Poštovane kolegice zastupnice i kolege zastupnici Hrvatskog sabora, dobro jutro! Predlažem da počnemo sa radom na plenarnoj sjednici 11. izvanrednoj sjednici Hrvatskog sabora. Srdačno vas pozdravljam. Predlažem da s obzirom da imamo neke promjene vezano za inicijativu za održavanje izvanredne sjednice da plan sjednice utvrdimo novim dnevnim redom. Dakle uz poziv za sjednicu primili ste prijedlog dnevnog reda. Podnositelji zahtjeva za sazivanje izvanredne sjednice zatražili su da se iz prijedloga dnevnog reda izostave točka 5 i točka 7 prijedloga dnevnog reda, to je Prijedlog zakona o uskrati isplate pojedinih materijalnih prava zaposlenima u javnim službama, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 573 i drugo, Prijedlog promjene Ustava Republike Hrvatske te da se rasprava i odlučivanje o ovim točkama provede na sljedećoj sjednici Hrvatskog sabora u siječnju sljedeće godine. Člankom 205. Poslovnika Hrvatskog sabora određeno je da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. Napominjem da o hitnosti postupka kod donošenja zakona koji nose oznaku PZE ne odlučujemo u skladu sa člankom 206. Poslovnika Hrvatskog sabora, to su zakoni pod točkom 1 i 3 predloženog dnevnog reda. Za donošenje po hitnom postupku predloženi zakon pod točkom 2 predloženog dnevnog reda, ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o Vijeću za financijsku stabilnost, PZ br. 575? Poštovani zastupnik Ivan Šuker, izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, s obzirom da smo se sad našli u jednom poslovničkom vakuumu, dakle člankom 220. je točno propisano kako i pod kojim uvjetima se saziva izvanredna sjednica. Zadnji put nismo imali priliku kolega Mlakar i ja to obrazložiti, niste sazvali sjednicu sukladno Poslovniku i članku 220., dapače nit niste u svom onom zahtjevu većine zastupnika u obrazloženju nije navela koji je to članak, zapravo članak je ali koji i mislim da sukladno Poslovniku o radu Hrvatskog sabora ako ste sazvali izvanrednu sjednicu koju doduše oni koji su je sazvali nisu obrazložili, vi nemate nikakvo pravo da pojedine točke dnevnog reda skidate sa dnevnog reda, tim više što je jasno da ove točke o kojima bi danas trebali raspravljati po ničemu ne zavređuju, a o tome ću kasnije govoriti, da budu predmet izvanredne sjednice. Jedini stvarni razlog sazivanja izvanredne sjednice je rasprava o Ustavu. Sve ove druge zakone je Vlada sukladno zakonu i poslovniku o tome kako može donositi uredbe sa zakonskom snagom u trenutku kad Hrvatski sabor ne zasjeda mogla napraviti. Isto tako, mi smo ove zakone mogli normalno raspraviti u petak popodne i u subotu bez ikakvog problema. I prema tome, s obzirom da u Poslovniku ne postoji uopće ovakva situacija o kojoj ste vi kao predsjedavajući sad naglasili, dakle vi naprosto ne možete skinuti točke dnevnog reda bez obzira kako glasali jer točno se zna u kojim i kakvim uvjetima se saziva izvanredna sjednica. Ove točke koje ostavljate danas da ostanu, da se o njima raspravlja nisu nikakav predmet za izvanrednu sjednicu Hrvatskog sabora. Jedini ajde može se reći onako pod navodnicima razlog za izvanrednu sjednicu bi mogle biti ustavne promjene. S obzirom da to mičete mislim da gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora kršite Poslovnik i ja bih u ime kluba HDZ-a prije očitovanja tražio stanku jer mislim da si mi kao Visoki dom ovo naprosto ne smijemo dozvoliti jer mi kršimo definitivno ako nastavimo ovako raditi sva pravila igre po kojima je ovaj Visoki dom funkcionirao u protekle 23 godine. Kad su se krajem godine morale ili u 7. mjesecu donosit daleko teže i sudbonosnije odluke pa u pojedinim momentima i za budućnost Republike Hrvatske nije se radilo ovo što se danas radi. Stoga gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora ja u ime kluba HDZ-a tražim stanku.
Stanku ćete dobiti kad utvrdimo dnevni red i pređemo na dnevni red. Tako je predviđeno Poslovnikom. A u skladu sa Poslovnikom i zahtjevom i voljom natpolovične većine zastupnika u Hrvatskom saboru i sa točno utvrđenim temama i razlozima za održavanje sjednice sazvao sam sjednicu i na zahtjev također te većine i njihovim pravom da povuku prijedlog pojedine točke dnevnog reda predložio da se i promijeni dnevni red. Dakle, ostajemo na pitanju ima li netko od zastupnika vezano za Zakon o vijeću za financijsku stabilnost primjedbu. Nije imao nitko. Jeste imali? Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, zakon, Prijedlog zakona o kreditnim institucijama s konačnim prijedlogom zakona nema nikakvog razloga za hitni postupak.
To je P.Z.E., poštovani kolega to je P.Z.E., europski.
Nego na koji zakon mislite, na ovaj?
Zakon o Vijeću za financijsku stabilnost.
Isto tako, dakle taj zakon se mogao raspraviti u normalnoj proceduri. Točno se zna kako i kada se Vijeće za financijsku stabilnost moglo osnovati. I ne vidim razloga da se o ovome raspravlja na izvanrednoj sjednici. Ovo je samo jedan smokvin list da bi se mogla sazvat sjednica o ustavnim promjenama, a danas ustavne promjene mičete sa točke dnevnog reda. Dakle, ovo je smokvin list za raspravu o izmjeni promjene Ustava, a mi na izvanrednoj sjednici nećemo raspravljati o izmjenama i promjenama Ustava. Stoga se protivimo hitnosti da se donosi ovaj zakon i tražimo glasovanje.
Hvala lijepa. Razumio sam. Prelazimo na izglasavanje hitnog postupka. Molim da se utvrdi kvorum u sabornici koliko je zastupnika. Hvala lijepa. Možemo odlučiti o dnevnom redu. Imamo dovoljnu većinu. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o Vijeću za financijsku stabilnost, P.Z. br. 575. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za hitnost? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 74 glasa za i 20 glasova protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o Vijeću za financijsku stabilnost, P.Z. br. 575. Ima li netko od zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih točaka? Ima. Poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Dakle gospodine predsjedniče, prijedlog odluke o osnivanju Povjerenstva za fiskalnu politiku isto po ničemu ne zavrjeđuje da bude predmet na kojem bi se raspravljalo na izvanrednoj sjednici Hrvatskog sabora. Dakle, točka koja se mogla raspraviti u petak ili subotu ili točka koja se mogla raspravit na prvoj plenarnoj sjednici poslije zimske stanke. Dragom Bogu svejedno dal' će to bit 15 dana prije ili kasnije. Ali naročito interesantan je Konačan prijedlog zakona o središnjem registru osiguranika. Kolegice i kolege, mi smo prošli tjedan raspravljali o jedinstvenom onom obrascu JOPDD mislim da se zove. Dakle, mi smo donijeli odluku o tome kakav će se obrazac podnositi od 1.1. ali nismo donijeli izmjenu Zakona o središnjem registru osiguranika. Isto tako, zakon koji se u drugom čitanju bez problema mogao raspraviti u petak i u subotu. Dakle, bez ikakvog razloga da se uvrštava kao razlog za sazivanje izvanredne sjednice. Dakle i jedan i drugi su opet smokvin list da bi se prikrilo da se izvanredna sjednica saziva isključivo zbog ustavnih promjena, a na kraju o ustavnim promjenama nećemo raspravljati na izvanrednoj sjednici Hrvatskog sabora. To stvarno pokazuje jednu krajnju neozbiljnost i neodgovornost prema hrvatskim građanima.
U skladu sa odredbama Poslovnika i o jednom i o drugom zahtjevu ćemo glasovati u Hrvatskom saboru. Molim da se izjasnimo tko je za hitnost postupka? Zapravo za uvrštavanje u dnevni red, ne hitnost postupka, Prijedloga odluke o osnivanju Povjerenstva za fiskalnu politiku. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Molim rezultat? Hvala lijepa. Utvrđujem da smo većinom glasova, 76 glasova za, 24 glasa protiv u dnevni red unijeli ili utvrdili u dnevnom redu Prijedlog odluke o osnivanju Povjerenstva za fiskalnu politiku. Idemo sada odlučiti da li ćemo u dnevni red zadržati, uvrstiti i Konačni prijedlog zakona o središnjem registru osiguranika. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za? Tko je protiv? Hvala lijepa. Molim rezultat. Utvrđujem da smo većinom glasova, 76 glasova za i 25 glasova protiv u dnevni red uvrstili Konačni prijedlog zakona o središnjem registru osiguranika, drugo čitanje, P.Z. br. 508. Poštovane kolegice i kolege zastupnici, dnevni red je time utvrđen. Sada bismo prešli na dnevni red po, e ispričavam se, ispričavam se. Slažem se. Sada ćemo dati stanku od 10 minuta. Vidimo se u 55. To vam je dosta. Može kad hoćete? U 10,00. Može. STANKA U 9,40 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,00 SATI]] Poštovane kolegice i poštovane kolege stanka za klub HDZ-a na traženje kluba je završena, isteklo je vrijeme. U ime kluba HDZ-a najprije poštovani kolega Davorin Mlakar pa poštovani kolega Ivan Šuker.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Možda smo dio ovoga mogli izbjeći jer smo u petak tražili obrazloženje, odnosno javljali smo se da ukažemo na povredu Poslovnika, niste nam tada dali riječ. Evo, popravilo se to na današnjoj izvanrednoj sjednici. Vi ste u petak na sjednici sazvali izvanredno zasjedanje Sabora za 18., 19. i 20. prosinca na zahtjev većine svih zastupnika u Hrvatskom saboru. Tada smo htjeli upozoriti, a to činimo sada, ovo je zahtjev većine zastupnika u Hrvatskom saboru koji nažalost sukladno našem Poslovniku pati od nekakvih prigovora zbog kojih niste mogli po njemu postupiti. Prvi je da je ta većina zastupnika napisala na temelju članka 220. stavak 1. podnosimo zahtjev za izvanredno zasjedanje. Vjerojatno u toj brzini, kao što se brzo donosi i Ustav, zaboravili su napisati pravni akt na temelju kojeg traže izvanredno zasjedanje Sabora. Članak 220. u ovom slučaju bi mogao biti iz Zakona o vodama, iz Zakona o šumama, ali ovo kako je on predložen ne ispunjava uvjete kako bi nomotehnički taj zahtjev trebao izgledati. Kao drugo, vi ste predsjedniče temeljem članka 220. Poslovnika, ako se na njega pozivate, mogli sazvati sjednicu na zahtjev većine zastupnika jedino uvažavajući i stavak 3. tog članka koji kaže da zahtjev iz stavka 1., dakle taj zahtjev za izvanrednu sjednicu, podnosi se predsjedniku Sabora u pisanom obliku i mora biti obrazložen. Činjenica da u zahtjevu koji se ne poziva ni na pravni akt na temelju kojeg se podnosi, nema obrazloženja za izvanredno zasjedanje, vi takav zahtjev niste smjeli usvojiti. A od obrazloženja ono što su napisali kaže zahtjev se podnosi zbog potrebe da se na izvanrednom zasjedanju razmotre sljedeći prijedlozi i u nizu tih prijedloga pod točkom 7. kao očito najmanje bitan je prijedlog promjene Ustava RH. Očito se u međuvremenu dogodilo nešto zbog čega mislite da na izvanrednoj sjednici taj zahtjev uopće ne treba razmatrati. Ako je to bio razlog za sazivanje izvanredne sjednice onda današnje sjednice nije trebalo ni biti. Ono što je kolega Šuker uvodno rekao, postoji Zakon o ovlasti Vlade da određena pitanja rješava uredbama kada Sabor ne zasjeda, svih ostalih 6 točaka spadaju u kategoriju onih koje je Vlada mogla urediti svojom uredbom. Zbog toga tvrdimo da je ova sjednica a upozoravali smo na različita tumačenja Poslovnika Sabora sazvana nelegalno da je ona samo prouzročila nove troškove, a da na koncu jedini razlog zbog kojeg ali niste ga željeli napisati ste sazvali sjednicu nije ovdje uopće naznačen. Samo za ilustraciju, čak i za promjene Ustava imate 5 stranica obrazloženja da bi se vidjelo zašto se pojedini akt mijenja. Bilo bi barem korektno da su podnositelji zahtjeva u nekoliko rečenica obrazložili svoj prijedlog, a ne da se saziva izvanredna sjednica Sabora zbog nečega zbog čega na koncu se ona uopće neće održati jer predlažete da se rasprava o tom prijedlogu odgodi za kasnije. Pitamo se kakvog smisla je ova sjednica imala i čemu to sve vodi. Hvala vam lijepa [[Upadica Leko: Ostanite do kraja.]] Da ostanem do kraja? S obzirom da sam evo nažalost u toj hitnoj sjednici uzeo i vrijeme kolegi Šukeru ostalih 6 točaka dnevnog reda ne ispunjavaju poslovničke razloge da budu razlog za izvanrednu sjednicu jer postoji način kako su se te točke mogle riješiti djelovanjem Vlade bez da se Sabor saziva u izvanredno zasjedanje. Ako ste vi prejudicirali izmjene Ustava koje će vam sada po onom prijedlogu omogućiti da predsjednik Sabora saziva sjednice to još uvijek nije odredba koja je na snazi da ste je mogli koristiti. Na ovaj način vi dovodite u probleme sve zastupnike u Saboru, hrvatsku javnost, tražite izvanredno zasjedanje Sabora a da nijednog realnog razloga za izvanredno zasjedanje nije bilo. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. A poštovani kolega moram reći da mi je žao što se prijedlog ove sjednice temeljio na iskustvu, odnosno na prepisivanju onoga što je radio HDZ kad je bio na vlasti. Jedino smo bolje napravili pa smo u zahtjevu za sazivanje sjednice kao obrazloženje naveli da želimo raspravljati o vrlo preciznim točkama dnevnog reda. A u tim točkama točno stoje razlozi zašto su te točke važne. Dakle, standard koji postoji u Hrvatskom saboru za izvanredno zasjedanje Hrvatskog sabora održan je i poboljšan. Povreda Poslovnika, izvolite poštovani kolega.
Poštovani predsjedniče Sabora povrijedili ste članak 238. Poslovnika Hrvatskog sabora polemizirate sa ocjenama koje sam ja iznio u ime kluba tvrdeći da vi prepisujete postupanje u Hrvatskom saboru od HDZ-a kako je on nekada vodio sjednice. Vi ste sjećam se uvijek nadahnutog govora vašeg potpredsjednika, druga i drugačija vlast. I to je istina. Vi ste vlast koja čak ne zna doslovno ni prepisati ono što su druge vlasti radili pa vas upućujem da drugi put barem doslovne prepišete ono što je radio HDZ, uvjeravam vas bit će puno bolje nego ovo što vi radite.
Pa ne komentiram ja vas. Dajem obrazloženja na koje me upozorava i poslovnik Hrvatskog sabora. Na ovo upozorenje koje ste sada iznijeli, slažem se. Treba staviti da se radi o Poslovniku Hrvatskog sabora kad se ne vodi članak. Tu ste zaista doprinijeli poboljšanju standarda sazivanja izvanredne sjednice. Hvala vam lijepa. Sad ćemo prijeći na rad po dnevnom redu. Sad ćemo prijeći na rad po dnevnom redu. - Konačni prijedlog Zakona o kreditnim institucijama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 572 Predlagateljica Zakona je Vlada RH. U skladu sa člankom 204. Poslovnika Hrvatskog sabora hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmane možemo podnositi do kraja rasprave u skladu sa člankom 197. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu o Konačnom prijedlogu zakona proveli su Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ovih radnih tijela primili ste na sjednici. Želi li predstavnik predlagateljice? Da, poštovani zamjenik ministra financija Boris Lalovac, izvolite poštovani zamjeniče.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Pred vama se nalazi prijedlog Zakona o kreditnim institucijama. Novijim Zakonom o kreditnim institucijama donosi se radi usklađivanja hrvatskog zakonodavstva s najnovijom europskom regulativom na području bankarstva koji se sastoji od Direktive 2013/36/EU takozvana kapital …/Govornik govori engleskim jezikom./… Direktiva broj 4, Direktiva o kapitalnim zahtjevima, o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim fondovima i Uredbe 575/2013. Takozvane Uredbe o kapitalnim zahtjevima, o bonitetnim zaključcima za kreditne institucije i investicijska društva. Rok za prijenos Direktive je 1.siječnja 2014.godine a istog datuma u svim državama članica počinje izravna primjena Uredbe 575/2013. Stoga se ovim zakonom pored prijenosa Direktive omogućuje i provedba te uredbe, utvrđuju se prekršajne odredbe za nepoštivanje ove uredbe. Dio područja koji regulira uredba trenutno se regulira odgovarajućim odlukama Hrvatske narodne banke, tzv. odlukama o jamstvom kapitalu te adekvatnosti jamskog kapitala koji će prestati važiti datumom stupanja na snagu ovog zakona. Također su redefinirane dužnosti i odgovornosti uprava i nadzornih odbora kreditnih institucija, utvrđuje se ovlasti odbora koji osniva nadzorni odbor kreditne institucije. Znači sada postoje tri odbora, odbor za imenovanje, odbor za rizike i odbor za primitke. Također se uvodi i zaštitni slojevi kapitala, zaštitni sloj za očuvanje kapitala, protuciklični zaštitni sloj, zaštitni sloj za strukturni sistemski rizik, zaštitni sloj za globalni, ostali sistemski važne kreditne institucije. Svrha zaštitnog sloja za očuvanje kapitala je ojačati kapital u doba ekspanzije kako bi se mogao pokriti gubitak u doba recesije. Zatim se, detaljno su propisani subjekti super vizije u odnosu na članstvo RH u EU, odnosno ovlasti obavljanja supervizije, poslovanja nad podružnicom kreditne institucije te države članice. Izricanje super vizijskih mjera kreditne institucije iz države članice i super vizija, podružnica kreditne institucije iz trećih zemalja kao i naknada za obavljanje super vizije. Dodatno uređena su radnja i razmjena informacija između Hrvatske narodne banke i drugih nadležnih tijela država članica. Također su redefinirane super vizijske mjere koje HNB ovlaštena nadzirati na lošoj kreditnoj instituciji s ciljem poboljšanja sigurnosti i stabilnosti poslovanja te otklanjanja utvrđenih nezakonitosti. Redefinirani su poslovi i dužnosti poslova uprave. I također uvedene su odredbe kojom se propisuje zašto takozvanog zviždača na način da se HNB omogućit će pouzdan način dostavljanja obavijesti o povredi propisa a radnik koji je prijavio određenu povredu propisa ne smije zbog toga biti diskriminiran niti doveden u nepovoljniji položaj u odnosu na druge radnike. Znači, ovo je Direktiva takozvana …/Govornik govori engleskim jezikom./… ili Direktiva o kapitalnim zahtjevima koja jača zaštitni sloj kapitala banaka. Kao što znate, hrvatski financijski sustav je stabilan. Trenutna adekvatnost kapitala prema našim regulativama je 12%, u Europi ona iznosi 8%, tako da što se tiče stabilnosti financijskog sustava Hrvatska ima puno jači taj dio zaštitnog kapitala. Ovim djelom su još jače se je definirali određeni slojevi tog zaštitnog kapitala da se u doba kad govorimo o ekspanziji da banke moraju jedan dio novaca ulagati u dodatni kapital kako bi bile lakše i otpornije na sustav krize i također je ovdje bitno da se uvodi zaštitni sloj banaka za one banke koje su sistemski važne jer nije sasvim svejedno ako kriza pogodi nekakvu manju banku u nekoj državi koja nije važna odnosno za one veće banke koje su sistemski važne da mogu zapravo otvoriti taj jedan lanac i te banke koje su sistemski i globalno važne i za područje EU i za njih se također utvrđuje dodatni taj zaštitni sloj kapitala. Evo zahvaljujem.
Hvala lijepo vama zamjeniče ministra. Da li žele izvjestitelji radnih tijela Hrvatskog sabora iznijeti izvješća? Ne. Otvaram raspravu. U raspravu krećemo po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Na redu je Klub zastupnika HDZ-a i poštovana zastupnica Martina Dalić.
Poštovane kolegice i kolege. Pred nama se, ja mislim da ćemo se svi složiti ustvari nalazi jedan vrlo važan zakon i i ono što na početku odmah želim reći u ime kluba HDZ-a, mi se kao što su istakli i prethodno kolege protivimo načinu, trenutku i proceduri u kojoj se ovaj zakon donosi, a ne njegovom sadržaju. Jer kao što sam rekla pred nama se nalazi vrlo važan zakon koji regulira rad i funkcioniranje bankarske industrije, a s druge strane u stvari pred nama se nalazi zakon koji pokazuje kako funkcionira i na koji način se članstvo u EU odražava na naš svakodnevni rad, odnosno u ovom slučaju i na svakodnevni rad hrvatske bankarske industrije. S toga u ovome zakonu mi kao što je istakao i zamjenik ministra, ustvari prenosimo uredbu Europskog Parlamenta i Vijeća i prihvaćamo u suštini ono što je propisano na razini EU. Odnosno na drugi način rečeno, mi prihvaćamo i verificiramo činjenicu da hrvatski bankarski sustav djeluje kao sastavni dio europskog bankarskog sustava i da će se ta njegova povezanost i integracija nastaviti i u budućnosti. Posljedica ustvari toga jest da mnogobrojne i žućne rasprave koje se vrlo često vode o funkcioniranju hrvatskog bankarskog sustava i zaboravljaju, ispuštaju iz vida da u načinu regulacije, u načinu rada, u načinu nadzora nad bankarskim sustavom nema razlike u odnosu na te načine koji se primjenjuju u drugim državama članicama. S obzirom dakle da ovim zakonom prenosimo u hrvatski pravni sustav uredbu koja je donesena 26. lipnja, onda naravno i postavlja se pitanje zbog čega i zašto smo se našli u situaciji da se ovaj zakon donosi danas u žurnom postupku bez prilike da sve ono što spomenuta uredba i direktiva propisuju nije bilo u prilici i nije data prilika da se o tome i šire raspravi odnosno da se o tome prošire i šire znanja u hrvatskoj javnosti. Neovisno o tome koliko se radi o tehničkoj i specifičnoj materiji, ali držimo da je važno da hrvatska javnost, a ne samo usko specifičan i profesionalan krug ljudi, bude svjesna kako i na koji način i koje su to odredbe i koja su to pravila u kontekstu kojih funkcionira hrvatski bankarski sustav. Držimo stoga da je bilo dovoljno vremena da se ove odredbe direktive zajedno sa odredbama uredbe prenesu u hrvatski zakonski prostor i da se o njima kvalitetno raspravi. S obzirom na to, ponavljam još jednom, protivimo se načinu na koji se donosi ovaj zakon i stoga ćemo u glasanju o ovome zakonu ostati suzdržani isključivo zbog procedure. Ono što ipak želim naglasiti jest da klub HDZ-a podupire sadržaj i podupire nove instrumente koji se stavljaju na raspolaganje HNB-u kako bi mogla jačati i nadzirati stabilnost i sigurnost hrvatskog bankarskog sustava. Ona će ubuduće stabilnošću hrvatskog bankarskog sustava, pravilima nadzora upravljati i za to koristiti instrumente koji će stajati na raspolaganju drugim državama članicama. U suradnji sa njima i na način koji je sukladan načinu i pravilima kako to rade i druge države članice. Ono što također pozdravljamo jest činjenica da ovi takozvani zaštitni slojevi kapitala će omogućiti HNB-u da upravlja stopom adekvatnosti kapitala bankarskog sustava iznad onoga što je propisano uredbom jer moramo biti svjesni da direktna primjena spomenute Uredbe o kapitalnim zahtjevima ustvari uvodi stopu adekvatnosti kapitala od 8% što je 4%-tna poena niže od onoga što je danas propisano u danas još uvijek važećem Zakonu o kreditnim institucijama. Držimo da bi bilo kakvo smanjivanje stope adekvatnosti kapitala bilo i loše i pogrešno za hrvatski bankarski sustav stoga očekujemo da će HNB iskoristiti instrumente koji joj se pružaju ovim zakonom i osigurati da efektivna stopa adekvatnosti kapitala koji će se primjenjivati u Hrvatskoj i dalje bude minimalno 12%. Smatramo da to zahtijevaju i hrvatske gospodarske i hrvatske ekonomske prilike s obzirom da održavanje stabilnosti bankarskog sustava i sprečavanje bilo kakvih problema u tome sustavu je od presudne važnosti za jednoga dana nadamo se oporavak koji će hrvatska ekonomija doživjeti. S toga podcrtavam još jednom da je klub HDZ-a ostat će suzdržan zbog procedure, sadržaj podupiremo i očekujemo od HNB-a da će iskoristiti instrumente koji su ovdje navedeni da adekvatnost kapitala hrvatskog bankarskog sustava i dalje ostane minimalno 12% kao što je to i danas važećim Zakonom o kreditnim institucijama. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovana zastupnice, ali imamo replike. Prva replika poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Dalić, rekli ste ono što je bit i suština ovoga što se danas događa, a to je da ni u ove sve odredbe koje su iz direktiva prenešene u zakon, nisu sporne, naprosto Hrvatska mora igrati po pravilima zajedničkog tržišta zajedničkog financijskog sustava, a isto tako Hrvatska još nije u eurozoni. I ono što treba reći ova adekvatnost kapitala od 12% je na određeni način očuvala stabilnost bankarskog sektora. Međutim ono što nije dobro, a to je ova direktiva donesena u 6.mjesecu i bilo je 6 mjeseci vremena da se ona ugradi u zakon, da se raspravi kao što ste rekli i u stručnoj javnosti, u zainteresiranoj javnosti, a to je prije svega bankarski sektor, a isto tako da svi i gospodarstvenici i svi saznaju što će to biti novoga i na kraju krajeva koji bi ciljevi i koji stvarni zadaci bi trebali biti HNB-a. Međutim, nažalost ovaj zakon je neko iskoristio kao priču i kao razlog da može sazvati izvanrednu sjednicu na kojima se trebalo raspravljali o ustavnim promjenama. Od ustavnih promjena ništa i na kraju krajeva jedna rasprava koja je trebala ići praktički vjerojatno kod nekih klubova možda neće tako ali mi koji smo završili pregovore za ulazak u EU dobro znamo što ovaj zakon znači i prema tome logična stvar je da i podržavamo ovako predložen zakon jer on ne nudi ništa lošega, nudi nešto što je bolje i daje određene instrumente HNB-u za kontrolu bankarskog sektora jer ponavljam, hvala dragom Bogu pa je financijski sektor RH u ovim kriznim momentima ostao stabilan jer da je bankarski sektor klekao na koljena onda bi mi danas govorili sasvim drugačije o situaciji u Hrvatskoj. Mogu oni koji nikad u životu nije nikakav financijski dokument napravili pričati što god hoće ali ovo su činjenice i istine.
Odgovor na repliku poštovana zastupnica Martina Dalić.
Hvala lijepo. Pa slažem se s vama kolega Šuker, naime ovaj zakon je možda jedan od prvih primjera i primjer na kojem bi trebalo raspraviti i analizirati kako će i kojom će dinamikom Hrvatska prenositi i ustvari prenositi direktive koje se donose na razini EU i kako će o njima širiti spoznaje i znanja ovdje u Hrvatskoj. S obzirom da se radi o direktivama koje su donesene u lipnju mjesecu, dakle radi se o dokumentima koji je na razini EU raspravljan i bio poznat puno prije lipnja mjeseca, znači i hrvatske su se vlasti uključujući i HNB mogle pripremiti da taj tekst prenesu u hrvatski pravni prostor na puno brži i u suštini puno kvalitetniji način i da se ne mora ovaj zakon raspravljati na izvanrednoj sjednici. Stoga mislim da jedna od poruka koju treba izvući iz načina na koji se raspravlja u usvaja ovaj zakon, da u prenošenju i usvajanju direktiva koje se donose na razini EU treba biti i proaktivniji i brži i jednostavno pratiti te procese i prenositi ih u Hrvatsku paralelno sa njihovim događanjem na razini EU. Ali evo danas smo punopravna članica pa očekujemo da onda ovakvih primjera u budućnosti više neće biti.
Hvala lijepa. Nova replika poštovanog zastupnika Srđana Gjurković.
Hvala lijepa predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovana kolegice naravno i ja sam suglasan s vama što se tiče adekvatnosti kapitala. Apsolutno da bi bilo dobro ra se zadrži na 12% ali naravno da je to samostalna odluka HNB-a tako da i u tom segmentu vrlo je upitno koliko se mi možemo miješati, a vjerujemo da ste vi isto tako zadovoljni sa načinom pa i u svom izričaju na koji način je ipak HNB regulirala i adekvatnost kapitala s obzirom na izričaj da je stabilnost u financijskom sustavu u Hrvatskoj iznimno dobar. Ono što sam htio djelomično replicirati na vašu raspravu je vezano za samu činjenicu da ste rekli da ovaj prijedlog zakona definitivno jača stabilnost i sigurnost bankarskog sektora, pa evo mogu vas u replici pozvati da ipak glasujete za ovaj zakon jel je on strukturni zakon za bankarski sustav i HNB, a neovisno o procedurama s kojima se možemo ili ne moramo slagati, ova je točka ipak na dnevnom redu Hrvatskog sabora izglasana i pretpostavljam da bi bila dobra poruka i za bankarski sustav i za sve skupa da je podržimo zajedno.
Odgovor na repliku poštovana zastupnica Martina Dalić.
Ja kolega Gjurković na osobnoj razini i na ljudskoj razini mogu razumjeti vaš poziv, međutim demokracija je procedura. Tako su nas učili i to je ustvari razlog i procedura je na neki način najviša vrijednost koju štiti i kojom se rukovodi ovaj Dom. A držimo da je ta procedura ovih dana i ta pravila odlučivanja i međusobni odnosi koje ta procedura sadrži da su ovih dana teško narušeni. Dakle svi se slažemo vrlo važan zakon, zakon koji regulira poslovanje industrije koja je ovih dana i ne samo ovih dana nego mjeseci, ovih godina vrlo često predmet i kritika i rasprava da je taj zakon iznimno važan i ne bi se smio koristiti kao jedno pokriće za lomljenje procedure čiji su uzroci sasvim negdje drugdje. Stoga ustvari naš način glasovanja jest znak da se sa cjelokupnim kontekstom u kojem se ovaj zakon donosi ne slažemo, a opetovano potvrđujemo i podcrtavamo da njegov sadržaj podržavamo. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Poštovani zastupnik Branko Vukšić replika.
Uvažena kolegice Dalić, sasvim sigurno da je za demokraciju vrlo važna procedura, ali između demokracije i procedure staviti znak jednakosti bilo bi prejednostavno. Procedura jest jedan od preduvjeta za ostvarivanje demokracije, ali nije demokracija procedura. Mislim da nije sama procedura važnija od sadržaja jer imati proceduru a nemati sadržaj, međutim ne govorim vaše je pravo i pravo svakog saborskog zastupnika glasati onako kako hoće glasati po svojoj savjesti. Govorili ste o tome da zakon koji podupiru Hrvatski laburisti regulira rad i funkcioniranje bankarske industrije i često ste upotrebljavali riječ Europska unija, usklađujemo se sa Europskom unijom, treba na znanje i ravnanje reći da sasvim sigurno nitko nije protiv stabilnog čvrstog bankarskog sustava. Međutim, treba znati i to da bankarski sustav nije dio ili poslušan Europskoj uniji ili u skladu sa Europskom unijom. Bankarski sustav se izdigao iznad Europske unije i Europska unija se okuplja oko novca što je najveća tragedija. Naravno da su razlike između vašeg poimanja bankarskog sustava i mojeg poimanja različite, zato i jesmo u različitim strankama. Prema tome, da stabilan bankarski sustav, samo je pitanje na koji način djeluje i je li taj bankarski sustav nadređen vladama Europske unije ili uistinu Vlade zemalja članica Europske unije mogu ravnopravno regulirati bankarski sustav, sumnjam da je to moguće.
Hvala lijepa. Nastavljamo raspravu po klubovima zastupnika. Na redu je klub SDP-a i poštovani zastupnik Ivo Jelušić.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani zamjeniče ministra sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Čuli smo već da je ovaj zakon ustvari dobrim dijelom usklađivanje sa direktivama odnosno uredbom Europske komisije, pri tome vjerojatno se sjećamo da smo mi nedavno u travnju mjesecu imali izmjene i dopune Zakona o kreditnim institucijama ovdje gdje smo niz stvari ugradili, dobrih i pozitivnih stvari u taj zakon. Ovdje sada ugrađujemo dalje dakle ono što je na neki način postala naša obveza koja proizlazi iz našeg članstva u Europskoj uniji. Ovo je ako ne i prvi čini mi se ovakav primjer da izravno dakle primjenjujemo ono što se u Europskoj komisiji dogovori i toga će vjerojatno biti sve češće ovdje u našem Saboru. Neću ovdje sad nabrajati, zamjenik ministra je govorio o tim nekim novostima koje ovaj zakon unosi, od toga da uprave imaju nove zadaće i nove odgovornosti, da se osnivaju nova tijela, odbor za rizike, odbor za imenovanja itd., da se uvodi obvezan zaštitni kapital na razini od 8% u svim kreditnim institucijama, dakle za sve banke. Kod nas je on i veći, o tome je bilo danas riječi, ali isto tako da ako nema dovoljno kapitala da se ograničava raspodjela dobiti, dakle da ne mogu dioničari povlačiti kapital dok se ne dokapitalizira odnosno dok se ne stvori određena količina zaštitnog … koji je propisan, koji je potreban itd. Oko supervizije, zaštite zviždača, sve je to manje-više rečeno. Dakle sve u svemu se sve ove novine svode na to da se pojača stabilnost financijskog odnosno bankarskog sektora, da se pojačaju institucionalne kontrole kako u okviru samih tih institucija kreditnih tako i izvan njih od strane države, od strane konkretno kod nas Hrvatske narodne banke i sličnih institucija u drugim državama. I s obzirom da stanje u Europi, u svijetu sa financijskim sektorom, s bankama, općenito s krizom itd., vjerujem da ovo nije zadnje što će se događati kod nas i u Europskoj komisiji, vjerojatno će takvih intervencija ili takvih izmjena biti u budućnosti još jer naprosto situacija na financijskom tržištu, bankarskom sektoru i u Europe i u svijetu je takva da zahtijeva naprosto da se države jače uključe u reguliranje odnosa na tržištu jer pokazalo se da koncept kojeg često zovemo neoliberalni koncept kapitalizma kakav je bio u financijskom sektoru je doveo do toga da je proizveo ogromne probleme. Očito da je dogorilo do prstiju da ja naprosto sada i Europska komisija traži da i ona nacionalna zakonodavstva i države dakle malo više se uključe u uvođenje reda na financijskom tržištu. Konačno. Dobro je kad se zna di je problem pa se onda mogu tražiti rješenja. Dobro je kad se uspostavi … dijagnoza onda se može tražiti lijek. A izgleda da se došlo do toga konačno da je izvor mnogih problema i aktualne krize, ne samo kod nas nego i u Europi i svijetu, dobrim dijelom proizlazi iz načina kako je radio financijski sektor, kako su radile banke, kako su radile općenito sve kreditne institucije i dobar dio problema upravo proizlazi iz toga. Iz trke za što većom zaradom, iz pohlepe za zaradom kako vlasnika tako i menadžmenta tih banaka naprosto smo došli u ovu situaciju u kojoj se danas nalazimo i dobro je da dolazi do ovakvih reguliranja odnosa na tržištu. Ja bih rekao da ovim zakonom štitimo dakle i klijente i građane i … i poduzeća, štitimo i državu da i ona bude manje izložena rizicima, ali ja bih rekao da štitimo i banke od njih samih jer naprosto se pokazalo da često puta to za svoje pohlepe nisu bile u stanju. Kad kažem da štitimo državu, dakle naša država jamči svakom štediši sigurnu štednju do iznosa od 100 000 eura, prije je bilo do 50, sad kad smo ušli u Europsku uniju 100 000 eura. Prema tome, da ne bi se opet dogodilo dakle da kad je dobro bankama da profiti idu vlasnicima, stimulacije i to vrlo dobre menadžerima, a kada dođu problemi onda to treba sanirati država, onda država treba davati građanima i štedišama. Naravno da je, već ako to država mora raditi onda je dobro da država uvede i određenog reda kako bi i preventivne mjere kako bi do toga teže dolazilo nego što, dolazilo što manje slučajeva. Očito ovo što dakle kad se, kad postoji određena neravnoteža u gospodarstvu a ovdje je došlo do određene ravnoteže u odnosima da država mora intervenirati. Pri tome naravno to pokazuje na žalost situacija kod nas da to, ta pohlepa koja je bila kod strane bankarskih institucija i koja nije dovoljno vodila računa o klijentu bez obzira jel' on građanin ili poduzeće, da ode u pitanje i dugoročne opstojnosti i mogućnost uopće rada i profitabilnosti i uopće rada tih banaka. Jer kada klijenta iscrpite do iznemoglosti onda on više nije klijent, onda je on slučaj, a od slučaja nitko ne može profitirati, pa ni onaj tko s njim radi. Zato je dobro da je i Europska komisija konačno, dakle, ja kažem konačno, uvela strožija pravila. Dobro je da kod nas ta pravila se moraju primijeniti i dobro je da smo mi i prije neka pravila uveli, a neka koja su strožija naravno da treba i dalje zadržati jer ponašanje, dosadašnje ponašanje bankarskog sektora nije davalo za pravo da država stoji skrštenih ruku. Kamo sreće da se u ovakve ili slične promjene, intervencije krenulo i prije desetak godina. Ne bismo sigurno danas bili u ovoj situaciji u kojoj jesmo i u ovakvoj dubokoj krizi općenito u Europi, pa i u svijetu, prije svega u Europi u kojoj jesmo. Bolje ikad nego nikad. Kažu svi da je ili to je ovako poštapalica. Kaže bankarski sustav i financijski sustav je krvotok gospodarstva. Je i kada se on razboli, onda se razboli cijeli organizam. I upravo zato da se ne bi razbolio cijeli organizam ako već i pobolijeva treba u taj krvotok, dakle u taj financijski sektor uvesti više reda, više odgovornosti, malo manje pohlepe, a više odgovornosti za i građane i gospodarstvo. Jer u konačnici ako i građani i gospodarstvo padnu na noge ni financijski sektor neće imati više s kim raditi i od koga živjeti i od koga uzimati svoje zarade i profite. U svakom slučaju, dakle ovo je sigurno dobro i ni malo nije problem što raspravljamo evo koji je danas datum? Već tri, četiri dana, tjedan dana prije Božića i u ovom periodu kada Ustav redovito ne zasjeda. Mislim da, kada bih, kada ima dobrih rješenja ne treba biti problem okupiti se ni evo danas kao što smo se okupili. Hvala lijepo.
Hvala lijepa poštovani zastupniče. Jedna replika poštovanog zastupnika Branka Vukšić.
Uvaženi kolega Jelušiću, rekli ste dvije, tri konstatacije sa kojima se slažem. Jedna je ono bolje ikad, nego nikad, manje pohlepe banaka. Recimo da smo krenuli u uređivanje bankarskog sektora prije desetak godina bilo bi daleko bolje, pa recimo i da smo krenuli lani, ove godine ili da krenemo sutra u raspravu o deviznoj klauzuli bilo bi još bolje. Međutim, Vlada Kukuriku koalicije ne želi o tome raspravljati vjerojatno tako dugo dok se na nivou Europe ne dogovore ili tako dugo dok ne dođe iz Europe mig da se o deviznim klauzulama počne raspravljati. Ako se sjetite bivši guverner Narodne banke na koji način je osporavao pravo čak i razgovora o deviznoj klauzuli, da bi nekoliko mjeseci prije nego što je odstupio sa svojega mjesta guvernera u Opatiji na savjetovanju rekao da konačno se treba početi razgovarati o postepenom ukidanju devizne klauzule. Nije dobro, rekli ste štitimo klijente. Još uvijek ne štitimo dovoljno klijente banaka i nije dobro kada su jedino stabilne banke kao što sam rekao prije. Ima se, država ima prostora još razgovarati sa bankarskom industrijom i uistinu zaštititi hrvatske građane, a zaštitit će ih onoliko koliko će imati hrabrosti.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ivo Jelušić.
Pa meni je drago kolega Vukšić da se vi slažete sa dobrim dijelom mojih teza i da mi je zaista drago. Međutim, vi isto tako razumijem da vi ne želite vidjeti, iako vi to sigurno vidite da je ova Vlada zaista napravila puno kada je riječ o zaštiti potrošača, zaštiti građana u odnosu naspram banaka. Pa tri mjeseca, pet mjeseci, u stvari negdje od četvrtog mjeseca do prošlog mjeseca smo ovdje raspravljali u ovom Saboru i oko Sabora upravo o tome kako zaštititi građane koji su došli u nepovoljan položaj naspram banaka. I naravno da je tu bilo prigovora da se miješamo u tržišne odnose, da narušavamo slobodu poduzetništva itd. Međutim, ova je Vlada imala dovoljno hrabrosti, snage da uđe u taj duel, da zaštiti građane, jer su zaista oni u ovom slučaju bili kako da kažem ti koji su izvukli deblji kraj. Nikada dakle nama nije bio cilj uništiti banke, niti je ikome cilj uništiti banke ali uvesti određenog reda, uvesti određene ako hoćete i pravednosti gdje će i bankama biti dobro ali i onima i klijentima, dakle i građanima i gospodarstvu, a ne kao što je do sada bilo da je njima bilo predobro a drugi su bili na umiranju ili izumiranju barem kada je riječ o njihovom ekonomskom potencijalu. Hvala.
Hvala lijepa. Nastavljamo sa raspravom po klubovima zastupnika. Na redu je poštovani zastupnik Boro Grubišić i klub HDSSB-a u Hrvatskom saboru.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege zastupnici. Danas je upotrijebljena jedna riječ koja je vrlo zanimljiva i sve se češće upotrebljava. Ta riječ je bankarska industrija kako reče ovdje kolega. Kada kažemo industrija onda čovjek pomisli na tvorničke dimnjake, na hale, na željeznički kolosijek koji vodi u tu industriju itd. No, kada kažemo bankarska industrija onda vidimo sasvim nešto oprečno. Kada ulazite u banku već vam izaziva strahopoštovanje od ulaznih vrata i smještaja banke u gradu, pa na dalje. Trebam li nabrajati i namještaj od ebanovine, stolariju od ebanovine, vitraže na prozorima i ne znam ni ja mesingane brave i što sve ne. Kako je to lijepi naziv koji je prišiven dakle kreditnim bankarskim institucijama, bankarska industrija. Valjda su to one htjele da im se napiše naziv bankarska industrija. Raspravljali smo ovdje u travnju također bio je Zakon o kreditnim institucijama kako kaže gospodin Jelušić pa smo raspravljali o onome švicarskom franku i posljedicama koje su nastale zbog primjene devizne klauzule zbog švicarskog franka koje su banke opljačkale hrvatske građane pa je onda pregovarala Vlada valjda u ime građana, valjda predstavlja građane da eto ne budu previše ni banke oštećene, a da ipak se nešto malo građanima i pomogne. I onda u tim mrvicama koje su nastale takvim pregovorima se pita građane na javnoj našoj televiziji jeste li zadovoljni i koliko će vam se smanjiti kreditna rata? Pa ovaj kaže za 300, onaj kaže za 500 a zapravo su novci u puno većoj količini odneseni u dobiti banaka negoli je postignuta ikakva cost benefit za građane koji su digli kredite u švicarskim francima. Ovaj zakonski prijedlog nastao temeljem europskih direktiva i nosi oznaku E ima 200 stranica i teško je pročitati 200 stranica tako brzo i ima 390 članaka. Kao da dosada banke su bile divlje, nisu ni po čemu poslovale i bile su potpuno neuređene. A možda su i bile divlje, kada znamo i imamo saznanja o njihovom poslovanju. Recimo, dosada je kroz 10 godina plasirano 40 milijardi kuna tvrtkama koje su bile sumnjive solventnosti, sumnjivog boniteta, a nisu se mogle naplatiti pa se kroz takve tvrtke nisu mogla naplatiti kreditna potraživanja. 40 milijardi kuna su banke plasirale sredstava koji su sporni. I što se događa? Mi donosimo Zakon o predstečajnoj nagodbi koji su na štetu svih osim donekle banaka i onoga tko je zapravo podigao kredit da može i dalje ponovno poslovati. A tko su ti ljudi koji su podigli i koji su vlasnici tih tvrtki? Dakle, ima jedna zanimljiva rečenica koja piše u ovom tekstu, samo da je nađem, kaže ovako kada se nabrajaju dakle pojmovi upotrijebljeni u ovom zakonu str. 5. ali na str. 7. još ima tih pojmova piše 52 uska povezanost kako je uređeno člankom 4. stavkom 1. točke 38. i Uredbe EU br. 575 uska povezanost. Što je to što bi u našim kreditnim institucijama, našim komercijalnim bankama bila uska povezanost? Pa to je povezanost politike i financijskog sektora koji radi na štetu svoje države, svojih građana i svoga naroda. A temeljem nepotizma, klijentelizma i dobivanjem kredita i za firme koje su, čiji su vlasnici u srodstvu ili prijateljskim odnosima sa vladajućom političkom elitom. I to nanosi štetu ovoj našoj državi, jadnoj, iscrpljenoj, pogaženoj, pokradenoj, nanosi štetu a da savjesti i svijesti o tome kod tih ljudi uopće nema niti se oni kaju za to. 2 milijarde kuna je plasirano u Dalekovod Zagreb uz saznanje da se to ne može vratiti. Zašto? Koliko je samo menadžera u Dalekovodu Zagreb koji primaju plaću veću od svih ministarskih plaća ili plaće predsjednika Republike? Optima telekom, METRONET, vode bivši ili su vlasnici bivši ministri. I oni su dobili više stotina milijuna kuna kredita. Zašto? Pa zato što imaju politički utjecaj. To je ta kako ovdje kaže uska povezanost. Baš me zanima kako je to u Europi objašnjena uska povezanost i koga? Tko je to usko povezan? Građevinski sektor, razni da ne kažem mešetari građevinski koji su povezani uz političke elite su dobivali kredite. Danas, kada se stanovi ne prodaju predstečajna nagodba. Banke otpisuju kredite prijateljima ministara. HPB pogledajmo, Privredna banka Zagreb firmi PB koja ima samo jednog zaposlenog a plasirala je stotine milijuna kuna i dobila kredita. Kao kod nas, netko je rekao ovdje da je financijski sektor stabilan, komercijalne banke odlično posluju a zapravo i umjesto da neki odu u Remetinec i takvi iz tih banaka oni primaju bonuse i to stotine tisuća kuna ili milijuna kuna bonusa godišnjega imaju. I to su naše kreditne bajne institucije. Što radi HNB? Ona pravi štit kako ovdje kaže, ne kako je netko rekao, zaštitni štit ili plašt s 12% rezervi, ne znam ni ja čega, nameće da u Europi samo kaže 8%, a kod nas 12% zaštitni štit debeo. Valjda kao tenk ovaj hrvatski T-84 što se u Đuri Đakoviću proizvodi 12 cm čelična oplata, a u Europi samo 8. Naš je bolji i naše su banke valjda bolje, naše, a nije nijedna naša osim eto te nesretne HPB oko koje smo sporili hoće li se privatizirati i za koliko ili neće se privatizirati. Evo i sad kažu neće. Kao i most na Pelješcu, neće se praviti, hoće se praviti. Sad me vidiš, sad me ne vidiš. Tako i HPB prodat će se, neće se prodati. Sad kažu neće, vidjet ćemo za par dana ili par mjeseci jel hoće. Taj divlji, liberalni kapitalizam u kojem su banke glavna poluga siromaštva naroda i siromaštva građana svih država zapadne Europe, uzrok nezaposlenosti u svim državama i EU, one su glavna poluga i centri moći koji onda za sobom povlače političke elite da rade kako im oni narede i diktiraju. Možemo li se mi tome oduprijet ili ćemo samo ovo ovako reći, ovo je Europski zakon i mi smo svi za i gotovo, tako to ide. A i Europa se bori protiv toga. Je li gospodin Obama morao američke banke sanirati? Sa koliko milijardi dolara? Europa osniva Europsku središnju banku kako bi putem nje kontrolirala cijeli komercijalni sektor EU, neki se odupiru tome, kažem nećemo mi da, mi hoćemo svoju samostalnost, svoju banku i naše banke. Što je radio Orban u Mađarskoj u ovakvim bankarskim mešetarima? Rekao im je 70% poreza na dobit, ne išli su se žalit, kaže, nećemo. Imamo samo 30%, idite iz Mađarske, do viđenja! Ne ostali su svi u Mađarskoj. Nije nitko otišao, rade za 30% dobiti. Ali mi što nam god dođe iz Europe, tko nam god što kaže, e mi smo za. Recimo jasno i glasno kako te iste banke u rukama stranih vlasnika mešetare i kod nas. Iz Kine mešetare, otvoreno to recimo. I tko ima koristi od toga, narodne, ova zaštićeni štedni ulog od 100 tisuća eura, to ističemo kao glavni domet našega sustava gdje su privatni, štedni ulozi dakle zajamčeni od strane države do visine od 100 tisuća eura i to je napredak u odnosu na onih 50 kojih su bili za vrijeme bivše vlasti, 50 tisuća eura je bila ta granica za štedne uloge. A da ne govorim o drugim pojavama i pojavnostima u ovom našem društvu vezanim uz banke, počevši od nekih taxi službi i šefova, kumova, šogora itd. od postavljanja podobnih ljudi i davanja novaca i jamstava Hrvatskoj željeznici pa i davanja od 20 lipa od trošarine po litri goriva kojega kupimo itd. o tome bi, pa gdje je nestalo 29 milijardi sredstava utrošenih u Hrvatske željeznice za ovih deset godina, dvadeset. 29 milijardi kuna, ni jedne, gdje je nova pruga jedna? Gdje je novi kolosijek? U što su otišle pare? U podmazivanje skretnica ili tamo retardante prema Solinama, tamo. Klub HDSSB-a će biti iako je to kako kažu europski ili proeuropski zakoni temeljen na europskim direktivama itd. S obzirom na sve pojave i pojavnosti koje se javljaju u našem društvu iako su one u mnogobrojnim zakonima uređene i evo kaže u četvrtom mjesecu su bile Zakon o kreditnim institucijama. Ovo direktiva je zadnja došla u 6 mjesecu, mi je tek sada u 12 raspravljamo, valjda smo zato sazvali izvanrednu sjednicu Sabora zbog kreditnih institucija. Valjda da se ono što sam govorio ne događa više od Nove godine ali ogorčen i ponašanjem banaka i ponašanjem politike prema bankama, političke elite i onim sve što kopaju i što rade u sukladno i rekao bih u potajnim dogovorima i u potajnim razgovorima ili kako ovdje kaže u uskoj povezanosti te političke elite sa financijskim sektorom u kreditnim institucijama, bankama bit ćemo i to zbog te ogorčenosti protiv ili suzdržani, nikako za. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Poštovani zastupnik Branko Vukšić replika.
Uvaženi kolega Grubišić, vi ste sada počinili jedan veliki grijeh jer neoliberalima je bilo kakva regulacija tržišta naročito bankarstva i pitanje postavljanje pitanja, sumnjati u banke to je počinjenje velikoga grijeha? To je poput kletve, to je gušenje sloboda. Pitali ste se na samom početku, zapravo pojam bankarska industrija asociralo vas je na tvornice, na dimnjake, naravno da nisu banke proizvodne institucije nego špekulativne institucije da ne proizvode nego reguliraju one koji će proizvodit, način na koji će proizvodit kako će doći do novca. Mi Hrvati volimo robovati kultovima, ponajprije kultovima ličnosti, a sada robujemo kultu banaka, kultu novca i kultu EU. Ono o čemu ste vi govorili, sve što dolazi iz EU to je fantastično. Zašto pitati uopće ako je EU, Europska komisija nešto rekla, to treba jednoglasno diči ruke i mi to papagajski radimo. Ne sumnjamo iako je u Europi ne pametno nego neinteligentno, glupo, ne sumnjati u odluke koje se donose u EU. Pa postoje vrlo jake moćne Europske zemlje koje se suprotstavljaju onim odlukama koje su donesene ili u Europskoj komisiji ili u Europskom parlamentu. Međutim, mi kada nešto dolazi iz Europe kažemo to je jednoglasno jer Europa valjda zna što radi. Pa zna i vjerojatno Europa što radimo sa bankama. Prema tome mi jesmo ovdje opet u istoj misiji a to je gajimo kult sada EU.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Kolega, vi ste samo potvrdili ono što sam ja govorio. Nemam što dodati osim što sam bio i osobno nazočan kad govorimo o toj Europi, jel, u Europskom parlamentu, na plenarnoj sjednici, na raspravi npr. o štrojenju ili kastraciji prasaca gdje se raspravlja o tome hoće li se štrojiti u općoj anesteziji ili neće jer ljubitelji zaštitnici životinja traže da se štroji u općoj anesteziji. Možete misliti milijun prasaca u Hrvatskoj jel koji se zakolju uštrojenih jel, kolko bi trebalo općih anestezija i koliko bi trebalo fakulteta ili klinika na kojima bi se dala opća anestezija za sve uštrojene prave al eto Europa o tom raspravlja, tako da, šta da kažem.
Nova replika poštovanog zastupnika Dražena Đurovića.
Vi ste dobro povukli paralelu o tome i ako nešto dolazi iz EU i ako nije u interesu hrvatskih građana, Hrvatske države mi se tome povinjujemo. No dobro se sjetiti prije nekoliko mjeseci oštrine kojom je predsjednik hrvatske Vlade i ministar pravosuđa, kojom su oni oštrinom branili Hrvatsku kao samostalnu, suverenu državu koja će promišljati svaku svoju odluku koja se neće olako prepuštati diktatu EU kad je bilo riječ očito o zaštiti onih do čije zaštite im je stalo. I do kraja su to ustrajavali, bili su spremni Hrvatsku ako treba izvrći sankcijama i uvesti u sankcije braneći neobranjivo. Međutim kad je riječ primjerice o interesima ekonomskog kapitala, kad je riječ o interesima te kako ste rekli tzv. bankarske industrije, onda se vidi koliko smo mekani, koliko smo pogodni za oblikovanje kao glina, onda više nema otpora, onda više nema potrebe da se brane hrvatski nacionalni interesi, onda se i kamate kad se donose zakoni do zadnjeg roka prilagođavaju zapravo potrebama i Vlada ustupa i čini ustupke i čini korake prema natrag, onda se ne prepoznaje potreba da se zaštite interesi hrvatskih građana. Pa valjda su interesi hrvatskih građana i hrvatski nacionalni interesi. Ne mogu biti samo interesi nekakvih nevidljivih skupina, oni interesi koje će hrvatska Vlada braniti. I naravno da kreditne institucije i njihovi interesi nisu interesi ni hrvatskih građana ni hrvatskog društva i da hrvatska država ne treba na ovako olak način spuštati glavu pred interesima te tzv. bankarske industrije i tu se s vama slažem.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Kolega Đurović, ima jedan portal lokalni koji se zove SB+ portal, slavonsko brodski + portal koji je prije dva dana izdao zbirku izjava slučajnog premijera i slučajne države u kojoj živi paradoksalni narod pa ću vam to danas uručiti da vidite što je sve izjavljeno za ove dvije godine dok je u toj slučajnoj državi vladao taj slučajni premijer sa paradoksalnim narodom.
Poštovani zastupnik Srđan Gjurković, replika.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega, vi naravno niste pričali o ovome zakonu, vi ste pričali i davali stav o bankarskom sektoru kao da je to nekakvi sektor sa strane mimo svih regulativa u kojem se uglavnom šatari, svašta događa, politika ima određene utjecaje, a u biti s druge strane zaboravljate da i hrvatski građani, hrvatsko gospodarstvo imaju iznimno veliko povjerenje u bankarski sustav što pokazuje i sama štednja koja raste u bankama i sama stabilnost o kojoj smo čuli i od strane opozicije koja je iznimno bitna i kvalitetna i pohvalna od strane u bankarskom sektoru i druge strane, samo gospodarstvo bez bankarskog sektora nije u mogućnosti se razvijati jer svako normalno demokratsko tržišno gospodarstvo sa bankarskim sektorom ide naprijed. Vi ste se naravno i u odnosu na predstečajne nagodbe osvrnuli sa jednim negativnim kontekstom pa ste spominjali nekakve firme, odnosno npr. Dalekovoda, a vi zaboravljate jednu činjenicu da vlasnici Dalekovoda koji su nekad bili i doveli u probleme Dalekovod više nisu ti vlasnici, isto kao i menadžerska struktura, da je bankarski sektor ušao u vlasništvo jer je prepoznao i šansu i priliku i mogućnost Dalekovoda koji sa svojim stručnim radnicima koji zaista imaju i kvalitete i vještine ne samo na hrvatskom, nego i na stranom tržištu, imaju šansu i mogućnost da unapređuju hrvatsko gospodarstvo i nije dobro da šaljete takve poruke tvrtkama koje zaista imaju i šansu i priliku i ugovorene poslove vani, a jasno je da gospodarstvo u recesiji može ući u probleme zato postoji i Hrvatska država, postoji ovaj Sabor da donosi pravila i zakone na koji način da pomogne da ova država ide naprijed, a bez gospodarstva to ne bi mogli.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Kolega Gjurković, ja ne znam, ali sam posumnjao da vi radite negdje u banci ili da ste bili zaposleni u banci. Što se tiče onoga što ste rekli, gospodarstvo, kako banke pomažu našem gospodarstvu. Pa vidimo na kraju posljedice te pomoći, kako bi rekli Bosanci, nemoj mi više pomagati ako Boga znaš, jel. Vidimo da nezaposlenost raste, da bruto društveni proizvod pada, da što kaže onaj jedan, pada sve što ne bi trebalo padati. Dakle, o kojoj vi pomoći banaka gospodarstvu govorite. Ili bi možda to gospodarstvo, ne znam kako bi bilo da nema tih banaka. A dobit banaka ako se pomakne samo za 1% se smanji godišnje, to je vrisak u državi. Banke izgubile 1% dobiti, ma možete misliti. Ali dobiti, ne dohotka, dobiti, to je bitna razlika i koliko je dobiti za ovih 20 godina ili od kako su banke se komercijalizirale, prešle u ruke stranih vlasnika, otišlo iz Hrvatske. Koliko milijardi eura, ne kuna, jel to mi recite, to mi objasnite. Nadalje, kolika je visina kamata u Hrvatskoj kod komercijalnih banaka, koliko je u Njemačkoj ili u Austriji, ajde? Kad će biti kod nas to? Kredit za 2% kamata, 1% kamata. Kad će to biti tako dobre banke o kojima vi govorite? I na kraju, kada govorite o štednji, da je ona 200 milijardi kuna, kao što sada kaže. Molim vas, pogledajte strukturu te štednje. Dakle, pogledajte vlasnike štednih uloga pa ćete vidjeti da je 80% štednje ima 200 ljudi, a onih 20% svi ostali. Dakle, struktura štediša, pogledajte tko je vlasnik štednih uloga.
Poštovani zastupnik Goran Marić, replika.
Kolega Grubišić, malo me blago me nasmijala vaša rasprava, ali i iznenadila ugodno koliko ste suštinski pogodili problem iako ste kirurg. A zapravo ovo je dokaz da ne treba biti dobar kuhar da bi se znalo je li juha slana ili nije. I pogodili ste u ono što muči najveći dio hrvatskog naroda. Kako ste samo razlučili dobro te gorde nazive koji ništa ne znače, bankarska industrija. A zamislite kada nude nove proizvode, svaki dan to čujem, nudimo nove proizvode. Ali u ovom zakonu čini mi se nedostaje samo jedna odredba pa da definitivno završimo priču o bankarskom sustavu koja bi trebala glasiti zabranjuje se Hrvatskoj državi da ima banku u svom vlasništvu. Jer kako je odluka Vlade o prodaji HPB-a onda je to trebalo i ozakoniti. A uprava za nagradu što se prodaje Poštanska banka prima milijunske bonuse ovih dana. S tim da je radnicima, svim zaposlenicima kojima je božićnica isplaćena u iznosu tisuću kuna, naređena da moraju vratiti tu božićnicu. A stotine milijuna kuna su isplaćeni za bonuse i to osobama koje su najodgovornije za štetu koja je nastala u bankarskom sustavu na slučaju Slavonske banke, Riječke banke, Dalmatinske banke, Dubrovačke banke i to … je šteta nekoliko puta veća nego ukupna šteta koja se vodi u cjelokupnom pravosudnom sustavu RH. i oni koji su otpisivali dugove pogodnima koji nisu naplaćivali sada se nagrađuju. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala kolega Mariću na pohvali kirurgu. Ja bih rekao kada sam bio ratni kirurg u Slavonskom Brodu onda je bila američka delegacija kirurška učila je kod nas ratnu kirurgiju jer oni nisu imali rata trenutno pa su dolazili kod nas '94., '95.onda su nam za uspomenu ostavili jednu ploču sa njihovim grbom, a ispod toga je pisalo na hrvatskom jeziku "Ponekad odrezati znači izliječiti". Ja bih tu odredbu primijenio na ova tri usko povezana čimbenika, a to su financijski sektor, politička elita, a vi ste još tome dodali i pravosuđe pa se to onda lijepo sve u krug povezalo i onda imamo ovo što imamo. Hoćemo li to presjeći kirurški? Možda bi bilo najbolje.
Poštovane kolege, poštovane kolegice ne mogu da nakon ovoga ne kažem šta sam u zadnje vrijeme najljepše čuo o bankama. Kažu da će banke morati proći stresni test, pa sam ja naivno pomislio da će se solidarizirati sa građanima i gospodarstvo. Dobro, ja sam rekao da naivno. Ispričavam se zloupotreba Poslovnika. Nastavljamo sa raspravom. Srđan Gjurković poštovani zastupnik klub HNS-a.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine zamjeniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Dakle kada govorimo o današnjem Prijedlogu Zakona o kreditnim institucijama onda govorimo u ovom trenutku o 35 kreditnih institucija, 29 banaka, 1 štednoj banci, 5 stambenih štedionica preko 280 milijardi depozita od toga 60% građana, 21,26% adekvatnosti kapitala, rasta imovine koja trenutno je negdje preko 400 milijardi kuna i rasta štednje nekih 7%. Dakle sama je činjenica ne možda u brojnosti banaka nego činjenice o vrijednosti imovine depozita i samoj činjenici zvali vi nju ili ne zvali bankarskom industrijom, bankarskim sektorom, financijskim sektorom i kako god hoćete, je nešto iznimno bitno u RH i iznimno bitno za gospodarstvo i za građane RH i njena stabilnost je ključna i za stabilnost Hrvatske države. I od toga vjerujem nitko od nas ne može pobjeći. I baš zbog toga ovaj prijedlog zakona usklađenja sa uredbama i direktivama EU još dodano pojačava sigurnost i stabilnost financijskog sektora i daje nove zadaće HNB-u, daje zadaće nove i Vladi i ovom Hrvatskom saboru u toj regulativi. Sam zakon koji iznimno čvrsto definira i regulira i nešto novo, a to je kada govorimo o definiranju zajedničkog djelovanja, znači osoba koje djeluju zajednički, koje žele biti dioničari banke, ovdje se jasno kaže da su to oni koji surađuju međusobno ili s kreditnim institucijama na temelju sporazuma izričitog ili prešutnog, usmenog ili pisanog čiji je cilj stjecanje dionica s pravom glasa i usklađeno ostvarivanje prava glasa ili pravne osobe koje su međusobno povezane u smislu … Zakona o trgovačkim društvima, a isto i članci koji su vezani za kreditiranje i povezanih osoba jasno ukazuju da je ovaj zakon puno restriktivniji ovaj zakon vodi iznimnu kontrolu o tome šta i na kako se koriste sredstva depozita odnosno posebnog sredstva građana. Ovo je zakon koji definira i želi stvoriti okvire, a HNB mora dodatno sa svojim podzakonskim aktima primjenjive akte u regulaciji rizika kako ne bi došlo do sanacije banaka iz proračuna do destabiliziranja cijelog financijskog sustava i osiguravanja građanima stabilnosti njihovih depozita. Isto tako ovaj zakon iznimno dobro stvara okvire da bi plasmani bili što kvalitetniji, da bi plasmani bili što bolji, što manje rizičniji kako bi stabilan bankarski sustav osigurao prvenstveno i rast gospodarstva i sigurnost štednje. O ovome zakonu možemo naravno jako puno razgovarati jer ima puno članaka, jer mora imati puno članaka, međutim ono što je ključno i što klub HNS-a podržava, ne zato što je to samo usklađenje sa uredbama i direktivama Europske unije nego zato što osigurava stabilnost i jačanje financijskog sustava. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Branko Vukšić, replika.
Uvaženi kolega Gjurković, i vi ste kao i prije već smo jutros čuli, govorili o važnosti i stabilnosti bankarskog sektora. Rekli ste između ostalog bankarski sektor jamči stabilnost Hrvatske države, međutim u velikom su nerazmjeru stabilnost države i stabilnost banaka. Hrvatska grca u dugovima, u dubiozama, u neimanju, grcaju hrvatski građani, većina, to što vi govorite o povećanju 7% štednje to je samo dokaz raslojavanja u Hrvatskoj. Znači Hrvatska grca jer grcaju hrvatski građani koji sve manje imaju, a vi kažete da je to zahvaljujući ta stabilnost Hrvatske države zahvaljujući stabilnosti hrvatskih banaka. Nešto meni tu ne štima. Sasvim sigurno da u nikakvoj vezi nisu stabilnost banaka i stabilnost države. Što su banke stabilnije u Hrvatskoj to je država nestabilnija. Vi ste ovdje govorili kao da u Hrvatskoj teče med i mlijeko i kao da u Hrvatskoj je BDP u porastu, kao da građani žive sve bolje i kao da je građanima sutrašnjica toliko dobra da samo hrle u banke, stavljaju novac jer im od plaća ostaje previše novca. Evo to bi netko stekao kad bi sa strane slušao raspravu. Ne, u Hrvatskoj je vrlo loše, izuzetno loše se živi, građani su pred bankrotima i ta štednja od 7% povećanje štednje je sasvim sigurno samo jedna optička varka.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Srđan Gjurković.
Poštovani kolega, 7% rasta štednje, od toga 3% građana nije optička varka nego su to činjenice i statistike. Mislim one ne varaju koliko god se mi statistikama nekad koristili ih na ovaj ili onaj način. To su službeni podaci. Stabilnost Hrvatske države u odnosu na stabilnost banaka, pa dajte malo vratite se par godina unazad pa vidite što se dogodilo kad je došlo do destabilizacije banaka, počevši od SAD-a pa do Europe gdje su iz proračuna hrvatski građani, poreznici morali sanirat i pokrivat iznimno velike iznose u bankama, države su morale ulazit u suvlasništvo banaka kako bi stabilizirale i gospodarstvo i da im ono što vi negirate, ne bi se destabilizirala država. Mi u Hrvatskoj smo imali i imamo recesiju iz koje očito izlazimo, ali ona je bila uzrokovana baš tom destabilizacijom koju su prouzrokovale banke na europskom i svjetskom tržištu i koje su uzrokovale i recesiju u drugim zemljama gdje mi smo vezani, posebno izvozom našega gospodarstva, a dijelom i zbog smanjenja turizma, zbog smanjenja standarda građana u Europskoj uniji. Prema tome, stabilnost bankarskog sektora koja je bila u Hrvatskoj je osigurala da mi u ovome trenutku zaista imamo i priliku i šansu i mogućnost sa svim mjerama koje smo poduzeli da izađemo iz krize i recesije, a destabilizacija bankarskog sektora vam je od 2008.dovela u krizu cijeli svijet.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Mladen Novak i Klub zastupnika Hrvatskih laburista u Hrvatskom saboru.
Poštovani predsjedniče, uvaženi zamjeniče. Pa počet ću s nečim drugim, prvo sa zahvalom kolegi Gjurkoviću i vama predsjedniče na razumijevanju za ovo maloprije, s obzirom da smo zamijenili redoslijed, a počet ću i sa, je da je ovo usklađivanje sa propisima Europske unije ali počet ću i sa jednom pohvalom, pohvalom u smislu što smo dobili cjelovit tekst zakona koji sigurno omogućava lakši i kvalitetniji rad onima koji rade po tim propisima, po tim zakonima nego ono kad imamo situaciju da određeni tekst zakona ima po nekoliko izmjena i dopuna pa onda dolazi do svakakvih situacija. Hrvatski laburisti su već u nekoliko navrata sa ove govornice i iz ove sabornice iznosili svoje stavove općenito o bankarskom sektoru, a samim tim i o bankarskom sektoru u Hrvatskoj i neću sad nastavljat na ovu polemiku koja je bila maloprije oko industrije i ne industrije, odnosno novim proizvodima koji se nude s njihove strane. Ono što sam uočio kad sam se pripremao za ovu raspravu su neki dodatni štitovi što bi rekao kolega Grubišić, a to je uvođenje zaštitnih slojeva za očuvanje kapitala. I sad kaže se svrha zaštitnog sloja ojačati kapital u doba ekspanzije kako bi se mogao pokriti gubitak u doba recesije, odnosno u dobro vrijeme osiguravati rezervna sredstva za loše dane u bankarskom sustavu. E sad ako to čitamo doslovce onda ispada da ovaj zakon kasni pa minimum 5-6 godina, odnosno i više jer u doba dobrog vremena, znači prije recesije je trebalo praktično donest ovaj zakon. No poznavajući situaciju u Hrvatskoj, bez obzira što je od 2008. godine recesija, ja ne vidim što je bilo loše tom sektoru, tom bankarskom sektoru tako da ispada da ipak je u našem, kad gledamo nas izdvojeno ako je to više uopće moguće, ispada da ovaj zakon dolazi u vrijeme kad bankama i dalje ide jako dobro i nemam ništa protiv da im ide dobro. Ali ću se osvrnuti i na ono što su rekli neki prethodnici i da im je toliko dobro da dijele bonuse i to dijele ogromne bonuse. Evo i kolega Marić je to spomenuo sad malo prije. To sam mislio napomenuti u svojoj raspravi. Dijeli bonuse čak i kada je situacija takva da neke, da bi trebalo biti obrnuto. Kolega Grubišić je čak spominjao i Remetinec. Slažem se, treba provjeriti da li ima elemenata i za Remetinec. Cijela je država u krizi, gospodarstvo je u krizi, javni sektor u krizi, građani, selo. Sve je u krizi, zdravstveni sektor. Ali što bi reko netko od mojih prethodnika ali u ovoj industriji cvjeta cvijeće, tu se bonusi dijele, tu je opće zadovoljstvo. Podsjetit ću na raspravu ne tako davnu u ovom Saboru kad smo govorili o ovoj istoj problematici i onda mi je sugerirano da malo bolje proučim problematiku, jer u stvari tako se, to je jedini normalni način, tako cijeli svijet funkcionira da u tom segmentu, u bankarskoj industriji je normalno da se ljudi dobro, bogato, debelo nagrađuju za svoje uspjehe. Jedanput sam ovdje napomenuo da svaka privatizacija javnog sektora, odnosno onog dijela koji je u funkciji građana je za mene signal da postoji korupcija političke elite. U pravilu i zakonodavstvo koje je omogućilo bankarskom sektoru da … [[Govornik se ne razumije.]] da dođe do ove pozicije, ne samo u Hrvatskoj. Ne pričam samo o Hrvatskoj, meni je, kod mene budi sumnju, a na kraju krajeva slučajevi to i dokazuju, da je uobičajena praksa da bankarski sektor između ostalih se vrlo često služi tom metodom i to vrlo uspješno. Da li će ovaj zakon uspjet u svojoj namjeri, jer između ostalog u obrazloženju stoji da će teret sanacije banaka od sada prvo pasti na vlasnika i vjerovnika, a tek kao zadnja solucija na porezne obveznike. Bit će mi drago, ali kao i u većini slučajeva kod nas nisu uvijek upitni zakoni, nego dosta često njihova primjena i provedba. Ima jedan priznajem nisam ekonomista, ne bavim se s tim ali ima jedna nedoumica kad sam, kod mene kada sam čitao ovaj tekst u kojem navodim taj detalj koji mi je stvarno malo, barem ću reći čudan pa se kaže: "Ako postoji vjerojatnost da će svoj utjecaj koristiti protivno dobrom i razboritom upravljanju kreditnom institucijom." Sad ću spomenuti vidovitog Milana ili staklenu kuglu. Temeljem čega netko može imati vjerojatnost da će netko postupat protivno dobrom i razboritom upravljanju. Ako je to nešto što je uobičajeno, uobičajena terminologija u tom sektoru hajde dobro, onda prihvatit ću da može biti i tako. Ali moram priznati da je sama formulacija po mom mišljenju vrlo, vrlo dvojbena. Kada sam čitao ovaj tekst moram priznati da me stvarno ugodno iznenadilo, da je netko posvetio pažnju i zaštiti tzv. zviždača. No međutim, to samo piše u uvodnom dijelu. Ako se ne varam o zaštiti zviždača govore članci 157. i 158., govore u dva stavka, članak 157. u dva stavka i članak 158. da ne kažem u pola riječi i hvale vrijedan pokušaj zaštite zviždača ali bojim se da je, dobro doduše ne može se ovakvim zakonom ni rješavat cjelovito to pitanje. Ali mislim da se realno rečeno moglo napraviti nešto više po tom pitanju, a bit ću toliko slobodan pa ću podsjetit vas na najpoznatiju zviždačicu u ovom segmentu, gospođu Ankicu Lepej i podsjetit na to kako prolaze zviždači, odnosno kako je prošla ona. Vjerujem da to svi znate i nema svrhe sad ići dalje s tim. Predstavnik kluba HNS-a je ovdje spomenuo u replici, doduše odgovoru na repliku da je neminovna činjenica da je 7% povećanje štednje građana. Ja ću bit toliko slobodan pa kao laik, ali laik koji pročita nešto i od onih koji su stručnjaci u toj branši, pa ću vam reći da ima dosta ekonomista koji osporavaju uopće i BDP, ne BDP u iznosu, nego samo formulaciju, pa koji tvrde da vam je to sarma, da vam je to ukupni prihod podijeljeno na nas sve, pa onda imamo situaciju da neki ostvaruju jako, jako dobre prihode, neki nemaju ni za kruh i u prosjeku mi štedimo 7%. Znači, ako netko ima mjesečna primanja od 100 ili nešto više tisuća kuna i ovih 3600000 na burzi, oni svi skupa zajedno čine taj prosjek od 7%. Neću tome dodati da ima, da nije samo upitno tih 360000 na burzi, da ima još građana koji jedva spajaju kraj s krajem, da ima onih koji ne primaju plaću tako da nisam baš siguran da je nešto posebno hvale vrijedno treba napominjati. Je, dobro je da raste samo da li je to nešto s čim se trebamo dičiti tih 7%? Bilo bi kudikamo sretnije, bio bih kudikamo zadovoljniji kad bi tih 7% bilo ne samo prosjek nego kada bi to iznosilo po građaninu ponaosob. Onda bi to imalo neku sasvim drugu težinu, neku sasvim drugu vrijednost. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Replike idemo sada odraditi. Poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Novak naravno kad razgovaramo o bankama da ne možemo se sjetiti rasprave koja je tu bila koliko je siromašnih građana u RH. I zato ono 7% više štednje, a imamo svaki treći hrvatski građanin je siromašan i to ne po našim mjerilima, i to su nam jasno rekli i nacrtali su nam koliko je siromašnih. Među najsiromašnijim zemljama EU smo, u samome vrhu smo. A imamo najstabilnije banke. Tko nam želi isprati mozak? I zbog čega? Mi u Saboru ovdje, zbog čega? Jer naša dužnost je ovdje štititi banke, bankarski sektor, tobožnju elitu ili štititi građane RH. Pa nek građani RH otvore oči i vide koga su izabrali ovdje u Sabor. Građanima sve lošije, bankama sve bolje i političari sjajno žive. Jel' to svrha ovog Sabora? Sasvim sigurno da to nije svrha Sabora. Banke su najviše profitirale u krizi, čak i u SAD-u gdje su građani SAD-a porezne platiše, rekli su mi da ne smijem govoriti porezni obveznici nego porezne platiše oni koji plaćaju porez to su me upozorili jer neki ne plaćaju porez, čim su bogatiji manje plaćaju porez, dobivali su najveće bonuse u bankama. Dobivali su bonuse za promašaje, lakomost, nezajažljivost i bankarski sektor je profitirao. Na čijim leđima je profitirao? Zašto se klanjamo tom Bogu? Novcu su se počeli klanjati i bankama. Umjesto da ovdje kritički progovaramo o institucijama kojima je cilj lihvarenje, ništa drugo.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Mladen Novak.
Hvala lijepo. Pa kolega Vukšiću ja jesam za to da se zaštiti svaki sektor, između ostalog i bankarski sektor, ali u okviru nečega što je realno, što je normalno u skladu sa svim ostalim okolnostima u RH. Sad ste mi doduše malo neću reći dali vjetar u leđa jer bih asocirao na nešto drugo, ali potaknuli ste me na raspravu koju je ne znam sad više netko od prethodnika spomenuo oko HPB-a i prodaje. Pa moram priznati da je moje osobno razmišljanje da mi je drago da nije došlo do te prodaje, ali s obzirom da je RH vlasnik još uvijek i Hrvatskih autocesta i Hrvatskih željeznica i HEP-a i Hrvatskih šuma i koješta toga mislim da postoji mogućnost da prebaci sve te, financijsko poslovanje svih tih svojih institucija, svojih firmi, svojih tvrtki da posluju upravo preko HPB-a a mislim da bi se time sigurno i ojačala njezina pozicija. Kad ste spominjali, mislim da ste u jednom trenutku spomenuli bonuse i profite, je u redu je da netko ostvaruje profit, da ostvaruje zaradu, na kraju krajeva zbog toga i postoji. Ali je ako je problem plasirati novac na hrvatsko tržište zbog toga što je ispod njihovih očekivanja kamata, ispod njihovih očekivanja je zarada pa zar nije logično očekivati da onda bi u dobrom duhu, u dobroj vjeri trebali ići sa nižom ponudom?
Hvala lijepa.
Hvala vama.
Goran Marić poštovani zastupnik, replika.
Hvala lijepa. Kolega Novak, govorili ste o stabilnosti bankarskog sustava i bonusima. Moram naglasiti da je bankarski sustav doista stabilan i to je sreća za hrvatsko gospodarstvo i za Hrvatsku općenito. Ali kako je moguće da je stabilan, a ima 40 milijardi kuna nenaplativih kredita? To nešto ne odgovara jedno drugome. Pa moguće je zato jer ne drže stabilnim bankarski sustav bankari i uprave banaka nego minusi po tekućim računima građana gdje 56 milijarda kuna se obračunava minusa po 12% zateznih kamata i time se prekriva sva nesposobnost uprava banaka koji su čak 40 milijardi kuna plasirali nenaplativih. Ali, ipak dobivaju bonuse. U današnje vrijeme isplatiti bonus je obijesno, je izrugivajuće kad ljudi nemaju za režije. I to ovi koji drže stabilnost, ti koji su u minusu, oni su u minusu radi preživljavanja, na njima oni isplaćuju sebi milijunske bonuse. Istodobno radnicima nema isplate plaća i za izvršeni rad. A kad slučajno dobiju božićnicu, maloprije sam kazao, naređuje se da moraju vratiti 1000 kuna božićnice svi radnici, a članovi Uprave u HPB-u dobivaju velike milijunske bonuse. Ako HPB posluje tako dobro onda je se ne smije ni u kom slučaju prodati. A ako posluje tako loše kako onda mogu biti bonusi članovima uprave i zašto onda vraćati božićnice ljudima na isplatu kad će se božićnice potrošiti u Hrvatskoj, a bonusi isključivo po otocima u inozemstvu? Hvala lijepo.
Hvala i vama. Nova replika, ne odgovor na repliku poštovani zastupnik Mladen Novak.
Hvala lijepo. Pa kolega Mariću, iskreno rečeno teško se ne složit s vama. Rekli ste u pravilu sve ono što sam i ja govorio s tim što ste to još potkrijepili dodatno. To kad govorim o stabilnostima, stabilnosti bankarskog sustava i banaka. No međutim, kad govorimo o bonusima. Ne tako davno ovdje je bila rasprava kada je iskreno rečeno dosta agresivno se nastupalo od pojedinih zastupnika da mi ne razumijemo o čem pričamo, da smo mi maltene ono nepismeni ljudi. Mi ne razumijemo da je to danas normalno, da to treba bit, da su ti ljudi to zaslužili i sve ovo što ste vi naveli ovo i oko Poštanske banke, ako dobro posluju zašto ih onda prodajemo, ako ne posluju dobro zašto onda bonusi? To su nebitni argumenti kad ti ljudi razgovaraju. Onda samo se prodaje neka mantra, to bankarima pripada. To je njihovo, to im je maltene Bogom danom. To je grijeh je pričat o tome, uopće to spomenut. Al spomenuli ste još jedan detalj oko ugovora, vi ste ga spomenuli ali mene je asociralo na nešto drugo. Kad ima, kad netko diže kredit onda potpisuje ugovor sa bankom o kreditiranju. Taj ugovor je dvostrani akt i potpisuje ga s jedne strane banka s druge strane korisnik kredita a zar ne bi obje strane trebale preuzet i dio rizika. U Hrvatskoj je ova cifra koju ste vi sad spomenuli maloprije, to se sve odnosi na rizik koji su preuzeli građani, rizik bankara ne postoji u toj priči. To je isključivo rizik koji su oni čak preuzeli i pretovarili na građane. I to je po mom mišljenju stvarno sramotno da smo to dozvoljavali. Hvala.
Sljedeća replika, Srđan Gjurković.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora. Poštovani kolega, dakle drago mi je da ste uočili u ovome zakonu dvije činjenice istaknuli a to je da ubiti odgovornost prelazi na prvenstveno na dioničare i vjerovnike u rizicima i eventualno pokrivanju ili sanaciji banaka. I drugo vezano za zaštitu zviždača u ovom zakonu šta vjerujem da apsolutno bi trebao imati potporu svih zastupnika jer zaista je to zakon koji nije samo prepisan od EU nego zaista donosi i pridonosi jednom novom standardu a posebno u trenutku kad vodimo računa, posebno vodimo računa o zaštiti potrošača ovim segmentom i zaštiti zviždača koji su u tom recimo paketu. Moram vam napomenuti istine radi kad sam govorio o depozitima da rastu 7%, rekao sam 7% su rasli ove godine depoziti u bankama, od toga tri posto građana a ne 7% građana a vaše alimentiranje sa statistikom i matematikom bruto društvenog proizvoda mislim da je neadekvatno u ovom trenutku i vremenu jer onda dovodi onda u nepoznanicu svaki broj statistički koji se izrazi. Dakle, metodologija koja je dogovorena unutar EU odnosno EUROSTAT-a za izračun bruto proizvoda ali i izračune i druge statističke podatke koji naš zavod za statistiku i drugi zavodi za statistiku EU iznose su dogovoreni na nivou EU i tu se točno zna na koji način i šta ulazi u izračun BDP-a kao izračun svih drugih segmenata statističkih koji su potrebiti jednom društvu prvenstveno radi analitike, stanja, usporedbe a ono što je ključno razvoja i planiranja.
Odgovor na repliku, Mladen Novak.
Hvala lijepo. Kolega, spomenuli ste u onom uvodnom djelu i oko onog štita što bi rekao kolega Grubišić i oko zaštite i oko zviždača, je to sam naveo kao pozitivan dio ovog zakona i apsolutno to mislim. Doduše ja mislim da se to moglo i malo dodatno kvalitetnije ili bolje zaštiti te zviždače al i ovo je već veliki pomak. Oko ovih 7% odnosno 3% što sad vi kažete. Ja se ispričavam ako sam vas nešto krivo razumio i u paketu smo o tome smo i vi i ja spomenuli i BDP i vi komentirate moje razmišljanje. E sad ču ja vas ispraviti pa ću vas podsjetit da nisam rekao da je to moje razmišljanje nego po nekim vrhunskim ekonomistima, rekao sam da sam to čitao. A između ostalog ti neki vrhunski ekonomisti su i dobitnici Nobelove nagrade za ekonomiju. Tako da sad ne polemizirate vi samnom i mojim mišljenjem nego sa mišljenjem jednog nobelovca iz ekonomskih znanosti. A ja ne tvrdim da je čovjek u pravu ali pretpostavljam da ipak o tome zna bez uvrede više i od mene i od vas. Hvala.
Stjepan Milinković replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa kolega Novak, evo danas se raspravlja o financijskom zakonu i u tom djelu smo čuli manje ili više korištene termine pa jedan je dakle ono bankarska industrija pa sam čuo čak i dio medicinske terminologije gdje se kaže dijagnoza, dobro postavljena dijagnoza, temelj kvalitetne terapije. A ja želim reći isto tako da je trebalo reć onda i preventiva jer preventiva je nemjerljiva i ona je sigurno dakle temeljni preduvjet da ne dođe do teške bolesti. Ali meni je za uho zapelo onaj vaš termin kriza gdje se govorili o krizi, kriza u ovom području, onome i rekli ste kriza na selu. Točno je da jest i ne da je, kriza je nezapamćena, nemjerljiva i nesavladiva na selu. I sad gledajte što se događa. Sad u toj krizi sve da ne ponavljam ono što sam bezbroj puta ovdje rekao, na koji način se to očituje i sad kaže se ovih dana vidit mi ćemo tu krizu riješiti u mljekarstvu da ćemo 40 tisuća novih junica ćemo jednostavno uvesti i riješit ćemo problem. Naravno da će to koštati, sigurno to će morati opet netko kreditirati, opet će ovaj moj morati se poljoprivrednik, stočar, morat će ući u kreditni odnos i kad mu ovaj zablokira, 2000 kuna znači blokada, nema više mu spasa, znači ide još dalje u veću nevolju. Onda se kaže, veli riješit će fondovi EU, onaj je za ruralni razvoj gledajte čuda i tu je došlo do problema. Ovi su program nisu prihvatili, a znate zašto? Zato što nije dijagnoza dobro postavljena, nije dobro postavljena dijagnoza i sad kaže treba nešto malo popraviti, ma je li? Ja kad bih popravljao takvo malo po malo, pa Bože moj dragi kako bi to završilo? Bojim se da je ovdje bolest otišla predaleko. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku Mladen Novak.
Sva sreća što u Saboru imamo, poštovani kolega, sva sreća što u Saboru imamo i popriličan broj liječnika pa tako nas mogu kvalitetno educirati i podsjetiti na tu terminologiju. Vi ste sada na kraju rekli da je u pitanju loša dijagnoza. Sad ću ja vas podsjetiti na vaš početak rasprave, a izostala je preventiva. Izostala je preventiva, govorili ste o krizi na selu. Ja znam da ovdje ponekad izaziva podsmijeh kad bilo koju temu netko od nas preorijentira na svoju, vas vjerojatno za selo, mene vjerojatno za željeznicu i našlo bi se svakom od nas po nešto. Ali mislim da nikad nije dovoljno ponavljati, nije previše ponavljati neke stvari na koje treba ukazati. I recimo jedna od stvari na koju treba ukazati je da je iduća godina proglašena godinom malih poljoprivrednih OPG-a, da obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava. I upravo ta činjenica daje do znanja, to Europa proglašava tako, ta činjenica daje to znanja da smo mi sve ovo vrijeme išli u krivom pravcu. Je doduše i Europa, tim velikim mastodontima išli smo sve okrupnjavati do ne znam kakvih razmjera u stilu na Amerikance, to je da ne kažem postalo pomodarstvo, ajmo sve napraviti kao što rade oni pa makar i sami bili svjesni da to loše i promašeno. Vjerujem da, toplo se nadam da će ova promjena Europske komisije i proglašavanje iduće godine godinom malih OPG-a ipak biti vjetar u jedan u nekom pomaku u odnosu prema selu i poljoprivredi. Hvala.
Hvala. Zaključujem raspravu o prijedlogu zakona glasat ćemo nešto kasnije.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Poštovane kolegice zastupnice, poštovani kolege zastupnici najprije da utvrdimo jel' imamo dovoljno ruku da možemo odlučivati u skladu sa Ustavom i Poslovnikom. Hvala lijepa. Mogli bi donijeti i važnije nego što imamo na dnevnom redu zakone. Hvala lijepa. Idemo po redu. Dakle, odradili smo Konačni prijedlog Zakona o kreditnim institucijama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 572. Rasprava o konačnom prijedlogu zakona je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 82 glasa za i 24 suzdržana glasa donesen Zakon o kreditnim institucijama u tekstu kako ga je predložila predlagateljica.
Raspravit ćemo konačni 2. Prijedlog zakona o vijeću za financijsku stabilnost, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br.575; Predlagateljica zakona je Vlada RH. Sukladno članku 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun, izvješća ste primili na sjednici. Uvodno će Prijedlog zakona obrazložiti zamjenik ministra financija, gospodin Boris Lavovac.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Vrlo kratko, pred vama se nalazi Prijedlog zakona o vijeću za financijsku stabilnost gdje se ovim zakonom osniva Vijeće za financijsku stabilnost kojim se uređuje i oblikuje, znači provođenje makrobonitetne politike u RH prema preporukama Europskog odbora za sistemske rizike gdje će vijeće imati 10 članova, 4 predstavnika HNB-a, 2 predstavnika HANFA-e, 2 predstavnika Ministarstva financija, 2 predstavnika DAB-a gdje su predstavnici HNB-a i HANFA-e imaju po jedan glas dok predstavnici Ministarstva financija i DAB-a imaju ova dvojica po jedan glas, ukupno osam glasova gdje prevladava glas guvernera. Ovo vijeće će oblikovati makrobonitetnu politiku RH, identificirati sistemske rizike i ono što je bitno osigurati suradnju i razmjenu informacija između nadležnih tijela. Trošak rada vijeća snosi HNB, vijeće je samostalno i neovisno i ovlašteno je surađivati i razmjenjivati podatke sa drugim nadležnim tijelima za financijsku stabilnost, posebice sa tim Europskim odborom za sistemske rizike i Europskom središnjom bankom gdje on pokriva puno sada širi kontekst. Znači ne samo bankarski, i nebankarske i ovaj dio štednih uloga. Zahvaljujem.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika SDP-a, kolegica Nadica Jelaš.
Poštovana potpredsjednice, poštovani zamjeniče ministra sa kolegicom, poštovane kolegice zastupnice i kolege zastupnici. Dakle, Zakon o vijeću za fiskalnu stabilnost donosi se u paketu sa Zakonom o kreditnim institucijama i Zakonom o tržištu kapitala. Sva tri ova zakona predstavljaju usklađenje sa direktivama EU i osiguravaju da i u Hrvatskoj od 01. siječnja sljedeće godine, dakle 2014. imamo jednu efikasnu kontrolu cjelokupnog financijskog sustava Hrvatske. Naime, financijska kriza koja je u EU eskalirala 2008. godine i koja je doista potresla cijeli svijet, osvijestila je potrebu da se osigura efikasniji nadzor financijskog sustava radi sprečavanja mogućih novih poremećaja u sustavu obzirom eto na njihove izuzetno negativne posljedice, ne samo za financijski sektor nego prije svega za realni sektor, dakle za gospodarstvo. U tom smislu, Europski parlament i Vijeće EU donijeli su 2010. godine Uredbu broj 1092/2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike. Uredbom je utvrđen okvir tzv. makrobonitetne politike. I sad se postavlja pitanje što je to uopće makrobonitetna politika? Dakle to je skup mjera i aktivnosti usmjerenih na zaštitu od sistemskih rizika i jačanje otpornosti financijskog sustava na financijske šokove. Jednom riječju, na osiguranje financijske stabilnosti financijskog sustava kao cjeline. Istom uredbom utvrđena je obaveza da sve države članice EU osnuju svoja nacionalna tijela koja će biti nadležna upravo za taj makrobonitetni nadzor financijskog sustava. S tim da bi Europski odbor za sistemske rizike koordinirao radom tih nacionalnih tijela donošenjem odgovarajućih preporuka i izdavanjem odgovarajućih upozorenja. Jedna od takvih preporuka koje je Europski odbor za sistemske rizike izdao potkraj 2011.godine bila je preporuka o makrobonitetnom regulatornom okviru kojim se nalaže državama članicama da propišu jasan okvir za provedbu makrobonitetne politike u svojim zemljama, što uključuje i davanje odgovarajućih ovlasti institucijama određenim za čuvanje financijske stabilnosti. Upravo nastavno na tu preporuku Europski odbor za sistemske rizike je početkom 2013.izdao i preporuku o podrednim ciljevima i instrumentima makrobonitetne politike. Kada je riječ o hrvatskom financijskom sustavu za kojeg znamo da je stabilan prije svega zato što je visokokapitaliziran, makrobonitetni nadzor odnosno superviziju obavljaju dva regulatora, HNB-a i HANFA, svaki u svom segmentu financijskog sustava. Tako HNB nadzire poslovanje kreditnih institucija, kreditnih unija, institucija za platni promet, institucija za elektronički novac i platne sustave. A HANFA je nadležna za nadzor financijskog tržišta investicijskih društava, investicijskih i drugih fondova, mirovinskih osiguravajućih društava, društava za osiguranje i reosiguranje i drugih pravnih osoba koje se bave pružanjem financijskih usluga i savjetovanjem na financijskom tržištu. Jasno je da do ovoga trenutka u Hrvatskoj nismo imali jedinstveno nacionalno tijelo čija bi osnovna zadaća bila oblikovanje makrobonitetne politike i čuvanje stabilnosti tog cjelokupnog financijskog sustava. I upravo se zato ovim zakonskim prijedlogom osniva Vijeće za financijsku stabilnost. Time se operacionaliziraju preporuke Europskog odbora za sistemske rizike, a kao što sam već rekla zajedno sa Zakonom o kreditnim institucijama i Zakonom o tržištu kapitala stvaraju se pretpostavke da se i u Hrvatskoj od 1.siječnja 2014.godine efikasno provodi nadzor nad cjelokupnim financijskim sustavom. I sada samo još nekoliko podataka o sastavu i načinu rada Vijeća za financijsku stabilnost. Dakle vijeće je sastavljeno od 10 članova, 4 su predstavnika HNB-a, 2 su predstavnika HANFA-e, 2 predstavnika Ministarstva financija i 2 predstavnika Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, dakle DAB-a. Međutim presudni utjecaj na odlučivanje ima HNB. Budići da svaki od njezina 4 predstavnika ima pravo odlučivanja i to su ukupno 4 glasa, dakle polovica od ukupnog broja mogućih glasova. Naime predstavnici HANFA-e također imaju svaki svoj glas i to su daljnja dva glasa, a za razliku od njih 2 predstavnika Ministarstva financija, a jednako tako i 2 predstavnika DAB-a imaju samo po 1 glas. Dakle 10 članova vijeća ima ukupno 8 glasova. U slučaju izjednačenog broja glasova odlučujući je glas guvernera HNB-a. članovi vijeća imenuju se na godinu dana. Vijećem predsjedava i njegovim radom rukovodi guverner HNB-a s tim da ga u slučaju njegove spriječenosti mijenja član vijeća iz redova naravno HNB-a ali kojega odredi sam guverner. U izvršavanju svojih zadaća vijeće je potpuno samostalno i neovisno pogotovo od utjecaja drugih financijskih institucija, ali i od utjecaja političkih tijela. Vijeće u svom radu može angažirati vanjske stručne suradnike za određena područja. Vijeće izdaje priopćenja, odluke, upozorenja i preporuke. Sjednice vijeća zatvorene su za javnost ali vijeće ima obavezu redovno obavještavati javnost o donesenim odlukama vezano za provedbu makrobonitetne politike. Kada je u pitanju objava određenih upozorenja odnosno preporuka vijeće o tome najprije mora obavijestiti one osobe kojima su ta upozorenja ili preporuke upućene. Vijeće surađuje i razmjenjuje podatke s drugim nacionalnim tijelima nadležnim za financijsku stabilnost, a naročito sa Europskim odborom za sistemske rizike i Europskom središnjom bankom. Jednom godišnje vijeće je dužno objaviti izvješće o svom radu, s tim da je to izvješće dužno dostaviti i Hrvatskom saboru putem saborskog Odbora za financije i državni proračun. Po potrebi vijeće izvještava i tijela EU i Europskog odbora za sistemske rizike. Dakle kao što sam već rekla zakon stupa na snagu s 1.siječnja 2014., a Vijeće za financijsku stabilnost mora biti imenovano u roku od 30 dana od toga datuma, dakle od stupanja na snagu zakona. Klub SDP-a će podržati ovaj zakon. Hvala lijepa.
Hvala. Mladen Novak replika.
Hvala lijepo uvažena potpredsjednice Sabora. Kolegice Jelaš u nekoliko navrata ste spominjali financijsku stabilnost, njezinu važnost koliko je to bitno to je uostalom i zamjenik ministra govorio o tome pa na kraju krajeva i u prethodnoj točci dnevnog reda bilo je riječi oko toga. Ono što je toliko bitno ja mislim da bi bilo uredu da o tome izvješću tog tijela koje prati financijsku stabilnost da raspravlja i Hrvatski sabor, da to izvješće dobije Hrvatski sabor. Ne Odbor za financije nego da ga dobije Hrvatski sabor da može raspravljati na plenarnoj sjednici o tom izvješću. Mi smo svjedoci da je guverner HNB-a se nije čak pojavio na Odbor za izbor i imenovanja kad je imenovan na tu poziciju nije našao za shodno jer to je njegova poruka ovom Saboru kako on doživljava i što misli o zastupnicima u Saboru. Njemu je bilo bitno da je odabran tamo negdje i kao takav ovdje samo potvrđen. Stoga ne vjerujem da bi se on pojavio i pred nama ovdje da brani ovako nešto, ali mislim da netko u ime ovog vijeća bi ovo izvješće trebao jer prebitno je, prevažno je i sami ste to naglasili u nekoliko navrata da o tome ne bi trebao raspravljati ovaj Sabor. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, Nadica Jelaš.
Kolega Novak, da, hrvatski bankarski sustav kao dio cjelokupnog financijskog sustava jest stabilan i to je zapravo dobro. Dakle, druge zemlje koje nemaju tako stabilne financijske sustave imaju dodatnih velikih problema. A što se tiče dolaska guvernera i podnošenja zapravo ovog izvješća vijeća Odboru za financije, a preko Odbora za financije i državni proračun onda i Hrvatskom saboru mislim da će to dobro funkcionirati. Da li će doći guverner ili će doći netko od viceguvernera, svejedno.
Branko Vukšić, replika.
Uvažena kolegice Jelaš, kad ste govorili o Vijeću za financijsku stabilnost rekli ste da je Vijeće neovisno od svih drugih financijskih institucija. Jedan od jamaca te neovisnosti bi trebao biti guverner HNB-a čiji je presudan glas. E pa vidite, HNB je sve vrijeme radio i sve vrijeme radi u korist banaka, u korist financijskog sektora, a ne u korist Hrvatske odnosno hrvatskih građana. Tako da ja u tu neovisnost ne vjerujem, naprosto poučen svim dosadašnjim iskustvima i radom HNB-a koja nije štitila interese građana nego upravo financijskog sektora. I sad ste rekli da druge zemlje koje nemaju stabilan financijski sustav imaju itekako velike probleme. Mi izgleda da živimo u različitim zemljama, pa mi smo Grčka, Portugal, mi Španjolska, imamo najveće probleme pa mislim ne znam gdje mi to živimo. Ja živim valjda u drugoj državi.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Goran Marić.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Poštovani zamjeniče sa suradnicom, cijenjeni kolegice i kolege. Najprije moram kazati da je procedura donošenja ovog zakona potpuno neprihvatljiva, da se u izvanrednoj sjednici Hrvatskog sabora donosi ovakav jedan zakon, da ne možemo to nikako podržavati takav način. A i sami smo čuli ovdje da je posljednja direktiva bila 2011. godine za usklađivanje sa Direktivom Europske unije. Što se ovim zakonom dobiva, što se njime mijenja? Kaže da će se ovim zakonom u obrazloženju, da ono uključuje davanje odgovarajućih ovlasti instituciji koja će dobiti manda za čuvanje financijske stabilnosti. Tko je do sada čuvao financijsku stabilnost? Tko je trebao čuvati financijsku stabilnost? Tko ima ovlasti čuvati financijski stabilnost? Isti oni koji će ovim zakonom to dobiti. HNB je i do sada imala najveće ovlasti za očuvanje financijske stabilnosti, ali ono što moramo razjasniti, da ovdje se spominje i financijska stabilnost i makroekonomska stabilnost. Velika je razlika između financijske stabilnosti i makroekonomske stabilnosti. Možemo imati financijsku stabilnost, ali ne mora značiti da imamo i makroekonomsku stabilnost, da financijska stabilnost može biti i prividna kao što je slučaj u Hrvatskoj. Istina da je financijski sektor, bankarski sektor je apsolutno stabilan i to je dobro. Ali cijena koju plaćamo financijsku stabilnost je previsoka. I tko ju plaća? Plaća je 360 000 nezaposlenih, plaća je gospodarstvo, mali i srednji poduzetnici, obrtnici koji su ostali bez posla, koji su skoro pred stečajem. Financijsku stabilnost plaćaju i građani, najviše sa minusima po tekućim računima jer maloprije sam kazao, kako je moguće da je stabilan financijski sustav u kojem imamo 13 milijardi kuna rezerviranih za nenaplativa ili djelomično naplativa potraživanja kreditnih institucija. Samo zato što su sve te nenaplative kreditne plasmane pokrili sa povećanjem kamatnih stopa na već odobrene kredite poslovnim subjektima koji su likvidni i na građane koji imaju 56 milijardi kuna minusa po tekućim računima na koje ne mogu utjecati i plaćaju vrlo visoku kamatnu stopu po tom. O kojoj makroekonomskoj stabilnosti mi govorimo? Kako može biti makroekonomski, a puna usta su makroekonomske stabilnosti. Zar je makroekonomska stabilnost kontinuiran minus, negativan saldo vanjskotrgovinske razmjene? Zar je makroekonomska stabilnost 360 000 nezaposlenih sa tendencijom stalnog rasta? Zar je makroekonomska stabilnost stravično povećanje javnog duga koji je prešao 200 milijardi kuna? Zar je makroekonomska stabilnost stravično povećanje deficita državnog proračuna na nezapamćenih 17 milijardi kuna? Šezdeset posto veći u samo jednoj godini od prethodne godine. To prolazi kraj nas kao da smo apsolutni prvaci u makroekonomskoj stabilnosti, a zapravo prednjačimo u makroekonomskoj nestabilnosti. Zar ovaj prijedlog zakona ima i tehničkih nedostataka? Kad se govori o ciljevima makroekonomske politike u stavku 2. podstavak 1. kaže se da je cilj formiranja ovakvog vijeća i ciljevi makrobonitetne politike smanjivanje i sprječavanje prekomjernog kreditnog rasta i primjene financijske poluge. Mislim cilj je smanjiti kreditni rast, ali nije cilj smanjiti javni dug. Znači još više onesposobiti hrvatsko gospodarstvo. Najbolje bi bilo zabraniti kreditiranje hrvatskog gospodarstva. A primjena fiskalne politike ne može biti, niti smije biti cilj fiskalne poluge. Financijska poluga je sredstvo, a nije cilj ali mi smo umjetnici u pretvaranje ciljeva u sredstvo i sredstava u ciljeve. Mi smo sva sredstva pretvorili u ciljeve. Financijska poluga je sredstvo za postizanje određenih ciljeva, a ne krajnji cilj. Pod stavkom šest kaže se i drugih ciljeva. A koji su to drugi ciljevi? Zašto se ne nabroji svaki cilj koji se treba postići? U članku 9. kaže se da se Vijeće sastoji od 10 članova, 4 predstavnika Hrvatske narodne banke, Državne agencije za sanaciju banaka, HANFA-e i Ministarstva financija i određuje se da tko su članovi, da u Vijeću je direktor agencije i osoba koju on odredi, te još jedan predstavnik kojeg imenuje direktor agencije. Znači direktor agencije određuje i osobu i koja njega mijenja i koja ide uz njega. To unaprijed se traži alibi za nedolazak direktora agencije na sastanke. Tako isto i ministar financija imenuje, on je član vijeća i imenuje osobu koja će dolaziti umjesto njega ali i imenuje osobu koja će dolaziti uz njega. Isto traži se alibi za nedolazak na sastanke. A na jednu godinu se vijeće imenuje s tim da onima kojima je po položaju do isteka mandata. Pa svi su po položaju, osim možda ovoga kojeg ministar još imenuje umjesto sebe. Ali ako ministar ne bude više po položaju, onda on neće moći toga imenovati pa će opet novi ministar moći imenovati. Prema tome, nema razloga za ovakva ograničenja, jer je nemoguće da novi ministar imenuje onog istog koji je prije imenovao ministar kojem je istekao mandat. Ovdje se govori i o rokovima da će se sastajati vijeće dva puta godišnje. Ne znam gospodine zamjeniče ministra, s obzirom da predsjednik Vijeća koji je predviđen bit koliko provodi vremena u zrakoplovu, odnosno više je u zraku nego na zemlji. Ja nisam siguran da će se ovo vijeće uspjeti sastajati prema potrebi Republike Hrvatske. A čak i kad putuje skupa s vama nepotrebno po Americi kao nekih dana u sastavu nekoliko članova također nepotrebnih onda vi se vratite u ekonomskoj klasi čujem odmah sutradan a ovi četvero iz Narodne banke u biznis klasi nastavljaju svoje turističko putovanje po Americi. Čestitam vam zato što se ponašate odgovorno, ali sam dužan spomenuti kako se ponašaju ovi koji će odgovarati za financijsku stabilnost Republike Hrvatske, odnosno neće odgovarati nego nemaju odgovornosti zapravo nikakve. Ovdje nije jasno tko ima pravo glasa. Ima li ministar financija pravo glasa? Iz ovoga se ne vidi, može imati, ali ne mora imati. On može doći na sastanak vijeća i ne imati pravo glasa jer može imati pravo glasa onaj koga je on poveo sa sobom, onaj drugi. Jer nije definirano da ministar financija ima pravo glasa, nego ima pravo glasa predstavnik Ministarstva financija. Jedan, od njih dvojice ima jedan. Koji? Ne zna se. Prilično neozbiljan pristup za prilično ozbiljno zamišljen projekt. U istom članku kaže da su podaci tajni i da nisu dostupni trećima i ovo je uporno zanemarivanje uloge Hrvatskog sabora. Ako je Vijeće dužno godišnje objaviti izvješće o svom radu javno zašto onda će ga prosljeđivati Hrvatskom saboru ako je ono javno objavljeno. Ono ga može samo podnijeti Hrvatskom saboru, a to je velika razlika. Ne treba ga prosljeđivati već objavljeno izvješće prosljeđivati Hrvatskom saboru, ali ga podnijet bi moralo i trebalo Hrvatskom saboru a to je velika razlika i zato bih molio da uvažite da se podnosi to izviješće Hrvatskom saboru. Vijeće može donijeti poslovnik o svom radu. Kakva je to definicija. Pa nigdje u zakonu ne piše da ne može donijeti. Ili je dužno donijeti Poslovnik ili nije dužno. Zakon mora biti potpuno jasan. Može donijeti, o.k. Može tako stajati da može se sastajati i svaki dan ili donositi nešto drugo. Ovo je hendikepirani članak. Mislim da to treba maknuti, odnosno izmijeniti i da je dužan donijeti Poslovnik o svom radu, da mora donijeti. Ovo vijeće ima velike ovlasti ali ne vidim nigdje odgovornosti. Pa ni danas nitko nije preuzeo odgovornost za stanje u državi Hrvatskoj. Tko je odgovoran za 360 tisuća nezaposlenih? Je li netko rekao da je suodgovoran? Ne, ministar kaže nije to krajnji i još u veljači ćemo tek doživjeti a znamo mi to, ali ministar je za to da to ne doživimo. Bit će ono i 380 nažalost tisuća ali ministar treba reći ne, ne smije biti toliko, bit će manje. To su obećavali u izbornom vremenu, čak i 50 tisuća novih radnih mjesta a samo smo se pretvorili u prebrojavanje i svaki dan je najvažnije koliko je danas nezaposlenih. A broj nezaposlenih je velika varka. Puno više je nezaposlenih u Hrvatskoj nego što pokazuje službeni statistički podatak o 360 tisuća jer samo ako uzmemo primjer iz drugog mirovinskog stupa gdje je ukupno milijun i 650 tisuća članova a redovito uplaćuje samo 985 tisuća to znači da u Hrvatskoj postoji još 600 tisuća ljudi koji neredovito rade. A neredoviti platiša u drugi mirovinski stup je onaj koji uzastopno više od 3 mjeseca ne uplaćuje. To znači da još 600 tisuća ljudi koji imaju takav radni odnos, povremene radne odnose da nisu u stanju uplaćivati, odnosno da više od 3 mjeseca uzastopno ne uplate u drugi mirovinski stup. Dakle, to je ta latentna nezaposlenost o kojoj također treba voditi brigu. Jel' netko preuzeo odgovornost za to? Nije. Jel' netko preuzeo odgovornost za ogroman rast uvoza? Nije. Jel' netko preuzeo odgovornost i tko je odgovoran za pad industrijske proizvodnje, za pad potrošnje, za pad stravičan u tekstilnoj industriji, u prerađivačkoj industriji? Za pad poljoprivrednog sektora u ukupnom BDP-u? U Hrvatskoj svi su zaslužni za to što nije još gore, a nitko nije odgovoran za ovakvo stanje, a ono je iznimno loše u gospodarskom smislu i ekonomskom općenito. Zbog svega navedenog klub HDZ-a bit će suzdržan po pitanju ovog zakona. Hvala lijepa.
Replika, Ivan Šuker.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Kolega Marić govorili ste o financijskoj i makroekonomskoj stabilnosti. Pa možete zamisliti kako bi tekla sjednica tog vijeća danas, dakle guverner HNB-a kaže da će gospodarski pad u RH biti 0,8% a ministar u obrazloženju razloga za rebalans proračuna prije 10 dana kaže da će Hrvatska ove godine imati gospodarski rast od 0,2%. I sad bi vjerojatno sastanak, s obzirom da se radi o financijskoj stabilnosti i da ta razlika od 1%-ni poen sigurno donosi 2, 3 milijarde kuna manje prihoda u državni proračun i povećava potrebu za zaduživanjem onda bi logična stvar da u cilju financijske stabilnosti RH na kraju krajeva i jedan od razloga zašto idemo u osnivanje ovog Financijskog vijeća je to, bi bio da guverner HNB-a upita ministra pa dobro ministre kako mislite isfinancirati tu razliku? Iz kojih sredstava? Da li ćete uzeti sredstva koja mi otpustimo kao obveznu rezervu poslovnim bankama koja je namijenjena financiranju poduzeća ili iz kojih sredstava ćete financirati? Zar vi stvarnim žmirenjem nad visinom gospodarskog pada ili rasta ne podrivate financijsku stabilnost države i na određeni način dovodite upitan rad ovog Financijskog vijeća, dakle Vijeća za financijsku stabilnost? Kolega Marić, danas bi taj razgovor vjerojatno tekao tako, a vjerojatno niti sljedeće godine neće biti drugačiji jer u projekcijama očigledno ova Vlada žmiri na činjenice, a guverner se konačno odlučio da pogleda bez ružičastih naočala situaciju u RH.
Odgovor na repliku, Goran Marić.
Pa kolega Šuker siguran sam da bi tako izgledao razgovor ili da razgovora uopće neće biti. Jer i ovaj zakon predviđa da ministar financija nije sebi dao pravo glasa u tom vijeću. A kako će funkcionirati kad evo dobro ste uočili guverner kaže da će biti pad 0,8% u ovoj godini, a ministar financija u svom rebalansu proračuna predviđa rast od 0,2% tog istog proračuna. Kako je moguće da se ministar financija zadužuje, a da guverner o tome se uopće ne očituje? On putuje po drugim gradovima, ne tamo gdje je maloprije sam govorio po Americi, ne briga ga i nije opterećen po kojim uvjetima će se RH zaduživati. Pa gledajte samo primjer Rusije i Ukrajine gdje je Rusija jučer odobrila iz svojih pričuva 15 milijardi dolara kredita Ukrajini, a HNB smanjenje stope pričuve na isti način bi mogla financirati preko poslovnih banaka i to uz 2% RH. Ne, nego ona smanji stopu obvezne pričuve, otpusti 15 milijardi kuna da bi banke s tim na što su imale 0,25% prinosa upravljaju kako one žele, umjesto da se poveća stopa obvezne pričuve i da se vrati jer nije iskorišteno za gospodarstvo kao što nikad nije iskorišteno ni dosada i da se dogovori pod kojim uvjetima će onda te banke kreditirati RH ili neće smanjiti stopu obvezne pričuve. Kad bi Dostojevski bio živ danas s onim što bi znao što je u HNB-u bilo i što se događa napisao bi novi roman, ali koji ne bi se zvao Zločin i kazna nego Zločin i nagrada. Hvala lijepa.
Dražen Đurović, replika.
Hvala. Pa evo kolega Marić stvarno je nevjerojatno, i tu se slažem s vama, da nakon 5 godina recesije u kojoj se Hrvatska nalazi, Vlada, jedino što u toj recesiji nije došlo u pitanje to je upravo financijska stabilnost odnosno stabilnost financijskog sektora. Došla su u pitanje radna mjesta, izvoz, proizvodnja, standard građana, došle su u pitanje plaće i mirovine. Sve je došlo u pitanje jedino se čuva i brani upravo stabilnost financijskog sustava odnosno bankarske industrije. I ono što nama treba? Pa nama treba vijeće za gospodarski rast ako već nešto žele? Nakon pet godina recesije a ne još jedna ustanova, cilj koje praktički paradržavna ustanova ili institucija, cilj koje će biti samo briga za financijski sektor i tzv. financijsku industriju da ne daj Bože oni nakon pet godina recesije ne bi barem malo osjetili dodir ili susret sa tim recesijom koju Hrvatski građani već pet godina proživljavaju. Žalosna je činjenica da mi danas imamo izvanrednu sjednicu Hrvatskog sabora na kojoj se ovakva jedna tema uopće pojavila u Hrvatskom saboru. Ona samo govori o tome gdje se danas hrvatsko društvo nalazi i kolika je zapravo snaga prekrivena moć tog sektora koji nama podvaljuje ovakve dokumente. I dovodi nas u situaciju da umjesto brinemo o hrvatskim građanima donosimo nove akte i stvaramo paradržavne institucije koje će dodatno štititi jedan sektor t tzv. kako vole ovi naši kolege Laburisti reći krupni kapital. Nije to pitanje krupnog kapitala? To je pitanje nečega što zaista žalosno da se danas nalazi na uopće na dnevnom redu ove tzv. izvanredne sjednice Hrvatskog sabora.
Odgovor na repliku, Goran Marić.
Kolega Đurović, financijska stabilnost je nužna i apsolutno podržavam svaku mjeru koja ide u cilju financijske stabilnosti, ali je problem u Hrvatskoj što ta financijska stabilnost i način na koji se omogućuje i održava financijska stabilnost izravno dovodi do makroekonomske nestabilnosti. Financijska stabilnost proizvodi makroekonomsku nestabilnost. Financijska stabilnost nas je dovela do 360 tisuća nezaposlenih, financijska stabilnost svaki dan povećava javni dug, financijska stabilnost svaki dan deficit državnog proračuna povećava. Tu financijsku stabilnost plaćamo skupo. Ne može proizvodit financijsku stabilnost dovodit do makroekonomske nestabilnosti a dovodi se. I to zato što upravo oni koji su nas doveli, koji su odgovorni za takvo stanje sad po ovom zakonu ponovo imaju to Bože, javno, lijepo to za čut, oni se brinu o našoj makroekonomskoj stabilnosti. Sačuvaj Bože kako će nam bit ako se oni nastave brinuti o stanju u Hrvatskoj državi. Ja strepim nad sudbinom koji oni nama su namijenili i to sa razlogom jer nas povijest uči što su nam učinili. Pa tko je čuvao, tko je nadzirao financijski sektor? Tko je propustio 40 milijarda kuna nenaplativih kredita, tko je odobravao to? Sve uz otvorene oči HNB-a. Oni su imali ovlasti, imaju najveće ovlasti što postoje, oduzet licencu, ugasit banku, ne gledali su to, poticali su zaduživanje građana. Ima u jednom zapisniku iz 2010.kazao sam da još uvijek nije dovoljno zaduženo stanovništvo i da treba još više zadužiti stanovništvo a manje davat kredite gospodarstvu, to je uputa HNB-a. I sad će ti isti nama makroekonomsku stabilnost očuvati, a kolko je očuvana. Nemamo je. Imamo financijsku a makroekonomsku smo totalno nestabilni.
Hvala. Boro Grubišić replika.
Hvala lijepo. Kolega Mariću, izvanredna sjednica sa izvanrednim objašnjenjima ovoga Zakona o vijeću za financijsku stabilnost. Zaista izvanredna kada ste rekli i sami da u članku 10.podstavak 14 piše vijeće može donijeti Poslovnik o svom radu, a u članku 7.piše kada ocijeni da je potrebno spriječiti ili smanjiti sistemske rizike te kada provodi upozorenja ili preporuke esrb Vijeće može a ne mora nadležnim tijelima, drugim tijelima državne uprave i pravnim osobama s javnim ovlastima koji djeluju u RH izdavati upozorenja i preporuke, dakle može. Još jednom može. Uza sve to oni se kao kružok jedan sastaju u Hrvatskoj narodnoj banci. Znamo i sastav rekli ste sami. Kada hoće i koliko god dugo hoće bez pravilnika, poslovnika, bez ičega? Znači, jedna kavica subotnja to jest sjednica vijeća za financijsku stabilnost. A to da će oni raspravljati o 56 milijardi kuna građana koji su u dubiozi za 56 milijardi kuna bankama, koje dijele na osnovu tih kamata na dugove a ne na realni novac nego na dugove dijele bonuse o tome oni nikada neće, oni će nastojati da prodube te dugove, da građani zapadnu u potpuno dužničko ropstvo jer to je već sada dužničko ropstvo jer se građanin ne može iskopati iz svoga duga nikako. On je dužan mjesecima i godinama, i sve više i više i ne može vratiti nikako svoj novac ili povratit se što bi rekli na nulu. O tome da, o vanjskom trgovinskom deficitu, samo da kažem u poljoprivredi gdje Hrvatska uvozi dvije milijarde eura hrane i onda se čudimo što je poljoprivreda loša a milijardu izvozimo, moram i to reć.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, Goran Marić.
Hvala lijepa. Kolega Grubišiću, spominjete članove uprave, bonus, što se dogodilo nedugo sa Centar bankom? Što se dogodilo sa nekim bankama kojima su zbog nekoliko desetaka milijuna kuna nenaplativih kredita HNB uskratila imenovanje za člana uprave. nije dala suglasnost a kako to daje suglasnost onima koji imaju 40 milijardi kuna nenaplaćenih kredita i još odobravaju i isplate bonusa. Zar nije isplata bonusa izravno i negativan utjecaj na financijsku stabilnost ako brine već o financijskoj stabilnosti? Međutim, HNB je izravni sudionik događaja u tim bankama i u Centar banci pa njihov viceguverner je to sve izorganizirao bio i šuti se o tome, kao ništa se ne smije znati što je bilo u Centar banci. Što je bilo u Slavonskoj banci, što je bilo u Dubrovačkoj banci, što je bilo u Dalmatinskoj, u Istarskoj, u Riječkoj, to se ne smije nikako znati. Ali hoće li netko reći kako ćemo smanjiti deficit državnog proračuna? Hoće li biti Vijeće za smanjenje javnog duga, a ne da imamo vijeće koje će imati ovlast preporuka za očuvanje financijske stabilnosti, makroekonomske stabilnosti, upravo onih koji su nas doveli u makroekonomsku nestabilnost. Ja znam da bi mnogi voljeli da su oni beatificirani, ali oni se bolje razumiju u vrstu vina nego u makroekonomiju. Hvala lijepa.
Branko Vukšić, replika.
Uvaženi kolega Marić, pa izgleda da smo mi specifična zemlja jer financijska stabilnost u koju se toliko zaklinjemo destabilizira po svim pokazateljima. I vi ćete mi sigurno kao doktor ekonomskih znanosti moći objasniti može li se i smije li se govoriti samo o jednom segmentu financijske stabilnosti, a to je onom bankarskom sektoru dok je sve ostalo što se tiče financija nestabilno. Govorili ste o makroekonomskoj stabilnosti, zapravo o makroekonomskoj nestabilnosti koju potiče upravo financijska stabilnost banaka. Čitavo vrijeme se zapravo hvalimo nečim i dajemo mu pozitivni predznak, međutim taj pozitivni predznak se pretvara u velike minuse na svim ostalim područjima i stvarno nije jasno zbog čega mi trebamo u ovakvim okolnostima, sa ovakvom ulogom HNB-a koja je ne negativna, nego prije ste govorili, spominjali Dostojevskog nego zapravo trebao bi jedan pisac koji bi napisao tragediju o ulozi HNB-a, trebamo još osnivati Vijeće za financijsku stabilnost, pitamo se koga, čega, u čiju korist i zbog čega i zašto? Jednostavno se prema tome odnosimo na izvanrednoj sjednici u izvanrednim okolnostima benevolentno i kao da je većini na vlasti zapravo svejedno.
Odgovor na repliku, Goran Marić.
Kolega Vukšić, najveći problem u pristupu rješavanja ekonomskih problema u Hrvatskoj, izostanak makroobzora, izostanak pogleda iz ptičje perspektive. Da se vidi cjelokupnost i ukupnost svega što se događa. Mi smo opterećeni žabljom perspektivom. Vidimo samo iz mrtvog kuta. Voziti automobil, a gledati samo mrtvi kut nije dobro, a kamoli voditi državu. Međutim, to proizlazi iz i politike, ali i iz onoga što nam proizvode fakulteti. Mi ne učimo ekonomiju na ekonomskim fakultetima. Jel vi znate da ne postoji makroekonomski menadžment, kolegij niti na jednom fakultetu? Ali vi znate možda da na Ekonomskom fakultetu u Zagrebu postoje 32 kolegija koja počinju sa upravljanjem, a nijedan makroekonomski menadžment, ali upravljanjem počinje. upravljanje rizicima, upravljanje osiguranjem, upravljanje projekt organizacijama. 32 kolegija, a nema makroekonomskog menadžmenta, nema političke ekonomije, nema makroekonomske analize, nema analize financijskog poslovanja, nema platnog prometa, nema odnosa sa inozemstvom, nema vanjsko trgovinske razmjene uopće, a nekad su bile dvije ogromne knjige. Mislim da kolegica Bagarić zna od profesorice Petrović jedna izvoz, jedna uvoz, svaka je imala negdje oko 800 stranica, samo vanjsko trgovinska razmjena, danas se o tome ne uči nikako. Ali mi brinemo samo o jednom sektoru, ali to je kao da se hvalimo, imamo jednog čovjeka u Hrvatskoj, zdrav, potpuno zdrav, možda će nadživjeti i 20 godina od prosjeka, ali narod nam izumire. Hvala lijepa.
Dujomir Marasović, replika.
Poštovana gospođo dopredsjednice. Kolega Marić vi ste rekli da će se smanjiti financiranje hrvatskog gospodarstva. To je blaga riječ. Uzmite današnje novine, neću navesti koje, na duplerici ja mislim Linić i direktor HBOR-a moraju ići u inozemstvo, preko milijardu eura se zadužiti da bi se financiralo ova poduzeća koja su završila predstečajnu nagodbu. Jer banke neće uložiti ni kunu ni eura u ta poduzeća. Znači da ne vjeruju u to u što su i sami, u čemu sudjelovali, znači da ne vjeruju u politiku Vlade, da je ignoriraju, da ničemu ne služe. Generalno govoreći uloga hrvatskog, po mom mišljenju, gospodarstva, po mom sudu, ne želim tu biti apsolutni, može biti da nisam u pravu, ali po mom mišljenju politika HNB-a je generalno promašena, ne samo u ove dvije godine da ne bi vezali uz ovu garnituru, nego i uz prethodnu. Ali ono što je mene zabolilo kao člana Odbora za izbor i imenovanje, taj klinac, direktor sadašnji HNB-a nije došao, nije htio doći u Hrvatski sabor na Odbor za imenovanja jer ga mi imamo tu pravu pitati, imamo ga pravo vidjeti, imamo pravo reći ovo ili ono, normalno da će ga većina izabrati. Taj klinac nije htio doći, znači on nije priznao ni Hrvatski sabor ni Hrvatsku državu, on je sluga nekih tajnih lobija financijskih i eventualno neke politike, ali nije sluga ove države i on je to javno htio pokazati i iskazati. Trebalo mu je dati onda otkaz, ako ne onda onda još je vrijeme jer ako on ne prizna Hrvatsku državu ne treba ni Hrvatska država priznati njega jer neće raditi u korist Hrvatske države nego u korist tih istih tajnih financijskih lobija koji ga kontroliraju čiji je sluga.
Ali ipak malo pripazite kako oslovljavate.
Ništa ja nisam uvrijedio gospođo dopredsjednice nikoga.
Ma ne možete govoriti da je neko klinac, molim vas lijepo. Odgovor na repliku Goran Marić.
Kolega Marasović vrlo često u Hrvatskoj se podcjenjuje uloga Hrvatskog sabora i pojedinci se stavljaju iznad Hrvatskog sabora, ponižavaju Hrvatski sabor i pokazuju nam mišiće kako su iznad i Hrvatske i Hrvatskog sabora, a o njihovim učincima o njihovom načinu rada o posljedicama već godinama već dva desetljeća kruži Hrvatskom laž. Istina tek obuva malo cipele kada je u pitanju HNB. Koliko je iz HNB-a guvernera završilo u tim bankama koje su prethodno privatizirali i najprije poslali u stečaj i sada se javljaju kao veliki makroekonomski stručnjaci, oni će nam propovijedi držati. Gdje je završio prethodni guverner? Samo dokazuje za koga je radio i komu je služio. Hrvatskoj državi nije, a sudbina Hrvatske ponajviše ovisi o ulozi HNB-u. tko to ne razumije onda vrlo malo razumije o ekonomiji. Uloga ministra financija je ogromna, uloga Ministarstva financija je ogromna, ali njihova uloga je i važnost u izlasku iz krize čak manja nego HNB-a, a samo zajedno može polučiti rezultate. Kada je ovdje riječ o mandatima na godinu dana, odnosno onima koji su imenovani po funkciji, pa u HNB-u su viceguverneri 20 godina, to znači da će biti vječno članovi svega. Pa zato nam i je ovako što su vječni 20 godina tamo.
Hvala lijepa. Srđan Gjurković replika.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora. Poštovani kolega slažem se s ovim posljednjim što ste govorili u vašoj replici ali ja moram replicirati vezano za stabilnost i odgovornost HNB-a za stabilnost države. Ovdje se radi o zakonu u biti koji daje okvir makrobonitetne politike odnosno kontrole jačanja sustava financijskog. Znači Vijeće za financijsku stabilnost o makroekonomskoj politici skrbi rekli bi to tako Vlada, dakle nije stabilnost financijskog sustava dovela do nezaposlenosti nego neprepoznavanje u pravom trenutku krize i recesije 2008.godine i lošeg vođenja makroekonomske politike. to je ono zbog čega mi danas imamo ovo što imamo i toliko tvrtki u predstečajnim nagodbama kojima država pokušava spasiti onaj dio gospodarstva koji je vitalan a koji se nije adekvatno restrukturirao u pravo vrijeme. Kada ste govorili i raspravljali o nama kao nekakvim rekorderima u makroekonomskoj politici naravno kroz ironiju da smo najbolji, a u biti da smo najgori ste htjeli reći, želim vam samo kazati da proračunski manjak u BDP-u prošle godine u EU 28 zemalja računajući onda i Hrvatsku je bio 3,9% BDP-a, 17 zemalja članica imalo je manjak već od 3% uključujući i Hrvatsku, a 14 zemalja članica EU javni dug je premašivao 60% BDP-a odnosno prosjek je negdje 87%. Dakle probleme imaju svi, a mi kao dio EU sa mjerama koje Vlada radi na dobrom smo putu da izađemo iz krize.
Odgovor na repliku Goran Marić.
Kolega Gjurković, 2010.deficit je bio 10 milijardi kuna, 2011.i pad je bio 2, nešto posto, 2011.deficit je bio 14 milijardi kuna i gospodarski rast nula, a nezaposleno ih je bilo 242 tisuće ljudi. Danas je nezaposlenih 360 tisuća, deficit je 17 milijarda s tim da neće biti toliki do kraja godine, bit će veći. Najavljivali ste rast, a ostvarili ste uporno pad i još uvijek inzistirate na rastu od 0,2%, a bit će pad. Ne može se govoriti o makroekonomskoj stabilnosti ako iz dana u dan kontinuirano mjesecima i godinama povećava se javni dug, povećava se rashodi državnog proračuna rastu brže od prihoda državnog proračuna, negativan saldo vanjskotrgovinske razmjene non-stop, povećava se uvoz, smanjuje se izvoz, smanjuje se proizvodnja. A što je to nego makroekonomska nestabilnost? Mi možemo prikrivati stvari ali opće stanje u državi nije dobro i sve je gore. Zabrinjava što je sve gore, ali najviše zabrinjava nonšalantnost odgovornih za takvo stanje. Kada bi netko najavio ovakav plan proračuna i u rebalansu povećao proračun deficit proračuna za 60% pa to je jedino da se podnese ostavka. Ali zbog predstečajnih nagodbi upravo neki ministri temelje na predstečajnim nagodbama svoju popularnost ali samo zato što se zna kome pogoduje. Hvala lijepo.
Hvala. I Nadica Jelaš replika.
Kolega Mariću vi ste zapravo najveći dio svoje rasprave posvetili makroekonomskoj stabilnosti, a u ovome zakonu je riječ o pojmu makrobonitetne politike i makrobonitetne stabilnosti, dakle to je daleko uži pojam od makroekonomske politike i makroekonomske stabilnosti. Ovim zakonom želi se stvoriti infrastruktura koja će upravo nadzirati financijski sektor, činiti ga stabilnim i onemogućavati da generiranjem financijske krize kakvoj smo svjedočili 2008. godine i čije posljedice još debelo osjećamo i dan danas i još ćemo ih dugo osjećati, dakle da se ta kriza ne prelijeva na realni sektor, na gospodarstvo, a onda time zapravo se i dovodi do makroekonomske nestabilnosti. Dakle, svi jako dobro znamo da je gospodarska kriza započela financijskom krizom. Mora se braniti financijski sustav jer smo vidjeli koliko destabilizirani financijski sustav može utjecati na destabilizaciju gospodarskoga sustava. I nikako ne prihvaćam vašu tvrdnju da stabilnost financijskog sustava povećava kako ste rekli makroekonomsku nestabilnost. Baš obratno, dakle makroekonomska nestabilnost je posljedica loše politike Vlade, dakle loše ekonomske politike Vlade koja upravo u ranijim razdobljima kada je bio kapital neusporedivo dostupniji i neusporedivo jeftiniji nije provela restrukturiranje hrvatskog gospodarstva. Dakle da se to dogodilo, da je to napravljeno makroekonomska stabilnost Hrvatske danas bi bila neusporedivo bolja.
Odgovor na repliku, Goran Marić.
Kolegice Jelaš, pa naglasio sam u uvodu da je ogromna razlika između financijske stabilnosti i makroekonomske stabilnosti i da je pogrešno zatvarati oči pod tobožnjom financijskom stabilnosti, a kontinuirano povećava se makroekonomska nestabilnost i da je to pogreška. Primjerice, ako je financijski sektor stabilan kako onda može biti 40 milijardi kuna nenaplativih kredita? Kako može, zamislite banke su ostvarile dobit a imaju 40 milijardi kuna nenaplativih kredita. Kako je to moguće, što mislite? Zato što su prouzročili makroekonomsku nestabilnost, upravo zbog toga. To nas je koštalo. Zamislite, imaju 13 milijardi kuna rezerviranih za nemirenje nenaplativih kredita i opet su ostvarili dobit. zamislite da svi imaju kompletnu naplaćenu, kredite apsolutne sve naplative, pa imali bi dobit onda 18 milijardi kuna bankarski sustav. Ali upravo zbog takve situacije je sve ostalo u propasti. Pa kad je maloprije netko govorio ovdje, kako je moguće predstečajno kolega Gjurković je govorio da se spašavaju zaposlenici. Pa banke su dale samo jednoj tvrtki stotine milijuna kuna kredite koji nisu naplatili, a znate koliko ima u svim povezanim društvima, 5-6 povezanih društava koliko ima zaposlenih? Manje nego je društava. Svaka tvrtka nema zaposlenog, ima jednog ili nijednoga i takve se spasilo, a sve one koji su radili za njih obrte i izvodili hotele, građevine, evo po cijelom istočnom dijelu Zagreba odnosno malo bliže centru prema istoku, sve te su gurnuli u stečaj da bi spasili tog sa jednim jedinim zaposlenim. I to je ono što narušava makroekonomsku stabilnost, to povećava broj nezaposlenih. Na desetke tvrtki sa 20-tak zaposlenih je otišlo u stečaj zbog tog jednoga kojega se spašava.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista-Stranke rada kolega Zlatko Tušak.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora. Poštovani zamjeniče ministra sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici. Hrvatski laburisti-Stranka rada ne vide nijedan razlog da je ovaj zakon trebao ići po hitnoj proceduri i pogotovo na ovoj izvanrednoj sjednici Hrvatskog sabora. Što bi se desilo da mi ovakav zakon donesemo u siječnju ili recimo u veljači? Ništa bitno se ne bi desilo. Zato ne vidimo nijedan razlog ni obrazloženje koje govori predlagač zakona da zato što će se donesti ova dva zakona koja su danas na raspravi, a to je Zakon o kreditnim institucijama, izmjene Zakona o tržišnom kapitalu koje stupaju na snagu 1.1. iduće godine, da moramo donesti ovaj zakon koji bi stupio na snagu 1.1. iduće godine. Pogotovo prethodnici su ovdje danas govorili o dosta nedostataka koje je prisutno u zakonu, dosta nedorečenosti koje su iskazane i samo jedna procedura, ona je mogla ići kroz dva čitanja i zakon se mogao u tom dijelu i popraviti jer i u konačnosti je nadležnost cijelog zakona i Vijeća za financijsku stabilnost je da ono izdaje upozorenja i preporuke. Ne ulazi sam zakon u samostalnost HNB-a, Hrvatske agencije za nadzor financijskih institucija i Agencije za osiguranje štednih uloga. Te institucije i nadalje ostaju samostalne i one mogu i nadalje postupati po svojem. Postavlja se pitanje kad kažemo o ovlastima, o tome je danas bilo dosta govora i kaže se da Vijeće za financijsku stabilnost bit će nadležno za oblikovanje makrobonitetne politike te smanjivanje i sprečavanje sistemskih rizika te će imati ovlasti za izdavanje upozorenje i preporuke vezanih uz očuvanje financijske stabilnosti nadležnim tijelima, drugim tijelima državne uprave i pravnih osoba s javnim ovlastima koje djeluju u Republici Hrvatskoj. Znači samo izdavanje upozorenja i samo davanje preporuke. Zakon je mali, on ima svega 20-tak članaka, javna rasprava o njemu je bila od 19.11. do 3.12., nije pobudila neko posebno interesovanje, jer kad govorimo i o samom zakonu on neće bitno utjecati jer može samo djelovati u kriznim situacijama sa svojim određenim upozorenjima i preporukama. Ali ono što se postavlja u samom zakonu, a tu su prethodnici rekli i s čime se Hrvatski laburisti ne slažu da su određene nedorečenosti u zakonu, da može vijeće donositi svoj poslovnik, zašto to uopće piše onda u zakonu, može ili ne mora. Druga stvar, kad govorimo o sastavu vijeća onda posebno treba naglasiti u članku 9. gdje je to propisano da vijeće se sastoji od 10 članova i to 4 su predstavnika Hrvatske narodne banke, 2 predstavnika Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga, 2 predstavnika Ministarstva financija i 2 predstavnika Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanacije banka. A sad kad govorimo o načinu rada onda je sve propisano i sve je u rukama Hrvatske narodne banke i ona ima apsolutnu većinu u odlučivanju i neovisno o tome što ostali članovi sudjeluju jer kaže se za pravo glasa, znači nema svaki član vijeća pravo na jedan glas, nego imaju samo članovi Hrvatske narodne banke i Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga. To je šest glasova, a po jedan glas ima Ministarstvo financija i Državna agencija za osiguranja štednih uloga. Sad se postavlja pitanje zašto oni imaju 2 člana a imaju pravo na 1 glas, zašto zakon nije onda napravio se tako da vijeće ima 8 članova, pa mogu vanjski stručnjaci, suradnici prisustvovati, mogu diskutirati, mogu iznositi na sjednicama vijeća i određene argumente. Ali prvenstveno to je napravljeno da primati odluku konačnu može donesti Hrvatska narodna banka na čelu sa guvernerom jer sa svoja četiri glasa, ostali svi ako su protiv toga konačnu odluku donosi guverner jer ako je neodlučni rezultat kod glasovanja i usvajanju onda će guverner presudan je njegov glas kakva će odluka biti donesena. Ne bih htio dalje duljiti oko samog zakona jer prethodnici su prije toga dosta rekli i to je razlog da Hrvatski laburisti kao što sam i rekao ne vidim ni jedan razlog da je trebao danas da se nađe na dnevnom redu ovaj zakon. Prvenstveno ne vidimo ni da je on trebao ići po hitnom postupku. Bilo je vremena, o njemu se moglo na trezveniji, normalniji način raspravljati, ali eto tako je odlučeno. Sazivači ove izvanredne sjednice su smatrali da on treba biti danas na raspravi i da se donese po hitnom postupku. Vjerojatno će tako i odlučiti, a u konačnosti ovo što su i prethodnici rekli opet Hrvatska narodna banka i nadalje drži sve u svojim rukama i to su razlozi da Hrvatski laburisti će biti suzdržani oko ovog zakona. Hvala.
Replika Srđan Gjurković.
Hvala lijepa potpredsjednice Hrvatskog sabora. Poštovani kolega, vi ovdje ističete da Hrvatska narodna banka drži sve u svojim rukama. Dakle, po Zakonu o HNB-u i odgovornosti i monetarnu politiku vodi i odgovorna je Hrvatska narodna banka. I dapače, bilo bi iznimno loše da u Vijeću za financijsku stabilnost politika ili fiskus, ekonomska politika, Vlada ima tu presudnu ulogu jer tek onda bi u biti imali destabilizaciju financijskog sustava i upliva u ono što ne da nije dopustivo u EU, nego da je sasvim normalno da monetarna politika i da sve što je vezano za financijski sektor uključujući i HANFA-u vode regulatorne agencije koje su direktno odgovorne Hrvatskom saboru.
Odgovor na repliku, Zlatko Tušak.
Hvala potpredsjednice. Kolega Gjurković, vi ste rekli da Hrvatska narodna banka i treba imati mogućnost. Onda ne znam čemu donošenje ovog zakona, onda dajmo ovlasti Hrvatskoj narodnoj banci, pa nek' ona i radi taj dio svog posla. Tvrdimo da postoji nekakva koordinacija koju može guverner Narodne banke odrediti i neka on odlučuje jer zakon je koncipiran tako da Hrvatska narodna banka u guverner odlučuju o svim pitanjima makromonetarne politike koja je propisana u utvrđivanju ovim zakonom. Ne vidimo onda svrhu uopće ovog zakona, ali ne vidimo ni svrhu da se on po hitnom postupku donosi u Saboru ako odluku donosi guverner i Hrvatska narodna banka, pa onda joj dajmo te i ovlasti. Hvala lijepo.
I u ime Kluba zastupnika HNS-a, kolega Srđan Gjurković.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovani zamjeniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Klub Hrvatske narodne stranke liberalnih demokrata podržat će donošenje Prijedloga zakona o Vijeću za financijsku stabilnost. I želim u ime kluba HNS-a istaknuti, pa i u kontekstu dosadašnjih rasprava i replika zašto je ovo iznimno bitno ne samo radi usklađenja sa direktivama, odnosno uredbama. Svi znamo, ali isto tako bi trebalo podsjetiti da Hrvatska narodna banka u skladu sa svojim ovlastima i zakonom uređuje i poslovanje kreditnih institucija, kreditnih unija, institucija za platni promet, institucija za elektronički novac i platnih sustava. Nadležna je za obavljanje poslova supervizije, nadzora nad poslovanjem kreditnih institucija. Danas imamo i na glasovanju novi Zakon o kreditnim institucijama, zatim kreditnih unija, institucija za platni promet, institucija za elektronički novac i platnog sustava. Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga drugo je nadležno tijelo u kontekstu ovoga zakona u pravnom sustavu RH koja provodi nadzor financijskog tržišta i investicijskih društava, investicijskih i drugih fondova, mirovinskih osiguravajućih društava, društava za osiguranje i reosiguranje drugih osoba koje se bave pružanjem financijskih usluga, savjetovanje na financijskom tržištu i ostalo. I obje navedene institucije u RH djeluju kao pravne osobe s javnim ovlastima odgovorne ovom Visokom domu Hrvatskom saboru i oni su u biti nadzor i obavljaju nadzor makrobonitetni u svakom segmentu financijskog sustava. Donošenjem ovog zakona, ove dvije pravne osobe s javnim ovlastima na jednome mjestu, u jednome vijeću sa svim odgovornostima koje to vijeće s ovim zakonom dobiva, s odgovornostima i obavezom izvještavanja Hrvatskog sabora. Bilo je rasprava o tome zašto ne i Hrvatski sabor? Oni moraju jednom godišnje izvijestiti Hrvatski sabor, po Zakonu o informiranju moraju i izvještavati javnost. Znači, apsolutno je sve javno ili transparentno kako se često kaže. Zajedno sa Državnom agencijom za sanaciju banaka i Ministarstvom financija sudjeluju u analizi, kreiranju mišljenja, stavova, naputaka po makrobonitetnom nadzoru nad financijskim sustavom. Mi u Hrvatskoj, već i u dosadašnjim raspravama po drugim točkama dnevnog reda, nekoliko puta je istaknuto imamo stabilan financijski sustav i nismo imali one potrebe koje su imale druge zemlje recimo EU, utjecaja potrebe da državni proračun reagira u spašavanju banaka. Jer ovo što se u Hrvatskoj događa vezano za Državnu agenciju za sanaciju banaka to nisu sredstva proračuna, to su sredstva koja izdvajaju banke po zakonu o Državnoj agenciji za sanaciju banaka. Prema tome, ovo jedno tijelo je iznimno bitno da surađuje dvije regulatorne agencije odnosno nadzorna agencija sa javnim ovlastima, da međusobno razmjenjuju informacije i to je onaj segment koji je bitan u radu ovog vijeća kako bi se što kvalitetnije postavili u prvom redu i osnovnom u zaštiti građana RH i zaštiti financijskog općenito sustava. Prema tome, u ime kluba HNS-a mogu reći da ne prihvaćamo zamjerke po pitanju Vijeća za financijsku stabilnost, dapače smatramo da je iznimno bitno i potrebito da se osnovalo. Bilo bi dobro da je i prije postojalo jer sama činjenica da na jednom mjestu i sudjeluju i informiraju se i stvaraju i kreiraju oni koji su najodgovorniji za financijski sustav RH može biti samo pohvalno. Hvala lijepa.
Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Kolega Gjurković govorili ste o načinu rada vijeća te o odlučivanju u radu vijeća. A lijepo piše u članku 9. i članku 10. da u sastavu vijeća i načinu rada vijeća da ga čine 4 člana iz HNB-a dakle zajedno s guvernerom. I još 4 iz ministarstva, agencije itd. I sad kod neodlučenog rezultata, dakle 8 je važećih glasova, inače obično bude neparan broj pa je onda 9 ili 11 ili 7 ali ovaj puta je 8, u tom slučaju kad je neriješen rezultat u odlučivanju i donošenju određenih savjeta i preporuka itd. onda odlučuje guverner HNB-a. Pa potpuno je jasno da ovdje HNB a znamo kako radi, gospodin Marić je o tome najbolje govorio, i što radi na makroekonomskoj stabilnosti Hrvatske i financijskoj stabilnosti jel', dakle da HNB ima dominaciju u smislu odlučivanja u tome vijeću. Može biti član bilo tko, ali 4 su člana iz HNB-a s time da je u slučaju neriješenog ishoda guverner taj koji odlučuje, guverner HNB-a. Prema tome, to je institucija koja je zapravo pod evo kapom HNB-a i politika HNB-a koja je dosada bila bit će provođena i dalje. A vidimo do čega je dovela. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, Srđan Gjurković.
Poštovani kolega naravno da netko kod neriješenog rezultata treba odlučiti. Pa sasvim je logično i u skladu sa zakonskim ovlastima koje inače ima HNB, odnosno HANFA, odnosno druge institucije ili Ministarstvo financija koje sudjeluje tu da za monetarnu politiku i stabilnost monetarne politike prvenstveno je odgovorna HNB i u cijelom financijskom sustavu HNB ima nešto značajniju ulogu u odnosu na sve čimbenike koji sudjeluju u radu vijeća. Prema tome, nije ni upitno i bilo bi vrlo upitno da to nije tako. A stabilnost financijskog sustava koji je i gospodin Marić rekao da je i da postoji nije zato što HNB nije dobro radio nego dapače HNB je dobro radila jer ne bi danas hrvatske banke imale adekvatnost od 21% i stabilnost puno veću i jaču nego u EU da HNB nije dobro regulirao.
Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo kasnije.
Sljedeći je Konačni prijedlog Zakona o Vijeću za financijsku stabilnost, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 575. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnite. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova, 79 glasova za, 5 glasova protiv i 24 suzdržana glasa donesen Zakon o Vijeću za financijsku stabilnost u tekstu kako ga je predložila predlagateljica.
Prelazimo na - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu kapitala, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 576; Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. Uvodno će prijedlog zakona obrazložiti zamjenik ministra financija, gospodin Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Znači, vrlo kratko. Ovaj zakon je paket ovih zakona, Zakon o kreditnim institucijama, gdje se usklađuje normativa hrvatskog zakonodavstva sa europskom regulativom i to ovim direktivama što smo rekli, Direktivom 36 iz 2013.godine te ovom uredbom koja se izravno primjenjuje u hrvatsko zakonodavstvo. Onaj dio je bio gdje nadležnost je bila HNB-e a tržište kapitala je u isključivoj nadležnosti HANFA-e tako da u tim dijelovima se provodi i ta uskladba i vezano na najviše naglasak na investicijskim društvima. Znači još jednom ovo je ovaj paket zakona gdje se usklađujemo sa direktivama. Hvala lijepo.
Žele li izvjestitelji Odbora uzet riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba HDZ-a kolega Goran Marić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, poštovani zamjeniče ministra sa suradnicom, cijenjeni kolegice i kolege. Opet načelna opaska zbog načina donošenja ovog zakona tijekom izvanredne sjednice Hrvatskog sabora tako da smo već po tom pitanju suzdržani zbog načina donošenja za ovaj zakon. Al gospodine zamjeniče ministra, istina je da je ovo većina usklađenja sa Direktivama EU ali nije baš i sve usklađenje izravno sa Direktivama i mijenja se 166 članaka i bez obzira što je bilo ovako šturo objašnjenje ipak je promijenjeno i to vrlo bitno izmijenjeno čak 166 članaka postojećeg zakona ali zbog kazao sam već načelnog prigovora istaknut ću još samo nekolko opet načelnih sugestija i zamjerki na ovaj prijedlog teksta zakona gdje je vidljivo da nisu baš sve direktive nego da ima nekakve i slobodne kreacije. Članak 5.izmjene ovog prijedloga zakona kaže da se članak 21.dopunjuje sljedećom rečenicom: "Članovi uprave moraju imati stručna znanja, sposobnost i iskustvo potrebno za neovisno i samostalno vođenje poslova investicijskog društva." Znači, jasno se definira nejasno, da mora imati stručna znanja potrebna za neovisno a koja su to znanja to se ne definira, koji su to uvjeti, to se ne definira. I to se dopunjuje u već postojećem članku 21. a gdje se propisuju uvjeti tko može biti član uprave investicijskog društva koji ispunjava sljedeće uvjete. Pod točkom 4 da ima dobar ugled. Iskustvo nas uči da najmanje možemo vjerovati onima koji su imali dobar ugled jer se stvara i lažan dobar ugled. To je nedefinirana kategorija, nedefiniran pojam a pod stavkom 7. gdje se dodaje ovo nedefinirano da treba imati stručna znanja, sposobnosti, iskustvo potrebno za neovisno i samostalno vođenje već postoji isto tako nejasan kriterij, za koju osobu se na osnovi dosadašnjeg ponašanja moguće je opravdano zaključiti da će pošteno i savjesno obavljati poslove člana uprave investicijskog društva, zakonski uvjet je nešto za koga se može opravdano procijeniti da će pošteno i savjesno obavljati posao. Ne znam tko će procjenjivati, to smo već i u ranije pregovarali, tko će to procijeniti, tko će to pošteno raditi? Moraju biti jasniji kriteriji a ne ovako nedefinirani. U članku 6.stavak 7.kaže dosadašnja točka 6.briše se a iza točke 7. se dodaje riječi koja može posvetiti dovoljno vremena ispunjavanju obveza iz svoje nadležnosti. Opet jedna neodređena kategorija definicija da može postojati osoba članom uprave koja može posvetiti dovoljno vremena ispunjavanju obveza iz svoje nadležnosti. Pa netko ima sasvim dovoljno vremena da se može posvetiti ali se ne posvećuje. Netko se posvećuje, tko ima manje vremena više od onoga koji ima više vremena. Nije nikakvo jamstvo niti je uvjet dobar da tko ima slobodnog vremena da mu to bude uvjet da bude dobar odabranik. A nije promijenjen jedan članak koji sam očekivao da će se promijeniti u djelu 21.gdje se govori da može uprava imenovati jednog ili više prokurista da se odredi jasno koliko je to prokurista, jednog odnosno najviše dva ili tri a da to bude određeno. Po ovom prijedlogu ispada da može, odnosno ne ispada nego je točno tako da jedno investicijsko društvo može imenovati 16 prokurista a drugo jednoga. Može neograničen broj, to nije dobro zakonsko rješenje da se otvara ovakva mogućnost neodređenog broja prokurista. To mora biti jasno i jasnije definirano. Isto tako stavak 4.kaže se uprava investicijskog društva to je dodatni sada novi stavak dužna je donijeti primjerenu politiku. Opet nejasan pojam, što je neprimjerena politika? Za izbor i procjenu ispunjenja uvjeta za članove uprave. Znači uprava investicijskog društva je dužna donijeti primjerenu politiku za izbor i procjenu ispunjenja uvjeta za članove uprave a investicijsko društvo je dužno provoditi tu politiku, tu primjerenu politiku. Ne znam što se pod tim podrazumijeva i mislim da bi to trebalo redefinirati. Kad se govori o članovima nadzornog odbora, stavak 23.a stavak 2.kaže članovi nadzornog odbora, znači svi članovi nadzornog odbora značajnog investicijskog društva moraju zajedno imati stručna znanja, sposobnosti i tako dalje. Pa od kada se stručna znanja zbrajaju? Zajedno moraju, svi zajedno imati, znači zbrojiti stručno skup, to je neko novo skupno znanje. Jedan može imati malo manje znanja, drugi malo više, jedan ne imati znanja nikako o tome, ali ovaj može imati malo više, ali skupno to zajedno. Isto predlažem malo definirati to da zajedno oni moraju imati sposobnosti, iskustva potrebna za neovisno i samostalno nadziranje poslova. Zamislite za neovisno i samostalno, a skupna znanja. Onda pojedinačna znanja za neovisno nadziranje. Stavak 3., član Nadzornog odbora značajnog investicijskog društva može biti osoba koja ispunjava sad sljedeće. Opet ima dobar ugled. Prvi uvjet za člana Nadzornog odbora je da ima dobar ugled. Pa pogledajte koji su svi bili članovi Nadzornog odbora ovih poduzeća koja su toliko proizveli radnika za Zavod za zapošljavanje pa vidjet ćete da su svi bili, većina ih bila ugledna, a zapravo su imali vrlo, odnosno negativnu ulogu u vođenju određenih poslovnih subjekata, a svi su imali dobar ugled. Izbacite taj termin ili ga, imajte jasne kriterije za ljude koji će odgovarati za odgovorna radna mjesta. To mora biti i iskustvo i godine i znanje i točno propisana stručna sprema. Poštujem svaku struku, ali za ovakve potrebno je ekonomsko znanje, potrebno je iskustvo, i definirajte to određenom diplomom, određenog fakulteta, a ne da dolazimo svaki dan u iskušenje da nam je diploma bakalara jednako važna koliko i sve druge fakultetske diplome, što će nas dovesti i što nas već dovodi u vrlo neugodne situacije. Drugi stavak koji propisuje uvjet za člana Nadzornog odbora je da ima odgovarajuća stručna znanja, sposobnosti i iskustva prepisano od člana uprave. Ako netko ima namjeru nadzirati nekoga onda bi morao imati malo veće iskustvo, malo širi obzor i malo veća znanja od onoga koga nadzire i to treba onda jasno propisati da ne bi ispalo da nadzire netko tko ima manje znanja i manje iskustva nekoga sa više znanja i više iskustva. Po ovomu je to moguće i to se nažalost u praksi vrlo često događa da članovi uprave moraju podučavati članove Nadzornog odbora jer ne razumiju o čemu se radi, ne razumiju ni financijska izvješća niti sami sustav posla. I opet koja može posvetiti dovoljno vremena ispunjavanju obveza iz svoje nadležnosti. Po ovome ispada da bi umirovljenike najbolje bilo imenovati za članove Nadzornog odbora. Oni imaju vremena koliko god hoće, ali to neće dati rezultat. Mora se definirati. S obzirom da ste vi bili vrlo kratki, ja imam ovakvih još puno opaski, ali vidim da ni drugi nisu previše zainteresirani, mi ćemo biti suzdržani po pitanju donošenja ovoga zakona. Hvala lijepa.
Branko Vukšić, replika.
Uvaženi kolega Marić, čini mi se da smo prilikom donošenja jednog od zakona isto tako govorili, iste su preporuke u zakonu bile napisane i govorili smo o dobrom ugledu. Što je to dobar? Mi bismo u Hrvatskoj trebali prije svega definirati što je dobar ugled. Recimo da je netko sumnjao u dobar ugled ili gospodina Nadana Vidoševića ili gospodina Ive Sanadera ili svih onih članova Uprave Hrvatskih autocesta, članova Nadzornog odbora autocesta, netko bi mu iskopao oči. Rekli bi nemojte sumnjati, kako se smijete, usudite. Neki su čak bili proglašavani izdajnicima koji su sumnjali u njihov dobar ugled, prema tome slažem se s vama, te definicije ili te preporuke ili taj tekst treba sasvim sigurno izbaciti iz zakona. Pitali ste, zapravo konstatirali ste da vrlo često oni u Nadzornim odborima imaju manje iskustva i manja znanja od onih koje bi oni trebali nadzirati. Pa dobro znate kolega Marić da za dosta dugo vremena i u vrijeme bivše vlasti i sadašnje, nije važno koliko tko zna, da li je stručan ili nije, imali li iskustva ili nema, nego je bitno kojoj stranci pripada, bitno je da je podoban, bitno je da sluša, da ne stvara probleme i to su oni ljudi kojima se vjeruje jer da su ti ljudi nadzirali, da su radili svoj posao u Nadzornim odborima, sasvim sigurno da bi slika ekonomska u Hrvatskoj bila daleko bolja jer tada bi stvarno bili članovi Nadzornog odbora koji nadziru. To su ljudi koji sjede i primaju neke apanaže i jednostavno su po stranačkim dužnostima uhljebljeni.
Odgovor na repliku, Goran Marić.
Hvala lijepa. Drago mi je da se slažete s tim da dobar ugled ne može biti kriterij. Istina da tvrtke imaju tzv. dobar ugled, good will, ali njima je lako mjerljivo, ako tvrtka neka postoji 30, 40 ili 100 godina i nikada nije bila porezni dužnik, nikada nije otpuštala radnike da bi radni sud morao vraćati te otpuštene radnike, nikada nije imala slučaj da nije isplatila plaču, da nije isplatila ugovorene obveze svoje, nikada nije kasnila svojim dobavljačima i tako posluje tradicijski, onda naravno da ima dobar ugled i to se valorizira i u vrijednosti te tvrtke. Ali kad je pojedinac u pitanju, onda ne smijemo tako pristupati. Pojedinac kad je u pitanju imamo dvije oprečne slike. Imamo onu sliku koju stvaraju mediji i onu sliku koja je stvarna koja i zapravo vrlo često u slučaju da mediji iskrivljuju dojam o pojedincima, da mediji lažno ili stvaraju negativan imidž ili pozitivan, ali vrlo malo realno prikazuju pojedince. Netko je stručnjak sa 24 godine, stručnjak za komunikaciju, ekspert za ovo. Znate što znači ekspert, zvati nekoga ekspertom? Pa to je neozbiljan pristup ako se nekoga zove ekspertom, to samo mogu biti iznimni neki pojedinci, a takvih je vrlo malo. I kod nas kako sačuvati ugleda ako vas DORH optuži za nešto i nakon godinu, dvije ili pet se pokaže da ste vi u pravu bili. Ne možete vratiti taj ugled nikako. A kako onaj ugled koji je zaštićen a činio je i zna se da je činio nekakva nedjela, a nije ničiji zaštićen i mediji ga veličaju ničim ne možete dokazati da on nema dobar ugled.
Hvala. U ime Kluba zastupnika SDP-a kolega Igor Rađenović.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Gospodine zamjeniče ministra sa suradnicom, kolegice i kolege. Pa evo na tragu mojih prethodnika samo u najkraćim crtama stavove kluba SDP-a o ovome zakonu koji će dakako podržati ovaj zakon. Naime, nakon krize 2008., 2009. u EU dosta se intenzivno koje smo i mi sada članovi, navikli smo se na to dosta se intenzivno radilo na ovome području, samo možda ne znam članak 1.ili 2.ovoga zakona je na dvije stranice koji propisuje na koliko se direktiva ovaj zakon i poziva. Kažem radi se o dinamičnom svijetu i iako razumijem intencije iz rasprave kolege Marića ispred kluba HDZ-a oko jasnijeg i preciznijeg propisivanja ovih mjera oko kadrova koje uvjeta za postavljanje na određena mjesta, pitanje je da li u današnjem dinamičnom svijetu i možemo to tako striktno prepisati i da li je na to na nekom području i ograničenje. Evo čitali ste jučer u medijima Sebastian Kurz ako se ne varam Austrijanac sa 27 godina postaje ministar vanjskih poslova Austrije, računa da će biti kancelar. Imamo srpskog ministra financija sa ranim 30-im ili kasnim 20-im godina tako da je pitanje da li danas u doba kažem dinamike i novih rješenja je pitanje da li treba propisati 10, 15 godina itd. Direktive tu daju dosta širok okvir. Slažem se sa vama da tu ima dosta i nesretnih prijevoda u nekim segmentima i da taj zakon treba popravljati u krajnjoj liniji sami ste rekli da je u 166 točaka popravljen, a s obzirom na ovu dinamiku kojom govorimo i da ćemo ga vjerojatno imati sljedeće godine još dva, tri puta na raspravi će vidio sam da su … pažljivo zapisali pa ćemo pokušati popraviti ta rješenja. No evo da se vratim samom zakonu, kao što obećah u najkraćim crtama. Dakle usklađenje sa direktivama CD 4 o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima te uredbe 575 iz prošle godine o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva. Znamo da je rok za prijenos te direktive praktički svim državama članicama 1.siječanj ove godine i da oni praktički automatski ulaze u zakonodavstvo. Dakle navedeno je razlog donošenja ovoga paketa u EU jesu primjena novih globalnih standarda bankarskog poslovanja u pravu EU, a iste su mjere usmjerene također na jačanje integriteta sudionika na tržištu kapitala. Budući da se kapitalni zahtjevi kao i zahtjevi u pogledu adekvatnog upravljanja investicijskim društvima i nadzora nad njihovim radom kao i ostale mjere koje donosi paket CD 4 primjenjuju i na ovaj segment tržišta. Dakle povećana transparentnost u vezi sa aktivnostima institucija što je neophodno za vraćanje povjerenja građana u financijski sektor. Dosta je bilo rasprava oko prethodnih točaka, mi nismo imali tu većih problema, bilo je samo nekoliko na temelju ovoga zakona prijava prekršajnih imali smo sreću na tom području. Ali ulaskom u EU očekuje se određeno dinamiziranje i na našim tržištima kapitala ali naravno da moramo prihvatiti i pravila zajedničkog društva. Koje su osnovne promjene u samome zakonu? dakle podrobnije se određuju pravdanje investicijskim društvima, supervizijski odnosno nadzorni okvir te bonitetna pravila za investicijska društva. U pogledu upravljanja uprava i nadzorni odbor moraju odobriti i redovito preispitati strategije i politike za procjenu i upravljanje rizicima, a kojima je investicijsko društvo izloženo. HANFA će detaljnije propisati svojim pravilnikom i te politike, tj. na koji način bi se trebale te strategije politike provodite. Dodatno se uvode i pojačane nadzorne mjere koje imaju za cilj zaštite i interese investitora u cilju očuvanja stabilnosti sustava. HANFA će provjeravati organizacijske uvjete, strategije politike i postupke koje je investicijsko društvo uspostavilo, provjeravati će i procijeniti financijsku stabilnost i položaj subjekata nadzora, rizike kojima je investicijsko društvo izloženo i slično, a također će provjeravati rezultate testiranja otpornosti na stres a u skladu sa odredbom provede investicijska društva, dakle stres na kreditni tržišni i operativni rizik i to sve prema metodologiji koja EBA i … Banking authority izrađuje prema svojim smjernicama. Također se propisuje i obvezna suradnja između nadzornih tijela na unutarnjem tržištu, nadzornog tijela država članica i ESM-a. Stoga se ovim zakonom investicijsko društvo je dužno uspostaviti i provoditi primjeren i učinkovit sustav upravljanja i praćenja portfelja izloženosti te provoditi odgovarajuća usklađenja i rezervacije. Moraju se pratiti likvidnost i to na svakodnevnoj razini, a kako bi se osigurala odgovarajuće razina likvidnosti. Također su investicijska društva dužna pratiti i upravljati koncentracijskim rizikom te rizikom prekomjerne poluge. Osim ovih usklađenja jedan značajan dio rekli ste sami u prethodnoj raspravi dakle 166 točaka, jedan značajan dio izmjene i dopune se napravljen zbog usklađenja sa Zakonom o upravnom postupku, a također ono što je važno je propisano da će agencija, a govorio sam nešto o tome, u roku 6 mjeseci od stupanja na snagu ovoga zakona donijeti podzakonske akte utemeljene na ovom zakonu i uredbi. Da li je tih 6 mjeseci najsretnije ili nije ne znam, ali očigledno je to gornja granica oko prilagodbe na ove direktive. Završna rečenica, klub SDP-a, jednako kao i prva, klub SDP-a će podržati ovaj prijedlog zakona.
Goran Marić, replika.
Hvala lijepa. Kolega Rađenoviću, složili ste se sa nedefiniranim onim jasnim uvjetima za članove uprave investicijskog društva i nadzorni odbor, ali ipak ste dali malu ogradu i opasku da možda ne bi trebalo toliko brinuti o iskustvu i godinama. Ništa toliko nije kompromitiralo bankarski sustav i bankarski poziv kao investicijsko bankarstvo. Cijela kriza na kojoj danas se temelji ove nesnošljive posljedice, stravične posljedice cijele svjetske krize su uzrokom u investicijskom bankarstvu, uzrokom u tom sektoru. Zato sam iskazao potrebu jasnijih uvjeta i zahtjeva tom odgovornom poslu da ne bismo ponovo došli u ovakvu situaciju u kojoj smo danas i vidite da se ponavlja povijest svako nekoliko desetljeća. Nemojmo podcjenjivati znanje, a još manje ne podcjenjujmo iskustvo. To moramo jasnije definirati za svaku potrebu. Jedno od najcjenjenijih radnih mjesta koje u životu cijenim osobno, to je rad medicinskih sestara, ali nikada medicinska sestra neće operirati, nikada, zato što su jasno postavljeni kriteriji, ali medicinske pod navodnicima sestre operiraju po investicijskim društvima. One su nas dovele u ovakvu situaciju i po nadzornim odborima. Da je ispravan predsjednik i članovi Nadzornog odbora u Hrvatskoj poštanskoj banci nikada ne bi dopustili isplatu bonusa članovima uprave, nikada u ovakvom vremenu, ali nisu dorasli tom poslu. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, Igor Rađenović.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa nisam mislio da se ovim prijedlogom dakle podcjenjuje znanje i iskustvo, cilj ove moje rasprave je bio da se možda utvrde minimalni kriteriji, ali kažem oni sa druge strane ne smiju biti rigidni i velim zakonodavac je, vidim po klimanjima i vršio sam neke razgovore, možemo uspostavit neke niže minimalne kriterije. Ali ono što je bila intencija moje rasprave, da se oni s vremenom snižavaju u odnosu na neka bivša vremena. Spomenuo sam Ministarstvo vanjskih poslova Austrije ili Ministarstvo financija Srbije, ima još takvih primjera, prema tome puno toga ide prema nekom da tako kažem obrazovanju. Danas je življe, intenzivnije i traži i dinamičnije ljude sa te strane. Iskustvo u svakom slučaju je dobro i treba ga imati, ali ono i vi najbolje znate ne mora uvijek biti garancija da neke stvari uspijevaju. Da povučem paralelu, gospodin Vidošević je bio koliko, 15 godina na čelu Hrvatske gospodarske komore pa smo svi skupa tek sad shvatili što se zapravo tamo događalo. Iako ako pažljivije pratimo njegove stavove o tome kako i što treba napraviti za hrvatsku ekonomiju, on je prvi govorio neke stvari koje smo nažalost tek danas prihvatili 2009. i 2010. Koliko god to bilo nepopularno reći ja ću to ovdje reći, u svojoj predsjedničkoj kampanji je imao dobar pregled toga što i kako treba u hrvatskoj ekonomiji, a nažalost bivša Vlada nije ništa činila u tom smjeru. Gospodin Sanader je također 8 godina bio itd., hoću reći iskustvo ne mora uvijek biti garancija kvalitete i poštenja i pravednosti. Hvala lijepo.
U ime Kluba zastupnika HNS-a kolega Srđan Gjurković.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora. Poštovani zamjeniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Dakle u uvodnim izlaganjima u ime drugih klubova suština ovog Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu kapitala je naravno rečena, to je usklađenje i u biti neke nove praktične implementacije koje su vezane za tržište kapitala. Zato u ime kluba HNS-a koji podržava ovaj prijedlog zakona i radi javnosti, ali podsjetit se u biti na što se sve ovaj zakon odnosi, koje su to vrijednosti u ovome društvu, odnosno koje je to tržište kapitala da bi se lakše implementiralo i da bi se lakše razumjelo koliko je značaj ovoga segmenta kao što je bilo i vezano za Zakon o kreditnim institucijama. Dakle ovaj zakon koji se odnosi na tržište kapitala u biti odnosi se na ukupnu vrijednost transakcija koje su u sustavu poravnanja i namjere tijekom 2012. godine iznosile 262 milijarde kuna, a vezane su za poslovanje središnjeg kliničkog depozitnog društva. Dakle ovaj zakon regulira jako puno novih i usklađuje propisa vezano za transakcije koje su recimo u 2012. iznosile 262 milijarde kuna po pitanju središnjeg kliničkog depozitnog sustava. Zatim ovaj zakon se odnosi i na 10 investicijskih i 19 kreditnih institucija čija, to su investicijska društva koje upravljale su u 2012. godini portfeljom od 753 milijuna kuna, odnosno imali su imovinu pod portfeljom od 753 milijuna kuna, upravljali su u biti sa 59 milijardi kuna. Investicijski fondovi na koje se isto ovaj zakon odnosi u 2012. godini bilo je 121 otvoren investicijski fond. Oni su na kraju 2012. imali 13,5 milijardi kuna imovine. Zatim imamo mirovinske fondove i mirovinska osiguravajuća društva. Imali smo zakon ne tako davno o njima. U 2012. godini oni su upravljali neto imovinom od 51 milijarde kuna, a zatvoreni dobrovoljni mirovinski fondovi 441 milijun kuna. Zatim imamo 27 licenciranih društava za osiguranje, jedno društvo za reosiguranje koje su imale bruto premije u prošloj godini od 9 milijardi kuna, a ukupna imovina društava za osiguranje i društava za reosiguranje 31. prosinca 2012. godine iznosila je 35 milijardi kuna. Leasing društva na koje se isto ovaj zakon, odnosno Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu kapitala odnosi upravlja 25 leasing društava koja su prošle godine upravljale, odnosno imale promet više od 22 milijarde kuna, te faktoring društva. Dakle, iznimno su veliki iznosi što kad smo razgovarali o bankarskom sustavu ili bankarskoj industriji i ovoj industriji tržišta kapitala, vrijednosnica. Ovaj zakon definitivno je jedan korak naprijed u reguliranju, u nadzoru i zajedno sa Zakonom o vijeću koje će se osnovati vjerujem danas glasovanjem dobit ćemo još jedan stabilniji sustav, a ono na čemu treba raditi u svakom slučaju da tržište kapitala proradi, profunkcionira još više, još jače, još kvalitetnije jer je to jedan od bitnih segmenata razvoja ovoga društva i razvoja gospodarstva. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo kasnije.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu kapitala, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 576. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnite. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Utvrđujem da je većinom glasova, 84 glasa za, 24 protiv i 4 suzdržana glasa donesen zakon o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu kapitala u tekstu kako ga je predložila predlagateljica.
Kolegice i kolege nećemo određivati stanku, jer imamo još dvije točke za raspraviti a u 15,00 sati bismo glasovali odnosno kad raspravimo i posljednju točku. Prelazimo na 4. Prijedlog odluke o osnivanju Povjerenstva za fiskalnu politiku Predlagateljica odluke je Vlada Republike Hrvatske. Kod donošenja odluke primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici, a prijedlog odluke obrazložit će zamjenik ministra financija gospodin Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Vrlo kratko. Znači u 2011. je osnovan Odbor za fiskalnu politiku čija je ključna zadaća razmatranje i procjena primjene fiskalnih pravila utvrđenih Zakonom o fiskalnoj odgovornosti. Odbor za fiskalnu politiku osnovan je temeljem Odluke Vlade Republike Hrvatske o osnivanju Odbora za fiskalnu politiku, a rješenjem Vlada Republike Hrvatske imenovali su članovi Odbora. Ministarstvo financija je dopisom 6. prosinca 2013. godine predložilo Vladi Republike Hrvatske da uputi inicijativu Hrvatskom saboru za donošenje Odluke o osnivanju Povjerenstva za fiskalnu politiku kao radnog tijela Hrvatskog sabora, a u skladu sa člankom 45. Poslovnika Hrvatskog sabora radi praćenja provedbe Zakona o fiskalnoj odgovornosti s čijim se izmjenama i dopunama u prvom čitanju raspravljalo u ovome Visokome domu. Također prenošenje odredbi i direktive Vijeća 2011/85EU u zakonodavstvo Republike Hrvatske o potrebi jačanja neovisnosti odbora u skladu sa odredbama navedene direktive, te jačanja uloge odbora kao supervizora nad primjenom Zakona o fiskalnoj odgovornosti. Također se prijedlogom predmetne odluke predviđeno je da povjerenstvo prati primjenu fiskalnih pravila utvrđenih Zakonom o fiskalnoj odgovornosti čime će se pridonijeti osiguranju i održavanju financijske discipline, transparentnosti, te srednjoročne i dugoročne održivosti javnih financija. Povjerenstvom predsjeda predsjednik Odbora za financije i državni proračun Sabora koji je ujedno i član i Povjerenstvo se sastoji od predsjednika i šest članova iz redova Državnog ureda za reviziju, Ekonomskog instituta, Instituta za javne financije, Hrvatske narodne banke, ekonomskih fakulteta i pravnih fakulteta. Znači, isto kao što je i do sada bio po jedan predstavnik. I bitno je reći da članovi Povjerenstva izuzev predsjednika Povjerenstva imenuje Hrvatski sabor na prijedlog Odbora za financije i državni proračun na razdoblje od 5 godina i nakon isteka mandata može biti ponovo imenovan. Znači u tom dijelu odbor postaje radno tijelo ovog Visokog doma. Do sada je članove imenovala Vlada i sada će i u budućnosti imenovati ovaj Visoki dom članove toga povjerenstva. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Da li netko u ime odbora želi uzeti riječ? Ne. U ime kluba otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika SDP-a Hrvoje Nekić. Izvolite kolega.
Uvaženi potpredsjedniče Sabora, zamjeniče ministra sa pomoćnicom, kolegice i kolege zastupnici. Dakle, Vlada je odlukom o osnivanju Odbora za fiskalnu politiku 2011. godine osnovala Odbor za fiskalnu politiku čiji je ključni zadatak praćenje fiskalnih pravila temeljem Zakona o fiskalnoj odgovornosti. U međuvremenu na snagu je stupila Direktiva 85/11 za koju je važno da mi u našem zakonodavnom okviru trebamo transformirati isti taj zakonodavni okvir. Stoga smo prije dva, tri tjedna imali i Prijedlog zakona o dopunama i izmjenama Zakona o fiskalnoj odgovornosti. Raspravljajući tada na saborskoj raspravi o prijedlogu izmjena i dopuna Zakona o fiskalnoj odgovornosti uvažene kolege zastupnici spominjali su i budući položaj samog fiskalnog odbora. Budući da iz direktive proizlazi da položaj fiskalnog odbora mora biti nedvojbeno, neovisno i stručno tijelo. Sada možemo reći da je sama rasprava o izmjenama i dopunama Zakona o fiskalnoj odgovornosti pokazala da bi bilo dobro, a na što i međunarodna praksa ukazuje da ovakvo radno tijelo treba izdignuti na razinu radnog tijela Hrvatskog sabora. Ono što bih istaknuo da je do sada tim odborom predsjedao ministar financija, a u budućnosti bi tim odborom trebao predsjedati, dakle predsjednik Odbora za financije i proračun. Isto tako, ono što je važno reći da bi on pomogao rad Odbora za financije i proračun jer bi između ostalog i prije same rasprave o prijedlogu proračuna ovo Povjerenstvo izvještavalo Odbor za financije o primjeni fiskalnog pravila temeljem Zakona o fiskalnoj odgovornosti. Osnivanjem Povjerenstva za fiskalnu politiku kao drugog radnog tijela Hrvatskog sabora ojačat će se njegova neovisnost kako bi u skladu s najboljom praksom imao ulogu supervizora nad primjenom Zakona o fiskalnoj odgovornosti. Da vam sad ne bih nabrajao, kolega Lalovac je rekao tko bi sve trebao sudjelovati u radu tog odbora, evo ja ću još samo reći i neću duljiti dakle istaknuti da institucije će za svog predstavnika predložiti osobu iz reda istaknutih znanstvenika i stručnih djelatnika odgovarajuće stručne spreme koja ima stručno znanje i radno iskustvo iz područja javnih financija, makroekonomije, ekonomske politike i računovodstva. Članove povjerenstva, izuzev predsjednika povjerenstva, imenuje Hrvatski sabor na prijedlog Odbora za financije i državni proračun na razdoblje od 5 godina. I nakon isteka mandata mogu biti ponovno imenovani. Članovi povjerenstva, izuzev predsjednika, u trenutku imenovanja, a niti u prethodne tri godine te za vrijeme članstva u povjerenstvu ne smiju biti članovi političkih stranaka. O zauzetim stajalištima tijekom izvršavanja svojih zadaća povjerenstvo izvještava Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora i informira javnost objavama na internetskim stranicama Povjerenstva za fiskalnu politiku. Dakle, zbog svega rečenog klub SDP-a će podržati odluku o osnivanju Odbora za fiskalnu politiku.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HDZ-a Ivan Šuker. Izvolite kolega.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Pa evo u ovoj mogu reći laganoj farsi od sjednice raspravi o jednom zakonu koji bi vjerojatno da se raspravlja u drugim uvjetima bi povukao malo širu raspravu. I ono što su kolegica Dalić i kolega Marić govorili u ime kluba o prethodnim zakonima ja ću isto reći da se načelno slažem sa sadržajem zakona uz određene primjedbe. Međutim, žao mi je što su ovi važni financijski zakoni došli kao nekakvo maskirno platno za raspravu koja se trebala odvijati, ali ono što je tu je. Međutim, ja ipak ne bih htio da rasprava o ovom zakonu prođe na ovakav način iz jednostavnog razloga što kao autor Zakona o fiskalnoj odgovornosti jasno znam koje su bile namjene Odbora o fiskalnoj odgovornosti, svjestan činjenice da u budućnosti usklađivanjem hrvatskog zakonodavstva i Zakona o fiskalnoj odgovornosti sa direktivama EU ovo tijelo će morati dobiti još jednu daleko veću neovisnost. I bilo bi vrlo interesantno kolegice i kolege kad bi mogli pročitati zapisnik sa zadnjeg fiskalnog odbora pa bi vidjeli da je taj odbor upozoravao na mnoge stvarima o kojima se mi ovdje nažalost politički prepucavamo. Oni su itekako životni. Pa kad pogledate samo članak 5. on je jasno definiran i odredbama fiskalnog odbora pa si možete zamisliti da fiskalni odbor je imao veću neovisnost i da njim nije predsjedao ministar financija da bi vjerojatno rasprava bila drugačija zbog svega onoga što se događa u državnom proračunu danas. Pa stavak 3. članka 5. vam kaže da ministarstva i druga središnja tijela državne uprave te ostali proračunski i izvanproračunski korisnici državnog proračuna obvezni su na zahtjev povjerenstva dostaviti dokumente i podatke koji su potrebni povjerenstvu radi izvršavanja njegove zadaće iz točke 4., a u točki 4. se točno govori o kontroli izvršavanja fiskalnog pravila. Kolegice i kolege mi smo svjedoci da mnogi čelnici, dakle prije svega ministri, su prekršili Zakon o fiskalnoj odgovornosti prošle godine. Dakle, potrošili su daleko više nego što im je ovaj Visoki dom odobrio jer ovaj Visoki dom kad usvoji proračun onda onaj tko je na čelu proračunskog korisnika, dakle ministarstva, agencije, ureda ili nečeg drugoga ako nije dobio dovoljno sredstava za provođenje svog programa dužan je mijenjati program ili je dužan zatražiti od predsjednika Vlade da mu se rebalansom osiguraju dodatna sredstva. Ako se to sve skupa ne dogodi i ako prekorači poziciju on je dužan podnijeti ostavku. Dakle, to je bilo i po starom Zakonu o fiskalnoj odgovornosti. O takvim stvarima su raspravljali na zadnjoj sjednici fiskalnog odbora jer koliko je meni poznato rasprava je bila izuzetno bučna jer su ljudi koji su u tom odboru izuzetno stručni upozoravali su upravo na te stvari. Druga stvar, čisto zbog toga da ne zaboravimo kolegice i kolege već sljedeće godine, a ustvari već se može to odnositi i na ovo što nam se događa oko Proračuna za 2014. to je dakle glava 6. ili članak 6. stavak 5. gdje kaže da Vlada Republike Hrvatske obvezna je nakon zaprimanja izvješća iz stavka 4. ove točke uskladiti makroekonomske i proračunske projekcije s posljednjim dostupnim projekcijama Europske komisije u dokumentu koji donosi Vlada Republike Hrvatske. Dakle, kolegice i kolege mi smo dobili projekcije Europske komisije za Hrvatsku za sljedeće tri godine i projekcije Europske komisije za 2014., 2015. i 2016. se razlikuju od projekcija koje je Vlada uputila ovom Visokom domu i koje je ovaj Visoki dom usvojio. I sad ja vas pitam, kolegice i kolege, kad mi usvojimo ovaj zapravo odluku o osnivanju povjerenstva sa usvajanjem odluke o osnivanju povjerenstva usvojili smo i ono sve što bi povjerenstvo trebalo raditi. Pa postavljam vama i sebi pitanje na prvoj sjednici povjerenstva povjerenstvo će morati konstatirati da ono što je Vlada predložila u prijedlogu Proračuna za 2014. i u projekcijama Proračuna za 2015. i 2016. počevši od makroekonomskih projekcija dakle gospodarskog rasta, deficita itd. nije u skladu s onim što predlaže Europska komisija. I mi smo već praktički 1.01. osim što smo u problemu jer smo u mjerama prekomjernog deficita i ovaj Proračun 2014. nam praktički ne važi jer mi smo pa skoro pa u mjerama privremenog financiranja, jer smo donijeli dokument koji nije sukladan zakonskim propisima. Dakle, ja vas samo upozoravam na ovaj stavak 5.glave 4. i da vas samo upozorim što ćemo poduzeti dakle, nakon prve sjednice, to je prije svega predsjednik Odbora za financije koji će predsjedati prvoj sjednici kad ovoga odaberemo ovo Povjerenstvo koje jasno definira. Jer na kraju krajeva, dakle koji smisao je bio ovog fiskalnog odbora koji je u svojim prvim godinama da tako kažem bio u sklopu Ministarstva financija a onda se kasnije trebao oformit kao nekakvo neovisno tijelo pa upravo sastavljeno od ljudi iz različitih institucija, ljudi od struke koji su naprosto trebali promotriti kretanja u državnim financijama, promotriti provođenje fiskalne politike i dati određene primjedbe ako pojedini proračunski korisnici iskaču izvan fiskalnih pravila i te primjedbe uputit Vladi RH. Dakle, to je na određen način trebalo osnažiti Ministarstvo financija kao instituciju koja je odgovorna za provođenje, izvršenje proračuna. U konačnici je svaki proračunski korisnik je odgovoran za provođenje proračuna, no kolegice i kolege što se pokušalo napraviti sa ovim fiskalnim odborom koji sad još važi. Dakle i tu se pokušala odigrati jedna igra koja je u suprotnosti sa Ustavom RH netko je na mala vrata pokušao ovaj odbor ugurati u Državnu reviziju iako je Ustavom definirana neovisan položaj državne revizije ali to bi bio razlog da se mora mijenjati Zakon o državnoj reviziji, onda bi to bila podloga za promjenu Državnog revizora. Dakle, sve ovo treba reći iz razloga što ovakav neozbiljan odnos prema promjenama Ustava RH ovakve naznake koje su na kraju kolaju zadnjih dva mjeseca su nas dovele do ovoga da osnivamo praktički radno tijelo Sabora i ja se iskreno nadam da će ovaj odbor zapravo ovo Vijeće raditi svoj posao, zapravo povjerenstvo za fiskalnu politiku. Jedino što meni fali kolegice i kolege u ovoj odluci, to je postalo radno tijelo Sabora. Ali bar ja nisam vidio ovo radno tijelo Sabora ne podnosi nikakvo izvješće ovom visokom domu pa čak ne podnosi niti izvješće matičnom radnom tijelu a to je Odbor za financije osim što je u osobi predsjednika Odbora za financije praktički saborski Odbor za financije zadužen za ovo. Logična je stvar dakle ako to neovisno tijelo prati izvršenje proračuna, dakle i provođenja Zakona o fiskalnoj odgovornosti, ako prati provođenje fiskalnih pravila ne samo državnik nego ovdje se govori i o jedinicama lokalne i regionalne samouprave. Dakle, ovo tijelo može isto tako promotriti, razmotriti proračun jedinica lokalne i regionalne samouprave. I sad se postavlja pitanje ako ono uputi izvješće Vladi i ako se Vlada se naprosto ponaša kao što se sad ponaša jer mi imamo sad nekoliko ministarstava koja su praktički 15-tak dana prije kraja godine prekršila Zakon o fiskalnoj odgovornosti, potrošila više koja je onda ova uloga ovoga neovisnoga tijela ako Sabor u principu ne može napraviti ništa? Dakle, u načelu podržavamo odluku o osnivanju povjerenstva kao drugog radnog tijela Odbora za financije ali zbog procedure i zbog svega ovoga što se nažalost događa u korist financijskih zakona dakle mi ćemo ostati suzdržani kod glasovanja ali u načelu kažem podržavamo ovo osnivanje i možda da ove neke primjedbe promotrite jer mislim da će prije svega kolege i kolegice vama u Ministarstvu financija biti lakše, ako jedno ovakvo neovisno tijelo vam da potporu za određene stvari, ako pojedini ministri se ogluše na sve ono što se skupa govori onda naprosto mislim da temeljem izvješća ovog tijela ovom Visokom domu, onda Visoki Dom ovaj dakle Sabor na svojoj plenarnoj sjednici može donijet odluku na određen način kazni one koji su prešli u Zakon o fiskalnoj odgovornosti kad već gospoda koja su prekršila zakon, koja svoj program nisu uspjela uskladiti sa onim financijskim okvirom o kojemu odobri ovaj Sabor ne osjećaju moralnu i političku odgovornost da daju svoj mandat na raspolaganje onima tko ih je predložio a predložio ih je predsjednik Vlade. Dakle, hvala lijepa.
Hvala i vama. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Goran Marić izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa samo nekolko opaski. Najprije jedna pohvala, što se odustalo od doista iracionalnog prijedloga da Odbor za fiskalnu politiku završi u državnom uredu za reviziju. To je čuo se glas i javnosti, čuo se i naš glas ovdje i odustalo se od toga i to je za čestitati. Ali kad se već krenulo ispravnim putem onda se moglo još dotjerati ovaj prijedlog pa je primjerice bilo primjernije zvati ovo ako ste u startu imali naziv Odbor za fiskalnu politiku sad promijenili u Povjerenstvo za fiskalnu politiku, odnosno imali ste Odbor za fiskalnu odgovornost a sad u Povjerenstvo za fiskalnu politiku. Mislim da bi bilo primjerenije zvati to sada isto povjerenstvom za fiskalnu odgovornost ili povjerenstvom Odbora za fiskalnu odgovornost jer opet moramo naznačiti fiskalnu politiku i razlučiti od fiskalne odgovornosti. A ovo je zapravo povjerenstvo za fiskalnu odgovornost a ne za fiskalnu politiku, fiskalnu politiku provodi Ministarstvo financija. A ovo povjerenstvo bi trebalo brinuti o fiskalnoj odgovornosti i sama svrha osnivanja je fiskalna odgovornost. Što se tiče sastava povjerenstva, imam nekolko zamjerki. Najprije što je, dobro je da je to pri Odboru za financije i državni proračun ali nije dobro što je samo predsjednik Odbora za financije i proračun, član tog povjerenstva i što čak predsjedava tim povjerenstvom. A u uvodnom ovdje prijedlogu smo čuli da to moraju biti nestranački ljudi, stručnjaci. Znači, u odboru moraju biti nestranački ljudi kojem predsjedava stranačka osoba i to još predsjednik odbora. To je u suprotnosti sa težnjom i direktivom EU. Ali ako ste već odstupili od toga pa kazali da je potrebno da predsjednik odbora bude predsjedavajući, pa bilo bi logično onda da su bar još dva člana Odbora za financije i državni proračun, isto članovi ovog povjerenstva. Ali jedino logično, jedino učinkovito i jedino svrsishodno bi bilo da je predsjednik ovog Povjerenstva za fiskalnu odgovornost, ne za fiskalnu politiku, trebao biti predstavnik Ekonomskog instituta ili Instituta za javne financije. I da nema niti jednog člana stranačkog pripadnika, ali ako ima onda nije dobro da bude samo predstavnik jedne stranke iz Hrvatskog sabora, a nitko drugi. I ne znam kako će funkcionirati sastav tog povjerenstva kojem predsjedava predsjednik Odbora za financije i državni proračun ne sumnjajući u stručnost uopće, ali kao stranački čovjek gdje predsjedava svim onim ekspertima, stručnjacima sa instituta ili Ekonomskog fakulteta ili Pravnog fakulteta. Ne znam kako će to funkcionirati i ne znam zašto samo jedan pojedinac i zašto samo jedan stranački čovjek, a nitko drugi. Mislim da o tome treba, još imamo vremena to ispraviti i korigirati. Kolega Šuker je govorio o onim proračunskim korisnicima koji su prekoračili i ovlasti i probili granice rashoda, a nema odgovornosti. Pa upravo zadaća ovog povjerenstva bi bila ta da se sankcioniraju i pozovu na odgovornost. Međutim kolega Šuker, ako nitko nije preuzeo odgovornost ni za što, onda teško je očekivati da će se preuzeti odgovornost iako je logično da i ono što najviše nedostaje hrvatskom društvu je odgovornost. Neodgovorno je odnositi se prema proračunskim rashodima neodgovorno, a ne snositi nikakvu odgovornost. Kako može netko neodgovorno nešto učiniti, a nema posljedica? Morao bi biti automatizam. I upravo ovaj zakon, glava 4. o kojoj ste vi govorili, Odbor za financije bi zato trebao raspravljati o izvješću i zaključcima ovog povjerenstva. A što se događa kada odbor zaključi, odnosno povjerenstvo, ne mogu se još uvijek naviknuti i zvati povjerenstvo jer ste cijelo vrijeme priprema za ovaj zakon zvali odborom pa zato. Kada povjerenstvo utvrdi da se fiskalno pravilo ne ispunjava i o tome se sastavlja izvješće koje dostavlja Vladi RH, zašto se ne dostavlja i odboru i Saboru? A što se događa kad Vlada RH koja je dužna u roku od 30 dana od zaprimanja izvješća predložiti plan neophodnih mjera s rokovima provedbe koji će dovesti do ispunjenja fiskalnog pravila, ako to ne učini? To nije definirano. Sve ovo što sam kazao navodi me da moram biti suzdržan po pitanju ovoga prijedloga zakona. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo naknadno.
Prijedlog Odluke o osnivanju Povjerenstva za fiskalnu politiku. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje prijedlog odluke. Molim da se izjasnite. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 79 glasova za, 4 glasa protiv i 25 suzdržanih glasova donesena Odluka o osnivanju Povjerenstva za fiskalnu politiku u tekstu kako ju je predložila predlagateljica.
Prelazimo na 6. Konačni prijedlog zakona o Središnjem registru osiguranika, drugo čitanje, P.Z. br.508; Predlagateljica zakona je Vlada RH. Kod donošenja zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo. Izvješća ste primili. S nama je zamjenik ministra rada i mirovinskog sustava, gospodin Božidar Štubelj sa suradnicom. Izvolite zamjeniče, uvodno.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. Ovim prijedlogom zakona predlaže se proširiti i propisati jednim zakonskim aktom djelokrug REGOS-a. S obzirom da je do sada bilo definirano kroz različite propise, navedenim prijedlogom zakona se na novi način uređuju ovlasti i nadležnosti REGOS-a radi potrebe usklađivanja s novo uređenim sustavom tijela državne uprave i pravnih osoba u javnim ovlastima. Prijedlog zakona usuglašen je s mišljenjima i prijedlozima nadležnih institucija te su tako riješena sva eventualna pitanja koja ovaj zakon uređuje što će doprinijeti većoj koherentnosti cjelovitog sustava kao socijalnog osiguranja tako i s njima povezanih drugih sustava. Također ovim prijedlogom zakona osiguravaju se preduvjeti za elektroničku razmjenu podataka s institucijama u sustavu socijalne sigurnosti na nacionalnoj razini i s nadležnim ustanovama zemalja članica EU u provedbi koordinacije sustava socijalne sigurnosti sukladno uredbama EU. REGOS-u je ovim zakonskim prijedlogom dana uloga nadležne ustanove i tijela za vezu u odnosu na prava članova obveznih mirovinskog fonda koja se ostvaruju prema europskim uredbama o koordinaciji kao i uloga pristupne točke RH za elektroničku razmjenu podataka u sustavu socijalne sigurnosti na europskoj razini. Osiguravaju se i preduvjeti za bolju i učinkovitiju zaštitu osiguranika i drugih osoba kod ostvarivanja njihovih prava te se otklanjaju uzroci koji generiraju nastanak neusklađenosti podataka o obvezama koje se vode u registrima i evidencijama različitih institucija čime će se osigurati brži, dostupniji, sigurniji servis za potrebe krajnjih korisnika. Institucija ovog zakona je da se u zakonu prikupljanju, obradi i povezivanju, korištenju, razmjeni podataka u primicima i javnim davanjima po osiguranicima koji je prošao parlamentarnu proceduru ojača uloga REGOS-a kao jedne od dviju ustanova nadležnih za prikupljanje i obradu podataka o svim primicima i javnim davanjima putem jedinstvenog obrasca koji će zamijeniti veći broj postojećih obrazaca koje poslodavci i isplatitelji primitaka prema važećim propisima podnose Poreznoj upravi i Središnjem registru osiguranika. U odnosu na prijedlog zakona ovim su konačnim prijedlogom precizirani podaci koji je REGOS ovlašten preuzimati od Porezne uprave te su uređene prekršajne odredbe koje su REGOS-u potrebne kako bi mogao provesti povezivanje uplaćenih, a neraspoređenih doprinosa za mirovinsko osiguranje temeljem individualne kapitalizirane štednje. Predlaže se stupanje na snagu zakona s 1.siječnja 2014.godine s obzirom da je zakon proceduralno vezan za stupanje na snagu Zakona o prikupljanju, obradi, povezivanju i korištenju, razmjeni podataka i primicima u javnim davanjima po osiguranicima čija je primjena također određena sa 1.siječnjem 2014.godine. Predlažemo ovom Visokom domu da prihvati konačni prijedlog zakona.
Hvala. Da li izvjestitelji odbora žele uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba HDZ-a Ivan Šuker. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine zamjeniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Pa ako se još mogao naći razlog za one financijske zakone da se zbog njih mora sazivati izvanredna sjednica onda se ovaj zakon po ničemu nije mogao naći na izvanrednoj sjednici, tim više što ovaj zakon možda najzornije pokazuje kako radi ova Vlada. Mi najprije donesemo Zakon o obrascu, a onda donosimo zakon o instituciji koja bi taj obrazac trebala koristiti. Pa valjda je logično da najprije donesete zakon o instituciji ili institucijama koje će taj obrazac i zaprimati, obrađivati itd., a onda donosite odluku o tome kako će taj obrazac izgledati. Međutim, kažem ovo je samo još jedan pokazatelj koliko se drži do ovog Visokog doma i kako on funkcionira. Kažem ovo je ponovit ću ono što sam jutros rekao u ime kluba, dakle ovi zakoni su samo trebali poslužiti kao nekakva farsa da se može sazvati izvanredna sjednica na kojoj se trebalo raspravljati o ustavnim promjenama. No dogodilo se to što se dogodilo pa će se raspravljati i o ovom zakonu. pa da ga ne bi pustili jel očigledno da kolege iz vladajuće koalicije baš nemaju previše želje raspravljati o ovome zakonu, ja bih ipak želio upozoriti na neke stvari svjestan činjenica da se ništa neće promijeniti jer po Poslovniku o radu Vlade amandmane za prijedlog zakona može prihvatiti jedino Vlada, a ne predlagatelj. Prema tome čisto toliko da ostane u zapisniku zapisano. Ako već govorimo o tome da je REGOS ono što se ovdje nije željelo jasno definirati, dakle oni knjigovodstveno evidentiraju 1.i 2.stup mirovinskog i to je jedina prava definicija REGOS-a ovo su sve drugo izmišljene stvari. I ako on knjigovodstveno evidentira, ako ubire podatke od institucija koje su u sklopu Ministarstva financija, pa kolegice i kolege zar ne mislite da od 7 članova upravnog vijeća bar 1 član nije trebao biti iz Ministarstva financija. Pa iz jednostavnog razloga ako postoje nekakvi šumovi u komunikaciji i kada se o tome raspravlja na upravnom vijeću onda bi bilo logično ako 4 člana daje ministarstvo nadležno za mirovinski sustav, 2 člana da … jednog predstavnika sindikata jednog poslodavca, daje se predstavnik radnika ali u nekoliko članaka vam se spominje Porezna uprava i riznica onda je nelogično ako je glavna poluga da bi ovaj sustav uopće mogao funkcionirati Ministarstvo financija da ovdje nema bar predstavnika Ministarstva financija tj. Porezne uprave, to je članak 6. Ali kažem to je stvar predlagatelja o tome sam govorio nešto u prvom dijelu. Međutim u članku 9.kaže da REGOS najmanje jednom godišnje podnosi izvješće vladi RH i Hrvatskoj agenciji za nadzor financijskih usluga u prethodnoj godini najkasnije do kraja tekuće godine. Mislim da ovo izvješće REGOS-a ne može ići do kraja tekuće godine ono bi moralo biti najkasnije do 6.mjeseca i onda bi to izvješće Vlada RH trebala uputiti Hrvatskom saboru. I nije mi jasno zašto bi REGOS podnosio izvješće HANFA-i jer HANFA je agencija koja je zadužena za nadzor nebankarskog financijskog sektora. REGOS nije po ničem financijski sektor, to je knjigovodstveni servis za solidarnu mirovinsku štednju i za drugi stup mirovinskog, dakle radi servis za mirovinske fondove. Prema tome kakva je to financija, nikakva financijska institucija nije. Oni se ne bave nikakvim uplatama, isplatama, ne izdaju nikakve police nego naprosto evidentiraju ono što je uplaćeno i temeljem podataka odrađuju neke druge administrativno tijelo,dakle to je čisto administrativno tijelo i ništa drugo. I nije mi jasno zašto stalno brkamo pojmove zašto nam služe nekakve institucije jer ako smo u prethodnim zakonima govorili da će HANFA praktički napraviti jednu zajedničku instituciju sa Ministarstvom financija sa DAB-om sa HNB-om koja bi trebala kontrolirati financijsku stabilnost i makrobonitet, a ovdje guramo HANFA-u da kontrolira praktički knjigovodstvene i administrativne poslove jedne institucije koja po ničemu nije financijska institucija, a kamoli institucija nebankarskog sektora. "Za obavljanje poslova u okviru svoje djelatnosti REGOS osigurava sredstva iz državnog proračuna, od naknada od obveznih i dobrovoljnih mirovinskih društava i mirovinskih osiguravajućih društava, od prihoda koje ostvari na temelju zakona i drugih propisa i iz drugih izvora". Gledajte kolegice i kolege, kada je 2002.godine REGOS osnovan kada se praktički krenulo sa 2.stupom kompletno ustrojavanje REGOS-a sve se financiralo iz državnog proračuna. u jednom momentu smo to promijenili jer smo rekli da je nelogično da 4 dobrovoljna mirovinska fonda koja godišnje ubiru čito lijepe novce od to je negdje 250 milijuna ili sada se to nešto malo smanjilo od upravljanja sa drugim stupom mirovinskoga. Pa ako REGOS radi za njih, a ti fondovi su kad, možemo se mi sad slagat ili ne slagat ali to je praktički privatna štednja svakog građana Republike Hrvatske koji se odluči za to i ako netko uzima novce da upravlja sa tom na određen način štednjom. Onda je logična stvar i ako neko drugi evidentira to i vodi račun o tome, bez obzira što ga je država osnovala isto tako tima koji naplaćuju svoju uslugu naplati svoju uslugu. I onda bi bilo logično, s obzirom da po prilici se u ovom trenutku zna koliko taj REGOS košta, pa bilo bi možda dobro gospodine zamjeniče ministra da smo mi ovdje išli na postotni dio, da se kaže toliko i toliko posto od ukupnog što se evidentira uplata u jedno i drugo je znate zašto? Vi ste ovdje naveli 4 izvora financiranja, REGOS je neprofitna organizacija, zapravo ima status neprofitne, ne mogu ostvarivati dobit. Ali onda ovdje kažete ukoliko REGOS, to je u stavku 2., ukoliko REGOS svojim poslovima ostvari višak prihoda na rashodima, na kraju proračunske godine višak će biti uplaćen u državni proračun. E sad gledajte, logična je stvar da ako meni pruža REGOS usluge i ako on ostvari nekakav višak prihoda da ja kažem da sutra mogu ljudi koji koriste usluge ova 4 mirovinska fonda s punim pravom reći čekajte, zašto vi plaćate toliko REGOS. Ako je on uplatio recimo višak prihoda od 15 milijuna u državni proračun možda u tih 15 milijuna 5 ili 6 milijuna su sredstva koja u 4 dobrovoljna mirovinska fonda ili ovi drugi koji koriste usluge REGOS-a, nisu trebali platit, a nisu imali mogućnost da odlučuju o tome kolika će bit njihova uplata. Dakle možda je to zakonom trebalo definirati jasno u postotno dijelu ako znamo da REGOS košta godišnje 100 milijuna kuna, govorim napamet, ako on evidentira uplate od drugog stupa mirovinskog u iznosu od 5-5,5 milijardi, ako je to milijun i 600 i toliko tisuća korisnika onda se može reći da 1%, 0,5% govorim napamet brojke, od ukupne uplate pripada REGOS-u. I onda ova odredba o tome da tako ostvareni prihodi ukoliko se pojavi višak je prihod državnog proračuna ima smisla, ali ovako kad mi nemamo definirano nego REGOS vjerojatno potpisuje ugovor sa tim fondovima ali ne zna se po kojim parametrima. Tu ja iz ovog dijela nisam uspio vidjeti tko njemu donosi parametre, ali kažem to je primjedba i mislim da je o njoj trebalo razmišljati. Također s … REGOS određuju se ograničeno vezano za stjecanje opterećivanja i utvrđivanja nekretnina i drugih imovina REGOS-a kao vrijednost pravnih poslova za koje je potrebna suglasnost Vlade Republike Hrvatske. Gledajte, pa mi smo sa osnivanjem DUDI-ja jasno definirali da sve institucije koje su na ovaj ili onaj način oslonjene ne državni proračun ne mogu bit vlasnici ničeg, sve je vlasništvo Republike Hrvatske. Dakle REGOS može biti vlasnik jedino onih osnovnih sredstava na kojima radi, a sve drugo je problematično. I na kraju, REGOS odgovara za obveze cijelom svojom imovinom, osnivač REGOS-a solidarno, neograničeno odgovara za obveze REGOS-u. U zakonu se kaže da je osnivač država, u ovoj odluci o osnivanju REGOS-a u zakonu se ne spominje da ovaj Visoki dom raspravlja o izvješću REGOS-a. Što recimo hipotetički ako se dogodi da REGOS ostvari 10 milijuna kuna, iz koje pozicije će to država iz državnog proračuna podmiriti ili ćemo ovdje uključiti DUDI, ako ih ovdje nigdje ne spominjemo jer DUDI je ovlašten praktički za upravljanje državnim poduzećima i svim drugim institucijama. Da li REGOS tu spada ili ne spada? Dakle niz pitanja koje se u onoj krajnjoj instanci ako se dogodi negativno može otvorit, a mi to ovim zakonom nažalost nemamo riješeno nego … napravljeno. I članak 12., upravni nadzor nad obavljanjem poslova iz djelokruga REGOS-a obavlja ministarstvo nadležno za mirovinski sustav. Meni koliko je poznato upravni nadzor u ovoj državi može obavljat jedino Ministarstvo uprave, a vi ako želite upravni, govorimo o upravnom nadzoru, ovi nadzori koje vrše resorna ministarstva na tijelima koja su njima direktno podložna, to je drugačiji nadzor, to nije upravni nadzor, to je drugi nadzor. To imate u Ministarstvu graditeljstva koje nadzire državne urede itd., ali REGOS ne možete poistovjetit sa državnim uredom, REGOS je neovisno tijelo. To što je ono u nekakvoj djelatnosti poslova i opisa poslova spada najviše pod ministarstvo koje je zaduženo za mirovinski sustav to je jedna stvar, ali što znači onda upravno vijeće i ostale stvari tu. Pa govorimo da ako smo dali ovlasti da se izvješće podnosi HANFA-i, HANFA između ostalog ako razmatra izvješće REGOS-a onda između ostaloga i raspravlja način na koji je REGOS donio određene akte. Dakle ova definicija upravnog nadzora baš mislim da vam ne stoji što se tiče ministarstva nadležnog za mirovinski sustav. I onaj članak 18., to sam govorio i kad sam govorio o onom famoznog obrascu JOPDD ili kako se već zove, bez obzira što se ovdje pokušalo objasniti ali mislim da je ovo teško provedivo. Dakle tijelo državne uprave nadležno za poslove Državne riznice. Državna riznica nije tijelo državne uprave, Državna riznica je dio Ministarstva financija i prema tome tu može se isključivo govoriti o Ministarstvu financija, a sastavni dio Ministarstva financija je Državna riznica koja ima poseban status kao što ima status i Porezna uprava i Carinska uprava i bivši devizni inspektorat, a sadašnji Financijski inspektorat i Ured za sprečavanje novca tako poseban status isto kao što u statusu … državni rizničar ima poseban status. Dakle ne može bit tijelo državne uprave nadležno za poslove Državne riznice jer nema nekoga tko je nadležan za poslove Državne riznice. Ono što Državna riznica radi je jasno definirano zakonom i nema tijela nadležnog za poslove Državne riznice. Državna riznica je definirana zakonom i točno je definirano što ona radi. Prema tome, ako bilo što se želi dati, bilo kakav nalog da državna riznica treba napraviti onda to treba definirat Ministarstvo financija. Točno se u ustrojbenom dijelu zna što je Državna riznica i to treba tako definirati. Ali ponavljam, ove podatke iz stavka 1. i 2. možete dobit isključivo iz Porezne uprave, ali kažem vi to očigledno inzistirate na tome. Od viška glava ne boli, samo ako već imate taj višak onda jasno definirajte upravno tijelo, nemojte ga preskakati. Jer gledajte, mi imamo odluku o ustrojstvu Vlade Republike Hrvatske, imamo odluku o ustrojstvu svakog ministarstva. Ako imamo odluku o ustrojstvu ministarstva onda i ta Državna riznica ima u Odluci o ustrojstvu, upravnom ustrojstvu Ministarstva financija ima svoj status. I on nije nikakvo imaginarno upravno tijelo. Na kraju krajeva tu Državnu riznicu smo osnovali zbog toga da sav državni novac ide preko jednog mjesta, a Zakonom o fiskalnoj odgovornosti smo definirali ako u Državnoj riznici primijetite da netko troši neovlašteno novce ministar financija može osnovati komisiju koja može prekontrolirati. Prema tome, ta Državna riznica ima jasnu funkciju i ne možete je definirati kao imaginarno tijelo. Ali kažem na žalost vrijeme, način na koji se raspravlja o ovom zakonu, ne želeći prihvatiti dobronamjerne sugestije na žalost tjera nas na to da u najmanju ruku budemo suzdržani oko ovog zakona. Ali kolegice i kolege, nikada u povijesti Hrvatske države se ovakva blamaža što se tiče Hrvatskog sabora nije dogodila. Nikad si Hrvatski sabor nije dozvolio ovakvo poniženje, da ga netko natjera da sazove izvanrednu sjednicu zbog nečega i da se onda raspravlja o zakonu koji je morao biti donesen prije nego što smo raspravili Zakon o obrascu. Jer što bi bilo da su oni danas recimo promijenili ovaj zakon, da se kolegama iz vladajuće koalicije nisu svidjele nekakve odredbe, a mi smo već ovdje donijeli Zakon o obrascu kojega svi oni koji isplaćuju plaće moraju primjenjivati već 2. siječnja. To samo govori o našoj ozbiljnosti, to samo govori o tome kako mi stvaramo pozitivnu poduzetničku klimu u Republici Hrvatskoj. I ovo nije nikakva politikantska, niti politička rasprava, nego rasprava iskreno sa pozicije onoga koji je godinama se borio da ovaj REGOS dobije onakav status kakav je i da Riznica i Ministarstvo financija dobiju ono što im treba i da nitko ne može šalabajzati kao što se danas događa pa da neki ministri ne mogu isplatiti ono što, onima koji rade u pojedinim ministarstvima pripada. Dakle, ponavljam bit ćemo suzdržani oko ovog zakona.
Hvala. U ime Kluba zastupnika SDP-a Dubravko Bilić, izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče, zamjeniče ministra sa suradnicom. Evo s obzirom da je ovo zadnja točka ove godine i da je ovo evo predzadnja rasprava ja ću biti vrlo kratak. Nedavno smo raspravljali i o ovom donošenju ovog jedinstvenog obrasca popularno zvanog jopić među knjigovođama koji je bitno povezan i sa donošenjem ovog zakona i s obzirom i da su klubovi odnosno matična tijela, matični odbori jednoglasno podržali ovaj zakon ja se neću sad ponavljati i iznositi sve ono što smo do sad čuli. Ja se samo mogu nadati da će REGOS koji do sada ostvaruje nekih 50 milijuna kuna godišnjih prihoda da će i u budućnosti ostvarivati zapravo prihod u punom iznosu i da će se moći potpuno samostalno financirati, ali to ovisi naravno o svima nama, odnosno o stanju u gospodarstvu. Stoga da ne duljim klub SDP-a će podržati donošenje ovoga zakona.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HDSSB-a Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodo iz ministarstva, kolegice i kolege zastupnici danas relativno malobrojni, iako se očekivalo da će biti s obzirom na tematiku koja je bila najavljena pun Sabor. Klub HDSSB-a u svezi REGOS-a da tako kažem ili da skratim ovu tematiku, središnji registar osiguranika, s obzirom da je klub SDP-a izrazio volju da glasa za klub HDZ-a protiv, suzdržan ili protiv, a klub HDSSB-a će biti suzdržan. Dakle i jedni i drugi su iznijeli argumente, više klub HDZ-a u smislu netočnosti, nepravilnosti ili pak nejasnosti u izražavanju samom. Dakle, evo članak 18. tijelo državne uprave za poslove Državne riznice će REGOS-u elektroničkim putem dostavljati i onda kaže što: uplaćeni doprinos za mirovinsko osiguranje na temelju individualne kapitalizirane štednje, te uplaćene doprinose za mirovinsko osiguranje na temelju generacijske solidarnosti. O Državnoj riznici smo slušali od onoga tko je zaista stručan o tome, gospodina Šukera. Upravni nadzor nad obavljanjem poslova iz djelokruga REGOS-a obavlja ministarstvo nadležno za mirovinski sustav, a vidimo da je i u upravnom odboru isto su iz Ministarstva mirovinskog osiguranja gospodina Miranda Mrsića ljudi znači i upravni nadzor i još u tijelima, dakle Upravnog vijeća ili Odbora REGOS-a. Iako bi tu onda kako je već rečeno da bi možda imalo smisla reći da upravni nadzor se obavlja putem Ministarstva uprave nad REGOS-om, nadzor nad poslovanjem REGOS-a iz djelokruga Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga obavlja se sukladno posebnom propisu. Dakle, propisima o HANFA-i, Agenciji za nadzor financijskih usluga. O četiri fonda drugog stupa koji postoje i o kojima imamo saznanja ili pak putem REGOS-a možemo doznati i o svakom od nas osobno koji imamo drugi stup u osiguranju smo već čuli oni posluju nejednako da kažem profitabilno sva četiri. Neću ovdje govoriti namjerno imena tih fondova da ne bih nikoga reklamirao posebno. Dakle, postoje razlike u ostvarivanju rasta tih ili profitabilnosti tih fondova. Sam REGOS se ustrojava, znamo da smo prije usvojili Zakon o JOPP kako ga se već zove, koji služi a govorili smo i o istoj svrsi poput OIB-a kojeg smo utvrdili prije nekoliko godina tako da se dupliraju kanali ili pak podaci koji stižu putem OIB-a i putem JOPP tako da s obzirom na sve ove neću reći nejasnoće, negoli pomalo i dvojbe a s obzirom da vladajuća većina ima dovoljan broj ruku ovaj puta klub HDSSB-a će bit suzdržan.
Hvala. Ovime zaključujem raspravu. Glasovat ćemo naknadno. Sada ćemo zastati sa radom. Utvrđujem stanku do 15,00 sati i tada vas pozivam bit će glasovanje o raspravljenim točkama. Hvala. STANKA U 14,10 SATI.
Konačni prijedlog Zakona o Središnjem registru osiguranika, drugo čitanje, P.Z. br. 508. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnite. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 80 glasova za i 32 glasa suzdržana donesen Zakon o Središnjem registru osiguranika u tekstu kako ga je predložila predlagateljica. Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici zaključujem 11. izvanrednu sjednicu Hrvatskog sabora. Sada je zaista prilika da čestitam svima vama sretan Božić kao državni praznik, a onima koji slave sretan Božić i kao religijski crkveni praznik. Istodobno želim vama saborskim zastupnicama i saborskim zastupnicima da sljedeća godina bude produktivnija, da bude bolja, da donesemo da tako kažem više radosti u Sabor ali i više optimizma među hrvatske građane i bolji život. Da dobro provedete novogodišnje praznike i da se vidimo na novoj sjednici u siječnju sljedeće godine. I na kraju da se raziđemo i kao ljudi i kao kolege zastupnici pa vas pozivam na jedan mali domjenak, čašu šampanjca ispred sabornice. Hvala vam lijepa, svako dobro. SJEDNICA ZAKLJUČENA U 15,07 SATI.