim pojavama, nego se radi o sve konstantnijem obračunavanju s onima koji ne misle isto kao neki, pa se ne preza u javnom diskursu od korištenja uvredljivih izjava i stigmatiziranja i etiketiranja cijele jedne vjerske, a u Sarajevu manjine, i etiketiranja cijela jedne nacije, znači govorim o katolicima, o hrvatskom narodu, pogrdno ih izravno ili neizravno nazivati fašistima. E sad to može biti iz raznih razloga, rekla sam, svejedno je, ishod je isti bilo da se radi o nerazumijevanju, bilo da se radi o zlonamjernim tendencijama, da se fokus premjesti sa bitnih stvari koje se događaju u ovom bosanskohercegovačkom društvu i da se premjesti sa raznoraznih afera koje smo bili svjedočili u prošlom vremenu. Zaključno, neke forme fašizma su poražene u prošlosti, ali narativ fašizma očito postoji i danas i po meni najvidljiviji je u kontinuiranom stvaranju tenzija i sukoba i potrebi da se konstantno stvaraju unutarnji i vanjski neprijatelji. Pa umjesto da nastavljamo svoje ratove protiv fašizama koji su davno u prošlosti poraženi, meni se čini da je danas bitnije boriti se protiv svih totalitarizama koje brani osnovne vjerske slobode. Zahvaljujem. 60
Zukan Helez, ispravka krivog navoda.
Vrlo kratko, ja ću zamoliti ove diskutante neke kojima neko drugi napiše tekst, da to vježbaju kući brate, i da dođu ovdje i da brže čitaju. Hvala vam.
Gospodin Predrag Kožul, redovna diskusija. Izvolite.
Kolegice i kolege. Mislim, iako sam u petak rekao da je Rezolucija o kojoj danas raspravljamo za mene kao građanina Bosne i Hercegovine, Hrvata i katolika duboko uvredljiva. Čini mi se da je dobro da danas ovdje o njoj raspravljamo nakon što je 16.05. prošao, nakon što je sveta misa održana i nakon što je svatko koga je to interesiralo, a čista je srca i bez nepotrebne ostrašćenosti mogao vidjeti ton, izričaj i karakter te svete mise, ali je mogao vidjeti ton i izričaj ulice koja je protestirala protiv te, održavanja te svete mise. Pa smo vidjeli antifašiste koji prijete ISIL-ovskim metodama i vidjeli smo svašta, kako ona jedna televizija emisija ili serija kaže – dva svijeta različita. Dobro je iz jednog drugog razloga da imamo priliku ovdje raspravljati. Čini mi se da, evo, ja i kolega Lovrinović možemo podsjetiti ovaj Parlament na kolovoz 2016. i kolovoz 2017. kada smo kao zastupnici prethodnog saziva ovog Parlamenta pokušali na dnevni red ovog Parlamenta staviti relevantne rezolucije evropskih institucija, Vijeća Evrope i Evropskog parlamenta, a koje se tiču jasnog stava tih evropskih institucija i Evrope ukupno, a mi smo članovi Vijeća Evrope, o svim totalitarnim evropskim režimima XX stoljeća, i nacizmu i fašizmu i komunizmu, odnosno komunističkom režimu. Opet ću vas podsjetiti na dvije točke iz Rezolucije Vijeća Evrope 1481 iz 2006. – Parlamentarna skupština snažno osuđuje masovno kršenje ljudskih prava od strane totalitarnih komunističkih režima i izražava sućut, razumjevanje i priznanje žrtvama tih zločina. Takođe, poziva sve komunističke i postkomunističke partije da u svojim zemljama ako to dosad nisu učinile ponovo procjene povijest komunizma i svoju vlastitu prošlost, jasno se distanciraju od zločina počinjenih od strane totalitarnih komunističkih režima i da je ih osude bez ikakvih nejasnoća. Usuđujem se reći da niko relevantan u društvenom i političkom životu Bosne i Hercegovine, bivše Jugoslavije, Evrope, ne stoji iza simbolike i ideologije fašističkih i nacističkih režima. Postoje margine, marginalni pojedinci i skupine koji koketiraju i provociraju i sa simbolima i sa ideologijom, ali su te skupine marginalne i nisu vrijedne spomena, a da usput kažem, pa neka se čuje – što zapadnije, one su snažnije. Ali ne postoji u društvu Bosne i Hercegovine snaga, pa ni u ovom Parlamentu da se jasno distanciramo od zločina počinjenih od strane komunističkog režima. Ne postoji toliko potrebna distanca ili distinkcija između antifašizma i komunističkog režima. 61 U tom kontekstu nekoliko riječi o obilježavanju blajburške tragedije i onoga što se u tome krije. Blajburg zaista nije u prvom redu stratište nego simbol. Na samom Blajburškom polju bilo je manjih čak i vojnih sukoba i nešto manje žrtava, ali je bio taj stav britanskih snaga da se oni koji su došli na Blajburg, vojnici i civili izruče partizanima. Blajburg je zato samo simbol sticajem okolnosti na sva ona stratišta i na sav onaj prostor gdje su se događali daleko masovniji i okrutniji zločini, na putu ka Blajburgu, a posebno na putu iz Blajburga nazad. Ti zločini su se dešavali u duljini od tisuću kilometara, sve u jednom pravcu do Rumunjske granice, u drugom pravcu prema Makedoniji i prema Bugarskoj granici, a najveći broj zločina je počinjen u Republici Sloveniji. Prema Izvještaju s Komisije Vlade Slovenije na području Republike Slovenije postoje 642 stratiša sa žrtvama petog i šestog mjeseca 1945. godine. Najveća od njeg ću spomenuti: Tezno, Kočevski rog, Huda jama, Jama Pečovnik. Nekoliko, jedan citat mali – pokolj u Teznom označava pokolj koji su počinili pripadnici ...
Malo da mislite na vrijeme gospodine Kožul.
17.divizije 3. ... molim?
Malo vrijeme da pogledate kod Vas na monitoru. Isteklo Vam je već. Ja nisam htio odmah da prekinem, ali evo...
Kod Teznog ćete me prekinuti je li?
Morate privoditi kraju, poslovnički.
Pročitati ću vam ovo, pa ću kasnije u drugim poslovničkim, kroz druge poslovničke mogućnosti i završiti. Pokolj u Teznom označava pokolj koji su počinili pripadnici 17. divizije 3. Jugoslavenske armije u razdoblju od 19. do 26. svibnja 1945. godine u Teznom. Bez suđenja su masovno ubijali civile i vojnike ustaških domobranskih i u manjem broju četničkih i njemački postrojbi. Nalogodavac zločina bio je najuži jugoslavenski državni i vojni vrh. Pokolj je organizirala OZNA 3. Jugoslavenske armije, a egzekutori su bili pripadnici 15. majevičke brigade. Zarobljenicima su ruke vezali žicom, dovozili ih kamionima iz sabirnih logora oko Maribora. Sve su ih likvidirali vatrenim oružjem iz neposredne blizine, a nakon likvidacija pripadnici Jugoslavenke vojske žrtve su posipali vapnom, a kada je nestalo vapna, katranom. Ispričavam se, nastavit ću kasnije unutar poslovničkih mogućnosti koje imam.
Hvala. Gospođa Snježana Novaković-Bursać, diskusija. 62
Uvaženi predsjedavajući, hvala lijepo. Evo, na početku svoje diskusije bih da izrazim prvo svoje zgražavanje kad smo uopšte u prilici zahvaljujući, nazvat ću ga, diletantskim i površnim, zahvaljujući diletantskom i površnom pristupu, traumatičnim pitanjima iz naše prošlosti u dnevno-političke svrhe pa smo uopšte prinuđeni ovako da radimo i da diskutujemo na bazi potpuno nekvalitetnih materijala o kojima sam, evo, i prošli put nešto rekla. Žao mi je, evo, stvarno mi je žao što smo u prilici, a danas smo imali priliku takođe da vidimo jedno, ne znam, potpuno odsustvo usmjerenog djelovanja, čak i na bazi tog prvobitno nekvalitetnog materijala, pa evo sad imamo, mislim da je to jedinstveni slučaj da u dva, tri dana imate predlagača sa dva različita materijala i treći dan da dolazi sa amandmanima na taj neki prvi ili drugi materijal. Pošto smo mi predložili amandmane, upozoravam da su naši amandmani napisani na materijal koji je nama podijeljen bio jučer, tako da, ako možete, ako ćete me pratiti da vam je lakše. Ono što mi takođe smeta, i mislim da sam prošli put i nešto o tome rekla, iako sam bila vrlo emocionalno uznemirena, da se u pozadini upotrebljavajući ovaj neki opšte prihvaćeni narativ, kvazievropski, o multikulturalnosti, o suživotu, o tradicijama opšteprihvaćenim, odvija jedna pitka, vrlo, ali vrlo temeljna revizija istorijskih činjenica, uspostavljanja nekih novih relacija i kvalifikacije kakve smo imali prilike i kakve imamo prilike da vidimo kroz tekst ovaj prvobitno ili tekst predložene Rezolucije. Dakle, prikrivanje i sakrivanje stvarnih i zločina i zločinaca, ali i prikrivanje i zamagljivanje činjenica o stvarnim žrtvama i karakteru te žrtve. Ja se zaista trudim da se, kad razmišljam, kad djelujem, kad donosim zaključke, kad pričam, da upotrebljavam kvalitetne termine, jer gdje god ne upotrijebite kvalitetan termin u razmišljanju ili u diskusiji, u zaključcima, neminovno ćete u takvom logičkom zaključivanju izvesti ili pogrešan zaključak ili ući u problem. Zbog tog mislim da smo mi nažalost kao, kao hajde da kažem zajednica koja živi u ovom prostoru propustili možda period mira opšteg u svijetu, on je period poslije Drugog svjetskog rata, da neke stvari nazovemo pravim imenima. Mogu da kažem da imam određenu dozu razumijevanja za tadašnje vlasti, vjerovatno su ljudi vjerovali i mislili da je bratstvo i jedinstvo moguće implementirati zamagljivajući takve činjenice. Mislim da bi bilo puno pametnije i da je bilo puno pametnije za nas sve da smo stvarno otvoreno i na bazi činjenica i pravilnih kvalifikacija razgovarali o svim našim traumama, uključujući, evo, i traume koje su, recimo, i pripadnici mog naroda učinili drugim narodima ili koje su pripadnici jednog, drugog i trećeg pokreta činili jedni drugima. Ilustrovat ću to sa dva meni bolna primjera. Odrasla sam u neposrednoj blizini, i sad živim, naselja banjalučkog koje se zove Drakulići gdje su 7. februara 1942. hladnim oružjem, znači noževima u periodu od 7 časova do 14 časova, dakle, u vrlo kratkom vremenskom periodu, 12 sati, je li to tako, ne znam, možda sam pogrešno izračunala, manje čak, ubijene 2.315 žena, djece i staraca, pretežno staraca, od kojih je imenom upisanim u spomen crkvu 551 dijete ispod 14 godina. Zašto vam to pominjem? Zato što je na spomeniku koji je tek šezdesetih godina ovim žrtvama navedeno jedan tako zamagljeni termin koji, napravljena je neka betonska, ne znam, kućica, nešto nalik tome sa zvijezdom petokrakom i napisano je da su to žrtve fašističkog terora. Na drugom mjestu, na Garavicama o kojim smo nažalost imali priliku ovim danima da slušamo, spomenik je podignut, spomen park, 1981., imali smo priliku da 63 vidimo da se nažalost da se pokušava tamo i nekakvi maltne muzički festivali sad da se prave, ovaj, tamo se inzistiralo da se upotrebljava termin da su tamo stradali, tih 12.000 Srba, da su to nekakvi rodoljubi. Mislim, vjerovatno jesu bili rodoljubili, ali su prvenstveno stradali zbog tog što su imali određenu pripadnost jednoj naciji, konkretno srpskoj. Mislim da nam to nije dobro, ja sam regovala u tom svijetlu jer je nama predložena Rezolucija o poštivanju žrtava ustaškog režima. Smatramo ako ćemo ići u pravcu ovakve Rezolucije da se onda i žrtve moraju kvalifikovati kako treba, ali isto tako i antifašistički pokret. Još, evo završavam, imate naše, naše sve amandmane, kolege će nam, možda ako bude trebalo još dodatno pojasniti. I još nešto da napomenem, konkretno što smo mi, predstavnici Republike Srpske imali ključno reći o tome, rekli smo kroz Deklaraciju o genocidu NDH usvojenu u Narodnoj skupštini Republike Srpske 2015., podjeljena vam je, ali evo, ako ćemo ići u pravcu ovog dokumenta, naši amandmani su vam podijeljeni i molim za razumijevanje i podršku. Hvala lijepo.
Gospodin Predrag Kožul, ispravka krivog navoda.
Predsjedavajući, ja ću ispraviti jedan krivi navod koji je sadržan u samoj Rezoluciji, a tiče se pokroviteljstva Sabora Republike Hrvatske nad, evo, misom, da tako kažem, u Sarajevu. Sabor Republike Hrvatske zadnjih 25 godina je pokrovitelj svih, svega onog što se tiče obilježavanja blajburške tragedije, a zadnjih nekoliko godina i Hrvatski narodni sabor BiH, te manifestacije ili sve što se tiče obilježavanja tragedije odvija se kroz sve te godine u četiri zemlje, u Austriji, u Sloveniji, u Hrvatskoj i u BiH i nikada do sada to nije problem bio do Sarajeva ove godine. Zašta je to tako? Zašto ne smetaju ili ne smetaju previše nama ovdje ni stalna institucijska i vaninstitucijska nazočnost Vlade Republike Srbije u jednom dijelu naše domovine? Pa evo ne smeta ni meni. Zašto nam ne smeta stalna nazočnost arapskih fondacija i država u BiH na različite načine? Zašto nam ne smeta ostavljanje u amanet BiH turskom predsjedniku ili bezobrazno miješanje veleposlanstava u BiH u najbanalnije aspekte javnog života u BiH ili na koncu zašto nam ne smetaju strani suci u Ustavnom sudu BiH, a Republika Hrvatska je uvijek crvena krpa? Ja ne mogu razumjeti tu skoro histeričnu potrebu da se osudi sve što se tiče Republike Hrvatske i neću biti tu sociolog amater, samo ću vam, evo, kazati jednu uzrečicu koju sam čuo od jednog pametnog čovjeka iz svog kraja, koji je kada su mu kazali da ga neki čovjek olajava ili govori o njemu loše kazao – ne znam što me mrzi nisam mu ništa pomogao u životu. Činjenica je da postoji i ljudima kao pojedincima i u kolektivu svojstvena je ta karakteristika da najviše mrziš onoga koji ti je pomogao ili pomaže. Zahvaljujem.
Gospodin Nenad Stevandić, diskusija.
Hvala lijepo. 64 Poštovane kolege, Nezavisna Država Hrvatska je uključivala teritoriju Bosne i Hercegovine u vrijeme dok je postojala kao satelit sila Trećeg rajha. Uključivali su se neki dobrovoljno, neki po naređenju, ali ta država je imala Ustav i rasne zakone, u tim rasnim zakonima je jasno pisalo da prevashodno Srbima, Jevrejima i Romima su oduzeta sva prava, državna strategija je glasila „trećinu pobiti, trećinu pokatoličiti i trećinu protjerati“ i to je ono što se zove režim. Pripadnici vojnih formacija koji su to provodili četiri godine, koji su imali jedini koncentracione logore za djecu u Evropi i koji su, da kažemo, predstavljali stub te države u vojsci i u policiji jesu pobijeni, postradali od Kočevskog roga, kako je rekao kolega Kožul, do Blajburga, neki u borbama, neki kao zarobljenici, to su istorijska fakta. Neuporedivo je odavanje počasti njima ili onima koje su oni pobili, tu postoji moralna razlika, ali da ne bi ko pomislio da negiram da im se oda pomen na misi, reću da moje najdublje poštovanje je prema banjalučkom biskupu Alfredu Pihleru koji je dao onu, ... naziv fra Mastoroviću Filipoviću koji je pobio djecu u Drakuliću „fra satana“, koji je držao predavanja i u Zagrebu i koji se prvi javno ogradio, osudio i izvinuo Srbima zbog toga što su katolički funkcioneri vjerski predvodili pokolj. Znači, svuda je bilo jednih i drugih. Ja sam neko ko nije dobro prošao u smislu da mu je porodica u komunizmu, bez obzira što sam iz Drvara, znači imao sam svoje traume i trpio sam, a moram da vam kažem da komunisti kako god krstili taj pokret totalitarni itd. su bili antifašisti i da i tu postoji jasna granica, komunisti su bili antifašisti. U ideološkom smislu mi možemo da pričamo o totalitarnim režimima i nemojte da to mješamo sa antifašizmom. Antifašizam kod komunističkog pokreta je bio nesporan, bez obzira što ja nisam njegov obožavaoc, znači to su istorijska fakta. Ne sporeći nikom pravo na vjerske datume, običaje, kažem pitanje je vrijednosnog sistema kome su posvećeni. Hoću da vam kažem da ono što smo mi dodali u meritum ovog dokumenta, koji je više puta promijenjen, da je vezano za onu prvu, odnosno drugi tekst, ne znam više ni koliko ga imate, koji je govorio da je to rezolucija o poštivanju žrtava ustaškog režima. Jel' se ono što je bilo na temi prošle nedjelje ne veže za neke druge događaje i neke druge istorijske datume, nego za ustaški režim. Sada je to prepravljeno u Rezoluciju o poštivanju žrtava fašističkih režima i pokreta, dajte i Frankovu da dodamo i Franka da osudimo. Ako ste počeli nešto sa koketiranjem, onda ste sami sebe doveli u poziciju da je to vrlo teško progutati i podržati, pogotovo što je to toliko puta mijenjano i masakrirano. Mi smo se lijepo ograđivali i prošli put i bili uzdržani od toga da ulazimo u meritum mise, da bilo kojem narodu zabranjujemo da provodi misu, ali neprihvatljivo je i sada da na ovaj način, pošto sam iz te porodice objasnio sam vam i ko sam i šta sam, bez obzira na, šta mislili, da na ovaj način odjednom izbacujete žrtve ustaškog režima, a reći ću vam od Zemaljske komisije '46. do, ako ćemo pošteno, i od Viktora Novaka, uglednog hrvatskog publiciste koji je bio blizak Katoličkoj crkvi ili knjiga koje su poslije pisali o, Varvarstvo u ime Hristovo, Živojinović i Lučić, o Lučiću, Rata i djeca Kozare 14 hiljada imena iz Dubice i okoline, ispod 10 godina djece pobijene čije su oči nošene Paveliću. Ja taj vrijednosni sistem ne mogu da napustim, ne mogu da govorim grube riječi da nekoga vrijeđam, al' morate da razumijete, ja sam u tom vrijednosnom sistemu i to su žrtve ustaškog režima i to je režim koji je imao sudstvo, vojsku, policiju, ratne zakone – pobiti, protjerati ili pokrstiti. I zato je, ono što smo prošli put rekli, Deklaracija o genocidu Nezavisne Države Hrvatske nad Srbima, Jevrejima i Romima tokom Drugog svjetskog rata pravi naziv, jer tako piše u dokumentima te Nezavisne Države Hrvatske, ne piše ni građani Hrvatske, ni Srbije, ni Bosne i Hercegovine, nego se referiše na Srbe, Jevreje i Rome. To je, gospodo, problem sa mjenjanjem naslova ove Rezolucije i to je problem što ste koketirajući sa političkim, da kažemo, varijacijama ko će ili ko neće podržati doveli nas u tako ružnu poziciju. Eto ja vas milim, izvinjavam se na prekršenom vremenu, referisaću se na drugi način. 65
Gospodin Predrag Kožul, ispravka krivog navoda, ali Vas molim da bude ispravka krivog navoda.
Da, kolega Stevandić je spomenuo Kočevski rog, ja ću tu dodati da je Kočevski rog najveće stratište u Republici Sloveniji na kojem su žrtve ubijane od 28. svibnja do 9. lipnja 1945. godine. Taj 28. svibanj je prekrentica, jer je 28. svibnja Tito bio u Ljubljani, podvukao crtu pod dosadašnja ubijanja i naradio da se to završi do kraja. Nakon toga volio bih da pročitate, koga god interesira ova tema, lagano svjedočenje Sime Dubaića koji je bio na čelu odreda ubojica u Kočevskom rogu i koji je vjerojatno pritisnut savješću pred kraj svog života detaljno i opširno pričao o zličinima u Kočevskom rogu. Dvije tekovine pravne stečevine civilizacijske Evrope i modernog svijeta su presumpcija nevinosti i ne pravdanje zločina drugim zločinom, to ovdje moramo jasno u ovom kontekstu znati i upravo je zato sveta misa ultimativni čin Katoličke crkve kao molitva mise zadušnice za sve žrtve i sve duše. I ovim bih završio pozivanjem, kolega Lovirnović ćemo i ja sasvim sigurno, ako ne i čitavi Klub opet u kolovozu ove godine ponuditi ove rezolucije Evropskog parlamenta i Vijeća Evrope da ih ovaj Parlament u dobroj vjeri, čista srca i dobroj namjeri prihvati kao svoje i osudi sve totalitarizme i ovog prostora i čitave Evrope, nadam se da će i čitava ova naša rasprava kao jedna priprema za to pomoći da zaista te rezolucije prihvatimo kao svoje.
Gospodin Nikola Lovrinović, diskusija.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, nešto malo u uvodu oko održane mise, samo ću reći to da je se pošitavo, dakle, stav Stožera civilne zaštite i da je na misi bilo dvadesetak ljudi, a da ih je tisuće išlo bez ikakve zaštite i postavio sam pitanje Ministarstvu sigurnosti – tko je organizator, šta je htjeo s tim, zašto se nisu pridržavali mjera, koliko je ljudi kažnjeno, hoće li biti kažnjeno i kad? Što se tiče, također, održane mise gospodin kardinal je dobio niz, dakle, potpora osim nas, kako bi se to sad moglo smatrati degutantnim, političara, recimo i od jedne književnice iz reda bošnjačkog naroda, od Vladimira Bogdanića Židova iz Zagreba, ljudi iz P.E.N. Centra, njih četverica su napustili P.E.N. Centar zbog toga što je podržavao ove tzv. antifašiste, među njima i trojica utemeljitelja itd. itd. Ali da kažem prvo, mi nismo ni htjeli uopće i vrlo nam je nezgodno i govoriti o materijalu koji je predložen i zato smo i tražili da se promijeni naziv točke dnevnog reda pa da razgovaramo. Šta je namjera, dakle, predlaganja naziva točke ovakve i Rezolucije ovakve kakva je ponuđena? Je li to namjera da se sakriju afere koje, nešto o čemu je govorila gospođa Krišto, koje su ovih dana isplivale, a u kojima su akteri neki, neke stranke, gdje njihove kolege sjede ovdje i s nama ili je to možda želja da se disciplinira nas hrvatske zastupnike, e kako bismo mi šutili ne samo o ovome, nego o mnogo čemu, jel' da bi mi to nosili taj teret, šta ja znam, ovaj, zločina na sebi, na nama i da jednostavno nemamo šta 66 progovoriti, nego da ovdje sjedimo kao mumije. Ako je, a vjerojatno je to izmješan osjećaj, ja ću samo reći sljedeće, dakle, da mi, odnosno ja odbacujem takvu vrstu krivnje, dakle ja ne snosim nikakvu krivnju, niti hrvatski narod za ono što su učinile ustaše u Drugom svjetskom ratu i ono što su učinili zločinci. Podsjećam vas da Nezavisna Država Hrvatska nije utemeljena demokratskim izborima, to je, kako je rekao gospodin Stevandić, režim kvislinški kao svaki drugi režim u Evropi, hoćete da vam nabrajam, i u Srbiji i u Norveškoj i u Francuskoj, prema tome, dakle, to nije bio izraz volje hrvatskoga naroda ni na kakvim izborima. Zna se koji je bio naš izraz demokratske volje, pa su neki 28. ubijeni, pa neki nisu mogli stupiti u vlast itd. itd. da sad ne gubimo o tom vrijeme. Ako je Sarajevo antifašističko takvih razmjera kako se stalno potencira, ja ne znam onda čemu više to dokazuju, ne znam čemu to dokazuju, jednoj svetoj misi i dvadesetak ljudi na svetoj misi. Antifašisti se podigli, zamislite antifašista, dobro je rekla gospođa Bursać, haj da vidimo ko su žrtve, da vidimo ko je ubijao, da vidimo ko je bio vlast, ko je bio u kakvim postrojbama, u civlnim vlastima, u mnogo čemu, pa da vidimo ko je šta radio, ako hoćete da nosimo teret takav kakav nosimo. Ako su, znači, ljudi jedan dio vjerojatno vas misli tamo i govori tako, krivi, dakle šta je ovome prethodilo itd. ja podsjećam ponovno na ono što je gospodin Kožul govorio, da su to sve bili ljudi zarobljeni, predani i što im se nije sudilo, možda bismo dragocjenu građu imali, a civili ponaosob, a govorim i o vojnim postrojbama. Ako ste ih dobili na poklon, ako su ih komunisti, partizani dobili, što im nisu sudili i osuđivali kao što su i neke osudili na smrt streljanjem, dakle, imali bi neku građu dokumentaciju, gdje su bili, šta su radili, ko su bili, nisu htjeli istinu, dakle, ako su zločinci. A za one koji ne znaju šta se događalo, u najmanju ruku preporučam jedan dokumentarni film, američki film, „Blajburg: Titova dozvola za genocid“. Pošto su tamo bili i civili, mnogo je civila bilo, vidjet ćete iz toga filma ili nekih drugih filmova, ako želite to da gledate, vidjet ćete, dakle, šta se radilo i što se učinilo, kao da je bila namjera satrat sjeme, što bi rekli. Možda je to bila osveta, možda je to bila. Je li to opravdanje? Dakle, hoćete li sutra predložiti rezoluciju da svi pripadnici zbog nekih zločina koje je govorio gospodin Nikšić, HVO-a, trebaju biti svi streljani ili Vojske Republike Srpske? Što to znači, što to znači za pravosuđe kao znanost uopće? Što to znači uopće da se dobije druga šansa ako je oko za oko, zub za zub, stari biblijski ... ja, dakle, onda je to ok, dakle, treba sve ubijati ko je god šta učinio treba ga odmah ubiti itd. Ne mogu se s tim složiti i ne mogu još jedanput, dakle, odbacujem takvu vrstu krivice koju nam želite nametnuti i zbog toga što mi predlažemo i izmjenu ovoga naslova, što smo mi govorili ono što smo govorili, zbog uvreda koje ste nam ovdje nanijeli, a pošto je po Poslovniku predviđeno da se iza rasprave stavlja Rezolucija odmah na glasovanje Klub hrvatskog naroda će ovoga trenutka napustiti iz prosvjeda ovo što nam radite kolege, posebice iz parlamentarne većine, pošto ovo hoće biti vjerojatno usvojeno, neće biti usvojeno, što nam želite staviti na pleća odgovornost i krivicu koja nam ne pripada, mi ćemo napustiti i nećemo više sjediti u ovoj, ovaj put, na ovoj sjednici niti ćemo glasati ni o jednoj točci dnevnog reda. Mislim da je ovo drsko i bezobrazno što se radi, mislim da ste neki, pogotovo iz parlamentarne većine, dopustili da nam se ovo radi bez ikakvog reda i cilja. Predlagali smo kao ljudi da raspravljamo o svim zločinima, niste to htjeli prihvatiti. Hvala vam ljepo, na sramotu bilo onima koji su ovo uradili. Hvala ljepo i mi napuštamo sjednicu.
Dame i gospodo, žao mi je što do ovoga dolazi, mogli smo predvidjeti na početku samom probleme, ali mi moramo nastaviti sa radom. Molim vas malo da se čujemo. Gospodine Arnaut, šta je sad povreda Poslovnika? 67
.... je li tako? Pošto član 164. stav (3) kaže – kad se rasprava o rezoluciji
Dobro, pe ne date mi ni da ja kažem šta trebam raditi, a kažete da je povreda Poslovnika.
Dobro.
Ja hoću sad ovog momenta da kažem da mijenjamo praksu u skladu s Poslovnikom, koji se nije ranije poštovao baš zbog ovoga člana 164.
Izvinjavam se.
Dakle, dajte malo da, da razmišljamo. Dakle, tačno je da član 164. kaže – da se poslije rasprave glasa o amandmanima i rezoluciji. Obaviješten sam da u nekim ranijim periodima nije bila to praksa, ali postupićemo po Poslovniku. Dakle, sad glasamo o amandmanima i o Rezoluciji i molim vas pošto je bilo svega i svačega, da se malo skoncentrišemo. Predlažem da prvo glasamo o amandmanima predlagača. Predlagač je, dobili ste svi, predložio deset amandmana, mislim da su oni paket, da ih ne trebamo čitati i da trebamo tako glasati. Gospodine Stevandiću, izvolite.
Gosodine predsjedavajući, molim Vas, ne znam da li ste previdjeli, znači gospođa Bursać je rekla, a poslije ja, amandmani koje smo mi uložili ne odnose na dokument, govorim Vam ovo radi problema sa glasanjem, ne odnosi se na dokument koji je izmjenjen i gdje piše Rezolucija o poštivanju žrtava fašističkih režima i pokreta. Naši amandmani se odnose na dokument koji se zove Rezolucija o poštivanju žrtava ustaškog režima i sad imamo problem, jer smo mi uložili amandmane na Rezoluciju o poštivanju žrtava ustaškog režima, a predlagač je promijenio tekst u Rezoluciji o poštivanju žrtava fašističkih režima i pokreta. Znači, ukoliko se glasa o našem amandmanu mora se promijeniti naslov.
Molim vas, pa dajte, znam da ste svi nervozni, ali ja ovdje trebam najviše biti nervozan zbog vaših nastupa. Znamo to, gospodine Stevandiću, glasamo jedno po jedno. Dakle, amandmana ukupno ima, predlagača HDZ-a, SNSD-a i Srpskog kluba, gospodina Mektića personalno, iako po mom viđenju ovo nije amandman i ne odnosi se na 68 ovu materiju, ali dobro glasamo i o tome i onda o Rezoluciji. Dakle, moj prijedlog je sljedeći, deset amandmana koje je predlagač podnio svi ste dobili, pročitali, predlažem da glasamo u paketu, a ne jedan po jedan, jer oni i jesu paket i od predlagača su i zato možemo glasati u paketu. Dakle, predlažem da pripremite za glasanje, da se izjašnjavamo. Gospođo Novaković, hoćete nešto da kažete?
Samo Vas molim da ..., samo kad glasamo eksplicitno ponovite, naglasite o čemu glasamo, jer je nekad se čuje, nekad se ne čuje.
Pa ponoviću, ja mislim čak da sam glasan. Dakle, predlagači imaju deset amandmana i mi glasamo sada o tih deset amandmana u paketu. Svi su pred vama. Dakle, dostavljamo amandmane, ja ih mogu pročitati, ali imate ih svi, zašto da gubimo vrijeme na to. Dakle, molim vas pokrenite glasanje. 32 glasalo – 25 za, 5 protiv, 2 uzdržano. Ima opšta većina, ima entitetska većina. Konstatujem da su amandmani predlagača, deset, od jedan do deset usvojeni. Naredni amandman je HDZ-a, ja mislim da bez obzira na ovo što su izašli, dužni smo da glasamo za to. Dakle, amandman I, mislim da ste ga dobili, kaže: Da Rezolucija o poštivanju žrtava ustaškog režima mijenja se i glasi - donošenje odluke o prihvatanju Rezolucije Evropskog parlamenta o evropskoj savjesti i totalitarizmu. Izjašnjavamo se o ovom amandmanu. Molim vas da pokrenete. 32 glasalo – nema glasova za, protiv 21, uzdržan 11. Nema opšte većine, nema nijedne većine. Hvala. Sljedeći amandman SNSD-a i Srpskog kluba, amandman I sa nekoliko alineja, nema potrebe da čitam, svi ste dobili, nadam se. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Dakle, amandman I Kluba SNSD-a i Srpskog kluba. Potpisi imaju, imaju sve, to ste vidjeli svi, je li tako, dakle, nema potrebe da čitamo. 69 Glasamo za ovaj amandman. Pokrenite glasanje. Ukupno prisutnih 32 – za 12, protiv 17, uzdržana 3. Nema većine, nije prošao amandman. Poslednji amandman, gospodina Mektića, ako ostajete kod toga gospodine Mektiću.
[[nije uključen mikrofon]] Da.
Dobro. Ni, je li ovo nije podijeljeno? ____________(?) Jeste. Jeste, onda nema potrebe da čitam. Glasamo za amandman gospodina Mektića. Pokrenite proceduru glasanja. Ukupno prisutnih 32 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
71 Hvala predsjedavajući. Pošto sam kao predlagač obavezan obrazložiti, ali s ciljem uštede vremena ovo je već bilo na dvije komisije, obrazlagao sam na obje komisije i mogu samo zamoliti kolege da pročitaju obrazloženje koje je veoma detaljno i koje je u prilogu dokumentacije. Hvala.
Hvala Vama. Nema više prijavljenih, zaključujem raspravu. Tačka 61. Ad. 61. Razmatranje poslaničke inicijative Predraga Kojovića, Aide Baručije i Mirjane Marinković-Lepić, koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine ('Službeni glasnik BiH', br. 79/14, 81/15 i 97/15), upućujemo poslaničku inicijativu za izmjenu člana 5. Pravilnika o korišćenju telefona u Parlamentarnoj skupštini BiH na osnovu člana 49. stav (2) Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH ('Službeni glasnik BiH', br. 50/08, 35/09, 75/09, 32/12, 42/12, 50/12, 32/13, 87/13, 75/15, 88/15 i 16/16), člana 63. stav (1) tačka g) Poslovnika Predstavničkog doma ('Službeni glasnik BiH', br. 79/14, 81/15 i 97/15) i člana 53. stav (1) Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH ('Službeni glasnik BiH', br. 58/14, 88/15, 96/15 i 53/16)”, broj: 01-50-1-1872/19 od 25.10.2019. godine Kolegijum Doma kao nadležnu komisiju zadužio je Zajedničku komisiju za administrativne poslove. Zajednička komisija dostavila Mišljenje, nije podržala inicijativu. Otvaram raspravu o inicijativi. Izvolite. Gospođa Aida Baručija. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ja ću kratko, na osnovu poslaničkih pitanja o troškovima korištenja mobilnih telefona u Parlamentarnoj skupštini i odgovora koji smo dobili smatramo neopravdanim ogromne iznose koji su određeni Pravilnikom o korištenju telefona u Parlamentarnoj skupštini, uz napomenu da svaka kancelarija u Parlamentu posjeduje i fiksni telefon. Uz enormno velike plate i sve privilegije koje imamo, te lošu ekonomsku situaciju u kojoj živi većina naših građana, a minimalna penzija u visini 370 maraka, smatramo da ove odobrene iznose treba smanjiti, dok pojedinim korisnicima ove privilegije treba u potpunosti ukinuti. Članovi Kolegija naprimjer Parlamentarne skuštine imaju prosječni mjesečni iznos za troškove korištenja mobilnog telefona u visini od 500 maraka, dok je maksimalni godišnji iznos 6.000 KM. U današnje vrijeme, uz mogućnost korištenja besplatnih načina komunikacije putem nekoliko aplikacija, te ponuda povoljnih paketa telekom operatera, gdje npr uz paket od 117 maraka možete 10.000 minuta razgovarati, poslati 10.000 sms poruka i koristiti neograničeni 72 internet. Trošenje budžetskog novca na ovakav način smatramo neodgovornim. U prilog ovog prijedloga imate predložene iznose koji su u granicama realne potrebe. I samo ću na kraju, evo, navesti jedan podatak da, dakle, sva tri člana Kolegija imaju na raspolaganju na godišnjem nivou 18.000 maraka, što je za vrijeme trajanja mandata 72.000 KM, a penzioner sa minimalnom penzijom od 370 maraka koju troši za hranu, komunalije i lijekove kako samo on to zna, za iznos koji članovi Kolegija potroše na telefonske troškove u mandatu treba primati penziju 16 godina. Toliko.
Hvala. Nema više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu kad je u pitanju tačka 61. Tačka 62., Ad. 62. Razmatranje poslaničke inicijative Šemsudina Mehmedovića koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma, podnosim inicijativu kojom se traži izmjena odluke Zajedničke komisije za administrativne poslove u smislu da se poslanicima dok traje blokada rada Predstavničkog doma obustave isplate plate za svaki mjesec u kom se ne održi bar jedna sjednica Doma, kao i svim poslanicima koji u tekućem mjesecu ne prisustvuju bar jednom zasjedanju. Takođe, ovom inicijativom podstičem Savjet ministara BiH da u parlamentarnu proceduru uputi izmjene i dopune Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH kojima bi se ova oblast u ovakvim slučajevima precizno definisala“, broj: 01- 50-1-313/20 od 04. 02. 2020. godine Gospodin Šemsudin Mehmedović ima riječ. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Vrlo kratko, naime, evo, i današnja rasprava i događaji na ovoj sjednici pokazuju neophodnost ovakve jedne intervencije, jer ovo je jedno racionalno rješenje, jer ni po Zakonu o radu radniku koju ne dolazi na posao ne pripada naknada, odnosno plaća, ako nije radio. Zašto bi zastupnici i delegati biti izuzeti od toga? Osim toga, danas smo čuli nekoliko puta da se zaduži Vijeće ministara, da se sveobuhvatno riješi i definiše ova pitanja i, evo, čini mi se da je ovo prilika da kroz ovu incijativu upravo zadužimo Vijeće ministara. Druga stvar, u ovom periodu pandemije smatram da izabrani dužnosnici pogotovo trebaju imati mnogo viši stepen socijalne osjetljivosti prema onima koji su ih birali i zbog toga, evo, i predlažem ovakvu jednu incijativu. Na kraju, mislim da je došlo vrijeme da se razmišlja možda i o potpunom ukidanju profesionalnog rada zastupnika. Zašto to kažem, nas je 42 na državnom nivou u Bosni i Hercegovini i mislim da svima treba da bude čast da zastupamo one koji su nas birali. I zbog toga mislim da je došlo vrijeme da zastupnici rade na volonterskoj osnovi, a ne da budu profesionalni političari. Hvala lijepo.
73 Hvala Vama. Nema više prijavljenih za raspravu, zaključujem raspravu kad je u pitanju tačka 62. Prelazimo na tačku 63., Ad. 63. Razmatranje poslaničke inicijative Edite Đapo koja glasi: „U skladu sa članom 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine ('Službeni glasnik BiH', broj: 79/14, 81/15, 91/15 i 78/19) podnosim poslaničku inicijativu da se uspostavi mehanizam za razmjenu podataka iz elektronskih baza matičnih registara Republike Srpske, Federacije BiH i Brčko Distrikta u kojima se vode lični podaci građana, s ciljem bržeg i efikasnijeg pribavljanja lične dokumentacije, odnosno da se omogući građanima da u svojim opštinama mogu dobiti izvode iz matičnih registara, kao i sva potrebna uvjerenja.“, broj: 01-50- 1-618/20 od 09. 03. 2020. godine Kolegij je odredio Zajedničku komisiju za ljudska prava kao nadležnu. Komisija je dostavila Mišljenje i nije podržala incijativu. Otvaram raspravu. Gospođa Edita Đapo, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Moje poštovanje Vama, dopredsjedavajućim kao i svim kolegicama i kolegama i stručnim službama i gostima koji prate ovu sjednicu. Pa, naime, evo, iz incijative mogli ste pročitati da već odavno postoji preporuka Međunarodne zajednice, ali uistinu i potreba građana naše zemlje da se u Bosni i Hercegovini uspostavi razmjena podataka između matičnih registara Republike Srpske, Federacije BiH i Distrikta Brčko. Naime, ovo pored toga što predstavlja jedan uslov za članstvo u EU umnogome će olakšati jednostavno život naših ljudi jer u BiH imate građane koji su rođeni u jednom entitetu, a žive u drugom i do 2012. godine, dok nisu bile uspostavljene ove baze podataka, entitetske baze podataka građanin je morao ići, dakle, tačno u onu općinu u kojoj je rođen da bi uzeo ili podigao svoj rodni list. Danas on treba da ode u najbližu općinu u drugom entitetu, međutim obzirom da živimo u 21 vijeku, da su informacione tehnologije uznapredovale mislim da je i vrijeme i potreba postoji da građani mogu u svojoj općini u kojoj žive doći do svih svojih dokumenata. Pa u tom smislu molim ovaj Parlament da podrži ovu incijativu. Hvala vam.
Hvala Vama. Nema više prijavljenih za raspravu, zaključujem raspravu. Tačka 64., Ad. 64. Prijedlog zaključka poslanika Nermina Nikšića koji glasi: „ Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH preciznu informaciju o tome kako je došlo do davanja saglasnosti firmi „Srebrena malina“ za nabavku respiratora, broj: 01-50-1-15-8/20 od 15.05.2020. 74 Dobili ste materijal. Otvaram raspravu. Izvolite. Gospodin Nikšić, izvolite.
Neću, ovaj, uopšte širiti, možda samo gospodine predsjedavajući da kažemo rok, ovaj, koji je, tako da, možemo, ovaj, očekivati materijal i spremiti se za sljedeću sjednicu. Možda u roku sedam dana, tri, svejedno.
Ako sam dobro shvatio Vi..
Možda u roku sedam dana dostaviti punu informaciju.
...da prijedlogu zaključka dodajete – u roku od sedam dana.
Da.
Dobro. Hvala. Rasprava? Nema. Zaključujem raspravu. Prije rasprave za naredne tačke, predlažem da objednimo raspravu o tačkama 65. do 68. To je davanje saglasnosti za ratifikaciju ugovora. Ima li drugih prijedloga? Nema. Pokrenite proceduru izjašnjavanja. Ukupuno prisutno 29 – za 27, uzdržana 2. Ima opšta i entitetska većina. Konstatujem da vodimo raspravu objedinjeno za tačke od 65. do 68. Ad. 65. – ad. 68. Davanje saglasnosti za ratifikacije ugovora Otvaram raspravu. Nema rasprave. Zaključujem raspravu. Pauza 15 minuta prije glasanja. 15 minuta ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
Glasamo o prijedlogu zaključka gospodina Jasmina Emrića. Ko, je li to povodom ovoga, ne piše mi ovdje? Marine.
Jeste, jeste.
Šta jeste?
/nije uključen mikrofon/
Uz tačku 6. ili uz tačku 5.?
Pet, pet.
Pet, a gdje je tačka šest? Daj mi to, pa ćemo pogledaću gdje je tačka šest. Prijedlog zaključka gospodina Emrića: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Savjet ministara da u roku od 90 dana izradi i dostavi Predstavničkom domu na raspravu prijedlog izmjena i dopuna Zakona o porezu na dodatnu vrijednost na način da se obveznicima plaćanja PDV-a omogući podnošenje mjesečne PDV prijave do kraja mjeseca po isteku poreskog perioda, odnosno da se postojeći stav (2) član 39. 77 Zakona o porezu na dodatnu vrijednost izmjeni i glasi – Prijava iz stava (1) ovog člana obvezika podnosi do kraja mjeseca po isteku poreskog perioda. Glasamo. 33 prisutna – 24 za, 6 protiv, 3 uzdržana. Ima opšta, ima entitetska većina. Usvojen zaključak gospodina Emirća. Tačka 6. – nema, ide u drugi krug. Tačka 7. – Zahjev poslanika Predraga Kojovića, Mirjane Marinković-Lepić, Aide Baručije i Damira Arnauta za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01- 02-1-752/20 od 02.04.2020. godine. Glasamo o Prijedlogu zakona. 33 prisutnih – za 25, protiv 5, 3 uzdržana. Ima opša, ima entitetska većina. Konstatujem da je usvojen Prijedlog zakona. Tačka 8. – Zahjev poslanika Predraga Kojovića, Mirjane Marinković-Lepić, Aide Baručije i Damira Arnauta za razmatranje Prijedloga zakona o obaveznim doprinosima zvaničnika u institucijama Bosne i Hercegovine, u skladu sa članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1-761-1/20 od 28.04.2020. godine. Glasamo o Prijedlogu zakona. 33 ukupno – 23 za, 6 protiv, 4 uzdržana. Postoji opšta većina, nema entitetske većine. Nije usvojen Zakon u prvom čitanju, nemamo saglasnosti Kolegija, pošto nema trećeg člana i ide u drugi krug.
[[nije uključen mikrofon]] Naknadno.
Tačka 10. – Prijedlog amandmana II i amandmana III na Ustav BiH, predlagač: poslanik Dženan Đonlagić, broj: 01-02-1-317/20 od 24.02.2020. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije. Glasamo o Mišljenju Ustavnopravne komisije, naglašavam glasamo o Mišljenju Ustavnopravne komisije. Trideset, [[zajednička diskusija]] Ponovite glasanje, dva puta sam ponovi. 78 Ponovljamo glasanje, ponavljamo. Glasamo o Mišljenju Ustavnopravne komisije na prijedlog amandmana II i III gospodina Dženana Đonlagića. ____________(?) Ponovite.
/nije uključen mikrofon/
Ne, ne, pardon. Nije prihvaćeno, Komisija se zadužuje da izradi novo mišljenje.
[[nije uključen mikrofon]] 80 Pošto nema trećeg člana Kolegija, ide na naknadno usuglašavanje i glasujemo u drugom krugu na idućoj sjednici, tako je i za 13. točku. Znači, 13. isto idemo, nema entitetske većine ide na drugu ...
Dobro, moja greška, i tačka 13. i ova tačka ide u drugi krug glasanja na narednu sjednicu. Je li?
Jeste.
Dobro, to u redu je, sad je precizno. Tačka 15. – Izvještaj o realizaciji Revidirane strategije Bosne i Hercegovine za sprovođenje Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma za 2017. godinu, podnosilac: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02,03-37-2701/18 od 10.12.2018. godine. Glasamo o usvajanju Izvještaja. 33 prisutna – 20 za, 7 protiv, 6 uzdržanih. Ima opšta, ima entitetska većina, usvojen Izvještaj. Glasamo o zaključku uz Mišljenje. Zaključak Zajedničke komisije za ljudska prava glasi: Zadužuje se Savjet ministara BiH da u što je moguće kraćem roku sačini i Parlamentarnoj skupštini BiH dostavi izvještaj o realizaciji Revidirane strategije BiH za sprovođenje Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma za 2018. i 2019. godinu. Glasamo o zaključku. 33 prisutna – 31 za, 2 uzdržana, usvojen zaključak Komisije za ljudska prava uz ovaj Izvještaj. Ima još jedan prijedlog zaključka, gospodina Nikole Lovrinovića, koji glasi: Predstavnički dom zahtjeva novi izvještaj koji će biti utemeljen na izvještajima entitetskih vlada, Brčko Distrikta i vlada kantona koji će biti prihvaćen i u skupštinama istih nivoa vlasti. Glasamo o prijedlogu zaključka gospodina Lovrinovića. 33 prisutna – za 8, protiv 18, uzdržanih 7. Nema opšte većine, nije usvojen zaključak. Tačka 16. – Izvještaj o zaštiti ličnih podataka u Bosni i Hercegovini za 2017. godinu, podnosilac: Agencija za zaštitu ličnih podataka u BiH, broj: 01-02-04-1616/18 od 13.07.2018. godine. Glasamo o Izvještaju. Od 33 prisutnih – 22 za, 8 protiv, 3 uzdržana. Ima opšta, ima entitetska većina. Uz Izvještaj glasamo o zaključku Zajedničke komisije za ljudska prava, koji glasi: 81 Obavezuje se Savjet ministara da u što skorijem roku okonča proceduru usvajanja i dostavljanja Parlamentarnoj skupštini BiH novog teksta Zakona o zaštiti ličnih podataka, te da u skladu sa zaključcima navedenim u Izvještaju o zaštiti ličnih podataka BiH djeluje na adekvatan način kako bi se obezbijedio zakonit i efikasan rad Agencije. Glasamo o zaključku. 33 prisutna – za 33, usvojen zaključak. Tačka 17. – Izvještaj o zaštiti ličnih podataka u Bosni i Hercegovini za 2018. godinu, podnosilac: Agencija za zaštitu ličnih podataka u BiH, broj: 01,02-04-1-1243/19 od 08.07.2019. godine. Glasamo o usvajanju Izvještaja. 33 prisutna – 23 za, protiv 9, 1 uzdržan. Ima opšta, ima entitetska većina. Usvojen Izvještaj. Tačka 18. jesam u redu?
/nije uključen mikrofon/
A, ne, ne, zaključak, je li tako? Šta ...
[[nije uključen mikrofon]] Sad ide zaključak ...
Glasamo o zaključku iz Mišljenja Zajedničke komisije za ljudska prava, vezano za tačku 17. Obavezuje se Savjet ministara BiH da u što skorijem roku okonča proceduru usvajanja i dostavi Parlamentarnoj skupštini tekst Zakona o zaštiti ličnih podataka u skladu sa zaključcima navedenim u Izvještaju za 2018. Zaključak je isti, ali moramo glasati, jer je povodom dva različita izvještaja. Glasamo za zaključak. Usvojen zaključak, ima opšta i entitetska većina, svi prisutni glasali. Tačka 18. – Godišnji izvještaj o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH za 2017. godinu, podnosilac: Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH, broj: 01,02-37-776/18, od 19.03.2018. godine. Glasamo o usvajanju Izvješaja. 33 prisutna – 25 za, 5 protiv, 5 uzdržanih. Usvojen Izvještaj.
82 [[nije uključen mikrofon]] 3 suzdržana.
Šta?
Tri, tri suzdržana.
33 prisutnih – 25 za, 5 protiv, 3 uzdržana. Ima opšta, ima entitetska većina.
Ok, u redu je sad.
Da, u redu. Tačka 19. – Godišnji izvještaj o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH za 2018. godinu, broj: 01-12-1-620/19 od 20.03.2019. godine. Glasamo. 33 prisutna – 25 za, 6 protiv, 2 uzdržana. Ima opšta i entitetska većina, usvojen Izvještaj. Tačka 20. – Izvještaj o zbrinjavanju izbjeglica i stranaca pod supsidijarnom zaštitom u Bosni i Hercegovini za 2017. godinu, podnosilac: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02,03-37-2034/18 od 06.09.2018. godine. Glasamo o usvajanju Izvještaja. 33 prisutna – 24 za, 6 protiv, 3 uzdržana. Ima opšta i entitetska većina, usvojen Izvještaj. Tačka 21. – Izvještaj o zbrinjavanju izbjeglica i stranaca pod supsidijarnom zaštitom u Bosni i Hercegovini za 2018. godinu, podnosilac: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02,03-50-18-1916/19 od 04.11.2019. godine. Glasamo o usvajanju Izvještaja. 33 prisutna – 24 za, protiv 6, uzdržanih 3. Ima opšta, ima entitetska većina, usvojen Izvještaj. Tačka 22. – Specijalni izvještaj o nacionalnoj i polnoj strukturi zaposlenih u policijsko- bezbjednosnim agencijama u Bosni i Hercegovini, podnosilac: Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH, broj: 01,02-50-19-1413/18 od 11.06.2018. godine. Glasamo o usvajanju Izvještaja uz preporuke navedene u njemu. 33 prisutna – 25 za, 6 protiv, 2 uzdržana. 83 Ima opšta, ima entitetska većina, usvojen Izvještaj. Tačka 23. – Specijalni izvještaj o stanju ljudskih prava lica s intelektualnim i mentalnim teškoćama u Bosni i Hercegovini, podnosilac: Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH, broj: 01,02,03-37-1459/18 od 18.06.2018. godine. Glasamo o usvajanju Izvještaja uz preporuke navedene u njemu. 33 prisutna – 26 za, protiv 6, uzdržan 1. Ima opšta, ima entitetska većina, usvojen Izvještaj. Tačka 24. – Specijalni izvještaj o stanju u oblasti migracija u Bosni i Hercegovini, podnosilac: Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH, broj: 01,02-37-170/19 od 17.01.2019. godine. Glasamo o usvajanju Izvještaja. 33 prisutna – 26 za, protiv 6, uzdržan 1. Ima opšta, ima entitetska većina, usvojen Izvještaj. Tačka 25. – Specijalni izvještaj o zabrani fizičkog kažnjavanja djeteta u Bosni i Hercegovini, podnosilac: Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH, broj: 01,02-37-1- 2257/19 od 26.12.2019. godine. Glasamo o usvajanju Izvještaja uz preporuke navedene u njemu. 33 prisutna – 26 za, 5 protiv, uzdržana 2. Ima opšta, ima entitetska većina, usvojen Specijalni izvještaj. Tačka 26. – Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka na temi: „Upravljanje procesom realizacije ugovora o javnim nabavkama u institucijama BiH“, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1-2432/18 od 08.11.2018. godine. Glasamo o usvajanju Izvještaja. 33 prisutna – 25 za, protiv 8, uzdržanih nema. Opšta većina postoji, entitetska postoji, usvojen Izvještaj. Sada glasamo o zaključku iz Mišljenja Komisije za finansije i budžet uz ovu tačku, koji glasi: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Savjeta ministara i ministra finansija i trezora da u roku od tri mjeseca izvjeste Predstavnički dom Parlamentarne skupštine o planiranim i preduzetim aktivnostima na realizaciji preporuka iz Izvještaja o izvršenoj reviziji učinka o temi – Upravljanje procesom realizacije ugovora o javnim nabavkama. Glasamo o zaključku. Zaključak usvojen, 33 prisutna – 29 za, protiv 3, 1 uzdržan. Ima i jedna i druga većina. Tačka 27. – Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Praćenje realizacije preporuka revizije učinka“, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1-2433/18 od 08.11.2018. godine. Glasamo o Izvještaju. Izvještaj je usvojen – 26 glasova za, 7 protiv, ništa uzdržanih, to je od ukupno 33. 84 Tačka 28. – Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Praćenje realizacije preporuka revizije učinka“, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-10-2261/19 od 26.12.2019. godine. Glasamo o usvajanju Izvještaja. 33 prisutna – 26 za, 6 protiv, 1 uzdržan. Ima i jedna i druga većina, usvojen Izvještaj. Tačka 29. – Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Utvrđivanje carinske vrijednosti polovnih motornih vozila“, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1- 51/19 od 03.01.2019. godine. Glasamo o usvajanju Izvještaja. Ima opšta, ima entitetska većina – 26 za, 7 protiv, nema uzdržanih. Konstatujem da je usvojen Izvještaj. Uz Izvještaj ide zaključak iz Mišljenja Komisije za finansije i budžet, koji glasi: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Uprave za indirektno oporezivanje da u roku od tri mjeseca izvjesti Predstavnički dom Parlamentarne skupštine o planiranim i preduzetim aktivnostima na realizaciji preporuka iz Izvještaja o izvršenoj reviziji učinka – Utvrđivanje carinske vrijednosti polovnih motornih vozila. Glasamo za zaključak. Zaključak usvojen – 28 za, 4 protiv, 1 uzdržan. Ima i jedna i druga većina. Tačka 30. – Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Upravljanje strategijama na nivou Bosne i Hercegovine“, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1- 52/19 od 03.01.2019. godine. Glasamo o Izvještaju. 26 za, 7 protiv, nema uzdržanih. Ima opšta, ima entitetska većina, to je od ukupno prisutnih 33. Usvojen Izvještaj. Tačka 31. – Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Aktivnosti institucija BiH u procesu donošenja pravilnika o unutrašnjim organizacijama“, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1-118/19 od 11.01.2019. godine. Glasamo o Izvještaju. 33 prisutna – 26 za, 7 protiv. Ima opšta, ima entitetska većina, usvojen Izvještaj. Tačka 32. – Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Spremnost institucija BiH da odgovore na preuzete obaveze iz Programa održivog razvoja do 2030. godine“, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-10-1866/19 od 25.10.2019. godine. Glasamo o usvajanju Izvještaja. Izvještaj je usvojen, ima opšta i entitetska većina – za 26, protiv 7, uzdržanih nema. 85 Tačka 33. – Godišnji konsolidovani izvještaj unutrašnje revizije za 2018. godinu, podnosilac: Ministarstvo finansija i trezora BiH, broj: 01,02-16-1-1422/19 od 07.08.2019. godine. Glasamo o usvajanju Izvještaja. 33 prisutna – 24 za, 8 protiv, uzdržan 1. Ima opšta, ima entitetska većina, usvojen Godišnji konsolidovani izvještaj unutrašnje revizije. Tačka 34. – Konsolidovani izvještaj o sistemu finansijskog upravljanja i kontrole u institucijama BiH za 2018. godinu, podnosilac: Ministarstvo finansija i trezora BiH, broj: 01,02- 16-1-1423/19 od 07.08.2019. godine. Glasamo o usvajanju Izvještaja. 24 za, 7 protiv, 2 uzdržana, ima opšta, ima entitetska većina, usvojen. Tačka 35. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija BiH, predlagač: Savjet ministara BiH, broj: 01,02-02-1-1885/18 od 27.02.2020. godine (zakon u drugom čitanju). Glasamo u drugom krugu o Predlogu zakona u drugom čitanju. Ukupno prisutnih 33 – za 19, protiv 13, uzdržan 1. Ima opšta većina, nema entitetske većine, nije usvojen Zakon. Tačka 36. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o patentu, predlagač: Savjet ministara BiH (P.Z.E.I), broj: 01,02-02-1-2852/18 od 27.02.2020. godine (zakon u drugom čitanju). Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. 33 prisutnih – 22 za, 11 protiv, uzdržanih nema. Ima opšta većina, nema entitetske većine, nije usvojen Zakon o patentu. Tačka 37. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Sudskoj policiji Bosne i Hercegovine, predlagač: Savjet ministara BiH, broj: 01,02-02-1-489/19 od 27.02.2020. godine (zakon u drugom čitanju). Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Od 33 prisutnih – 21 za, 8 protiv, 4 uzdržana. Ima opšta, ima entitetska većina, usvojen je Zakon o sudskoj policiji BiH. Tačka 38. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sistemu državne pomoći u Bosni i Hercegovini (P.Z.E.I), predlagač: Savjet ministara, broj: 01,02-02-1-1694/19 od 27.02.2020. godine (zakon u drugom čitanju). Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Ukupno prisutnih 33 – za 25, protiv 8. Ima opšta, ima entitetska većina. Konstatujem da je Zakon o sistemu državne pomoći usvojen. 86 Tačka 39. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona BiH o izvršenju krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera, predlagač: Savjet ministara BiH, broj: 01,02-02-1-1613/18 od 27.02.2020. godine (zakon u prvom čitanju). Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. 22 za, 11 protiv od ukupno 33. Ima opšta većina, nema entitetska većina. Nije usvojen Zakon o izvršenju krivičnih sankcija u prvom čitanju. Tačka 40. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima, predlagači: poslanici Mirjana Marinković-Lepić i Predrag Kojović, broj: 01-02-1-1626/18 od 27.02.2020. godine (zakon u prvom čitanju). Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Od prisutnih 33 – 22 za, 11 protiv. Ima opšta većina, nema entitetska većina. Nije usvojen Prijedlog zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima. Tačka 41. Marine prati ovo
Sve je u redu....
prebrzo ide da ne pogriješim nešto u zaključivanju. Tačka 41. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine, predlagač: poslanik Damir Arnaut, broj: 01-02-1-196/20 od 27.02.2020. godine (zakon po hitnom postupku). Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zakona. Od 33 prisutna – za 25, protiv 6, uzdržana 2. Ima opšta, ima entitetska većina. Konstatujem da je Zakon usvojen. Tačka 42. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju Zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH o postizanju identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radu u institucijama BiH, broj: 01,02-02-1- 377/18 od 27.02.2020. godine. Glasamo u drugom krugu o Izvještaju Zajedničke komisije. 33 prisutna – 19 za, protiv 11, uzdržana 3. Ima opšta većina, nema entitetske većine. Izvještaj Zajedničke komsije nije usvojen, prijedlog Zakona smatra se odbijenim u skladu sa članom 129. Poslovnika. Tačka 43. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o izjašnjavanju Predstavničkog doma o utvrđivanju novog roka za dostavljanje mišljenja o Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o akcizama u BiH (predlagač: poslanica Aida Baručija), broj: 01-02-1-222/19 od 27.02.2020. godine. 87 Glasamo u drugom krugu o produženju roka za 30 dana za dostavljanje mišljenja o Prijedlogu zakona za upućivanjem urgenicije Savjetu ministara za dostavljanje traženog mišljenja. Ukupno prisutnih 33 – za 22, protiv 6, uzdržanih 5. Ima opšta, ima entitetska većina, usvojeno. Tačka 44. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o radu Savjeta ministara BiH za 2017. godinu, broj: 01,02-50-19-2615/18 od 27.02.2020. godine. Glasamo u drugom krugu o usvajanju Izvještaj. Izvještaj je usvojen, ima opšta ima entitetska većina – za 15, protiv 12, uzdržanih 6. To je čuveni Poslovnik. Tačka 45. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o radu Savjeta ministara BiH za 2018. godinu, broj: 01,02-50-18-2141/19 od 27.02.2020. godine. Glasamo u drugom krugu o usvajanju Izvještaja. 33 prisutna – za 15, protiv 14, uzdržana 4. Ima opšta, ima entitetska većina. Dobro je razmišljati kako je 15 većina od 33. Usvojen je Izvještaj za 2018. Tačka 46. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka poslanika Jasmina Emrića povodom rasprave o stanju u pravosuđu Bosne i Hercegovine i radu Visokog sudskog i tužilačkog savjeta BiH, Informacije o radu Tužilaštva BiH za 2017. godinu i Informacije o radu Tužilaštva BiH za 2018. godinu, koji glasi: „Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Ministarstvo pravde BiH i Savjet ministara BiH da, na osnovu analize Izvještaja stručnjaka o pitanjima vladavine prava u Bosni i Hercegovini (tzv. Pribeovog izvještaja), izrade i dostave Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH na usvajanje Akcioni plan otklanjanja nedostataka u oblasti vladavine prava, sprovođenja preporuka i mjera sadržanih u Izvještaju stručnjaka o pitanjima vladavine prava u Bosni i Hercegovini od 05.12.2019“, broj: 01,02-09-1029/18 i 01-50-18-148/20 od 12.03.2020. godine. Glasamo u drugom krugu o prijedlogu zaključka. Izvještaj usvojen, odnsono zaključak usvojen – 26 za, 7 protiv, od ukupno 33. Ima i jedna i druga većina. Tačka 47. Izvještaj komisije Kolegijuma o postizanju saglasnosti o prijedlogu zaključka poslanika Adila Osmanovića, smješkam se ima sad nekoliko tačaka i prijedloga gospodina Osmanovića. Tačka 47. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka poslanika Adila Osmanovića povodom rasprave o stanju u pravosuđu Bosne i Hercegovine i radu Visokog sudskog i tužilačkog savjeta BiH, Informacije o radu Tužilaštva BiH za 2017. godinu i Informacije o radu Tužilaštva BiH za 2018. godinu, koji glasi: „Zahtijeva se od Tužilaštva Bosne i Hercegovine da u što skorijem vremenu dostavi detaljnu 88 statistiku procesuiranja predmeta ratnih zločina koji su od Haškog tribunala označeni kao predmeti A kategorije“, broj: 01,02-09-1029/18 i 01-50-18-148/20 od 12.03.2020. godine. Glasamo u drugom krugu o prijedlogu zaključka. Zaključak usvojen sa – 24 glasa za, 7 protiv, 2 uzdržana. Ima i jedna i druga većina. Tačka 48. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka poslanika Adila Osmanovića povodom rasprave o stanju u pravosuđu Bosne i Hercegovine i radu Visokog sudskog i tužilačkog savjeta BiH, Informacije o radu Tužilaštva BiH za 2017. godinu i Informacije o radu Tužilaštva BiH za 2018. godinu, koji glasi: „Pripremiti analizu i pregled neophodnih izmjena i dopuna krivičnog zakonodavstva, naročito kada je riječ o potvrđivanju optužnice i odlučivanju o prigovorima na istu“, broj: 01,02-09- 1029/18 i 01-50-18-148/20 od 12.03.2020. godine. Glasamo u drugom krugu o prijedlogu zaključka. Zaključak usvojen – 24 za, 7 protiv, 2 uzdržana. Ima i jedna i druga većina. Tačka 49. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka poslanika Adila Osmanovića povodom rasprave o stanju u pravosuđu Bosne i Hercegovine i radu Visokog sudskog i tužilačkog savjeta BiH, Informacije o radu Tužilaštva BiH za 2017. godinu i Informacije o radu Tužilaštva BiH za 2018. godinu, koji glasi: „Za sve presude Ustavnog suda BiH čije nesprovođenje zahtijeva procesuiranje ovlašćenih lica u onim slučajevima gdje se nesumnjivo može konkretizovati individualna krivična odgovornost, zahtijeva se od Tužilaštva BiH da postupa u skladu sa svojim ovlašćenjima i pokreće odgovarajuće postupke“, broj: 01,02-09-1029/18 i 01-50-18-148/20 od 12.03.2020. godine. Glasamo u drugom krugu o prijedlogu zaključka. Ukupno prisutnih 33 – za 22, protiv 11. Ima opšta većina, nema entitetska većina, nije usvojen zaključak gospodina Osmanovića. Tačka 50. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka poslanika Adila Osmanovića povodom rasprave o stanju u pravosuđu Bosne i Hercegovine i radu Visokog sudskog i tužilačkog savjeta BiH, Informacije o radu Tužilaštva BiH za 2017. godinu i Informacije o radu Tužilaštva BiH za 2018. godinu, koji glasi: „Skreće se pažnja članovima VSTS-a da prilikom popunjavanja rukovodećih pozicija, i to konkretno predsjednika Suda BiH, glavnog tužioca Tužilaštva BiH i predsjedavajućeg VSTS-a, vode računa o nacionalnoj strukturi, konkretnije, zastupljenosti konstitutivnih naroda Bosne i Hercegovine“, broj: 01,02-09-1029/18 i 01-50-18-148/20 od 12.03.2020. godine. Ima opšta, ima entitetska većina – 18 za, 11 protiv, 4 uzdržana. Usvojen zaključak. Tačka 51. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka poslanika Adila Osmanovića povodom rasprave o stanju u pravosuđu Bosne i Hercegovine i radu Visokog sudskog i tužilačkog savjeta BiH, Informacije o radu Tužilaštva BiH za 2017. godinu i Informacije o radu Tužilaštva BiH za 2018. godinu, koji glasi: „Imajući u vidu sve navedeno, smatramo svrsishodnim da se izvještaji VSTS-a Parlamentarnoj skupštini BiH dostavljaju dva puta godišnje do izmjene relevantnog zakonodavstva u vezi s tim“, broj: 01,02-09-1029/18 i 01-50-18-148/20 od 12.03.2020. godine. 89 Glasamo u drugom krugu o prijedlogu zaključka. Usvojen zaključak, ima opštu i entitetsku većinu – 25 za, 7 protiv, 1 uzdržan. Tačka 52. nema više zaključaka gospodina Osmanovića, a ovaj put prijedlog zaključka poslanika Safeta Softića. Tačka 52. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka poslanika Safeta Softića povodom rasprave o stanju u pravosuđu Bosne i Hercegovine i radu Visokog sudskog i tužilačkog savjeta BiH, Informacije o radu Tužilaštva BiH za 2017. godinu i Informacije o radu Tužilaštva BiH za 2018. godinu, koji glasi: „Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH prihvata inicijativu o uspostavljanju vrhovne sudske instance formiranjem Vrhovnog suda BiH, s ciljem, prvenstveno, osiguranja poštovanja ljudskih prava i vladavine prava na cijeloj teritoriji Bosne i Hercegovine za sve njene građane bez bilo kakve diskriminacije“, broj: 01,02-09-1029/18 i 01-50-18-148/20 od 12.03.2020. godine. Glasamo u drugom krugu o prijedlogu zaključka gospodina Softića. Nije usvojen prijedlog zaključka gospodina Softića – za je glasalo 22, protiv 11. Ima opšta, ali nema entitetska većina. Tačka 53. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu poslanika Predraga Kojovića i Nermina Nikšića povodom rasprave o pravosuđu, koji glasi, moram čitati čitavu stranicu ... [[zajednička diskusija]] prijedlog zaključka ... Ne ipak treba zbog zapisnika, ne, a ja bi volio da ne čitam. Tačka 53. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka poslanika Predraga Kojovića i Nermina Nikšića povodom rasprave o stanju u pravosuđu Bosne i Hercegovine i radu Visokog sudskog i tužilačkog savjeta BiH, Informacije o radu Tužilaštva BiH za 2017. godinu i Informacije o radu Tužilaštva BiH za 2018. godinu, koji glasi: 1. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine zadužuje Savjet ministara Bosne i Hercegovine da dostavi izmjene i dopune Zakona o Visokom sudskom i tužilačkom savjetu Bosne i Hercegovine. 2. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine smatra da izmjene i dopune Zakona o Visokom sudskom i tužilačkom savjetu Bosne i Hercegovine treba da sadrže sve preporuke sadržane u Izvještaju Evropske komisije, Pribeovom izvještaju, te dodatno da treba da idu u sljedećem pravcu: a. Razdvojiti VSTS na zasebna tijela: Visoki sudski savjet i Visoki tužilački savjet, b. Članove koje trenutno imenuju nadležne advokatske komore zamijeniti univerzitetskim profesorima pravne nauke koje, na osnovu javnog konkursa, imenuje Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, 90 c. Da glavne tužioce na svim nivoima vlasti imenuju nadležni zakonodavni organi na prijedlog Visokog tužilačkog savjeta sa liste više kvalifikovanih kandidata, dvotrećinskom većinom izabranih članova datog zakonodavnog organa, d. Zamjenike glavnih tužioca na državnom, entitetskom, kantonalnom i okružnom nivou, uključujući i Brčko Distrikt BiH, imenuju glavni tužilac osnovnog nivoa sa liste više uspješnih kandidata koje utvrđuje Visoki tužilački savjet, e. Tužioce na državnom, entitetskom, kantonalnom i okružnom nivou, uključujući i Brčko Distrikt BiH, na prijedlog Visokog tužilačkog savjeta, imenuje glavni tužilac osnovnog nivoa.“, broj: 01,02-09-1029/18 i 01-50-18- 148/20 od 12. 03. 2020. godine. Glasamo ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
Jesam pogriješio nešto?
[[nije uključen mikrofon]] Jeste, ovo ide na usuglašavanje u drugi krug, ...., nema entitetske većine tako je za ....
Upozorava me sekretar da sam pogriješio nešto, naravno moguće je poslije ovoliko čitanja i,
/nije uključen mikrofon/
Dobro, pri kraju smo, pa se možemo malo strpiti, da vidimo gdje je greška. /konsultacije predsjedavajućeg i sekretara/ Tako je, tačka 60. i 61. u redu je, mora u drugi krug.
/nije uključen mikrofon/
60. i 61. je li tako?
[[nije uključen mikrofon]] 93
Pogrešan zaključak, nismo usvojili u prvom krugu inicijative gospodina Arnauta, dakle tačku 60. i 61. ide u drugi krug. Je li u redu?
[[nije uključen mikrofon]] Jeste, 60. i 61. naknadno usuglašavanje drugi krug.
Pa da, to je dobro, sad sam i ja shvatio na kraju. Tačka 62. – Razmatranje poslaničke inicijative Šemsudina Mehmedovića koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma, podnosim inicijativu kojom se traži izmjena odluke Zajedničke komisije za administrativne poslove u smislu da se poslanicima dok traje blokada rada Predstavničkog doma obustave isplate plate za svaki mjesec u kom se ne održi bar jedna sjednica Doma, kao i svim poslanicima koji u tekućem mjesecu ne prisustvuju bar jednom zasjedanju. Takođe, ovom inicijativom podstičem Savjet ministara BiH da u parlamentarnu proceduru uputi izmjene i dopune Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH kojima bi se ova oblast u ovakvim slučajevima precizno definisala“, broj: 01- 50-1-313/20 od 04.02.2020. godine. Glasamo o usvajanju poslaničke inicijative. Inicijativa nije dobila podršku u prvom krugu – 22 za, protiv 6, uzdržanih 5. Ima opštu, nema entitetsku većinu, ide u drugi krug. Tačka 63. – Razmatranje poslaničke inicijative Edite Đapo koja glasi: „U skladu sa članom 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine ('Službeni glasnik BiH', broj: 79/14, 81/15, 91/15 i 78/19) podnosim poslaničku inicijativu da se uspostavi mehanizam za razmjenu podataka iz elektronskih baza matičnih registara Republike Srpske, Federacije BiH i Brčko Distrikta u kojima se vode lični podaci građana, s ciljem bržeg i efikasnijeg pribavljanja lične dokumentacije, odnosno da se omogući građanima da u svojim opštinama mogu dobiti izvode iz matičnih registara, kao i sva potrebna uvjerenja.“, broj: 01-50- 1-618/20 od 09.03.2020. godine. Glasamo o usvajanju poslaničke inicijative. Nije dobijena podrška u prvom krugu, ide u naknadno usaglašavanje – za je glasalo 22, 6 protiv, 5 uzdržanih. Ima opšta, nema entitetska većina. Tačka 64. – Prijedlog zaključka poslanika Nermina Nikšića koji glasi: „ Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH preciznu informaciju o tome kako je došlo do davanja saglasnosti firmi „Srebrena malina“ za nabavku respiratora u roku od sedam dana, broj: 01-50-1-15-8/20 od 15.05.2020. Glasamo o usvajanju dopunjenog prijedloga zaključka. Usvojen prijedlog zaključka – 32 glasa za, 1 uzdržan. Ima opšta, ima entitetska većina. 94 Zaključujem tačku 64. Za naredne tačke predlažem da glasamo o predlogu za objedinjavanje glasanja o tačkama 65. do 68. Usvojen prijedlog za objedinjene tačke. Ad. 65. – Ad. 68. Davanje saglasnosti za ratifikaciju ugovora Sada glasamo o davanju saglasnosti za ratifikaciju ugovora iz tačaka 65. do 68. Konstatujem da smo usvojili, odnosno dali saglasnosti za ratifikaciju ugovora iz tačaka 65. do 68. jer je od 33 prisutnih – 31 glasalo za i 2 uzdržanih, što znači da ima i opšta i entitetska većina. Dame i gospodo, narodni poslanici, zaključujem 8. sjednicu Predstavničkog doma. Zahvaljujem se na napornom radu i najavljujem narednu sjednicu orjentaciono oko 10., dakle 9. ili 10. tačno ćemo vidjeti datum još. Hvala. Sjednica završena u 17:54 sati.