Poštovani predsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege. U cilju povećanja svijesti građana o postojanju problema vršnjačkog nasilja u našoj zemlji se i ove godine posljednje srijede u veljači obilježava Dan ružičastih majica. Taj dan je 2017. g. Hrvatski sabor proglasio Nacionalnim danom borbe protiv vršnjačkog nasilja. Ovaj su dan prepoznale i naše škole koje ga već godinama tradicionalno obilježavaju svojim prigodnim edukativnim programima. Obilježavanje Dana ružičastih majica započelo je u Kanadi u znak podrške dječaku koji je trpio vršnjačko nasilje u školi samo zbog toga što je bio odjeven u ružičastu majicu. Njegova ružičasta majica simbolizirala je potporu teško bolesnoj majci. Ružičastom bojom koju danas prigodno ističemo, šaljemo poruku solidarnosti sa svim žrtvama vršnjačkog nasilja, a svim mladima istodobno poručujemo kako u nasilnom ponašanju nema apsolutno ničeg pozitivnog. U RH se kao i u ostalim europskim zemljama bilježi kontinuirani porast slučajeva vršnjačkog nasilja i jedan od problematičnijih aspekata ovog zabrinjavajućeg fenomena svakako predstavlja i cyberbullying odnosno nasilje na internetu koje škole i druge odgojne ustanove, poput učeničkih domova teško mogu nadzirati. Za prevenciju vršnjačkog nasilja nužna je edukacija na svim društvenim razinama. Ona se mora provoditi u obiteljskom okruženju i u odgojno obrazovnim ustanovama, smatram da bi roditelji zajedno s učiteljima i nastavnicima, a uz asistenciju stručnog nenastavnog školskog osoblja trebali izgraditi i afirmirati obrazac pozitivnih primjera poželjnih društvenog ponašanja. Nažalost, naša su djeca izložena prekomjernoj količini verbalnog nasilja putem medija i društvenih mreža. Zbog izostanka korektivnog mehanizma na ovim platformama, mlade osobe takve sadržaje usvajaju kao primjer koji treba oponašati u svakodnevnom životu. Zbog toga smatram da je bitno da se u zajedničko suočavanje s problemom vršnjačkog aktivnog uključe i predstavnici različitih medija. Ovogodišnji Dan ružičastih majica iznimna je prilika da se s mladima pokrene otvoreni međugeneracijski dijalog o prevenciji vršnjačkog nasilja, ali i da se odrasli još jednom podsjete kako je nasilničko ponašanje duboko zahvatilo sve pore našeg društva. Stravični slučajevi seksualnog uznemiravanja i zastrašivanja studentica na zagrebačkim fakultetima samo su maleni dio ovog mozaika. Ako se ne krene u rasvjetljavanje ovih zlodjela i institucionalno sankcioniranje njihovih počinitelja, bojim se da našem društvu u konačnici slijedi potpuno moralna dezintegracija. Stoga još jednom koristim priliku i da s ovog mjesta pošaljem sljedeće poruke, o nasilju ne smijemo šutiti. Naše društvo mora biti društvo nulte tolerancije na bilo koji oblik nasilja. Hvala.
Idemo na 13-tu raspravu u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, 2017. godine negdje u rujnu zastupnik Ivan Pernar u ovoj dvorani nosio je majicu na kojoj je pisalo HDZ lopovi zarez lopine i vjerovali ili ne ja sam reagirao i tražio sam od predsjedavajućeg da ga opomene i da ukloni nešto što vrijeđa članove te stranke, koliko god to bilo utemeljeno ili neutemeljeno. Tako da kolega Kapulica kad govorite o Poslovniku upravo je vaš predsjedatelj gospodin Reiner na to rekao, pustimo možda je najbolje da to zanemarimo ili pustimo. Dakle, to mi daje za pravo da obzirom da sam vas branio kad vas nitko nije branio i obzirom na to kad god ocijenim, ocijene moji istančani radari da se radi o diskriminaciji, vrijeđanju i neprimjerenom govoru ovdje u saboru neovisno o tome na koga se odnosi ja ću reagirati. A to mi daje za pravo i da vas ne branim kad niste zaslužili da vas se brani. Dakle, u slučaju riječnog kafića Three Monkeys već nekoliko dana predsjednik Vlade i predsjednik HDZ-a nad cijelom nacijom provodi tzv. monkeys challenges i pokušava nas uvjeriti u nešto što ne stoji. Dakle, ovo što se dogodilo u Rijeci nije ni govor mržnje, ni diskriminacija već se radi samo o žestokoj kritici aktualne vlasti i njezine politike u vrijeme pandemije, a posebno prema ugostiteljima. Možemo raspravljat o tome jel to ukusno, jel to, jel to argumentirano, al ništa od ovoga što ste rekli se ne nalazi u tome što je gospodin napravio. Čl. 125. Kaznenog zakona kaže između ostalog „tko na temelju razlike u političkom uvjerenju uskrati, ograniči ili uvjetuje drugome pravo na primanje usluga kaznit će se kaznom zatvora do 3.g.“. Da li se to dogodilo u Rijeci? Nije. Dakle, tu se može radit po kaznenom djelu, al ne radi se ni o tome. Čovjek je rekao da netko nije dobrodošao, to je dosta ovako neugodno i moram priznat da se ne bi volio zateć u situaciji u kakvoj su se zatekli kolege iz HDZ-a, ali bi se samo tome rekao da to nije u redu i ne bi dalje išao na to. Prema tome, moj stav je da se nezadovoljstvo političkom opcijom iskazuje na izborima. Mi vas ne želimo ponižavat, ne želimo diskriminirat, mi vas želimo pobijedit na izborima. To nam nekad uspije, nekad ne uspije. Što se tiče ovoga što je „Indeks“ napravio jesmo li ljudi, kako ide ono, onaj vic „ljudi smo nismo Bračani“, sjećate se toga vica? Da. Nije baš ni to što ste rekli dehumanizacija. Dakle, to je ponovo ovoga kritika vlasti, snažna, gruba, možda neukusna, ali ne do razine da nas premijer trola već nekoliko dana sa svojim monkey čelendžom i ovoga izaziva od nas reakciju. Ali podsjetimo se, 2017.g. u 6. mjesecu Peđa Grbin, Bojan Glavašević i ja smo išli u Bogovićevu ulicu u centar grada i pozvali građane da nas dođu kritizirati i vrijeđati zato što političari moraju otrpit kritiku i uvredu. I bilo bi dobro to ponovit da nam se i premijer pridruži, možemo u Rijeci, a možemo i u Zagrebu, nije problem. I mogu slobodno taj performans nazvati „Four Monkeys“. Vi koji ste na vlasti, a i mi koji smo u opoziciji moramo moći otrpiti kritiku, moramo moći otrpiti uvredu i samo u iznimnim situacijama reagirati, najprije traženjem isprike, a onda i prijetnjom tužbi kad više nema drugih instrumenata. Prema tome, uz poziv da se smire strasti ni u jednom od ovih slučajeva ne prepoznajem diskriminaciju, ne prepoznajem ništa što bi zahtijevalo reakciju pravne države, ali kolege iz HDZ-a ako želite adekvatno reagirati na diskriminaciju u petak vam je u 2 sata u židovskoj zajednici ponovo onaj sastanak o zabrani pozdrava koji imaju rasističke i druge konotacije, pa pokažite to na djelu. Zahvaljujem.
Imamo dvije povrede Poslovnika, prvi je na redu poštovani kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Kolega Bauk je povrijedio čl. 238. Poslovnika omalovažavajući zastupnike HDZ-a. Kolega Bauk, ne tražimo mi da vas, da nas vi branite, niti vi, niti SDP. Mi samo tvrdimo i to je sada i kolega Kapulica govorio, da očekujemo da sve demokratske stranke, svi ljudi u Hrvatskoj osude govor mržnje, pogotovo kad taj govor mržnje se vrlo blizu [[Upadica: Hvala vam lijepa]] i … [[Govornik se ne razumije]] dotiče rasizma i to je ono što HDZ očekuje [[Upadica: Hvala lijepo kolega]] a ne da nas brani SDP, Bože sačuvaj.
Povreda Poslovnika, kolega Kapulica izvolite.
Isti članak. Dakle, nevjerojatno je nakon što sam vrlo eksplicitno rekao što mislim o kritikama i o potrebi trpljenja svakovrsnih kritika da vi vraćate cijelu ovu raspravu u kontekst demokratskih kritika. To je, ne znam, nije to bila nekad politika socijaldemokratske partije Hrvatske, očito da se nešto promijenilo i da je socijaldemokratska partija Hrvatske ostala, postala [[Upadica: Hvala vam]] jako neosjetljiva za ovakve slučajeve [[Upadica: Hvala lijepa]] za povredu ljudskog dostojanstva, ljudskih prava, sloboda [[Upadica: Hvala kolega Kapulica]]
Izvolite kolega Bauk povreda Poslovnika.
Zahvaljujem kad se već moram pozvat na 238. Kolega Bačiću, sad ste doista povrijedili Poslovnik. Ja ću branit ljude i nemojte me tjerat da HDZ-ovce ne tretiram kao ljude, da i njih ne branim kad treba. Sve, svi zaslužuju da ih se brani od diskriminacije, da ih se brani od uvreda, da ih se brani od svakog oblika zlostavljanja, ali od ovoga što vas ne treba braniti jer ovo nije ni, nijedno od toga. Zahvaljujem.
Fala lijepa. Dakle, kolege molim vas ovo je bilo repliciranje sve 3, međutim tema je toliko osjetljiva da nisam želio ovaj nikome davati opomene i pozivam vas još jednom da ujednačimo kriterije jer i ovdje u sabornici neki misle da mogu govoriti o drugima bez sankcija i najružnije i najuvredljivije stvari, a onda kada se to dogodi njima zazivaju pomoć i traže zaštitu. Dakle, smatram da kriteriji za sve moraju biti jednaki, izbjegavajmo uvredljivo, ružno, diskriminirajuće govoriti o drugima jer taj put ako se otvori to je put bez povratka i ne bih volio da na njemu budemo i živimo. Idemo na 3. raspravu u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista, govorit će poštovani kolega Hrvoje Zekanović, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani predsjedniče HS-a, hrvatska Vlada je nedavno donijela mjere kojim se pomaže hrvatskim poduzetnicima, prije svega onima koji rade u ugostiteljstvu, tako da svaki djelatnik u ugostiteljstvu dobiva 4 tisuće kuna, bez obzira radio ili ne radio i to izgleda onako velikodušno, međutim, nitko nije postavio pitanje odakle taj novac dolazi. Taj novac dolazi upravo od hrvatskih poduzetnika. Dakle Vlada RH nije ništa poklonila hrvatskih poduzetnicima, ništa nije poklonila hrvatskim ugostiteljima nego im isključivo vraća ono što je njihovo. A što se tiče tereta krize, ključno je pitanje snosimo li svi na jednaki način teret ove korona krize, ove jedne globalne pandemije, odgovor je jasan, naravno da ne snosimo teret na jednaki način. Postoji u Hrvatskoj jedna kasta 15 000, radi se od otprilike 15 000 ljudi koji imaju plaće 15 000 kuna i više. Znate li koliko je bio pad primanja kod te kaste? Niti jednu lipu. Znate li koliko su plaće kasnile ljudima koji pripadaju toj kasti? Niti jedan sat. A ono što također, svi znate, svi ti ljudi su vezani uglavnom ili mahom uz vladajuće strukture, odnosno uz vladajuću garnituru. Dakle, s jedne strane imamo jedan performans Vlade gdje Vlada na jedan ovako darežljivi način vraća poduzetnicima njihov novac govoreći da im nešto poklanja, a s druge strane, teret krize neće osjetiti niti malo oni koji bi također, trebali osjetiti, a to su svi oni koji imaju itekako dobre sinekure i koji se financiraju iz državnog proračuna. Kada govorim o hrvatskom gospodarstvu, jedna tema je nekako prošla ispod radara, a jako je bitno spomenuti, a radi se o hrvatskim šećeranama. Evo, nedavno su zatvorene još 2 šećerane, Virovitica, virovitička i osječka šećerana i Hrvatska danas ostaje samo na jednoj šećerani Sladorani Županja i pitanje je što će sutra biti kada i ako ta šećerana propadne, što će biti sa hrvatskim proizvođačima šećera odnosno hoćemo li mi uopće imati tu jednu bazičnu proizvodnju em bazične namirnice u Hrvatskoj. Što će biti sa cijenom šećera? I je li se moglo pomoći šećeranama u Hrvatskoj na način kako se pomoglo brodogradilištima? Postoji li interes Hrvatske da se sačuva ta jedna proizvodnja jedne bazične namirnice kao što je šećer ili ćemo kao i sve dosada jednostavno prepustiti stihiji? Smatram i odgovorno tvrdim da je Hrvatska na svaki mogući način morala sačuvati proizvodnju šećera. Ipak moram naglasiti, ovo nije samo hrvatski problem, ovo je problem EU-a, u EU-u je čak 89 šećerana zatvoreno u zadnje vrijeme a opet, evo ga bez obzira na sve, neke šećerane rade. ali to nisu šećerane iz manjih država kao što je Hrvatska nego iz onih globalnih igrača, znamo dakle, o kojim igračima govorimo. I postavljam pitanje što je A. Plenković napravio kad se susreo sa svojim kolegama u EU-u, znači u Europskom vijeću, je li im nešto rekao o problemu od nepravdi koja se radi državama poput Hrvatske, koje su? Jednostavno se ne mogu boriti na adekvatan način protiv nelojalne konkurencije koja dolazi iz nekih država EU-a. Uglavnom, svi oni koji nisu kupili šećer iz virovitičke šećerane, neka to naprave ovih dana jer ga više nikada neće imati priliku kupiti.
Idemo sada na osmo iznošenje stajališta, poštovani kolega Milan Vrkljan, neovisni zastupnik, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Ja ću danas govoriti o problemima hrvatskog društva a ja ih vidim ovako. Jedan od najvećih problema hrvatskog društva je 300 000 iseljenih naših sugrađana, o čemu smo već neki prije mene govorili. Također, 240 000 ovršenih obitelji, što kad se pomnoži je skoro milijun Hrvata ovršeno je radi nekih razloga. Zatim u Hrvatskoj je problem, jedan od najvećih problema, vladavina prava i pravna država međutim ja ću danas govoriti ovdje o planiranju obitelji u RH. Prošle godine i pretprošle godine, u Hrvatskoj je 8000 majki napravilo prekid trudnoće. U zadnjih 5 g. u vladavini ove Vlade je bilo 40 000 prekida trudnoće a od stvaranja hrvatske države, 200 000 prekida trudnoće. Ja neću govoriti ovdje o ideologiji, svjetonazoru, neću govoriti o pravu na život, neću govorit o pravu na izbor, ja bi se htio osvrnut na grupaciju žena koje su između 30 i 35 g. i u pravilu imaju treću trudnoću za koju su se odlučile na prekid. Analizom statističkih podataka, koji u Hrvatskoj nažalost nisu uvijek pouzdani ali ćemo si uzeti ih kao relevantne, ove majke koje su odučile za prekid trudnoće su u pravilu obiteljske žene i to im je treća trudnoća. Na upit liječnika radi čega su se odlučile na prekid trudnoće, najveći dio njih izgovara radi teškog materijalnog položaja. Što je RH napravila općenito za zbrinjavanje, potpomaganje takvih obitelji? Prvih 6 mj. obitelji i takve odnosno majke dobivaju 100% plaću a nakon toga dobivaju ili minimalac 2328 kn ili maksimalno 5600 kuna dok lokalna vlast što je u principu i Zagreb u boljoj jednoj poziciji, godišnje daje dvaputa po 900 kn takvim obiteljima. Ukupno gledano, iz budžeta odnosno iz proračuna RH izdvaja se godišnje 126 milijuna kuna što izgleda relativno pristojan novac, međutim to vam je 31 kn po glavi stanovnika, 31 kn po glavi stanovnika za svu djecu rođenu u Hrvatskoj. U isto vrijeme iz proračuna RH se izdvaja 3 milijarde kn za civilna društva. 3 milijarde kuna. Od tih 3 milijarde kn kad se uzme po glavi stanovnika, to vam je točno 750 kn godišnje po glavi stanovnika, čak i ono dijete koje se mjesec dana prije toga rodilo je opterećeno sa tih 750 kn, u konačnici je to po jednoj prosječnoj četveročlanoj obitelji godišnje 3000 kn za civilna društva a podsjetite se, 31 kn po glavi stanovnika za obitelji i majke koje rode. Ja se ovdje ponovno neću pozivat ni na ideologiju ni na svjetonazor, neću se pozivat ni na pravo na život ni na pravo na izbor, ja ću pozvat ovdje na Ustav RH jer je RH između ostalog i socijalna država. Pa ako smo mi i socijalna država, onda postavljam pitanje radi čega je parlamentarna većina koja je donijela i ovaj proračun za 2021. g., prihvatila da se iz proračuna RH izdvaja 31 kn po glavi stanovnika za svako rođeno dijete a 750 kn za sva civilna društva? I još jedna poruka za našeg ministra Beroša. Kad se gleda statistički, od 8000 prekida trudnoće koje se dogode svake godine, nevjerojatno je 40%, to je ono što su liječnici, ginekolozi upisali, 40% je zbog abnormalnosti ploda. Kad bi to bila istina, Hrvatska bi bila mjesto u kojeg bilo iz cijelog svijeta dolazili znanstvenici pokušavat objasnit taj fenomen. Radi toga ću izgovoriti što je reko Beroš, „Osobno nemam nikakvog problema sa pobačajem“ [[Upadica predsjednik: Hvala.]] G. ministre, vi nemate problema sa pobačajem, vi imate problema sa financiranjem [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] obitelji koje su rodile.
Sada će govoriti u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka poštovana kolegica Rada Borić, izvolite.
g. Predsjedniče, kolegice i kolege. Nagrada „Zagrepčanka godine“ dodjeljuje se od 2007. kao godišnja nagrada građankama Grada Zagreba koje su svojim djelovanjem znatno pridonijele afirmaciji žena u društvu i javnosti, afirmaciji ženskih ljudskih prava i ravnopravnosti spolova, te koje su postigle prepoznatljive rezultate na podizanju kvalitete života žena u Gradu Zagrebu stoji u kriterijima za dodjeli nagrade. Od početka dodjele nagrade bilo je prijepora oko same dodijele tako da je već tu prvu nagradu izglasanu 2007. koju je izglasana trebala dobiti koordinatorica prvoga skloništa za žene Neva Tolle iz autonomne ženske kuće, gradonačelnik je nasilno nakon odluke povjerenstva promijenio. I otada gradonačelnik nagradu dodjeljuje prema svojim kriterijima, nagrada se dodjeljuje ženama, istina, zaslužnim u svojim područjima djelatnosti, ali ponajprije stoga što su bliske gradonačelniku, ili su članice njegovog tima ili same stranke kao što su to bile Ljubica Matijević Vrsaljko ili sportašica Sandra Perković ili pak dugogodišnjim članicama u različitim gradskim upravnim poduzećima kao što je to bila inače zaslužna i glumica i voditeljica kazališta Marija Sekelez. Ali, nisu učinile nikakva značajna postignuća u toj prethodnoj godini. Nagrada je dakle često supstitut za nagradu za životno djelo što joj doista nije bila namjera, pa je tako i novi projektni partner HDZ uvjetovao nagradu 2018. za Mirjanu Bohanec Vidović čiji doprinos baš te dvije i '18. nije bio vidljiv nikome do partnera. Dobiti nagradu „Zagrepčanka godine“ samo zato što si žena povezana s gradonačelnikom ili koalicijskim partnerom degradira i poništava smisao nagrade i još jednom i na ovom polju pokazuje da je važnija podobnost od afirmacije žena u društvu i javnosti i šalje posve krivu poruku o ženama, o njihovim nagradama odlučuju muškarci političkom trgovinom. Među ovogodišnjih 12 kandidatkinja istaknute su žene s područja kulture, obrazovanja, znanosti, društvenoga rada. Međutim, što imamo ove godine, koji prijedlog imamo ove godine? Ravnateljstvo KBC-a i ravnatelj Ante Ćorušić uz potporu jednog mjesnog odbora u svome prijedlogu za nagradu ističu da je Alemka Markotić jedna od vodećih znanstvenica u Hrvatskoj iz područja biomedicinskih znanosti koja je značajno doprinjela razvoju virusologije i otkrivanju novih znanstvenih spoznaja. Točno, ali je takvo obrazloženje za gđu. Markotić možda kvalificira ju za znanstvenicu godine jer u prijedlogu se ne navodi baš ništa što bi je posebice istaknulo kao osobu koja je promicala ravnopravnost spolova i afirmirala položaj žena. Nasuprot, ona je svojom ulogom u stožeru perpetuirala uvriježeni položaj žena, očekivanu poslušnost često na štetu svoje struke i upravo je svojom partijskom poslušnošću u obrani odluka stožera anti po doprinosu afirmacije žena u društvu. A pristajanje na prijedlog HDZ-a da nagradu dobije dr. Markotić još jednom se pokazuje čvrsta veza Bandića i HDZ-a. Gradonačelnik je naime odustao od svog induciranoga prijedloga za nagradu da ga dobije Natalija Prica zastupnica njegove vlastite stranke u skupštini grada koja ne da nije doprinjela afirmaciji ženskih ljudskih prava nego nije ni, kako stoji u obrazloženju, postigla prepoznatljive rezultate na podizanju kvalitete života žena u Gradu Zagrebu. Kako ironično. U prijedlogu s Bandićem povezane udruge predlagatelja stoji da je ona bila jedna od najaktivnijih zastupnica u skupštini grada što nije točno, bila je jedna od najneaktivnijih zastupnika i zastupnica u skupštini grada. Ženama se dakle, još jednom šalje poruka da nepotizam može biti nagrađen, a za HDZ i Bandića čini se da to nije ništa novo. O afirmaciji prava žena i ravnopravnosti spolova dakako, može se govoriti tek ironično. Svaka žena koja je u pandemiji bila na prvoj crti obrane od korona virusa, medicinska sestra ili liječnica, odgojiteljica u vrtiću, učiteljica online nastave, radnica u domovima za starije, blagajnica ili prodavačica, nezaposlena majka, ovu bi nagradu mogle zasluženo prije svih dobiti.
Peta rasprava, Klub zastupnika Domovinskog pokreta, poštovani kolega Stipo Mlinarić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Danas ću ispred Domovinskog pokreta progovoriti o vršnjačkom nasilju. Na današnji dan obilježava se Dan ružičastih majica. Odlukom Hrvatskog sabora iz 2017. g., današnji dan je proglašen Nacionalnim danom borbe protiv vršnjačkog nasilja. Vršnjačko nasilje jedan je od većih problema mlađe populacije. Pokret osvješćivanja problema vršnjačkog nasilja posljednje srijede u veljači započeo je 2007. godine u Kanadi kada je jedan dječak u školu odjenuo ružičastu majicu u znak podrške osobama oboljelima od raka dojke, ali je zbog te boje postao meta vršnjačkog zlostavljanja i ruganja. Njegove kolege iz razreda slijedećih su dana počeli dolaziti u ružičastim majicama kao znak podrške dječaku te je tako započeo dan ružičastih majica koji se potom proširio na cijeli svijet. Važno je znati da se djeca ne mogu sama suprotstaviti vršnjačkom nasilju. Glavnu ulogu u sprečavanju vršnjačkog nasilja imaju roditelji, stručnjaci i nastavnici koji trebaju pokazati empatiju i razumijevanje za zlostavljano dijete te strogo osuditi svako nasilje koje je sve više prisutno u društvu te ostavlja ogromne posljedice na razvoj zlostavljanog djeteta. Nažalost nasilje je sve više prisutno u školskim hodnicima, na ulici i na internetu. Cyberbullying je u modernom dobu postao veliki problem. Riječ je o ponašanju koje za cilj ima zastrašivanje ili ponižavanje drugih korisnika internetskog svijeta. Nažalost, skoro svatko od nas ili je prošao kroz neki oblik nasilja ili poznaje osobu koja je u nekom periodu svoga života bila zlostavljana. Kao zatočenik srpskih koncentracijskih logora također sam osjetio što znači nasilje, iživljavanje te koliko ono brutalno može biti. Nasilje ostavlja velike posljedice na psihičko i na fizičko zdravlje pojedinca. Česte su žrtve nasilja po nečemu različite, povučene i nenametljive kao takve laka su meta za nasilnike. Nasilnik ne mora biti stariji, veći niti jači od svoje žrtve. Dijete koje doživljava nasilje mora isto i prijaviti. Ne to nije cinkarenje niti izdaja. Važno je educirati djecu kome se obratiti u slučaju doživljenog nasilja. Treba educirati djecu kako pomoći u situaciji kada su svjedoci nasilja. U današnje vrijeme djeca su još više zatvorenija u sebe, teško se nose s pandemijom korona virusa i potreba i nepogoda s kojom se susreću u današnje vrijeme. Takva ranjiva djeca su još lakše mete nasilnika. A sada bih htio progovoriti malo o vršnjačkom nasilju u mojoj rodnoj Slavoniji. Nažalost generatori toga nasilja su kolege iz HDZ-a i SDSS-a. Odvojili ste djecu u školama, stavili ste im žute trake kako vaš predsjednik voli iz stranke reći gospodin Plenković kad priča o tri majmuna. Djecu ste od najmanjeg uzrasta odvojili da žive paralelne svjetove. Ne poznaju se, ne druže se, ne slave rođendane zajedno. I onda kada odrastu kad budu u tinejdžerskim godinama, kad se potuku u sred Vukovara onda su vam krive navijačke skupine, onda su vam krivi Bad Blue Boysi, Torcida, Ultrasi, Kohorta ili bili tko drugi. Nisu krive navijačke skupine krivi ste vi gospodo draga iz HDZ-a i SDSS-a. Spojite djecu u škole nek se zajedno druže, nek zajedno idu na izlete, nek se zaljubljuju u svojim školskim danima, nek provode djetinjstvo kako i trebaju provoditi. A vi ovo što provodite, provodite iz svojih sitnih stranačkih interesa da bi mogli uhljebiti svoje ljude na terenu, po školama od čistačice pa do profesora i ravnatelja. Nemojte to raditi, nemojte dozvoliti da za, odgojili ste već od '98.-me generacije do sada, to je 23 godine, nemojte dozvoliti da se ponovo ponovi ono što se dogodilo 91. godine, da djeca uče različite povijesti u školi i na kraju kad se dogodi zlo vi ćete i dalje jesti kroasane ko što ste jeli i '91. u Bruxellesu, a sirotinja će ginuti po slavonskim njivama. Hvala lijepo.
Izvolite kolegice Orešković, vi ste zadnji, u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a.
Dobar dan zastupnici. Održat ću govor o psihopatama. Naime, Hrvatska nedovoljno cijeni i nedovoljno koristi naše znanstvenike. U jednom tjedniku objavljen je izvrstan znanstveni članak doc. dr. znanosti Tade Jurića sa Hrvatskog katoličkog sveučilišta koji je toliko odličan da zaslužuje biti makar u dijelovima pročitan i za ovom govornicom ovdje u HS. Članak opisuje profil ljudi koji su predatori, psihopate, koji su često skriveni iza maske dobrih vođa, a takvi guraju nacije u propast. Napominjem da je svaka sličnost sa stvarnim životom i s našom političkom scenom svaka asocijacija koja se probudi prilikom opisivanja psihopata sasvim očekivana. Ova znanstvena analiza je nešto o čemu trebamo voditi računa na svim nadolazećim izborima. Psihopate karakterizira potpuni nedostatak savjesti te opsesija za moći i kontrolom uz obilje taštine. Naime, psihopati su potpuno zadovoljni sami sobom, često su nadprosječno uglađeni ljudi koji izgledaju čak i normalnije od normalnog. Nesposobnost za empatiju i nedostatak savjesti glavne su osobine koje im omogućavaju uspjeh u politici, ekonomiji i u životu općenito. Te im osobine daju prednost. Nemaju savjest, psihopat se nalazi u situaciji u kojoj ima veliku prednost u odnosu na normalnog čovjeka kojem savjest ne da mira ako se ogriješi u drugoga. Time je psihopat u ulozi predatora a normalni ljudi kao i institucije društva, njihove su žrtve, njihov su plijen. Psihopati su površno šarmantni, često su dobre inteligencije, oslobođeni su od nervoze i tjeskobe, narcisoidni su i nedostaje im osjećaj srama. Imaju patološki osjećaj da imaju pravo na nešto više od drugih. Pate od kompleksa više vrijednosti te gaje zablude o svojoj grandioznosti ali jako paze na fasadu ponizne i skromne osobe. Psihopati imaju sve što je potrebno da bis e prevarilo druge, za njih su empatija, kajanje i osjećaj odgovornosti znakovi slabosti koje oni žele iskoristiti i iskoristiti će ako mogu. Psihopate je teško prepoznati jer imaju osobine koje se u određenim situacijama smatraju poželjnima. Oni ostavljaju dojam čvrstog samopouzdanja i karaktera pa se takve osobe probijaju do rukovodećih položaja u brojnim branšama. Uvijek su u stanju situaciju relativizirati, oni su stručnjaci u upravljanju dojmovima a nedostatak sadržaja svojih nastupa prikrivaju svojom elokventnošću. Njihove karakterne osobine su egocentričnost i narcisoidnost, gladni su za slavom i važnošću. S obzirom da mogu lagati bez napora, uopće se ne obaziru kada su uhvaćeni u laži, tada jednostavno prerade svoju priču a ako treba, mogu glumiti i kajanje. Normalni ljudi se obično miču iz takvog okruženja jer u svakoj situaciji između psihopata i normalnog čovjeka, psihopat uvijek pobjeđuje a potom stalno jača. Korporacijski psihopat iskorištava organizacijski kaos a tako i politički psihopat iskorištava socijalni kaos. Politika je mamac za psihopatološke pojedince zbog koncentracije moći i utjecaja koju politika ima.Psihopatima je normalan život glup i dosadan, bezokusan a psihopati u politici itekako su svjesni da su drugačiji od drugih, zato se najradije druže u zatvorenim krugovima. Kada bi psihopati obznanili svoje motive, drugi bi se užasnuli. Zato psihopate od rane dobi uče kako se uklopiti kopirajući normalne ljudske reakcije, izraze lica i ponašanje. Uče kada je prikladno plakati i pokazati tugu, zabrinutost, ljubav ili kajanje, uče sve one emocije koje zapravo ne osjećaju. Psihopati se međusobno prepoznaju, pa se tako udružuju i vole to raditi u raznim polutajnim i tajnim društvima. Kod nas su popularni ilegalni klubovi. Često upravo uz pomoć tih društava napreduju kroz sve pore društva i države u kojima zauzimaju ključne pozicije, protežirajući jedan drugoga. Tu ću za danas stati. Ovaj znanstveni članak je opširan i potrebno ga pročitati nekoliko puta, nekoliko pita pogotovo oči svih nadolazećih izbora. Hvala.
Ovime smo došli do kraja sa raspravama slobodnim u ime klubova i nezavisnih zastupnika pa ćemo sada krenuti s dnevnom redom. Rasprava pod brojem 12 bit će poštovanoga kolega Maria Kapulice u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici, možda ćemo u ovom saboru uskoro imati raspravu o izmjenama i dopunama naših Poslovnika, nešto je o tome razgovarano na Predsjedništvu Hrvatskog sabora. Ukoliko se nastavi politika podržavanja ne samo izjava nego i konkretnih akcija koje u hrvatsko društvo žele uvesti segregaciju odnosno na predrasudama utemeljeno razdvajanje ljudi ne bi me iznenadilo kada bi netko predložio u tom Poslovniku da se uvedu posebna pravila za one koji su prestali zasluživati uvažavanje njihovog dostojanstva, a to su zastupnici HDZ-a baš kao što su to u stvarnom životu naši članovi pristaše glasači i simpatizeri koji nas ovih dana zovu i pitaju možemo li i hoćemo li nešto napraviti da ih se od takvih postupaka i takvih napada i takve diskriminacije zaštiti. Jer slijedom toga što neki u posljednje vrijeme radi, rade u Poslovnik bi se moglo uvesti odredba da HDZ-ovi zastupnici nemaju pravo na repliku i ispravak netočnog navoda jer sve što se o njima kaže je gola istina, da nemaju pravo na povredu Poslovnika jer nema te uvrede koju nisu zaslužili pa tako ne može biti ni odgovornosti za one koji ih vrijeđaju, jel tako. U stvarnom životu to bi trebalo vrijediti i za sve one koji se uz HDZ vežu pa onda i za naše obitelji ili ne daj Bože glasače. Takve treba posebno tretirati jer da njih nije bilo ne bi bilo problema, HDZ ne bi bio na vlasti, ne bi vjerojatno bilo ni pandemije ni potresa, a onda ni potrebe da kao svako društvo pogođeno ovom pandemijom i ovim katastrofalnim potresima raspravljamo o pravu na rad, ograničavanju tog prava radi zaštite života i zdravlja ljudi. A ovako kad ga već ne možemo zabraniti što su kao ideju komunicirali neki predsjednici parlamentarnih stranaka u Hrvatskom saboru uoči ovih izbora možda ne bi bilo loše, možda ne bi bilo loše na vrijeme poručiti ljudima koji HDZ podržavaju da to ne smiju činiti jer bi mogli ostati bez temeljnih ljudskih prava i prava na poštivanje i dostojanstvo. Već smo svjedočili o prijedlozima da nam u crkvama treba uskratiti pričest, našu djecu sutra možda netko neće primiti u dućan, pustiti u dućan ili će ih izbaciti iz tramvaja jer nisu predvidjeli mjesto za obojene. Da za obojene mržnjom koju netko usmjerava na njih i na sve ono što je vezano uz HDZ. Iako samo član HDZ-a koji nije savršen, kao što nije savršena niti jedna stranka ili grupa ljudi bez obzira na osnovu koja ih okuplja i po svima za koje vidim da im takve ocjene ne smetaju pripadam ljudskoj podvrsti vrijednoj prezira i gaženja, imam uvjerenja možda ne izgleda da ih artikuliram dovoljno snažno i tvrdo jer ne galamim i ne vičem poput svog kolege Sačića ili nekih drugih zastupnika, ali vjerujem u hrvatskog čovjeka, vjerujem u slobodnu i demokratsku Hrvatsku, snagu i zrelost hrvatskog društva kada već snage i zrelosti nema u brojnim političkim krugovima. I nisam ja i nismo mi u HDZ-u preosjetljivi, trpimo i spremni smo trpjeti različite vrste uvreda, mogu podnijeti da me netko naziva pripadnikom iskvarene partitokracije i korumpirane odnarođene čatoličke klase izdajničkih političara. Nagledao sam se plejade beznačajnih, više ili manje značajnih političara, ljudi koji svjesno i nepotrebno lažu, iskrivljuju, pretjeruju i druge na temelju neistina i laži ponižavaju. Takve politike poštovane kolegice i kolege imaju svoje željene i neželjene posljedice. Jedna od posljedica takvih politika i junaka koji se na takvim politikama dokazuju je svrstavanje s onu stranu ljudskog i građanskog integriteta stotina tisuća članova i pristaša jedne stranke. Dakle, ne mogu se društveni odnosi i napetosti rješavati [[Upadica: Hvala vam.]] otvaranjem prostora za govor mržnje zato pažljivo orimo tlo i pazimo što sijemo. Hvala vam lijepo.
Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici, želim vam dobro jutro. Krenut ćemo kao i svake srijede iznošenjem stajališta klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika. Prvi je na redu Klub zastupnika MOST-a, poštovani kolega Marin Miletić, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS g. Jandrokoviću, poštovani g. Bukarica, kolegice, kolege, hrvatski narode. Mediji vrijedno bilježe igre premijera i njegovih spin majstora vezanih uz riječki kafić „Three Monkeys“. Vrlo brzo javnost kao da je zaboravila na dvostruke kriterije kod donošenja mjera na zloupotrebe u sustavu cijepljenja, vrlo brzo kao da je javnost zaboravila na sustav koji uporno grade jednakih i jednakijih, vrlo brzo kao da smo zaboravili na ogromne namete koji guše naše poduzetnike i obrtnike poput obvezne članarine za HGK, kao da smo zaboravili na korupcijske afere koje iskaču iz paštete, pa ne može niti jedan jedini dan proći da mi u Hrvatskoj ne čujemo, ne saznamo za neku novu aferu. Ne govori se o zatvorenim sportskim dvoranama, o uništenom sportu, ne govori se o ovršenima, o blokiranima, o troškovima koji dovode do toga da dug naraste i nekoliko puta većim od glavnice, ne govori se više o svim onim troškovima FINA-e, taksi odvjetnika u tim procesima ovrha. I sada trebala bi nam biti glavna tema ogorčeni ugostitelj, moj sugrađanin, Riječanin koji sigurno nikoga ne mrzi nego je duboko isfrustriran nepravdom. Ljudi su isfrustrirani nepravdom. Nas je ta nepravda dovela i do iseljavanja i odlaska mnogih naših građana iz RH. Pronatalitetna politika nam je nikakva. I ako se svi mi zajedno ovdje, sada i odmah ne pozabavimo katastrofalnim demografskim stanjem, nećemo imati samo prazne kafiće uvažene kolegice i kolege, imat ćemo mi i prazne dječje vrtiće, imat ćemo mi i prazne osnovne škole, imat ćemo mi i prazne srednje škole, imat ćemo mi i prazna sveučilišta, imat ćemo prazne tvrtke, obrte, sve će nekako biti prazno, autobuse i tramvaje, kolodvori će nam biti još prazniji. Od ulaska u EU do danas iz Hrvatske samo u Njemačku iselilo je preko 300.000 Hrvata. Uzgred u tu zemlju je iselilo 15 puta više Hrvata nego u Irsku iako se te dvije zemlje stavljaju u isti koš. Iselilo je 8% našeg stanovništva. To je, da budem plastičan, kao da Osijek, Rijeka i Split nestanu. Zamislite, danas je srijeda, i da ima neko neki zločesti čarobni štapić i da opali i sutra nema Splita, Splićani nema vas, Riječani nema vas, Osječani nema vas, ne postojite, a mi ovdje pričamo o riječkom kafiću. Mi ovdje pričamo, spinira se, baca se kosti ljudima da se ljudi bave nebitnim temama, tako je lakše, jel tako? Progledao je narod, otvorile su se oči ljudima, neće vam uspjeti. Broj stanovnika moga grada je pao 9%. Moj grad Rijeka je ostala bez svakog 12. stanovnika. Moja Rijeka spada među 4 najveća hrvatska grada koja ima najveći pad broja stanovnika. Moj grad predugo spava. Neki bi htjeli da i dalje spava. O ne, neće ići. Probudit će ga energija, poštenje i sloboda struke. Naš premijer prepucava se s ugostiteljima koje je njegov stožer uništio dok on ne može podnijeti ljutnju građana radi nelogičnih mjera, a nama se događaju apsurdne situacije. Došla mi je u stožer majka 4-ero djece, 16.g. je zaposlena u Klani i kaže iselila je iz stana, nitko joj ne želi unajmit stan. Kaže Marine, kažu mi da imam previše djece, samohrana majka. Što mi kao država činimo za te naše majke, za naše obitelji, za naše građane ili spiniramo? Hvala.
Idemo dalje, deveta rasprava, poštovani kolega Veljko Kajtazi, Klub zastupnika nacionalnih manjina, izvolite.
Hvala. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabra, poštovane kolegice i kolege. Ove godine se po 5. put obilježava Nacionalni dan borbe protiv vršnjačkog nasilja. Naime, 2017. g. naš saborski Odbor za obitelj, mlade i sport, pretočio je inicijativu centra za edukaciju i prevenciju nasilja u prijedlogu Odluke o obilježavanju ovog dana, svake godine, zadnje srijede u mjesecu veljači što je Hrvatski sabor i prihvatio. Kako je upravo danas, ta zadnja srijeda u mjesecu, iskoristit ću ovu priliku da progovorim nekoliko rečenica na tu temu. Nije mi namjera da vas zatrpam nabrajanjem različitih statističkih podataka koje ćete ionako danas moći čuti na konferenciji za medije, koji odbor drži tim povodom, već u ovom svom kratkom izlaganju reći nešto o nasilju nad romskom djecom, a prije toga o jednoj drugoj vrsti nasilja sve prisutnije među djecom i mladom. Vršnjačko nasilje današnje se ne vrši se samo u smislu fizičkog nasilja te se nažalost proširilo i na ... [[Govornik se ne razumije.]] sferu, odnosno društvene mreže. Međutim, činjenica da se nešto ne dešava u stvarnom svijetu, već ... [[Govornik se ne razumije.]] predstavlja time manji problem. Riječi mržnje i vrijeđanja ... [[Govornik se ne razumije.]] nekome putem ekrana nisu ništa manje bolne za žrtve nasilja, a nasilnici pod zaštitom anonimnosti često budu još okrutnije nego na ulici. Djeca, odnosno mladi se na internetu sve više susreću sa maltretiranjem na internetu tj. prijetnjama i raznim zloupotrebama. Zabrinjavajuće je što se sve više spuštena dob zlostavljanja djece, stoga je potrebno obučiti djecu, roditelje i nastavnike kako se suočiti sa zamkama na internetu jer djeca imaju pravo na bolju zaštitu i sigurnost u ... [[Govornik se ne razumije.]] svijetu. Za početak, treba prepoznati zlouporabe interneta, neprimjene komentare i sadržaj jer mladi često ne znaju kako se zaštititi i koje su informacije sigurno podijeliti, a koje ne. Također, u takvim situacijama treba edukacija roditelja jer i oni često ne znaju što učiniti i kako pomoći djeci da se nose sa mogućim štetnim posljedicama društvenih mreža. Pored toga, veliku ulogu ima i škola jer putem obrazovanja treba ukazati na štetne pojave na internetu, nasilje na internetu često je vidljivo, primjerice kroz ocjenjivanje i komentiranje nečijeg izgleda. Jednom objavljen sadržaj u pravilu ostaje trajno na webu i nemoguće ih kontrolirati. Dijeljenje nečijeg privatnog sadržaja i neprimjeno komentiranje, vrlo su često primjeri zlostavljanja na internetu i društvenim mrežama. Stoga smatram da je potrebno strože kažnjavanje zlouporaba od onih koji vrlo često širenje mržnje i seksističkih sadržaja. Kibernetička sigurnost mladih i djece po mom mišljenju trebalo bi biti izborni predmet u školama jer djeca moraju znati čime su okružena kako bi se mogli primjeno zaštititi, a medijska pismenost možda je i najveća kompetencija u 21. st. i kao takvu moramo je uvažiti i putem obrazovnog sustava. Svakako ostaje za diskusiju da se vidi koji su još alati, odnosno mogućnosti na raspolaganju državnom aparatu kako bi se bolje zaštitila djeca i mladi na društvenim mrežama. Osvrnuo bi se i na još jednu drugu temu vezano, uz nasilje nad djecom, a tiče se mojih Roma, odnosno romske nacionalne manjine. Naime, prema podacima pravobraniteljice za djecu, svako 4. dijete u dobi do 16 godina doživjelo je tjelesno kažnjavanje, bilo psihičko zlostavljano ili svjedočilo nasilju u obitelji, a kako sama pravobraniteljica kaže, u tom pogledu, najviše se pogođeni zakinuti upravo romska djeca. Naime, nečija kvaliteta života u velikoj mjeri ovisi o prebivalištu, odnosno mjestu rođenja, a najzakinutiji u tom smislu su romska djeca i pri tome su u prosjeku izložena nasilju od druge djece. Romsku djecu se često stigmatiziralo zbog pojedinaca, čak i kad se radi o djeci koja su čista, odlaze na nastavu i maksimalno se trude. Nažalost sve to često ne bude dovoljno da se nasilnike odvrati od ruganja romske djece i njihovog maltretiranja. Ono što me još više ražalosti jesu slučajevi ... [[Govornik se ne razumije.]] nasilja pa tako imamo, odnosno RH ima presudu iz Strasbourga u slučaju Oršuš i dr. koji se odnosi na namjeru da se romska djeca tuširaju prilikom ulaska u školi. Zamislite samo kako nekome to uopće padne na pamet, na to su sve posljedice ranijih generalizacija [[Upadica: Hvala vam.]] I ovdje se… Hvala.
Idemo sada na šestu raspravu, poštovana kolegica Dragana Jeckov u ime Kluba zastupnika SDSS-a. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, u ime Kluba zastupnika SDSS-a danas simbolično imam ružičastu majicu i pridružujem se danu obilježavanja nacionalnom danu obilježavanja borbe protiv vršnjačkog nasilja. Međutim neću o tome govori iako se ne slažem sa većinom stvari koje je prethodnik naveo, nešto ću reći o činjenici da se upravo sutra navršava godinu dana od kako se korona virus pojavio u Hrvatskoj i izazvao brojne probleme. Od tog dana do danas zaraženo je više od 240.000 ljudi i više od 5.500 ljudi je preminulo što je svakako i nesporno najveća tragedija i najgora posljedica virusa. Nezamislivo je zapravo da virus kada bi se mogao sakupiti da bi zapravo stao u jednu limenku coca cole, a tolike probleme je izazvao. Ovaj virus je zahtevao brzu reakciju onih koji donose odluke, tako i reakciju onih na koje se te odluke odnose, a sve sa ciljem da se ljudske žrtve svedu na minimum. Jedna od njih bila je da se kolokvijalno izrazim da se zatvore granice, odlukom o privremenoj zabrani i ograničavanju prelaska preko graničnih prelaza RH od 30.11.2020. Ova odluka je više puta dopunjavana i mijenjana zavisno od razvoja epidemiološke situacije i trenutna verzija je na snazi do 28.2. Svjesni važnosti pridržavanja propisanih mjera ipak moram skrenuti pažnju na neke činjenice koje bi bilo dobro uzeti u obzir prilikom donošenja nove odluke. Određeni broj hrvatskih državljana koji živi u pograničnom području prirodno gravitira prema susjednim zemljama. Razlozi za to su različiti bilo da je u pitanju posao, obiteljske veze, nekretnine, školovanje i drugo. Neke od tih kategorija nalaze se u težem položaju kada govorimo o ulasku u RH iz trećih zemalja. S obzirom da dolazim sa istoka svjedok sam da postoji značajan broj studenata hrvatskih državljana koji su iz Osijeka, Vukovara, Belog Manastira, a studiraju primjerice u Subotici, Novom Sadu, Somboru, Orašju i Bjeljini. Problem im stvara trenutak kada se kao hrvatski državljani vraćaju u svoju zemlju iz tih trećih zemalja i neovisno o državljanstvu moraju imati negativan PCR test ne stariji od 48 sati ili obaviti testiranje odmah po dolasku u RH o vlastitom trošku uz obavezu samoizolacije do dobivanja negativnog nalaza. U slučaju nemogućnosti određuje im se mjera samoizolacije u trajanju od 10 dana. Sve ovo predstavlja ozbiljan problem ljudima koji žive u pograničnom području, posebno studentima odnosno njihovim roditeljima jer to svakako predstavlja svojevrsni udar na njihov kućni budžet. Pored navedenog u prilog potrebi ublažavanja režima ulaska hrvatskih državljana iz Republike Srbije i BiH u RH govori i više činjenica. Jedna od njih je svakako da epidemiološkoj slici svakako doprinosi i sve veći broj cijepljenih osoba. Primjerice recimo u subotu u RH potrošeno je preko 160.000 doza cjepiva, u Republici Srbiji je najmanje jednu dozu cjepiva primilo više od milijun ljudi, što je više od 15% ukupnog stanovništva. Imajući u vidu navedeno apeliramo na nadležne institucije da prilikom idućeg razmatranja odluke o privremenoj zabrani i ograničavanju prelaska prekograničnih prelaza RH uzmu u obzir ove nesporne činjenice i olakšavaju povratak hrvatskih državljana u RH. I bez namjere da politiziram ovu, ovu temu jednostavno radi olakšavanja prelaska granice apeliram da se razmisli o liberalizaciji prelaska, prelaska hrvatske granice odnosno ulaska hrvatskih državljana u RH. Hvala.
Sada će jako jedanaesti govoriti poštovani kolega Silvano Hrelja u ime Kluba zastupnika HSS-a i HSU-a. Izvolite.
Poštovani g. predsjedniče. Cijenjene kolegice i kolege. Korona je pojela rak. Kada pada broj novootkrivenih slučajeva raka to ne znači da je pao i broj oboljelih od raka. Nisu pregledani, a trebali su biti. Kada pada broj operacija, to ne znači da ljudi te operacije nisu trebali. Nisu se dogodile, a trebale su. Korona virus napada tijelo, korona mjere napadaju društvo, kako neće svako tijelo jednako reagirati na virus tako neće ni svako društvo jednako reagirati na mjere. Ova svjetska zdravstvena kriza pogodila je hrvatski zdravstveni sustav koji je već bio u svojoj krizi, ništa novo. Hrvatska je po pojavnosti raka u europskom prosjeku, ali po smrtnosti je na visokom petom mjestu, točnije drugom za muškarce, na sedmom za žene. Mi smo uvijek nekako na pogrešnoj strani ljestvice, kad je dobro onda smo na dnu, kad je loše evo nas opet na vrhu. Sve zemlje svijeta tražile su od svojih zdravstvenih sustava da stisnu pauzu, nije se svaka zemlja jednako dugo držala i neće svaku jednaki broj ljudskih žrtava koštati. Cijena se plaća, da, plaća se u životima i mi ćemo je preplatiti prije ili kasnije. Nije zdravstveni sustav samo zdravstveno osoblje, liječnici, sestre, laboranti njega čine i organizacija, tehničke službe, krizni menadžment, financije, rukovođenje pa sve do čišćenja. Hrvatska ima najmanju udaljenost između 46 bolnica od svih država EU, tu je prednost trebalo koristiti u vrijeme korona krize. Reorganizirati zdravstveni sustav i specijalizirati 4, 5 bolnica za covid bolnice, a da sve ostale rade normalno. I još jedno što se nije smjelo nikako napraviti, a to je nikada, ama baš nikada ne proglasiti političku pobjedu nad nevidljivim neprijateljem. Ovako u 2020.g. u hrvatskim bolnicama obavljeno je 20 do 25% manje zahvata, pregleda, terapija i dijagnoza, točnije negdje oko 110.000 usluga manje. Više desetaka tisuća ljudi i to onih koje je ulovila statistika, a ne koji nisu zavedeni u statistici imat će smanjenju kvalitetu života, kraći život ili će ga što je najgore uskoro izgubiti. Nakon svega što će se dogoditi? Produljit će se liste čekanja koje su i onako bile preduge, korupcija koju je trebalo iskorijeniti još će se rascvjetati jer će svi koji to mogu tražiti preglede preko reda i preko veze. Radimo novi šlamperaj. Ljudi će istu uslugu plaćati dva put, kroz doprinos, plus privatno jer neće moći doći na red, a životi i zdravlje će im biti u opasnosti. Tako da možemo zaboraviti neke veće reforme zdravstva koje već dugo vapi za velikom promjenom. Ususret godišnjici početka ove pandemije, apeliram na sve da se prestanemo igrati životima i životom kojeg je u Hrvatskoj svakog dana sve manje. Mislim da nam je bolnički sustav skuplji u hladnom pogonu nego u punoj aktivnosti, vrijeme će uskoro dokazati i brojke će uskoro dokazati da sam u pravu. I za kraj mog govora, molim vas, molim vas, nikada ama baš nikada nemojte nikada više proglašavati pobjedu jer ih povijesno preskupo plaćamo. Hvala lijepo.
Četvrta rasprava, Klub zastupnika IDS-a, poštovani kolega Marin Lerotić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Malo o apsurdima hrvatske birokracije koju nije uspjela promijeniti niti ova globalna pandemija. Nažalost, na prvu zvuči nevjerojatno ali je istinito da Hrvatska u situaciji iako je suočena sa nedostatkom liječnika, medicinskih sestara, medicinskih tehničara i drugog medicinskog osoblja, mi i dalje njih kao da ne želimo i kažemo im „stoj, niste poželjni.“ Konkretno, riječ je o primjeni Zakona o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija na način da se izravno diskriminiraju naši građani, hrvatski državljani koji su završili srednju medicinsku školu u nekoj drugoj zemlji, članici EU-a, konkretno ovdje ću govoriti o primjeru u Sloveniji. Dok razvijene europske države nastoje privući takve kadrove, znače obrazovane, mlade ljude, željne rada sa ranjivim skupinama u društvu, bolesnima, osobama s posebnim potrebama, Hrvatska ne samo da ih ne privlači nego im stvaramo prepreke za povratak u zemlju jer imamo slučaj da osoba koja je u Sloveniji završila srednju medicinsku školu ne može do posla u Hrvatskoj ako ne odsluša još 2500 sati dodatno. Ponavljam, 2500 sati kako bi im se tek onda priznala stručna kvalifikacija koju je ta osoba stekla u inozemstvu. Ista ta osoba ako želi ić radit u Njemačku, potrebno joj je da položi njemački jezik razine B2. I tu bi se moglo zaključiti da hrvatska administracija očito zna bolje od njemačke međutim kad pogledamo ljestvice i gdje se nalazi Hrvatska a gdje se nalazi Njemačka, vidimo da smo u velikoj zabludi. Što je najgore, tu apsurdi hrvatske birokracije u konkretnom slučaju ne završavaju. Ne samo da se te osobe u Hrvatskoj ne mogu zaposliti kao medicinske sestre ili medicinski tehničari nego se uopće ne mogu zaposliti niti na jednom poslu za koji se traži srednja stručna sprema budući da se njima u Hrvatskoj priznaje kao da imaju završenu samo osnovnu školu. Znači ne samo da ne mogu raditi u svojoj struci koju su stekle u zemlji članici EU-a nego ne mogu raditi niti npr. u dućanu, niti bilogdje drugdje gdje se straži srednja škola a svi znamo da danas na tržištu rada je uobičajeno da je srednja stručna sprema neki minimum koji se zahtijeva pri zapošljavanju. Ne trebamo se stoga čuditi da mladi ljudi odlaze iz Hrvatske. Pa tko će ostat radit ako je stekao diplomu i onda se vrati u Hrvatsku i neko mu kaže „e, sada još 2500 sati dodatno se educiraj kako bi mogao taj isti posao raditi u Hrvatskoj“, a tu diplomu je ta osoba stekla ne u nekoj zemlji trećeg svijeta nego u članici, zemlji članici EU-a. I nažalost, ovo nije izolirani slučaj nego samo jedan od primjera koji jasno pokazuje svu neuređenost hrvatskog obrazovnog sustava pa i u slučaju desetke tisuća studenata stručnih studija, o čemu sam već govorio. Često o reformama možemo slušati i čuti samo na jednoj općenitijoj razini, kada se razgovara o potrebi provođenja reforme u ovom ili u onom sektoru, ali na ovom konkretnom primjeru, vidimo da sustav kakav imamo danas, generira nepravdu prema ljudima i dovodi do toga da će oni nepovratno napustiti Hrvatsku i otići u neku drugu europsku državu gdje će njihovo znanje, sposobnosti i stručne kvalifikacije biti priznate i cijenjene. Svi naći državljani koji se školuju u inozemstvu moraju imati jasnu priliku i jasnu sliku i perspektivu kako će im se priznati njihove diplome ako se žele vratiti i živjeti i raditi ovdje u Hrvatskoj. Tu država mora djelovati proaktivno i u međusobnoj komunikaciji sa njima a ne da imamo situaciju da im se putem apsurdnih birokratskih postupaka otežava povratak u Hrvatsku.
Drugi je na redu Klub zastupnika HSLS-a i Reformista, poštovani kolega Darko Klasić, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče sabora, uvažene kolegice i kolege. Svjedoci smo zadnjih godina da velike sječe šuma od Like i Slavonije kao što se vidi iz godišnjih izvještaja Hrvatskih šuma gdje je povećana sječa tj. iskorištenost drvnih zaliha u 10.g. porasla skoro 50%. Velika hrvatska industrija namještaja uglavnom je zatvorena u zadnja 2 desetljeća, te se proizvodnja namještaja danas u Hrvatskoj je svedena uglavnom na obrte i male i srednje tvrtke. Gospodarenje našom posječenom drvenom masom baziralo se na prodaju i izvoz osnovne drvene sirovine poput afričkih država koje u bescjenje prodaju svoja prirodna bogatstva, a uvoze gotove proizvode. Danas bi se osvrnuo na pitanje gospodarenja šuma na području Grada Zagreba, zapravo na Medvednici gdje smo svjedoci gotovo svakodnevno da vidimo pustu i zapuštenu Zagrebačku goru i svjedoci smo velikih prirodnih bili nepogoda koje su zadnjih godina pogodili tu veliku i napravili velike štete na Medvednici, ali znatne štete šume nanesene megalomanskim projektom zagrebačke žičare. Ali to nikako ne može opravdati današnji izgled Medvednice koja počinje poprimati izgled naših otoka nakon devastacije šuma u srednjem vijeku od strane Mletaka. Šumarija Zagreb već niz godina kadrovski i materijalno nije u mogućnosti kvalitetno obavljati zadaće sa svrhom koja je osnovana te cijeli niz godina kooperanti i ugovorni subjekti upravljaju drvnom masom bez učinkovitog nadzora. Nažalost, Šumarija Zagreb je potkapacitirana što se tiče i materijalno i fizički, ali to nije opravdanje za nenadziranje siječe drva na zagrebačkoj gori. Javni podaci inventure sječe i površine te koliko je posječeno i prodano drvene mase, s obzirom na vrstu drveta, hrast, bukva, kesten i jela te koliki su prihodi ostvareni, nisu dostupni. Jedino ono što jako građani svakodnevno vidimo su prazni ogoljeli obronci zagrebačke gore. Da stanje na terenu ne prate službeni izvještaji je skoro normalno u našoj državi jer nemamo uspostavljen učinkovit nazor kvota sječe šuma, gdje se slabo nadzire količina odsječene drvene građe. Hoće li kooperant odsjeći 5 tisuća ili 7 tisuća ili 10 tisuća kubika drvene građe, da li je to posječeno, da li je bilo nužno potrebno i da li je šuma doslovno nekritički devastirana na trasi nove žičare, često je prepušteno materijalnoj ... [[Govornik se ne razumije.]] samih izvođača bez učinkovitog nadzora. Šteta je sigurno vidljiva trajno napravljena, a za pravo stanje i obujam sječe nužno je ispostaviti izvještaj inventure sječe i površine za Medvednicu zadnjih 5 godina, kao ARKOD od 2010. do 2020. g. kako bi znali svi mi na čemu smo zato jer stvarno stanje ne odgovara ARKOD-u koji se zapravo redovito može kontrolirati. S obzirom da svake godine Šumarija Zagreb na uzgojne radove potroši 1,8 milijuna kuna, mogli bi prema tim dobivanim podacima planirati kakvu ćemo šumu u budućnosti ostaviti i našoj djeci. U park šumama grada Zagreba koji obuhvaćaju šumske predjele Zelengaja, Tuškanca, Jelenovca, Pantovčaka, Vrhovca, Cmrokva, Mallinovog parka, Remete, Grmoščice, Lisičine, Zamorski brijeg, Šestinski dol, Mirogoj-Črleni jarek, ... [[Govornik se ne razumije.]] Remete, Dotrščina, Dankovečka i šume oko Grada mladih zamjetna je velika raširenost od bršljena do nametnika koji doprinese skraćenju životnog vijeka šume, a osnova gospodarenja Šumarije Zagreb propisuje radove koji treba obaviti u razdoblju njenog važenja, od 2014. do 2023. g. Samo među ostalim, obuhvaća od pripreme stanište, od, za prirodno pomlađivanje, popunjavanje, njegu i čišćenje i očuvanju šuma, do biljnih bolesti i štetnika do radova na održavanju zelenih površina koje nisu obrasle šumskim drvećem. Nažalost Šumarija Zagreb to ne provodi na zadovoljavajući način i na odgovarajućoj razini te su i park šume Zagreba suočene za propadanjem i ono što možemo očekivati je zapravo otvaranje novih ... [[Govornik se ne razumije.]] samih geodetskih pomaka na zagrebačkom Sljemenu, što se i često dovodi. Dok s jedne strane ulažemo enormne novce u Žičaru grada Zagreba, za to se trebalo kvalitetnije pristupiti održavanje i obnovi šumskog fonda na zagrebačkoj gori. Mislim da je to prilika i da se uključe i zagrebačke škole koje se i sufinanciraju iz gradskog proračuna u školu u prirodi na Sljemenu sa jednom edukativnom akcijom pošumljavanja zagrebačke gore. Hvala.
Prva je na redu točka: - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otocima, prvo čitanje, P.Z. br. 87 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i odbor za regionalni razvoj i fondove EU-a. Pozdravljam ministricu regionalnog razvoja i fondova EU-a, poštovanu Natašu Tramišak koje će nam uvodno predstaviti navedeni prijedlog zakona. Ministrice, izvolite.
Hvala, predsjedniče. Poštovane saborske zastupnice i zastupnici. Pred vama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otocima. Pravni okvir za provedbu ciljeva i mjera otočne razvojne politike osigurava se Zakonom o otocima koji je stupio na snagu u prosincu 2018. godine. Njime se utvrdila politika i način upravljanja razvojem hrvatskih otoka, poluotoka Pelješca kao i njihova zaštita, nadležna tijela, razvrstavanje otoka u skupine, vrednovanje razvijenosti otoka te praćenje i izvještavanje o provedbi mjera politike otočnog razvoja u svrhu učinkovitog korištenja sredstava iz državnog proračuna, fondova EU-a ali i drugih izvora financiranja. Od tog razdoblja do danas, iz nacionalnih sredstava odnosno iz sredstava državnog proračuna, uloženo je ukupno više od 6 milijardi kuna u mjere aktivnosti i projekte na otocima. Iz sredstava fondova EU-a za projekte na otocima iz programskog razdoblja 2014.-2020., uloženo je više od 7 milijardi kuna i to iz operativnog programa konkurentnosti i kohezija, učinkoviti ljudski potencijali, program ruralnog razvoja, operativni program za pomorstvo i ribarstvo ali isto tako i europsku teritorijalnu suradnju. Zakon o otocima izražen je kao multisektorski zakon ali iz tog razloga podložan je i sustavim promjenama kako bi se moglo ići u korak s vremenom i odgovoriti na izazove s kojima se otoci suočavaju. Provedba Zakona o otocima tako je ukazala na potrebu za izmjenama i dopunama odredbi kojima su propisane mjere i aktivnosti ali i potrebu usklađivanja predmetnog zakona sa drugim zakonskim propisima. Izmjene i dopuna zakona prvenstveno se odnose na prenošenje odredbi uredbe Vlade RH o izmjeni Zakona o otocima iz srpnja 2020. godine. Tom uredbom izmijenjen je čl. 33. Zakona o otocima kako bi se žurno osigurale dodatne potrebne količine vode po subvencioniranoj cijeni za otočane s prebivalištem u otočnim naseljima ili dijelovima naselja koja nisu spojena na javnu vodoopskrbnu mrežu. Time se voda dostavlja autocisternom ili brodom vodnoscem i količina je povećana sa 45 kubika na 85 kubika godišnje po pojedinom otočaninu. Važno je napomenuti u kontekstu rješavanja dugoročnog problema pitke vode otočanima, da je u tijeku provedba 13 različitih vodnih projekata od čega je čak pet ulaganja u aglomeracije koje osiguravaju dostupnost javne vodoopskrbe. Ukupna vrijednost tih ulaganja iz fondova EU 1,6 milijardi kuna odnosi se na aglomeracije na otoku Krku, Murteru, Pagu, Hvaru, Cresu i Lošinju. Stupanjem na snagu Zakona o otocima proširen je krug korisnika ove mjere na otočne gospodarske subjekte u koje spadaju fizičke i pravne osobe koje obavljaju gospodarsku djelatnost u otočnom naselju ili dijelu otočnog naselja koje nije priključeno na sustav javne vodoopskrbe. Dodatno se uređuje u tom dijelu definiranje ove mjere kao državnom potporom koja se dodjeljuje gospodarskim subjektima u skladu sa propisima za dodjelu državnih potpora i to za najviše do 50 troška isporučene vode. Prema raspoloživoj evidenciji Ministarstva regionalnog razvoja i fondova EU 4.234 otočna kućanstva odnosno 7.262 otočana obuhvaćena su ovom mjerom za što je u 2020.g. utrošeno 17,7 milijuna kuna. Osim navedenog, analizom sadašnjeg normativnog okvira ocijenjena je potreba da se i neke druge odredbe ovog zakona dodatno urede i usklade sa drugim zakonskim okvirima. Nadalje, odredbe čl. 11. Zakona o otocima kojima se propisuje ustrojavanje otočnih urbanih područja mijenjaju se ovim izmjenama i dopunama odnosno iste se brišu jel ne postoji propisana osnova za izradu takve strategije. Ne odnosi se više na njih obveza izrade Strategije urbanog područja, a ono što je najvažnije da se strategije koje bi obuhvaćale ova područja na otocima usklađuju sa Zakonom o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem RH, a provedba politike otočnog razvoja uskladit će se sa Planom razvoja županija kojima otoci pripadaju. Djelomično se i mijenja sastav Otočnog vijeća u kojemu se propisuje da u njemu može sudjelovati predstavnik regionalnog koordinatora, a u regionalne koordinatore dodali smo i sastav odnosno uključili smo otočne koordinatore radi boljeg usklađivanja komplementarnosti i provedbe Programa otočnog razvoja. Izmijenjene su i odredbe čl. 26. Zakona o otocima također usklađeno je radi Zakona o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem RH gdje sadašnji Plan razvoja otoka također postaje sastavni dio Plana razvoja obalno otočne jedinice regionalne samouprave, dakle županije. Ukida se i obveza donošenja Otočnog godišnjeg programa, propisuje se usklađenost razvojnih sporazuma sa strategijama i programima RH i EU u cilju davanja većih ovlasti obalno otočnim jedinicama regionalne samouprave u upravljanju integriranim otočnim razvojem. Nacionalni plan razvoja otoka mora obuhvatiti sadržaj vezano uz prometnu povezanost otoka i uskladiti se sa Zakonom o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem RH. Dodatno, drugi zakon s kojim usklađujemo predmetni Zakon o otocima je i Zakon o prijevozu u cestovnom prometu te se ovim zakonom daje ovlast Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture i nadležnom tijelu jedinica regionalne samouprave za provedbu mjere povlaštenog prijevoza propisanih kategorija stanovništva u okviru javne usluge cestovnog prijevoza na otocima i mjere novčane naknade za nadoknadu troškova vlastitog prijevoza za osobe s invaliditetom koje ne mogu koristiti javni otočni cestovni prijevoz, a sredstva za provedbu ovih mjera osiguravat će se u državnom proračunu na proračunskoj stavci Ministarstva mora, prometa i infrastrukture te dodjeljivati jedinicama regionalne samouprave. Dodatno se uređuju aktivnosti Programa hrvatski otočni proizvod na način da se oznaka „Hrvatski otočni proizvod“ i bespovratna financijska sredstva za organizaciju manifestacija kojima se promovira hrvatski otočni proizvod dodjeljuju u upravnom postupku. Dalje, slijedi usklađivanje nomotehničkih odnosno uređivanih pravnih normi. Ovaj prijedlog zakona usklađen je sa svim resornim tijelima, predstavljanjem tijelima regionalne i lokalne razine javne uprave dakle svim otočanima, obalno otočnim županijama kao i regionalnim koordinatorima, a i široj javnosti u postupku javnog savjetovanja kako bi sve odredbe bile usuglašenje na horizontalnog i vertikalnoj razini provedbe otočne razvojne politike. Kao i dosadašnjim izmjenama normativnog okvira i ovim se zakonom stečena prava otočnog stanovništva, a koja se ostvaruju još od 1999.g. stupanjem na snagu prvog Zakona o otocima proširuju, nadograđuju, osuvremenjuju kako bi se umanjile razlike u troškovima života i rada te dostupnosti osnovnih usluga na otocima u odnosu na kopno. Nadalje, otoci i dalje ostaju u našem fokusu s ciljem ostanka otočnog stanovništva, prvenstveno mladih obitelji i dodatnim naseljavanjem na otocima neposredno će se utjecati i na zaposlenost otočnog stanovništva kao i na cjelokupnu revitalizaciju razvoja samih otoka. Dodatno bih spomenula i izdvojila i najznačajnije programe i mjere koje provodi Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU za otoke. Program razvoja otoka koji se odnosi na unapređenje i razvoj lokalne zajednice povećanjem kvalitete i dostupnosti komunalnih, obrazovnih, zdravstvenih, socijalnih, kulturnih, sportskih, poduzetničkih, turističkih i ostalih javnih usluga uz sustavnu podršku zaštite okoliša. Osnovni cilj programa stvaranje preduvjeta za održiv gospodarski i društveni razvoj, a u razdoblju do 2020.g. sufinancirano je 189 projekata u vrijednosti 102 milijuna kuna. Drugi program je Opskrba zdravstveno ispravnom vodom za ljudsku potrošnju na otocima što je najvažniji predmet izmjena ovog zakona. U razdoblju od 2016.-2020.g. uloženo je 63 milijuna kuna u ovu namjenu. Besplatni javni otočni cestovni prijevoz također sam ga spomenula usklađivanje sa Zakonom o javnom cestovnom prijevozu. U evidenciji Ministarstva regionalnog razvoja trenutno je osam otočnih prijevoznika koji prometuju na 380 linija za 17 otoka i Poluotok Pelješac, a uloženo je od 2016.-2020.g. uz subvencioniranje besplatnog otočnog prijevoza 151 milijun kuna. Nadalje, Fond za financiranje kapitalnih projekata od interesa za razvoj otoka iz kojeg je uloženo 149 milijuna kuna. Poticanje konkurentnosti i rasta poduzetništva na otocima u sklopu Programa dodjele državnih potpora male vrijednosti za očuvanje radnih mjesta koje se provodi jednom godišnje za mjeru poticanja otočnog gospodarstva. Kroz ovu mjeru utrošeno je nešto više od 43 milijuna kuna za 1.266 otočnih poslodavaca. I zaključno oznaka „Hrvatski otočni proizvod“, a upravo nam je završen još jedan poziv za dodjelu oznake „Hrvatski otočni proizvod“ u 2020. odnosno 2021. godini, do sad je ukupno tu oznaku dobilo 324 otočna proizvođača za 1.121 proizvod. Hvala vam.
Zahvaljujem. Imamo prije replika, zahtjev za stankom, kolega Zekanović izvolite.
Poštovani predsjedničke Hrvatskog sabora tražim stanku u trajanju od 10 minuta ispred Kluba Hrvatskih suverenista. Naime, ono što očito javnost nije mogla primijetiti je ovaj čitav prijedlog zakona govori o vodoopskrbi, jel tako. Dakle radi se o subvencioniranoj vode za stanovnike hrvatskih otoka i ja ću ovdje spomenuti dva primjera dobre prakse, pod navodnike dobre prakse, što to rade HDZ-ovi kadrovi što se tiče vodoopskrbe na hrvatskim otocima. Radi se o 2 otoka jedan iz šibenskog arhipelaga, a to je Kaprije, a drugi je splitskog arhipelaga to je otok Brač. Na otoku Braču, Vodovod Brač trenutno gradi ovu zgradu od 25 milijuna kuna. 25 milijuna kuna tek za nekoliko ljudi koji rade u administraciji. Je li to način na koji će se subvencionirati cijena vode odnosno je li to način kako se pomaže stanovništvu otoka Brača da imaju nešto jeftiniju vodu? I već je u najavi da će biti poskupljenje vode zbog toga što se ova zgrada ne može financirati. Drugi primjer je otoka Kaprija kraj Šibenika gdje je zadnjih par godina cijena vode skočila naravno opet u režiji HDZ-a ni manje ni više nego 10 puta. Dakle, stanovništvo otoka Kaprija onaj tko je plaćao 100 kuna danas plaća 1.000 kuna, tko je plaćao 1.000 kuna danas plaća 10.000 kuna. Neki stanovnici otoka Kaprija dobijali su i prošlo ljeto račune od 18, 19.000 kuna. Je li to način na koji ćemo mi ovim zakonom ili sličnim zakonima subvencionirati vodu odnosno cijenu vode odnosno pomoći stanovništvu hrvatskih otoka? Ja mislim da to nije način. Dakle, jednostavna pitanja što mislite o izgradnji ove velebne zgrade u Supetru na otoku Braču od 25 milijuna kuna i o poskupljenu vode na otoku Kapriju?
Stanka će biti odobrena. Sada je na redu kolega Borić, isto tako zahtjev za stanku.
Hvala lijepa uvaženi predsjedniče. Tražim stanku u ime Kluba HDZ-a da se još jedanput unutar kluba jasno odredimo i prema ovom zakonu što on donosi, ali i da jasno poručimo hrvatskoj javnosti da ovakav pokušaj da se nešto što je dobro za hrvatske otočane skrene na temu koja je potpuno kriva i ne, od onoga tko je izgovara nerazumljiva. Jer da bi gospodin što govori trebao bi znati tko je vlasnik tog vodovoda kad govori o otoku Braču i tko treba ovaj organizirati svoj posao na tom otoku što se tiče vodoopskrbe. Ovdje se radi o sasvim drugom momentu, a to je da država subvencionira do, vodoopskrbu dijelova otoka koji nisu spojeni na vodoopskrbni sustav i povećava ukupni broj kubika koji je dozvoljen znači da se može subvencionirati za gotovo dvostruko više. Mi smo kao otočani jasno se uvijek prema ovom ministarstvu ali i upravi za otoke određivali kao našem centru koji nam je uvijek pomagao i koji nam je doprinosio da naš život na otocima bude lakši. Ono što je važno reći hrvatski građani moraju prepoznati ovakve političare koji se navodno bore za njih i njihove interese, a u biti nikada nisu doprinosili njihovom životu ni na koji način. Kad govorimo o otoku Kapriju, na otoku Kapriju izgrađen je sustav vodoopskrbe, ali nema dovod vode znači do samog otoka i zbog toga su potrebni vodonosci koji tu vodu onda prazne u vodospreme i razina subvencija kada se, kada se [[Upadica: Samo nastavite, nije bio jak hvala Bogu.]] znači želimo još jedanput istači na kraju da je ovo dobar zakon, da ga moramo raspraviti u prvom čitanju. Ako još nešto imamo za njega dodati u našoj raspravi i na taj način ga pripremiti za drugo čitanje i donijeti ga kako bi otočani i dalje imali svu pomoć države koja je do sada bila velika, da se mogu normalno znači [[Upadica: Hvala vam.]] živjeti na otocima, razvijati se i ostvarivati svoje ciljeve života.
Hvala lijepa. Idemo sada na treći zahtjev za stankom, kolega Bulj izvolite.
Hvala lijepo. Ovaj Zakon o otocima, tj. dopuna zakona, izmjene zakona u biti je usklađivanje već sa postojećim određenim zakonima i uredbama Vlade. U biti ovdje je najbitniji ovaj trenutak to je osnovno ljudsko pravo su vode. U biti tu se sad subvencionira nešto veći, više ovaj kubika po stanovniku. Ja bi samo ovdje rekao da su vode nešto najznačajnije poglavito za otoke. Međutim, ja bi rekao samo primjer kako iz rijeke Cetine se napajaju najveći dio otoka Dalmacije u perspektivi svi otoci Dalmacije. Znači imamo i Brač i Hvar i Šoltu znači rodno misto i odakle je porijeklom i premijer. Međutim, imamo još otoke, a to je Dalmatinska zagora koja je zaboravljena od svih odakle se baš napajaju oni su otoki u političkom smislu ko da ne pripadaju hrvatskom sustavu pravnom zato što ih se zaobilazi. Evo rijeka Cetina koja napaja sve te otoke u srednjoj Dalmaciji apsolutno se ništa ne ulaže u očuvanje tog okoliša. Dapače imamo aglomeraciju Sinj koja izravno kanalizacija ulazi i fekalne vode u rijeku Cetinu, apsolutno greškama i lokalnog vodovoda, lokalnih vlasti, Hrvatskih voda, ministra Ćorića i doći će do problema ako se ne nađe novac dodatni projekt aglomeracija Sinj. A koliko je značajna Cetina? Značajna je zbog toga što se svi otoci u biti napajaju iz i u vrijeme turizma i danas će se napajati iz rijeke Cetine. Zato još jednom napravili ste otoke gdje ne bi smili, Dalmatinska zagora je nažalost u političkom smislu otok. Najveći bazen pitkih voda je Dalmatinska zagora. Zbog toga još jednom upozorenje pod hitno ministrice zakon o nerazvijenim područjima poglavito o Dalmatinskoj zagori.
Kolega Kujundžić sada je na redu za repliku, a ne to je, a ne pardon, stanka, stanka kolega Bauk, je, je, ništa. Kolega Bauk, stanka je, imamo još jednu stanku.
Zahvaljujem poštovane kolegice i kolege. Kako su i druge kolege iskoristile pravo na stanku da u kratkim crtama izraze svoj stav o ovome zakonu i njegovom sadržaju to ću napraviti i ja, neće mi trebat više od dvije minute. Dakle prvo ja moram priznati da je ovo dobra prilika da svi zastupnici u HS neovisno o stranačkom klubu kojem pripadaju dobiju osjećaj kojim bi mi koji smo sa otoka morali prezentirati na način koje su specifičnosti otoka, i ovo što je kolega Bulj rekao i za Dalmatinsku zagoru i za neke druge dijelove Hrvatske, doista je dobro da se u ovome slučaju više ponašamo kao zastupnici svoga kraja, a manje kao zastupnici određene političke stranke. Tako da je ovoga Zakon o otocima i izvješće koje ide u provedbi Zakona o otocima je čini mi se kao rijetko koje donošeno ili prihvaćeno jednoglasno u HS, što je dobro. Moj stav je da ovaj Zakon o otocima je na razini deklaracije, što nije loše, možda nije loše zato što njega prati preko 20 podzakonskih akata, što vladi, ministarstvu ili ministarstvima daje određenu fleksibilnost u mogućnostima da reagiraju relativno brzo, ali nije dobro kada kasne podzakonski akti što se tiče tog, tog zakona. Također dobro je ovo da se povećava količina vode koja se subvencionira jer su ljudi koji su bili na tim područjima bili recimo uskraćeni za mogućnost bavljenja turizmom, recimo nisu mogli imat bazen kao dio turističke, turističke ponude, dakle tu se, tu se i na taj način pomaže. I ono što ja moram reć sa sjetom, ipak nam je, a to će se kolega Bačić i Borić složiti, ovoga draže dok je uprava za otoke bila u Ministarstvu mora, život je more.
Hvala lijepa. Stanka je odobrena, a mi imamo još povredu Poslovnika, kolega Bačić.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Pa evo, povrijeđen je čl. 238., g. Bauk je sad imamo sjajnu priliku potvrditi ono što je govorio za vrijeme dok je govorio u ime kluba kad je reko da će on stati u, da on ima pravo stati u obranu HDZ-a. Pa evo sad je bila krasna prilika s obzirom da dolazi s otoka Brača, demantirati neistinu, da ne kažem laž koju je rekao g. Zekanović da grad, Vodovod Brač gradi velebnu zgradu u Supetru jer da je, i da je to djelo HDZ-ovaca. Koliko ja znam Vodovod Brač [[Upadica: Hvala vam]] je u vlasništvu Općine Milna [[Upadica: Hvala kolega]] Općine Bol i grada Supetra [[Upadica: Hvala kolega Bačić]] gdje JLS nije pod upravom HDZ-a već pod upravom SDP-a.
Hvala vam, ovo znadete da je opomena, ovo nema veze s povredom Poslovnika. Evo kolega, isto tako Bauk ide po, po, ide po opomenu. Ajde izvolite.
Da. Evo da ne ostane neizrečeno. Dakle, Vodovod Brač je u vlasništvu 8 JLS-ova od kojih 7, od kojih 6 imaju jedan dio, a dvije su podijelile popola, nije bitno i činjenica je da je prilikom izbora novog direktora došlo do određene podjele među tim JLS-ovima ne po stranačkoj liniji, da su neki kritizirali poslovnu politiku vodovoda, a neki nisu. Tako da nisam mogao branit ni vas, ni nas jer nisam imao od čega, jedni i drugi su ovoga tu statirali.
Zanimljiva polemika, ali nažalost moram dati opomenu i vama. Kolegice Mrak-Taritaš vidim da ste se i vi javili sada, izvolite.
Hvala vam lijepo predsjedniče HS. Nakon ove zanimljive rasprave dva kolege s dva otoka, jedan sa srednjodalmatinskog, a drugi s južnodalmatinskog nadam se da ćemo u raspravi o zakonu imati još neke prilike čuti. Dakle, kad je riječ o Zakonu o otocima činjenica je da to uvijek izaziva raspravu i uvijek se mi deklarativno zalažemo i govorimo o tome što bi trebalo napraviti i što bi bilo dobro. I kad je izvješće koje dobijemo onda vidimo stvarno što je napravljeno i kojim putem se išlo. Mene, ja ne mislim da je bilo koji od ovih propisa i tako trebamo gledati uklesano u kamen i mislim da se on treba i mijenjati i dopunjavati, ono što je krivo mijenjati, a što je dobro poboljšati. No ono o čemu trebamo voditi računa, otoci su fizički otoci, fizički ne možete doći do njih, ali neki krajevi u RH postaju otoci u odnosu na povezanost s drugim krajevima u odnosu na mogućnost razvoja i to je prilika budući da je resorna ministrica tu da to spomenemo i to ne zaboravimo. Nemojte da nam se desi i to je odgovornost kompletne vlade i kompletne ministrice da prostor Banije odnosno Banovine jednog dana postane otok koji će samo biti kopnenom vezom povezano sa RH, a u svim drugim stvarima, dakle govorim o negativnom kontekstu, ne govorim o pozitivnom kontekstu, o našim otocima kojih ima preko 1000 da sad ne nabrajam točan broj ima u smislu razvoja i u smislu održivog razvoja niz stvari koja, koje se trebaju raspravit, koji kroz ovu izmjenu i dopunu zakona treba vidjeti, ali zaista ja ovu stanku odnosno traženje stanke u ime kluba je apel, nemojte da svojim činjenjem odnosno bolje rečeno nečinjenjem pojedini dijelovi Hrvatske postanu otoci u onom negativnom kontekstu. Hvala lijepo.
Stanka će i vama biti odobrena, tako da ćemo sada nastaviti s radom u 11 sati i 20 minuta. STANKA U 11,08 SATI
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,22 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, evo, istekla nam je stanka pa ćemo nastaviti sa replikama, prva je replika poštovanog zastupnika Bulja. Izvolite.
Hvala lijepo. Ministrice, u ovome zakonu se unosi znači odredba kojom se povećaju količine vode za ljudski potrošnju, koje se subvencioniraju, to jest. Smatram da je to okej i to podržavam, to ljudi na otocima zaslužuju, osnovno ljudsko pravo je voda. Čak da bude i besplatno, voda ako je moguće jer što manja cijena ljudima. Međutim, činjenica je da područja koja opskrbljuju vodom, kao što je Cetina, Krka, Zrmanja, sve te rijeke tribamo čuvati i zaštititi. Meni je žao što nitko ne misli na te ljude u Dalmatinskoj zagoru i u zaleđu koji nemaju apsolutno nikakve subvencije, nego dapače, puno skuplju vodu nego u RH, znači mi smo napravili otoke, ja bi ove kolege s Brača, Hvara, Šolte, iz zaleđa i svih otoka još jednom zamolio i vas, tribamo zaštiti tijeku .../nerazumljivo/... Krku, poglavito po pitanju ... [[Govornik se ne razumije.]] aglomeracije Sinj gdje kanalizacija utječe otvorena u rijeku Cetinu [[Upadica: Hvala.]] da se napajaju svi ti otoci. Hvala lijepo.
Odgovor, poštovane ministrice.
Zahvaljujem se poštovani saborski zastupniče Miro Bulj. Dakle, opskrba pitkom vodom je jedno od temeljnih ljudskih prava i u vidu toga, Vlada RH je i do sada vodila računa da se diljem RH osigura dostupnost pitke vode. Ono što je važno da je trenutno u provedbi više od 60 projekata vodno-komunalne infrastrukture vrijednosti preko 20 milijardi kuna. U operativnom programu 2014.-2020. g. prvotno je bilo zamišljeno samo 10 milijardi kuna za ovu namjenu, međutim, kako su potrebe velike, a vi spominjete i rješavanje problema i vodoopskrbe, ali i sustava, očito, odvodnje kod rijeke Cetine, uloženo je dakle dvostruko više sredstava onoga što je bilo planirano. Takav trend će se nastaviti i dalje, odnosno i u novom programskom razdoblju 2021.-2027., upravo ga programiramo, predvidjet će se izdašna sredstva za ovu namjenu. Hvala vam.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Ante Kujundžića.
Hvala predsjedavajući. Poštovana ministre, negdje do 2025. oko 2 milijarde ljudi ne bi trebali imati dovoljne količine vode za osnovne životne potrebe, pričam na razini svijeta. Dakle jedno od mogućih rješenja jesu desalinizatori korištenjem zapravo sunca kao izvora, negdje otprilike 20 litara se proizvode po panelu veličine jednoga kvadrata. Mislite li da je ovo ono rješenje zapravo koje bismo trebali između ostaloga dovesti u kontekst govora o otocima, kako u vodoopskrbnoj mreži, a tako i težnji da otoci kao takvi postanu samoodrživi? Hvala vam.
Poštovana ministrica Tramišak.
Poštovani zastupniče Kujundžić, hvala vam na ovom komentaru. Dakle, smatram da i desalinizatore treba uzeti kao jednu od mogućih opcija rješavanja dostupnosti pitke vode na otocima u okviru posebnog tematskog cilja EU, ona pametna Europa, zelena Europa, tako prenosimo i operativne programe, pametna i zelena Hrvatska, isto tako pametni i zeleni i održivi otoci, bit će zasigurno mogućnosti da i lokalna samouprava prepoznaje ovakvu mogućnost i tamo gdje je moguće, rješava svoj problem i na ovakav način odnosno i desalinizatorima. Takva mogućnost će biti iz fondova EU u novom razdoblju pa očekujemo i takvu vrstu projekata. Hvala vam.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Krune Katičića.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, ministrice sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici. Pa evo pred nama je kao što znate Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otocima, koje po mom mišljenju u znatnoj mjeri unaprijediti postojeći Zakon o otocima, posebno u ovom dijelu koji se odnosi na sastav otočnog vijeća koje je jedno od operativnih tijela koje može zasigurno biti učinkovitiji. Moje će pitanje biti sljedećeg sadržaja, možda odmiče od samog teksta, ali je bitno i zbog interesa samih otočana. Da li možete nam reći koliko je nacionalnih te EU sredstava Vlada RH u proteklih 4 godine uložila u povezivanje otoka, odnosno izgradnju ili rekonstrukciju lučkih infrastruktura na otocima, što je jedan od načina za zadržavanje života na tim otocima. Hvala.
Poštovana ministrica Tramišak.
Poštovani zastupniče Katičić, zahvaljujem se na pitanju. Dakle Vlada RH je ulagala i dalje ulaže značajna sredstva, kako iz državnog proračuna, tako i iz fondova EU u kvalitetnije i bolje povezivanje samog Jadrana, tako i otoka sa kopnom. Ono što je važno u lučku i ribarsku infrastrukturu, iz nacionalnog proračuna uloženo je više od 111 milijuna kuna u proteklom razdoblju, a kada govorimo o rekonstrukciji, modernizaciji ili dogradnji lučke infrastrukture, iz fondova EU, ovdje govorimo o iznosu gotovo 1 milijarde kuna. Novi veliki investicijski val planira se nastaviti i dalje sa novim poboljšanim mogućnostima financiranja, a tu su planovi od strane Ministarstva mora, prometa i infrastrukture u kontekstu i izgradnje novih luka, rekonstrukciju, premještanje neodgovarajućih putnih ili trajektnih pristaništa, uspostavljanje željezničkih i cestovnih veza sa zaleđem, izgradnje infrastrukture za pristup lukama, u sklopu zelenog pristupa pomorskom prometu, ali naravno i nova potencijalna ulaganja u obliku obnove flote, ... [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica: Hvala.]] ili nadogradnje infrastrukture. Hvala.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Ban Vlahek.
Poštovana ministrice, u čl. 33 st. 2 navodi se da je isporučitelj vodne usluge dužan vodu isporučivati naseljima na otocima. Smatram da zbog nepostojanja infrastrukture u pojedinim naseljima na otocima to nije moguće definirati na taj način već bi trebalo obavezati isporučitelje da vodu isporučuju subjektima iz st. 1 istog članka. Također, smatram da bi iz čl. 33a st. 2 trebalo izbaciti formulaciju da će ministarstvo poticati troškove prijevoza vode na otoke, ovisno o mogućnostima i osiguranim sredstvima za tu namjenu u državnom proračunu, već da se zakonom ministarstvo obveže podmirivati sve troškove bezuvjetno. Hvala.
Poštovana ministrica Tramišak.
Kao što smo i na početku u samom predlaganju izmjena zakona i spomenuli, glavne izmjene zakona vežu se upravo na unošenje odredbi uredbe Vlade RH gdje se količine vode povećavaju sa 45 kubika na 85 kubika po samom otočaninu. Dakle, značajno povećanje. Ono što je bitno da se sve regulira u tom članku i mislimo i smatramo time da je i time obuhvaćeno ono što je nužno za same otočane. Ovo se dakako odnosi na one koji nemaju pristup javno vodoopskrbnoj mreži nego gdje se voda donosi cisternama odnosno vodonoscima.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Anke Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana ministrice, moje pitanje će se odnositi na formu odnosno na tehničke stvari ovog zakona. Mi često imamo izmjene i dopune zakona koje su u ovom saboru, a gdje se govori o usklađenju sa direktivom. Ove izmjene i dopune Zakona o otocima između ostalog imamo iz razloga što se treba uskladiti sa 2 zakona riječ je o Zakonu o regionalnom razvoju RH i riječ je o Zakonu o sustavu strateškog planiranja i upravljanje razvojem RH. Sva 3 zakona su iz vaše nadležnosti. Od toga su ova 2 zakona bila čak donešena i prije ili u isto vrijeme nego Zakon o otocima. U raspravi kad je bio Zakon o otocima 2018. godine se u raspravi ukazivalo na činjenicu da se neke stvari neće moći napraviti jer je u drugim propisima drugačije to definirano. Dakle, mi imamo i zakonodavstvo koje je dužno uskladiti kad dođe prema Vladi i dalje prema saboru neke druge propise iz različitih ministarstava, ali ovdje se radi o usklađenju u okviru vašeg vlastitom ministarstva. O čemu je riječ? Hvala.
Poštovana zastupnica Tramišak, ministrica oprostite.
Hvala. Poštovana saborska zastupnice, evo ukratko ću vam odgovoriti. Dakle, istina napomenula sam u samom uvodnom obraćanju da se također ovaj zakon usklađuje sa ostalim propisima i Zakonom o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem, ali i zakonom drugog ministarstva, Ministarstva mora, prometa i infrastrukture Zakonu o javno cestovnom prijevozu i naravno Zakon o regionalnom razvoju Ministarstva regionalnog razvoja i fondova EU. Postoje određene odredbe koje su mogle samostalno egzistirati, međutim radi kvalitetnijeg povezivanja sa Zakonom o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem odlučili smo se za navedene izmjene odnosno kako smo i spomenuli, dajemo jednu veću ulogu obalno otočnim županijama da provode politike integriranog otočnog razvoja. Tako da zakon, u zakonu je predviđeno da se planovi razvoja otoka moraju prepoznati u planovima razvoja županija. Time smo to na jedan kvalitetniji način samo povezali. Hvala vam.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Danice Baričević.
Hvala lijepa uvaženi potpredsjedniče. Poštovana ministrice, Zakon o otocima koji je stupio na snagu 2018. u prosincu, a i sama ova nadogradnja je danas odnosno izmjene i dopune Zakona o otocima i dalje Vlada RH sustavno i ciljano je usmjerena upravo na provedbu politike poboljšanja, poticanja održivog razvoja hrvatskih otoka za dobrobit otočnog stanovništva. Ono što mene zanima možete li kazati koliko će se u slijedećoj financijskoj perspektivi '21.-'17. osigurati sredstva iz EU za razvoj otoka i koja su ključna područja upravo planirana u razvoju koncepta pametnih i održivih otoka u RH. Hvala.
Poštovana ministrica Tramišak.
Poštovana zastupnice Baričević zahvaljujem se na pitanju. Dakle, iz fondova EU u novom programskom razdoblju točno je kako ste spomenuli da su prepoznati pametni i održivi otoci kao jedan od prioriteta, a to nam je definirano i nedavno usvojenom Nacionalnom razvojnom strategijom do 2030.-te godine. Već smo se dotakli i pitanja ove problematike onog najvažnijeg, a to je dostupnosti javne vodoopskrbe. Tako će zasigurno i niz takvih projekata biti prepoznat u novom programskom razdoblju. Dobili smo podatak o vrijednosti od više od milijarde kuna potencijalnih projekata koji bi se u ovom kontekstu financirali. Za sve ostale projekte, mjere i aktivnosti koje će se provoditi na otocima upravo je u tijeku programiranje zajedno sa regionalnim koordinatorima obalno otočnih županija koji će svoje prijedloge dostavljati Ministarstvu regionalnog razvoja. Zahvaljujem se.
Repliku ima poštovani zastupnik Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana ministrice ja sam jedan od onih koji nije rođen na otoku, a živio na otoku i znam zapravo koje su nevolje i muke pritiskale ljude koji žive na otocima. Ja svesrdno podržavam ove izmjene i dopune zakona i zasigurno mislim da ni jedna vlada nije dosada uložila toliko novaca u otoke koliko je ova sve s ciljem da se izjednači život na otocima sa životom na kopnu. I moje pitanje vama, samo ću spomenuti dvije stvari. Znači ulaganje u vodu subvencija i u veze odnosno veze otok kopno, jer vi danas možete zapravo s otoka na kopno doći kad hoćete i u koje vrijeme hoćete, a ja sam kad bi dolazio s otoka u grad puštao sve slavine u kući samo da čujem zvuk vode kako je [[Upadica: Hvala.]] kako je onda bilo teško živjeti bez vode.
Poštovana ministrica Tramišak.
Evo ja se samo mogu ovdje zahvaliti na komentaru i ponovo istaknuti da, da je Vlada RH u mandatu 2016. do 2020. uložila više od 6 milijardi kuna iz državnog proračuna upravo za otoke i to ne govorim ovdje o izvorima financiranja EU nego upravo nacionalnim izvorima financiranja i time pokazuje koliku pozornost posvećuje kvaliteti života na otocima. Hvala.
Poštovani zastupnik Pavić.
Hvala lijepa. Poštovana ministrice, poštovani potpredsjedniče sabora, pa upravo Vlada Andreja Plenkovića, a i vi osobno jasno pokazujete kako se vodi računa o ravnomjernom regionalnom razvoju. I ovi pokazatelji koje ste iznijeli da je preko 7.200 otočana do sada koristilo potporu za subvencioniranu vodu govori da je mjera koju je uredbom Vlada definirala bila pogođena. Istaknuli ste milijarde kuna koje je Vlada uložila do sada u otoke, ako možete još jedanput hrvatskim građanima pojasniti što to znači da ljudi ne razumiju što su milijarde, što to znači za pristup lukama, vodi, cestama, razvoju otoka? Da smo osigurali bolju infrastrukturu, mogućnost mladima da ostaju na otocima i isto tako europsku perspektivu jer vidimo da nas čeka velika financijska omotnica iz koje ste sami sad najavili da čak ima milijardu kuna potencijalnih projekata za razvoj otoka. Hvala.
Odgovor poštovane ministrice Tramišak.
Poštovani zastupniče Pavić, dakle sami ste istaknuli neke od primjera koji su važni za kvalitetan život i standard života na samim otocima. Tu su ta ulaganja u vodoopskrbu, u društvene djelatnosti, u javne usluge, ovdje možemo govoriti o izgradnji vrtića, nerazvrstanih cesta, javne rasvjete ali i druge infrastrukture poput različitih društvenih domova, dvorana, uređenja plaža i svega onoga što je zapravo bitno u kontekstu te male lokalne infrastrukture koja čini ugodnijim i kvalitetnijim život stanovnicima. Upravo i u tim smjerovima imamo niz mjera i aktivnosti koje provodi i samo Ministarstvo regionalnog razvoja ali i druga resorna ministarstva, mora, prometa i infrastrukture, gospodarstva, održivog razvoja, dakle svi koji provode određene aktivnosti i mjere upravo namijenjene otočnom stanovništvu.
Slijedeća replika poštovane zastupnice Grba-Bujević.
Poštovani g. potpredsjedniče Sabora, uvažena ministrice. Važno je još jednom naglasiti da se ovim izmjenama i dopunama zakona zapravo stečena prava otočkog stanovništva proširuju, nadograđuju i osuvremenjuju kako bi se poboljšao život na otocima. Vi ste to kazali ali mislim da to treba još jedanputa naglasiti, da nitko neće ništa izgubiti. Ono što je posebno važno je da ste zapravo ovim izmjenama i dopunama provedbu prava na povlašteni prijevoz otočana i na osobe sa invaliditetom uvrstili u mogućnost da se zapravo na njih primjenjuju neke odrednice zakona koje do sada nisu bile važeće. Stoga naravno da ćemo podržati ove izmjene i dopune zakona ali mislim da je to još jedanputa bilo važno naglasiti.
Poštovana ministrica Tramišak.
Poštovana zastupnice Bujević, spomenuli ste da ovim izmjenama zakona, stečena prava se naravno proširuju, oplemenjuju, osuvremenjavaju a time se i daju veće mogućnosti i alati i Vladi RH da razvija i nove mjere. Kada ste spomenuli besplatni otočni prijevoz, važno je za spomenuti da se više od 30 milijuna kn godišnje upotrebljava iz Ministarstva regionalnog razvoja upravo u tu svrhu i to kako bi se osigurao besplatni prijevoz za djecu do 8 g., učenike, studente, umirovljenike, osobe sa invaliditetom, dakle sve određene kategorije i skupine stanovništva koje imaju tu potrebu. Hvala.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Vesne Nađ.
Hvala lijepa, potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovana ministrice Tramišak, dakle rekli ste da smo do sada uložili 6 milijardi kn iz proračuna i 7 milijardi iz EU fondova, dakle 13 milijardi je prilično velik novac međutim mi još uvijek danas 2021. govorimo o tome da li ćemo povećati sa 45 na 85 m3 po stanovniku, dakle nemaju svi stanovnici otoka pristup vodovodu. Pa kada ćemo mi konačno to imati? S tim velim sredstvima, da niste malo pobrkali te prioritete? Rekli ste sada da ćemo uložiti izdašna sredstva, kad će bit dovoljno izdašna da imamo vodovod do svakog otoka? Hvala.
Poštovana ministrica Tramišak.
Važno je još jednom za spomenuti da je na području RH više od 60 projekata vodno-komunalne infrastrukture vrijednosti preko 20 milijardi kuna. Dakle, jako puno područja RH koje je trebalo rješavanje upravo ovog problema. Na samim otocima, govorimo o različitih 13 projekata koji nisu svi aglomeracije i vodoopskrbe, njih je 6 i 1,6 milijardi kuna. Znači zahtjevni i kompleksni projekti koji su u postupku rješavanja a trebat će zasigurno još jedno naredno razdoblje da bi se to kvalitetnije i dugoročnije riješilo. Jednostavno su velike potrebe zatečene u RH 2014. g. a onda da bi se svi problemi riješili, treba i određen period. Hvala vam.
I posljednja replika poštovanog zastupnika Garija Cappellija.
Poštovani potpredsjedniče, ministrice. Ja sam jedan od onih koji su po definiciji otočanin bio, kažu da je negdje oko 180 i nešto dana treba biti minimum na otocima pa da se prizna da po definiciji smo otočani. Hvala na ovom razumijevanju i dobro je 85 m3 jer ako znamo da i kategorizacija turizma 2, 3, 4 itd. zvjezdica u privatnim apartmanima isto morat imati neku toleranciju pa usklađivanje i ovog zakona itekako je važno da se može priznati na takvim malim otocima da se može baviti turizmom. Neko je prije spominjao desalinizatore, otok Susak prije skoro 10-ak godina, desalinizator još negdje 4,5, 5 milijuna kn za nekih 150 stanovnika, otok Unija upravo završava desalinizator za 50-ak stanovnika. Evo to je čisto onaj dokaz koliko osim ove cijene i radi se upravo na desalinizatorima i sličnim projektima.
Hvala lijepo. Hvala lijepa, gđo. ministrice. Sada idemo [[Upadica Tramišak: Poštovani zastupniče Cappelli…]] Izvolite, odgovor.
Evo zahvaljujem se samo na komentaru, još jednom bih spomenula da Vlada RH evo i ovim pokazuje da vodi računa o otocima, otočanima i kvalitetnim životnim standardom na istima. Evo hvala vam.
Hvala. Sada prelazimo na raspravu, želi li prije izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne, da, izvolite poštovani Marko Pavić, predsjednik Odbora za regionalni razvoj i fondova EU-a.
Hvala lijepa, poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovana ministrice, državni tajniče, pomoćnice. Izmjene ovog zakona raspravili smo i na matičnom odboru, odboru za regionalni razvoj i fondove EU-a, ključni poticaj kao što je ministrica istaknula je bio da se uskladi zakon s uredbom Vlade gdje je povećan broj količina subvencionirane vode s 45 na 85 m3, također se iskoristila prilika za usklađivanjem sa više zakona, vjerujem da ćemo u raspravi detaljno to sve raspraviti. Ono što bi reko da smo jednoglasno donijeli zaključak da se prihvaća Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otocima, te da će sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja iznijeta u raspravi uputiti se predlagatelju radi izrade konačnog prijedloga. Sukladno navedenom odbor je donio takav zaključak i vjerujem da ćemo kroz raspravu još obogatiti i možda i neke prijedloge koji će se vidjeti u konačnom prijedlogu zakona. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sad prelazimo na raspravu i prvi, u ime kluba zastupnika i prvo će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Josip Borić, izvolite.
Hvala vam lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče sa suradnicom. Izmjene i dopune Zakona o otocima u prvom čitanju dobra su prilika da se zaista raspravi ovaj, ove izmjene i zakon sam da, da ta politika prema hrvatskim otocima dobije još puniju provedbu nego što je to bilo do sada. Ali da bi došli do tog zakona malo ću se osvrnut i na povijest politika prema hrvatskim otocima jer mislim da oni to zaslužuju, nemamo često priliku u saboru govoriti o otocima, prije smo uvijek raspravljali Izvješće o provedbi zakona, ali to sad ode na saborski odbor i prihvatimo, a da ne znamo ovaj učinke samog zakona, manje-više svi, ali evo prilika je barem jedanput u mandatu da govorimo o otocima jer je to vrijedan prostor RH, 1244 otoka, od toga 78 većih otoka, 524 otočića i 642 hridi. Mislim da je u povijesti hrvatskih politika ovo možda jedna od najuspješnijih, ajmo je tako nazvati, otočnih politika koje je obilježilo zajedništvo svih političkih opcija da osiguraju normalan razvoj i opstanak života otočana na tim prostorima. I od '95.g. kada je ustrojen centar za otoke koji je kasnije 2000. prerastao u upravu, a bio je jedan od onih zametaka koji je kasnije u '99.g. dao prvi Zakon o otocima jasno se htjelo poručiti da taj potpomognuti prostor treba osmišljenu politiku i da ona mora imati kontinuitet da bi tamo mogli živjeti ljudi, opstati, ali da bi mogli nakon određenog vremena i vraćati uloženo u taj prostor. Mislim da je to uspjelo, da je to zaista i za vrijeme vlada koje nisu bile HDZ-ove, koje je vodio SDP imalo jedan kontinuitet i mislim da smo uspjeli svi zajedno osmisliti politike koje su trebale rezultirati onime što imamo danas. I zato možda jedna poruka kolegama, kad govorimo o „Projektu Slavonija“ ili sutra o projektu koji treba govoriti o prostoru zagore i Gorskog kotara ili tih područja koja smatramo da nisu dovoljno razvijena da je važan onaj moment zajedništva i podupiranja takvih politika jer on kroz dugoročno razdoblje daje rezultate. Onog trenutka kad nestane kontinuitet, kad se prekine određena politika, tada nastaju problemi. Mi kad govorimo o našim otocima jasno je da imamo drugo najrazvijenije, ajmo reći, i najrazvedenije otočje u Sredozemlju koje nam je omogućilo i naše teritorijalne granice na moru, pa i sam IGP podalje od naših obalnih granica jasno govori da je to sama vrijednost i kao teritorij, ali i ono što na njemu živi, a to su naši otočani koji su tamo uspjeli sačuvati život, osmisliti ga i iz godine u godinu mogu živjeti, ajmo reći, bolje. Naravno da na svakom otoku nije isto. Mi imamo na otocima 49 JLS-ova, pardon 59, a od toga ih je 8 na kopnu. I s tih 8 na kopnu koje imaju ove male otoke imamo podosta, ajmo reći, i problema. Naravno, evo imamo i neke na otocima koje imaju svoje male otoke kao što je Mali Lošinj i naravno da je uvijek potrebna briga o njima jer su im oni administrativno središte i često znaju biti možda malo i zaboravljeni. To treba ispravljati i zakon je taj koji je to naložio i tu je njegova vrijednost. U tih 25.g. od centra za otoke i 22 od uprave za otoke jasno je da su uložene milijarde i milijarde kuna, svako izvješće pokaže da su te brojke velike. Izvješće za 2019. govori o preko 2 milijarde kuna uloženih u taj prostor od strane svih subjekata koji to mogu, kad govorimo s državne razine, regionalne razine i dobro je da imamo takvo izvješće koje to onda može ovaj prikazati, nema nešto da se taji ili nema nešto da se sakrije ako je došlo do otoka. Što je tu važno još naglasiti? Da ta smislena politika je imala, kažem od 2000., pa do danas nekoliko svojih aktivnosti koje su trebale tu politiku prema otocima posložiti da se tamo zaista može živjeti. Svakako uvijek nam je bila na prvom mjestu prometna povezanost, znači riješiti dolazak na otok, to su luke, kopnenu luku, zatim cestu i naravno ako smo imali mogućnost heliodroma, ako smo imali mogućnost 3 aerodroma, imamo na Lošinju, na Braču, na Krku, da kroz tu prometnu povezanost osiguramo nesmetan, nesmetan promet i prema otocima i sa strane otoka prema kopnu. Nakon toga smo si odredili da moramo odraditi i društvenu infrastrukturu koja je jednako važna, da na svakom velikom otoku, ali i manjem ako je to moguće, imamo školu, da imamo dječji vrtić, da imamo dom za starije osobe, da imamo dom zdravlja, da imamo znači sve one mogućnosti koje imaju svaka sredina na kontinentalnom dijelu RH i mislim da je to ispunjeno u ovih proteklih 20.g., da sve to više-manje imamo. Nakon toga posvetili smo se i komunalnoj infrastrukturi jer je bilo jasno da bez, ono o čemu danas najviše govorimo o vodoopskrbi, bez uređene odvodnje nema razvoja turizma koja je, ajmo reći, najvažnija gospodarska grana koja tim otocima daje i kapital i mogućnosti da se razvijaju, ali i da građani tj. otočani mogu živjeti na tim otocima. Nakon toga jasno je bilo da kad to posložimo da 132.000 ljudi na tim otocima onda može zadovoljiti najveći dio svojih potreba. Nikada ne možemo sve i jedan dio potreba moramo zadovoljiti na kopnu, a to onda radimo u našim županijskim središtima u 7 obalno otočnih županija. Kad govorimo o ovom zakonu on bi trebao biti još malo nadogradnja na ono što sam za sada govorio jer mislim da problem infrastrukture se rješava i da on više nije nepoznanica s obzirom da smo u EU i da fondovi daju izdašna sredstva da riješimo aglomeracije koje su postale sada stvarnost i da kroz te velika ulaganja koja dosežu milijarde kuna pogotovo na velikim otocima zaista osiguramo svakom stanovniku i svakom domaćinstvu spojenost na vodoopskrbni sustav ali i na sustav odvodnje. I ovo povećanje sa 45 na 85 kubika govori o tome da razumijemo što govore otočani posebno na malim otocima. I zato sam se usprotivio ovom pokušaju jednog kolege da on populistički obezvrijedi jedan takav pokušaj da se ljudima da ono što im treba. A to je voda bez obzira što mi na tim malim otocima imamo izgrađenu infrastrukturu naš je problem što do tih otoka nemamo cijev tj. nemamo s kopna položene cijevi kroz more da bi ih mogli opskrbljivati na taj način, a ne vodonoscima ili kad govorimo o velikim otocima koji mogu imati poneko manje naselje do kojeg nije izgrađena infrastruktura pa da to onda rade autocisterne tj. putem vatrogasaca ili nekih operatera koji se jave na natječaj onda oni to rade za te vodoopskrbne, za vodovodna poduzeća. Tu želim reći ono što sam ja nekada mislio. Da ne treba osloboditi odgovornosti ni te ljude u tim vodovodima koji bi trebali biti i koji su zaduženi da osiguraju svakom stanovniku i svakom domaćinstvu vodoopskrbu. I da nije države i da nije njezine subvencije koja godišnje iznosi 11 miliona kuna bilo bi problema upravo u tim naseljima koja imaju gotovu infrastrukturu, ali nemaju dovod same vode. To onda kažem na malim otocima kao što je Kaprije, Žirje itd., Drvenik odrađuju vodonosci i to je uspostavljen sustav, ali na većim otocima to onda rade cisterne kao i na poluotoku Pelješcu. Mi jesmo u proteklih 20-tak godina spojili jedno Lastovo i Mljet koji su vrlo daleko na regionalne vodovode kao što je NPKLM. Pokušava se to napraviti ja mislim i na Lošinju kad govorimo o otoku Unije itd., ali to su zaista skupi projekti. Kada bi samo zadarske otočje sve od Premude, Silbe, Oliba itd., Zenica pospajali na vodu s kopna to su zaista veliki iznosi. Tako da ćemo sigurno koristiti ovu subvenciju kao pomoć vodovodima, ali naravno uz njihovu obvezu da razmišljaju kako to trajno riješiti u budućnosti s obzirom da imamo europske fondove na drugoj strani kao pomoć. Govorimo ovdje o sustavu planiranja, pozdravljam ovo da se podigne ovaj dio obveza sa lokalne samouprave na regionalnu razinu, da se uspostavi bolji sustav planiranja, ali ono što želim reći u svojoj raspravi je da sam primijetio da se u Članku 37. ne spominje u ovim izmjenama i dopunama i molio bi da do drugog čitanja i otočne poslodavce riješite na isti način jer mislim da je to propušteno ako je to ikako moguće da se i oni usklade sa ovim navedenim zakonima o regionalnom razvoju i o sustavu strateškog planiranja i da oni onda ne budu u problemu kada se ta mjera ponađe na javnom pozivu, a da onda stvorimo sebi problem i kažemo ne možemo dati jer nismo sve uskladili. Molim vas da do drugog čitanja razmislite i o tome. Evo hvala, drugo ću u, mi podržavamo kao klub ove izmjene i dopune Zakona o otocima.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Domovinskog pokreta u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Vesna Vučemilović. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog državnog sabora. Državni tajniče, poštovani, poštovane kolegice i kolege, Zakon o otocima ima za cilj poboljšati uvjete života otočnog stanovništva i poslovanja gospodarskih subjekata na otocima. To se poglavito odnosi na povlašteni javni otočni cestovni prijevoz, opskrbu zdravstveno ispravnom vodom za ljudsku potrošnju po cijeni koja je ista za korisnika u mjestu iz kojeg se voda isporučuje te također treba promicati proizvodnju i plasman izvornih otočnih proizvoda pa je ministarstvo nositelj programa europski, hrvatski otočni proizvod. Dakle, sukladno ugovoru o funkcioniranju EU koji u Članku 174. stavku 3. definira otoke kao jednu od regija koje su izložene ozbiljnim i trajnim prirodnim ili demografskim poteškoćama EU nastoji smanjiti razlike u stupnju razvijenosti među različitim regijama i zaostalost regija. A pritom se to ne odnosi samo na otoke već i na druge regije jer podsjetit ću vas da upravo slavonske županije imaju manji BDP po glavi stanovnika od svih nazovimo iz morskih, dalmatinskih, primorskih županija od Istarske preko Primorsko-goranske, Zadarske, Šibensko-kninske do Dubrovačko-neretvanske, znači sve te županije imaju veći BDP po glavi stanovnika nego što ga ima slavonske županije. Nastojeći izjednačiti uvjete života na otocima subjektima na kopunu zakonom su obuhvaćene mjere koje neću ponavljati jel, jer u principu one idu na to da se očuvaju radna mjesta i osigura kvalitetan životni standard na razini onog koji je i u ovim drugim mjestima. Ipak unatoč mjerama i značajno, značajnim sredstvima koja su uložena broj putnika na otocima u javnom linijskom prijevozu iz godine u godinu je sve manji, a s druge strane uložena sredstva i ulaganja su iz godine u godinu sve veća. 2018. čuli smo znači su povećana 22% u odnosu na 2017.-tu, a 2019.-te su povećana za 43% u odnosu na 2018.-tu. Pa onda ako govorimo o apsolutnim iznosima to je 2018. bilo 1,87 milijardi kuna, a 2019. 2,59 milijardi kuna i sukladno tome raste i taj udio bespovratnih sredstava koji je iz EU pa je 2019. dosegao razinu od 1,46 milijardi kuna. U ovom prijedlogu dosta toga se odnosi na količinu vode koja je za ljudsku potrošnju po subvencioniranoj cijeni i ta količina vode raste sa 43m3 na 85m3 vode po članu po otočaninu, što znači da je to za četveročlanu obitelj recimo na raspolaganju ima 340 kubika godišnje odnosno 28 kubika po subvencioniranoj cijeni. I to je lijepo da se to povećava, nema tu ništa sporno, ali ja sada moram postaviti jedno pitanje. Koja je prosječna potrošnja vode po glavi stanovnika u Hrvatskoj? Znači EUROSTAT kaže da je prosječna potrošnja četveročlane obitelji u Hrvatskoj mjesečno 15 kubika vode ili 3,8 kubika po članu kućanstva, a godišnje to iznosi 46 m3 po stanovniku. Mi cijelo vrijeme govorimo o održivom razvoju, o štednji energenata, racionalnom korištenju resursa itd., a ministarstvo sada iz čista mira diže gotovo duplo količinu voda koja je po subvencioniranoj cijeni na raspolaganju našim otočanima. I budimo realni, nema niko ništa protiv, ali nazovimo stvari pravim imenom. Svi znamo da su turizam i poljoprivreda temeljne gospodarske djelatnosti na otocima, pa onda u principu ako to gledamo na taj način to je ipak jedna neizravna mjera potpore jednog gospodarskoj grani, konkretno turizmu. I ja moram stvarno postaviti pitanje, što je sa kontinentalnim turizmom? Zašto nemamo još neke neizravne potpore za kontinentalni turizam koji razvijamo u Slavoniji? Svi znamo da daleko više se mora ulagati u kontinentalni turizam nego u ovaj koji ide po konceptu sunce i more. Zašto iznajmljivači u Slavoniji i Baranji ne bi dobili neke neizravne potpore poput ovih? Što je sa poljoprivrednom proizvodnjom? Zašto nemamo nekakve još potpore dodatne pa da se stimulira naše poljoprivrednike da uzgajaju tu šećernu repu kako bi šećerane imale dovoljno kvalitetne sirovine pa da ne moramo zatvoriti dvije šećerane nego da rade sve tri ili barem dvije? Znači mi imamo viška u temeljnim ratarskim kulturama kao što su pšenica, kukuruz, ali tu nemamo prerađivačkih kapaciteta. A tu gdje imamo prerađivačke kapacitete kao što su šećerane, e tu nema sirovine jer poljoprivrednicima se ne isplati uzgajati šećernu repu. Znači nitko nema uistinu ništa protiv da se pomogne stanovnicima otoka, ali treba nazvati stvari pravim imenom, pa onda jednu neizravnu potporu gospodarskoj djelatnosti u ovom slučaju turizmu ili poljoprivredi na otocima prikazivat kao usklađivanje sa zakonskim odredbama jer to u principu to nije. Isto tako pomalo je nejasno zašto se ta predmetna odredba ograničava na isporuku vode plovilima, vodonoscima ili autocisternama i evo na tragu i onoga što je kolegica Nađ pitala, znači postoji li neki drugi način da se osigura kvalitetna konstantna opskrba pitkom vodom koja bi se mogla sufinancirati sredstvima iz EU i što se radi na tom polju. Ovdje se postavlja još jedno pitanje koje je meni evo ovako privuklo pozornost, a odnosi se na popis otoka koji se nalazi u prilogu Zakona o otocima. Mali Školj se tamo nalazi, a Velog Školja nema, kako nam je nestao jedan otok? Ko je radio popis? Je li popis netočan ili to ukazuje na neke druge stvari kao što je uređivanje morske granice sa susjednom BiH i to bez znanja HS-a? Znači gdje nam je nestao jedan cijeli otok pa makar to bio i jedan kamenčić ili hrid, ali to je otok, to je teritorij RH kojeg u popisu nema? Valjda RH ima popis svih otoka ili je došlo do promjena za koje ne zna ni hrvatska javnost, a ni HS niti su one prošle i raspravljene i uređene ovdje u HS-u. Još je jedna stvar koja mi je privukla pozornost, a vezana je za Hrvatski otočni proizvod. Tu se između ostalog na natječaje mogu javiti i jedinice lokalne samouprave, vezano za skupna događanja koja doprinose ostvarenju ciljeva, a to bi bili neki sajmovi, manifestacije, konferencije, radionice, edukacije, seminari, programi promotivno informativnog karaktera o programu Hrvatskog otočnog proizvoda. Znači imaju pravo javiti se jedinice lokalne i regionalne samouprave, javne ustanove, udruge, zadruge, Savez udruga, Zadružni savez i turističke zajednice itd., ovako formulirano, a bez jasno formuliranih i određenih ciljeva može značiti puno toga i onda može nam izostati određeni pozitivni učinak, a autohtoni proizvodi, otočni proizvodi su nešto u što uistinu treba ulagati i trebalo bi ipak malo konkretnije postaviti ciljeve. U principu još se tu javlja jedno pitanje i vezano za jednu nebrigu za otočiće na kojima nema poljoprivrednog zemljišta jer tri četvrtine otoka može strancu prodat njegov vlasnik bez suglasnosti Vlade RH i uvjeta reciprociteta što je inače potrebno za drugu nekretninu, poljoprivredno zemljišta, pa onda tu nije precizirana kategorija malih otoka, iako se na njih odnose zakonske odredbe koje reguliraju pravo prvokupa pri prodaji nekretnina što otvara prostor za manipulacije. Ja ću vam navesti samo jedan primjer, oglas iz Njuškala iz prošle godine gdje se cijeli otok prodaje za cijenu od milijun i 200 tisuća eura. Pomalo čudi takav stav prema našim otocima koje svi smatramo iznimno važnim, svi smatramo da je to bogatstvo RH i svi se slažemo pa i mi iz Domovinskog pokreta, da se prema otocima tako i treba odnositi.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Mosta u ime kojeg će vrijeme podijeliti zastupnici Kujundžić i Bulj pa najprije poštovani zastupnik Kujundžić, izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući, poštovani g. Reiner, poštovani tajniče, g. Bukarica, poštovani državni tajniče i pomoćnice, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Pred nama Zakon o otocima, ono što odmah upada u oko jest subvencionirana cijena vode na otocima koja je predviđena ovim zakonom, normalno uz vodoopskrbnu mrežu, svakako je jedan oblik nužde a s druge strane je jedan sramotan pokazatelj nečinjenja propusta i nebrige za otočno stanovništvo u svim godinama do sada. Jednako tako, cijena vode u Dalmatinskoj zagori ne ulazeći u već odavno upitnu kvalitetu iste je enormno visoka. Čak jedna od najvećih u RH uz gubitke veće od 70% u vodoopskrbnoj mreži kako danas, tako i u svim godinama do danas. Naravno da sve ovo na koncu konca plati krajnji potrošač. Stanovnici zasigurno nisu oni koji su krivi za nebrigu i nečinjenje, kako naravno u kontekstu potrošnje, tako naravno i u kontekstu stanja u infrastrukturi. Isporuka vode, vodonoscima i autocisternama zakonski su definirane kao kvalitetne i zdrave međutim tko to još u Hrvatskoj uopće vjeruje u zdravu, pitku vodu koju konzumiramo i koji su zapravo parametri kojima bismo tu kvalitetu vode izmjerili? Pa pogledajte broj oboljelih od karcinoma, pogledajte broj neplodnih parova. Hoćemo li ljudsko zdravlje staviti u kategoriju po kojoj ćemo mi prosuđivati kvalitetu isporučene vode i koje ćemo rezultate onda dobiti? Imamo li mi uopće definirane parametre te kvalitete i tko ju i koliko često kontrolira? U kontekstu čl. 19. ovog prijedloga zakona sugeriram vam da g. Lovru Kuščevića imenujete glavnim otočnim koordinatorom. Lovrinim metodama ćete uštedjeti zasigurno na vremenu, procedurama, zakonskim i podzakonskim propisima, planovima i programima a posebice u otočnim referendumskim inicijativama. U kontekstu čl. 31. i prava na besplatni pravni prijevoz zasigurno vam reć bravo i pohvalno je, no ruralni dio Dalmacije koji je otprilike na istom infrastrukturnom i populacijskom standardu kao i naši otoci, zar ne zaslužuje jednak pristup u smislu i prijevoza učenika, poglavito djece i osoba sa invaliditetom kao i svih onih koji su njihovoj ... [[Govornik se ne razumije.]] Ili ćemo pak pričekati još koje desetljeće kako bismo bili konkretni i kako bi nam stalo do svake pojedine egzistencije jednako i na isti način? Ako želimo biti konkretni i oživjeti već odavno ne znam čijom krivnjom, mrtve otoke i ruralni dio Dalmacije, imamo što učiniti i možemo biti vrlo konkretni već danas u ovom prijedlogu zakona. Dakle, prepišimo od onih koji su uspjeli kad već prepisujemo svaku rečenicu s papirića koja iz Bruxellesa sleti u naš Zagreb. Za otočno područje i ruralne dijelove Dalmacije koji imaju ogromnu stopu depopulacije, oživimo ih svojevrsnom subventivnom regionalnom stopom PDV-a koja će biti niža u odnosu na ekonomska jaka središta kojih možemo nazvati jakima u Hrvatskoj. Jednako tako, smanjimo stopu poreza na dobit za sve gospodarske subjekte koji se nalaze na tim područjima jer jedino razumnom strategijom i za život privlačnom, možemo udahnuti novi život otocima a naravno i Zagori. Koliko vam je to cilj, koliko nije, ukoliko ga budemo gledali kroz trajanje javne rasprave, bojim se da ćemo doć do groznog zaključka. Mogu vam postaviti pitanja o prometnoj povezanosti otoka s kopnom, kao i broju trajektnih linija, konkretno za Vis, dvije dnevno, više od 2 sata vožnje u jednom smjeru. Isto tako mogu vam postaviti pitanje zdravstvene ponude i zaštite te pitanje heliodroma na otocima te broj istih, no neću. Vi sve znate i sve možete a ja vam neću spominjati problematiku ni građevinskih zona i zakonodavne definicije istih na otocima. Isto tako neću spominjati ni cijenu odvoza i zbrinjavanja otpada na samim otocima. Znate sve, ljudi su vas birali, radite i budite konkretni a dok budete bili konkretni, razmislite o desalinizaciji vode na otocima i mogućnosti onoga što je realno a to je samoodrživost otoka. I za kraj, u slučaju da budete imenovali g. Kuščevića koordinatorom, ljubazno vas molim, zaobiđite evo barem moju Imotsku krajinu. Nastavit će kolega Bulj, hvala vam.
Sada će nastaviti zastupnik Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Ovo istraživanje uredbi i onoga što za otok, o otocima govorimo, ja bi najprije pozdravio sve otočane koji su uglavnom eksploatirani na način da se tezgari sa njihovim koncesijama, kao npr. na Braču, Zlatni rat, gdje ljudi su ostavljeni i prepuštani tim nekakvim dogovorima kao što je u Splitsko-dalmatinskoj županiji između Keruma i Kerumove stranke i HDZ-a jer se to jednostavno tezgari sa tim njihovim pomorskim dobrom koje bi trebalo služiti prije svega otočanima. Međutim, kad se govori o otocima onda je vrlo bitan ovaj značaj koji napominjemo, to je znači vodoopskrba i naravno da ovo povećanje subvencije određeni broj kubika ne znači puno ako ne budemo očuvali naše resurse i naše vode. Zato postavljam vama, vama, odakle se dolaze te vode, kad će Zakon o, o Dalmatinskoj zagori, evo, kad će o nama koji imamo najskuplju vodu do čega je dovedeno da se bezobrazno evo sad u Sinju 8 kuna poskupljuje ove godine 8 kuna je skuplja voda po kubiku nego u drugim krajevima, zbog čega, koji su razlozi? Znači, mi moramo prije svega gledati otoke kao naš potencijal, ulagati u nji, al ne smijemo stvarati od, od određenih područja na kopnu otoke, zaboravljene otoke i da nam služi samo kao eksploatacija. Ne možemo izuzet iz sustava projekata primjer Dalmatinsku zagoru, od Krke do Neretve. Samo kad pogledate rijeku Krku, Zrmanju odakle se napajaju otoci, rijeku Cetinu, pa pogledajte ta područja kolko su zaboravljena, kolko su ugrožena ekološki, a kolko su značajna sa svojim potencijalima i u ovome slučaju vode i vodoopskrbe gdje bi morali kao osnovno ljudsko pravo sve zaštititi da svaki čovjek ima pravo na vodu, pa u Hrvatskoj u ovome bogatom području besplatnu vodu. Koje ima povlastice stanovništvo Dalmatinske zagore, najskuplju vodu, najviše izvora i iz ti krajeva imamo i najviše i energije, evo samo rijeka Cetina 40% hidroenergije. Naravno da tribamo na otocima promišljati za opstanak ljudi. Spomenuti su dječji vrtići, do 2020.g. mi smo po, po Vijeću Europe u Barceloni održan 2000.g. do 2020. morali imat osigurano za 90% djece od 3. do 6.g. dječje vrtiće kao odgojne ustanove jel im to puno znači kasnije, to nije u Hrvatskoj. Ja bi još jednom postavio pitanje, zbog čega se stvaraju otoci na kopnenom dijelu, na zaleđu Dalmacije, zbog čega se to područje zaboravlja, imamo demografski pad, kada imamo ogroman potencijal i poljoprivredni i vodne resurse, imamo turistički potencijal, imamo sve što triba imat? E, ali kad se radi o Dalmatinskoj zagori, kad imamo problem aglomeracije gdje krive Hrvatske vode, gdje se krivi lokalni vodovod, gdje je kriva lokalna vlast, svi su krivi, gdje je prebačeno 150 milijona kuna cijena nego šta je u natječaju, e onda za Sinj to ne može za zaštitu rijeke odakle se napaja, ponavljam, Hvar, Brač, Šolta, Makarsko primorje, sad će i Splitski bazen jel imamo problem sa Jadrom, iza svake kiše imamo zamućenu vodu u najvećoj županiji. Znači pola Dalmacije se napaja iz Cetine, e al kad triba Sinju pomoći za aglomeraciju tj. pozivam sve ovdje s tih područja otoka da dignu svoj glas u zaštiti Cetine i da se naprave aglomeracije u gradovima i u Dalmatinskoj zagori jel oni piju tu vodu. Ja vas pozivam dignite svoj glas, isto je za Zrmanju, isto je za Krku. Međutim, na Viru se to, isti iznos prebačaja se plati, meni je drago, al za Cetinu i zaštitu tog pitkog resursa se ne daje niti kuna nego se mudruje, provocira to područje koje je ostavljeno i prepuštano samo sebi [[Upadica: Hvala]] Zato očekujem Zakon o Dalmatinskoj zagori. Hvala.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj Centra i GLAS-a u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, uvaženi državni tajniče sa suradnicom. Pred nama su izmjene i dopune Zakona o otocima. Riječ je o zakonu koji je donesen 2018.g. i ja ću nekako raspravu voditi u 3 grupe. Prvo, ove izmjene i dopune se odnose na, na usklađenost pojedinih odredba Zakona o otocima na odnosu na zakonski okvir kojim se uređuje strateško planiranje i upravljanje razvojem RH, riječ je o Zakonu o regionalnom razvoju RH. Dakle, ono što moramo u raspravi reći je slijedeće, mi imamo dosta slučajeva kad su nam zakoni međusobno neusuglašeni u odnosu na različite resore. Imamo dosta slučajeva kad svoje zakone usuglašavamo sa direktivama EU jel smo krivo prepisali ili krivo preveli ili krivo nešto. Ovdje imamo dakle dio izmjene i dopuna ovog zakona odnosi se na usklađenost odredbi Zakona o otocima sa Zakonom o regionalnom razvoju RH koji je iz 2014. i zadnja izmjena je bila 2018. odnosno sa Zakonom o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem RH iz 2017. Što zapravo zaključno hoću reći? Bilo bi dobro da jedno ministarstvo kad ima svoje propise da ih međusobno vidi, da nisu pojedine uprave u okviru ministarstva otok sam za sebe, da na kolegijima ili kroz ovo vidi gdje je problem, pogotovo ako je u nekakvoj raspravi ukazan na taj problem, pa se ti problemi međusobno vide i da onda to nema. Ja ne mislim da su zakoni idealni, ne mislim da su oni uklesani u kamen, mislim da oni zaista trebaju i kad žive u stvarnom životu kad vidite koji su problemi doći sa izmjenom i dopunom, al je vrlo neobično, to nije baš ovaj često, ali okej, resorno ministarstvo je reklo ljudi moji imamo propise i dalje ne možemo donositi podzakonske akte. Tu se vežem još s jednom temom koju mislim da je dosta važna u ovoj grupi je podzakonski akti. Sve više i više susrećemo zakona i nisu to mali zakonu, dakle nije ono da imate zakon 35 članaka nego i zakoni koji imaju i više članaka, niz podzakonskih akata, pravilnika, uredba koji se donose. Meni se čini da bi to nekako zaista trebalo malo reducirati i vidjeti jer onda se vi u jednom zakonu kad hoćete nešto vezati uz otoke ili kad hoćete nešto provesti imate užasno puno problema kad vidite morate sve uredbe, sve pravilnike i sve nekakve druge stvari vidjeti, ali to je postalo uobičajena praksa nije to iz ovog saziva Sabora ni od ove Vlade, to je, dakle već u prošlom sazivu, ni iz zakona ni iz prijedloga, koji dobivamo, a koje su ne provodite ih direktno nego morate još niz stvari donijeti. Činjenica je da ima dosta i pravilnika koji su već prije bili donešeni, pa mijenjate i dopunjavate, ali tu smo gdje jesmo. Druga tema o kojoj nešto hoću reći, vi u ovaj zakon zapravo uvodite, odnosno usklađujete sa dio propisima koji nadležnost Ministarstvo za pomorstvo, promet, gdje su, gdje je vezano uz prijevoz, od subvencije prijevoza i to je dio gdje se usuglašavate i to je vezano uz ovo prvo, kad se zakoni međusobno različita ministarstva moraju suglasiti da ne bude dileme koji će se zakon primjenjivati. Dakle, to je ova prva tema i uredba koja je već donešena, koja je vezana o vodi, a dosta diskusije vezano uz vodu, dakle ta je uredba već donešena 2020., imamo ju na snazi, imamo ju u primjeni, sad se ona, sukladno kako to i naše zakonodavstvo predviđa, ugrađuje u ovu, kroz ovu izmjenu i dopunu zakona, tako da više nema potrebe za dodatnom uredbom, to se mogu vezati za raspravu u petak, kad smo imali i postoji drugo ministarstvo koje misli da je puno bolje donositi uredbe i izbjegnuti Sabor. Vi ovdje imate nešto što zaista odrađujete sukladno svim onim, načinom na koji je naše zakonodavstvo. Ono što, čim dolazi bilo kakav zakon, a vezan uz otoke ili izvješće, on naravno izaziva našu raspravu. I tu uvijek onda imamo saborske zastupnike koji su ili s područja ili žive na nekom otoku ili su živjeli na nekom otoku ili žele živjeti na nekom otoku, kao što i državni tajnik i ja dolazimo iz jednog dijela Hrvatske gdje nema otoka. Dakle, mi dolazimo iz jednog drugog dijela Hrvatske, no mislim da Hrvatska ima jednu veliku vrijednost, a velika vrijednost su otoci. Hrvatska, da ne zaboravimo ima 1244 otoka, od toga su oni definirani površine veće od kilometar, pa onda imamo otočići koji su manje površine od kilometar i onda imamo hridi i sad kad to sve zajedno vidite, vidimo da imamo 78 otoka, 524 otočića i 642 hridi, što je s aspekta zaštite prirodnih baštine, prirodnih vrijednosti, Hrvatska je zaista vrlo zgodno, zgodno i na toj karti, a zgodno je recimo i kad ste i nautičar pa imate priliku obići, ali to je period kad obilazimo, period kad je sunce, kad je sve lijepo, kad ste na godišnjem odmoru, a na otocima ljudi žive cijelu godinu, žive 12 mjeseci, i žive cijelo vrijeme i od naseljenih otoka, ono podatke koje ja imamo, a imamo različite podatke, sad sve ovisi o tome, vidjet ćemo ovaj popis stanovništva, koji će pokazati jer naseljenih po jednom, po između 48 i 66, kako vadite koji podatak i uspjela sam naći jedan podatak, a to je da je 2012. g. jedan mali otočić dobio svog stanovnika pa je iz nenaseljenog prerastao u naseljeni. To su zgodni podaci, to je zgodno dakle zgodno je na karti Hrvatske vidjeti te otoke, otočiće, hridi, zgodni su podaci gdje sad mi baratamo koliko ima naseljenih ili nenaseljenih. Mi koji dolazimo, koji nismo odande, a dolazimo na otoke u nekom drugom periodu, ja sam svojim poslom imala i prilike biti na jednom našem većem otoku, bila sam, trebala sam biti jedan dana, a ostala sam duže, riječ je o Visu jer je krenulo vrijeme, dakle bilo je kasna zima, rano proljeće i nije bilo veze. Dakle, ostala sam tamo nekakva 3, 4 dana dulje jer se nije moglo na kopno i tad imate osjećaj što to znači. Dakle, što uopće znači i uvijek trebamo razmišljati što znači održivi razvoj otoka. Mi smo se opredijelili da o otocima raspravljamo, planiramo, ulažemo, da omogućimo održivi razvoj otoka. To znači da zapravo ljudima koji žive na otocima bi trebalo biti dostupna komunalna, obrazovna, zdravstvena, socijalna, kulturna, sportska, poduzetnička, turistička i svaka druga usluga kao što je dakle, javna usluga, kao što je i drugim građanima RH. I danas kad si postavimo pitanje na to znamo da to jednostavno nije u svakom trenutku moguće. Ja se uvijek zalažem za racionalna rješenja. Znate, imate onih iracionalnih rješenja koje sam ja imala prilike vidjeti, a koja vam se uvijek pojave u periodu recimo, nekakvih izbora, sad nećemo neko vrijeme imati izbore pa sam onda imala prilike vidjeti jedno rješenje, ajmo mi otoke spajati tunelima. I bilo je sasvim dovoljno i stručnjaka i uvaženi, ne želim ja nijedno to rješenje omalovažiti, ali ajmo vidjeti što to znači. Kako je to moguće? Da li ćemo onda između onda otoke spajati tunelima? Gdje se spajamo na kopno? Što to, koliko će auta prolaziti, kako ćete to održavati, koliko to košta, za koje vrijeme to možete napraviti? Imala sam prilike i vidjeti, ajmo spajati otoke mostovima. One otoke gdje je bilo moguće spojiti mostovima, meni se čini da smo to i napravili. I ti mostovi u smislu održavanja su, ovi mostove kojim zapravo idete iznad mora, obzirom na salinitet i sve ostalo, održavate dakle vi kad krenete, recimo most otok Krk-kopno, vi ga krenete farbati s jedne strane i kad završite tu stranu, možete nazvati jer morate održati, bez obzira na sve moguće premaze i ostalo. Što zapravo zaključno hoću reći? Ove izmjene i dopune ovog zakona je u principu usklađenje sa međusobno zakonima iz nadležnosti ministarstva s drugim i imamo poboljšanja koja su vezana u smislu planiranja, ali za to ću iskoristiti onu 5-minutnu raspravu. Čim je tema otoka, oni izazivaju zaista kod nas i uvijek je, uvijek su meni te rasprave, pogotovo izvješća kad imamo, zanimljive, Hrvatska je, opredijelila se i rekla otoci su naša vrijednost. Otoci ne samo da su prirodna vrijednost mi želimo da omogućimo ljudima na otocima koliko toliko da pristojno žive. To nećemo omogućiti nikad jer su oni jednostavno na otocima i samim tim su nekoj drugoj situaciji, ali ove izmjene i dopune zakona čitam u [[Upadica: Hvala.]] situaciji ajdemo biti nešto bolji. Hvala.
Slijedeći Klub zastupnika biti će onaj Hrvatskih suverenista, a govorit će poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, govorimo o ovom Zakonu o otocima, slušao sam maloprije kolegicu Mrak Taritaš nisam uspio uhvatiti brojke koliko to otoka ima, ono što ja znam u Jadranskom moru ima 1233 otoka, otočića i hridi i od toga je 1185 u Hrvatskoj otoka, otočića i hridi, drugim riječima 48 otpada na sve ostale države Jadrana, Sloveniju, Italiju, BiH, Crnu Goru i Albaniju. Dakle, mi smo jedna od najrazvijenijih zemalja, najrazvedenijih pardon, najrazvedenijih zemalja na svijetu, koeficijent razvedenosti nam je čak 11, …/nerazumljivo/… ga podijelimo stvarno u duljini obale 5835 km sa zračnom udaljenosti od Rta Kamenjaka do, od zapravo ušća Savudrije do Rta Oštro. To je negdje 527 km, evo malo geografije za uvod. Govorimo o Zakonu o otocima i govorimo zapravo o vodoopskrbi kako će se ovim zakonom olakšati odnosno subvencionirati voda na hrvatskim otocima. I ja sam u stanci pred odnosno nakon obrazlaganja poštovane državne tajnice pokazao jednu fotografiju, pokazat ću je opet evo kolega Bauk siguran sam da zna šta je ovo, dakle radi se o jednoj fantastično velikoj građevini, monumentalnoj na otoku Braču u naselju Supetar, a radi se o zgradi koju gradi Vodovod Brač. Evo teško mi je reći koliko kvadrata ova zgrada ima, ali ima tisuće kvadrata, a cijena je bar ono što piše na portalima 28 milijuna kuna, a trebala je biti negdje 15-tak milijuna kuna, ali zbog poskupljenja cijene radova je sad na 28 vjerojatno će biti i više. I sad nije problem da se ta zgrada nalazi npr. šta ja znam u Zagrebu, u Zagrebu vjerojatno ima i potrebe za ovako nešto, ali ja smatram da za jedan mali Brač koji ima 13-najstak tisuća stanovnika ovakvo monumentalno zdanje nije potrebno. Dakle, ona je veća od bilo koje općinske zgrade, zgrade suda na Braču, zapravo ovo će biti jedna od najvećih uopće građevina na otoku Braču, naravno ne radi se o hotelu, nego se radi o zgradi gdje će vjerojatno sutra trebati nekoliko 10-taka HDZ-ovaca da popuni sve moguće urede u ovoj zgradi. Kolega Borić me je nešto prozvao kad sam spomenuo ovo, direktor bračkog vodovoda je HDZ-ovac i to je legitimno i to je tako, ali to treba reći. Kao što je i direktor vodovoda u Šibeniku HNS-ovac koji je u koaliciji s HDZ-om. A zašto spominjem Šibenik? Jer je na otoku Kapriju cijena vode poskupjela znate li koliko, Kaprij kraj Šibenika, 10 puta, 10 puta. Znači kada stanovnik Kaprija želi naručiti vodu odnosno dobiti vodu koja se dostavlja vodonoscem on je plaća 10 puta više nego što je plaćao i od prilike 10 puta više nego što je plaćaju Šibenčani koji žive na kopnu. Bravo. Jel to ono što mi želimo ovim prijedlogom zakona donijeti? Opet ću ja malo o Braču. Dakle, ne bi bila sporna ova zgrada čak da je Vodovod Brač imao sredstva za financirati ovu zgradu, ali nema. Dakle, nema novaca i sad se govori, šuška i radi na tome da se poveća cijena vode za Bračane, a ne da se smanji il subvencionira. Ne zbog toga što je vodovod, imamo gubitke u vodovodu ili zbog ne znam ni ja što su vodocrpilišta ostala bez vode nego zbog toga što je tvrtka brački Vodovod ili Vodovod Brač ostala bez novaca zbog izgradnje ove monumentalne građevine. Dakle, poštovana državna tajnice ovo su problemi koje treba riješiti, ovo usklađivanje zapravo u načelu nije loše, ali ako se želi pomoći ljudima na terenu, ljudima koji žive na hrvatskim otocima ajmo riješiti i ovaj problem opet ja ću korupcije ili nemara ili netransparentnog trošenja javnog novca koji je očit i velik.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj zeleno-lijevog bloka, a vrijeme će podijeliti poštovane zastupnice Benčić i Borić. Prvo poštovana zastupnica Benčić, je li tu, nema je nadam se da će se pojaviti da ne izgubi pravo na govor, a onda će prva govoriti poštovana zastupnica Borić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege evo danas smo počeli govor o tome koliko je važno subvencionirati isporuku pitke vode na otoke i dakako da je to nužno kako bismo osigurali ujednačeniji, ujednačenije ako ne možemo ujednačene uvjete sa onima na kopnu i kako bi zadržali s jedne strane ljude na otocima, ali kako bismo i održali, osigurali i održivi razvoj. No, pitanje je da li je pristup u smislu povećanja količine vode po subvencioniranoj cijeni i dovoljan i da li je on sam po sebi održiv? Ovdje je bilo i nekih upita od kolega što to znači u odnosu na količinu kubičnih metara vode u odnosu na Eurostat. No, ono što nas ovdje više zanima, koliko je taj pristup u smislu povećanja same količine vode održiv na način da danas od ministrice nismo čuli koji su to problemi koji dodatno dovode do problema osiguranja tj. problema u rješavanju vodoopskrbe na način rekla bih i cirkularne ekonomije i na načinu održivosti a to je na susretima različitih stručnjaka pa i načelnika sa otoka i udruga civilnoga društva, vrlo često se navode problemi o kojima danas nismo čuli ni riječi. Jedan od njih je zasigurno vezan za moguće povlačenje sredstava iz EU-a a to je problemi prilikom bilokakvih zahvata i projektiranja zemljišnih knjiga, neriješeni imovinsko-pravni odnosi te i projekti vodoopskrbe i odvodnje, iz tog razloga stoje na mjestu. Dakle, ne možemo s jedne strane nešto razvijati ako još uvijek znamo kakvo nam stoji stanje sa zemljišnim knjigama pa i na našim otocima. Svi otočani ističu kako su jedan od najvećih problema je zastarjela i loša infrastruktura te veliki gubici vode u mreži pri distribuciji. Brojevi se kreću od nevjerojatnih 50 do 80% gubitaka. Dakle, govorimo o subvencijama a s druge strane imamo zastarjelu infrastrukturu, tamo dakako gdje imamo. Dodatno, nekoliko je načelnika govorilo i o problemu tzv. tržišne cijene vode, a to je gdje imate kao na Kaliju, imate iz vodovoda zadarskog ali onda imate i otočki način i dakle imate neku kompeticiju oko cijene vode. Ovdje je bilo prijedloga i možda se manje govorilo o desalinizaciji, evo g. Cappelli je govorio o tome ali kao jednom od modela pogotovo za one manje otoke jer vrlo dobro znamo da drugačije posebice u kršu je traženje novih vodnih izvora koji nisu niti veliki ali nedostaci su još uvijek s jedne strane, desalinizacijom, problem cijene, onečišćenje koje ispuštaju pogoni za desalinizaciju i energija koju troše. Morska voda je k tome habitat, larvi i sitni organizmi su najugroženiji u loše projektiranom usisnom cjevovodu uređaja za desalinizaciju i to kažu stručnjaci, sa riječkoga sveučilišta, koji se posebice bave tom temom. Javit ću se dodatno nešto oko same desalinizacije a sad ću kolegici Benčić ostaviti vrijeme.
Poštovana zastupnica Benčić.
Zahvaljujem se, poštovani potpredsjedniče, drage kolegice i kolege. Hrvatski otoci svakako bi mogli biti primjer uspostave samoodrživih zajednica i onoga o čemu ovdje konstantno pričamo u sklopu zelenog plana a to je i kružno gospodarstvo i održivi turizam, energetska samodostatnost i zero waste politika odnosno politika 0 otpada. Ukratko, otoci bi zapravo mogli biti prvi koji će ući u postkarbonsko digitalno društvo i osigurati visoku kvalitetu života i svojim stanovnicima ali isto tako, sačuvati resurse za buduće generacije. Umjesto toga, naši otoci nemaju nikakav sustav odvajanja otpada pa još uvijek nalazimo mnoštvo nelegalnih odlagališta a infrastruktura koja se za njih planira, planira se uvijek na razini broja stanovnika, dakle stalnih stanovnika otoka, mada naravno ona 3. mj. koja imaju turizam, a mi smo ih gurali u taj masovni turizam, infrastruktura traži kapacitete i do 3, 4 puta veće, onda mi se i posebno cinično čini kada im ovdje sa govornice poručujemo da produže turističku sezonu na cijelu godinu a infrastruktura koju imaju je jedva dostatna i za njih same kamoli za još veći priljev turista. Ono što vidim kao drugi problem koji imamo ovdje sa kopna prema životu na otocima je u pristupu koji se temelji na ideji da će se upravo ovdje u Saboru ili u županijama na kopnu, definirati što treba i kako treba izvesti za otočane. To je po meni potpuno krivi pristup jer ako itko u ovoj zemlji ima komparativnu prednost, znanje i vještine potrebe za uspostavu kružne ekonomije i održivosti, to su upravo otočani jer su silom neprilika na to bili natjerani kroz stoljeća i razvili vlastite koncepte samoodrživosti iz kojih mi ovdje na kopnu danas možemo učiti. Ali pitanje koliko mi primjerice ulažemo u istraživanje, u znanstvena istraživanja koja bi te koncepte prenijela u današnji kontekst i spojila sa modernom tehnologijom kako bi ne samo otočani nego si mi dobili od toga konkretan benefit. Dakle, zato naš pristup ne treba biti iskrcavanje projekata i tehnologija na otoke već razvoj i pilotiranje takvih tehnologija i takvih projekata upravo sa otočanima. Dat ću vam jedan primjer. Znači ako želimo pametne otoke, što imamo u zakonu, onda ne možemo dolaziti sa već implementiranim tehnologijama u velikim gradovima i iskrcati ih na neki otok pa onda dolazimo do apsurdnih situacija gdje se jednom našem otoku nudila tehnologija, digitalna tehnologija za upravljanje semaforima, jel. Mislim, koliko je to smiješno, moglo biti neki vic. Ali nismo investirali u to da zajedno s otočanima primjerice razvijemo sustav digitalnog upravljanja ukrcavanja i iskrcavanja s trajekata, što je nešto što im zbilja treba umjesto sustava upravljanja semaforima. Kao neko ko dolazi iz kluba zeleno-lijevog bloka sigurno i apsolutno podržavamo energetsku održivost otočnih zajednica, prebacivanjem tih zajednica na održive izvore, obnovljive izvore energije ali ne tako da se otoci pretvore u teren za velike investitore koji će logiku eksploatacije fosilnih goriva prenijeti, obojiti zeleno i prenijeti u eksploataciju ograničenih prostornih resursa otočana. Dakle, ako ćemo tražiti investitore za mega sunčane elektrane na otocima, mi zapravo time nećemo raditi korist otočanima nego ćemo im oduzimati prostorni resurs. To nije politika koju bi ovdje trebali podržati. Ono što bi trebali podržati je upravo suprotno, a to je da su otoci prvi na kojima ćemo pilotirati građansku energetiku. Dakle, gdje ćemo osigurati na svoj postojećoj infrastrukturi privatnoj i javnoj instaliramo solarne ćelije, povežemo građane proizvođače energije u energetske zadruge kako bi oni bili vlasnici vlastite energetske infrastrukture. Načelo ulaganja u tehnologiju ili bilo koje druge projekte koje troše otočne resurse trebalo bi biti načelo vlasništva ili minimalno suvlasništva od strane otočana. Pa tako primjerice kad se radi desalinizator na Unijama onda je ga trebalo planirati, raditi i isto tako obučiti lokalno stanovništvo da njime upravlja jednom kada ekipa sa strojarstva ode sa Unija, jer su oni ti koji će ostati s tom tehnologijom i dati im u suvlasništvo dakle tu tehnologiju jer tada će ju osjećati kao svoju i brinuti se o njoj kao svojoj, a ne kao nečem što je HEP došao tamo iskrcati ili bilo tko, bilo tko drugi. Dakle, ne zaboravimo još kad smo kod tehnologije i obnovljivih izvora energije da smo otocima zabranili instalaciju vjetrenjača jer kao nagrđuju okoliš. S druge strane primjerice u Istri smo ih ostavili tamo ne nagrđuju okoliš. Smatram da bi trebalo omogućiti otočanima da o tome da li će imati vjetrenjače ili ne sami odlučuju. To je pitanje o kojem definitivno moraju oni odlučivati i isto tako ono što treba propisati da se instalacija vjetrenjača dozvoljava samo onda kada jesu suvlasnici otočani i kada to služi njihovim potrebama i potrebama njihovih gostiju. Dakle, horizontalno kroz čitav sustav trebamo provesti načelo da ono što se na otocima radi treba i ako koristi lokalni resurs treba biti i u lokalnom suvlasništvu, a o detaljima ću malo kasnije. Hvala.
Slijedeći Klub zastupnika biti će onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, suštinski osim usklađivanja sa određenim europskim direktivama ili drugim propisima, u suštinskom dijelu dakle ovaj zakon ima poboljšanje za opskrbu vodom onih otoka koji nisu spojeni na vodovod ili nemaju svoje izvore i to je dobro jer se time i o tome sam mislim u prošlom sazivu nešto govorio ako ne za ovom govornicom sigurno za jedan tv prilog, se omogućuje ljudima koji žive na takvim otocima dakle se sprječava to je sad popularna riječ diskriminacija da se oni ne mogu baviti određenim djelatnostima zato što su u lošijem položaju nego drugi ljudi, bilo na onim otocima koji imaju vode, vodovod, bilo na kopnu. I to je u redu. Drugo, čini mi se to sam već rekao da se Zakon o otocima u pravilu uvijek donosio konsenzusom ili velikom većinom glasova, a sa se to događalo i sa izvješćem o Zakonu o otocima koji je prošao ovaj poslovničko sito i o njemu raspravljano i na plenarnoj sjednici, to je bio moj amandman intervencija. Tako da uvijek, dakle i mislim da se u ovome slučaju ponašamo neću reći nadstranački nego transstranački, dakle jasno nam je da se radi o dijelu RH koji zahtjeva i to Ustav kaže posebnu skrb i nema neke velike politizacije na toj temi. 2012. godine na proslavi 10-to godišnjice Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina gospodin Tolnauer je započeo svi smo mi ponekad manjina, a onda sam se ja okrenuo gospodinu Nevenu Mimici tadašnjem potpredsjedniku vlade, Nevene mi otočani. U ovome slučaju dakle što se tiče prometne povezanosti, što se tiče određenih specifičnosti mi smo u ovome saboru manjina. Tu smo kolegica Ahmetović i ja iz reda SDP-a, kolega Borić, Cappelli i kolegica Baričević, iako sam nekoga i Bačić iz HDZ-a, iz drugih stranaka mi sad trenutno nitko ne pada napamet ali svi su nekad bili na otocima i to nije loše. To je nešto slično ovome što je kolega Davorko Vidović želio da se napravi za Sisak i Baniju oko ovog potresa i činjenica je dakle da o mnogim stvarima koje se tiču dakle kraja iz kojeg dolazimo znamo koji su interesi i koje su dobre stvari i međusobno se raspravljamo o tome hoće li se više novaca uložiti u ovaj ili onaj dio Hrvatske. Zato je bitno da novaca ima, a da bi ga bilo mora biti vlast efikasna i dobra ali sad je to druga, druga tema. Što se tiče ove vodoopskrbe skrenuo bih pozornost predlagateljima, a mislim da sam to napravio i prije 10-tak godina u jednoj raspravi isto o Zakonu o otocima, a tiče se specifičnosti otoka Visa. On ima svoje izvorište, dakle nije spojen na vodovod s kopna i nema potrebe čini mi se za dovoženje vode sa kopna, ali je sam način kako se dolazi do te vode da može biti upotrebljiva skuplji. I nažalost oni imaju zbog toga određene financijske troškove gdje bi bilo dobro ih staviti u jednom dijelu u ovaj dio sa ovim otocima koji nemaju, koji nisu spojeni na vodovod. Drugo, kada sam se pripremao za ovu raspravu zvao sam određene ljude za koje mislim da mi mogu dati i još jednu širu sliku. I znate što su ovaj put govorili, a to nisu prije govorili, problem dostupnosti odnosno zdravstvene zaštite posebno specijalističke zaštite. Dakle, mi na naj otoku koji je jedan od najvećih sad ćemo raspravljati je li to Krk sa mostom ili Cres sa jezerom, ali nema veze, dakle na otoku Braču trenutno imamo problem sa pedijatrom i ginekologom. Dakle, jedna vrsta nedostupnosti koju treba riješiti bilo na način da se malo drugačije regulira pitanje stipendiranja, bilo da županijski domovi zdravlja na drugačiji način organiziraju svoj rad. Na Šolti imamo slučaj doktorice koja po svojoj stručnoj procjeni ne želi cijepiti ljude na koronu jer misli da je to valjda izmišljeno ili ne znam što i iz Liječničke komore joj se ne može ništa. Ono što bi bilo dobro razmisliti je kada govorimo posebno o većim otocima da se hm, otocima u nekom statusu daju ovlasti županije ili da županija prenese svoje ovlasti na njih, mislim da bi oni to bili u stanju napraviti, ali nisam siguran da je to u ovom ustavnom okviru moguće, ali bilo bi funkcionalno. Također nešto sa Sjevernog Jadrana, dakle imamo dva aerodroma na sjevernojadranskim otocima na Krku odnosno u Omišlju Riječki aerodrom i na Lošinju i mislim da su oni trenutno po ovim PSO linijama u nešto lošijoj situaciji nego na drugim što se tiče drugih zračnih luka pa bi i to se moglo popraviti. Inače mi volimo se sa radošću sjećati razdoblja kada je Uprava za otoke bila u okviru Ministarstva pomorstvo odnosno Ministarstva mora, činjenica je da je to 2012.promijenjeno, da sustavno je, može biti regionalni razvoj, ali nekako bez diskriminacije po teritorijalnom pripadnošću lakše nam je razgovarat s ovima s mora nego s ovima s kontinenta, ali naravno ima i ljudi s kontinenta koji imaju veliko razumijevanje za otoke, ali to je nešto što bi se isto moglo razmisliti. Ono što je naravno specifičnost, to je pitanje prometne povezanosti. Ona je na nekim otocima zadovoljavajuća, na nekim otocima nije, može se i tu popraviti. Sada je pitanje obzirom da se sada zbog korone zbog ovih stvari ide na reduciranje linija i u tom smislu je Vlada poslala prijedlog jedinicama lokalne samouprave da se očituju, očekujući valjda da će neko dobrovoljno odreći svojih linija. Neće. Dakle, bolje da se u to ne dira. Za kraj rasprave u ime kluba želim reći da ćemo mi podržati ovaj prijedlog u prvom čitanju, apelirao bih na to da se Otočno vijeće konačno sastane, pokušao sam se informirati dakle nije bilo četiri godine sjednice, mislim da samo ovaj Savjet sveučilišta u Zagrebu se duže nije sastao. Doduše, sada su se oni sastali pa bi mogli bi i mi i ta ove stvari raspravimo. I 2 minite i 50 sekundi moram posvetiti Vodovodu Brač kolega Zekanović je otvorio tu temu. Situacija je sljedeća, dakle Vodovod Brač je poduzeće u vlasništvu jedinica lokalne samouprave sa Brača i to na sljedeći način, 7 općina je imalo po jedan glas neovisno o veličini, o potrošnji, o broju stanovnika, a onda se podjelom Općine Milna na Općinu MIlna i Općinu Sutivan se njihov glas podijelio tako da imamo 6 općina s jednim glasom i 2 po pola, 6+2 to podsjeća na ono 6 republike i 2 pokrajine, ali nema veze, ali tako otprilike onda i rezultati se vide. I kod izbora direktora su bila dva kandidata iz HDZ-a, a koliko je to sada zanimljivo ovaj koji nije prošao inače je moj rođak. Šta reći? Toliko je to isprepleteno. … [[Upadica se ne razumije.]] iz HDZ-a, gledajte, ljudi Branačni, ljudi HDZ-ovci, SDP-ovi i ovoga zbog javnosti treba reći da za HDZ-ovog kandidata koji je sadašnji direktor i 25 godina je direktor bile pet općina dakle to su Nerežišća, Selca, Bol, MIlna i PUčišća različitog političkog opredjeljenja njihovih čelnika, a da su za promjenu na čelu Vodovoda bili Supetar, Postira i Sutivan također različitog političkog opredjeljenja njihovih čelnika. Ne znam sad kakvi su njihovi odnosu u vijeću, ali tako je. Međutim kada se tražilo povećanje cijena vode i to treba reći, onda su se sve HDZ-ove općine bez obzira jesu li bili za ovog ili onog kandidata složile da se poveća cijena vode zbog ove zgrade, a Općina Sutivan i Grad Supetar su bili protiv. Tako da zbog javnosti, kada je već kolega Zekanović to spomenuo evo moram to reći. Hoće li kolega Zekanoviću rad Vodovoda i povećanje cijene vode biti tema sljedećih lokalnih izbora u svih 8 jedinica lokalne samouprave, ovisi o umješnosti onih koji se budu natjecali na izborima. Ako je te tema koja ih tišti, hoće, ako nije nešto će drugo presuditi kao uostalom i u svim drugim izborima, prema tome oni koji se natječu to mogu legitimno, neovisno o stranačkoj pripadnosti isticati kao argument u svojoj izbornoj kampanji. A onda zgrada koja se nalazi na ulazu u Supetar podsjećat će nas vječito na stihove „Otoče bez vode, izvori neg ključaju nad tvojim proplancima, potoci nek teku niz tvoje klance, piješ rosu jutarnju i kišu noćnu što ti je nose olujni oblaci sinovi Jadrana i Mediterana“, Vladimir Nazor o svom rodnom otoku, a i svim drugim otocima koji vode nemaju. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika zapravo više nemamo klubova, sada prelazimo na pojedinačnu raspravu pa će prvi govoriti poštovani zastupnik Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnicom. Pa želim se ovdje odmah osvrnuti na svog kolegu koji je zažalio za time da je Uprava za otoke prešla iz jednog ministarstva u drugi, a upravo je on bio ministar uprave koji je dao suglasnost na takav jedan čin i naravno kao i uvijek oni u SDP-u se kasnije sjete da su pogriješili i da su sve krivo radili, ali mi smo ipak što je još gore bilo, pretvorili su upravu u sektor i nismo je imali četiri godine, ali Vlada Andreja Plenkovića je istu vratila i mislim da … je bila jedna od većih grešaka. A ona druga je bila financijska, a to je da ste nam ukinuli tzv. zajam EIB 3 koji je bio u provedbi i naravno ostavili nas bez 100 milijuna kuna uloga u društvenu i komunalnu infrastrukturu. To moram reći, to sam govorio u raspravi kao oporbeni zastupnik i sada to moram ponoviti jer ste vi g. Bauk ipak bili taj koji je potpisao ustroj i maknuo jednu takvu upravu iz Ministarstva mora. Ali dobro. Možete mi kasnije reći zašto je niste vratili, ali eto, ostalo je tako kako je i mislim da je dobra ova rasprava, drago mi je da imamo suglasje, o tome sam govorio u svome govoru i upravo je to suglasje rezultiralo time da mi danas imamo rezultat, a ona je i gospodarski. Otoci sa 130 tisuća stanovnika doprinose RH, došlo je vrijeme povrata svih ovih sredstava. Gledao sam malo statistike, broj noćenja, turizmu, svaki 5. je ovaj, turist, na otoku, svako 5 noćenje na otoku. Gotovo 20 milijuna noćenja u 2019. g. i gotovo, mislim da je negdje oko 5 milijuna turista. Ne, pardon, krivo sam rekao, 2,5 milijuna turista posjetilo hrvatske otoke i ne slažem se ovdje sa kolegicom iz Domovinskog pokreta koji kaže da prijevoz putnika bilježi pad, mi smo 2019. imali rast putnika i on je bio kontinuiran, to je omogućeno sa dobrom infrastrukturom lučkom, sa dobrim trajektima, novim trajektima, mi moramo znati da se otočani voze dobrim novim trajektima, više-manje, svi su obnovljeni u zadnjih 20-tak godina, uspostavljene su linije brzobrodske koje danas zaista jesu jedan visoki standard, danas, naši putnici, djeca, studenti, umirovljenici, prema svojim županijskim središtima, svi putuju više-manje besplatno. Imamo otočne iskaznice koje smo uveli radi kontrole i mislim da smo zaista u tom segmentu napravili puno. Ono što je važno ovdje reći da sustav koji se gradio godinama prepoznaje cestovni prijevoz koji godišnje košta 30-tak milijuna kuna, na otocima se svi voze besplatno, učenici, studenti, đaci, umirovljenici, zdravstveni djelatnici, itd. To je onaj nadstandard koji je malo drugačiji od onog što imamo na kopnu. Kada govorimo o poslodavcima, otočni poslodavci, još jedanput molim ministarstvo, čl. 37., da se pokuša i on uskladiti kako ne biste imali problem, opet u provedbi javnih poziva, da bi i oni mogli ostvariti svoje potpore koje možda nisu izdašne, ali jedna prosječna neto plaća po zaposlenom ili barem pola, kada govorimo o velikim otocima, sigurno su dobar prihod i motiv da se s time bave. Hrvatski otočni proizvod kojeg smo počeli razvijati davne 2006. i '07. g. je danas rezultirao time da su otočni proizvodi prepoznatljivi. Kada smo krenuli u to, znali smo svi da postoji, ne znam, maslinovo ulje na otocima, paški sir, da ima mnogo proizvoda koji su bili vrijedni, ali nismo očekivali ovo što danas imamo, preko 1000 proizvoda i proizvodnih linija, stotinjak i stotinjak malih OPG-ova i obrtnika koji su se unutar jedne markice pronašli i kroz nju funkcioniraju, osigurali su sebi mogućnost da žive tokom cijele godine i da svaki proizvod bude plasiran na tržište i da kao takav bude i konzumiran. Imamo sajmove koji su svake godine ovdje u Zagrebu gdje ih promoviramo i imamo i mnoge sajmove koji su i u drugim gradovima i na samim otocima i to je ono dobro. Zato kažem, projekt Slavonija, ne treba ga podcjenjivati i ne trebaju zastupnici iz Slavonije se po meni ovdje takmičiti je li to dobro ili nije dobro. To treba podržavati jer će on sigurno kroz razdoblje provedbe, 10-tak godina, tom prostoru RH dati još bolje uvjete života, jer govorimo uglavnom više-manje o infrastrukturi, ali i kroz druge momente koje on treba omogućiti, kao što su, kažem, i označavanje nekih proizvoda i sve ostalo što uz to ide. Ono što se kažem, događa na otocima, turizam, kažem, 2,5 milijuna turista, 20 milijuna noćenja, a onda sigurno i 2,5 milijarde eura prihoda o kojima govorimo što je onaj povrat ulaganja u hrvatske otoke, da je to ono što oni danas mogu činiti, zato ovakvi zakoni trebaju još više doprinositi da bi bili još bolje razvijeni i naravno, da bi mogli ostvarivati svoje životne ciljeve.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Bauka.
Zahvaljujem kolega Boriću. Ja ne bih govorio o kategorijama grešaka ili negrešaka, jer ako je bilo greška, a vi je niste ispravili, što ste ... [[Govornik se ne razumije.]] ja samo sam rekao što bi meni bilo draže, ali kao javni dužnosnik, ne mogu ja baš sve svoje želje i to što bi mi bilo draže pred i potkrala vam se još jedna greškica, nisam tad bio ministar uprave. Ja sam najprije se promijenio zakon jer ide zakon o Vladi pa se tek onda izabrala Vlada. Sitna greška, je, tako je bilo e, a što se tiče ovoga u Ministarstvu mora ili u ministarstvu, dakle ja ću vam nabrojati nekoliko otočnih dužnosnika koji su i sada dužnosnici, dakle g. Milatić je bio sad je državni tajnik, bio u ministarstvu za otoke od 2000.-2003. kao član HSS-a, kolega Bačić je bio u Ministarstvu mora, vi ste bili u Ministarstvu mora, g. Antešić je bio u Ministarstvu pomorstva, i ja sam negdje nekad bio, prema tome nije tu bilo nekih velikih prijepora, dakle ne greška, samo što bi mi bilo draže i meni i vama, a onda nećemo dalje politizirati.
Poštovani zastupnik ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepo kolega Bauk, vaša karijera je ovdje počela u Ministarstvu obrane, koliko se ja sjećam, a to sa otocima možda i nema najveću ... [[Govornik se ne razumije.]] neku veliku važnost, ali kažem, drago mi je da postoje, ono što ste vi govorili, neka manjina, mi smo manjina, mislim da smo mi sada u prostoru koji je prihvatljiv za život mnogima i brojni naši građani žele živjeti na otocima, to se svjedoči i mislim da smo više-manje ... [[Govornik se ne razumije.]] kada govorimo ono o čemu smo danas i ovdje slušali o energetskoj samostalnosti ili, ajmo reći mogućnosti da budemo energetski neovisnosti, prva vjetroelektrana napravljena u Hrvatskoj bila je na otoku Pagu, nažalost nakon toga morali smo donijeti Uredbu o zaštićenom obalnom pojasu radi te iste vjetroelektrane, onda su se zabranile, recimo da se grade na otocima, pa je sve to prešlo na kopno, nismo se tada suprotstavljali tome, ali smatram da mi i danas itekako činimo pomake i imamo prve dvije solarke recimo, na otocima, jedna je na Visu, druga se gradi na Cresu i mislim da će i to kroz nekih 10-tak godina postati jedan standard koji će nas na neki način opet činiti boljim.
Hvala. Sljedeća replika poštovana zastupnica Benčić.
Zahvaljujem se. Pa evo imam jedno konkretno pitanje. Naime, Otočni sabor je uputio pismo i objavio Ministarstvu regionalnog razvoja, gdje traži objašnjenje zašto je pobogu, Hrvatska pošta za određene otoke ukinula preko Žutog klika dostavu paketa težih od 2 kilograma. Dakle, u doba pandemije kad mi nemamo vrlo često niti drugih načina nego kupovati putem web trgovine vaš direktor iz HDZ-a HP-a odlučuje određenim, značajnoj grupi otočana ukinuti mogućnost dostave paketa težih od 2 kg. Pa ja vas evo molim sa ove pozicije da s obzirom da ste stranački kolege da kažete da to nije u skladu sa ciljevima Zakona o otocima, niti sa hrvatskom politikom prema otocima jer ono što bi trebalo biti načelo jest da otočani imaju pristup svim onim javnim uslugama koje imaju i drugi građani RH, a HP je još uvijek koliko znam u državnom vlasništvu. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolegice Benčić, ono što ja znam da to sigurno ne ide nekakvim stranačkim linijama, HP je javno poduzeće i zasigurno se brine o svojim politikama koje provodi, pa i prema otocima. Ono što ja znam da u vremenu dok smo mi o tome brinuli, a vjerujem da je to tako i danas jer to pokazuje izvješće HAKOM-a na otocima se ne ukidaju poštanski uredi bez obzira na njihovu isplativost, da li oni mogu doprinositi ukupnom rezultatu HP-a ili ne i danas to funkcionira. Da li se ovako nešto desilo, evo prvi puta čujem. Ono što ja znam da HP uredno radi svoj posao i na hrvatskim otocima i nije to jednostavno izvesti, ne znam, dostaviti poštu na jedan otok Susak ili, ne znam, na neki drugi otok koji su malo i slabije povezani, ali ti ljudi svoje pošiljke zasigurno dobivaju. Da li je baš svaki detalj u pošiljci takav da je savršen ili najbolji možda ima takvih grešaka, ali ako netko sluša evo imamo i upravu za otoke, molim evo da i njih obavijestite u pošti da to riješe jer mi imamo upravu kojoj se možemo obratiti sa svakim svojim zahtjevom.
Hvala. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Šimičevića.
Evo zahvaljujem potpredsjedniče HS. Uvaženi zastupniče, evo ja sam malo stariji pa znam vremena kad se nije ulagalo ništa u otoke, kad je na vlasti bio gospodar života i smrti i hvala Bogu da to više nije tako i danas se izuzetno ulaže u otoke i vi ste u vašem nastupu spomenuli turizam. Dakle, što znači uvođenje toliko linija odnosno povećanje vode za potrošnju na otocima jel znamo da mi na otok praktično možemo sad doći kad hoćemo i vratit se na otok kad hoćemo, a prije ste imali jednu liniju koja je bila u jednom danu, ako niste otišli taj dan onda ste morali negdje platiti hotel da biste, da biste imali negdje, negdje prenoćiti? I svakako treba podržati ovo ulaganje i čini mi se da niko nije dosad uložio preko 2 milijarde kuna u hrvatske otoke nego ova vlada. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepa kolega Šimičević. Evo možda radi informacije onima koji nisu znali, 2005.g. hrvatski otoci su imali zadnje linije u 8 i 9 sati bez obzira koliko su bili blizu kopnu, recimo Dugi otok il ne Dugi otok nego Ugljan, Rab itd. zatvarani smo bili 8 ili 9 sati. To je bilo zadnje vrijeme kada ste mogli doći na otok i ujutro ste se mogli prvi puta vratiti u 6. Mi smo to promijenili, uveli smo noćne linije za sve velike otoke i na taj način omogućili normalan život i mislim da to danas zaista dobro funkcionira, država to subvencionira. Ono što se tiče turizma, rekao sam, svaki 5. turist, svako 5. noćenje na otocima to su veliki iznosi u smislu ovaj novaca koji se vrte i mislim da samo turizam nije sigurno … [[Govornik se ne razumije]] dostatan da bi se tamo opstalo, imamo mi i ribarstvo, imamo mi i stočarstvo, imamo brojne djelatnosti koje ipak danas mogu naći svoje mjesto u državnim subvencijama i to je zadatak i ove uprave da provodi, ali naravno i svakog drugog ministarstva. Zato je ovaj zakon dobar jer mnogim ministarstvima nalaže određene obveze.
Hvala lijepa. Gđa. Branka Juričev-Martinčev replika.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolega Borić, vi kao načelnik otočne općine ja mislim da najbolje možete govoriti i znate kako se živi na otocima, što se u svo ovo vrijeme, kako se radilo, ulagalo i što danas imamo. U izvješćima možemo točno vidjeti bez obzira što naša oporba smatra da su to sve lagane priče, može se točno vidjeti koliko je uloženo. Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU je u 2018. uložilo preko 481 milijun kuna, u 2019. gotovo dvaput više 787 milijuna. Ministarstvo mora u infrastrukturu je uložilo preko 105 milijuna kuna u '18. da bi u '19. 128 i tako redom. Bespovratnih sredstava je uloženo u 2018. 1,8 milijardi da bi 2019. preko 2,5 milijardi, kad tome pridodamo i kreditna sredstva [[Upadica: Fala]] dolazimo do iznosa do gotovo 3 milijarde kuna u 2019.
Fala, vrijeme. Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Juričev, važna su sredstva i njihova visina, ali važnija je ona cjelovitost sustava koju smo postigli u 20.g., a to je da imate dobre luke koje su iznova izgrađene i dograđene kao polazne i odlazne, znači na otoku i na kopnu, da imamo više-manje sanirane sve državne ceste proširene i uređene, još postoje pojedini dijelova kao što je otok Hvar, možda jedan dio na otoku Rabu, ali uglavnom imamo državne ceste koje su pospremljene kako treba i da mogu odgovoriti trenutku. Imamo vodoopskrbu i odvodnju na velikim otocima u sustavima aglomeracije koji se sada trebaju dograditi do svoje konačnosti iako su već mnoga općine i gradovi riješili veći dio svojih sustava. Imamo društvenu infrastrukturu koja je primjerena i koja može odgovoriti na sve zahtjeve koji su nam potrebni. Zato kažem, jedan dio svojim potreba ostvarujemo na kopnu, to je uglavnom zdravstvo, to su uglavnom neke administrativne potrebe, ali najveći dio sada pogotovo na velikim otocima možemo rješavat na otocima velikim, a mali trebaju doći u fokus i gradova kojima su im administrativna središta, ali i ministarstva da dođu u situaciju da više nemamo problema.
Fala. g. Tomislav Klarić.
Uvaženi kolega Borić, u uvodu svoje rasprave dotakli ste se promjene zakonske regulative nakon 2012.g., drago mi je da se s vama složio i kolega iz SDP-a koji je tada bio član izvršne vlade kad je nepromišljenim potezom donesena takva odluka. To me podsjetilo na još jednu vi i ja smo tada aktivno to upozoravali na skidanje statusa brdsko-planinskog područja Gorskom kotaru praktički 50 milijuna kuna su izgubile sve općine i gradovi Gorskog kotara. Štetu je nemoguće sanirati i dan danas. Eto primjer SDP-ove vlade u ovom dijelu treba svima nama biti pouka kako ne treba nepromišljeno srljati u takve nekakve odluke i upravo primjer ovog zakona koji se donosi, primjer onoga i ove rasprave današnje kako bi trebalo raditi u budućnosti.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Klarić, sjećam se tog vremena i brdsko-planinskog zakona, upozoravali smo ih da ne svode na tu razinu da ostane u njemu da ste moguće kao Gorani možete otići u šumu i pobrati, ako se dobro sjećam rasprave nešto malo ovih šumskih plodova i to je bila sva vrijednost iako je zakon ostao. Tek ova vlada počela ga je kažem primjenjivati na drugi način, dogradila ga je i mislim da sada i prvi ugovori i sve ono što ide prema goranskim općinama ima svoj rezultat. Mislim da je njima treba pomagati jednako kao i otocima i zato apeliram na ovu priču o Slavoniji da tu mora postojati zajedništvo politika jer ako se ne dogodi onda ćemo imati drugačije situacije. Otoci su prošli to i govorim ono što je rekao kolega iz SDP-a da smo imali suglasje oko svakih izmjena zakona, da smo to provodili i da danas otoci nije savršenstvo života, ali sigurno smo puno bolji nego što smo bili prije 20 godina i možemo osigurati opstojnost. Pokazat će i popis stanovništva da svake godine smo imali više stanovništva, a ja vjerujem da će 2021.biti sigurno više nego što je ovih 132.000.
Hvala. Gospođa Danica Baričević.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Gospodine Boriću, govorili ste upravo o suglasju između SDP-a i HDZ-a, a ono što vam želim kazati zapravo da kada ste se dotakli odnosno prije se dotakao i g. Arsen Bauk, s obzirom da dolazim s otoka Brača htjela bi kazati da se cijena vode na otoku Braču nije mijenjala 15 godina, da se je ona sada uskladila odnosno prošle godine u 12.mj. upravo za uredno poslovanje neovisno o izgradnji zgrade što smo danas imali prilike čut, ovo je bitno radi transparentnosti da javnost zna da su u 15 godina poskupili i radovi i materijali upravo za održavanje vodoopskrbne mreže. A treba kazati isto istinu da je Grad Supetar gdje vlada SDP bio suzdržan, zaista je i Sutivan međutim MIlna i Općina Bol gdje vlada SDP g. Arsen Bauk nije maloprije kazao da su oni upravo bili za to izglasavanje.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa kolegice Baričević na ovoj opaski ili replici. Ja samo želim od početka reći da ovo što su rekli kolege iz Suverenista i kolege iz Mosta ne slažem se s takvim razinama rasprave jer one ne pridonose ovoj priči ovom zakonu. To je pokušaj jedne populističke pogleda recimo na jedan …, a onda dolazi do neznanja. Znači Vodovod Brač kao i svaki drugi vodovod na otoku je samostalno trgovačko društvo i ovaj zakon sa njima nema previše veze. Recimo za otok Brač tamo se isporučuje voda možda u neka naselja i to se naplaćuje, subvencija je nekih 130.000 kuna od 11 milijuna. Najveći je problem otok Hvar, očito jel vidim da tamo ide preko 2 milijuna kuna i da tamo očito ima puno naselja u kojima nema vodovodne mreže i da se to onda rješava na taj način . Što će tko raditi u pokojem trgovačkom društvu koje je u vlasništvu jedinica lokalne samouprave nije tema ovog zakona i ne bi trebala biti uopće tema rasprave ovdje. Ali kažem, kad ne znaju puno o tome i na tim otocima tih stranaka praktički i nema, jednostavno ne funkcioniraju. Ljudi znaju zašto biraju svoje čelnike i zbog čega im daju povjerenje i rade za njih.
Hvala. Gospođa SElak RAspudić.
Uvaženi kolega Borić, da bi se živjelo na otoku mora se moći preživjeti, s time ćemo se svi složiti. U tom smislu moje pitanje budući da raspravljamo o životu na otocima i da ste se i hvalili i prometnom povezanosti i boljom itd., što je sa zdravstvenom zaštitom, kada će se osigurati helikopteri i gliseri koji kruže s medicinskom opremom da svim otocima u Hrvatskoj budu jednako dostupni? Jednako kao i barem primarna hitna medicinska zdravstvena zaštita u ambulantama u kojima se sada događa da niti nema liječnika te jedan liječnik opskrbljuje doslovce nekoliko otoka. Lako je nama hvaliti se sezonom, no što ako dođemo do toga da ne samo naši građani nego i oni strani budu doslovce ugroženi ljetujući na našim otocima, hoćemo li tek onda učiniti nešto da tu zdravstvenu zaštitu učinimo jednako dostupnom bez diskriminacije svima?
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. Kolegice SElak, što se tiče zdravstvene zaštite i tu se vidi pomak u proteklih 20 godina i hrvatski otoci danas imaju po meni jednu razinu primjerene zdravstvene zaštite i pokrivenost i helikopterskim prijevozom. Vi ćete na otoku Rabu ili na bilo kojem otoku Primorsko-goranske županije, ali i u Dalmaciji biti zbrinuti u okviru onog zlatnog sata bez ikakvih probleme, osim naravno ako su izrazito velike vremenske nepogode, ako puše jaka bura ili nešto kad taj helikopter ne može letjeti. Mi to radimo. Što se tiče ostalih stvari, mi smo obnovili sve zdravstvene ustanove, sve ambulante i na malim i na velikim otocima, mi smo uveli i specijalističke ordinacije na otocima Lošinj, na otoku Krku, Rabu, imate dijalizu što je nekada bio veliki problem, imate to i na dalmatinskim otocima, imate samostalne domove zdravlja kao što je to na otoku Korčuli, imamo domove zdravlja unutar regionalnih samouprava, znači županijskih domova zdravlja, svoje ispostave. Mi imamo po nama dobru zdravstvenu skrb. Naravno da uvijek može bolje, uvijek, ali ona je za sada zadovoljila naše potrebe i treba je dalje razvijati da bude kako treba.
Hvala. Gospođa Vidović Krišto.
Evo složili smo se da je prometna povezanost krucijalno pitanje opstojnosti i funkcioniranja hrvatskih otoka. Gospodine Boriću, vi ste bili pomoćnik ministra Božidara Kalmete tadašnjeg ministra, a znamo svi, znate i vi možemo reći da je to simbol, jedan od simbola hrvatske korupcije, pod tim ministarstvo naravno je i Jadrolinija. Što ste vi g. Boriću, vi u HDZ-u učinili da ta Jadrolinija posluje normalno, da ona bude moderna tvrtka koja će brinuti o onome za što je postavljena, za što postoji, za što je plaćena, a ne da bude mastodont? Što ste poduzeli po tom pitanju g. Boriću vi i vaš stranački kolega Božidar Kalmeta?
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo.
Molim? … [[Upadica se ne razumije.]] Povreda Poslovnika, g. Šimičević. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče Sabora, kolegica je povrijedila čl. 238. Ovdje govori neistine zapravo optužuje ljude koji su oslobođeni optužbe. Vama se može u medijskom prostoru činiti dojam da oni koji pišu, pišu to bi ja nazvao novinarskim poltronizmom gdje slušaju i zapisuju neistine, upravo takve kakve ste cvi sada rekli. Hvala lijepa.
Hvala lijepa, g. Šimičević. Znate da vam moram dat opomenu jer je bila replika, to znate, ne, jer toga nema u članku. Izvolite.
Gospođa je rekla neistinu i ja sam samo rekao da je povrijeđen čl. 238. i da se ovdje govori neistina. Čovjek nije ako je netko procesuiran a nije optužen, [[Upadica Radin: G. Šimičević, nemojte da vam moram dati…]] znači to ne može znati, da sam ja prešutio ovo, [[Upadica Radin: Nemojte da vam moram dati…]] onda znači da je gospodin Božidar Kalmeta, ne znam ko ni što, a on je slobodan građanin.
Moram vam dat drugu opomenu jer ovo nije Biblija koja govori o istini, ovo je zakon. U ovom zakonu ne piše niti u jednom retku ne piše riječ „istina“. Meni je žao, to su se dogovorile dvije glavne stranke. Da piše riječ „istina“ onda bi vama ja dao za pravo ali moram vam dat drugu opomenu. G. Miro Bulj ima, ne, odgovor imate vi, jel da? Oprostite, ne, ne. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ko je povreda? … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Miro Bulj ima povredu. Izvolite.
Hvala lijepo, uvaženi predsjedavajući Nakon ovako bezveznog izlaganja g. Šimičevića, vi ste dali njemu opomenu, pa povlačim svoju povredu Poslovnika.
I dobivate opomenu. I vi isto. Opomena za g. Bulja. Pojedinačna rasprava, ne? Da, izvolite. I oprostite, oprostite, oprostite, oprostite, oprostite, oprostite. G. Marin Miletić ima… … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Pa sam vas pitao prije odgovora na repliku.
G. predsjedavajući, vi ovdje radite takve presedane za ovakvo ponašanje kao kolege s moje lijeve strane, vi biste druge zastupnike izbacili iz sabornice a sada preskačete odgovor na repliku.
Gđa. Krišto, imate opomenu [[Upadica Borić: Mogu ja odgovoriti, poštovani?]] Imate opomenu, a vi možete meni dat opomenu što vam nisam za to dao odgovor, izvolite.
Hvala lijepo, uvaženi potpredsjedniče. Kolegice Krišto, pitali ste me što sam ja napravio upravo za tu Jadroliniju, za te otoke i naše otočane. Puno više nego vi, nego što ćete vi ikada zbog toga što vi uopće ne razumijete o čemu mi ovdje danas govorimo a došli ste sa svojim izlaganjem na neki način uprljati ovu raspravu optužujući ljude lažno. Čovjek je nepravomoćno oslobođen od svih optužbi, ja sam bio pomoćnik njegov kao i državni tajnik i ponosan sam na to razdoblje što sam učinio za hrvatske otoke i otočane. A vi se možete … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] [[Upadica Radin: Molim vas, molim vas.]] vi se kao takav političar koji se dnevno bavi s nekakvim istragama ili optužbama, možete svrstati u onu grupu ili onu skupinu ljudi koji sebe nazivaju sebečiniteljima, to ušlo u hrvatski medijski prostor i sve što ćete raditi ove 4 g., bit će upravo to. Samo za sebe i nikada niste bili u prilici niti ste mogli očito niti ćete biti da bilokome pomognete osim očito sebi i svojoj karijeri. A mi znamo što smo napravili i s ponosom o tome ovdje ja mogu govoriti. I to sam govorio.
Hvala lijepa, vrijeme. Ja imam jednu molbu za vas. Nisam ni došao ovdje a dao sam već 4 opomene. Ja bi vas molio da me toga poštedite jer kako da vam kažem, nije mi ugodno dat opomene a ovdje ima jedan Poslovnik koji ja moram poštovati, nije mi ugodno niti kod oporbe niti kod stranke na vlasti. Povreda Poslovnika, gđa. Marija Selak Raspudić, izvolite.
Moram reagirati na nekoliko stvari, čl. 238. Ovdje posljednja je omalovažavanje saborske zastupnice Vidović Krišto, dakle ući će i u zapisnik da ste se vi hvalili time što ste učinili za vrijeme Kalmete, to vjerujem da će građani najbolje nagraditi. Nadalje, dali ste opomenu kolegi Bulju koji je povukao svoju povredu Poslovnika. Moram na to upozorit a vi ste ovdje ometali raspravu, to također ulazi u povredu Poslovnika jer ste pljeskali kao da se nalazite u kazalištu a ne u Saboru.
Oprostite, i vi imate povredu Poslovnika. I još jedanput mi je žao, izvolite g. Bulj, pojedinačna rasprava.
Hvala lijepo. Evo neka narod čuje sva dobročinstva koja ste napravili poglavito za vrime Kalmete di ste uredno bojali tunele, uredno se to radilo, u biti mene zanima, evo kad govorimo o otocima, meni je drago što mi ... [[Govornik se ne razumije.]] osnovnom ljudskom pravu, govorimo o vodama, što mi činimo i koje projekte mi radimo da sačuvamo te vode. Spominjao sam, još jednom ... [[Govornik se ne razumije.]] zašto ne donesemo zakon o zaštiti zagore, Dalmatinske, primjer, zbog čega? Jer ste od nje napravili projekt, napravili ste potok. A potencijal gdje spominjete ovdje vodu, iz Cetine pije vodu, koristi i Brač, i Hvar i Šolta i Makarsko primorje i Omiš, znači i otoci i priobalje. Ali niko ne vodi brigu o toj Zagori, od Krke do Neretve. Koristilo se ... [[Govornik se ne razumije.]] i rekao zbog čega su sad pretvoreni u otoke kako bez projekata, tako pomalo i zbog ljudskih resursa, to je pitanje ključno, a o otocima govoriti kada u mojoj županiji Kerum tezgari sa našim pomorskim dobrom, koncesijama na najvećem dobru, zajedno sa HDZ-om i to je istina. A potencijali koje imaju otoci, mogu se eksploatirati ne samo u koalicijske predizborne svrhe kome će dopast koja koncesija, kome će otići Zlatni rat na Braču, znači mi imamo potencijal naših otoka, možemo taj potencijal iskoristiti, nažalost mi ga ne koristimo. Mi ne koristimo potencijal otoka ako spominjemo i Jadroliniju. Ako spominjemo i druge znači povezanost i ne samo to. Jer znate kada na Hvaru čovjeka zaboli i kada mu se izvadi krv i kad triba ić u laboratorij ako puše jugo ili jaka bura ako ne može, da moraju do Kaštela, da ne može mu se donijeti ovaj provjeriti krv analizirati u laboratorijima, jel to znate? Znači mi imamo puno otoka, ne samo nisu otoci otoci ovdje, vi ste napravili otoke 2/3 Hrvatske koje ste zaboravili i ne samo od moje Dalmatinske zagore, vi ste od Banovine napravili otok, Slavonije otok, samo otok. Nije samo Zagreb centar svita, par gradova, nije samo i ovdje ima problema. Ja sam i kad je bio potres govorio da triba poseban zakon za 2/3 Hrvatske jel ono što je potres napravio u Zagrebu je ajme. Međutim, tek se razotkrilo iza, kad je nažalost bio potres u Banovini pokazalo se kolike štete su napravljene tome kraju i bez potresa. I mi imamo puno otoka, zato me zanima zbog čega u RH imamo područja gdje imamo pitke izvore vode koje koriste ljudi na otocima koje bi tribali besplatno koristiti il samo tehnički plaćati održavanje vode, zašto nismo zaštitili ta područja kao npr. Dalmatinsku zagoru? Iz Cetine se napajaju svi otoci, a mi imamo najskuplju vodu od Krke do Neretve. Može mi to neko pojasnit zbog čega? Samo Cetina šta napaja sad uskoro i cijelu srednju Dalmaciju jel je Jadro u problemima iza svake kiše i splitski bazen, zbog čega mi taj resurs i potencijal ne koristimo, recimo da, da u Dalmatinskoj zagori ljudi ne plaćaju uopće vodu? To bi bio poticaj da ljudi ostanu na tome području, ni poljoprivrednici, 40% hidroenergije Hrvatske daje ta rijeka, a neću govorit o Krki, neću govorit o Zrmanji koja također daje puno puno RH, a daje im najznačajnije, to je resurs budućnosti, to je voda, voda koja se sad nalazi na burzama. Mi je dajemo u koncesije ko 37 sekundi, u vrijeme Zorana Milanovića dat je izvor Cetine za 37 sekundi se raspravljalo o 5.000 kuna, 5.000 kuna mjesečno. Ja kažem, znam toliko slikovito reć to dvije krave ko ima OPG popiju više misečno potroši se vode. Prema tome, napravili smo brojne otoke, evo ja uvik spominjem tu aglomeraciju Sinj ne opravdavajući lokalnu zajednicu, ni lokalni vodovod, a bome ni Hrvatske vode. Sva kanalizacija kroz Sinjsko polje ulazi u rijeku Cetinu odakle se, opet ponavljam, napaja vodom Makarsko primorje, Omiš i otoci odakle je naš premijer, Hvar, porijeklom, Brač, Šolta i brojni drugi otoci i naša mjesta. Prema tome, još jednom nemojte zaboraviti stvarati otoke od zaleđa i ljudski koji će biti prazno područje, a nažalost samo će biti eksploatacijsko polje.
Fala. Imate nekoliko replika, gđa. Selak Raspudić.
Uvaženi kolega Bulj, ne znam zašto bi bio problem što netko ne može izvaditi krv na Hvaru kada treba jer kolege iz HDZ-a, kao što smo mogli čuti zastupnika Borića, misle da je tamo medicinska skrb kao i na svim otocima na zadovoljavajućoj razini. Možda oni misle da se umire ponedjeljkom, srijedom i petkom ili po nekom drugom rasporedu koji su dostavili otocima. Što se tiče sustava vode rekla bih da je sustav vode na otocima vodna infrastruktura prvenstveno komunistička slično kao i mentalni sklop onih koji su za nju zaduženi, danas vladaju i održavaju je takvom. Dakle, u vrijeme sezone u 7 navečer svima jednako manjka. Ali zamolila bih vas da se osvrnete na još jednu drugu stvar o kojoj se nedovoljno govori, a to je da su otoci zapravo na udaru ekološke katastrofe jer sve jahte kad otplivaju od obale malo bliže otocima onda odluče olakšati svoje spremnike na radost otočana i onih koji su tamo došli ljetovati.
Odgovor izvolite.
Naš Jadran biser sa 1000 otoka ima i taj problem, ekološki, od kraja ću početi, ekološki gdje brodovi, gdje, znači ostavljaju ovaj svoje balasne vode, fekalije izlivaju u lukama i tome se tribamo protiviti. Mi trenutno na Jadranu, a turizam je vrlo bitan i za otoke imamo mrlje na središtu Jadrana veće nego šta je površina Splita, samo strujanja spašavaju šta to ne dođe do otoka, do njihovih plaža ili plaža na, na, na, na ovome priobalju. Prema tome još jednom, ekologija je vrlo bitna, turizam je vrlo bitan, naše vode su vrlo bitne i zbog toga mi moramo ulagat. Ne spominjem ja rijeku Cetinu samo što sam Sinjanin, nego što pola Dalmacije će još malo koristit te izvore pitke vode, a mi još danas imamo da otvorena kanalizacija ulazi u rijeku Cetinu. Ovo je istina šta govorim, ja ne lažem, ja ako lažem slobodno s menom svi otiđite pa vidite, ovo je ogroman problem kolege s otoka priobalja nije samo problem Sinja da kaže to je sinjski problem, [[Upadica: Vrijeme, hvala]] ne to je cijele Hrvatske problem.
Gđa. Grba Bujević.
Poštovani potpredsjedniče. Kolega Bulj, kako u prostoru u ovom saboru ne bi ostala vaša rečenica o tome da se ništa ne radi vezano uz laboratorijsku djelatnost, pa bi vas ja rado podsjetila da je u okviru projekta uspostave brzih brodova za hitnu medicinu nabavljeno i u funkciji je u 12 ispostava domova zdravlja što, znači ovako redoslijedom, Preko, Vis, Šolta, Supetar, Hvar, Jelsa na Hvaru, Rab, Mali Lošinj, Cres, Mljet, Lastovo, Korčula i Blato na Korčuli su nabavljeni tzv. pointpoker, to su uređaji koji su moderni, mali, s njima se ne mora učiti ne znam koliko da bi se radilo kako bi se mogle brze pretrage napraviti i diferencirati na taj način da li se radi o nekom hitnom i akutnom stanju ili se ne radi. To je prošle godine pušteno u upotrebu, upotrebljava se, treba se upotrebljavati i sve se koriste prilike da se unaprijedi sustav zdravstva na otocima, a složit ćemo se da ga treba unaprijediti.
Hvala lijepa. Odgovor.
Zdravstvene usluge su vrlo bitne, poglavito što tu, u turističkoj sezoni mi moramo imati i turističke ambulante u određenim našim otocima zbog brojnoga povećanja stanovnika tj. turista. Mi imamo negdje di se 10-tak, 15, 20 puta poveća broj stanovnika u jednom trenutku na otocima, u središtima određenim, pa i u priobalju, npr. u Makarskoj i to sam predlagao ja kroz tematsku sjednicu, čak je županijska skupština to i prihvatila, međutim ta turistička ambulanta nikad nije provedena, imamo u drugim županijama da sad ne kompliciram ni druge ni ove. Što se tiče laboratorija, usluga vjerujte mi da je bilo mučno slušati kako mora se iz Makarske prevoziti krv na analizu u Kaštele, to je bilo mučno meni slušat. Ili mi je bilo mučno slušat kako oni sa Hvara uza sve vaše priče kako sa Hvara ne može brod, a s time ne može ni analiza krvi ili laboratorijske sve što treba napraviti u laboratoriju, to je bilo mučno čitat, to je mučno [[Upadica Radin: Hvala, vrijeme.]] kada me ljudi zovu sa Hvara, meni je to mučno. Ja ne znam jel vama ili nije.
Hvala. g. Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Bulj. Ja sam otočanin, cijeli svoj život sam otočanin znate i brige otočana ja znam puno bolje nego vi i veliki su još izazovi pred brojnim otocima i otočanima. Ali isto tako mi otočani znamo cijeniti ono što je dobro i ne dozvoljavam kao čovjek koji sam cijeli život vezan uz Jadroliniju da tu tvrtku i druge brodare koji nam služe i povezuju otoke na ovaj način vi ocjenjujete. Nikad hrvatski otoci nisu bili bolje povezani sa kopnom nego su danas. A kada govorite o zdravstvenoj usluzi, zdravstvena usluga danas na otoku Hvaru koju jako dobro poznajem, gdje smo još 2004.donijeli magnetski akcelerator, gdje smo radili brojne uređaje koje smo donijeli u domove zdravlja [[Upadica Radin: Hvala, vrijeme.]] govore o tome koliko se napravilo za otoke kada je u pitanju poboljšanje zdravstvene skrbi.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Ja razumijevam vašu ljubav prema otocima, međutim ja sam postavio ovdje pitanje jel se spominje voda znači da će se subvencionirati više kubika vode i ja podržajem to. Ja bi bio najsretniji da se može otočanima zbog opstanka ljudi na tome području i besplatno voda mještanima koji ostaju tu živjeti, najsritniji bi bio kada bi to moglo i to bi trebalo biti u Hrvatskoj na otocima i u Zagori. Međutim, ja sam spomenuo i ove resurse koje mi koristimo, a ovim zakonom se spominju, to je primjer vode. Ako mi ne zaštitimo našu vodu, Jadro je u problemima, a to napaja Split najveći bazen. I sam je gradonačelnik rekao da će se spojiti Split na Cetinu, ako mi Cetinu ne zaštitimo ako otvorena kanalizacija iđe bez obzira na sve ove greške koje su se dogodile u aglomeraciji, ako mi ne zaštitimo i napravimo kanalizaciju u gradu koji ima 25.000 stanovnika, mi imamo problem i vi na otocima i mi u Zagori. I nikako mi nije jasno zašto je u Zagori najskuplja voda, a imamo najveći potencijal vodni.
Hvala. Gospođa Anka Mrak TAritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora. Kolega Bulj. Dakle, vi u svojoj raspravi ste između ostalog spomenuli i svaki put kao što spomenute svoju cetinsku krajinu, što ja apsolutno razumijem i u raspravama koje o nekim temama ja često spominjem Zagreb i spominjem kraj iz kojeg dolazim, ali raspravu o otocima koje ste vezali uz potrese ja vam doživljavam na sljedeći način, dakle u centru mora biti čovjek i što država za to čovjeka može napraviti. Ja ću uvijek podržati Zakon o otocima i sve ostalo jer života nema ljudi na otocima i nema života na otocima ako država tu ne napravi određeni napor jer to jedinice lokalne i regionalne samouprave jednostavno ne mogu. Jednako tako iz ovog potresa Grad Zagreb kao glavni grad se još može i snać, ali Banija ili Banovina bez države ne može ništa. Grad Zagreb je državu trebao da stvori nekakve okvire i nekakvu arhitekturu, ali na Baniji odnosno Banovini nema ničeg bez države kao što nema ni budućnosti otoka bez države.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Pa evo jutros sam spominjao da je Zagora nažalost otok što se tiče projekata ko da ne pripada u područje RH, vi ste to poslije spomenuli Banovinu također da je otok koji ima jednostavnu nekakvu povezanost prometnu, nije obala, nije rijeka, a u biti to je otok koji je zaboravljen i s tim se slažem. U RH dvije trećine Hrvatske je zaboravljeno. Meni stvarno nikako nije jasno, nisam spominjao Cetinsku krajinu, ja sam spominjao Cetinu jer se veliki broj srednjodalmatinskih otoka napaja iz rijeke Cetine, a mi ne brinemo o ekološkoj čistoći toga područja. Slično je i sa Zrmanjom, slično je i sa Krkom rijekom, znači sa rijekama odakle se napajaju otoci. Mi ne štitimo to područje, čak skuplja je voda u Zaleđu gdje su ti izvori skuplje vodu ljudi plaćaju nego u drugim područjima RH, a to su područja gdje bi trebalo subvencionirati ljude da ostanu i da ti resursi budu što jeftiniji tako da imaju što manje troškove.
Gospodin Klarić.
Uvaženi kolega Bulj. U više navrata ste postavljali pitanje zašto je voda u Cetinskoj krajini skuplja nego u ostalim dijelovima, dakle imate gradove Sinj, Trilj, općine Otok, Hrvace i Dicmo oni su vlasnici tvrtke Vodovod i odvodnja Cetinske krajine d.o.o. dakle ovdje postavljate pitanje zašto je voda skupa na krvimo mjestu jer cijenu i strukturu cijene vode određuju upravo te općine i gradovi. Oni u toj strukturi određuju i onu cijenu za razvoj pa može biti od 0,5 lipa do 5 kuna u m3 vode. Dakle, nije pitanje za Sabor i Vladu zašto je cijena tolika vode, već upravo za gradove i općine i koji su vlasnici vašeg komunalnog poduzeća, kao što i recimo u Rijeci je Vodovod i kanalizacija, strukturu vode, cijenu vode određuju vlasnici. Shvaćate.
Ne da shvaćam, nego ja to … skupština i članovi skupštine tih pet općina i gradova … određuje, određuju cijenu, pa o tome ja i govorim. Ja govorim kako je moguće da lokalne samouprave određuju da je tolika cijena. Samo ove godine je osam skupština Vodovoda Cetinskog kraja je poskupila 8 kuna po kubiku vodu. Ja to moram reći ovdje da je to žalosno u korona krizi kada su ugostitelji nešto pokušali priko lita zaradit njima je došla ako je 100 kubika potrošio vode 800 je morao skuplje platiti nego prethodnu godinu ili obrnuto. Zašto? Jer nismo ujednačeni na tim područjima, na tim područjima uza sve to što rade lokalni vodovodi i vlasnici mora se država potruditi da to nije moguće. Mi moramo napraviti zakon o tim područjima, primjera ako je Zakon o otocima, zašto ne zakon o Dalmatinskoj zagori gdje imamo od Krke do Neretve 100.000 ljudi otišlo od kad su osnovane županije, 100.000 ljudi. Potencijal ljudski je velki bio u [[Upadica: Hvala.]] Dalmatinskoj zagori, nažalost zbog ovakvog ponašanja smo ga izgubili.
Hvala. Gospodin Ante Kujundžić.
Hvala predsjedavajući, tu sam. Poštovani gospodine Bulj, otočni koordinatori su zapravo jedni od ključnih figura za sami otok i sve ono što bi na otoku kao takvo trebalo biti ili doći. Sukladno Članku 19. ovog zakona mislite li da bi gospodin Kuščević kao takav zapravo bio idealan kao koordinator za otoke? Hvala vam.
Odgovor, izvolite.
Ja inače kad je bio on na vlasti ovdje, grobar referenduma zajedno sa Plenkovićem, gospodin Kuščević ne volim o ljudima kad su na podu govoriti loše, ja sam bio recimo protiv Ive Sanadera čak mi je zabranjivano bit sudjelovanje u alci ovo, ono, a vidim da su sad oni koji su bili s njime dobri da ga napadaju. Tako da mrcvarit, Lovre Kuščević je sad čovjek koji je u biti izbačen, u biti provodio je politiku koju provodi i njegovi kolege prije Ivo Sanader, znači ne more oprat on i Andrej Plenković, međutim to je načelno najgore što se može događat. Ono šta je se provodilo za, a to je prenamjena, to je vrlo bitna stvar, kupnja zemljišta poljoprivrednoga za mali novac i prenamjena tih zemljišta je ogromna dobit i zarada, al isključivo samo onim koji imaju određene informacije. Kupite za kunu, ne znam primjera, za kunu poljoprivredno zemljište nakon nekoliko dana prenamijenite to poljoprivredno i tu je onda kvadrat 1000 EUR-a, onda znate kolike su to dobiti. I to je jedan od dobrih problema [[Upadica: Hvala.]] na koji ste upozorili. Hvala.
Hvala lijepa, nemate više replika. Sada je na redu gospodin Marin Miletić, također pojedinačna rasprava. Izvolite.
Poštovani gospodine Furio Radin, potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine Bukarica, gospodine državni tajniče sa suradnicom, kolegice, kolege, danas ovdje govorimo o Zakonu o otocima i mislim da je važno ipak progovoriti o još jednoj dimenziji. Ja ću iskustveno, volim uvijek o svemu govoriti iskustveno, ono što sam i sam prolazio, ono što sam i sam uočio, ono što sam vidio i onda na temelju argumenata donosim svoj sud o nečemu, svoje razmišljanje. Glavni problemi otoka su depopulacija i infrastruktura cijela. Htio bi bit taksativan. Otok Prvić gdje sam ljetovao pa nekih 14, 15 godina dok mi nisu rekli da nisam baš više poželjan, a o tom ću nešto kasnije, samo emocija, samo istina, tako do kraja je li. Taj otok ima 1 trgovinu, morate odraditi još jednu plaću da dolje onako možete biti 10-15 dana jer je stvarno jako skup. Žirje nema niti jednu trgovinu. To je isto vrlo zanimljivo jer valjda ljudi misle živjet ćemo u doba sezone, a onda kada završi sezona onda što zaboravit ćemo na sve potrebite. Volio bih da svi si posvjestimo kako ne mogu naši stanovnici otoka živjeti samo u sezoni i kako im moramo ponuditi cijeli sustav, infrastrukturu da funkcionira tijekom čitave godine. A to dobro znamo što znači. Npr. liječnik na svakom otoku ako je ikako moguće, zdravstvena skrb, zdravstvena njega. Nama se znalo dogoditi na otocima koji nisu udaljeni ako dijete se ozlijedi moraš zvati hitno dakle hitnu pomoć koja ti dođe, dolazi po tebe sa brodom onda vozi u Šibenik itd., ako pričamo o tom dijelu. Pola naših sela nema nikakvu vodoopskrbu i to je uistinu veliki problem. Nevjerojatno je da po otocima ljudi u 2021. godini nemaju osnovne uvjete, sanitarne uvjete. EU direktiva, baš sam je ovdje isprintao pa sam čitao, znate kako EU direktive su ful jasne, one govore kako je nužno osigurati svakome cijelu priču vodoopskrbe, odvodnje itd., itd., a onda imamo hrvatsku stvarnost. A hrvatska stvarnost govori da sam podnio u kolovozu kaznenu prijavu protiv anonimnog počinitelja jer je na pustom otoku Zmajanu ili Dalmatinci ga zovu Orut, netko, netko sagradio vilu s bazenom i to predivnim bazenom, betonirao rivu hrvatska javnosti, institucije hrvatske države, betonirali su rivu, uništili su pomorsko dobro da jahta od 20 metara može se tu lijepo na mol zakačiti i nitko ništa. Pojeo vuk magare. Neću vam dati disati, disati dok ne budete radili svoj posao. Sportskim rječnikom, igrati ću presing, o saborski zastupniče nemoj pretjerivati, ma ne samo istina, samo istina, samo istina. Netko je u našoj državi na pustom otoku Zmajanu sagradio vilu, solarne panele, vanjsku kuhinju, unutarnju kuhinju, hotel je napravio na otoku Zmajanu kolege zastupnici, oprostite. I nitko ništa. I nitko ništa. Oprostite mi radi emocija užasnut sam s time. Užasnut sam s time da se smješkamo, da odrađujemo igre, da bacamo spinove dok naš narod trune, dok naš narod gleda šta se događa, mašemo s europskim direktivama, obećajemo, igramo ping pong s ljudima. Gospodo zastupnici netko je na pustom otoku Zmajanu sagradio hotel, to je vila, iznajmljivao ju je na Bookingu za ogromne novce. Gospodo zastupnici! Hrvatska državo! Institucije! DORH! Policijo! Što se događa, što se događa? Zar su zato ginuli naši momci i žene u Domovinskom ratu, stradali civili, 15.486 ljudi, zar za to su stradali? Da bi mi punili džepove nečije ili da bi neki punili svoje džepove, da bi postali domoljubni grabežljivci? E nisu se zato naši momci borili i nećemo šutjeti.
Replike imate, replike [[Upadica Miletić: Može, može, spreman sam na sve.]] Gđa. Selak Raspudić.
Uvaženi kolega Miletić, dosta smo govorili o naseljenim otocima, naravno ljudi su uvijek u središtu i tako treba i biti i o svoj infrastrukturi koja im nedostaje kako bi preživjeli i zimu a ne samo ljeto na tim istim otocima. Međutim, što biste vi rekli na tragu ovoga o čemu ste govorili u svojoj pojedinačnoj raspravi, kako se Hrvatska brine za puste otoke koji također imaju svoju vrijednost, težinu a koji ne znam, evo vi ovdje kažete da nisu svi tako pusti kao što se čini?
Odgovor.
Trebate, hvala kolegice Selak Raspudić, trebate pitat Vodičane kojih je strah pa meni šalju mailove, ja ih prosljeđujem sve po zakonu, trebate pitati ljude što se događa na tim otocima. Ja im to neću dopustiti. Ne mislim da sam nikakav Superman, imam svojih mana ali samo istina, samo istina, želim živjeti u državi gdje se živi istina neovisno ko pripada HDZ-u, SDP-u, Most-u, bilokojim političkim opcijama, radničkoj, ne znam, nezavisnim, želim samo istinu. Želim da naš narod gleda u nas i da zna da govorimo istinu. Želim da ljudi koji nas gledaju da znaju da živimo istinu i da se borimo za istinu jer istina je jedna, nešto je legalno sagrađeno ili potpuno ilegalno i treba vidjeti zašto inspekcije ne rade svoj posao. I to ćemo vidjeti.
G. Kujundžić.
Hvala, predsjedavajući. Kolega Miletić, ovaj zakon je korak naprijed u odnosu na ono što smo imali za stanovništvo na otocima. Do 2025. nekakve prognoze kažu da bi oko 2 milijarde ljudi zapravo trebalo ostati bez vode koju troše na dnevnoj bazi za osnovne životne potrebe. Jedna od mogućnosti jest desalinizacija kao takva gdje se proizvede na 1 m2 solarne ploče, dakle negdje oko 20 l vode dnevno. Mislite li da smo kao država u ovom smjeru trebali krenuti još jučer?
Ja mislim, hvala vam kolega Kujundžić…
[[Upadica Radin: G. Miletić, oprostite, moram vam dat riječ.]] Oprostite, predsjedavajući [[Upadica Radin: Vratite kronometar, molim vas.]] Hvala vam, g. predsjedavajući [[Upadica Radin: Izvolite.]]
Ja mislim da je uvijek dobro da idemo naprijed. Kako sam u skupinama sa osobama sa invaliditetom i to znam da je, evo vladajući su tu odradili dobar posao, i to treba pohvaliti, mislim da je i Jadrolinija riješila sve, da imaju ljudi besplatno prijevoze i sve osobe sa invaliditetom i sve, i meni nikakav problem nije reći „bravo, HDZ, svaka čast, to ste dobro napravili“ i ja to želim tako. Isto tako želim da imam pravo ukazati ako nešto po mom razmišljanju ne valja, ako netko na pustom otokom ... [[Govornik se ne razumije.]] sagradi vilu i iznajmljuje bespravno i prijavi se, dođe inspekcija i vuk pojeo magare. Pišu portali, pišu novinari, vuk pojeo magare, ko koga tu štiti? Ne znam, ali neću odustati. Neću prestati. Što se tiče vašeg kolega, pitanja, kao što sam rekao, ja stvarno mislim da je svaki korak naprijed bolji nego stajanje na mjestu. I zato evo, pohvaljujem i to isto od vladajućih.
Hvala. Gđa. Ban Vlahek.
Poštovani kolega, spomenuli ste da ste ljetovali na Prviću, eto ja svake godine ljetujem na Žirju i evo, više rasprava danas upravo tog malog otočića su se dotakli. Ono što mene zanima, tokom ljetnih mjeseci postoji trgovina jedna tamo koja radi ograničeno, međutim u zimskim mjesecima ti žitelji tog malog otočića doslovno nemaju nijednu trgovinu i ovise o brodskom javnom prijevozu, kada su vremenske nepogode, naravno prisutne, oni čak nemaju nikakvu dostavu bilokakvih namirnica. Smatrate li da bi bilo potrebno iznaći rješenje da se nekakvim subvencijama ili olakšicama omogući tim trgovinama nekakva motivacija i rad da se ipak tokom i zimskih a i ljetnih mjeseci one bave svojom djelatnošću?
Hvala. Odgovor.
Hvala vam, kolegice na pitanju. Ja mislim da da nije dobro da sve ima cijenu. Ja mislim da nije dobro da sve košta. Ja znam, sad će mi reć netko možda utopistički, e, stvarno si sanjar, utopist, ali ako mi imamo dvoje ljudi, ako imamo jednog čovjeka na Žirju, on mora imati sve, on mora imat trgovinu, a onda mi kao država, vladajući, znači, dođu jer ste tu, jer imate moć, poziciju, onda se kaže ajmo vidjet kako pomoć čovjeku da on ima kruh, mlijeko, osnovne namirnice svaki dan. Ja mislim da nije dobro da sve ima cijenu u pogledu konkurencije, profita itd. jer onda pa to otvara na koncu i prostora pa korupciji, nepotizmu, kad se nešto može kupiti. A onda neko ponudi više, nisu svi morali i čestiti. I zato mislim da moramo evo, i na tim mjestima, na Žirju, na gdje god koji su mali otoci, pomoći našim ljudima jedan, jedan, pomoći. Hvala.
G. Bulj.
Kolega Miletić, rekli ste o devastaciji, izgradnji vila, betonizaciji, nije to samo na otoku nego mi spominjete taj lom, krš, paranje našeg resursa. Evo krenut ćemo, Zlatni rat, tezgarenje. Znači na Braču, najljepša svjetska plaža. Tezgarenje, političko tezgarenje sa našim resursima, sa resursima otočana. Otići ćemo i do obale, u Makarskoj, Mati Jujnoviću i toj kliki dozvolilo da bagerima krše obalu, prekrasni krš bez ikakvog problema oni te sike paraju, ništa se evo, ovdje je gradonačelnik Makarske, nisam ga čuo da se usprotivio i tako gdje god krenete, evo otok Smokvica, Mađari rade šta god žele. Znači oni su dozvolili da se razara naš krvotok, da nam vene ubijaju i opstanak ljudi na ovim područjima [[Upadica Radin: Hvala, vrijeme.]] i ogromne dobiti šta imaju od toga stavljaju [[Upadica Radin: Hvala, vrijeme.]] u džep Judini sinovi.
Izvolite odgovor.
Kolega Bulj, zamislite u paralelnom univerzumu da dođe Marin Miletić, Riječanin, vjeroučitelj dođem lijepo na neki mali otočić pored Krka, dofuram jedno mjesec dana radim sa barkama, dofuram pijeska, bager, radim, sagradim vilu, postavim solarne panele, bazen 15 metarski, pozovem frendove da se kupamo, postoje videa neka, pozovem frendove da se kupamo, ćaskamo, pa zatvorili bi me drugi dan čovječe, došle bi kornjače po mene zatvorili bi me, zarobili bi me, dobio bi 10 godina zatvora. Rekli bi kriminalac, znali smo mi iz Crkve znati kakvi su ti, znate kako bi počelo, jedva bi dočekali, čak i onda i ova ljevica koja me ne pozna dobro koliko sam ja ustvari blizak nekim idejama i od njih bi dobio po glavi. A to se dogodilo na … , ja sam podnio kaznenu prijavu, inspektor je bio, ništa, vuk pojeo magare. Hotel na pustom otoku, helou ljudi, državo što se događa?
Hvala lijepa. Gospodin Pavić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega, poštovani potpredsjedniče Sabora. Samo sam htio reagirati spomenuli ste Prvić, pustite poštene ljude s Prvića na miru. Osobno i tamo sam ljetovao zadnjih nekoliko godina, na trajektu sam znao pit kavu isto tako i sa kolegom Bartulicom, ja bi išao za Privić Luku, a on za Prvić Šepurine. To su pošteni ljudi, to su dobri ljudi. Njima je trenutno najveći problem kanalizacija, oni su treći najnaseljeniji otok na Jadranu, ja sam kao ministar regionalnog razvoja planirao da se uključe u vodičku aglomeraciju, drugi najveći problem im je pristup trajektom. Trajektom vozi Tijat kojem je moja baka još davnih dana iz Zatona dok nije bilo Šibenskog mosta išla za Šibenik, prije 50, 60 godina dakle to su realnosti. A ovo popite neku tabletu za smirenje, jer znam da ste kandidat za gradonačelnika, to je sve divno i krasno, ali pustite otočane, pustite Prvić na miru.
Hvala. Gospodin Pavić, moderirajmo malo molim vas rječnik, moderirajmo rječnik. Izvolite odgovor.
Hvala vam kolega predsjedavajući. Znam da su HDZ-ovci jako uznemireni jer znaju što će ih čekati u Rijeci, ali ja bih uistinu rekao da ja sam kršćanin opraštam svima i vama kolega Paviću iz dubine svog srca ništa ne zamjeram, razumijem vas. Htio bih reći da sam ja na Prviću dolazio pa sad evo da ne kažem pa da je više 14, 15 godina, poznajem sve dolje, da ne govorim imena i ovo sve što ste rekli imate pravo, dakle ja sam samo bio vrlo konkretan. Postoji jedna jedina trgovina i stvarno je skupa, dakle razmišljao sam samo kako pomoći ljudima u toj dimenziji, ovo sve drugo se slažem što ste rekli, tako da mislim da je važno da gledamo jednu širu sliku cijele te priče. A šira slika stvarno sam bio jasan i nikakvi spinovi neće zaustaviti riječi koje su otišle u javnost. A moj karakter, ja sam ekstrovert i sve ono što mi je na srcu izlazi van za razliku od nekih koji sve čuvaju iza debelih zidova i pod lokotom zaključanih vrata.
Gospođa Ban Vlahek.
Uvaženi potpredsjedniče. Kolega Pavić povrijedio je čl. 238.prejudicira kolegu Miletića koji ni u jednom trenutku nije rekao da stanovnica Prvića bilo jednog bilo drugog nisu pošteni ljudi, već je on rekao kako se upravo tim ljudima mora pomoći. I mi nismo tu da osuđujemo ponašanje naših kolega zastupnika, dapače ako je neko srčan i karakteran još i bolje.
To je bila povreda Poslovnika, a ne replika? Onda je to opomena. Oprostite, ja sam mislio da je replika. To je opomena onda. Gospođa Andreja Marić, replika.
Hvala lijepo. Poštovani kolega. Opskrba zdravstveno ispravnom vodom za ljudsku upotrebu na otocima je zakonom predviđena i tom nam je svima imperativ. Vi ste u svom izlaganju iznijeli nekoliko bitnih stvari, dakle po mnogim selima kako ste rekli ni nema dostupne vode sa javno opskrbnog područja nego se ljudi snalaze kako znaju i umiju. Drugo, spomenuli ste jedan otok, međutim ja sam iz nekih medijskih izlaganja vidjela da ima problema sa bespravnom gradnjom i zagađenjem pitke vode i po drugim lokacijama. To je novi problem. I još pitanje ispravnosti sanitarne ispravnosti u tim situacijama, znači bespravne gradnje, a i kada ljudi nisu priključeni na javno opskrbno područje. Dakle imate li saznanja koliko se često uopće provodi ova izvid sanitarne ispravnosti i što se dogodi ako se vidi da se negdje pogriješilo, da li je i tu vuk pojeo magare? Hvala.
Izvolite odgovor.
Ispričavam se. Javili su mi se ljudi iz Vodica koji imaju velikih problema na otoku Tijatu i ja sam rekao tu sam zaustavio i rekao sam obavijestite sve službe, ako službe ne budu reagirale onda mi se javite pa ću ja u ovom časnom Domu u sabornici našoj govoriti o tome zašto institucije ne rade svoj posao. Na Tijatu vam je isto jako čudna priča, štelale su se papiri svašta se tu radilo, sagradili su se molovi bespravno naravno, pa onda su se namještali ti papiri da ipak budu, da dobiju dokumente, pa kada nisu mogli dobiti za 30 metarski mol pa su našli jednu rupu da je to mjesto odlagališta za ručnike. Svašta se može u našoj domovini, samo ako si malo umiješan i blizu izvora je li. Kojeg? Hm. I onda su vam lijepo sagradili dolje priče jahte dolaze, plaća se, pa restorani niču, sve nelegalno. To je nevjerojatno i ja mislim da mi moramo sve napraviti što možemo da izgradimo pravedniju i pošteniju Hrvatsku.
Hvala. Nemate više replika, hvala lijepa. Gospođa Anka Mrak Taritaš ima svoju raspravu. Dok dođete samo još jednu stvar da kažem. Povreda Poslovnika treba biti ozbiljna stvar, to treba biti ozbiljna stvar Povreda poslovnika. Nemojmo se igrati jedna, dvije pa onda mogu, ne mogu, to je postala jedna matematika, jedna aritmetika povreda Poslovnika. Povreda Poslovnika je ozbiljna stvar, tu se radi o jednom zakonu, ne. Izvolite gospođo Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče sa suradnicom, kad sam govorila u ime kluba onda sam rekla da ću 5 minuta pojedinačne rasprave iskoristiti za temu prostornog planiranja odnosno temu kako je pametni otoci, razvoj otoka i sve ostalo, ali imate onaj zov sirena kojem ne možete odoliti, pa ne mogu odolit i ja. Kolega Miletić je u svojoj raspravi govorio o bespravnoj gradnji. Dakle, bespravna gradnja na našim otocima je nešto što su je bio jedan uvaženi zastupnik u ovom saboru koji je rekao da je to naša tradicija. Dakle, da postoji ta jedna graditeljska tradicija u Hrvata da se bespravno gradi na otocima. I dok sve to tako ćemo definirati, nema tu napretka. Po čemu su vrijedni naši otoci. Naši otoci su između ostalog vrijedni zbog svojih prirodnih vrijednosti. Vrijedni su zbog toga što oni u prostoru predstavljaju. Svaka bespravna gradnja na tim otocima devastira taj otok i devastira zauvijek. I nije ta gradnja na otocima jednostavna, vi morate uzeti brod, pa morate imati bager, pa morate imati svašta nešto da bi gradili i ne iznajmljujete helikoptere i bacate kuću helikopterima. I dolazimo do onoga što je jedna od velikih problema hrvatske države od kad je hrvatske države. A to je građevinska inspekcija. Građevinska inspekcija koje se uvijek godinama vodilo računa umjesto da se vodi računa da bude kvalitetna, da budu najkvalitetniji ljudi, da budu adekvatno plaćeni, vodilo se računa da se ona svojim broj smanji sve manje i manje, danas je ona u Državnom inspektoratu i ja sam kao saborska zastupnica postavila pitanje koliko je opće rušenja bilo. Ja osobno nisam, ne sviđa mi se rušenje, pogotovo mi se ne sviđa rušenje kad je već sve nešto napravljeno i kad unutra ljudi žive i kad vi iseljavate ljude. Ali da rušite u trenutku kad bespravna gradnja kreće to ima smisla. Danas vi imate satelitske snimke. Dakle, vi možete u realnom vremenu ne samo vidjeti koliko je nas u ovoj sabornici sad i tko raspravlja, nego vidjeti tko je kupio cement, tko je počeo građevinski materijal voziti. Kad sam ja počela raditi onda su bili izvidnici, čiji zadatak je bio, ja to govorim o Gradu Zagrebu, da svaki dan prođu određeni dio grada i vide tko je kupio građevinski materijal. Drugi dan je išao inspektor van i vidio da li ima za to što radi građevinsku dozvolu. A najveća bespravna gradnja koja se u Hrvata dešava je na pomorskom dobru. Zato tamo se rade različita nasipavanja, sve to je gradnja, radi se izravnavanje obale, sve to je gradnje, radi se nasipavanje platoa za ručnike, sve to je gradnja, bespravna gradnja. Tom bespravnom gradnjom se nikad nitko nije sustavno krenuo baviti. To je činjenica. Još manje se je krenulo sustavno baviti različitim lučicama koje jesu, iz jednostavnog razloga, između ostalog tema koncesija. Za sve na pomorskom dobru morate imati koncesiju i puniti proračun. Da se odlučilo na temu koncesija rješavati problem sigurna sam da bi se na drugačiji način i bavilo bespravnom gradnjom i stavili u koncesije. I dolazimo do još jednog velikog problema, a to je problem koji vidimo na otocima. Sređivanje katastra i gruntovnice. Tu kad sjedite imate računala, možete otići recimo otvoriti otok Vis i staviti gore vrlo jednostavan portal katastar. Kad na otok Vis stavite katastar onda je stvarno stanje otoka tu, a stvarno stanje katastra, katastar je u moru. Opće nije sređeno stvarno stanje s katastrom, a do gruntovnice još nismo ni došli. Naša obala, a to je 7 županija je tzv. talijanska gruntovnica gdje se gruntovnica vodila posebno za zgrade, a posebno za zemljište i to dolazite tek do pravog horora. Zapravo se vraćam onoj temi ovdje izmjena i dopuna Zakona o otocima. Otoci su vrijednost, kad jedanput narušite tu vrijednost otoka, narušili ste zauvijek. Više tog otoka sa svojim identitetom nema. S tim se treba baviti, kao što se treba baviti i sa svim drugim stvarima. Između ostalog je ono što je važno, važno je da se vodi računa o onom svemu što ti otoci znaju. Mi imamo dugu tradiciju prostornog planiranja gdje smo planirali i što može biti u moru za razliku od nekih drugih država. I zato kad je bila Zakon o otocima ja sam s ove govornice 2 puta spomenula i rekla da planirati razvoj otoka nemojte da budete zatvoreni u granice pojedinih jedinica [[Upadica: Hvala.]] lokalne samouprave nego puno šire i onda ste to izmjenom zakona i omogućili.
Hvala lijepa. Ostanite jer imate repliku od gospođe Marić.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice, iznijeli ste jedan jako bitan problem, a to je bespravna gradnja ne samo objekata nego i uništavanja pomorskog dobra, davanja koncesija itd. Znači vidimo nešto i po medijima, nešto čovjek vidi i u praksi da procesi postoje, dakle jedinice lokalne samouprave i oni koji bespravno grade, međutim cijeli problem je osim što bespravno grade je to što procesi jako dugo traju. Dakle, kako uopće tome doskočiti jer onda netko se odluči ajmo to sad prisvojit pomorsko dobro, znam da će proces trajat 10 godina, nikom ništa, kako sad to nekako ubrzatii poboljšati?
Dakle to je tema koja bi mogla biti u ovoj raspravi jedan duži vremenski period. O čemu je zapravo riječ? Riječ je o tome da su ljudi napravili, dakle vrlo, vrlo banalni primjer, izravnao je neku škarpu i napravio je podest na kojem njegov gost koji dolazi se sunča i sad se dešava slijedeća stvar da već od ujutro je tamo neki ručnik i ako ne daj Bože neko tamo zaluta i hoće staviti svoj ručnik ovaj ručnik završava u moru. On je to napravio bespravno, ne pada mu na kraj pameti da možda to treba plaćati neku koncesiju, ne pada mu na kraj pameti da se je to možda trebalo nekako drugačije definirati i to vam postaje normalno, a zapravo daje lošu sliku. Dakle, u trenutku kad kažemo ljudi moji prioritet je srediti katastar tamo gdje je, gdje je gradnja, utvrditi liniju pomorskog dobra, vidjet sve što je u tom pomorskom dobru da se plaća koncesija. Oni koji će htjeti će to regulirati koji neće [[Upadica: Hvala lijepa.]] će zapravo, vi to morate maknuti, ali to je problem s kojim se trebate [[Upadica: Hvala.]] suočiti. Hvala.
Fala. I sada ćemo imat još izlaganja gđe. Vidović Krišto sa pripadajućim replikama ako će ih biti i g. Šimičevića i onda ćemo imat ovaj jednu malu pauzu od 10-tak minuta za osvježavanje, osvježenje sabornice. Izvolite.
Dame i gospodo, u opisu načina i kvalitete rada hrvatske vlade i ministarstava koji su predlagatelji i ovih zakonskih izmjena pomoći će slijedeći komentar jednog njemačkog političara koji je u postupku pristupanja Hrvatske EU pomagao našem Ministarstvu poljoprivrede. Taj je gospodin vrlo dobronamjerno u jednom razgovoru rekao da ima dojam da hrvatski dužnosnici Ministarstva poljoprivrede nikada u stvarnosti nisu vidjeli živu svinju. Njemu je to bilo potpuno nejasno s obzirom na to da on kao načelnik gotovo pola svog radnog vremena provodi na terenu, doslovno je rekao u dubokim gumenim čizmama koordiniram i provodim politiku ministarstva izravno s poljoprivrednicima. Ovo navodim zato što je ovaj prijedlog promjene Zakona o otocima jedan u nizu nakon čijeg se usvajanja u životu stanovnika Hvara, Raba, Visa ili Krka ništa neće promijeniti na bolje. Dovoljno je vidjeti da prijedloge tijekom javne rasprave u pripremi ovih promjena, a koje su davali gradovi poput Visa ili Primorsko-goranska županija ili tvrtke kao „Autotrans“ uopće nisu prihvaćene. A to je ona logika spomenutog kolege iz Njemačke da zakone pišu i pripremaju ljudi koji uopće nisu upoznati sa stvarnim životom onih područja na koje se ti zakoni odnose. To su ljudi koji čine državnu upravu. A problem u Hrvatskoj upravo je devastirana državna uprava u kojoj su ljudi loše plaćeni, u kojoj se kadrovi biraju po stranačkom ključu podobnosti, u kojoj nitko nije siguran u svome djelovanju ukoliko nema moćne zaštitnike i ako im neće biti poslušan. Rezultat rada takve državne uprave tj. nadležnih ministarstava možda najbolje može dočarati i slijedeća činjenica. Otok Malta ima 520.000 stanovnika i velik je 316 km2. Naš otok Hvar veličine je 297 km2, te ima 12.000 stanovnika. Zašto ova usporedba? Ona govori o svim potencijalima hrvatskih otoka koji nažalost nisu iskorišteni. Nautičari našu Hrvatsku nazivaju europskim Karibima. Slijedom toga, s obzirom na ljepotu i posebnost, te perfektni zemljopisni položaj hrvatskih otoka u srcu Europe mi bismo trebali imati rast stanovništva i velike investicije na otocima. Nažalost, iz uvijek istog razloga koji je izvorište svih hrvatskih zala to se ne događa, a izvorište svih hrvatskih zala jest nefunkcionalnost pravne države i nejednakost pred zakonima. Poznat je slučaj otoka Hvara i lovišta Pelegrin, lovište veličine skoro 6 milijuna m2 državni tajkun Tedeschi plaća bagatelnih 100.000 kuna. Cijelo je to područje ogradio samo za sebe, a Hrvatske šume mu održavaju puteve i šume. Znači država ga čak i subvencionira jer trošak održavanja daleko je veći od koncesije koju dotični plaća. Sada zamislimo da smo putem međunarodnog javnog nadmetanja izabrali vrhunskog turističkog partnera koji je od lovišta mogao napraviti odredište najluksuznijeg turizma, koliko turističkog prihoda, te koje je sve blagodati otok Hvar time mogao postići. Međutim, provedba zakona odnosno vladavina prava znači primjena zakona doslovno, a ne komunističko balkanski dogovorno kreativno, znači da natječaj za jednu plažu, za lovište, za bilo koju vrstu javnog resursa dobivaju najbolji i najkvalitetniji. U slučaju Tedeschija je jasno da taj biser kojeg on koristi na naš račun, kojim sprječava razvoj zato što ga koristi samo za sebe i za svoju družinu iz duboke države i komunističke mladeži, jasno je da on taj biser nije dobio kao najbolji ponuđač već zato što je podoban. I ponovno dolazimo do ključnog problema, tko tolerira javnu pljačku? Tko tolerira kršenje zakona? Tko odbija strane investitore? Tko ubija kreativni poduzetnički duh hrvatske nacije? Odgovor je poznat svim hrvatskim građanima, to su pravosuđe, politika i mediji jer svaki zakon je mrtvo slovo na papiru ukoliko se efikasno ne sprovodi, te ukoliko ne postoje sankcije za nepoštivanje istoga. Naravno da ću glasovati protiv ovih izmjena iz navedenih razloga, ali i iz razloga što uopće niste uvažili prijedlog primjerice Šibensko-kninske županije o dobroj prometnoj povezanosti otoka tj. o skrbi da se ta povezanost poboljša jer otočna dobra prometna povezanost je preduvjet svih preduvjeta da se zaustavi iseljavanje, te stvore preduvjeti za ponovno naseljavanje. Doći će vrijeme kada će kroz efikasnu investicijsku politiku, te doslovnu primjenu zakona hrvatski otoci postati investicijski pokretač cijele Hrvatske. Naravno ne s ovom političkom garniturom HDZ, SDP, HNS, SDSS i nastavite niz.
Sada je na redu g. Rade Šimičević. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS, državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege, gledateljice i gledatelji. Evo pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otocima, što ja pozdravljam s ciljem da se i dalje permanentno ulaže u razvoj bisera hrvatskog mora, a to je naše hrvatske otoke i dajem bezrezervnu podršku takvom ulaganju. Onaj tko je otočanin ili tko nije, a živio je na otoku zna koliko su prije otoci zaostajali u funkcioniranju u svakodnevnom životu u odnosu na današnja vremena. Ja ću ovdje samo spomenuti neke stvari koje sam mislio reći, a važne su, odnose se na izmjene zakona. U 2019.g. uloženo je u hrvatske otoke preko 2 milijarde kuna, od toga milijardu i 900 tisuća kuna iz europskih fondova, znači nepovratna sredstva, te oko 205 milijuna kuna kreditnih sredstava. Isto tako ovdje želim spomenuti Grad Zadar koji je od svih gradova, a koji imaju i otoke u svojim jedinicama lokalne samouprave povukao najviše sredstava iz europskih fondova, a tu su otoci Ist, Iž, Olib, Silba, Premuda, MOlat i Škarda. Ono što je životno važno za opstanak na otoku je povezanost otoka s kopna. Tu je ova Vlada uložila poprilično puno novaca, negdje koliko sam mogao vidjeti preko 300 milijuna kuna u pet priobalnih županija odnosno šesta su sredstva za brodove koji povezuju druge županije. Dakle, u Primorsko-goranskoj županiji 21 milijun 500 tisuća kuna, Zadarska županija 84 milijuna, Šibensko-kninska 22 milijuna, Splitsko-dalmatinska županija 57 milijuna, Dubrovačko-neretvanska županija 37 i linije koje povezuju više županija 90 milijuna kuna. Ovim ulaganjem stvorena je i dodatna vrijednost kroz veći broj linija, a samim tim i veća mogućnost odlaska i povratka sa otoka. A znamo da je prije bilo nemoguće doći na otok nego jedan put u jednom danu, sad se to hvala Bogu promijenilo i treba više ulagati. Izmjenom i dopunom zakona odnosi se prvenstveno na prenošenje odredbi uredbi o izmjenama Zakona o otocima u zakonodavni okvir koji je stupio na snagu 4. srpnja. Uredbom je izmijenjen čl. 33. Zakona o otocima kako bi se žurno osigurala dodatna količina vode za otočane koji imaju prebivalište na otoku, a koji nisu spojeni na vodoopskrbnu mrežu sa 45 m3 na 85 m3, što je za svaku pohvalu. I isto tak ovdje je proširena ova mjera za one otočane koji se bave gospodarstvom, njima se subvencionira 50% potrošene vode. Zakon dodatno uređuje isto tako aktivnosti koje su vezane za Hrvatski otočni proizvod, tako da se oznaka HOP besplatno financira sredstvima koji se dodjeljuju u upravnom postupku, a to znači da se čovjek javni na natječaj, dobije sredstva i može prezentirati svoje proizvode. Prijedlogom zakona je usklađen sa svim resornim tijelima i izloženim tijelima regionalne i lokalne samouprave i ono što je važno ove izmjene, normativne izmjene one ne umanjuju odnosno ne dokidaju stečena prava otočana nego ih još više proširuju, nadograđuju i poboljšavaju kako bi se umanjile razlike života na otoku odnosno sa onim na kopnu. Hvala lijepa.
Ostanite, imate dvije replike, tri replike. Prvu repliku ima gospođa Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega. Spomenuli ste Grad Zadar i kako on u svom sastavu ima puno otoka o kojima mora skrbiti i sama županija koja ima osam većih otoka i oko 300 manjih otočića i znamo koliko je teško organizirati tamo i život i razvoj i koji je problem u opskrbi vodom i što će to značiti za upravo te stanovnike i turiste koji dolaze na te naše otoke. Isto tako važno je reći koliko se skrbilo u prethodnim godinama kada su se gradila pristaništa na pojedinim otocima na našem području, a i svugdje drugo, a i sto tako da je općina Preko među prvima riješila pitanje dostave odnosno zbrinjavanja pacijenata sa brzim brodom.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem kolegice na pitanju. Da, ja još jednom pohvaljujem administraciju Grada Zadra koji su se dosta potrudili aplicirati prema europskim fondovima i uzeti toliko novaca i isto tako i Zadarsku županiju. Jasno da treba cijela infrastruktura biti posložena da bi se mogla podići kvaliteta života, jasno da ako imamo linije moramo imati i uređene rive gdje će ti brodovi stati. Što se tiče vode, da ja sam jedan od ljudi koji živi na otoku i vjerujte mi kada bi se vratio sa otoka doma u stan onda bi pustio sve slavine da čujem kako voda teče jer nisam imao privilegiju tu dok sam bio na otoku jel jednostavno vi ste imali ograničenje potrošnje količine vode. Tako da svako novo ulaganje zasigurno ohrabruje sve ljude koji žive na otoku.
Gospođa Petir.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolega Šimičeviću, imate osobno iskustvo života na otoku i svih izazova sa kojima se stanovnici otoka danas u Hrvatskoj susreću, pa spominjali ste i taj problem sa opskrbom vodom koji se rješava kroz ove izmjene zakona, ali naglasili ste da su bila značajna ulaganja od više od 2 milijarde kuna kako bi se infrastruktura i život ljudi na otocima poboljšao. Zanima me iz vaše perspektive što bi sada možda bilo prioritetno još za učiniti kako bi potaknuli ljude da doista ostanu živjeti na otocima?
Hvala. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem uvažena kolegice. Da, mislim da se sada postigla određena razina povezanosti otoka s kopnom. Ono što bi bilo izuzetno važno je ulagati u infrastrukturu za očuvanje radnih mjesta odnosno stvaranje novih radnih mjesta jer nažalost nas je Hrvata sve manje i manje i ne samo na kopnu nego i na otocima. Dakle, mi zasigurno moramo učiniti sve kako zadržati Hrvata u Hrvatskoj, kako mu dati radno mjesto jer to je zapravo ona sigurnost koju on traži da bi, jasno, kroz radno mjesto mogao hraniti i obitelj i stvarati dodane vrijednosti, ne samo za svoju obitelj nego i za zajednicu i ako u tom smjeru napravimo još jedan iskorak, zasigurno će biti sve više i više žitelja na otocima. Hvala.
Gđa. Vidović Krišto.
Tuga na hrvatskim otocima, ali i u cijeloj Hrvatskoj zbog vaše politike i vašeg načina vladanja, g. Šimičeviću. Znate, danas ste opet posvjedočili tomu ovdje u hrvatskoj sabornici, vi ste se hvalili ovdje sa svojim kolegama korupcijom i pljeskali ste u ovoj sabornici Šeksovom pravosuđu zato što oslobađa optužbe za korupciju vašeg Kalmetu i ostale Kalmete. Mi znamo kakvo je to pravosuđe, redovno čitamo u novinama s kim se i gdje druže, u kojim konobama, klubovima, itd. Da, g. Šimičeviću, vi i vrh HDZ-a i vaši svi partneri uistinu imate rezultate i oni su mjerljivi, a oni glase da ste uspjeli Hrvate u EU dovesti do drugih po redu najslabijih po kupovnoj moći.
Izvolite odgovor. Povreda Poslovnika. Dobro, izvolite. G. Habijan, izvolite. Dvije su?
Hvala lijepo poštovani [[Upadica: Dvije su? Jedna je. Dvije. Dobro. Izvolite.]] Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Povreda čl. 238 st. 1, dakle kolegica se ovdje referira na nešto što uopće nije tema dnevnog ovog reda, dakle kolega je pričao o prijedlogu zakona koji je na dnevnom redu, kolegica je govorila o nečemu što uopće nije vezano i nije prvi put uz točku ovog dnevnog reda, a pritom je naravno, kao što je njen običaj, vrijeđala zapravo zastupnike sve ovdje s lijeve strane, dakle iz HDZ-a. Mislim da zaslužuje opomenu. po
Gđa. Krišto se referirala na jednu polemiku koja je bila prije ovdje u ovom Saboru, između, bila je jedna polemika, zato neću dati opomenu niti vama, a niti njoj i dati ću riječ gđi. Perić.
Čl. 238 i pod cijenu opomene, gđa. Krišto ovdje izigrava pravosuđe i suca koji presuđuje i dosuđuje nečiju krivicu, ona na to niti nema pravo niti je u pravu, prema tome, smatram da je ovo način na koji ona komunicira je bezobrazno, u najmanju ruku.
Ovo vi znate gđo. Perić da vam moram dati opomenu zato što je ovaj, zato što je to bila replika od gđe. Krišto na koju će sad g. Šimičević odgovoriti. Moram vam dati opomenu i strašno mi je neugodno sa svim tim opomenama koje moram dati i koje sam dao danas. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče, uvažena zastupnice, da, ja sam mislio ostati u okvirima teme odnosno izmjene zakona i dopuna Zakona o otocima. Međutim, ono što vi želite ovdje na velika zvona zapravo reći da je netko osuđen tko nije osuđen, dakle ja želim govoriti istinu, vi možete misliti što god hoćete, ali istina je sasvim nešto drugo. Da li nama valja pravosuđe, da li nama valja Sabor, da li nama valja ne znam što, kroz vaše oči ništa ne valja, samo vi valjate, a to nikako nije dobar način, vi isto tako morate biti i samokritični kad dajete, izjavljujete određene izjave. Jasno da ni ja kao čovjek koji voli svoju domovinu nisam uvijek zadovoljan, želim da bude svima bolje, ali da na takav način svakoga i sve blatimo, a da ste samo vi u pravu, to nije ni hrvatski, nije ni kršćanski i [[Upadica: Hvala.]] molim vas nemojte na takav [[Upadica: Hvala lijepo.]] način više nastupati. Hvala.
E hvala lijepa. To su bile replike i tu smo ovaj, tu smo stali i sad osvježimo se svi zajedno, fizički, mentalno i prostorno. STANKA U 14,22 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,41 SATI]] Evo ga, već malo kasnimo i sada je na redu g. Gari Cappelli. Izvoli.
Hvala lijepo potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa evo, kao otočanin danas mi je bilo drago čuti da vidim i mišljenja kolega i s otoka, ali i s kontinenta kako nas doživljavaju na neki određeni način, pa bez obzira, ako je negdje bilo i kritika, drago mi je bilo čuti, netko nas je vidio danas kako to izgleda kad ide na godišnji odmor, a ja ih pozivam ovih dana, kad je bila ona bura recimo 200 na sati pa kad imate pacijenta kojeg ne može ni helikopter ni bilo kakav brod doći uzet, a on je recimo, odsjekao pola noge nema, i treba doći nekako do bolnice, ali ne na Lošinj, sa Suska na Lošinj nego mora doći do Rijeke. E pa te situacije bi trebalo pričati kako mi u tim situacijama reagiramo i snalazimo se i preživljavamo, a ovo tu, da li će biti koji put i kuna više dole, vode, sve je to diskutabilno i o tome svemu možemo riješiti. Međutim, danas u svakom slučaju trebamo shvatiti da mi praktički razgovaramo o zakonu koji je djelomično već riješen uredbom. Prema tome, nešto je već na snazi, konkretno o vodi smo već prošle godine to regulirali, tako da taj dio praktički je već prošao, samo dobiva snagu zakona, ono što je uredbom riješeno za ono vrijeme dok Sabora nije bilo. Ja bi, evo, spomenuo, bilo je puno pitanja, naravno da je nama najbitnija stvar su povezivanja. Kad kažemo 24 trajektne linije, 15 brzobrodskih, 12 klasičnih linija koje sufinancira se sa 329 milijuna kuna godišnje. Da je 2019., 2020. praktički povećan broj putnika i vozila na tim linijama i da itekako kao otočanin mogu reći da imamo jako dobru povezanost, da praktički ujutro od 5 sati pa do pola noći vi možete doći i otići s otoka, što je siguran jedan ogroman iskorak koji itekako ova Vlada vidjela, uvidjela i našla sredstva, dakle da subvencijama možemo danas imati i kvalitetan prijevoz, a ne samo i vremenski. Danas je puno puta isto se spomenula i taj medicinski dio da navodno na otocima nema, pa i opskrba vodom, pa evo ja ću vam dati par primjera koji su sigurno možda vidljiviji i razumljiviji. Dakle, kao što sam danas rekao, dva prva desalinizatora, otok Unije i otok Susak. Otok Susak ima razgranatu kompletnu dakle mrežu vode i mrežu kanalizacije. Na Unijama se napravio desalinizator i radi se mreža vode i mreža kanalizacije. Otok Ilovik, govorim, Unije 50 stanovnika, Susak 150, otok Ilovik 70 stanovnika, 15 milijuna kuna voda ispod mora cijev povučena, ima direktno vodu, dakle nema ni desalinizator niti problem vodonosca nego direktno riješeno pitanje dakle vode, kao što ima u Rijeci, ima na otoku Iloviku koji broji 70 stanovnika gdje je napravljena nova riva, gdje je riješeno pitanje vode i radi se sad, recimo, jedna od najvećeg, ja mislim, druga po veličini, investicija, uvale Mrtvaška koja je povezana sa tim istim otokom Ilovik, za tih 70 stanovnika, državna linija 5 puta dnevno. 10 njih ide na posao, u školu djeca, svako jutro i popodne se mogu vratiti. To je dokaz brige u takvim mjestima koliko je ova država uložila da ono troje, četvero djece, recimo, s otoka Ilovika može otići u školu, svako jutro, u 2 sata popodne se vratiti, i otić na posao i vrati i iz tog razloga čak 5 tvrtki novih se registriralo na jednom otoku Iloviku, tvrtke se registriraju i sve više djece tamo živi i škola čak na otoku Iloviku ima čak 10 đaka. To su dakle ti pomaci koji su vidljivi, koji zahvaljujući Vladi, razumijevanju, svemu onome što se radi, od, kažem, medicinskih usluga, na Lošinju ima dva internista, kardiolog, ginekolog, specijalisti, liječnici opće prakse, itd. Dakle riješeno je pitanje prijevoza helikopterom koji se stacioniran na otoku Krku, imamo 2 milijuna noćenja, što je 6., 7. po broju noćenja u RH. 20 i nešto posto, dakle noćenja i boravaka turista je na otocima. Dakle, prepoznati su otoci itekako, na otocima se radi puno na projektima i planovima održivog razvoja i kao takvi su prepoznati, zbog toga imaju takav broj turista i naročito na tom ekološkom dijelu i kroz razne projekte koji se, dakle rade, a od toga da su i nabavljeni, u tijeku je nabavka 5 brodova brzih koji će prevoziti dakle pacijente sa manjih otočića na [[Upadica: Hvala.]] kopno.
Hvala lijepa. Imate replike. Prvu repliku ima g. Borić.
Hvala lijepo. Kolega Cappelli, 3 puta ste bili gradonačelnik Malog Lošinja i želim vam da budete župan naše županije Primorsko-goranske, ono što želim reći, znači da maknemo ove neke priče koje su se danas pokušale ovdje plasirati da je država kriva za svaki vodoopskrbni sustav, upravljanje, itd., vi ste bili gradonačelnik, znamo što imamo na otocima. Imamo možda izgrađenu, na većini manjih otoka, infrastrukturu, problem je dovod vode do te infrastrukture. Znači možemo imati ... [[Govornik se ne razumije.]] možemo sve imati, do svih kuća, ali vode na otoku onda nema. Ili ide podmorskim putem ili voze vodonosci, itd., sve to država plaća i subvencionira. Ovo što danas radimo da povećavamo ukupan broj kubika po članu domaćinstva je dobro za svih jer se onda u ljeti, kad je najveća potrošnja, ti ljudi mogu prilagoditi tome i mogu se baviti sa gospodarskom djelatnošću, uglavnom turizam. Pomažemo i gospodarstvenicima, do 50% njihove potrošnje te iste vode također, subvencioniramo i žao nam je kad kolege zaista pokušavaju tu raspravu svesti ili na nešto loše ili u nekom drugom smjeru. Mislim da smo pokazali da otoci zajedno [[Upadica: Hvala.]] mogu napredovati ako se politike slažu.
Odgovor.
Hvala lijepo. Pa evo, g. Boriću, zahvaljujući upravo tim odlukama povećanju subvencije vode na tim malim otočićima kao što sam spomenuo recimo jedan, otok Susak ili Ilovik, imate sad apartmane 4, 5 zvjezdica zato što imaju mogućnost upravo vode, dobrom politikom vođenom od tih poduzeća, dakle od tih tvrtki koje su na otocima, našlo se dobrih projekata, praćeni su europskim fondovima i danas zato kažem, u takvim čak otocima udaljenim, imamo čak mrežu vodovodnu i kanalizacijsku sa kažem, desalinizatorima, dakle jedan ogroman pojam, naravno, pročišćivačima u moru itd., tako da je to dokaz da su to dobro vođenja politika takvih tvrtki koje su naravno, nemaju veze sa državom već moraju same voditi svoju politiku i svoje cijene određivati temeljem i ulaganja i svega onoga što dakle pružaju.
G. Pavić.
Hvala lijepa. Poštovani g. Cappelli, poštovani potpredsjedniče Sabora. Pa upravo ste u pravu, g. Cappelli kad ste rekli da ovo usklađivanje za odnosno dizanje subvencionirane količine vode je već odrađeno u uredbi iz srpnja kad smo i vi i ja bili ministri. Tako da to je omogućilo preko 7000 otočana da već prošlo ljeto konzumiraju to pravo i imaju subvencioniranu vodu po većoj količini. Druga stvar, sami ste rekli, dolazite s otoka, ministrica je istaknula da je preko milijardu kn investirano u luke, koliko sam vidio iz medija, zadnji ugovor koji je takav potpisan je upravo za vaš otok Lošinj, 57 milijun kn, pa evo kao otočanu, šta vama znači ta renesansa koju ministar Butković najavljuje u razvoj luka, što konkretno vama kao otočanu znači jedan takav projekt?
Hvala. Odgovor.
Pa konkretno, luka koja se počinje ovih dana graditi, negdje s PDV-om i sve skupa dođe negdje skoro 80 milijuna, to je jedna od najvećih investicija. Dakle, povezat će se krajnji otok, dakle Lošinj sa mogućnošću povezivanja dakle otoka Paga i otoka Raba. Skratit će se put prema Dalmaciji čak za sat i nešto vremena. Dakle, potpuna i mogućnost naravno, konkretno sa otok Ilovik, Silbu, Olib itd., da imaju jedno novo pristanište, još bliže dakle sjever prema ovom srednjem tj. južnom Jadranu. Dakle, itekakav važan projekt, ti projekti dakle povezivanja upravo i izrade tih novih riva je donijelo do toga upravo podatke što sam vam rekao, dakle povećava se broj djece rođene upravo na otoku, konkretno na Iloviku, ima već 10-ak djece koja će ić tamo u školu, područnu školu koja postoji tamo, jedno od tih djeteta upravo koje su sa otoka Ilovika rođeno je ni manje ni više upravo u helikopteru na putu iz Malog Lošinja prema Rijeci.
Hvala. Gđa. Petir.
Hvala, g. potpredsjedniče. Kolega Cappelli, govorili ste o važnosti te sinergije ljudi koji su zaduženo da osiguraju jedan normalan, dostojanstven život na otoku ali i centralne državne vlasti. Vi ste to očigledno vrlo uspješno uspjeli uglazbiti kad je riječ o Lošinju, sudeći po svim projektima koje ste nabrojali a i koje su svi oni koji su posjetili Lošinj mogli i osobno vidjeti. Ono što mene zanima jest obzirom da znamo da je nekako najviše prisutan turizam kao vid gospodarske aktivnosti koji dominira na otocima i otoci su silno interesantni turistima koji dolaze iz različitih država svijeta pa se može stvoriti dojam da se možda nekad i pretjerano stvara pritisak na otoke. Vi dolaze sa otoka koji je otok vitalnosti, koji se dići sa mnogim titulama održivog razvoja pa bih vas molila da tu kažete kako ste uspjeli pomiriti ta dva aspekta.
Vrijeme. Odgovor.
Pa mi smo, hvala lijepo, potpredsjedniče, mi smo upravo limitirani prostornim planovima, razvoj, da, ali limitiran do jedne granice, zaštita naročito. Mi imamo plavi svijet dole, dakle jedan od najjačih centara na Mediteranu što se tiče upravo zaštite podmorja i dupina na tom području, sjevernom području između možemo reći, Lošinja i Raba i Paga, dakle nalazi se područje upravo za zaštitu dupina koji smo posebno zaštitili i upravo dičimo se s tim da je to jedan dio pristupa ekološkog očuvanja okoliša i na tom sjevernom djelu, izričito se pazi upravo o ispustima u more i kanalizacijskom sustavu iako nas od 8500 sad, ljeti ima čak 30 000 ali kažem, posebno pazim na taj pristup, način, dakle, ekologija na prvom mjestu, sačuvanje svega a i Apoksiomen kao takvo kulturno blago je upravo država imala smisla i Vlada da ga stavi upravo u takvim mjestima a ne u velikim centrima i na taj način da dodatnu mogućnost bavljenja i kulturnim turizmom.
Hvala, vrijeme. Hvala, nemate više replika, hvala. Sad je na redu g. Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem, g. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Svakako da ću podržati Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otocima i reći nekoliko riječi tome u prilog. Osnovni zakon odnosno prvi zakon o samostalnoj državi donesen je 1999. g. i to sam već puno puta rekao za ovom govornicom da dosta sam radio i lokalno i sada u državnoj upravi, ne mislim da je u Hrvatskoj bilo toliko dobrih operativnih zakona kao što je bio Zakon o otocima. Zakon o otocima je od prvog dana kad je stupio sna snagu, donio niz konkretnih poboljšica za poboljšanje uvjeta života na hrvatskim otocima. Od i ove teme koju podržavam a to je da se poveća iznos subvencionirane cijene za otočane koji nisu priključeni na sustav javne vodoopskrbe, prometno povezivanje, izgradnje luka, subvencioniranje gospodarstva, osmišljanja hrvatskog otočnog proizvoda, osmišljavanje danas ne znam da li je to netko uopće spomenuo, projekta subvencioniranja poslodavca koji ima sjedište na otoku za svakog svog zaposlenika koji ima ... [[Govornik se ne razumije.]] na otoku, to je na godišnjoj razini oko 10 milijuna kuna koji se prosljeđuju otočnim gospodarstvenicima a na kraju završe kod radnika, zaposlenika kod tog poslodavca. I drugi kad je u pitanju i školstvo i zdravstvo brojne su, brojne su, brojne su mjere tim zakonom donesene. Prije 2.g.-2,5.g. kada smo donosili Zakon o otocima rekao sam da smo to tada u tih 18. ili 19.g. provedbe staroga zakona praktično konzumirali mjere i da moramo napravit korak naprijed i taj zakon iz 2018.g. sada predstavlja taj korak naprijed kojega na određeni način i ovim, i ovim izmjenama zakona nadopunjujemo. Koliko smo tada dobro osmislili '99. mjere govori podatak da su hrvatski otoci kao rijetko koji dio Hrvatske između dva popisa stanovništva upravo u vrijeme prve provedbe tog zakona povećali broj stanovnika sa 125.500 na 132.600. U 10.-godišnjem razdoblju otoci su dijelom, dijelom, zahvaljujući toj činjenici povećali broj stanovnika negdje oko 6%. S druge strane otocima se na godišnjoj razini izdvaja oko milijardu i 800 milijuna kuna za razno razne projekte, subvencije, najviše za poboljšanje prometne povezanosti hrvatskih, hrvatskih otoka. Ali treba također reć da svaka 4-ta kuna ostvarena u hrvatskom turizmu se ostvari na hrvatskim otocima. Negdje oko 4 milijuna turisti posjeti hrvatske otoke sa 26 milijuna noćenja koji koliko se, koliko turisti proborave na hrvatskim otocima. Prema tome, hrvatski otoci su dijelom, a s obzirom na, što je vrlo važno za spomenuti, s obzirom na značaj i udio turizma u BDP-u Hrvatske, hrvatski otoci su značajni pokretači, pokretači gospodarskog razvoja Hrvatske. Zato i danas promatram sve investicije na hrvatskim otocima, ne samo zbog toga kako bi stanovništvo na otocima opstalo, što je dobro i pohvalno i što bi trebalo radit za svaki dio Hrvatske, nego ono što je važno je to da ulaganjem u otoke ulažemo u budućnost Hrvatske, velikim dijelom i u razvoj turizma, ali i poljoprivrede i brodogradnje i ribarstva i svih onih gospodarskih djelatnosti koje su autohtone na hrvatskim otocima, pa bih onda spomenuo jednu od velikih i važnih projekata koje u ovom trenutku radi vlada odnosno Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture, Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture kroz projekt „Renesansa na hrvatskim otocima“. Samo u mojoj Dubrovačko-neretvanskoj županiji jučer sam bio na toj jednoj investiciji na otoku Kalamoti ili Koločepu gdje gradimo jednu luku, 9 luka koje su isključivo u funkciji povezanosti hrvatskih otoka bilo da su oni na kopnu, pa onda služe za prometno povezivanje otoka ili su na samim otocima ulažemo u tih 9 luka preko 120 milijuna EUR-a i svi se ti projekti u ovom trenutku razvijaju na području Dubrovačko-neretvanske županije, da ne govorim da je Pelješki most osim spajanja Hrvatske u funkciji razvoja poluotoka Pelješca koji je u smislu Zakona o otocima otok Mljeta, Lastova, a svakako i moje Korčule.
Fala lijepa. Imate nekoliko replika, prvu repliku ima g. Demetlika.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Bačiću, u potpunosti se slažem sa vašom raspravom i cilj ovoga zakona sigurno bi bio stvoriti bolje uvjete života naših građana na hrvatskim otocima. Međutim, slušajući današnju raspravu i replike gdje se postavljaju određena pitanja koja možda nemaju veze sa ovim zakonom, ali imaju veze sa životom na otocima i onda doživljavamo da upravo iz redova HDZ-a, pogotovo i zastupnika koji dolaze sa otoka, na dociraju i drže predavanja da to nije pitanje zakona i ove vlade nego da je to na lokalnom nivou. Ja ću vam iznijet jedan primjer gdje su građani ogorčeni i napušteni, a to se odnosi na Općinu Preko. Znači mještani Ugljana i Pašmana plaćaju 6 kuna na sat cijele zime parkiranje u luci, trajektnoj luci Preko. HDZ je na vlasti u županiji, HDZ je na vlasti u Općini Preko, pa evo vi kao utjecajna osoba riješite da ti građani ne budu tako ogorčeni. Hvala lijepo.
Vrijeme, fala. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem kolega Demetlika. Samo sam kratko govoreći o Zakonu o otocima iz '99.g. imao namjeru spomenuti da je taj zakon rađen na temelju Nacionalnog programa razvitka otoka i to što nisam uspio reć, pa vam zahvaljujem na, na ovoj replici. Očekujem da vlada čim prije, ja se nadam do kraja ove ljetne, ove proljetne saborske sjednice donese Nacionalni program razvoja hrvatskih otoka jer će on biti podloga za onda planove razvoja otoka koje donose JLS-ovi, ono o čemu je govorio g. Demetlika. Da kolega Demetlika, nadležnost parkinga, vi ste bili dugogodišnji gradonačelnik Labina, je u nadležnosti gradske uprave, gradskog vijeća, grada, JLS-a. O tome da li je to dobro što vi govorite, a toga ima svugdje ili ne, o tome ćemo vidjeti što će reći građani na izborima 16. svibnja, ja vjerujem da postoje neki opravdani razlozi zbog čega to radi Općina Preko.
Fala lijepa. gđa. Petir.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Bačiću, od 1244 otoka u Hrvatskoj na njih 67 imamo stanovnike kojima trebamo osigurat dostojanstven život i naravno zadržati ih na tim otocima. Jedan od vrijednih projekata u kojem ste vi osobno sudjelovali vjerujem da ste na njega ponosni je hrvatski otočni proizvod. Mene zanima koliko, prema vašim informacijama je taj projekt pripomogao razvoju poljoprivrede na otocima i prodaji takvih poljoprivredno prehrambenih proizvoda i mislite li da bi se po uzoru na hrvatski otočni proizvod mogli propisati standardi kvalitete i za druge poljoprivredne proizvode da to postane u stvari pravilo u Hrvatskoj kako bi na jedan lakši način plasirali domaći proizvod na našem tržištu?
Fala. Odgovor izvolite.
Zahvaljujem kolegice Petir. Sjećam se, to je bila 2007.g. kada smo donijeli hrvatski otočni proizvod, prezentacija projekta je bila u Splitu. Jedan od autohtonih dijelova te promocije bila je tovareća muzika iz Ugljana i cijeli taj projekt je jako, jako puno doprinio promociji otočnih proizvoda. S jedne strane on jamči kupcu autohtonost, izvornost i proizvodnju sukladno tradicionalnom načinu proizvodnje. I ja mislim da je taj otočni proizvod, a u ovom trenutku ih je 900 čini mi se otočnih proizvoda u Hrvatskoj već nosi tu oznaku izvornosti, autohtonosti i vrsnosti. I ja mislim, ovdje spominjemo i o ovome otočni proizvod u kojemu ćemo prema ovom zakonu dodatno sufinancirati organizatore, ali ja mislim da bi i to ću i predložiti da se napravi jedan korak dalje [[Upadica Radin: Hvala, vrijeme.]] da se oni vrhunski otočni proizvodi još dodatno stimuliraju kako bi jasno lakše našli kupca.
Hvala. Gospođa Rada Borić.
Gospodin Bačić dolazite sa Korčule pa me zanima kako je bilo moguće da se rekonstrukcija ceste koja je od 171 milijun kuna 145 dolazi iz europskih fondova da se dala građevinska dozvola bez da se otpoštovalo da prije toga postoji mišljenje Ministarstva oko utjecaja na okoliš i sada se govori da će se to dodati naknadno? Ne znam kako to naši europski sufinancijeri tj. u ovom slučaju glavni financijeri podržavaju, kako je moguće da se to dogodilo?
Hvala. Odgovor.
Zahvaljujem gospođo Borić. Maloprije sam spomenuo renesansu na hrvatskim otocima, u mojoj županiji se provodi devet luka koje su u funkciji, gradi ili je u tijeku gradnja ili je potpisan ugovor ili je već pri kraju izvođenje radova za povezivanje otoka u mojoj županiji. Jedna od luka je Luka Polačište na otoku Korčuli nova luka na istočnom dijelu otoka pored Grada Korčule koja će još bolje približiti Korčulu poluotoku Pelješcu i time skratiti to putovanje. Jedna od najvažnijih uz tu luku na otoku Korčuli investicija je i ta cesta koja povezuje tu luku sa naseljem RAčišće i za što su osigurana sredstva iz europskih fondova u iznosu od 171 milijuna kuna. U procesu izdavanja građevinske dozvole jedan dio segmenta utvrđivanja ocjene utjecaja na okoliš nije bio vrednovan kako je to trebalo vrednovati, prije svega onaj dio koji se odnosi na pomorsko dobro [[Upadica Radin: Hvala.]] Sad je to u postupku izmjene [[Upadica Radin: Gospodin Bačić, vrijeme.]] same građevinske dozvole i ja ne vidim tu ništa sporno.
Hvala. Gospodin Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, evo čuli smo jednu … radi se o privatnom parkingu o koncesiji, postoji razlika između općinskih parkinga, gradskih kao i u Istri, pa onda u zimskim mjesecima se ne naplaćuje više-manje, ako privatni koncesionar koji je kod mene na Rabu u Luci naplaćuje tko će parkirati plati, tko neće ima općinski ili gradski besplatni. Što se tiče naših napora da otocima osiguramo ono najvažnije, prometnu povezanost, 2004.-2011.bili ste državni tajnik i zajedno smo uradili, velika ulaganja u luke, malo samo stali, sada još nadogradnja svih tih luka. To su bile postojeće luke, ali sada još hoćemo više znači, bolje trajekte, više linija, manje ili kraće linije i naravno da to traži određena ulaganja. Preko milijardu kuna, što iz europskih fondova što iz godišnjih sredstava nacionalnih sredstava ove godine negdje 80 milijuna kuna. To omogućava ono što je nama najvažnije na otocima, sigurnost u prometnom povezivanju i naravno onda možete reći da ste slobodni da možete komunicirati, mi smo uveli noćne linije, nismo zatvarani više u osam sati i to je ono što otočani [[Upadica Radin: Hvala, vrijeme.]]
Izvolite.
Zahvaljujem kolega Boriću. Sjećam se tog vremena kada smo zajedno brinuli o hrvatskim otocima i donijeli brojne projekte. Danas nismo spominjali CEP 4 primjerice iz kojega je financirano preko 40 objekata u zdravstvenom sustavu domova zdravlja, ambulanta, projekt Vodoopskrba izgradnja brojnih vodoopskrbnih sustava i sustava odvodnje, izgradnja dječjih vrtića itd., itd. Ono što mislimo da je tada napravljeno jako puno, a to je prometna povezanost hrvatskih otoka. Samo Jadrolinija kao dugo vremena gotovo brodar koji je valjao preko 10% svih linija na hrvatskim otocima uložio je ogromna sredstva u obnovu flote. Danas je Jadrolinija jedan od rijetkih europskih brodara koji je još uvijek ostao u državnom vlasništvu, a uredno, kvalitetno povezuje hrvatske otoke i pri tome jasno da u tom prometnom povezivanju ide se i korak dalje, osnažuje se i omogućava se i tržišni pristup u raspodjeli tih linija i ja držim da su danas otoci zahvaljujući tim projektima koje ste spomenuli, a i snaženje brodara jako dobro povezani.
Hvala. Gospođa Dalija Orešković.
Hvala. Uvaženi zastupniče u svom izlaganju na neki način ste se dotaknuli svih zakonodavnih izmjena koje se tiču naših otoka, praktički od stvaranja Hrvatske države pa na ovamo iz svega što ste istaknuli proizlazi kako smatrate da se kvaliteta života na otocima poboljšavala. Iz onoga što je u obrazloženju zakona navedeno da su osnovna pitanja koja se uređuju ovim zakonom također vidimo da je opseg normi i zakona koji se odnose na otoke velik. Ja bih zaključila, puno normi, puno pravila, puno zakona, a života na otocima je sve manje. Stvarnost koju žive naši građani na otocima bitno je drugačija od one koju ste vi upisali i odgovorno tvrdim da se ta kvaliteta života ni ne može promijeniti ukoliko ne smanjimo broj administracije u tim otocima u korist javnih usluga. Planirate li u nekom budućem normativnom uređenju smanjiti broj administrativnih jedinica, broj vijećnika na otocima, a povećati broj ambulanti, škola i ostalih usluga iz područja javnog servisa?
Hvala. Ja bih vas molio da idete sjediti dolje jel ste dvije. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem gospođo Orešković. Nisam rekao sve najvažnije zakone nije bilo vremena, nisam spomenuo Zakon o linijskom glavnom pomorskom prometu koji je uz Zakon o otocima gotovo jednako važan zakon, nisam spomenuo Zakon o pomorskom dobru koji je jako, jako prevažan za život na otocima. Ali ono što ću vam na to pitanje odgovoriti, kada je formiran taj teritorijalni ustroj 1993.g. on je prije odnosno prije njegova donošenja bile nužno napraviti referendume po bivšim mjesnim zajednicama o tome da li građani na otocima i u Hrvatskoj, cijeloj Hrvatskoj ne samo na otocima se slažu s tim prijedlogom zakona brojni stanovnici, gotovo svi stanovnici na hrvatskim otocima su podržali ovakvo rješenje koje je proizašlo onda iz Zakona o područjima gradova, općina i županija u RH pa je onda jasno, negdje oko 40-ak jedinica lokalne samouprave odnosno 7 županija koje pokrivaju te otoke. Prema tome, to što danas ovakav rasprava, to je želja otočana [[Upadica Radin: Hvala.]] a ne znam kako netko drugi koji tamo ne živi, zna bolje od njih kakav bi njima trebao biti teritorijalni ustroj.
Vrijeme, g. Bačić. G. Baričević.
Hvala lijepo, uvaženi potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bačiću, govorili ste u vašem izlaganju koliko su naši otoci ugodni i sigurna mjesta za život na otocima, govorili ste o tome koliko ih turista posjećuje, kazali ste 4 milijuna turista i 26 milijuna noćenja ostvaruju, dakle to su ujedno naši hrvatski otoci, iznimna turistička i destinacija a pri tome i pozitivan prinos za RH- Smatrate li da bi u budućnosti naši otoci trebali upravo zbog tih svih potencijala koje imaju, i sunce i more, i sve ostalo šta se naveli, smatrate li da u budućnosti možemo upravo kroz turizam doživjeti da otoci imaju cjelogodišnje turističko poslovanje? Zahvaljujem.
Hvala, odgovor, izvolite.
Zahvaljujem, gđo. Baričević. Vi kao otočanka koja dolazi sa Brača, jako dobro ste upoznati i s problemom gospodarstva malih poduzetnika, turističkim životom na hrvatskim otocima. Mislim da ovaj zakon kroz sintagmu pametnog otoka ide korak iznad onog zakona iz 1999. g., tad smo morali rješavati one egzistencijalne najvažnije, kao što je prometna povezanost, vodoopskrba, energija i zdravstvo, školstvo, itd., to je ovaj zakon iz '99. napravio daljnji iskorak. Ovaj zakon sada mora napravit taj novi iskorak. A to je da kroz tu sintagmu pametnog otoka, samoodrživog otoka, auto otoka koji se bavi autohtonom djelatnošću, bude privlačan, to što ste i vi rekli, za cjelogodišnji boravak turista na otoku a otok ovakav kakav je, primjerice vaš Brač, to u infrastrukturnoj smislu može bez ikakvog problema osigurati. Sad je potrebno da država kroz Nacionalni program razvoja hrvatskih otoka napravi taj iskorak i pokaže što to u pravnom smislu znači pametni otok i ja vjerujem da ćemo to kroz nacionalni program doista i moći svjedočiti.
I na kraju gđa. Marijana Puljak.
Zahvaljujem, potpredsjedniče. Poštovani kolega Bačić, svi znamo kako se obala desetljećima uništava, najčešće pod krinkom razvoja iza kojeg stoje onda nekakvi i partikularni interesi, mogla bi reći, prizemni, privatni interesi političkih podobnika u sprezi i s lokalnom i državnom vlasti. Najčešće to bude putem izdavanja koncesija za upotrebu pomorskog dobra a drugi vid uništavanje obale je primitivno uništavanje prirodne obale, mljevenje kamenitih obala, betoniranje, nasipanje neprikladnim materijalima, izgradnje velikih objekata na samoj obali itd. Dakle duljina obalne crte na otocima je viša od, nešto veća od 4000 km, kako predlažete da se spriječi uništavanje pomorskog dobra?
Hvala, odgovor.
Zahvaljujem, gđo. Puljak. Ako sam protivnik nečega što se na otocima događa, onda samo to bespravne gradnje a pogotovo bespravne gradnje na pomorskom dobru. Kao ministar sam autor Zakona o legalizaciji ili postupku ozakonjenja nezakonitih izgrađenih zgrada. Manje zbog toga, više zbog činjenice da smo kroz taj zakon proveli postupak izrade ortofoto karte cijele Hrvatske gdje danas znamo, tko želi, može provjeriti što je nakon 21. lipnja 2011. u Hrvatskoj izgrađeno i što je nezakonito. I pobornik sam da sve što je nakon toga izgrađeno nezakonito, isti čas se ruši. Da bi to zaustavili i to što možemo sa karte vidjeti, a ono što se i u ovom trenutku dok ja vama repliciram događa, potrebno je osnažiti građevinsku inspekciju, da se ruši istog časa, zaustavlja istog časa, nekad čovjek izgradi kuću kad u nju useli, pa ćemo rušit, pa onda dobivamo i socijalni i gospodarski i bilokoji drugi problem [[Upadica Radin: Hvala lijepa.]] Prema tome, brza i efikasna inspekcija koja će zaustaviti odmah u začetku bilokakvu gradnju. Hvala. Bespravnu jasno, nezakonitu.
Nemate više replika, g. Bačić. I sada je na redu g. Marko Pavić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, državni tajniče. Pa evo slušam ovu raspravu Zakona o otocima i upravo krenuo bi, nisam mislio tako ali krenuo bih s onim s čime je g. Bačić rekao, ova Vlada i ova pozicija sluša otočane. Zahtjevi koji su realizirani, da. g. Bauk, slušamo i vas, zahtjevi koji su realizirani u ovom, rezultat su konkretno za uredbu Vlade o vodi, rezultat i sastanka gdje sam tada i ja kao ministar za regionalni razvoj, neovisno o stranačkoj pripadnosti, okupili smo u Zadru sve načelnike mjesnih odbora koji su imali taj problem, oni su zahtijevali ovo povećanje i mi smo izašli u susret, tada Sabor nije zasjedao, išli smo sa uredbom Vlade koja je realizirana i sad se transponira u ovaj zakon. Kada je bilo pitanje cijene na otoku Kapriju, isto tako ko ministar otišao sam za Šibenik, sjeo sam i g. Malenicom iz vodovoda i odvodnje, sjeli smo sa županom, riješili problem, bilo je pitanje da su računi krivo izdani, nanovo su obračunati, građanima su se ispričali i sve je riješeno. Prema tome, ovaj zakon ide in favorem otočanima i želje ljudi s otoka da se povećana subvencionirana količina vode na otocima. Isto tako, želimo veću participaciju onih koji žive na otocima, zato i pitanje sastava otočnog vijeća, pitanje usklađivanja sa Zakonom o sustavu strateškog planiranja, sve ide na ruku da otočani mogu kvalitetnije i strateški planirati i upravljati svojim otocima. I zato me čudi kada, žao mi je da nema g. Miletića, kada recimo govori o Prviću, osnovno ljeto je na Pvriću svake godine, al svake godine sjednem s tim ljudima na kavu, pitam ih što je glavni problem i nije glavni problem cijena, cijene u dućanu već je glavni problem pitanje kanalizacije, pročišćavanja i pitanja dostupnosti, dostupnosti trajekata na otok. I upravo tu imamo renesansu kao što su i moji prethodnici rekli, dostupnost o izgradnju luka preko milijardu kuna. Kada sam razgovarao sa ministrom Butkovićem i gledali i radi covida i sve gdje su potrebne uštede da bi kupili maskice i zaštitnu opremu, rekao je samo ne diraj luke. I upravo je dogovoreno na razini vlade da se isfinanciraju sve luke, a to kada vidimo kolka je ugovorenost cijelog paketa preko 113% je ugovorenost cijele financijske omotnice. Upravo tih milijardu kuna za luke koje većinom idu za lukobrane, pomorske luke, rive, čuli smo i od g. Bačića, Cappellija i svih ostalih koji žive na otocima što to znači za život na otoku. Pored toga značajna sredstva za zapošljavanje, za pametne otoke. Pitanje vode evo i kao netko ko se bavio i zaštitom voda organizirao sam i nekoliko konferencija o zaštiti voda, konkretno na otoku Visu gdje smo raspravljali o rješavanju pitanja i vode za otok Vis ne samo desalinizatorima, ne samo vodovodom, možda je rješenje isto tako iz dubrovačke elektrane, voda ulazi u more koja smanjuje slanost moru, možda bi se i ta pitka voda mogla iskoristiti za opskrbu otoka. Nije realno da za svaki i najmanji otok osigurava, osigura vodovod, naprosto gleda se gustoća stanovništva i koja je realnost investicije i nije moguće za svaku takvu investiciju dobit europska sredstva, ali za inovativna rješenja i pametne otoke i zato čestitke i državnom tajniku i ministrici i pomoćnici Huzak koja je puno napravila za hrvatske otoke da se upravo o pametnim otocima, pametnim rješenjima razmišlja u slijedećoj financijskoj omotnici, kao što se raspravlja o novom vidu i trajekata koji će možda ić na obnovljive izvore energije, koji će biti prihvatljivi u zelenom planu, a omogućit će bolju povezanost naših otoka. Ponosan sam da je jedan od takvih projekata i na mom šibenskom području, uključujući i Prvić, bit će vezana na poljanu, a to je izgradnja možda i glisera koji će biti na obnovljive izvore energije i omogućit bolju povezanost otoka. Hvala.
Hvala i vama. g. Miletić replika.
Poštovani predsjedavajući. Kolega Paviću, pa samo spomenuli ste me, pa htio bi evo malo replicirati, radi javnosti i radi stanovnika Prvića ja sam izračunao 16.g. sam dolazio na Prvić do ovog ljeta 16.g.. No kad već spominjemo Prvić i ništa naravno protiv Prvića, Šepurine su predivne i Prvić i to svi znamo. No kad već spominjete otoke i brigu o otocima kako komentirate da svega 10-tak minuta vožnje barkom, lagane vožnje dođete do Zmajana, da je Zmajan pusti otok, pusti otok i da je na njemu sagrađena bespravno vila i da je zabetonirana riva i što ćete vi kao vladajući učiniti evo da pomognete riješiti taj veliki problem bespravne gradnje, vile na pustom otoku, a onda iznajmljivanja preko bookinga i sve ostalo, evo?
Izvolite odgovor.
Pa mogu vam odgovorit da svaka bespravna gradnja treba se prijavit nadležnim službama i da to inspekcije trebaju riješit, tako da s te strane to je na inspekciji da riješi. Ako ste to bili prijavili ja vam čestitam na tome. A ono što sam htio reći isto tako da nije isto ljetovati na otoku i živjeti na otoku. Ja kao i ministar koji sam bio resorni za otoke nisam si davao za pravo da pametujem bodulima, da pametujem otočanima, naprosto došao sam, saslušao sam i kad je bilo pitanje vode imali smo sastanak u Zadru svih mjesnih odbora neovisno o stranačkoj pripadnosti da riješimo. Kad je bilo na Kaprijeu imali smo sastanak sa županom. Kad je bilo bilo kakav problem za bilo koji otok, Lošinj, bilo gdje gdje nije HDZ na vlasti došli smo, saslušali smo i trudili smo se ponudit rješenje. To je pristup ove vlade Andreja Plenkovića i takav pristup u regionalnom razvoju imat ćemo i dalje.
Fala. g. Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Pavić, kao ministar nadležan za otoke kao ministar regionalnog razvoja praktično ste uredbom vlade iz lipnja čini mi se prošle godine veliki dio ovog zakona anticipirali s obzirom da je to bilo vrijeme kad je sabor bio raspušten. Ono što sam htio pitati vas i to je bilo jako dobro prošle godine primljeno i to je evo ovim zakonima sada i prihvaćeno. Mene jednu stvar bi vas molio baš kao ministar regionalnog razvoja i europskih fondova. U ovom trenutku kolko imam informaciju vlada radi dva projekta, dva važna programa. Jedan program je Nacionalni program razvoja otoka, a drugi je Program oporavka i otpornosti. S obzirom da je Program oporavka i otpornosti u financijskom smislu težak negdje oko 9, 9,4 milijarde kuna, dakle oko 9 milijardi kuna, ja bih bio sretan, a vi s obzirom da se vi s time bavite kada bi taj Nacionalni program razvoja otoka mogao biti u velikom dijelu oslonjen, oslonjen i prepoznat u Programu oporavka i na taj način kroz te projekte financirati važne projekte sredstvima EU? Hvala.
Hvala. I na kraju gospodin Tulio Demetlika.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Paviću potakla me vaša diskusija kada ste spomenuli realnost investicija. I upravo to je pitanje koje želim postaviti o opravdanosti ulaganja za koje ste se lijepo pohvaliti u proteklih ne znam koliko godina koliko je ugrađeno i izgrađeno novih riva, novih luka, samo je pitanje onda kontra, ako je sve to tako dobro iz kojeg razloga u zadnjih 30 godina je 50% manje stanovništva na našim otocima? Da li su te investicije bile upravo opravdane da se ulaže u takve objekte, a ne u objekte koji će zadržati ljude tamo i ponuditi im gospodarstvo? Jedan od primjera ću vam reći, konkretno ribarska luka Kali se tak sad gradi, da se izgradila možda prije 20 godina bi bila ta ribarska djelatnost zadržana i ljudi bi bili ostali na tim otocima. Znači realnost investicija, opravdanost investicija i na koji način zadržati ljude ako su tako, ako smo tako uspješni sa Zakonom o otocima. Hvala.
Hvala. Izvolite, odgovor.
Hvala vam na pitanju kolega Demetlika, žao mi je da možda ne znate proceduru EU fondova, ali da pojasnimo. Većinu tih projekata prati Jaspers. I da bi oni uopće dobili od Europske komisije, a Jaspers vam je potpora Europske komisije u neku vidu konzultant koji je plaćan od strane Europske komisije da pomogne državama članicama na razvoju projekata. Za državu članicu ta usluga je besplatna plaća se iz Bruxellesa. Da bi vi dobili agreement od Jaspersa morate pokazati opravdanost investicije. Drugim riječima neke ideje koje smo htjeli financirati poput vodovoda na nekim malo naseljenim otocima rekli su nije isplativo. Svi ovi veliki projekti koje je smo nazvali renesansom razvoja hrvatskih otoka pokazali su i prošli su kriteriji opravdanosti ulaganja. Šta je bilo prije 20 godina ja ne znam, ja znam šta je bilo u Vladi Andreja Plenkovića koje milijarde kuna su na raspolaganju koje smo uložili i koliko je sad otoci velika gradilišta [[Upadica: Hvala.]] koja su opravdana i potvrđena iz Bruxellesa.
Hvala lijepa, nemate više replika, hvala. Sada je na redu gospođa Maja Grba Bujević. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče sabora. Uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege, kako bi se u što većoj mjeri eliminirale barijere koje proizlaze iz prometne izoliranosti otoka danas je potrebno, posebno istaknuta potreba intenzivnijeg razvoja i primjena novih tehnologija kao što je recimo npr. telemedicina. Značaj korištenja telemedicinskih usluga stalo se proširuje. Telemedicina je uvedena već na hrvatske otoke i čini od ukupno provedenih postupaka 10,6 a provedena je, posto, a provedena je u 7 zdravstvenih ustanova i broji 29 aktivnih telemedicinskih centara. Nekoliko je područja koja telemedicina pokriva, a to su 24-satni holter, radiologija znači slanje slika na daljinu i očitavanje u zdravstvenim ustanovama jednako kao što je i područje nefrologije tj. dijalize neurologije, neurologije, hitne medicine i usavršavanje djelatnika na daljinu kako djelatnici zdravstveni ne bi morali odlaziti sa otoka kako bi skupljali bodove i nova saznanja zadobivali. Preduvjet za učinkoviti razvoj zdravstvenog sustava i telemedicine na otocima je poboljšanje telekomunikacijske mreže na području otoka kako bi cjelokupna područja bila pokrivena signalom nužnim za komunikaciju i prijenos podataka, a posebno je potreba odgovarajuća pokrivenost širokopojasnim internetom. Kako bi postigli navedeno bilo je važno planirati ulaganja u infrastrukturu i informacijsko komunikacijsku opremu kroz projekte koji će se financirati iz europskih sredstava poput inovativnih rješenja u vozilima hitne medicinske službe, video komunikacijske opreme za prijenos vitalnih znakova pacijenta iz vozila u objedinjene hitne bolničke prijeme, rekonstrukcija i unapređenje prostora otočkih ispostava, županijskih zavoda za hitnu medicinu kao i domova zdravlja. Nadalje, u cilju poboljšanja pristupa hitnoj zdravstvenoj zaštiti na otocima uspostavom hitne pomorske medicinske službe, a radi osiguranja kvalitete i dostupnosti hitne službe kao stanovnicima tako i posjetiteljima otoka, s otoka će se prevoziti pacijenti odgovarajućim brodicama sa potrebnom opremom, sa zdravstvenim kadrom, a također su ti brodovi namijenjeni za slučajeve pomorskih nesreća i pomorskih katastrofa. Sufinanciraju se iz sredstava EU sa 66 miliona kuna, natječaj je završen i očekuje se potpisivanje ugovora za izradu brodova. U cilju osiguranja dostupnije i kvalitetnije specijalističko-konzilijarne zdravstvene zaštite stanovništva i turista na otocima i ruralnim krajevima potrebno je razvijati i zdravstveni oblik tzv. virtualnih ambulanti. Kolega Bauk evo drago mi je da ste u sabornici, dakle virtualne ambulante su one koje će doprinijeti da specijalistička usluga dođe što je moguće bliže pacijentu, što znači da moramo domove zdravlja i ambulante te opremiti sa potrebnom opremom kako bi recimo kardiolog bio u splitskoj bolnici, a davao uslugu gledajući, slušajući i kontrolirajući pacijenta na otoku. Kroz mehanizam za oporavak i otpornost projektom Telecordis omogućit će se bolja dostupnost kardiološke dijagnostičke usluge što znatno utječe na pravovremenu detekciju kardioloških zdravstvenih tegoba kroz EKG, EKG holter, holter tlaka, 12-kanalni EKG na daljinu i na taj način ćemo dobiti kao da imamo specijalistu i pružamo specijalističku uslugu svakom pacijentu koji je na otoku, a da pacijent ne mora odlaziti s otoka. Ukoliko još nešto treba dodati ovom zakonu, ovim izmjenama i dopunama zakona, državni tajniče evo ovo što sam ja danas iznijela, a vezano je uz zdravstvo, to su samo mali segmenti ima toga jako puno, do konačnog prijedloga molim vas da o tome razmislite i stavite također u ovaj zakon kako bi omogućili da se ove vrlo važne usluge što je moguće prije ovaj omoguće našim građanima. Do sada sve ovo osim što sam rekla vezano uz pomorsku hitnu se financira iz državnog proračuna. To su stvari koje razvijaju otok. Zdravstvena zaštita na otoku je jedna od, mislim da ključnih poruka koje šaljemo da je to siguran otok, stoga vas molim uvrstite nas jel kao što znate u onom planiranju vama je to dobro poznato, u onom planiranju potreba od 2012. i '13. kad se planiralo zdravstvo baš nije izdašno bilo zastupljeno i to je bio razlog što smo zapravo puno stvari morali osiguravati iz domaćeg, domaćeg državnog proračuna, a ne iz sredstava EU. Ako nešto treba do konačnog zakona vi to stavite. I na kraju, sve ove aktivnosti će doprinjeti poboljšanju dostupnosti i kvaliteti zdravstvene zaštite, a ujedno će nam naravno i produžiti turističku sezonu kroz medicinski turizam kojem trebamo isto tako težiti. Hvala.
Ostanite, ostanite, imate replike, prvu repliku ima gđa. Nikolina Baradić.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS. Uvažena kolegice Grba Bujević, evo u svojoj raspravi spominjali ste telemedicinu na otocima kao poboljšanje telekomunikacijske mreže kako bi cjelokupna područja bila pokrivena signalom nužnim za komunikaciju i prijenos podataka. Moje pitanje glasi, da li je Zadarska županija uključena u ovaj projekt?
Izvolite odgovoriti.
Kolegice Baradić, puno vam hvala na tom pitanju, evo to je nešto što sigurno treba unaprijediti. Dakle, Zadarska županija nije uključena u telemedicinski dio. Kao što sam rekla, provodi se u 7 zdravstvenih ustanova i 29 aktivnih centara, a s obzirom ovaj na razvoj mi mislimo da i Zadarska županija treba se isto tako uključiti i evo molim vas potaknite i vi to i kroz svoju lokalnu upravu i samoupravu da se zapravo uključe u ovaj projekt, a naravno i ministarstvo da nam za to osigura sredstva, Ministarstvo regionalnog kroz projekte. Hvala vam.
gđa. Andreja Marić.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice, zapravo ste iznijeli dosta stvari s kojima se kao struka naravno možemo složiti. Dakle, potreban je svakako razvoj telemedicine, pogotovo u ovim uvjetima kada nedostaje zdravstvenog osoblja, a i nedostupno je po svim ovim raštrkanim otocima. Možemo se također odnosno vjerujem da ćete se i sa mnom složiti da ništa ne može zamijeniti osobni kontakt liječnika i pacijenta, ali svakako će virtualne ambulante barem biti nekakva pomoć. Važno je ulaganje u opremu, spominjali ste raniji pointovker uređaje i tako, ali naravno težiti tome da bude i liječnik na otoku. Mene zanima ovo zadnje što ste govorili o razvoju medicinskog odnosno zdravstvenog turizma. Činjenica je da potrebni su nekakvi resursi koje otok ima, dakle prirodna ljekovita nekakva kupke itd., ali nam je, potrebni su i gospodarski resursi, lječilišna područja, ali naravno i zdravstveno osoblje. Što država čini po tom pitanju da ne ostane samo na floskuli da jako nam je potreban zdravstveni turizam, a znamo da je preslabo razvijeni? Hvala.
Fala. Izvolite odgovoriti.
Poštovana kolegice Marić, naravno u svemu ću se zapravo složiti s vama osim u ovom zadnjem gdje je u proteklom mandatu Vlada RH donijela uistinu preduvjete i okvir da se zdravstveni turizam za ozbiljno može početi razvijati. Kao što znate prije to nije bilo tako i to nije bilo moguće uopće zdravstveni turizam graditi kroz zakonodavni okvir. S obzirom na to i u ovoj perspektivi koja se sada planira naredna su na taj način moguće bilo uključiti i zdravstveni turizam za financiranje iz europskih sredstava. Naravno da treba zdravstveni turizam omogućiti kako našim ljudima tako i strancima koji dolaze jel je to jedna ekonomska kategorija i mislim da zaista u zdravstvenom turizmu mi itekako imamo vrsnih stručnjaka odličnih kapaciteta i ako to još proširimo i uložimo u to sredstva to može biti izvrsna gospodarska grana.
g. Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovana kolegice Bujević, dva ću se momenta prisjetiti naše suradnje, a koje imaju itekako veze za otoke, prije svega moj otok Korčulu, a i Dubrovačko-neretvansku županiju. Još 2017.g. smo zajedno u punktu hitne medicinske službe u Blatu na Korčuli uspostavili prvi hematološki analizator krvi, što je vlada nakon toga, nekoliko mjeseci nakon toga na svojoj sjednici na Hvaru uspostavila kao standard za sve punktove hitne medicinske službe na otocima. I druga stvar, znači ja vam zahvaljujem, to je ustrajavanje da Dubrovačko-neretvanska županija s obzirom na svu zemljopisnu konfiguraciju dobije stalnu godišnju hitnu helikoptersku službu. Danas je u Ministarstvu zdravstva naša županija Dubrovačko-neretvanska uzeta kao pilot projekt buduće stalne hitne helikopterske službe koje bi počeo sa 1. travnjem. S obzirom da je to bila jedna od naših temeljnih inicijativa ja vam se u ime nas, dole iz Dubrovačko-neretvanske županije zahvaljujem.
Fala. Odgovor izvolite.
Hvala. Kolega Bačić, danas je dan sjećanja. Ja se još jako dobro sjećam svega onog dobrog što smo napravili ne samo za vašu županiju, nego za iskorake sve koje smo radili. Upravo je kao što ste rekli, dakle taj uređaj, mini laboratorij ako ćemo ga tako zvati, je zapravo potekla ideja od vaših građana u Blatu koji su to iskazali kao potrebu, kao interes. Vi znate da sam ja, ja obilazim teren da mi se ne bi reklo da sam samo u Zagrebu i to sam upravo tamo čula i znate da kolko smo uložili truda i zapravo je to sad prošireno na cijelu obalu i stoga smo iz europskih sredstava, ipak iz europskih sredstava uspjeli nabaviti za ostale otoke, to je znatno unaprijedilo. A vi znate da ja nemam zadršku kad kažem da hitni pacijent mora hitno biti zbrinuti i znate i sami da smo provodili projekt sa policijom tokom ljeta, a ovo je sigurno iskorak koji će unaprijediti i to je dobar pilot projekt i mi ćemo kao hitnjaci dati sve od sebe da on zapravo bude zaista provediv i da ovaj da što je bolje moguće ljudima koji tamo žive.
Fala lijepa. gđa. Perić.
Poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice, pa spominjali ste zapravo važnost telemedicine i kako je ona djelomično već uspostavljena posebno kardiologija, nefrologija i radiologija i zaista i u ovim uvjetima covid krize vidimo da bi to bilo itekako još efikasnije i još važnije. Ono što svakako je važno da se uspostavi i ta dodatna edukacija zdravstvenih djelatnika ali isto tako, što mislite kako bi bilo da se uvedu i virtualne ambulante koje bi se možda eventualno mogle financirati i EU sredstvima?
Izvolite, odgovor.
Kao što ste sama rekla kolegice, telemedicinske usluge su u 2020. ovoj COVID godini su porasle za 180% u Hrvatskoj. To je isto se odnosi dio naravno i na otoke, to je zaista pokazalo se kao dobro sredstvo, način na koji se može ne fizički sudjelovati sa pacijentom, što je bilo dobro i ljudi su dobili tu vrstu usluge, inače ju na drugi način da nije uspostavljena telemedicina, ne bi mogli dobit. Ovo što se tiče virtualnih ambulanti, to je tako svagdje tome primjenjuju, to je dobar način da se podižu kompetencije i znanja i vještine liječnika koji rade na otoku, koji su obiteljske medicine ili su mladi liječnici bez specijalizacije a koji onda zapravo nauče raditi sa određenom opremom ajmo sad primjerice kardiologije, i onda zapravo onaj koji je u Splitu u bolnici, recimo zajednički gledaju pacijenta, zajednički odlučuju, to je i vidljivi način i edukacije i to je dobro za otočke pacijente jer kao što znamo mi to vrlo, [[Upadica Radin: Hvala lijepa. hvala.]] da se nekada ne može ni prevest pacijenta niti mu se dati …
I na kraju gđa. Branka Juričev Martinčev.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice Grba-Bujević, vi ste govorili kakvo je stanje i što se sve radi kako bi se zaštitilo zdravlje naših otočana pa evo iz izvješća o otocima za 2018. g. može se vidjeti da je Ministarstvo zdravstva financiralo i organiziralo pružanje zdravstvenih usluga u zdravstvenom turizmu pa tako npr. za projekt dodjele sredstava lječilištu Veli Lošinj koji predviđa razvojem kasnije i novo radna mjesta i to cjelogodišnja, već broj dolazaka, veći broj noćenja, a ono što je po meni još zanimljivije, u 2019. g. Ministarstvo zdravstva je objavilo poziv za dostavu projektnih prijedloga u ograničenom postupku dodjele bespovratnih sredstava pod nazivom „Specijalističko usavršavanje doktora medicine“ pa tako je tu godinu potpisalo 66 ugovora posebno za dodjelu sredstava u specijalizaciji obiteljske medicine i pedijatrije.
Hvala, odgovor.
Upravo tako, kolegice Juričev Martinčev. Zašto? Zato jer je ulaganje u ljudske resurse nema cijenu, dakle to je nešto što stvarno moramo svi biti svjesni da bez odgovarajućeg kadra nećemo moći odgovoriti novim izazovima koji su pred nama. Tako isto kao što ste spomenuli ovo, tako su isto date specijalizacije za druga neka druga područja odnosno osigurane iz europskih sredstava, sada planiramo i već smo u pregovorima sa Ministarstvom regionalnog, da se zapravo napravi specijalizacije iz tih sredstava za još niz liječnika koji trebaju određene specijalizacije koje nam nedostaju a jednako tako i za specijalističko usavršavanje medicinskih sestara i tehničara kako bi one mogle u novim izazovima dobiti bolje kompetencije i mogle raditi nekoliko vrsta više poslova, to će biti jako, jako važno za ruralne krajeve a pogotovo za otoke onda.
Nemate više replika [[Upadica Grba-Bujević: Hvala.]] Hvala vam lijepa. Sad je na redu gđa. Danica Baričević. Izvolite.
Zahvaljujem, potpredsjedniče. Evo, novi Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otocima donosi niz i specifičnosti kao i naši otoci, dakle naša obala sa otocima je jedna od najrazvedenijih na svijetu a često volimo govoriti o Hrvatskoj kao zemlji sa 1000 otoka. Područje hrvatskih otoka nalazi se u 7 županija, otoci su administrativno raspoređeni u 59 jedinica lokalne samouprave odnosno 18 gradova i 41 općinu, od čega ih je 51 jedinica na otoku a 8 na kopnu. U hrvatske otoke kroz izgradnju potrebne temeljne infrastrukture te različite subvencije i potpore, država godišnje prosječno ulaže oko 1,6 milijardi kuna. Govorimo ovdje o važnim infrastrukturnim projektima, subvencioniranju cijene vode otočanima koji nisu spojeni vodoopskrbni sustav, besplatnom javnom cestovnom prijevozu za određene kategorije putnika na otocima i u potporama otočnim poslodavcima za očuvanje radnih mjesta, o provedbi projekta hrvatski otočni proizvod i kao o podršci provedbi projekata mnogih otočnih udruga. Hrvatska sustavno brine o svojim otocima što je i pravno uređeno posebnim zakonom upravo koji je donesen 1999. g. a ovaj novi Zakon o otocima stupi je u prosincu 2018. g., on je upravo izrađen multisektorski, upravo kako bi mogao ići u koraku s vremenom i odgovoriti na sve izazove s kojima se otoci suočavaju a podložan je i sustavnim promjenama. Tako je kako bi se žurno osigurale dodatne količine vode po subvencioniranoj cijeni za naselja na otocima koja nisu spojena na sustav javne vodoopskrbe odnosno povećala količina vode s 45 m3 na 85 godišnje po otočaninu. Vlada RH u srpnju prošle godine, upravo je donijela uredbu o subvencioniranju vode za ljudsku potrošnju po otočaninu. Ovim izmjenama i dopunama u zakon se prenosi ta Vladina uredba te uređuje provedba prava na vodu za ljudsku potrošnju po subvencioniranoj cijeni i to najviše 50% troška prijevoza isporučene vode fizičkim i pravnim osobama koje obavljaju gospodarsku djelatnost u otočnim naseljima a kojima se voda dostavlja autocisternom ili vodonošcem brodom. Izradi prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otocima pristupilo se ne samo zbog potrebe da se navedena uredba prenese u zakonski okvir već i zbog činjenice da su tijekom razdoblja provedbe mjera i aktivnosti koji su propisani Zakonom o otocima, uočeni određeni problemi koje je potrebno dodatno urediti i prilagoditi širim zakonskim okvirima. Tako primjerice neusklađenost pojedinih odredbi postojećeg Zakona o otocima sa novim zakonskim okvirom koji uređuje sustav strateškog planiranja i upravljanja razvojem RH i zakonskim okvirom kojim se uređuje upravljanje regionalnim razvojem dovodi do nemogućnosti donošenja određenih podzakonskih propisa i akata koji se temeljem Zakona o otocima obavezno trebaju donijeti. Ovdje se isto tako predlaže ukidanje, ustrojavanje otočnih urbanih područja čime će se omogućiti usklađivanje odredbi vezanih za izradu razvojnih sporazuma odnosno odredbi Zakona o otocima u odnosu na Zakon o regionalnom razvoju RH. Ovim se zakonom djelomično mijenja i sastav otočnog vijeća s obzirom na to da je propisano kako u njegovom radu instituciju regionalnog koordinatora može predstavljati isključivo otočni koordinator, a ova odredba izmijenjena je u svrhu usklađivanja razine predstavnika svih institucija koje sudjeluju u radu otočnog vijeće i na taj način će moći sudjelovati predstavnik regionalnog koordinatora, a ne isključivo otočni koordinator. Zakon dodatno uređuje i provedbu aktivnosti oko hrvatskog otočnog proizvoda na način da se oznaka hrvatski otočni proizvodi i bespovratna financijska sredstva za organizaciju manifestacija kojima se promovira hrvatski otočni proizvod dodjeljuje u upravnom postupku. Iz ovog je prijedloga sasvim razvidno da se zakonom stečena prava otočnog stanovništva koja se ostvaruju od 1990.-te, '99.-te godine i to prvog Zakona o otocima još više proširuju i osuvremenjuju, a razlike u troškovima života i rada i dostupnosti osnovnih usluga na otocima u odnosu na kopno prihvaćanjem i provedbom ovog zakona još će se više umanjiti, a otoci će postati mjesta ugodnog i kvalitetnog življenja. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Imate jednu repliku gospođe Grba Bujević.
Poštovani potpredsjedniče sabora, kolegice koliko je meni poznato Hrvatska je uz Finsku jedina zemlja u Europi koja sustavno zapravo brine o svojim otocima i to kroz uređeni Zakon o otocima. Istaknuli ste u svojoj raspravi sve one prednosti koje će se donijeti izmjenom ovog zakona i koliko je to važno s obzirom na troškove života na otoku i radu i dostupnosti osnovnih usluga na otocima u odnosu na nas koji živimo na kopnu. Treba istaknuti još i da je Vlada Andreja Plenkovića oformila upravu za otoke u Ministarstvu regionalnog, meni se čini da je to jako važno za otoke. Što vi kao otočanka mislite o tome da ima jedno mjesto koje se zaista brine i to mjesto koje može evo kroz europska sredstva onda doprinijeti razvoju otoka?
Hvala, odgovor.
Zahvaljujem uvažena zastupnice, draga kolegice upravo život i rad 140.000 otočnih stanovnika obiluje mnogim specifičnostima i velike su upravo razlike u životnim prilikama između manjih i većih otoka odnosno udaljenije od kopna, a tako i skrb nosi niz specifičnosti o njima. Upravo se Vlada premijera Andreja Plenkovića pobrinula da donese i novi Zakon o otocima prije kao što sam kazala 2018. godine i u njezinom mandatu velika su ulaganja u hrvatske otoke. Nama zaista otočanima znači uprava i pod njegovim, pod njegovim vodstvom se oformila uprava u ministarstvu koja će brinuti o otocima. Isto tako i po ovom novom zakonu se spustilo da regionalne razvojne agencije oforme otočne koordinatore koje će u svojim županijama sustavno promišljati kvalitetu života [[Upadica: Hvala.]] na našim otocima.
Hvala lijepa, nemate više replika. I sada je na redu gospodin Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, dame i gospodo, u raspravu u ime kluba sam adresirao sve probleme koji je trebalo istaknuti u ovoj raspravi, a kako na mojoj klupi vidite par mandarina pokušat ću gospodine potpredsjedniče i bit ću u temi ovom pojedinačnom raspravom iskazati poštovanje nedavno preminulom kantautoru iz Novog Sada da ću u raspravu o Zakonu o otocima pokušati uklopiti što više njihovih stihova i držat se teme. Ovo je priča koju vrlo rado pričam, Zakonu o otocima, zahtijevalo je puno podzakonskih akata i nisam mogao da zamislim da će vam toliko trebati da ih donesete. Ono što obilježava otoke i čini ih posebnim je more. Mi se ne bojimo velike vode, lome nas vali, nose nas struje, a još se ne damo i još nas ima. Preko tog mora vozi nas najčešće bijela lađa, možda smo a da nismo znali u red za isti trajekt stali, a najgore što nam se može dogoditi je da nam o plovidbi pričaju oni što sidro nisu digli. Možda će ovaj zakon uliti vjetar u naša jedra, a do tada ljeto nam liči na ringišpil, a zime na slow moushon. Naši otoci imaju nekih problema, jedan od njih je demografija no one ti, one već dugo oru nebeske njive, a manje nekih novih klinaca koji su morali da se odsele kad im je bilo 23. Često mi građani govore, znam vas pardon s televizije i recite u saboru ovo sa specijalistima na otocima, rekoh da ću im pomoći koliko je u mojoj moći jer već godinama o tome govore, ali slabo prosperiraju pa poslušajte još jednom bar. Zbog ove korone nešto sam riješe u starom kraju, al znam šta misle i u snu i oni mene dobro znaju, ne traže otočani sat sa zlatnim lancom već žele sigurnost, sreću, dom. Mnogi od nas strpali su u kofer snove i ambicije i ostvarili ih. Tri puta sam glasao za Zakon o otocima, pa ću i četvrti. Ovaj zakon pokazuje brigu države o pojedinim krajevima princip je isti, a sve su ostalo nijanse. Te nijanse su ono najvažnije što nas čini specifičnim bez obzira na stranku ljubav prema otocima skrila se tu negdje duboko u nama i kad mora sve potope, glečeri razvale i vulkani probude ona će ostati. Nekad na vlasti, nekad u oporbi, reklo bi se pozitivno negativan tip, a možete uvijek računati na nas i zato na kraju samo poziv i želja ovo je sad moje od Prevlake do Savudrije idemo malo mudrije. Hvala. [[Pljesak.]]
I sada imate dvije replike, pa ćete se vratiti ovdje. Ćete se vratiti kolega Bauk ovdje? Gospođa Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovani kolega Bauk, potaknuli ste me na repliku u vašem stilu u kojem je bilo i izlaganje, a koja se uvelike odnosi na sve stanovnike otoka koji kad krenu negdje uistinu moraju prvo fruštuk onda na put. Hvala lijepa.
Odgovori, hoćete odgovoriti? Da, izvolite.
Zahvaljujem, evo malo je teže sad odgovoriti, odgovoriti nepripremljen. Nema veze, ako se nekad dobro jelo jest će se i opet samo da nam dođu turisti.
To je cijeli odgovor, da, dobro. Gospođa Sandra Benčić.
Poštovani zastupniče Bauk prvo da vam čestitam, sjajno ste to uvezali, pa da vas isto u tom stilu pitam koliko ti novi klinci mogu računati na nas i neke nove Olivere i Oliveri ako s jedne strane ovdje donosimo zakon kojim kao brinemo o otočanima, a s druge strane istovremeno u 2019. godini Ministarstvo obrazovanja je u otoke uložilo točno nula kuna i jedno je od 2 ministarstva koje u izvještaju o otocima je prikazalo nula investicija. Dakle, uzalud nam sva ta infrastruktura u koju ulažemo ako ne ulažemo u ono što je osnovno za zapravo revitalizaciju otoka, a to je obrazovanje. Hvala.
I vama, izvolite odgovor.
Ja se nadam da zakon neće biti klinac koji se preobratio u žabu, da će ipak ispuniti, ispuniti svoj cilj i da će neko novi klinci imati ne par nego tone mandarina i ne samo malog bijelog zeca nego i puno više, konje vrane, salaše i sve ono što, dobro nema baš salaša tamo ali otprilike u toj razini. Da, nisam htio, nisam htio opterećivati teškim temama to sam uostalom rekao i u ime kluba pa onda je red zaželiti i onima koji se, kojima je zadaća i posao brinuti se o otocima i otočanima da to naprave najbolje, najbolje što možemo, što mogu i u tom smislu neka računaju na nas. Hvala.
Dobro da ste donijeli mandarine, a ne afričke šljive. Gospođa Grozdana Perić, izvolite. Izvolite, izvolite gospođa Perić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege, evo već je puno toga rečeno u samom zakonu ali i svim onim aspektima zakona koji se dotiču zapravo života i poslovanja na otocima. Ono što ovaj zakon sada dodatno uređuje je upravo prvenstveno količina pitke vode koju će moći svaki otočanin imati subvencionirane, a to je sada 85 kubika do sada je to bilo 45. Osim toga, ovim zakonom se ukida ustrojavanje otočnih urbanih područja pa onda ukida se djelomično se mijenjaju poslovi otočnih koordinatora, nadležnost mijenja se nadležnost nad donošenjem sadržaja planova razvoja otoka, ukida se obveza donošenja otočnog godišnjeg programa, a isto tako ponovno se uvodi ovlast ministarstvu nadležnom za pomorstvo, promet i jedinice lokalne samouprave regionalne gdje one mogu i provoditi prava za povlašteni prijevoz određenih kategorija stanovništva isto tako i invalidnih osoba odnosno osoba sa invaliditetom i dakako na taj način se dodatno uređuju i ostale odredbe vezane za program hrvatskog otočnog proizvoda. Ono što bi ja na jedan način upoznala javnost je, ono što Zadarska županija npr. i sam grad Zadar ima u svom administrativnom obuhvatu jako puno otoka. To je preko 300 manjih otoka i 8 velikih otoka i dakako sam grad Zadar ima u tome najveći udio gdje je morao skrbiti i uređivati odnose kako organizirati vodoopskrbu. Važno je reći da je krajem prošle godine u Vladi zajedno sa našim županom i gradonačelnikom je potpisan jedan dokumenat kojim će se pokrenuti izreda projektne dokumentacije za izgradnju vodoopskrbnog sustava za zadarske otoke i taj projekt bi trebala financirati Hrvatske vode iz Europskog fonda za oporavak gdje bi nositelj projekta bio Vodovod Zadar. Projekt bi obuhvatio izgradnju vodovodne mreže za cjelokupan drugi prsten zadarskih otoka, a tu se uključuje i Dugi otok i Žverinac koji je u općini Sali te sve ostale otoke koji pripadaju administrativnom području grada Zadra. To je vrijednost od nekih 470 milijuna kn samog projekta ali se očekuje da bi se u perspektivi ovoj od 2021. do 2027. moglo prionuti i samoj izgradnji te mreže. Naravno da dio otoka imaju svoje sustave međutim ti sustavi recimo samo Preko, otok Preko ima vodovodnu mrežu, ona je bliže zadru, međutim ima otoka koji imaju cisterne u koje se dovozi voda i koja na taj način svojom mrežom opskrbljuje zapravo stanovništvo. Ali još uvijek ima potencijala za razvoj i ostalih otoka i na taj način bi se onda kvalitetnije sustavno riješio problem vodoopskrbe a time i razvoja turizma a moguće evo i zdravstvenog turizma. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Gđa. Branka Juričev Martinčev je tražila repliku.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice Perić, govorili ste o arhipelagu Zadarske županije pa evo kako dolazim iz Šibensko-kninske županije, imam i ja potrebu reći da na našem području ima 6 naseljenih otoka Kaprije, Krapanj, Murter, Prvić, Zlarin, Žirje i NP Kornati koji ima arhipelag sa 89 otoka. Ono što je hvalevrijedno sigurno u izmjenama ovog zakona, povećanje sa 45 kubika na 85 kubika godišnje po otočaninu koji nije spojen na vodovodnu mrežu. U 2018. i 2019. imali smo preko 10 milijuna kn kojih se izdvojilo iz državnog proračuna za tu namjenu a sa ovim povećanje sigurno da će to biti značajno za sve otočane. Uz sredstva koja se dodjeljuju iz državnog proračuna, treba reći da i lokalne samouprave su uključene pa evo i moj grad Vodice svaku godinu izdvaja negdje otprilike nešto više od pola milijuna kn za razvoj.
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepo. Kolegice, da, kažem, kad sam spomenula to, onda govorim da je i sam grad Zadar participirao u cijeni vode da bi se na taj način dovelo u razinu cijene koja je na kopnu i još u moje doba dok sam ja bila kao pročelnica za financije grada Zadra je to bilo nekih milijun i pol do 2 milijuna kn godišnje, uz ovu subvenciju koju podržava i sufinancira sam državni proračun. Dakle, jako je važno tada isto tako putem vodonosaca omogućiti svim građanima na otocima da imaju što kvalitetniju opskrbu pitkom vodim.
Gđa. Vesna Vučemilović.
Hvala lijepo, predsjedavajući. Poštovana kolegice Perić, zanima me budući da dolazite iz Zadarske županije vaše mišljenje koliko naš teritorijalni ustroj utječe na razvoj naših otoka a tu konkretno mislim na otok Pag koji je podijeljen u dvije županije. Koliko to ima smisla ako imamo jedan otok koji je još k tome mostom povezan na zadarskoj ovoj strani, dijeliti evo po vašem mišljenju u dvije županije? Hvala.
Hvala, odgovor.
Pa sam otok Pag je upravo u prednosti što ima most pa onda je ta, međutim orijentiranost samog otoka je vrlo čudna iako ima povezanost sa Zadrom, u nekim segmentima je otok Pag naslonjen više npr. na Rijeku u smislu obrazovanja i slično. A kada se pogleda po teritorijalnom ustroju, to je zapravo Ličko-senjska i Zadarska županija. Tako da mislim da tu ima način kako to riješiti ako već ima mogućnost nekakvog sklapanja dogovora ili ugovora između županija kao što postoji mogućnost između lokalnih samouprava. Dakle, ako se kvalitetno pripreme i zna smjer razvoja nekog otoka onda se ni ta barijera nije nešto prevelika da se ne može razriješiti.
Hvala. Nemate više replika, hvala lijepa. Sada je na redu gđa. Marijana Puljak. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući, drage kolegice i kolege. Ja bih htjela povodom dakle izmjena ovog zakona malo u raspravi govoriti i strateški o tome dakle zapitati se znamo li doista što s otocima i od otočana želimo. Želimo li da to budu rezervati u koje će preko ljeta dolaziti rijeke ljudi ili će želimo zaista da to budu područja u kojima ljude žive i privređuju cijele godine? U kojima se ponajviše zapravo ostvaruju i cjelogodišnji turistički programi? Ono što je problem, otocima često odlučuju, evo čuli smo i ovdje danas kroz rasprave se često govorilo, dakle odlučuju oni koji na otocima ne žive ili su davno otišli i zaboravili kako život na otoku izgleda. Svaki naš otok je mali komad kopna. Sve što se na njemu događa, mora biti usklađeno s tom mjerom, mali komad kopna. Malo je kažu i lijepo, sve ono što čini otočnu baštinu, temelji se na malom. Male kuće, mali brodovi, male škole, mali trgovi, male crkve. Mijenjanjem te mjere, promijenili smo ljepotu i sklad i oduzeli otocima najvažniju identitetsku odrednicu i najvažniji razvojni resurs. Otoci ne mogu živjet ni preživjet u konkurenciji s kopnom. Do njih je teško doći, na njima je sve teže i sve skuplje nego li na kopnu. Zato nagrada za napor dolaska i življenja na otoku mora biti ono što će nas na otoku dočekati osim ljepote, mir, sklad, koncentrat okusa i mirisa. Ono što se na otoku proizvodi mora biti izvan konkurencije, jer konkurirati ne može cijenom, već ljepotom i kvalitetom, tako se moramo ponašati, tako proizvoditi, postići ljepotu, kvalitetu i skupo prodavati ono što proizvodimo. To mora ući i u razvojne strategije, dakle, znate li koliko uopće košta doći do Korčule. Sjećate se bilo je jedan, jedna slikica, jedan mem čini mi se, koji je išao ovako kao zašto bi išao s obitelji tjedan dana all incllusive u Grčku avionom kad za te iste novce mogu trajektom lijepo do Korčule i nazad. Dakle, toliko je skupo doći, vremena i novaca se potroši doći do Korčule, dakle zašto bi se netko uputio na tako skup put? Upravo zato da bi tamo pronašao ono nešto što nigdje nema. Nešto što je posebno, posebnost kakvu ne može naći ni na kopunu niti na nekom drugom otoku. Ovo je sad možda neki literarni uvod, ali bi rekla i nekakvi postulati otočnog razvoja. Dakle, ne možemo i ne smijemo imati masovni turizam, ne možemo i ne smijemo graditi velike, ogromne kuće, apartmanska naselja, hotelske lance, ne možemo graditi autostrade, već ceste usklađene s krajolikom, ne možemo, ne smijemo dopustiti da umiru sadašnja povijesna naselja, da bi se izgradila nova apartmanska uz samu obalu i pri tome devastiralo, ono što sam i pitala, dakle, devastiralo se i pomorsko dobro. Svjesni smo evo danas što se radi, betoniraju se obale, uništavaju, mlije se kamena obala, bespravne gradnje na sve strane, da ne ponavljam onu priču o koncesijama koje se dodjeljuju na razno razne načine. Isto tako za projekte iz Europskih fondova, koji se odnose na otoke, moraju postojati o posebne linije sa specifičnim mjerilima i pravilima inače više štete nego koristi. Evo čula sam od nekih sa otoka, daju se na primjer poticaji za nekakve programe obnove suhozida, međutim, onda suhozid u tom programu bude definiran samo kao nekakve ograda, ono što je unutar ne pokriva se tim programom i zapravo se onda jedan dio se te baštine dozvoljava se uništavanje. Što se promjene ovog Zakona o otocima tiče, dakle, treba donijeti predloženi Zakon, učiniti da je svim otočanima dostupna voda na, po primjerenoj ili jednakoj cijeni kao i drugih stanovnicima u Hrvatskoj i naravno otočani moraju biti povezani s ostatkom države i kao drugi, međutim, važnije od svega je potaknuti privređivanje i plasiranje proizvoda inače će zimski stanovnici otoka uskoro postati ono kao, navodnike, Indijanci u rezervatima koje ćemo pokazivati turistima. Samo da kažem, u javnoj raspravi isto jedna primjedba, važno je poticanje gospodarskih aktivnosti na otocima u cilju samoodrživosti, posebno evo kad govorimo o pojmu pametnih otoka.
Hvala vam lijepa, uvažena zastupnice Puljak. Imate tri replike, prva je ona uvaženog zastupnika Josipa Borića, izvolite.
Hvala lijepo, kolegice Puljak. Vi ste ja mislim i vijećnica u gradu Splitu. I grad Split ima svoj komadić otoka, nadam se da znate kojeg i da li vi brinete o tom naselju, što ste vi doprinijeli tom naselju. Možda je neobično, ali ima. I zaista, imali smo tu i neku priču o tome da li su otoci dobro raspodijeljeni u administrativne jedinice. Evo to je jedna priča o otoku koji je u tri administrativne jedinice sa svojom površinom, ali ide, i evo volio bi čuti što ste vi kao vijećnica zastupali kad već znate što treba, recimo, i što bi vi doprinijeli tom otoku da to bude bolje i da ti ljudi u tom naselju koji pripada Splitu zaista žive bolje nego što je to možda danas.
Hvala vam lijepa, odgovor na repliku. Izvolite.
Hvala cijenjeni zastupniče, govorite o Slatinama, dakle, jednom od mjesnih odbora grada Splita. Dakle, grad Split ima 34 gradska kotara i mjesna odbora, jedan od njih je Slatine i evo baš smo neki dan išli gledat koliko vam vremena treba da dođete iz centra Splita do Slatina, pa treba vam jedno tri sata tamo i tri sata natrag. Znači dok sjednete u autobus u Splitu, pa onda dođete do Trogira, pa onda u Trogiru nemate svaki čas autobus do tamo, dok dočekate prvu sljedeću liniju, znači do Slatina vam treba iz Splita tri sata. Eto što bi prvo trebalo promijeniti, dakle, taj dio grada Splita, bolje i povezati i sa gradom. Oni su dakle, po odluci samih mještana, po referendumu, davno, netko se i pita zašto je uopće dio Slatina dio Splita, ali tako su odlučili građani.
Hvala vam lijepa. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Marin Miletić.
Kolegice, imam evo konkretno pitanje. Kako vi gledate na problematiku bespravne gradnje vila s bazenima na pustim otocima, to su sad hoteli na primjer, ako gledamo otoku Zmajanu, gdje sam podnio kaznenu prijavu u 8. mjesecu, pa sad ćemo malo nastaviti pitati dalje institucije što su lijepo napravili po tom pitanju, kako vi gledate, što možemo mi napraviti, evo ovdje u Hrvatskom saboru da zaštitimo, pazite ne bespravnu gradnju da je netko šator neki postavio, da je netko u bunji, kažu dolje u Dalmaciji, pa da je netko ušao u tu bunju, ne, vila, solarni paneli, bazeni, nadstrešnice. Kako je to moguće? I čak, zamislite sada, ne jedna nego su nastavili, izgradili još jedno 4, 5 objekata na tom području, inače to vam je bilo ništa, pastirska jedna bunja i na tom mjestu bunje vila je niknula. Kako je to moguće?
Izvolite odgovor na repliku.
Evo opravdano se pitate, i ja se cijelo vrijeme pitam kako je to moguće, kako je moguće da negdje, nešto je definirano kao nekakva štala, kad dođete do te štale, a ono vikendica sa bazenom, jel, nego ono vila, višekatna vila, ali evo podržavam, nema ga ovdje, gospodina Bačića, upravo sam ga to slično pitanje pitala, on je kazao da treba osnažiti građevinsku inspekciju, čim počne nelegalna gradnja, da se to odmah ruši. Pa ja ga evo podržavam, iskreno u tome.
Hvala vam lijepo. I zadnja replika na vaše izlaganje, uvažena zastupnica Posavec Krivec, izvolite.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora. Kolegice Puljak lijepo ste primijetili u svojoj raspravi da Hrvatska uistinu na otocima baštini jednu tradicijsku gradnju, povijesnu vrijednost i sve ono što te naše otoke danas i u turističkom smislu čini posebnim i prepoznatim ne samo na mediteranskom već i na europskom tlu. No, međutim isto tako da bi ljudi ostali tamo živjeti moramo im dozvoliti da rastu, da se grade i da žive u korak s vremenom koji je u 21. stoljeću. Postavlja se pitanje kako uravnotežiti i kako doći do te ravnoteže između onoga što želimo kao prirodno naslijeđe i geografski potencijal iskoristiti u odnosu na ono što zapravo trebamo imati da bismo normalno sa otoka živjeli i možda radili za neku multinacionalnu kompaniju negdje u svijetu. Dakle, ja ovim putem apeliram i pozdravljam napore tajništva za otoke Europske komisije koja teži ka tome da hrvatski otoci postanu energetski neovisni.
Hvala, hvala vam lijepo. Izvolite odgovor na repliku.
Evo ja se pridružujem i vama u tom apelu. Ono što sam je li htjela za kraj bila i u raspravi kazati kad sam počela dakle važno je poticati gospodarske aktivnosti u cilju samoodrživosti otoka, a pri tome naglasiti onaj pojam pametnih otoka, sve ono što pod tim podrazumijeva, održivi razvoj, prilagodbu klimatskim promjenama, uvođenje i korištenje naprednih tehnologija je li koje će omogućiti optimalna upravljanja resursima, povećanje upotrebe obnovljivih izvora energije, dakle svih onih i tu tzv. zelenu tranziciju, smanjenje i uklanjanje nedostataka i oskudice vodom, otvaranje evo i industrijskih rješenja za …/nerazumljivo/… koja će onda i smanjiti cijenu vode. Dakle, evo učinimo sve što možemo i kroz zakonske okvire ali i koristeći i sve one resurse i europske koji nam omogućavaju da taj zaista zadržimo život na otocima.
Hvala vam lijepo. Ovime smo iscrpili replike na vaše izlaganje. Nastavljamo dalje s pojedinačnim raspravama. Slijedeći za raspravu javio se uvaženi zastupnik Davor Dretar, izvolite.
Hvala vam najljepša poštovana potpredsjednice Hrvatskoga sabora. Evo iskreno se nadam da će vas u godinama koje dolaze, vas poštovana dama biti još više na ovako uglednoj i visokoj funkciji. Dame i gospodo čuli smo danas puno izlaganja naših poštovanih zastupnica i zastupnika koji ili su rođeni ili žive na otocima ili žive uz obalu, čuli smo eto puno svega, a možda je malo i vrijeme da mi Zagorci nešto kažemo o Zakonu o otocima. Nisam baš toliko neiskusan tamo davno prije skoro 40 godina proveo sam 400 dana na otoku Visu i da suglasan sam nije isto ljetovati i živjeti na otoku, nije apsolutno nije. Ne znam puno o tome ali u čitanju ovih odredbi zakona dozvolite da kratko projurim kroz neka pitanja i ipak na njih dam neku svoju osobnu perspektivu. Prvo djelomično se mijenja sastav otočnog vijeća u svrhu ujednačavanja svih predstavnika istog tog otočnog vijeća. Dozvolite da mi kao ljudi koji živimo u Zagoru u Krapinsko-zagorskoj županiji malo slabije pratimo aktivnosti otočnog vijeća vjerujem da ćete to razumjeti. Danas sam od gospodina zastupnika Bauka saznao da se nisu sastali 4 godine i eto vidim da je ovdje došlo vrijeme da se malo i opustimo pa ću stvarno reći da mi otočno vijeće pomalo i sliči na čuvenog Jetija, navodno postoji ali ga nitko nije vidio. Drugo reguliramo povlašteni prijevoz određenih kategorija otočnog stanovništva u okviru javne usluge cestovnog prijevoza na otocima. Apsolutno trebamo učiniti sve kako bismo stanovnicima otoka olakšali život. Pa tako i sada i ovdje kada reguliramo subvencionirani ili besplatni javni prijevoz tzv. nadstandard. Na trenutak samo dozvolite da podsjetimo na opću definiciju otoka, dio je to kopna sa sve 4 strane okružen morem u ovom zakonu dodatno se precizira da mora imati površinu veću od 1 km2. Površina otoka na kojemu i Zagorci plivaju jest 1.230 km2 i taj otok ima 125.000 stanovnika, ali kada Zagorac kreće na posao plaća svaki prijeđeni kilometar bilo to u javnom prijevozu ili na autocesti. Ta je autocesta dana u koncesiju društvu Egis Roaud Operation Croatia, društvu u francuskom vlasništvu pa možemo pretpostaviti kako bi izgledalo kada bi Zagorci zatražili besplatno korištenje autoceste Zagreb-Macelj. Znamo, reći ćete to je kopno ovdje pričamo o otocima. I u pravu ste naravno. No, dozvolite još jednu malu paralelu. Tunel Sv.Ilija koštao je gotovo 6 milijuna kuna. Odlukom Vlade od 1. siječnja 2018. u njemu je ukinuta naplata i neka je. Neka naši Imoćani, Podbabljani, Zagvožđani kroz taj tunel prolaze besplatno, hvala Bogu da je tako, samo vas molim da razmislite imaju li isto i pravo i Zagorci koji svakodnevno putuju u Zagreb i naravno svi oni iz okolnih mjesta nažalost nemaju to pravo. Treće ovim ćemo izmjenama zakona povećati količine vode za ljudsku potrošnju po subvencioniranoj cijeni sa 45 na 85 kubnih metara godišnje, a tu su naravno i subvencionirane cijene vode odnosno prijevoza iste za fizičke i pravne osobe koje obavljaju gospodarsku djelatnost do najviše 50%. Dozvolite još jedno pitanje znate li tko su Damir Podboj, Boris Vuglec, Darko Grdan, možda su vam poznate imena Grešne gorice, Vuglec breg, Lojzekova hiža, neki od najpoznatijih restorana i seoskih turizama u Zagorju. Danas sam razgovarao sa svom trojicom spomenutih. Plaćaju svaku kap potrošene vode. Ponavljam još jednom što se tiče planova razvoja, javnoga prijevoza, cijena vode na otocima apsolutno podržavam pravo otočana na bolji život, ali dozvolite mi da jasno i glasno kažem pružite i Zagorju jednaku šansu. Hvala lijepa.
Hvala vama uvaženi zastupniče. Idemo na replike, prva replika uvaženi zastupnik Jure Brkan. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Uvaženi zastupničke meni nekako, dobro ste počeli vaše izlaganje međutim žao mi je što ste ga na kraju sveli na neku banalnu parodiju. Mi ovdje ne pričamo o otocima, radi otoka, radi geografije nego pričamo radi stanovništva i zadržavanja stanovništva na tim otocima. Ne kažem da treba mistificirati život otočana, da su oni neki tamo posebni karakteri. Međutim, svi smo svjesni teškoga života na otoku u ovome sadašnjem modernom vremenu kad se ne živi samo od koza, ovaca i masline, masline i ulja. I tako zbog ovoga zakona ja držim da je on dobar i da treba pomoći svim stanovnicima otoka da im životni troškovi budu što jeftiniji da bi se zadržali na otocima. Isto tako i Tunel Sveti Ilija je tu da bi se zadržala imotska krajina, a i unaprijedila Makarska Rivijera. Ako može Zagreb imat besplatne obilaznice zašto ne bi i Makarska Riviera i Imotski imali besplatan tunel?
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor na repliku.
Poštovani kolega Brkan, u potpunosti sam suglasan sa vama, apsolutno u svemu što ste rekli. Nisam niti jednoga trenutka dvojio ili osporavao pravo bilo koje lokalne samouprave ili pak kompletne vlade odnosno ljudi koji vode ovu državu da pomognu ljudima koji tu žive da ostanu. Spomenuli ste naravno i sami mnoge dobre, nažalost ponekad sada već gotovo pa izumrle djelatnosti na otocima. Znamo i sami koje su opasnosti masovnog turizma, a mi nažalost tome težimo. Treba naći uvijek ravnotežu, treba naći jedan dobar balans između otvaranja prema turizmu i zaštite naših prirodnih resursa, tradicijskih obrta odnosno vještina. U tome naravno se između ostalog sastoji i umijeće vladanja. Svakome želim naravno da mu u životu bude lakše što eto treba i zaslužuju svi. Hvala lijepa.
Hvala vama. Imate još jednu repliku, uvažena zastupnica Vesna Vučemilović, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjednice. Poštovani kolega Dretar, meni je uistinu drago što se moji Imoćani voze besplatno i idu na kupanje na Makarsku Rivieru kroz Tunel Sveti Ilija, to mi je uistinu drago. Drago mi je i što se Zagrepčani voze gotovo sat vremena obilaznicom besplatno. Ali zašto ja od Lužana onda moram platiti isto tako za nekih sat vremena, pa do Ježeva 72 kune? Znači, ako si iz Slavonije onda moraš platit autocestu, nema veze nikakve direktne autobusne iz Našica za Zagreb, možete ić u Minhen autobusom iz Našica, al u Zagreb ne, nema autobusne veze. Znači nismo svi jednaki i kažem, zbog svih mi je drago, ali zašto nemamo svi isti tretman onda?
Hvala vam. Izvolite odgovor na repliku.
Poštovana zastupnice Vučemilović, eto ja se danas očigledno ovdje sa svima slažem. Da, suglasan sam i sa vašom tezom i još jednom ponavljam. I ovo su sve projekti koji su namijenjeni činjenici da zadrže ljude u krajevima, naročito ovdje kada raspravljamo o Zakonu o otocima. No kada bi čovjek gledao sa neke malo tamnije strane i poslušao ovu vašu priču o Slavoniji onda bi se zapitao je li možda nekome u cilju da ljudi odu iz Slavonije. Očigledno tamo vas nitko ili barem netko ne pokušava zadržati. Ne znam eto kako drugačije odgovoriti, nadam se da ćemo uskoro vidjeti i neke promjene, pa da ćemo ih onda na koncu konca moći i sami potaknuti. Hvala.
Hvala vama uvaženi zastupniče. Nastavljamo dalje s pojedinačnim raspravama, slijedeća na redu je uvažena zastupnica Rada Borić, izvolite kolegice.
gđo. Potpredsjednice, državni tajniče. Pa evo nastavno danas smo svi bez obzira na sam zakon i njegove izmjene ipak govorili više o tome što bismo voljeli da naši otoci jesu. Svi znamo da su ljudi na otocima povijesno znali osigurati određenu razinu samodostatnosti i održivosti, a da pri tom je voda uvijek imala za njih ključnu ulogu. Današnja, gotovo pa monokultura turizma često neplanska izgradnja, stalno povećanje turističkoga prometa koji se poima kao razvoj zahtjeva i dodatnu količinu vode i tu smo onda dakako u problemu jer dovođenje vode s kopna, govorila sam nešto i ujutro, je problematično ne samo zbog visokih troškova izgradnje vodovoda već i zbog ekoloških problema nastalih pojačanim iskorištavanjem vodonosnika iz pretežito, ne smijemo zaboraviti, krškog, krškog eko sustava. Znači koji, i taj naš krški eko sustav je i sam inače izložen pritiscima uslijed različite vrste gradnje. Pri tom ako dodamo različite vrste onečišćenja, ako dodajemo izloženost klimatskim, klimatskim promjenama možemo govoriti doista i o uništenju eko sustava i gradnjama u podmorju i na kopnu, o problemima zbrinjavanja nastalih otpadnih voda i što je najvažnije poimanjem da ponuda vode nema ograničenja. Ta ideja da ćemo mi uvijek imati vode možda bismo trebali početi i promišljati da voda nije neograničeni resurs. I trebamo doista nešto učiniti vezano uz to. Nužno je svakako pri tom oživotvoriti ideju decentralizirane sanitacije odvajanjem na izvoru, pa zatim ponovno korištenje vode, iskorištavanje i bio plina i mulja, oživljavanja i skupljanja, čuvanja. Danas nitko nije govorio klasično ono što znamo s otoka je iskorištavanje kišnice s krovnih površina ili velikih sabirnih ploha, cisterni. Dakle, moramo početi razmišljati i odgovarajućim i tehničkim i regulatornim rješenjima. U slučaju korištenja obnovljivih izvora energije, ovdje smo danas govorili, isticali su ponovo neko pohvalno desalinizaciju moramo doista i osim toga što je ona izuzetno skupa i pokazalo se da je izuzetno skupa, ona ne mora biti najbolji izvor vode zato što također je vezana uz uništavanje našeg eko sustava i ima izuzetan utjecaj na okoliš. Upravljanje dakle, moramo stalno misliti da pogodujemo toj ponudi, samo ponudi da je na strani ponude jer onda govorimo i o privatizaciji vodnih resursa, samo čekamo kad će se to dogoditi i dakako hoćemo li i ovu vodu koju imamo ne samo na otocima nego inače u centralnoj Hrvatskoj kako ćemo je zaštititi da ona i ostane osnovno ljudsko pravo. Ono što trebamo znati da Hrvatska treba sačuvati, dakle prirodni kapital vode, ali i svoje eko sustave kako bismo mogli svi zajedno preživjeti i pokušati razmišljati na način, postoji taj termin lokalizacija, ako su djedovi naši znači na otocima na neki način preživjeti, što bi danas mogao značiti taj ekonomski pojam lokalizacije, dakle što znači ta razmjena otočka, što znači tranzicija prema zelenom, prema zelenoj poljoprivredi, prema tome da očuvamo npr. na otoku Braču postoji banka sjemenu. Imat ćemo temu i ovdje razgovor o Zakonu o sjemenu što znači sačuvati i staro sjeme, dakle hoćemo li razmišljati o tome koliko je važna razmjena koja se nekada dešavala na otocima, zadruge, dakle kako učiniti naše otoke po ponovo samo dovoljno, pogotovo u trenucima krize kao što je npr. bila ova pandemijska, a ne znamo što nas još čeka. A otoci za razliku evo svi smo mi svaki od nas, svaka osoba od nas je otok, pa eto i Zagorje može tvrditi da je otok, ali u trenutku kada je doista otok odvojen od kopna onda je jako važno da se može i umije preživjeti.
Hvala vam lijepo. Prva replika uvažena zastupnica Anka Mrak TAritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice Sabora. Kolegice Borić. Govorili ste o niz stvari vezano uz otoke i mi smo danas evo cijeli dan raspravljamo o otocima i raspravljamo u smislu kako poboljšati život stanovništvu na otocima. Ali mi imamo još jedan problem koji je apsolutno ostao ispod radara, a to je mi na otocima razvijamo turizam, turizam traje kratak period, za potrebe turizma imamo određene potrebe u smislu infrastrukture, imamo užasno veliki nerazmjer između infrastrukture koju na otocima i koja se koristi dva mjeseca u godini od onoga što se koristi preostalih 10 mjeseci u godini. Vi tu infrastrukturu morate održavat, javnu rasvjetu morate imati, cestu morate održavat, ako imate vodovod i kanalizaciju jednako tako. To je problem i na kopnu sa pojedinim turističkim zonama i razvojem turizma, a otocima još znatno veći. Bilo bi dobro kada imamo Zakon o otocima da i o tome razmislimo i da vidimo [[Upadica Glasovac: Hvala.]] kako i što rješenja ponudite vezana uz to. Hvala.
Hvala vam lijepo. Izvolite odgovor na repliku.
Slažem se, pokazala je ponovno pandemija što znači biti na otocima, ali i na obali vezano uz Jadransko more i biti vezan uz doslovno monokulturu. Mi smo nažalost uništili sve ono što se moglo uništiti, ne govorimo sada o industriji koja je naravno u tim zonama tipa Jugoplastike ili bilo kojih velikih zagađivača koji su postojali, ali da nismo uspjeli napraviti u 30 godina nikakvu tranziciju prema zelenome ili imati drugačije razvijeno samodostatnost u smislu ekonomskom da ne ovismo samo o turizmu i onda se moramo bojati što će se dogoditi ove godine pa ćemo eto možda svi preboljeti koronu za mjesec dana. Sigurno je jako važno da se razmišlja da nam turizam i ovako kako smo ga mi zamislili nije nešto što i uništava okoliš, a na kraju krajeva nije isplativo. Ovdje se pokazalo da odnos povećanja ove vode je veći no što je to u Europi i no što to je tu u centralnoj Hrvatskoj znači on je vezan također samo uz turizam.
Hvala lijepo. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Brkan. Izvolite.
Uvažena kolegice. Sve što govorite, govorite ja ne znam na osnovu čega, ko da niste pričali nikad s nijednim stanovnikom otoka. To zeleno što vi govorite je dobra priča, ali pitajte njih šta bi otočani htjeli. Ja ih poznam, ti ljudi kažu da žele živjeti od turizma, bar na onim otocima koji gravitiraju Makarskoj. Mi npr. što se tiče vode, govorite o privatizaciji vode, vodovod Makarska isporučitelj vode za čitavu Makarsku rivijeru uključujući i Sućurje na Hvatu. Od Vodocrpilišta na Zadavarju na Cetini vodimo vodu sve do Općine Sućurje na Hvaru, trudimo se svim silama da dostatna količina vode bude na Makarskoj rivijeri i na Hvaru i jedino ko tu može pomoć, a ja dobro znam šta radi načelnik Općine Sućurje koji se Trudi zajedno sa Hrvatskim vodama da sagradi dostatne vodospreme da bi osigurao vodu svojim stanovnicima i turistima. Sve što vi kažete vuče nečemu imaginarnom koji ne znam kako i koliko je provediv.
Hvala vam lijepo. Izvolite odgovor na repliku.
Pa evo onda ću vas uputiti da pogledate velike su rasprave i možete ih naći na Internetu pa pogledajte inače je dosta velik taj pokret otoka gdje su se radila istraživanja, dakle ne govorim na pamet. Ne znam tko je to dakako vama rekao da želi živjeti od turizma, to je isto da je tu kolega Hasanbegović, a nije, to je također floskula. Mi ljudima nismo omogućili da žive ni od čega drugoga ni poticali ništa drugo osim da se živi od turizma, pa smo zato imali i ovakvu neplansku gradnju, ilegalnu gradnju, zato imamo pogledajte, evo ja blizu Makarske također ljetujem pa pogledajte kako je devastirana npr. i obala pogledajte u Krvavici, tj. Bratušu kakva luka je tamo nastala i mislim tko je odgovoran za to. Dakle kada pogledate ja vam imam analizu što žele ti stanovnici otoka, vi ne možete imati jednu godinu državnu strategiju da se sade masline, a onda drugu godinu kažete čupajte masline pa sad sadite vinovu lozu. Mislim, mi moramo znati što mi hoćemo i od otoka i od obale.
Hvala vam lijepo. Ovime smo završili replike na vaše izlaganje. Idemo na posljednju pojedinačnu raspravu, uvažena zastupnica Sandra Benčić. Izvolite.
Zahvaljujem se potpredsjednice. Dakle, nastavno malo i na ovu raspravu. Naravno da na otocima otočani žele živjeti i od turizma, ono o čemu mi govorimo je da kad je turizam monokultura, kada nema nikakvih drugih prilika to znači da nema ni drugih prilika za zapošljavanje, to znači da posljedično imate samo nekoliko vrsta zanimanja i radnih mjesta na kojima se možete zaposliti. To znači da oni koji su visoko obrazovani za određene struke koje nisu turističke naravi nemaju što na otoku raditi i otići će s otoka, razumijete? Zato mi govorimo o tome da se moraju diverzificirati te aktivnosti i ako pročitate istraživanje naših znanstvenika koji se bave životom na otocima, onda ćete vidjeti da se kao primjeri najbolje prakse razvoja otočnih mjesta izdvajaju upravo ona koja uz turizam imaju i određenu industriju, pa ćete tako vidjeti recimo primjer Postira ili nekih drugih mjesta koje su uspjele ukombinirati lokalnu industriju, turizam sa lokalnim načinom života i osigurati ipak veći dijapazon zanimanja u kojima se mogu naći poslovi. Ja sam malo u prvom dijelu govorila o tome kojih bi se načela trebali držati kada radimo ovaj zakon i zapravo i unijeti ta načela u sam zakon. I govorila sam o načelu supsidijarnosti, o načelu participativnosti da dakle svaki projekt, svaka stvar koja se radi na otoku bi se trebala raditi uz sudjelovanje samih otočana te o načelu lokalnog vlasništva da investicije u lokalnu infrastrukturu primjerice za obnovljive izvore energije ali i svako drugo bi trebale na neki način biti minimalno u suvlasništvu otočana kako bi doprinosila njihovom razvoju. Ono što također želim naglasiti kao načelo, a to je načelo prioriteta otočana u korištenju otočnih resursa uključujući i morske resurse. Što konkretno tu mislim? To znači da bi primjerice pri davanju koncesija akvakulturu, uzgoj dakle ribogojilišta, koncesije za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora itd. uvijek trebali dati otočanima. To možemo raditi na način da primjenjujemo socijalne i zelene kriterije u postupcima koncesija i javne nabave. To sam konkretno predlagala još 2016. kada nisam bila zastupnica, ali preko nekih zastupnika koji jesu bili voljni iznijeti te argumente kada se donosio Zakon o koncesijama. Tada smo htjeli da u krovni zakon uđe zapravo mogućnost da se određene skupine favoriziraju i da se daju tzv. one prioritetne koncesije jer već i imamo prioritetnih koncesija u zakonu i da se zapravo otočne zadruge, posebno ribarske zadruge itd. budu prioritetne pri davanju koncesija, a ne nužno velike firme koje zapravo na taj način uzimaju resurse od lokalne zajednice i onda otočani zapravo eventualno mogu biti samo pomoćni radnici ili radnici u tom ciklusu, ali ne mogu biti i vlasnici. I to nije, to po meni nije dobra praksa i mislim da bi u sam zakon to načelo mogli ugraditi kako bi zapravo im osigurali tu vrstu prioriteta. I na kraju četvrto načelo koje bi trebali primjenjivati kod planiranja mjera i odredbi koje se tiču razvoja otočnih zajednica je načelo jednakog pristupa javnim uslugama. To načelo ne znači samo fizički pristup usluzi dakle da imam vrtić, da imam školu, da imam vodu, da imam struju itd. nego to znači da ta usluga ne smije biti cjenovno veća od iste takve odnosno istovrsne usluge na kopnu. Jer ono što je poanta da mi napravimo, jer vidim da je i o tome bila rasprava zašto se ulaže tamo, a ne ovamo itd. ono što je sukus onoga što mi zakonom trebamo postići i različitim mjerama je da prihvatimo činjenicu da su određene usluge zbog transporta itd. na otocima znatno skuplje. Ali da je onda uloga države da tu razliku pokrije kako život otočanima na otoku ne bi bio skuplji od života na kopnu. To je poanta koju mi trebamo postići. Jel'? To je onaj minimum za koji se moramo založiti. I na kraju još ću jednom reći, nije prihvatljivo ni sa kojega aspekta da na poziciji Ministarstva obrazovanja mi u 2019. godini imamo nula investicija u otoke i obrazovnu infrastrukturu na otocima.
Hvala. Hvala vam lijepo, uvažena zastupnice Benčić imate jednu repliku. Izvolite uvaženi zastupniče Brkan.
Zahvaljujem se. Uvažena kolegice dobro ste rekli neki stvari. Znači visoko obrazovani ljudi na otoku ako nisu usko vezani uz poslove u turizmu nemaju što raditi. Međutim, napomenu bih da to nije samo stvar otoka, nego je to stvar svih manjih mjesta pogotovo u Dalmaciji bilo na obali, bilo u Zagori. Iz moga razreda gimnazije samo nas je 3 muška ostala živjeti i raditi u Makarskoj. Tako da nije to baš specifično samo za otoke. Drugo, spomenuli ste Postiru. Odlično, pravi primjer. Ali to je jednostavno što načelnik Šime Marović sa svojim građanima vrlo dobro osmišljavaju daljnje programe za razvoj svoga mjesta. Kolegica Borić je spomenula jedan vrlo ružan primjer, lučicu Krvavica. Ilegalni objekat … [[ne razumije se]] protupravno, protuzakonito. Međutim, egzistira očigledno jer su neki zaštićeni pa onda čak i zaštitari okoliša brane deložacije, izvršavanje sudskih presuda. Tako da ima dobrih i negativnih strana.
Hvala zastupniče. Izvolite zastupnice odgovorite na repliku.
Da, apsolutno se slažem. Ono što je, jesu problemi otoka. Vrlo slične probleme možemo naći u ruralnim ili manjim mjestima i na kopnu, posebno recimo i u brdsko-planinskim područjima, pa na kraju krajeva vrlo često i mjere koje idu prema otocima idu za brdsko-planinska područja. Da, naravno neki od tih problema su zajednički. Neki jesu specifično otočki i to je jednostavno činjenica zbog udaljenosti i načina dolaska do otoka. Međutim, ono što je ključno je da kada promišljamo tu vrstu razvoja na otocima da i u tim manjim mjestima da jest zadatak države da ne čeka da se dogodi pojavit će se investitor ili pojavit će se ovaj, onaj nego da sama dakle proaktivno investira u ta područja u diverzifikaciju ekonomskih aktivnosti da bi zapravo kao rezultat imali to da imamo različiti dijapazon radnih mjesta pa da i visoko obrazovani mogu naći svoje mjesto i na otocima ili u tim drugim ruralnim područjima o kojima ste govorili. Dakle, traži se proaktivni pristup države, a ne čekanje Godota.
Hvala vam lijepo. I sada prelazimo na završne rasprave. Prva je ona u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta u čije ime će govoriti uvažena zastupnica Vesna Vučemilović. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjednice Hrvatskog državnog sabora, kolegice i kolege, poštovani državni tajniče. Ja nisam otočanka, ali živim na otoku. Moj otok se zove Slavonija, Baranja i Zapadni Srijem. A zašto to govorim? U izlaganju u ime Kluba, uvodnom sam rekla da je BDP po glavi stanovnika u slavonskim županijama daleko manji nego u svim županijama koje su morske, nazovimo ih morske. Znači najveći je BDP u Osječko-baranjskoj Županiji, 9 tisuća eura po glavi stanovnika. Vukovarsko-srijemska, 6 700, Požeško-slavonska 6 600, Slavonsko-brodska 6 600, i na kraju Virovitičko-podravska 6 500, govorim u grubo, najniži BDP ima Splitsko-dalmatinska Županija 9 636 eura po glavi stanovnika. Znači najniži BDP po glavi stanovnika u priobalnim županijama je veći od najvišeg u slavonskim županijama. I u Splitsko-dalmatinskoj županiji on raste 22,34%, takav rast ne bilježi ni jedna Slavonska Županija. Pričali smo danas o tome da moramo zadržati stanovništvo na otocima, moramo, ali ni jedna ta županija nije među prve tri županije po iseljavanju, opet su to Osječko-baranjska, Vukovarsko-srijemska i Slavonsko-brodska Županija. Zdravstvo, pričali smo o zdravstvu i teško je na otocima, tu nema uistinu zbora, ako vi morate ići kod pedijatra negdje na kopno, pa to u zimskim mjesecima košta 200 kuna, ali s druge strane, Orahovica je grad, dugo nisu imali uopće ordinaciju u kojoj je bio pedijatar. U Donjoj Motičini imamo zgradu, već nekoliko godina, nema ni stomatologa, a nema ni liječnika opće prakse, ali smo zgradu napravili. To što je prazna, to je manji problem. Prometna povezanost, i o tome se dosta govorilo i naravno kad živite na otoku da je to problem. Ali nemojte misliti da su manja mjesta po Slavoniji dobro povezana sa npr. Zagrebom, nema iz Našica autobusne linije za Zagreb, ali nema ni iz Iloka, iz mnogih drugih manjih mjesta. O željeznicama da ne govorimo, krenete vlakom pa presjednete u autobus, pa onda u neki gradski, prigradski itd., nikad ne znate kad ćete doći, znate kad ćete krenuti, ali kad ćete doći do Zagreba, to je misaona imenica. Od Osijeka do Koške vlak vozi 60 km/h, nedavno se zapalio na ulazu u Našice. Vlak se zapalio, u njemu je bilo 50 putnika, djece koja idu u Osijek u srednju školu i na fakultet, na svu sreću nitko nije stradao. Toliko o prometnoj povezanosti Slavonije. Bespravna gradnja. Otoke pati bespravna gradnja. Pa lijepo što netko uopće hoće tamo graditi. U Slavoniji imate, stručnjaci procjenjuju 100 tisuća kuća sa gospodarskim objektima koje su prazne. Prazne. I što želim reći ovim izlaganjem? Ono što se mi svi slažemo, nitko nema ništa protiv otoka, dapače, treba zadržati ljude na otocima, treba im omogućiti da kvalitetno žive, prometnu povezanost, to ništa nije sporno, ali mi stalno radimo parcijalna rješenja. Projekt Slavonija-Baranja-Zapadni Srijem, Zakon o otocima, u programu Vlade za četverogodišnje razdoblje vidjeli smo da posebni programi se rade za sve osim Zagreba i Istre. Recimo već jednom, pretjerano je centralizirana Hrvatska država. Decentralizirajmo ju i omogućimo ljudima u svim krajevima da žive sukladno 21. stoljeću i sukladno tome što smo mi članica Europske Unije. Hvala lijepa.
Hvala uvažena zastupnice. Nastavljamo dalje za završnim raspravama. Sljedeći na redu je uvaženi zastupnik Ante Kujundžić, koji će govoriti u ime Kluba zastupnika MOST-a. Izvolite gospodine zastupniče.
Hvala predsjedavajuća. Poštovane kolegice i kolege. Dakle, izmjene koje ovaj prijedlog donosi su dobre i pohvaljujemo ih, no nisu dovoljne i nisu zasigurno jedno dugoročno rješenje što je više-manje valjda jasno svima nama. Nije dovoljno subvencionirati vodoopskrbu, a ne stvarati preduvjete za samodostatnost otoka i trajno rješavanje problema vodoopskrbom. Jedno od najlogičnijih rješenja za sanaciju spomenutog problema je, kako sam već nekoliko puta rekao, da je salinizacija. Da li će biti temeljena na solarnoj energiji ili nečem drugom, najmanje je važno. Istina je, kako se već godinama nije stvarala dugoročna perspektiva, ali započnimo ju danas i vjerujem da je evo, jedan ovakav prijedlog zapravo naznaka nečeg dobrog. Dakle, ključna stvar je da što prije započnemo sa stvaranjem jednih preduvjeta za samoodrživost onog što je naše bogatstvo, a to su otoci između ostalog. Otocima i otočanima zasigurno ne treba jedan oblik, nazovimo ovakve socijalne pomoću u vidu određene subvencije. Otocima trebaju ozbiljne i korjenite izmjene i sami pristup. Izmjene koje će zapravo otoke učiniti privlačnima za život tijekom cijele godine jer kvaliteta života na otoku zasigurno se ne mjeri ako ju gledamo u srcu sezone nego se mjeri po svemu onom što se na otocima događa u vremenu van sezone. Otocima zbog cijene života treba svojevrsna subventivna stopa da li PDV-a, a i samog poreza na dobit je također jedna od mogućnosti koje bi otok i život na otoku učinile privlačnijima. Prometna povezanost otoka s kopnom je također jedan od preduvjeta koji su nužni da bismo oživjeli ili doživjeli svojevrsno oživljavanje samoga života na otocima, dakle da li trajektnim prijevozom ili brzobrodskim linijama koje bi trebale u svakom slučaju biti i kvalitetnije naravno i gušće u samom voznom redu. Poštovana ministrice koje nema tu, nadam se da ćete ovim prijedlogom zakona započeti sa kontinuitetom činjenja i učiniti otoke poželjnima za cjelogodišnji život. Klub zastupnika Mosta podržat će ovaj prijedlog. Hvala vam.
Hvala vama uvaženi zastupniče. Sljedeća po redu završna riječ u ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit će uvaženi zastupnik Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo uvažena potpredsjednice. Pa evo želim nešto reći završno u ime kluba jer evo šest sati rasprave, vidim i šest završnih rasprava u ime klubova to nekad ne dohvati ni rasprava o državnom proračunu, tako da očito je Zakon o otocima u ovim izmjenama i dopunama zaslužio pažnju hrvatskih zastupnika tj. saborskih zastupnica i zastupnika i mislim da je bilo jako dobrih rasprava. Veseli me ovo suglasje oko toga da ovaj zakon treba podržati jer je to ono što smo i preporučili na početku ove naše rasprave da je upravo to nekako suglasje svih političara i politika u proteklih 20 godina omogućilo razvoj hrvatskim otocima, a onda i ove trenutke da isti već mogu vraćati uloženo u njih i samoj državi. Ono što smo čuli, čuli smo i vapaj našeg gradonačelnika otoka Zmajana, evo moja poruka ako je gradonačelniče Zmajana vapaj toliko jak, ako je snažan sigurno će to Bog uslišit i riješit će se pitanje bespravne gradnje. Čuli smo i našeg Arsena i njegovu baladu i ono što me malo začudilo u njegovoj baladi, preskočio je ubaciti i poneki stih iz one čuvene vidio sam tri puta Tita, „Tri put sam vidio Tita“, ne znam zašto možda u tim godinama njegovim na Braču nije bilo trgova, ni fabrika, ni dima, ali očito da je on jednostavno na svoj način opisao život otoka i možda da je i to ubacio, možda bi bilo još i jače. Čuli smo i da „Pokret otoka“ brine o koncesijama, prošli smo mi taj pokret otoka ovdje prije nekoliko godina baš uoči lokalnih izbora, sjećam se tih rasprava i optužbi prema nama koji smo donosili taj Zakon o koncesijama koje su trajale mjesecima. Što je bilo nakon toga i svih tih optužbi? Ništa. Sustav koncesioniranja je zakonski posložen i koncesije se mogu davati po zakonu onako kako to piše, nije to ničije privatno vlasništvo i nitko ne može raditi na taj način. Ali očito kažem postoje i stranke koje na tome uvijek mogu dohvatiti koji politički poen. Ali nije im se puno na lokalnim izborima vidjelo bez obzira na sve. E sad što se tiče Zakona o otocima, jasno smo podržali ovo što je već ugrađeno u uredbu, a sada i u zakon, povećanje za dvostruko gotovo znači broja kubika koje mogu dobiti naši otočani koji nemaju vodoopskrbni sustav sa 45 na 85. Jasno smo podržali i ove momente koji se navedeni u samim izmjenama i dopunama zakona, a tiču se samog cestovnog prijevoza i prenošenja ovlasti Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture. Čuli smo i momente koji se tiču samog programa Hrvatski otočni proizvod, podržavamo kao i ono to sam tražio, molim da se to zabilježi i da stvarno postupite po tome da nam se ne desi da i sljedeće godine opet raspravljamo o Zakonu o otocima zato jer nam čl. 37. neće biti usklađen zajedno sa svim ovim ostalima, a tiče se potpora poduzetništvu, poticanje konkurentnosti i rasta poduzetništva na otocima. Promijenite to ako je ikako moguće s obzirom da nije bilo u ovom dijelu zakona kojeg smo danas imali na raspravi. Podržavamo i ovaj dio koji se tiče oko otočnog vijeća, koji se tiče oko dijela kojim se ukidaju otočna urbana područja, prenošenja ovlasti u dijelu planiranja na jedinice regionalne samouprave, da se olakša lokalnim samoupravama na otocima, sve u svemu zakon kojeg treba svakako podržati i nadam se da ćemo ga podržati u glasovanju svi jer otočani to od nas očekuju, oni imaju svoj život na svojim otocima, mislim da se itekako trude da svakodnevno doprinose i da ta izoliranost, tu barijeru koju imamo između otoka i kopna, a govorimo o moru jednostavno ne smije biti tolika da bi nas zaustavljala u pomoćima tom prostoru bez obzira što su 20 godina dostigli dosta dobru razinu razvijenosti. Poseban fokus politika mora sada biti na malim i slabije nastanjenim otocima. Veliki se već mogu pobrinuti za sebe možda i sami, bez prevelike pomoći države, ali ti mali otoci zaista zaslužuju sada poseban pogled i ministarstva i Uprave za otoke i cjelokupne politike jer ne želimo da nam se desi da od ovog broja što imamo naseljenih otoka da bude manje tih otoka nego da zaista na svakom otoku koji je sada naseljen sačuvamo život. Evo toliko, hvala lijepa.
Hvala vama uvažen kolega Boriću. Nisam vodila sjednicu, ali mislim da je kolega Bauk da je tri put glasao za Zakon o otocima, ali drago mi je da poznajete opus Panonskog mornara. Idemo dalje, sljedeća završna riječ je ona u ime Kluba zastupnika SDP-a u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Erik Fabijanić. Izvolite.
Uvaženi kolege i kolege. Evo potpredsjednica Sabora mi je de facto ukrala prvu rečenicu. Dakle, da se podsjetimo da je kolega Bauk tri puta glasao za taj Zakon, pa bih onda eventualno još kad je već, kad smo u tonu Balaševića mogli i sa pjesmom „Računajte na nas“, ne. Ima jedna stvar koja jest problem, koja jest problem otoka, a to je u odnosu na ostatak Europske unije teško je bilo izboriti se općenito za empatičnost. Naime, mi smo obala sa skoro tisuću otoka. Koja država Europske unije ima skoro pa tisuću otoka? Niti jedna. Dakle, nije bilo lako, pretpostavljam niti na razini Europske unije, Europskog Parlamenta dobiti određenu, ne samo empatiju nego posljedično i neke projekte i programe koji su vezani za same otoke, a tu je po meni jedan od europarlamentaraca iz Hrvatske odigrao ključnu ulogu. Zove se Tonino Picula. Samo bih to htio podsjetiti. Ono što je bitno za čitavu državu i ono u što se svi uvijek zaklinjemo to je uravnotežen razvoj. Teško je na otoku imati i realizirati uravnotežen razvoj onakav kakvog svi mi imamo, svi imamo na kopnu. I imamo isto tako, dakako i velike razlike među samim otocima. Konkretno Otok Krk, zahvaljujući mostu skoro da je kopno, pa to bi moglo vrijediti i za Pag, ali Pag ima samo jedan most, dalje ima trajekt. Ono čega sam se dosta pažljivo što sam slušao u raspravi govorilo se o pitanju koje je vezano za, još jedna stvar gdje moraš imati dakle uravnoteženu uslugu, a to je prije svega zdravstvena usluga, pogotovo u slučajevima hitnoće. Pa ja ću podsjetiti na nešto što bi možda trebalo revalorizirati, a to je jedan od načina komunikacije, pa se govorilo evo, kolegica Mrak-Taritaš je spomenula da je netko imao ideju o tunelima. Mi možemo koristiti i glisere za hitnu medicinsku pomoć, međutim, ne znam da li znate, gliser kad počne glisirati nakon toga više ne plovi nego trese jer glisira i ne znam koliko je to zdravo za pacijente. Mi se za sada služimo, evo možemo pratiti u dnevnicima kad je riječ o porodima, služimo se helikopterima Hrvatskog ratnog zrakoplovstva, ali ja ću podsjetiti na jednu stvar koja je ukinuta, nažalost, a jedan od, a postoje i Projekt i Plan po kojemu bi se, ne mora svaki otok imat helikopter, a može imati heliodrom. Heliodrom u kojemu bi slijetali manji avioni, oni koji su specijalizirani za hitnu medicinsku pomoć i mogu sletjeti na razni mjestima, za razliku od glomaznih od Hrvatskog ratnog zrakoplovstva. Taj program je postojao, Pilot projekt je postojao i odjedanputa je nestao i planuo. Kad mi opet govorimo o zdravstvu, dapače, sa brzim internetom možemo postići telemetrijsku medicinu, apsolutno. Apsolutno, ali da bi se realizirali telemetrijska medicina, a i ne samo to, mi ne možemo imati nešto, jer to ne postoji, ne možemo imati telemetrijsku medicinsku sestru. Ne možemo ju imati, a neki medicinski tehničar koji isto ne može biti telemetrijski, mora napraviti i tehničkih omogućiti da se pacijent može na otoku pregledati, a da njega pregledava neki specijalistički, neka specijalistička ordinacija ili poliklinika u Zagrebu, Splitu, Rijeci ili Puli. I to je činjenica. Ja ću vrlo konkretno navesti, evo moj prethodnik je bio kolega Borić koji je iz Lopara na Otoku Rabu. U suradnji baš sa Rabljanima, isto tako i sa državom mi smo de facto obnovili, odnosno pustili rad Dom za starije na otoku Rabu. Ali da bi mi mogli staviti zbilja u funkciju taj Dom za starije, nama fali još uvijek, mislim da je recentno popunjeno, jedna medicinska sestra, koju smo čekali mjesecima da bi mogli uopće početi raditi, a ona ne može biti telemetrijska.
Hvala vam lijepo uvaženi zastupniče Habijanić. Idemo na sljedeću završnu raspravu, onu u ime Kluba Hrvatskih suverenista, govorit će uvaženi zastupnik Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovana potpredsjednice Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege. Zakon o otocima, evo prvo bi se samo referirao na kolegu Habijanića, Hrvatska ima više od 1000 otoka. Otočića i hridi, 1 185 otoka, otočića i hridi, a već sam rekao, znači na tom Jadranskom moru ima 1 233 otoka, otočića i hridi i to govori zapravo koliko je hrvatska obala razvedena, jedna od najrazvedenijih na Mediteranu, druga zapravo po razvedenosti, odmah iza obale Grčke i stvarno imamo jednu posebnu obalu koja je dragocjena u svijetu i posebna. Supruga, moja supruga ima korijene iz jednog malo mjesta sa otoka Brača, Baukova općina, Općina Pučišća, Gornji Humac, od mog Šibenika do tog Gornjeg Humca vam ima točno 100 kilometara. Iz mog opet tog Šibenika do Zagreba vam ima 340 kilometara od vrata do vrata. Ja ako poštujem ograničenja, a poštujem ih redovito, do Zagreba putujem točno 3 sata od vrata do vrata, osim ako nije u Zagrebu malo veća gužva, ali od prilike tri sata. Od Šibenika do Gornjeg Humca putujem između 4,5 i 5 sati. Znači radi se o 100 km udaljenosti. Dakle, možda ovaj podatak zorno govori kako je to živjeti na otoku, koliko si udaljen odnosno udaljeniji plus što moram reći trošak nije ništa manji. Trošak je zapravo i veći ako uzmete trajektnu kartu odnosno putnu kartu za sebe znači povratna karta trajektom za automobil i jednu osobu do Supetra vam je 300 i ako se ne varam 30, 40 kuna što je jako puno. Ovaj zakon konkretno govori o vodoopskrbi i ja sam o tome govorio i u stanci koju sam zatražio i govorio sam i u raspravi ispred kluba, a ponovit ću jedan problem koji je konkretan, jako konkretan i volio bih da se ovim putem eto na to ukaže i da se povede malo javna rasprava o tom problemu. Dakle, u Gradu Supetru na otoku Braču ima jedna velika zgrada koju gradi Vodovod Brač, koja košta trenutno 28 milijuna kuna, koja bi mogla biti centralna upravna zgrada za sve vodovode svijeta i zbog te zgrade će cijena vode na Braču biti značajno skuplja, nego što je negdje na kopnu, a niti ministarstvo, niti Vlada, niti itko nije postavio pitanje kako je to moguće. Sasvim slučajno je direktor Vodovoda Brač HDZ-ovac. Zašto kažem sasvim slučajno? Jer je on izabran jednom konsenzualnom odlukom i HDZ-a i SDP-a odnosno neke su općine SDP-ove potvrdile odnosno glasovale upravo za ovoga direktora kao i HDZ-ove. I to je apsurd. Ponovit ću, 28 milijuna kuna se plaća izgradnja svega nekoliko potrebnih ureda za funkcioniranje Vodovoda Brač. I sada tko je tu lud? Ja sam malo prije pokazao, pokazat ću opet. Tko nije otišao neka otiđe. Ja kada sam prvi put vidio ovu zgradu koja izgleda monumentalno ja sam se pitao što je ovo? Neki mega hotel? Znači mega hotel evo kolegice vidite, znači ovo je golemo, pa se nisam mogao čudom načuditi da se to gradi. Ovdje bih istaknuo još jedan problem koji je vezan uz moj Šibenik i otoke znači u šibenskom arhipelagu. Konkretno ću biti ovdje govoriti jer govorim o vodoopskrbi o otoku Kapriju gdje vam je trenutno nakon lobiranja i navlačenja šibenski Vodovod dao jednu povoljnu cijenu za kubik vode od 80 kuna, 80 kuna kubik vode. I sada zamislite da imate neki apartman tamo i nekog turista koji možda troši vodu nekontrolirano, onako pusti neka voda teče. Imate li računice? I nikom ništa. 80 kuna je kubik vode na otoku Kabriju. Dakle, pitanje je jednostavno. Hoće li se hrvatska Vlada stvarno pozabaviti hrvatskim otocima i standardom na hrvatskim otocima ili će to samo biti deklaratorno kroz nekakve zakukuljene, zamagljene zakone i pravilnike? Ako ima stvarno interes brinuti o otocima i otočanima, e onda neka riješi ova dva konkretna problema koji su jako veliki. Hvala.
Hvala lijepo. I posljednji klub koji se prijavio za sudjelovanje u raspravi kroz završnu riječ u ime Kluba zastupnika Centra i Glasa u ime kojega će govoriti uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite kolegice.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice Hrvatskoga sabora. Uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. U završnoj riječi neću se referirati na to što je kod zastupnika što u pojedinačnoj raspravi, što u ime kluba rekao na raspravi o ovom vrlo, vrlo interesantnom zakonu, a to je Zakon o otocima, koji uvijek izaziva zaista raspravu u Hrvatskom saboru i ona je uvijek višesatna. Ali govorit ću o nekoliko tema koje su se otvorite i ovdje, a koje teme su iste za područje cijele Hrvatske. Samo kada je riječ o otocima, onda su one pojačane nego što bi to bilo na drugim područjima Hrvatske. Prvo problem ljudi kojih nema, koji se iseljavaju, koji odlaze svoju sreću naći negdje drugdje. To je tema bilo koji kraj Republike Hrvatske mislim da jedino Grad Zagreb i Istarska županija 2 mjesta gdje su pokazatelji nekakvi drugačiji. Bilo gdje imat ćete problem ljudi. Na otocima je naravno to pojačano zbog njihovog položaja. Druga tema je tema imovinsko-pravnih odnosa o kojima vrlo rado govorim, a to su problem katastra i problem gruntovnice gdje smo mi uspjeli 6% svojeg katastra srediti Republike Hrvatske od kada imamo državu, a ovo ostalo se pravimo da problem ne postoji i onda tu dolazi do problema korištenja državne imovine koje je u većini slučajeva zaista problematična iz razloga što nemate riješen katastar. Ja sam spominjala i opet ću spomenuti problem otoka Visa. Vi kada pogledate Vis i kada vidite viški katastar i kada preklopite jedno s drugim katastar je u moru, a Vis je tamo gdje je Vis. A da o gruntovnici i o stanju u gruntovnici ne govorim uopće koji su tu problemi jer je bilo iseljavanje. Nasljednici se nalaze na području cijeloga svijeta i uopće ako to hoćete riješiti to morate napustiti svaku nadu i nije čudno da su tu iako kod nas mi se ne čudimo nekim stvarima koje su u nekim drugim zemljama Europske unije čudni, imali smo onu sutkinju koja je onako preko koljena rješavala određene probleme. Treća stvar koja je ostala nekako i to sam u završnoj replici jednoj kolegici rekla ispod radara. Razvoj na otocima dakle mi imamo otoke još od rimskog odnosno još od grčkog doba kada govorimo o otoku Hvaru. Otoci su se prvenstveno razvijali, razvijala se poljoprivreda, razvijalo se maslinarstvo, razvijalo se na temi ribarstva i tamo od 70-tih godina prošlog stoljeća je bio veliki zamah u turizmu gdje je zaista relativno brzo se moglo razvijati odnosno ljudi su mogli zarađivati. Pa je razvoj turizma s jedne strane zaista došao do jednog velikog zamaha, a s druge strane otvorio jedan problem koji mi vidimo i na kopnu, a na otocima još i veći. Vi imate užasno velike razlike između korištenja pojedine infrastrukture cijelu godinu i korištenja infrastrukture koju imate za potrebe turističke sezone. Vi imate mjesta na otocima, naravno to ima, nisu to velika razlike i neka mjesta koja se nalaze na kopnu da za vrijeme izvan turističke sezone je tamo 500 do negdje 1000 stanovnika, to je jedno ozbiljno mjesto, a za vrijeme turističke sezone je i 10.000 ljudi. Vi morate osigurati komunalnu infrastrukturu za 10.000 ljudi, za njih morate osigurat vodovod, za njih morate osigurati odvodnju, za njih morate osigurati javnu rasvjetu, za njih morate osigurati prometnice. Među nama sjede i načelnici koji su načelnici pojedinih općina koji su na otocima i proračun koji je tih općina ili tih gradova mora voditi računa da tu javnu rasvjetu održava cijelu godinu, da tu cestu treba održavati cijelu godinu, dakle krpati rupe, čistiti, da imate problem i sa nekakvim odvozom otpada, to je problem na kopnu, a na otoku je znatno veći i to je taj jedan veliki nesrazmjer. Pri tom je zgodan podatak da u Gradu Zagrebu 40.000 Grada Zagreba nemaju još odvodnju, pa onda to bi bilo zgodno usporediti sa stanovništvom na otocima pa da se usporedi da vidimo o čemu govorimo. Dakle, problem kada je riječ o otocima je samo pojačan, to su problemi koje imamo i negdje drugdje. Ali evo ja ću ovih zadnjih pola minute imate odredbu i tu gledam državnog tajnika novi čl. 9. st. 3. gdje možete plan razvoja otoka donositi samo na području iste obalno otočne jedinice, područne, regionalne samouprave. Šta ćete sa otokom Pagom? Otok Pag su dvije županije, Zadarska županija i Primorsko-goranska odnosno Ličko-senjska ispričavam se Ličko-senjska, dajte vodite računa da stavite iznimku za otok Pag jer za otok Pag nećete moći donijeti plan jer su dvije jedinice regionalne dakle dve županije. Bilo bi dobro da …/Govornici govore u isto vrijeme./…
Hvala vam uvažena zastupnice Mrak TAritaš. I sada će završno u ime predlagatelja riječ uzeti državni tajnik u Ministarstvu regionalnog razvoja i fondova EU gospodin Velimir Žunac. Izvolite.
Hvala vam lijepo poštovana potpredsjednice HS-a. Uvažene zastupnice i zastupnici. Evo zahvaljujem se zaista nakon evo nešto malo više od šest sati rasprave na vašem doprinosu, na svim sugestijama, komentarima vjerujem da je najveći dio istih bio dobronamjeran i da ćemo mi gledati da dobar dio tih prijedloga, sugestija i komentara ugradimo u ovaj zakon u izmjenama i dopunama Zakona o otocima. Evo osobno sam imao zadovoljstvo biti ovdje i kada se donosio prethodni Zakon o otocima, dakle u prosincu 2018.g. tako da evo mogu samo reći da su otoci bili i ostali u fokusu Vlade RH, kako u razdoblju 2016.-2020. tako i u ovom mandatu odnosno u ovom sazivu Vlade RH. I samo ću podsjetiti da je u tom mandatu 2016.-2020. Uloženo više od 6 milijardi kuna samo iz nacionalnih sredstava, dakle iz državnog proračuna, a kroz sredstva europskih strukturnih i investicijskih fondova ugovoreno je više od 7,3 milijarde kuna, a isplaćeno krajnjim korisnicima preko gotovo 3 milijarde kuna. U svakom slučaju znate odnosno čuli ste da je ovo današnja da su ove izmjene i dopune zakona zapravo ponajviše vezane uz usklađivanje sa uredbom koja je donesena prošle godine u lipnju, a isto tako početkom srpnja stupila na snagu kao i neke druge mjere koje smo usklađivali što sa drugim propisima, zato što evo i u naravno u ovoj Vladi RH suradnjom više resora, više tijela državne uprave, a zakon je multisektorski dakle željeli smo ga još unaprijediti u svakom smislu i to je danas ovdje i na stolu. Ono što bih ja htio reći samo da je spomenut više puta i Nacionalni plan razvoja otoka 2021.-2027. na kojem se radi, on je u izradi u jednom visokom participativnom procesu. Sudjeluju ne samo resori odnosno ministarstva nego i regionalna, lokalna samouprava, znanstvena zajednica, predstavnici otočana prema tome vjerujem da će to iznjedriti kvalitetna rješenja, a kao što znate RH je na raspolaganju u sljedećih desetak godina preko 24 milijarde eura pa ćemo i kroz sljedeći višegodišnji financijski okvir 2021.-2027.isto tako i kroz mehanizam za oporavak i otpornost koji je isto tako izdašan pronaći i otoci odnosno otočna infrastruktura i sve ono o čemu ste vi danas pričali značajno mjesto. Ja samo mogu reći da ćemo se potruditi da napravimo sve što je moguće kako bi stanovništvo na otoku, ne samo ostalo nego se i povećalo i da ćemo kroz ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otocima zapravo učiniti još korak više za boljitak svih otočana. A drago mi je čuti da je velika većina vas danas izrazila spremnost podržati ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otocima i to samo znači da i vi prepoznajete potrebu da se to zaista i čini. Hvala vam lijepo.
Hvala vama uvaženi državni tajniče Žunac. Hvala zastupnicama i zastupnicima koji su sudjelovali u raspravi. Ovime zaključujem raspravu o ovoj točki dnevnog reda, glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Nastavljamo sa sljedećom točkom današnjeg dnevnog reda, to je: - Prijedlog Godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna RH za 2019.g. i Prijedlog Izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za 2019.g. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 110. Zakona o proračunu. Raspravu je proveo Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, izvolite s nama je g. potpredsjednik Vlade i ministar financija Zdravko Marić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovana potpredsjednice HS-a, poštovane dame i gospodo zastupnici. Evo u pravilu naravno se u godini nakon o ovoj točki raspravlja, ali parlamentarni izbori, njihov tijek, rezultat, formiranje Vlade i sve skupa je evo dovelo do toga da smo već u 2021. u kojoj još uvijek imamo, naravno, prije svega i ključne i glavne izazove vezane uz pandemiju Covid i dva razorna potresa koja imaju sigurno velike reperkusije na javne financije, na sam proračun i cijelu fiskalnu politiku pa tako i ekonomsku politiku. Ali evo nije loše i drago mi je da danas sam ovdje s vama, zajedno sa glavnim državnim rizničarom da raspravimo na neki način i da se sa jednom lijepom, lijepim mislima i sjetom prisjetimo onih vremena od prije Covida, dakle proračunska 2019. godina koja je bila četvrta u nizu gdje je javni dug smanjivan, treća u nizu u kojoj je ostvaren proračunski višak ili suficit. Pa evo ja ću se, držeći se naravno i reda i onoga što piše u Zakonu o proračunu, sve materijale ste dobili, vjerujem da ste ih i pogledali i da znate jako dobro, pratili smo i polugodišnje izvješće svojedobno, imali smo u nekoliko navrata rasprave, ali evo, što se tiče 2019. to je godina u kojoj su tada, nastavljena pozitivna gospodarska kretanja, gospodarski rast ostvaren od 2,9%, rasle su praktički sve komponente, kako domaće potražnje, tako i inozemne u isto vrijeme i sa one proizvodne strane BDP-a od industrijske proizvodnje koja je zabilježila tada rast od nekih 0,5%, ali veći rast su recimo zabilježili trgovina na malo 3,6, građevina 8,2, turizam 4,8 dolasci, 1,8 noćenja. Sjećamo se i sami 2019. godina je bila još jedna u nizu tada rekordnih godina u smislu ostvarenja turizma, kako fizičkih, tako i financijskih pokazatelja. Inflacija je iznosila 0,8%, stopa nezaposlenosti bila na razini ispod 7%, 6,6% anketna stopa nezaposlenosti za 2019. godinu i nastavljen je i trend viška na saldu tekućeg računa, dakle, kada zbrojimo sve skupa, robe, usluge, transfere, dohotke da je već nekoliko godina za redom ostvaren taj višak od 2,9% bruto domaćeg proizvoda, pa je s time, između ostalog i inozemni dug, kao refleksija toga završio na razini od 75,8% bruto domaćeg proizvoda. Ja ću vas samo podsjetiti, prije samo nekoliko godina taj inozemni dug je premašio i razinu od 100% bruto domaćeg proizvoda. Što se tiče prihoda. Ukupni prihod državnog proračuna ostvareni su u iznosu od 139,9 milijardi kuna, što je povećanje od negdje 8,1% na međugodišnjoj razini, a podsjetit ću 2019. godina je bila treća godina sa primjenom, ili onog takozvanog trećeg kruga jedne jedinstvene porezne reforme, malo ću proći koje su to bile ključne izmjene. Pa još jedanput ponavljam ono što smo cijelo vrijeme govorili kad smo predstavljali i prezentirali svake godine ovdje u Hrvatskom saboru različite porezne izmjene i da se, između ostaloga, pokazuje i pokazalo se da smo sa tim promjenama, poglavito sa rasterećenjem, kako izravnih tako i neizravnih poreza imali pozitivne implikacije i refleksije na gospodarsku aktivnost, na investicije, na zapošljavanje, na potrošnju, na plaće, a sve se to ona opet povratno pozitivno reflektira i na samo ostvarenje prihodne strane proračuna. Porezni prihod, oni što su najvažniji, povećanje od 6%, ukupno 82,7 milijardi kuna, pa redom, ne po visini, nego redom kako ih i mi pratimo, porez na dobit 9,3 milijarde ili povećanje od 9,6%, prije svega kao rezultat dobrog poslovanja hrvatskih poduzeća u 2018. godini. Potom, najznačajniji porezni prihod, porez na dodanu vrijednost 54,9 milijardi kuna, ili 6,5% više u odnosu na 2018., a namjerno apostrofiram ovih više u odnosu na 2018. jer upravo u 2019. godini su snižene stope poreza na dodanu vrijednost sa 13 na 5, za svježe meso, za svježe ribu, voće, povrće, jaja, a onda smo, između ostaloga, tu dodali i lijekove, one tzv. bez receptne, dječje pelene, sve je to u konačnici bilo usmjereno kako bi na jedan posredan način, jer ono što smo puno puta govorili, snižavnje stope PDV-a ne znači nužno snižavanje cijena, ali naravno tržište, svi skupa na neki način bi trebali utjecati, koliko možemo u okviru tržišnog natjecanja, u okviru onoga što nam Zakon dozvoljava, da dođe do tih korekcija. Evo vidimo i sami da se taj dio, ako i nije reflektirao u potpunosti u padu cijena, to smo pratili iz mjeseca u mjesec, opet s druge strane vidimo da se reflektirao pozitivno na prihode proračuna. Trošarine i posebni porezi 16,3 milijarde povećanje od nekih 2,5%, doprinosi, vrlo važna kategorija, jer oni su u biti najznačajnija refleksija tržišta rada 24,1 milijardu kuna i tu imamo smanjenje od 3,1% u odnosu na godinu prije, međutim, ključni razlog, a ja vjerujem da ćete, da li u replikama meni na moje uvodno izlaganje, bilo u nekakvoj raspravi dobar dio i današnje, a siguran sam i svake iduće rasprave o proračunu dobrim dijelom se voditi i oko pitanja zdravstva. Ja ću vas samo podsjetiti, u 2019. godini su ukinuta dva doprinosa koja smo do tada imali, za zapošljavanje, odnosno za one naknade nezaposlenima i za ozljede na radu, ali u isto vrijeme smo jedan dio tog ukidanja realocirali na povećanje doprinosa za zdravstveno osiguranje, što znači de facto ukupni teret poslodavaca je smanjen sa 17,2% na 16,5%, s time da ponavljam, na teret državnog proračuna su ukinuta ova dva, a raspodijeljeno prema zdravstvenom sustavu kako bi opet ojačali prihodnu stranu proračuna, gledano ne samo u 2019. nego gledano iz današnje perspektive, još jedanput je pokazuje da prihodna strana proračuna i sve što smo činili na njoj ne može riješiti i ne rješava problem i problematiku financijske održivosti zdravstvenog sustava. Potom su prihodi od pomoći. Ostvareni su u iznosu od 14,8 milijardi što je rast od čak 38,1%, znamo i sami dobro da je to nastavak onog trenda značajnog povećanja apsorpcije sredstava Fondova Europske unije, ono što očekujemo i u godinama koje slijede. Prihodi od imovine ostvareni su u iznosu od 2,8 milijardi kuna, što je međugodišnji rast od 23,1%. Najviše su tome doprinijeli prihodi od dividendi i udjela u dobiti. Kod dobiti najznačajnije su uplate od HEP-a, 212,4 milijuna kuna, recimo Zračka luka Split 41,4 milijuna kuna, opet potvrda prije svega dobrih turističkih rezultata, a što se tiče dividendi tu je INA razmjerno onome našem udjelu u INA-i uplatila 560,4 milijuna kuna. Što se tiče rashodne strane proračuna oni su izvršeni u iznosu od 139,9 milijardi kuna i ono što je zapravo utjecalo najviše na povećanje rashodne strane u odnosu na 2018.g. od nekakvih 7,9% je upravo ovo pitanje i tematika iskoristivosti europskih fondova. I to je ono što vrlo često, ne vrlo često nego uvijek proteklih nekoliko godina i u samoj pripremi proračuna, a onda i u izvršavanju proračuna ne samo vi kao saborski zastupnici koji o tome raspravljamo svi skupa nego ja mislim već i polako i stručna i opća javnost se počela navikavati na tu terminologiju da razdvajamo ono što zovemo iz tzv. općih izvora, što svi kao porezni obveznici plaćamo, uplaćujmo i u konačnici što utječe na rezultat proračuna i fiskalne politike u odnosu na ono što je nazovimo tako deficit ili suficit neutralno dakle namjenska ili vlastita sredstva, a poglavito europski fondovi koji imaju specifičnu namjenu, možete ih povući samo za određene konkretne projekte. Što se tiče povećanja tih od 7,9 ili 10,3 milijarde dakle s jedne strane već spomenuta apsorpcija europskih fondova, s druge strane povećanja mirovina i mirovinskih primanja. Imali smo dvije ineksacije 2019., značajnije indeksacije nego što su sad ove recentne protekle godine i najave za ovu godinu te povećanje rashoda za zaposlene u iznosu od milijardu i pol kuna. Znači upravo spomenute rashode za zaposlene izvršeni u su iznosu od 29,6 milijardi kuna, milijarda i pol više nego godinu prije. Spomenut ću i ponovit ću još jedanput, to je bila godina u kojoj smo nastavili trend povećanja osnovice plaća za državne i javne službenike s početkom godine 1.siječnja isplata u veljači za 3% i nakon toga još dodatnih 2% od 1.rujna s primjenom od listopada. Sjetit ćemo se i sami da je ubrzo ili nedugo nakon tog drugog povećanja u slijedio i najveći štrajk koliko se sjećamo ili pamtimo barem mene sjećanje služi u javnom sektoru konkretno što se tiče učitelja. Dakle, ponovit ću još jedanput, koliko je ostvareno do tog trenutka, a i nakon tog trenutka ukupno povećanje sa današnjim danom je preko 20% u četiri godine što se tiče samo osnovice za plaće. Materijalni rashodi izvršeni su u iznosu od 14,7 milijardi kuna što je nekih 11,9% više, prije svega je vezano zbog onoga dijela sufinanciranja vezano za europske fondove, ali isto tako i povećanog izvršenja materijalnih rashoda od strane bolničkih i zdravstvenih ustanova u 2019.g. ono što smo radili manje-više svake godine povrh ovog povećanja doprinosa koji sam maloprije spomenuo i još dodatne nekakve injekcije u zdravstveni sustav kako bi koliko toliko držali obveze, ne samo prema veledrogerijama nego općenito obveze pod kontrolom, međutim eto opet ponavljam i ovim putem pokazuje se da samo upumpavanje novca s prihodne strane proračuna u zdravstveni sustav evidentno ne rješava problem financijske održivosti. Financijski rashodi su izvršeni u iznosu od 10,9 milijardi kuna i to je ono što je možda i također važno za spomenuti da je 2019.nastavljen trend smanjivanja troškova kamata, to je ono o čemu smo cijelo vrijeme govorili krenuvši tamo još od 2015., '16.kada je udio kamate u BDP-u bio preko 3% jedne godine 2015. dosegnuo je maksimum 3,5%. On je sada nešto preko 2%, 2,3 smatramo bez obzira na sve okolnosti kakve jesu da prostora za daljnje smanjivanje kamata postoji, obzirom i na međunarodnu situaciju u smislu i dalje dosta niskih razina ovih referentnih kamatnih stopa, ali i na činjenicu da smo vratili Hrvatskoj investicijski rejting. I onda sukladno tome imamo i nižu premiju rizika odnosno niži udio tog dijela u kamati pa nastojimo naravno kroz refinanciranje dospjelih obveza postići dodatne uštede. Ja se nadam i u danima koji slijede da ćemo o tome nešto imati za reći dalje. Što se tiče rashoda za subvencije izvršeni su u iznosu od 7,2 milijarde kuna, najviše naravno odnosi se na poljoprivredu izravna plaćanja te mjere ruralnog razvoja, pomoći dane u inozemstvu unutar općeg proračuna 16,1 milijardu kuna. Najviše se odnosi na naš doprinos proračunu EU 3,8 milijarde kuna, a recimo za transfer HZZO-u 2,6 milijarde kuna. Najznačajnija stavka na rashodnoj strani su naknade građanima i kućanstvima ukupno 49,3 milijarde kuna od čega mirovine i mirovinska primanja 40,9 milijardi kuna povećanje od 1,6 milijardi kuna. Znate i sami da najviše na to povećanje utječe s jedne strane priljev novih umirovljenika, međutim isto tako imamo i neke indeksacije koje su se dogodile 2019.od siječnja 1,15%, a od srpnja 2,44%. Međutim i sami dobro znamo naravno mirovinski sustav kada gledamo ga u cjelini poglavito odnos umirovljenika i osiguranika i još više i značajnije udio prosječne mirovine u prosječnoj plaći mislim da se svi možemo i trebamo složiti ja bih rekao da treba i dalje činiti sve na koji način i kako pospješivati taj mirovinski sustav, njegovu održivost, a u konačnici gdje god se nađe prostor i sukladno zakonskoj regulativi osiguravati sredstva za provedbu te indeksacije. Naknadu socijalnoj skrbi izvršene su u iznosu od 2,6 milijardi kuna od čega osobne invalidnine 610, doplatak za pomoć i njegu 520, zajamčene minimalne naknade 421 milijun kuna, dodatni porodiljni dopusti i oprema za novorođeno dijete milijarda i 600, doplatak za djecu milijarda i 300. Ostali rashodi su izvršeni u iznosu od 8,2 milijarde kuna, rashodi za nabavu nefinancijske imovine 4 milijarde kuna. Sastavni dio ovog izvještaja su i izvanproračunski korisnici, njihovi ukupni prihodi su iznosili 35,7 milijardi kuna, rashodi 33,7 milijardi kuna oni su ostvarili višak od 2 milijarde kuna. I sada kada to sve skupa sumiramo, krenuvši po pojedinim razinama obuhvata opće države i krenuvši od tzv. nacionalne metodologije, ono što prema Zakonu o proračunu smo u obvezi izvještavati i podnijeti izvješće Hrvatskom saboru, a onda naravno polako, prelazeći i prenoseći te brojke na europski sustav nacionalnih računa, dakle ESU 2010 i ono prema čemu sve zemlje članice izvještavaju Eurostat i koje su u potpunosti usporedive podatke, pa evo nekoliko brojki za kraj. Dakle, što se tiče državnog proračuna, samo one prve razine, po prvi puta, po prvi puta smo u 2019. ostvarili i suficit na razini državnog proračuna, mali, simbolični, ali prvi puta suficit, 49,6 milijuna kuna, to vam je druga decimala, 0,01% BDP-a. Izvanproračunski korisnici već spomenute 2 milijarde kuna ili 0,5% bruto domaćeg proizvoda, jedinice lokalne i područje, regionalne samouprave manjak od milijardu i 400 ili 0,4% bruto domaćeg proizvoda i kada to sve skupa zbrojimo na razini opće države, prema nacionalnoj metodologiji, to je višak od 640,8 milijuna kuna ili 0,2% bruto domaćeg proizvoda. Od te brojke prema ESA brojki imamo određene uskladbe, pa tako imamo neke uskladbe koje utječu pozitivno na rezultat, a 2019. imamo ponovno, nakon 2018. jednu uskladbu koja značajno utječe negativno na ukupni rezultat, a podsjetit ću vas, nakon što smo krajem 2018. gotovo, ajmo tako reći polovicu platili, druga polovica protestiranih jamstava brodogradilišta Uljanik, o tome smo puno puta pričali, ali samo da vas podsjetimo, jer upravo bila podmirena u prvoj polovici 2019. godine, dakle u iznosu od negdje 2 milijarde kuna. Kada to sve skupa dodamo i oduzmemo prema ESI ukupni višak ili suficit 2019. godine ostvaren u iznosu milijardu 553 milijuna kuna ili 0,4% bruto domaćeg proizvoda. Vrlo jasna matematika kaže da nismo morali plaćati protestirana jamstva za brodove koji nisu sagrađeni, napravljeni u Uljanik brodogradilištu, taj višak bi bio još 2 milijarde veći. No kako god i ovo je rezultat koji treba spomenuti. Sve to skupa imalo svoju refleksiju i reperkusiju na javni dug, krajem 2019. godine on je završio na razini od 73,2% bruto domaćeg proizvoda. Vrlo jasno i odgovorno kažem da nije bilo Covida mi bismo krajem prošle godine javni dug doveli na razinu od 70%, moguće čak i blago unutar tih 70%, nažalost zbog Covida i jednokratnog šoka javni dug krajem prošle godine nemamo još konačne podatke, ali raste značajno na razini od preko 86, 87% bruto domaćeg proizvoda, o tome ćemo vas naravno izvijestiti čim i Eurostat završi svoju evaluaciju i općenito uskladbu brojki sa Hrvatskom narodnom bankom i Državnim zavodom za statistiku. Međutim, da se vratimo na 2019. dakle, to je četvrta godina za redom i u kojoj je smanjivan udio javnog duga i kada gledamo usporedbu sa godinom u kojoj su ili dvije godine kada su bili ti vrhunci, 2014., 2015., znači četiri godine je javni dug smanjen za gotovo 12 postotnih poena ili bodova bruto domaćeg proizvoda, što znači da u prosjeku smo ga smanjivali za 3 postotna boda godišnje. Tu ću dati opet onu jednu refleksiju sa Maastrichtskim kriterijima i sa Paktom o stabilnosti i rastu koji kaže, ako vam je udio javnog duga u bruto domaćem proizvodu preko 60%, što je, kao i za većinu zemalja Europske unije i poglavito Euro zone, onda ste u obvezi smanjivati udio javnog duga u BDP-u za najmanje jednu dvadesetinu razlike između trenutne razine i tih spomenutih 60%. I ako gledate da smo mi tada, znači prije Covida na razinama od nešto preko 70% sa javnim dugom, kada od 70 oduzete 60, to je negdje 10-15, podijelite sa 20, dakle, u prosjeku mi bismo javni dug trebali smanjivati negdje oko 0,8% bruto domaćeg proizvoda, a mi smo ga u prosjeku smanjivali za 3%, to samo govori koliko smo se odgovorno nosili prema javnim financijama, i u konačnici ono što smo puna puta rekli, nažalost, kada smo ušli u novu krizu, krizu uzrokovanu Covid 19 pandemijom, fiskalna politika je upravo bila kadra i sposobna odmah odgovoriti, ono što smo vrlo često naglašavali da nije bitan samo adekvatan odgovor nego i pravovremen. Naravno da sada kad gledamo iz današnje prizme, efekti Korona krize, o kojoj ćemo još puno puta razgovarati u Hrvatskom saboru, kada sve skupa saberemo, međutim, već sada se vidi naravno i što se tiče deficita 2020. i što se tiče javnog duga, netko može reći da sve ovo dobro što je učinjeno u protekle četiri godine je na neki način neutralizirano, ali isto tako, moj odgovor, ili na neki način moja argumentacija takvoj vrsti stava bi bila, da ovo nismo učinili onda bi javni dug krajem prošle godine već dosegnuo razinu od preko 100% bruto domaćeg proizvoda. Dakle, upravo odgovorno nošenje i odnošenje prema novcu poreznih obveznika dovelo nas je do toga da možemo imati adekvatan i pravovremen odgovor, a evo, na kraju samo da vam se zahvalim na pažnji, naravno drago će mi biti odgovoriti na vaše replike. Lijepo se u ovim vremenima sjetiti eto jedne lijepe, dobre godine, 2019. Hvala lijepo.
Hvala vama uvaženi ministre. Da družit ćete se još malo sa zastupnici u ovom prvom setu čini mi se da je 15 replika na vaše uvodno obrazloženje, pa hajdemo redom. Prva, molim vas kolega Boriću, ako imate što reći da ste javite za raspravu ili repliku. Prva na redu je uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovani ministre. Dakle, vrlo interesantna rasprava o 2019. kao da je bila ne pred neko vrijeme, nego da je bila u nekom drugom životu, nekim drugim ljudima. I neću vas pitati o tome kad mislite smanjiti PDV na higijenske ženske potrepštine, to će biti nekom drugom prilikom, ali jedno pitanje vezano uz BDP. Dakle, 2019. smo bili na 2,9%. Stručnjaci kažu da bi Hrvatska trebala biti, tad su rekli negdje na 4% da bi mogli nekako biti dohvatiti sve one razlike koje imamo u odnosu na neke druge zemlje. Ja ne očekujem da vi imate staklenu kuglu, ne očekujem od vas da kažete, kraj 2021. ćemo biti na to, iz jednostavnog razloga što ova nesretna Korona ne znamo kud ide i kako ide i kad će završiti, ali jednog dana vjerujem će završiti. Mi ćemo se vratiti u svoj stvarni život, koliko će nam vremena biti potrebno do tih nekih famozno 4%, da imamo i da na taj način probamo uhvatiti priključak s nekim drugim zemljama. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor na repliku. Izvolite.
Hvala lijepo uvažena zastupnice na replici odnosno na komentaru i pitanju. To je sigurno gledano iz ove makroekonomske politike jedno od ključnih pitanja i najvećih izazova. Dobro ste evidentirali sve i ta stopa rasta koja je i ostvariva prije Covid-a na razinama između 2,5 i 3% je s jedne strane dobra. Ali mislim da svi skupa ne samo trebamo željeti, nego činiti sve što je u našoj moći da ta stopa rasta bude viša k ako bi između ostalog ovaj proces što kažemo dohvaćanja onih ili kako prosjeka ili nekih drugih zemalja Europske unije bio brži onaj katching up kako ga na engleskom terminologiji koristimo. U ovom trenutku i sada u nekakvom najkraćem roku prije svega moramo biti fokusirani na dosezanje one predkrizne razine, a to je 2019. godina i BDP-e. Prema današnjim kalkulacijama najraniji trenutak je kraj 2022. najranije, a za neke od djelatnosti uključujući poglavito ove uslužne 2023.
Hvala vam lijepo. Sljedeća replika uvažena zastupnica Ljubica Maksimčuk. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjednice. Uvaženi ministre tijekom 2019. godine nastavljeni su pozitivna kretanja započeta 2015. godine nakon 6-godišnje recesije. Povećan je rast na gotovo svim proračunskim stavkama. Rast BDP-a za 2,9%. Čak je industrijska proizvodnja kao i u 2018. imala pad, u 2019. zabilježila rast. Pozitivna kretanja su zabilježena u prometu, trgovini na malo, građevini, turizmu. Jednom riječju dobra proračunska godina. Koliko tako dobra i plodna proračunska godina je pomogla u onoj nesretnoj 2020. godini kada smo svjesni da smo morali isplatiti potporu 100 tisuća poslodavaca za 600 tisuća radnih mjesta, gdje su Hrvatsku pogodila 2 nesretna potresa i naravno gdje je trebalo očuvati zdravstveni sustav u Covid krizi.
Hvala vam lijepo. Odgovor na repliku ministar.
Hvala lijepo. Pa evo ja ću baš na ovaj zadnji dio vaše replike i pitanja i on se nadovezuje na moju možemo reći tako ovaj zadnji dio uvodnog izlaganja gdje upravo odgovorno vođenje fiskalne politike i proračuna samoga nas je dovelo u takvu situaciju da u po izbijanju same krize možemo imati jedan pravovremen i adekvatan odgovor. Tu ću vući nekakve refleksije i reperkusije odnosno neke paralele i sa prijašnjom krizom. Jer mislim da smo iz one krize 2008., 2009. jako puno toga naučili ili barem trebali naučiti. I vezano i na ovu prethodnu repliku od zastupnice Mrak Taritaš kada vučemo te nekakve paralele, prošla kriza 2008., 2009. mi smo 11 godina nam je trebalo da se vratimo na pretkriznu razinu. U ovim okolnostima mi se iskreno nadamo odnosno svi skupa trebamo činiti sve što je u našoj moći da se ostvari ovaj naš bazni scenarij o kojem sam rekao kraj 2022., početak 2023. Dakle, to je ono što je zapravo važno i tu i je fiskalna politika između ostalog njena uloga da svoj doprinos.
Hvala lijepa. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Poštovani, uvaženi ministre pitanje možda što se najviše zanimati cjelokupni turistički sektor. Ja znam da niste direktno vi za to zaduženi. Koje instrumente sve Vlada može napraviti da omogući čim prije financijski da se može krenuti u turističku sezonu? Jer znamo da je jako bitno sada i sa 3., i 4. mjesecom da ova vrlo važna turistička sezona koje općenito jer vidimo da banke na žalost gledaju imaju svoje bilance. Koje još uopće Vlada ima instrumente da se ugostitelji i turistički sektor pripremi za turističku sezonu? Jer mislim da će ona biti dosta ključna ne samo za javne financije, nego za cjelokupno gospodarstvo. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Izvolite odgovor uvaženi ministre.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče pa mislim da što se tiče turizma i turističke sezone nadolazeće za ovu godinu ključna varijabla će prije svega biti vezana uz samu pandemiju. Dakle naše i dalje brojke, nadamo se da ovo što vidimo danas neće biti nešto značajnije, vidjet ćemo naravno brojke. Ali za sada možemo reći da proteklih tjedana bilježimo relativno dobre trendove. Na tome treba ustrajati. Procjepljenost je izuzetno važna i u konačnici sve skupa dovesti do toga da ponovno učinimo ono što smo i prošle godine uspjeli, a to je Hrvatsku dovesti do toga da bude ponovno vrlo atraktivna ne samo zbog one sigurnosti u općem smislu, nego i u sigurnosti u smislu ovog epidemiološkog dijela. Likvid odnosno ovo što ste spomenuli to vi također jako dobro i znate i pratite, naravno je potrebno stimulirati i suportirati dalje cijeli taj sektor. Ono što mi je posebno drago u razgovorima ne samo s ugostiteljima koji su možda više fokusirani na kratki rok, sa hotelijerima oni razmišljaju ponovno zapravo o zanavljanju i nastavku njihovog investicijskog ciklusa dakle ne samo za ovu, nego i iduće godine.
Hvala vam lijepa. Samo vas molim da pokušate se držati vremena. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovani ministre, govorili ste o 2019. kao jednoj sjajnoj godini. Molim vas, jasno recite hrvatskoj javnosti na kojem smo mjestu na ljestvici zemalja Europske unije bili te godine po potrošnji i po BDP-u. Jeste razumjeli? [[Upadica Marić: Jesam.]] E hvala.
Hvala. Izvolite odgovor na repliku.
Dakle, možda sam to čak izrekao ali u pravilu ne koristim tu riječ. Dakle, dobra godina da, ali ministar financija će vam uvijek reći da uvijek može bolje. Jel'? Dakle, mislim da nam je bila ta dobra godina četvrta u nizu što se tiče ovih brojki koje sam spomenuo. Treća godina za redom suficit. I ono što je također važno da su se na nekim stvarima napravili određeni dodatni iskoraci poglavito u ovom gospodarskom dijelu. Fiskalna politika ne smije i ne bi trebala biti samoj sebi svrha. Ona mora biti prije svega u funkciji gospodarskog rasta, pa da se između ostaloga ovo što je ponavljam još jedanput prva replika bila to je na tragu je i vaša, a to je da se taj proces katching up ubrza odnosno da krenemo sa tog mjesta gdje jesmo trenutno, a to su posljednje dvije ili tri pozicije da krenemo prema daljnjem procesu usklađivanja odnosno korekcije bruto društvenog proizvoda po glavi stanovnika.
Hvala vam lijepo. Sljedeća, ispričavam se, povreda Poslovnika. Izvolite kolega Zekanović u čemu je povrijeđen Poslovnik?
Poštovana potpredsjednice Hrvatskoga sabora, članak 238. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Dakle poštovani ministar mi nije odgovorio na pitanje, a lijepo sam ga pitao iznimno jasno. Koji smo na ljestvici zemalja Europske unije po BDP-u i po potrošnji? Pitanje je iznimno jasno i smatram da je prekršio Poslovnik čim mi nije odgovorio na pitanje.
Gospodine Zekanoviću, nažalost to nije kršenje Poslovnika i molim vas da ne zloupotrebljavate Poslovnik kako biste po drugi put postavili isto pitanje i repliku. Možda ministar jednostavno ne zna odgovor na vaše pitanje. Ok. Nemojte više kolega Zekanoviću zloupotrebljavati Poslovnik jer ću vam izreći opomenu. Ajmo dalje, sljedeća replika uvaženi zastupnik Davor Nađ.
Hvala predsjedavajuća, poštovani potpredsjedniče Vlade. Od 2016. do 2019. rashodovna strana Proračuna je narasla za od prilike 25 milijardi kuna, što je u prosjeku 5% godišnje. Dakle, čak i kad izuzmemo porez zbog većih prihoda iz EU fondova i dalje je porast rashodovne strane Proračuna brži od rasta BDP-a. Moje pitanje je što planirati poduzeti po pitanju zauzdavanja rashoda države, kako nam se ne bi u nekim budućim krizama opet otvorila, ne rupa u proračunu, nego krater u proračun. Evo hvala.
Hvala. Izvolite odgovor na repliku.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Rashodovna strana je nešto što smo cijelo vrijeme, sve ovo vrijeme naglašavali kao ključ uspjeha fiskalne politike, da se ona zauzda, odnosno da ne dozvolimo one poraste koji će dovesti do neodrživosti javnih financija. 2016. godina je jedina godina u kojoj smo imali čak i nominalno smanjivanje rashodne strane Proračuna, nakon toga svaka godina kada je dolazilo do porasta, kako iz općih, tako iz ovih izvora Europske unije, i dalje je bilo ono što je na neki način u okvirima mogućnosti, jer u konačnici rezultati na kraju pokazuju jesmo li ili nismo bili uspješni. Međutim, ono što se mogu složiti s vama je upravo apostrofiranje te rashodne strane, da na njoj trebamo i dalje inzistirati, prihodna strana i sav onaj što smo činili i višak prihoda koji ostvarimo usmjeravati u porezno, neporezno rasterećenje i smanjivanje javnog duga, a na rashodnoj strani inzistirati na maksimalnoj disciplini. U jednoj od sljedećih replika, ako bude bilo prilike, spomenut ću samo upravo ovaj trend kod nekoliko stavki proračuna iz 2015. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sljedeća replika uvažena zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Hvala vam lijepo poštovani gospodine ministre. Prosječno kućanstvo za hranu potroši nekih 25% svog proračuna, vi ste spomenuli da je 2019. godina smanjen PDV na određene prehrambene proizvode poput svježeg mesa, ribe, voća, povrća, ali i na poljoprivredne inpute isto tako i na pripremu i usluživanje hrane, što svakako, naravno da pozdravljam, i zanima me da li je to imalo određene efekte na povećanje potrošnje, a onda sukladno tome i na povećanje domaće proizvodnje. Obzirom da u okruženju, kad pogledamo prosjek država članica i vidimo koji PDV imaju na hranu, to je negdje između 2 i 15%, a i vi ste već najavili više puta da će kroz nova porezna rasterećenja se dodatno smanjiti PDV na hranu, zanima me kada je to u vašim planovima zacrtano.
Hvala vam lijepo, izvolite ministre, odgovor na repliku.
Hvala lijepo, uvažena zastupnica. Nitko, zaista nitko nije mogao 2016. uopće promišljati i razmišljati da će se nešto poput Covida dogoditi, ali evo ako gledamo od prvog dana i kad se sjećate kad smo prvi krug poreznih izmjena najavljivali i stavili u funkciju između ostalih jedna od mjera tada je bila snižavanje stope PDV-a na inpute u poljoprivrednoj proizvodnji za sjeme i gnojivo i slično, a na kraju ili u konačnici išli smo u tom smjeru da se onda i outputi snižavaju, svježe meso, voće, povrće itd., najavljeno je kad se stvore fiskalne mogućnosti i za cjelokupnu hranu. To je sigurno bilo s naše strane i na neki način kroz porezni sustav dati poticaj domaćoj poljoprivrednoj proizvodnji i osiguravanju onoga što se evo u Covidu, poglavito na početku, žao mi je da o tome više ne pričamo toliko intenzivno kao što smo pričali prije godinu dana, osiguranju samodostatnosti hrane za Republiku Hrvatsku.
Hvala vam lijepa. Sljedeća replika, uvažena zastupnica Mirela Ahmetović. Izvolite.
Hvala lijepa, poštovana potpredsjednice, uvaženi ministre. Pa ja bih prije svega rekla da je meni žao da mi u prvom tromjesječju 2021. raspravljamo o izvršenju proračuna 2019., mislim, radi se o proračunu od prije dvije godine. Ja znam da imate puno posla, ali baš toliko da moramo čekati više od godinu dana da raspravljamo o izvršenju proračuna 2019., ne bih rekla. Ono što bih rekla, Državni proračun nije obveznik namjenskog trošenja prihoda, odnosno svi izvori prihoda stavljaju se na jedan kup i onda se taj proračun troši. Iz tog razloga moramo zaista objelodaniti javnosti da postoji javni dug koji de facto, gotovo pa nije evidentiran u Proračunu. Radi se o javnom dugu zdravstva zbog kojeg bi proračunski deficit bio kud i kamo veći, ne bi bio ovdje suficit, nego deficit, ali postoje i područja gdje namjerno planirate višak, što znači da u tim područjima niste efikasni, odnosno imamo previsoke namete … /…upadica Sabina Glasovac: Hvala./… prikupljamo previše novaca, a nismo efikasni u provedbi programa. Molim vas komentar uz ovaj dug i proračunski deficit [[Upadica Sabina Glasovac: Hvala, zastupnice, molim vas držite se vremena.]]
Izvolite uvaženi ministre, odgovor na repliku.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Mislim da sam uvodno, baš ono na samom početku rekao da je ovo na neki način prije svega zbog parlamentarnih izbora. Dakle, mi smo podnijeli sukladno zakonskim okvirima i zakonskim rokovima Izvješće o proračunu za 2019. godinu, a onda nakon formiranja, ne samo Vlade, nego prije svega Hrvatskog sabora i novog saziva Hrvatskog sabora, tu smo na neki način vježbu morali ponoviti još jedanput, pa evo sad se dogodilo da je danas na dnevnom redu, ne bi ni ja ništa imao protiv da smo uspjeli to još na neki način ugurati krajem prošle godine pa držati tu dinamiku, ali dobro, evo, ja se nadam da i nije tu stvorena nikakva velika šteta. Što se tiče zdravstva, dakle u onim brojkama o kojima govorima i od nacionalne metodologije prema europskoj, te uskladbe uključuju promjene ukupnih obveza u zdravstvenom sustavu. Krajem 2018. 7 milijardi 400, krajem 2019. 8 milijardi 580, dakle tih milijarda 179 je uključena u ukupnu brojku koju sam upravo rekao, suficit od 0,5% bruto domaćeg proizvoda. Hvala.
Hvala, sljedeća replika, uvaženi zastupnik Tomislav Tomašević. Izvolite.
Pa evo ja ću se gospodine ministre isto tako nastaviti na kolegicu Ahmetović koja je meni isto tako ja mislim da je izvršenje znači Izvješće o izvršenju državnog proračuna jedan od ključnih dokumenata koje usvaja Hrvatski sabor i ključni alat kontrole rada izvršne vlasti od strane parlamenta. Tako da mi je isto tako neprihvatljivo da nešto što je bilo 2019. mi tek sada raspravljamo. Mislim da ta rasprava postaje ono na neki način manje bitna i korisna u tom smislu. Ja vidim da ste vi to na vrijeme predali, ali svejedno mislim da to trebamo adresirati kao parlament da je to neadekvatno. E sada imam jedno konkretno pitanje vezano za ekonomsku klasifikaciju troškova, konkretno 3432 negativne tečajne razlike i razlike zbog primjene valutne klauzule gdje je bilo 6 milijuna kuna zapravo u 2018. da bi to naraslo na milijardu i 736 milijuna kuna znači u 2019., pa ako to možete malo još pojasniti.
Hvala. Izvolite odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče pa evo samo ću ponoviti kratko još jedanput. Naravno nije ovdje bilo i sami ste prepoznali sa strane Vlade nikakva na neki način pogreška. Mi smo ispunili sve naše obveze. Međutim, okolnosti su bile takve da je sada ispalo da u 2. mjesecu ili krajem 2. mjeseca raspravljamo o nečemu što je praktički pretprošla godina. Znači godina i nešto dana nakon. U pravilu ovo Izvješće se raspravlja negdje u 9., 10. mjesecu. Znači nije baš ni toliko veliko kašnjenje. Što se tiče negativnih tečajnih razlika, e to je stavka koja je zaista jedna vrsta koja se to jako lako može i objasniti i verificirati. Dakle, imamo stanje ukupnog duga. Znamo i sami da u ukupnom dugu imamo predominantnu komponentu u eurima bilo na međunarodnom, bilo na domaćem tržištu i sukladno tome naravno da se uspoređuje koliki je tečaj na kraju godine prethodne i koliki je tečaj na kraju te godine. I sukladno tome se u evidentira ta. Nekada tečajne razlike su negativne, nekad su pozitivne. Dakle, nije nešto što vi u konačnici imate kao nekakve instrumente.
Hvala. Idemo dalje. Sljedeća replika uvažena zastupnica Dalija Orešković. Izvolite.
Uvaženi ministre, vi ste sasvim lijepo izrecitirali zbirne brojeve po pojedinim stavkama. I s obzirom da ste zapravo samo dobar blagajnik politike koju provodi Vlada, moja replika nije usmjerena prema vama, nego prema vašem šefu i Vladi u cjelini. Problem ovog proračuna nije u njegovim brojevima. Problem ovog proračuna je u tome što gleda na unatrag 30 godina proračun raste, a njegova je transparentnost sve manja. Problem je u tome što se Hrvatska strukturno ne mijenja i problem je u tome što Hrvatska jako loše raspolaže svojim resursima. U tom pogledu postoje tri ključna problema. Slabo i vrlo loše se prihoduje od imovine od nekretnina i od udjela u trgovačkim društvima. Drugi problem je što se previše troši na glomaznu javnu administraciju. A treći problem je što nema vizije kako servisirati dugove u zdravstvu. Primjerice zatvoriti dugovanja prema veledrogerijama. Pravi ministar financija znao bi se nositi sa ovim poteškoćama i napraviti nekakav kvalitetan iskorak. Moje pitanje prema vama je, imate li vi za to kapaciteta?
Hvala. Gospodine ministre izvolite odgovor na repliku koja to ustvari nije bila bar namijenjena vama, rekla je i sama zastupnica. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa evo probat ću nešto barem sročiti. Naravno predsjednik Vlade je ipak onaj koji verificira … [[ne razumije se]] proračun. Sve ove brojke cijeloj Vladi, pa tako i njemu ja bih rekao služe na čast jer evidentno i rezultati pokazuju o značajnom unapređenju i u rezultatskom smislu, a ja ću se ipak refleksiju napraviti ili na neki način poveznicu sa ovim što ste rekli oko transparentnosti. Dakle, ja ću reći da uvijek transparentno može još više, ali činili smo i činimo jako puno toga da ovaj proračun što je moguće bude dostupniji da svaka moguća njegova stavka bude i kroz ove rasprave ali općenito našim građanima i svima skupa koji participiramo u proračun kao porezni obveznici na korist. A što se tiče ovoga da li sam ili nisam, dakle činim kao i svi moji kolege u Vladi najbolje što mogu u okviru svojih mogućnosti i kapaciteta da rješavam probleme i izazove s kojima se suočavam.
Hvala vam. Idemo dalje. Sljedeća replika je uvažena zastupnica Grozdana Perić. Izvolite.
Hvala vam lijepo potpredsjednice. Gospodine ministre 2019. je bila četvrta godina koja je zapravo bila pozitivna i suficit je bio eto minimalan. Ali itekako gledamo na nju sa nostalgijom. Međutim, vi ste uspjeli i cijela Vlada da unatoč svim poteškoćama koje su bile da ste proveli sve porezne reforme i da ste u skladu s tim rasteretili i poduzetnike, i građanstvo, i da je Hrvatska dobivala i dobila investicijski rejting čime ste mogli onda upravljati i dalje još bolje financijama, a ne ovako kako to neke kolegice kaže kao blagajnik, nego kao čovjek koji mora sagledati ukupnu cijelu vrlo složenu ekonomsku situaciju kako u državi tako i u svijetu. Hvala.
Hvala vama. Odgovor na repliku izvolite.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Pa evo mi smo i vi kao predsjedavajuća predsjednica matičnog odbora nazvat ću ga tako za državni proračun i financije od prvog dana vodimo raspravu i sjećamo se i naših prvih razgovora i rasprava u okviru odbora, tako i plenarno koja je intencija i na neki način zamisao porezne reforme što ste vi sami također podržali i dali punu podršku. A mislim da sada kada gledamo na neki način i sa odmakom vidi se da u velikoj većini stvari je zapravo napravljen zaista iskorak i pun pogodak. U smislu toga da smo stvarali i stvorili fiskalne kapacitete da se paralelno sa konsolidacijom javnih financija ovo što je malo prije uvaženi zastupnik Nađi rekao sa kontrolom rashodne strane proračuna stvara uvjeti, stvara prostor za rasterećenje i porezno i neporezno. U konačnici brojke najbolje govore i potvrđuju sve ovo o čemu govorimo. Hvala.
Hvala vama. Idemo dalje. Sljedeća replika ona uvaženog zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
Hvala lijepo. Ministre o izvršenju proračuna za 2019. znači morali bi imati nekakve podatke. Činjenica je da, ne znam imate li vi podatak koliki je BDP-e bio te godine, koliko je BDP-a od baš me zanima od doznaka naših … [[ne razumije se]] bilo je negdje oko 6% BDP-a to je vrlo bitna stavka zato što vidimo gdje nas politike vode, da najveći smo u Europi po pitanju znači po pitanju doznaka iz inozemstva. Vrlo bitno mi je da mi kažete, spomenuli ste ovaj brodogradilišta određena zanima me poticaj i subvencije, namjenska trošena sredstva imate li učinke npr. u poljoprivredi nikada više nismo davali poticaja, a nikada više nismo uvozili, 3 milijarde EUR-a uvozimo. Znači vrlo bitni su učinci kad govorimo o izvršenju bilo poljoprivrede, bilo brodogradnje. Evo primjer Končara i Brodotrogira gdje je država davala namjenski da se troše sredstva uz [[Upadica: Hvala.]] i Končar nije ispunio obaveze nego je radnike potjerao na cestu, a nemamo [[Upadica: Hvala.]] brodogradnje.
Izvolite uvaženi ministre odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Probat ću brzinski ove dvije ili tri teme. Dakle, što se tiče doznaka iz inozemstva tema koju vi vrlo često znate spominjati u Hrvatskom saboru i u raspravama one su sastavni dio tekućeg računa platne bilance. Rekao sam da je 2019. nastavljen trend tog viška na saldu, međutim uz dužno poštovanje prema svim našim državljanima koji žive i rade u nekim drugim zemljama i ti dohoci koje stvaraju kroz njihove doznake u hrvatsko gospodarstvo odnosno u hrvatski financijski sustav su puno veće od onoga što strani radnici rade u Hrvatskoj i šalju u svoje zemlje. Dakle, na tom saldu kao i na saldu usluga uvijek imamo tradicionalno već može reći tako 30 godina višak, dok kod roba i kod ovoga dohodaka imamo manjkove. Što se tiče poljoprivredne proizvodnje maloprije sam replicirao i uvaženoj zastupnici Petir, što se tiče ukupne plaće na 3,1 milijarda. Ono što je dobro da je veći dio i sve veći dio ide iz europskih fondova, a ovaj zadnji dio oko brodogradnje nadam se da će biti prilike poslije. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika uvažena zastupnica Anamarija Blažević, izvolite.
Hvala potpredsjednice. Poštovani ministre ja mislim da ovaj izvještaj stvarno pokazuje odgovoran odnos prema javnim financijama, a ono što sam ja zapazila u ovom izvještaju o kojem danas govorimo jesu prihodi od prodaje nefinancijske imovine. Mislim da nisam čula da ste spomenuli i vidim da su oni na međugodišnjoj osnovi rastu za više od 77% i ostvareni su u iznosu od 1,1 milijarde u 2019. Mislim da je to značajan rast tog prihoda i sigurno ukazuje na pozitivnu praksu prodaje državne imovine koja je bila izvan upotrebe, ali isto tako smatram da na taj način pa i raznim zakupima ili najmovima, ostalim oblicima sigurno revitaliziramo neaktivnu državnu imovinu.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor na repliku.
Hvala lijepo uvažena zastupnice, pa evo povezat ću vašu repliku sa jednom od prethodnih, ovoga prethodna replika od uvažene zastupnice Orešković koja moram priznati osim tog dijela se praktički ništa ne slažem, ali mogu se složiti da uvijek treba stremiti o tome da se što je moguće više aktivira i bolje i efikasnije ta državna imovina. Vi ste između ostaloga i čelnica jedne lokalne samouprave, dakle grada Pakraca pa onda jako dobro znate da upravo i ono načelo supsidijarnosti koje stalno na neki način provlačimo i kroz porezne ali i neke druge izmjene treba i ovdje vrijediti, da se upravo kroz tu suradnju centralne i lokalne razine na što je moguće bolji i efikasniji način ta državna imovina stavi i stavlja u funkciju upravo onima koji će od te imovine stvarati dodanu vrijednost, zapošljavati i u konačnici činiti ono što i je zapravo ključna uloga ulaganja u državnu imovinu. Hvala.
Hvala lijepo. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala. Poštovani ministre Mariću često se hvalite dobrom politikom Vlade, smanjenjem javnog duga, a zapravo ste samo iskoristili dobru situaciju znači koja je vladala i na tržištima kapitala znači gdje smo se puno povoljnije zaduživali. Govorile su kolege prije mene koliko je rasla državna potrošnja i ovdje treba iskren i reći jedini premijer u povijesti Hrvatske koji je smanjivao javni dug to je Tihomir Orešković iako ne znam ova ekipa iz platforme Možemo koja ne pozna osnovne ekonomske zakonitosti govori da je to najgori premijer u hrvatskoj povijesti. A vi niste poštovani ministre iskoristili to dobro vrijeme, niste smanjivali državnu potrošnju i niste rezali namete. Imali smo i neki dan ovdje znači ovaj naš prijedlog ukidanje obveznih članarina za Hrvatsku gospodarsku komoru, vi štitite te uhljebe, namećete hrvatskim poduzetnicima, ugostiteljima, obrtnicima te namete i onda se čudite [[Upadica: Hvala.]] zašto su nezadovoljni.
Hvala vam lijepo. Izvolite ministre odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Pa evo što se tiče ovih podataka, mislim oni su službeni i ne vodi ih Ministarstvo financija ni Vlada, njih objavljuje Hrvatska narodna banka, Državni zavod za statistiku i u konačnici Eurostat. I onda podaci o udjelu javnog duga u BDP-u su oni koji su relevantni i koji daju međunarodnu usporedbu, ali isto tako dobro je pogledati i ove podatke o nominalnom javnom dugu. Maloprije je kolega Tomašević pitao i vezano za ove tečajne razlike te su brojke vrlo jasne, egzaktne, ne mogu biti egzaktnije, dakle sa razine od 286 milijardi i 410 miliona kuna krajem 2015. kada je bio vrhunac tada prije Covida, vrhunac javnog duga do 2018. simbolično ali za nekakvih 300 miliona kuna manji javni dug u te 4 godine, a 12%-tnih bodova u bruto domaćem proizvodu. Obzirom na pandemiju 2020. naravno da dolazi do značajnog povećanja javnog duga kako u nominalnom smislu tako nažalost i u postotku bruto domaćeg proizvoda.
Hvala vam lijepo, idemo dalje. Slijedeća replika uvaženi zastupnika Zvonimir Troskot, izvolite.
Poštovani ministre, javne financije lokalne samouprave i nacionalnog proračuna su jako povezane kroz jako puno stavaka. Prije svega bespredmetno je ja mislim da se ljudi križaju kad nas gledaju da uopće sada raspravljamo 2 godine nakon o, o dakle proračunu iz 2019., ja bih htio postavit malo aktualniju situaciju. Dakle, proračun Grada Zagreba ima proračunski manjak u i to u dobroj godini 2019. negdje oko milijardu i 300 miliona kuna. Dakle, nalazimo se u 2021. godini i bilo bi u redu da mi kandidati koji se kandidiramo za gradonačelnika Grada Zagreba da dobijemo konkretan podatak u kojoj se sad situaciji nalazi Grad Zagreb po pitanju proračunskih manjkova i da znamo šta možemo očekivati u 5.-tom mjesecu, dakle po samim izborima.
Hvala lijepo. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Pa evo samo još jedanput vezano za ovo kašnjenje u raspravi, još jedanput zaista nije nikakva krivica Vlade, podnijeli smo izvješće na vrijeme, parlamentarni izbori i sve ono što je slijedilo nakon toga imalo za refleksiju da smo morali provući još jedanput kroz našu proceduru, ali ni samo kašnjenje nije toliko značajno jer u pravilu ovo izvješće se negdje raspravlja tijekom rujna, listopada godine za prethodnu, dakle kašnjenje od 3 do 4 mjeseca, a s druge strane nikad nije kasno i dobro je da se neke stvari između ostaloga apostrofiraju. U pravu ste što se tiče lokalne samouprave, ona je povezana. Povezana između ostalog tako što je i sastavni dio proračuna opće države. Međutim, vidjeli ste i sami ili čuli ste kada sam prezentirao državni proračun i izvanproračunske korisnike. Lokalna samouprava onda da tako kažem kolokvijalno ima svoje sabore na lokalnoj razini koji potvrđuju proračun i samo izvršenje. Tako da su između ostaloga i to najbolje adrese za pitanje u kakvom su stanju pojedinačni proračuni. Mi to sve skupa objedinjujemo i prikazujemo objedinjeno [[Upadica: Hvala.]] kao proračun lokalne samouprave.
Hvala vam lijepo. I posljednja replika na vaše uvodno izlaganje, uvaženi zastupnik Siniša Jenkač. Izvolite.
Poštovana potpredsjednice, uvaženi ministre evo moje pitanje baš se nadovezuje na ovo prethodno pitanje. Evo po prvi puta u povijesti možemo reći RH imamo decentralizaciju državnog proračuna unazad 2 fiskalne godine. Ja vam na tome čestitam pogotovo na ovom izravnanju gdje ste izašli u susret upravo lokalnim proračunima na koji način ste povećali te lokalne proračune i omogućili lokalnim jedinicama samouprave da kvalitetnije funkcioniraju, a samim time da više ulažu, da više se plaća onda i PDV-a, da se isplaćuje poreza, doprinosa, povećanja plaća, a još važnije to je značajno utjecalo i utječe dalje na povlačenje europskih sredstava i sposobnost jedinica lokalnih samouprava da imaju svoj financijski kapacitet da mogu sudjelovati u upravo u tim povlačenjima europskih sredstava.
Hvala vam lijepo. Izvolite uvaženi ministre odgovor na repliku.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, pa evo u nekoliko krugova poreznih izmjena poglavito onoga koji se tiče Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave moram priznat da nije mi bilo zadovoljstvo doći u Hrvatski sabor obzirom da i s jedne i s druge, nazovimo tako i pozicijske i opozicijske strane ima puno lokalnih čelnika, a opet s druge strane nevezano na ja bih rekao razlike u političkim shvaćanjima i nekakvim ideologijama mogu reći da velika većina, ako ne i svi se slažu o tome kako je dobar iskorak napravljen upravo u jačanju te fiskalne pozicije lokalne samouprave. Sjećate se i sami od prvog dana smo govorili s jedne strane da se stvore preduvjeti i uvjeti za bolje povlačenje i apsorpciju europskih sredstava i konačnici poduzimanje onih radnji koje su važne na lokalnoj razini, dakle komunalna i slična i ina infrastruktura i u konačni sve je to dio kao što i sami dobro kažete i kod prethodne replike jednog te istog proračuna opće države. Hvala.
Hvala vama uvaženi ministre. Ovime smo iscrpili sve replike na vaše uvodno izlaganje. Što jest, jest. Vi ste jedan od rijetkih ministara koji na svojim točkama ovdje bude s nama od jutra do sutra ako treba. Prije nego što krenemo na rasprave u ime kluba, klubova zastupnika, ja ću sad dati malo 10 minuta da se ova prostorija provjetri jer nismo dugo, a moramo s obzirom na epidemiološke uvjete. Nastavljamo u 18 i 10. STANKA U 18,00 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 18,11 SATI]] Nastavljamo s radom. Želi li izvjestiteljica odbora uzeti riječ? Ne. Idemo dalje, onda krećemo sa klubovima zastupnika, prvi Klub zastupnika je Centra i GLAS-a u ime kojega će govoriti uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš i kolegica Puljak podijelit će vrijeme.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice HS. Poštovani državni tajniče, dakle vi ćete čuti ono što je inače bilo namijenjeno da ministar čuje. Ministar Marić je jedan od onih rijetkih ministara koji je obično s nama, ali ovaj put je odlučio ipak ne biti i puno puta s ove govornice sam izgovorila riječi koje ću izgovoriti i ovaj put, a to je da raspravljamo o Izvješću za 2019.. Ja kad sam vidjela dnevni red onda sam samo prošla i otvorim točku dnevnog reda i vidim Izvješće za 2019. i mislim neko se zabunio. Nemre bit Izvješće za 2019., kraj veljača 2021., ali onda uđem, pa vidim da se nije zabunilo. Često puta smo s ove govornice izgovarali riječi da imamo izvješća koja su došla kasno, da nam dolaze sa mjesecima zakašnjenja, da su, da dugo stoje u dnevnom redu, pa da su mogli biti raspravljeni, ali ova situacija je zaista još dodatno apsurdna. Dakle, mi o izvršenju proračuna za 2019. raspravljamo u veljači 2021., ali pri tom moramo naglasiti nešto. Kad gledate dokumentaciju onda vidite slijedeće da je vlada uputila 29. listopada ovo izvješće u HS, a da je ovaj, da je na odboru matičnom bio 3. studenog i da je onda 4 mjeseca ovo izvješće lutalo bespućima saborskih hodnika, očito je išlo na drugi kat, pa prvi kat, pa prizemlje, pa simo, pa tamo i eto nakon tog kiseljenja i lutanja i upoznavanja sa svim prostorijama sabora evo nam tu. I sad se nalazi i Ministarstvo financija koji, čiji to nije bio običaj u jednoj standardnoj saborskoj proceduri. Ali ono što nije standardno je 2020.g. jel je 2020.g. nam, to moramo biti potpuno svjesni, sve ono što smo planirali, okrenula potpuno naglavačke i na strani prihoda, njihovih izvora i iznosa, kao i na strani rashoda, sve se u međuvremenu raspalo. I to zbog teške krize u koju smo ušli zbog pandemije koronavirusa, sve izgleda drugačije u veljači 2021. nego što bi to bilo da je bilo normalno vrijeme tamo 2020.. I u tom smislu ovaj povratak u 2019. kao da nas vraća u nekakav paralelni svemir ili u paralelni svijet i ovo nas izvješće uvjerava da je bilo sve najsjajnije moguće, da sve što je trebalo rasti raslo, da sve što je trebalo padat je padalo, da evo vraćamo se u neka druga vremena i ova rasprava je danas jednako tako trebala poslužiti sličnoj svrsi kao one premijerove brojalice koje smo puno puta čuli s ove govornice, a to je o padajućem deficitu i javnom dugu i rekordnoj turističkoj sezoni i općenito sjajnim rezultatima do kojih nas je on osobno doveo. Nažalost, sve je bilo na jednim staklenim da ne kažem krhkim nogama i kao što je svima poznato sve se raspalo. Da stvar kad je riječ o ovom izvješću bude još ili smješnija ili apsurdnija prije nekoliko mjeseci već smo raspravili i izglasali polugodišnje izvješće za 2020.. I ova izvješća kad za 2019. kad malo čitate sve miriši na proljetno cvijeće i u njemu je sve divno i krasno i rast BDP-a i rast investicije i rast potrošnje i rast izvoza i industrijske proizvodnje, doduše samo u odnosu na prethodnu godinu, ali ipak rekordna turistička sezona, rast trgovine i građevinarstva, suficit proračuna itd. itd. Nažalost, u međuvremenu smo saznali da od toga svega nije puno ostalo. Prvenstveno zbog izvanredne situacije u kojoj smo se našli. Ali korona nam je svima vrlo jasno opalila jedan šamar i probudila nas i jasno pokazala koje su to klimave noge na kojim mi stojimo. Sreća za Hrvatsku je da je korona krizu dočekala kao članica EU. Bolje da uopće ne zamišljamo što bi se dogodilo i kako bi sve zajedno izgledalo da smo bili prepušteni isključivo sami sebi i vlastitim resursima. Ali kad smo već na temi EU postoji jedno pitanje koje bi vrlo rado uputila premijeru, a to ću i učiniti. Kad ćemo mi konačno vidjeti taj svoj plan oporavka i otpornosti? Premijer je obećao u ovom saboru da će ga predstaviti do kraja 2020., kraj 2020. je bio. Nažalost bez obzira kako očekivali to se nije dogodilo. I bez obzira što je sklonost i premijera i ove vlade da gdje god može zaobići sabor zaobiđe sabor, ali ono što bi bilo pošteno i korektno prema hrvatskim građanima da konačno vidimo koji je to plan oporavka i otpornosti s kojim Hrvatska ide tražiti od EU odnosno ostvariti svoju mogućnost povlačenja 6 milijardi bespovratnih EUR-a iz Europskog mehanizma za oporavak i otpornosti jer taj plan nitko osim premijera i možda njegovih najbližih suradnika do sad nije ni vidio. Hvala lijepo.
Hvala vama uvažena zastupnice. Mi nastavljamo dalje, slijedeći na redu je Klub Hrvatskih suverenista, a pardon, ispričavam se, uvažena zastupnica Puljak će ostatak. Ja sam već pomislila kako niste iskoristili svo ovo vrijeme. Ispričavam se, izvolite.
Nije baš da sličim na kolegu Zekanovića, al dobro [[Upadica iz klupe: Bogu hvala]] O Bogu hvala … [[Govornik se ne razumije]] Okej, ja ću samo kratko opet još jedanput naglasiti evo nama par koji smo tu ostali koji je besmisao u 2021. pričati o izvršenju proračuna 2019., pogotovo kad smo prije nekoliko tjedana pričali o izvršenju prvih 6 mjeseci 2020.-te. Tako da se ovo nekako čini kao davno, davni san. Uvijek kad gledam ova dokumente o izvršenju proračuna posebno sam koncentrirana na rashode. Čuli smo evo i ovdje i u postavljenoj replici od 2015. do 2020. godišnje su rashodi rasli u prosjeku 5 milijardi kuna godišnje. U odnosu kad gledamo dakle ovo izvješće iz 2019. u odnosu na 2018. godinu ukupni rashodi su veći za 10 milijardi kuna ili skoro 8%. Dakle, svi rashodi na razini računskih skupina su se povećali i financijski rashodi, materijalni rashodi za 11,9% što je prvenstveno se dakle odnosi na materijalne rashode od strane bolničkih zdravstvenih ustanova. Dakle, ne kontroliraju se uopće rashodi bolnica do kada, dakle nije problem samo u dugu veledrogerijama. Ima li, dakle postoji li nekakav plan, ima li ova Vlada plan i strategiju rješavanja duga zdravstvenog sustava? Rashodi za zaposlene su bili veći 1,5 milijardu kuna ili 5,3% rezultat je to povećanja osnovice za izračun plaća za državne službenike i namještenike te osnovice za plaće u javnim službama. Dakle, rashodi evo kontinuirano rastu nikako da pokrenemo te strukturne reforme na koje se sve vlade pozivaju i zaklinju pred izbore u svojim predizbornim obećanjima, međutim nikako da nas dohvate. 2019. smo imali lagani suficit, evo čuli smo od ministra 0,4% pohvalno, međutim je li kako smo ga iskoristili, normalne države kad imaju suficit onda rade nekakav plan za loša vremena, a ta loša vremena su nas snašla 2020. godine. Dakle, nakon onih što bi rekli biblijskih 7 godina obilja došle godine gladi, pad prihoda, a u nedostatku prihoda u tim izvanrednim okolnostima uvijek je upravljanje rashodima ključna nekakva poluga upravljanja proračunom. Da se vratimo na ono izvješće iz prvih 6 mjeseci 2020., dakle eksplozija rasta rashoda. Rashodi državnog proračuna povećani za 15% u odnosu na isto razdoblje 2019., naravno zbog epidemije, mjere očuvanja radnih mjesta itd., dakle ovi posebni rashodi u izvanrednim okolnostima su dodatno povećali rashode one koji su se akumulirali ranije zbog neučinkovitog upravljanja. Dakle, zbog tih odlaganja reformi samo gomilamo problema pa onda ova je li, ako se sjetimo one krizne godine 2008., Hrvatska je dakle bila najveći broj godina u postrecesijskom razdoblju od svih zemalja Europe, tako da je moguće da i u ovom nakon ove pandemije ćemo se izvlačiti najduže od svih zemalja u Europi. Isto tako u prvih 6 mjeseci 2020. deficit državnog proračuna bio je 9 puta veći u odnosu na razdoblje u '19. godini. Sve te unutarnje probleme, strukturalne probleme nije ozbiljno dakle rješavala niti jedna vlada o sada. Uvijek su se radile nekakve pojedinačne reformice gašenja požara, a nikad protupožarni sustav da napravimo [[Upadica: Hvala.]] dakle sve reforme na prihodnoj strani ostaju zapravo jalove ako ih ne prate dubinske reforme rashodovane strane.
Hvala vam lijepo uvažena zastupnice Puljak i slijedeći na redu je Klub Hrvatskih suverenista, u njihovo ime govorit će uvaženi zastupnik Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege, slušajući ovo izvješće koje nam je ministar upravo iznio meni ovo izgleda kao da kapetan Titanika dođe svojoj posadi i kaže bravo upravo ste uspjeli iz tonućeg broda izbaciti 5 posuda vode, a brod tone i tone. I to tako izgleda zapravo ovo izvješće. Ključno pitanje koje sam postavio gospodinu Mariću koje nije odgovorio, a postavit ću opet, glasi, koja je Hrvatska na ljestvici razvijenosti zemalja EU po prihodima i po BDP-u? Odgovor mi maloprije gospodin Marić nije dao, možda mi ga da jednog dana, a odgovor ću ja reći hrvatskoj javnosti. 2019. godine bili smo predzadnji, sad smo zadnji. Ponovit ću bili smo predzadnji u odnosu na 27 zemalja EU, sad smo zadnji. I to je jedino bitno i jedino relevantno. A sad malo o toj sjajnoj godini koju je ministar Marić nahvalio kao o jednoj povijesno dobroj godini. Govorio je o suficitu. Suficit za one koji ne znaju znači višak, deficit je manjak nečega. I on stalno nas uvjerava da mi imamo suficit odnosno višak prihoda, da nam je ostalo malo novca u blagajni. A to je izračunao na način da je dignuo kredit i da nam je deficit nešto manji, dakle mi i sada dugujemo odnosno ove godine puno više, čak 80% proračuna smo dužni, 85, maloprije je rekao gospodin Marić. I ako smo mi dogodine odnosno ako ćemo dogodine biti dužni 82% proračuna ne znači da imamo suficit nego imamo nešto manji deficit, samo nešto manje dugujemo. I to je ta bitna razlika. Dakle, nemamo suficit nego imamo manji deficit odnosno imali smo ga. Danas imamo jedan od najvećih deficita, ako ne i najveći deficit od svih zemalja EU. I izvlačit ćemo se iz ove krize godinama, možda i desetljećima. Iz one krize iz 2008. godine izvukli smo se tek 2019. godine, a iz ove, a to je ministar Marić rekao nećemo prije 2025. ili '26. Drugim riječima mi ćemo 17, 18 godina biti na istom stupnju razvoja odnosno nećemo se maknuti sa mrtve točke odnosno za 5, 6 g. ako bude sreće, naša djeca će imati priliku vidjeti kako se to živjelo 2008. godine. I to je katastrofa, to je iznimno loše. Ovdje se moram malo osvrnuti na aktualnu godinu. A aktualna godina je oslonjena isključivo na europske fondove, na pomoć EU-a a još nismo lipu dobili od Europe. Dobili smo tek nešto sitniša za obnovu Zagreba pa je prva tranša bila 80 milijuna eura, ispravite me ako griješim, pa sad smo navodno dobili 500, ne znam jel tih 500 milijuna eura sjelo ili nije, ali ako je sjelo, je li sjelo, nije, je, ovo je da, ovo je, ne vidim, ne znam što znači ovo, dobro. Ja mislim da nije sjelo ali evo tu predlagatelj ne želi reći ni je li sjelo i nije sjelo, dakle ovo je da, ovo je ne.
Kolega Zekanović, mi još nismo uveli pantomimu u Poslovnik, bit će prilike da u ime Vlade se netko očituje na sve rasprave tako da molim da završite vaše izlaganje.
Može, može, poštovana kolegice i potpredsjednice Hrvatskog sabora, ispričavam se, evo neću više pokušati komunicirati sa predlagateljem. Dakle, ostao sam bez odgovora ali ajmo reći da smo dobili tih 500 milijuna eura i onda još tih 80, to je negdje 600 milijuna eura okruglo i onda kad to množimo sa 7,5 dobit ćemo nekih koliko, jedno 4,5 milijarde kn a znate koliko je trošak obnove Zagreba? Evo danas sam to čuo od jednog HDZ-ovca na radiju. 97 milijardi kn je šteta nastala u potresu i nama je EU pomogla fantastično sa 5% tog iznosa. Sa 5% potrebnog iznosa. I mi se oslanjamo na EU, na fondove te neke next generation, znači nova generacija, proračun još nije prošao, hoće li, neće li, to nitko ne zna, dakle mi smo osuđemi sami na sebe. A onda ovdje dođemo u Sabor i onda nam ministar ovdje slavodobitno govori kako je Hrvatska zapravo sjajna i kako smo 2019. g. bili prva liga. Malo o tom javnom dugu, dakle 85% javnog duga, pardon proračuna je trenutno javni dug, bio je 60% ili 65% navodno 2019. g. i ovo je sad malo komplicirano za A. Plenkovića jer neće moći uvesti euro. Meni je drago osobno, meni je jako drago osobno ali koliko ja znam, to mora biti puno niže nego što je 85%. Dakle iz svakoga zla neko dobro. Evo A. Plenković neće moći uvesti euro, suverenisti, veselite se jer nažalost, evo ga taj naš dug je jako visok ali na sreću, eura još uvijek u Hrvatskoj nema. Dakle, 2019. g. je bila perfektna, sjajna, tekao je med i mlijeko, ovršeni su išli na ljetovanje na Havaje, blokirani u Australiju a zapravo bio je jad i bijeda, čemer je jedini egzaktan podatak, jedini usporedivi, jedini onaj koji možemo tumačiti i o njemu govoriti je usporedba Hrvatske sa ostalim članicama EU-a. A Hrvatska je, naglasit ću, ono što ministar maloprije nije htio odgovoriti, bila predzadnja, dakle druga najlošija u EU, a danas je zadnja a na kormilu ovog broda koji tone nalazi se A. Plenković uz pomoć evo u noćnoj gvardi mu pomaže ministar Marić i onda se hvale hrvatskoj državi, hrvatskim građanima kako su uspjeli iz tonućeg broda izbaciti nekoliko posuda vode i očekuju da im mi plješćemo. E nećemo vam bome.
Hvala vam lijepo. Nastavljamo s raspravama u ime klubova zastupnika, slijedeći na redu je Klub zastupnika, mir. Klub zastupnika Mosta, u ime Kluba zastupnika Mosta govorit će uvaženi zastupnik Ante Kujundžić.
Hvala, predsjedavajuća. Poštovani g. Bukarica, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Dakle, čak i nije toliki problem što izvješće kasni, koliki mi je problem manipulacija određenim brojkama i stanjem. Primjerice, fiskalna 20019. g. bila je jedna od onih u kojoj najvažniji makroekonomski pa onda i najvažniji fiskalni pokazatelji daju na prvi pogled jedan oblik privida povoljne ekonomske situacije. Ključna riječ u ovoj rečenici je privid jer suficit proračuna opće države od 0,4% BDP-a, treći u nizu i smanjenje javnog duga na 73% BDP-a neupućenome promatraču bi doista sugerirali da se stanje i u ekonomiji a i u javnome sektoru popravlja. Ispunjavanje fiskalnih pravila uvedenih kako bi se povećala odgovornost nositelja ekonomskih politika za fiskalnu održivost zemlje, također bi sugeriralo da je ekonomija na jednom dobrom putu no potrebno je tek malo zagrebati ispod površine da bi se prozrela fatamorgana uspješne fiskalne 2019. g. i po tko zna koji put, spoznala sva očitost i dubina naših nagomilanih, ekonomskih i fiskalnih problema. No krenimo redom. Ukupan javni dug u 2019. g. skupa naravno i uključujući unutar njega dakle javne rashode, iznosili su u 2019. g. negdje oko 47% BDP-a a uvjerljivo su najveći među svim novim zemljama članicama EU-a. Dakle, 9% javnih rashoda je veće od prosjeka EU-a te čak 18% su veći od prosjeka novih zemalja članica. Znači li to zapravo da smo mi u 2019. imali 18% kvalitetnije i obilnije javne usluge od europskog prosjeka? Mislim da treba procijeniti svatko za sebe. Prihodi od PDV-a najregresivnijeg poreznog oblika koji najviše opterećuje upravo one najsiromašnije, u 2019.g. dosegli su 14% BDP-a, što je uvjerljivi europski rekord. I ne samo da smo jedina europska zemlja sa dvocifrenim udjelom prihoda PDV-a u BDP-u nego je taj udio u Hrvatskoj za ogromnih 70% veći od europskog prosjeka. Drugim riječima, za 70% više opterećujemo potrošnju gotovo četvrtine svojih građana, točnije njih 23% koji su u 2019.g. bili izloženi riziku od siromaštva. Da li je pravedno da najsiromašniji snose nadprosječno velik teret neobuzdane državne potrošnje? Rast javnih prihoda u razdoblju u 3.g. u kojima je RH ostvarila proračunske suficite iznosio je 27%, za gotovo 40% više od europskoga prosjeka, dok je rast javnih rashoda u istome razdoblju iznosio 16% i bio je usporediv s europskim prosjekom. To znači da povoljni fiskalni rezultati u 2019. nisu rezultat konsolidacije javnih rashoda, što bi predstavljalo odgovorno i održivo vođenje fiskalne politike nego su isključivi rezultat rasta javnih prihoda i to ne samo iz prihoda EU koji se samo knjiže kroz proračun nego i prihoda koji su u obliku poreznih nameta iz džepa hrvatskih poduzetnika i građana i preljevaju se u državnu blagajnu. To potvrđuje i priloženo mišljenje Odbora za fiskalnu politiku koje konstatira da u 2018. i 2019.g. javni rashodi rastu po stopi većoj od rasta potencijalnoga BDP-a, te da je usprkos zadovoljenju fiskalnih pravila strukturni saldo u 2019.g. pogoršan u odnosu na 2018.. To znači da se u 2019.g. potrošnja povećala brže nego što se povećala sposobnost gospodarstva da generira javne prihode. Drugim riječima, ni na prvi pogled uspješnoj 2019.g. nije se vodila odgovorna fiskalna politika, politika usmjerena na povećanje fiskalne štednje i fiskalnoga prostora u debelim godinama kakva je bila 2019. kako bismo zapravo mogli imati dovoljno štednje i jednog oblika manevarskog prostora da podržimo ekonomiju u ovakvim mršavim godinama kakve su 2020. i 2021.. Treba li nas u takvim uvjetima čuditi da si hrvatska vlada u 2020. za razliku od mnogih drugih europskih država koje vode odgovornu i održivu fiskalnu politiku nije mogla dopustiti izdašnije izravne fiskalne potpore građanima i poduzetnicima pogođenima pandemijom već se najviše u EU oslanjala na porezne olakšice iako te olakšice imaju u pravilu značajno manji pozitivni multiplikativni učinak na ekonomiju od povećanja potpore i javne potrošnje. Uz takvo neodgovorno vođenje fiskalne politike ne treba nas ni začuditi koliko se brzo ta navodno povoljna fiskalna situacija iz 2019. istopila u 2020. i 2021.. Očekivani proračunski deficit od 8% BDP-a u 2020. moga je biti značajno manji da je vlada u tim debelim godinama onda kad je se moglo izvršila konsolidaciju javnih rashoda i tako kroz štednju oslobodila manevarski fiskalni prostor za podršku ekonomiji pogođenoj covidom. Nadalje, dakle umjesto toga vlada se u dobrim godinama bavila svojevrsnim poreznim pokušajnim reformama koje su za cilj imale porezno rasterećenje, ali se u tom rasterećenju usprkos poduzetnici i građani samo u 2019.g. su u državni proračun uplatili negdje oko 3,5 milijardi kuna poreza više nego u 2018., a udio poreznih prihoda u BDP-u se nastavio povećavati. Da je vlada štedjela u tim godinama onda bi ona možda i mogla ispuniti potpuno nerealno zacrtani proračunski deficit za 2021. planirana na -2,9% BDP-a samo u cilju ispunjavanja uvjetnih normalnih konvergencija potrebnih za uvođenje EUR-a početkom 2023.. Da je vlada bila odgovorna bavila bi se stvarnom fiskalnom konsolidacijom umjesto poreznim reformama koje nisu smanjile ukupnu poreznu presiju na gospodarstvo, ona se danas ne bi nalazila pred neugodnim izborom između dvije nepomirljive alternative. Ili nastaviti podupirati gospodarstvo povećanom javnom potrošnjom i poreznim olakšicama ili ispoštovati ograničenja državnoga proračuna za 2021. koja si je sama zadala kako bi zapravo Hrvatska mogla ostvariti uvjete vezane za smanjenje deficita i javnog duga koji je neophodan za usvajanje i uvođenje EUR-a kao takvog. Da je vlada bila doista odgovorna i da ju je zbilja zanimala fiskalna održivost onda nam se zasigurno ne bi dogodilo da mi u saboru u studenome prošle godine raspravljamo prijedlog proračuna za 2021. koji u sebi ne sadrži, dakle povećanje plaća za javne službe od 4% koje su dogovorene sa sindikatima dok je ta ista saborska rasprava još bila u tijeku. Jer da je to povećanje plaća bilo uključeno u sami proračun projicirani deficit proračuna bi bio preko 3% BDP-a i bilo kakvo sanjarenje o EUR-u bilo bi zapravo završeno. Takav potez izglasavanja proračuna za kojeg već u trenutku glasanja znalo se da ne održava sve preuzete obveze hrvatske države predstavlja jedan zapravo iskaz nepoštovanja i prema zaposlenicima javnih službi, ali i prema instituciji HS kao takvoga. Nijedna stavka vezana za povećanje plaća u javnim službama jedina je stvar koja nama u ovom fiskalnom instrumentima u trenutku trenutno nedostaje. Javni dug u 2020. iznosit će otprilike negdje oko 87% BDP-a, što Hrvatsku čini vrlo visoko zaduženom zemljom. Odgovorne zemlje već sada rade jedan desetogodišnji plan kako zapravo voditi računa i ostale ekonomske politike koje će ekonomije vratiti natrag u jedne okvire koji su zapravo fiskalno održivi. Radi li Vlada uopće takav plan? Hvala vam.
Hvala vama uvaženi zastupniče. Nastavljamo s izlaganjima i raspravama u ime klubova. Slijedeći na redu je Klub zastupnika HDZ. U ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit će uvažena zastupnica Grozdana Perić, izvolite. Evo samo da se obriše govornica, hvala vam. Izvolite.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege, evo pred nama je godišnji izvještaj o izvršenju proračuna za 2019. godinu i sa fiskalnim pravilima koja su u privitku. Naime, unatoč ovome što kolege kažu ne smijemo zaboraviti kakva je 2019.-ta bila odnosno kroz koje razdoblje prethodno smo prošli u smislu prethodne ekonomske krize i koliko dugo je trebalo da se dođe na nivo koji je ova Vlada uspjela učiniti, a to da već 3 godine unatrag imamo proračunski višak i vrlo čvrsto i rastao je i kreditni rejting. Naravno Klub HDZ-a će podržati ovo izvješće i zaista sve ovo što se radilo i događalo u ovom periodu možemo itekako biti zadovoljni. Da upravo 2019. i ove prethodne 3 godine nisu pokazale te rezultate sigurno se sa ovom krizom, Covid krizom i sa potresom ne bi mogli ovako nositi, a kada sve to zbrojimo onda vidimo da upravo sve ovo što je u prethodnom periodu kumulirano dalo nam je upravo mogućnosti da se može pomoći i poduzetnicima i građanima i vrlo kvalitetno upravljati situacijom. 2019. je bila godina koja evo sad iz perspektive 2020.-te možemo na jedan način biti i nostalgični jer činjenica je da 2020. će donijeti puno, puno težu i goru sliku. Realni rast bruto domaćeg proizvoda iznosi je 2,9% i kao što je prethodno i rečeno rasle su i bruto investicije i potrošnja kućanstva i potrošnja države, izvoz roba i usluga, ali i uvoz roba i usluga. U tom periodu znamo 2019.-ta je imala i rekordnu turističku sezonu. Isto tako moramo napomenuti da je industrijska proizvodnja se povećala za 0,5%, a bilo je značajno i povećan, povećana i građevinska aktivnost. Kada govorimo o drugim pokazateljima, makroekonomskim onda možemo reći da je inflacija bila negdje na 0,8% i da je došlo do snažnog smanjenja nezaposlenosti pa je tako prosječan broj nezaposlenih smanjen za 21,9% u odnosu na 2018., a broj zaposlenih povećan 1,5%. Isto tako, ono što treba reći da je u odnosu na 2018. saldo tekućeg računa bilance plaćanja povećan za 61,4%. Inozemni dug je iznosio oko 40,9 milijardi EUR-a. Kada govorimo upravo o tom javnom dugu onda je na kraju '19.-te on upravo toliko iznosio i to je bilo nekih 73,2% BDP-a. Ono što kolege sada spominju mogu jako lako pogledati na Eurostatu da je Belgija imala u 2019. 98,6% javni dug, 98,1 je imala Francuska, Cipar 95,5, Španjolska isto tako, Portugal 117,7, Italija 134,8 i Grčka 176,6%. O čemu onda govorimo? Čime to nismo i na koji način dobro radili? Ukupni prihodi ostvareni su sa 139,9 milijardi kuna i to je 1,6 više posto od godišnjeg plana. Naravno, najveću, najveći iznos čine porezni prihodi koji čine preko 82,7 milijardi kuna i to je ono što je važno reći da je u samoj strukturi najznačajniji porezni prihod, porez na dodanu vrijednost od 50 skoro 55 milijardi kuna. Isto tako, u svemu tome važno je napomenuti da su prihodi od pomoći, a to su pomoći dakle od institucija i tijela EU povećani za 41% i oni su značajno povećanje u odnosu na sva prethodna razdoblja. Isto tako, bilo je povećanja i prihoda od imovine. Kada govorimo o rashodima onda je važno reći da su oni bili 139,9 milijardi ili 100,6% rashoda planiranih za 2019. godinu. U toj strukturi rashoda značajni su fondovi EU, dakle rashodi državnog proračuna su 13,3 milijarde kuna i to je povećanje za 3,4 milijarde kuna. Kada govorimo o upravo europskim fondovima, onda moramo reći da je do veljače ove godine, da je ugovoreno zbilja preko 100 i čini mi se 7 posto, i da je pozitivna razlika koju smo dakle u odnosu na uplaćena sredstva u europski proračun, da smo više dobili za preko 37 milijardi kuna u odnosu na uplaćeno, što isto tako važno za reći, koja je korist od članstva u EU, a važno je isto tako reći da je isplaćeno preko 48%. U kontekstu rashoda jako je važno spomenuti da je u ovom periodu 2019. su rasli rashodi za i materijalni rashodi, ali isto tako i rashodi za zaposlene te rashodi za subvencije. Naknade građanima i kućanstvima su izvršene sa preko 49 milijardi kuna i tu kada spomenemo da su to mirovine, mirovinska primanja, isto tako da su naknade u socijalnoj skrbi povećane, da su rodiljne i roditeljske naknade, doplatci za djecu i sve ostalo povećano, to je u cijelom onom paketu porezne reforme koja je primjena bila od 1.1.2019., dakle sve se to reflektira na rashode državnog proračuna. Mora se reći i to da je u 2019. isplaćeno i 2 milijarde jamstava brodogradilištima. Ono što još bi htjela reći, dakle uz unatoč svemu ovome je ostvaren višak od 1,6 milijardi kn ili 0,4% BDP-a. Javni dug dakle je padao na 73,2% ili 12%-tnih bodova u odnosu na prethodno razdoblje i to su dostignuća ove Vlade. Kada govorimo o primjeni fiskalnih pravila, onda prema Zakonu o fiskalnoj odgovornosti, dakle razmatraju se 3 fiskalna pravila, pravila strukturnog salda, pravilnog rashoda i pravilo javnog duga. Strukturni saldo predstavlja manjak odnosno višak opće države koji ne uključuje cikličke ekonomske učinke i jednokratne te privremene mjere koje imaju utjecaj na prihode odnosno rashode proračuna. Prema tome je odbor odnosno strukturni saldo je na taj način ispoštovan kao i on je znatno premašen, proračunski cilj je bio 0,6% a proračunski cilj je bio 1,75%. Isto tako, pravilo rashoda se ne primjenjuje jer u ovom slučaju kada je strukturni saldo jednak ili veći od srednjoročnog proračunskog cilja, s obzirom da je proračunski cilj premašen, pravilno rashoda se ne primjenjuje a pravilo javnog duga je isto tako zadovoljeno jer je smanjenjem od 2,7% bodova nadmašena dinamika koju zahtijeva referentno mjerilo za smanjenje duga za prethodno trogodišnje razdoblje.
Hvala vam lijepo, uvažena zastupnice. Nastavljamo s Klubom zastupnika SDP-a. U ime Kluba zastupnika raspravu će imati uvaženi zastupnik Boris Lalovac, izvolite.
Hvala lijepo, gđo. potpredsjednice. Poštovani državni tajniče. Evo već je bilo uvodnog govora o tome jel ovo kasno o ovim nekim izvještajima govoriti za 2019. g., čak nije problem što mi baš raspravljamo o 2019. g. nego je iskreno pred nama veći problem što mi nemamo danas odgovore kako izdržati 2021. g., jel, to je ono pitanje koje sam ja pitao ministra, kako se pripremiti za sezonu 2021. Pa je ministar vješto izbjegao odgovor, evo mi ćemo se malo odcijepit, malo ćemo vamo, malo tamo, netko je tu turizam, investicije itd., jel, znam da mu nije lako, nije lako dat odgovor na takvo pitanje, zato smo tu da raspravljamo, i to je ono što sam zapravo i zadnji put govorio, 2020. g. je bila godina šoka gdje se zapravo sve negativne aktivnosti vezano za COVID prevalile na državni proračun i iznosio je 30 milijardi kn međutim ono što mi zapravo danas očekujemo da u ovom Visokom domu u našim raspravama, pomognemo Vladi da prebrodi 2021. godinu. To sam rekao već i zadnji puta, da će 2021. g. zapravo biti izazovna godina jer to će biti godina kako se vratiti i kojim instrumentima ćemo mi moći vratiti taj gospodarski rast, gospodarsku aktivnost. To su oni izazovi i zato sam pitao koje instrumente Vladam ože napraviti da osigura turističku sezonu. Prije nekoliko dana smo imali izvještaj odnosno jednu informaciju kroz jedne dnevne novine kako banke su jednostavno zatvorile financiranje, izvore financiranja za pripremu turističke sezone. Znamo da i, zapravo vidimo po samim brojkama proračuna za 2019. g. da najveći dio proračuna ovisi o PDV-u, ovisi o turizmu da nam je zapravo najizdašniji prohod državnog proračuna PDV od 55 milijardi kn, da je u tom djelu pozitivne bilance iznosio je turizam i kolika je osjetljivost javnih financija na turizam. To se pokazuje u proračunu za 2019. g. i pokazuje se zapravo za 2020. godinu. I zapravo ono što mi zapravo želimo dobiti odgovore, kada ide plan oporavka, o tome raspravljamo već u siječnju ili u veljači, pa da tu zapravo pokušamo dati podršku vladi i dinamiku da čim prije ide i plan oporavka? Kako će se ići priprema turističke sezone, pogotovo kada glavni izvori financiranja, glavni izvori financiranja za male i srednje obrtnike i poduzetnike koji ne mogu, ne može država nažalost preuzeti sav dio financiranja i kroz HBOR i kroz HAMAG, to je pozitivno, ali ne mogu jednostavno zato što toliki veliki broj zahtjeva oni ne mogu obradit i oni mogu dati milijardu do dvije milijarde kuna i kroz Ministarstvo turizma i kroz sve agencije, al oni ne mogu biti glavni izvor osiguranja turističke sezone i zato sam postavio vrlo jasno pitanje, kako osigurati velikom broju hrvatskih poduzetnika da dočeka turističku sezonu jel jednu turističku sezonu nekako, nekako kažem su hrvatski građani odnosno oni koji se bave turizmom nekako uspjeli izdržat ako nije bila dobra. Drugu sezonu to je onaj dio, opasni dio, drugu Boga mi teško svak može izdržat jel, drugu sezonu da ne, ne ostvari nikakve prihode. I zbog toga sam pitao o instrumentima ili našim nekakvim zakonskim rješenjima kako to osigurati. Nemojmo zaboraviti da su banke u reprogramu da će početi puštati rate, ne samo što neće davati kredite jel oni su zamrznuli do 31.12., to smo imali izvješće HNB-a i vrlo jasno rekli guverneru 31.12. su moratoriji, možda do prvog kvartala, sada do, do završetka ovoga prvog kvartala, pa u 4. mjesecu idu rate, imamo li odgovor za to? Idu rate turističkim djelatnicima, idu rate građanima jel, popušta se, dolazi do popuštanja mjera, godinu dana je završena kriza, o tome, o tome govorim. Zato je moje bilo pitanje o instrumentima vlade i ovdje dobronamjerno sa naše strane govorimo da otvorimo ta pitanja jel zapravo upravo ovaj proračun nam pokazuje koliko smo ranjivi, šta će biti sa reprogramima brojnim građanima jel banke su 50 milijardi u reprogramu jel tak? Znači 45 milijardi će oni pustit da idu na naplatu sad za mjesec dana jel? A 5 milijardi će nažalost ono što smo ovdje zapravo bili govorili, gdje će ić 5 milijardi od ovih 10%? Otić će preprodavačima dugova, otić će preprodavačima dugova jel banke će se rješavati jednog dijela tih kredita. Znači imamo ozbiljne, ozbiljne ekonomske izazove da kažem u 2021.g. i zato sam više puta rekao da će 2021.g. biti najizazovnija godina samostalne hrvatske države jel tu će zapravo morati cijelo vrijeme kako vratiti određenu ekonomsku aktivnost. Ovdje se zapravo govorilo o mjerama i kažem, to više puta sam moj stav iznosio, da i nažalost ostao nam je jedini izvor financiranja za gospodarstvo su EU fondovi. I kolko god neko ovdje ne želio prihvatiti EUR-o kao valutu i veselio se tome da ga se ne prihvati, al … [[Govornik se ne razumije]] hrvatskim građanima treba reć da nažalost je to jedan jedini spas Hrvatskoj trenutno da dobijemo EUR-o. Jel zašto nama danas kreditni rejting nije pao, zašto nam cijene kredita, kamata nisu 6-7% itd.? Zato što su investitori, investitori koji ulažu u hrvatske obveznice prepoznali da će Hrvatska bolje se nositi s krizom ukoliko bude imala zajedničku valutu, ukoliko bude bolje koristila EU fondove odnosno imala izvor financiranja za izlazak iz krize. I zato je percepcija investitora u hrvatske obveznice bolja jel smo članica EU i to je, moramo otvoreno reć, spas za Hrvatsku jel danas bi, više puta sam to govorio, pregovarali sa MMF-om, a onda bi nažalost bilo i rezanja i mirovina i davanja i doplataka itd. itd. jel. Tako da ovdje neke strahove vezano za EUR-o treba demistificirati i reći vrlo jasno hrvatskim građanima da je to dobar put, da je to dobar put, ali uz sve te podršku u tom smjeru očekujemo od vlade plan oporavka čim prije kod nas ovdje u sabor, očekujemo od vlade kako će se financirati turistička sezona ako banke uskrate financiranje jel oni imaju rizik, a trenutno na računima HNB-a je 60 milijardi kuna, 60 milijardi kuna likvidnosti i kaže HNB mi smo svoj dio posla napravili, al to što banke ne žele davat hrvatskim građanima to više nije naš problem jel i tu je sad nastao problem kako financirati gospodarstvo, a likvidnost … [[Govornik se ne razumije]] ima? Šta će bit s hrvatskim građanima kada krenu rate od 1.4., 1.5., šta će bit s tim hrvatskim građanima, da li mi ovdje u saboru trebamo nekakva zakonska rješenja da to ne bude preveliki udar za hrvatske građane? Vidjeli smo u, i ono što nam se zapravo ponovo potkriva nekako i to je bilo 2008.g., vidite šta se, koji se apsurd događa na tržištu nekretnina odnosno u građevinskim radovima. Oni, oni su snažan pokretač gospodarskog rasta i mi bi puno više padali da građevinske aktivnosti nisu tako snažne, one su pokazale se vrlo otporne čak i u ovoj krizi. A gdje su pokazale da su snažne? Grade stanove i koje stanove grade? Na rubnim dijelovima Grada Zagreba. Šta se događa na rubnim dijelovima Grada Zagreba? Cijene nekretnina lete u nebo, preko 3.000 EUR-a. Zašto? Zato što građani iz centra grada zbog straha od potresa, straha od cjelokupne aktivnosti sele se na rubne dijelove grada. Šta se događa? Stanovi se tamo prodavaju po 3.000 EUR-a. I znači cjelokupni ovaj balon da imamo krizu pad gospodarske aktivnosti od 10%, blokirane građane, probleme dobivanja kredita, imate jednu anomaliju na tržištu građevinske, koliko god ona potiče građevinske radove imate da potiče da građani jednostavno da bi rješavali svoje stambeno pitanje moraju uć u cijenu od 3.000 EUR-a po stambenom, po, po kvadratu. I u tim pitanjima zapravo želimo pomoći vladi i koje instrumente, zato sam cijelo vrijeme pitao da vrlo jasno se kaže da li vlada ima instrumente, da li mi kao sabor možemo donijeti nekakva zakonska rješenja da pomognemo vladi sa tim određenim mjerama, ali to su pitanja što zapravo zanimaju hrvatske poduzetnike i hrvatske građane šta će bit za 2 mjeseca i za to mi moramo danas imati ovdje odgovor i mi kao saborski zastupnici i vi kao vlada ovaj ali u nama ćete imati partnera ako zajedno nađemo te odgovore. Zahvaljujem.
Hvala vama uvaženi zastupniče Lalovac. Nastavljamo dalje, slijedeći na redu je Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. U ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka govorit će uvaženi zastupnik Tomislav Tomašević. Izvolite.
Dobar dan svima. A mislim da zapravo nekako koliko nas ovdje ima u sabornici, evo sad dok nije kolega Grmoja došao čak ovaj cijeli dio je bio prazan, a i s obzirom na to da ministar Marić koji obično bude s nama na ovakvim raspravama kada je predlagatelj Ministarstvo financija, pokazuje zapravo koliko je ovo postala sporedna tema u parlamentu i mislim da to nije dobro. Po meni je kažem izvješće o izvršenju proračuna za bilo koju godinu jedan od najbitnijih dokumenata koji parlament usvaja i raspravlja i mislim da je sramota da zapravo ovakav tretman je dobilo ovo izvješće iz više razloga. Prvo uopće u koje je terminu usred dana da sada o tome raspravljamo, drugo da ona zapravo zbog toga i ima manje interesa klubova i saborskih zastupnika očito sada i ministra financija, a treće ono što je najbitnije, a to je kada raspravljamo o ovom izvješću. Meni nije normalno da 14 mjeseci nakon završetka fiskalne godine mi raspravljamo o izvješću o izvršenju proračuna za tu godinu. Meni čak nije ni normalno ovo što je ministar Marić danas rekao da je to još dobro, da ne kasni se puno zato što je zapravo običaj da se u rujnu raspravlja o izvršenju proračuna za prošlu godinu. Znači 9 mjeseci je normalno, a ovo eto 14 mjeseci pa nije toliko strašno samo 5 mjeseci kasnije nego što je to uobičajeno. Znači, ja, ja ne mogu to prihvatiti. Znači jednostavno ne mogu prihvatiti da ne možemo ranije dobiti ovo izvješće. Prvo od Vlade i Ministarstva financija, a s druge strane da kao parlament nismo bili u stanju to staviti na plenarnu raspravu koliko, 5 mjeseci ili više od toga. Jednostavno postaje onda bespredmetna ova rasprava. Mi sad pričamo o nečemu što je proliveno mlijeko na neki način, nešto što je potpuno irelevantno iz perspektive konteksta današnje ekonomske situacije, današnje epidemiološke, zdravstvene, socijalne situacije. Tako da doista me smeta to zato što je upravo izvješće o izvršenju proračuna jedan od ključnih elemenata i alata koje ima parlament da kontrolira rad izvršne vlasti. Iz više razloga. Prvo da kontrolira i ocjenjuje rad izvršne vlasti na način kako se vodila ekonomska politika, porezna politika, iz perspektive prihoda. S druge strane da kontrolira rad izvršne vlasti iz perspektive rashoda. Šta je rashod, šta je padalo, kako su aktivnosti uopće provedene od strane izvršne vlasti i iz perspektive trošenja sredstava. Međutim, mi to kažem nemamo očito sada ni kontekst niti potrebu raspravljati što pokazuje se iz interesa saborskih zastupnika s obzirom o trenutku u kojem o tome govorimo. I mislim da je to sramota, da je to šteta i da to tako ne bi trebali raditi. I ako možemo izvući barem, barem lekciju da ona puno ranije raspravljamo o izvješću o izvršenju državnog proračuna za 2020. godinu ove godine, a nedo Bog da nam dođe onda 2022. godine tek tako izvješće. E sad, mogao, neću zato dugo govoriti, mogao bi sad govoriti ovo kako se Vlada hvali da je javni dug smanjila tad jel na 73% BDP-a, da eto malo falio da nije bilo Covida da padnemo ispod 70%, ali da ćemo sad vjerojatno otići, koliko na 85% kako procjenjuje ministar, da eto se hvali da prema ESO proceduri treću godinu je suficit, da je sada čak bio navodno 1,6 milijardi 2019. godine odnosno 0,4% BDP-a. Međutim, isto tako vidimo da su rashodi bili milijardu kuna veći od onoga što je planirano u proračunu. Malo bih rekao ipak o rashodima. Primjerice su rashodi za službena putovanja u odnosu na ono što je bilo znači 2018. godine 304 miliona kuna na čak 362 miliona kuna. To je vrlo zanimljiv porast. Ne znam čime je opravdan. Niti iz perspektive predsjedanja EU, niti ne vidim nikakav razlog za to. S druge strane rashodi za materijal i energiju jedna vrlo zanimljiva stavka po toj klasifikaciji. Znači 4,89 milijardi kuna su bili rashodi u 2018. godini, plan za 2019. je bio 200 milijuna kuna više odnosno 5,1 milijarda kuna, a na kraju izvršenje je bilo 5,63 milijarde kuna odnosno 530 milijuna kuna više nego plan, a 730 milijuna kuna više nego prošle godine odnosno 2018. godine. To je dosta, dosta veliko probijanje plana koji si je Vlada dala u smislu rashoda za 2019. godinu u odnosu na ono što je ostvareno i što je izvršeno. Znači ponovit ću, plan je bio za 2019. 5,1 milijarda na kraju je bilo 5,63 milijarde kuna upravo u ovim rashodima za energiju, za energiju i materijal. Isto tako meni uvijek zanimljiva stavka rashodi za vanjske usluge rasli su za 13% u odnosu na 2018. godinu. Sa 5,85 milijardi kuna na 6,62 milijarde kuna. Znači 23% rast, a primjerice u uslugama promidžbe i informiranja. Znači 23% su rasli rashodi za usluge promidžbe i informiranja baš me zanima kako su se, na što su točno išle takve usluge, tko je dobio te poslove, da li je to tako bilo isto kao smo sada vidjeli i za usluge vanjski na promoviranju i promidžbi za cijepljenje, na koji način su dodijeljeni ti poslovi, kome da li je to opet bilo povezano sa stranačkim strukturama HDZ-a itd. S druge strane u intelektualnim i osobnim uslugama je rast bio čak 13%. Isto tako nešto ću reći još za kraj o funkcijskoj klasifikaciji. Primjerice u aktivnostima u funkcijama države, u aktivnostima vezanim uz zaštitu okoliša ono što je ostvareno u 2019. godini je bilo čak oko 10% manje od planiranog. Znači planirano je bilo 1,3 milijarde kuna, a na kraju je realizirano znači oko milijarda i 188 milijuna kuna. Znači to je bio rast, veliki rast u odnosu na 2018. godinu, ali je podbačaj u smislu planiranog i u smislu ostvarenog od od čak oko 10%, to je najveći podbačaj, znači najveća razlika u smislu od onoga što je planirano u odnosu na ono što je ostvareno od svih funkcija države, znači od svih funkcija države ili aktivnosti u ovoj funkcijskoj klasifikaciji rashoda. Tako da to isto tako pokazuje da se očito tu manje radilo i da je to očito bio manji prioritet kao i obično ove Vlade kada je riječ o zaštiti okoliša. Zahvaljujem.
Hvala vama, uvaženi zastupniče Tomaševiću. Nastavljamo sad s pojedinačnim rasprava, prva prijavljena za pojedinačnu raspravu, uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo, poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Vrlo neobično je krajem veljače 2021. raspravljati o izvješću za 2019. Puno manje bi bilo, jednostavnije bi bilo da nam se nije desila ta nesretna 2020., ta korona odnosno COVID-19. Ovo izvješće za 2019. se nekako otopilo u kontekstu svega toga što se desilo 2020., otprilike ko snijeg koji uporno na CMROK-u g. Bandić tamo radi, da rade topovi a onda je vani +18 i ne zna se jel se brže topi ili brže topovi mogu proizvesti toliko puno snijega. Zašto? Jer za 2019. kad gledamo to izvješće bez korone koja je bila 2020., onda to imamo sve ono opcija da je sve divno, da je sve krasno, da je sve dobro, da sve što je, dakle da smo postigli svoj uspjeh a onda nam je korona koja je bila 2020., i koja je još uvijek, nažalost, i gdje smo bili u onom jednom tvrdom lockdownu jedan period, pokazala da zapravo sve radimo na jednim klimavim, da ne kažem staklenim nogama. Tako je recimo i Povjerenstvo za fiskalnu politiku Hrvatskog sabora u svom izvješću upozorilo da rashodi države rastu brže od potencijalnog gospodarskog rasta, to znači da su potrošene uštede iz prethodnih godina i smanjen ne prostor za snažniji utjecaj i djelovanje fiskalne politike u uvjetima krize a kriza je ne treba to naglašavati, točno ono što nam se u međuvremenu dogodilo. A rast rashoda brže od potencijalnog gospodarskog rasta je baš ona opasna spirala koja nas stalno drži u problemima. I 2020. je točno pokazala te razmjere naših problema koje imamo. Ja bih neusporedivo više voljela da mogu sad i da možemo sad raspravljati o nečem drugom, dakle ono što moramo, moramo izvući iskustva iz 2020. Znate, kad vam se desi takva jedna kriza i te razmjene, onda imate niz stvari i o takvim stvarima zemlje izvlače iskustva. Nije čudno da sam uputila i repliku ministru kad je bio, kad sam govorila o BDP-u 2019. i završila na 2,9, svi kažu da nam otprilike BDP treba biti 4% da bi došli i da bi uhvatili priključak s ostalim zemljama. Nas je već kriza koju smo prošli, iz koje smo se izvlačili 11 g., pokazala da mi nismo bili spremni uhvatiti priključak s nekim drugim zemljama. Ja sam apsolutno sigurna u činjenicu da to što smo bili članica EU-a za vrijeme korone nam je pomoglo i voljela bih da u ovoj raspravi koju imamo u Hrvatskom saboru, raspravljamo o nečem što se zove mehanizam za oporavak i otpornost. To je mehanizam koji je težak 672 milijuna eura. Od 19. veljače službeno u funkciji, dakle mi smo danas 24. veljače. Rok za predaju nacionalnih programa je 30. travnja, nakon toga će komisija ocjenjivati i vijeće odobriti. Glavni kriteriji za procjenu planova je mjera u koju su oni usklađeni sa ciljevima mehanizma. Prije svega, sa zelenom i digitalnom tranzicijom, ekonomskom socijalnom kohezijom i otpornošću, kreiranjem radnih mjesta, unaprjeđenjem otpornosti zdravstvenog sustava i politikama za slijedeću generaciju i ljude i mlade, uključujući obrazovanje i vještine. Pri tom, barem 37% sredstava mora biti uloženo u projekte i reforme koji podupiru klimatske ciljeve a 20% u digitalnu tranziciju. Hrvatska iz mehanizma za oporavak i otpornost može dobiti 6 milijardi eura bespovratnih sredstava i otprilike 3 milijarde eura u zajmovima. Za to moramo biti spremni, za to moramo odraditi. Znate, da bi dobili na lotu, osnovni uvjet vam je kupit srećku. A onda je drugi uvjet ispuniti tu srećku, a onda je treći uvjeti i uplatiti. Bez toga možete imati dobitan broj, dobitnu kombinaciju ali dobit nećete. Premijer Plenković je s ove govornice izgovorio da će taj plan, o tom planu i raspravljati Hrvatski sabor, Hrvatski sabor i ona sklonost zaobilaženja je već postala tradicionalna, ali kog ne treba zaobić i onih kog se ne smiju zaobić su hrvatski građani. Hrvatski građani reagiraju iz svoje nemoći. U posljednje vrijeme naravno da jedan od ugostitelja puni stranice iz svih medija, to je bio izraz njegove nemoći jer one zna više kako dalje. G. Plenković možda u ovom planu ima plan koji mi možemo podržat ali bi ga trebali znati [[Upadica Glasovac: Hvala.]] Pristojno bi bilo da ovaj Hrvatski sabor i mi predstavljamo građane RH, da znamo osnovne elemente tog plana. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepo, ostanite molim vas, uvažena zastupnice za govornicom, imate nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Borisa Lalovca, izvolite.
Hvala lijepo, uvažena potpredsjednice. Poštovana kolegice, sad smo govorili o da kasnimo s ovim izvješćima 2021. za 2019., ja sam u svojoj raspravi govorio da kad ćemo raspravljati o mjerama za turističku sezonu, ovaj ugostitelj je zapravo izrazio vapaj kako pripremit turističku sezonu, kako još jednu godinu ostati bez prihoda i to je ono što i mi u današnjoj raspravi naglašavamo, znači koje su to mjere, kada će Vlada izaći sa mjerama, kako pripremiti turističku sezonu kada nam je ovaj proračun pokazao koliko smo osjetljivi na turizam, koliko je važno da ljudi već znaju kako će pripremit turističku sezonu i mislim da je ova cjelokupna današnja rasprava ako Vlada reagira na ovu našu raspravu, da ipak kaže kako će se ljudi pripremiti, da je to ipak jedan doprinos, hvala lijepo.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala vam lijepo. Dakle, ja moram priznati, osjećam se onako malo ne znam koju riječ da upotrijebim ali upotrijebit ću najblažu moguću riječi, malo blentavo, da sad mi sa nekim žarom i energijom govorimo o tom izvješću za 2019. nakon što nam se desila 2020. Dakle, ono što govoriti, mi moramo govoriti o kontekstu kako dalje. Dakle, 2020. je tu, nije se ona desila nama, ona se desila Europi, desila se svijetu i svi će iz nje izlaziti na najbolji mogući način. nama se je pokazalo zapravo da naše gospodarstvo ovisi na turizmu. Da mi visimo na tih nekoliko mjeseci gdje će biti turistička sezona. Moram vas podsjetiti na prošlu turističku sezonu bez obzira na koronu se je krenulo raditi, mi smo bili jedna od zemalja koja je bila otvorena za to sve zajedno. Jednako tako, dakle ovo ja čitamo kao vapaj ljudi koji kažu dajte da vidimo što će biti, dajte da otprilike samo vidimo što nas čeka. Možda je taj plan oporavka koji je Vlada smislila zajedno odnosno premijer sa svojim suradnicima, odličan, ali ne možete reći ni jel dobar ili kakav je kad ga ne znate. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika, uvažena zastupnica Mirela Ahmetović.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnice, slažete li se s ministrom Marić da fokus treba biti na rezanju rashoda i mislite li da je to moguće s obzirom da već danas u zdravstvu nedostaje između 10 i 11 milijardi kn a pošto ministar nije imao odgovor na pitanje o pripremi sezone, očito je da ministar nema viziju kako pomoći hrvatskom gospodarstvu, ima i namjeru držati stanje hrvatskog gospodarstva odnosno BDP-a na način da smo ovisni o osobnoj potrošnji odnosno onoj u trgovačkim centrima, doslovno. Mislite li vi da je bolje da jačamo investicije, neto izvoz? Što mislite o gašenje hrvatske proizvodnje, od proizvodnje šećera, od brodogradnje, od rafinerija, od Petrokemije u posljednjih pa rekla bih, 4, 5 godina? Hvala lijepo.
Hvala, izvolite odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Dakle, rasprava o izvršenju proračuna za 2019. teško je raditi u kontekstu bez da i pitanja koja mi postavljamo, bez da se tu nalaze recimo i premijer Plenković jer ova pitanja koja ste vi postavili su pitanja koja mi već neko vrijeme postavljamo. Mi smo ta pitanja postavili kad je bila rasprava o strategiji razvoja RH do 2030., pitali smo kakvu to Hrvatsku mi 2030. hoćemo, s čim ćemo se mi to baviti 2030., da li će, dakle jedan od modela koji su neki predlagali su rekli, Hrvatska može biti zemlja gdje će umirovljenici Europe doći živjeti pa će svoju nekretninu, ne znam, u Normandiji, u Parizu iznajmljivat a živjet će u Hrvatskoj jer će im to biti jeftinije. I bilo bi pošteno je bilo reći te neke ideje i vizije jer ako mi danas bi morali znati što ćemo to biti 2030. i na tome graditi i niz stvari koje su vezane uz poreznu politiku, uz obrazovanje i niz drugih. Mi taj odgovor ni tad nismo dobili, mislim da ga ne bi dobili ni danas.
Hvala vam. Slijedeća replika je uvažena zastupnica Marija Selak Raspudić, izvolite.
Uvažena kolegice Mrak-Taritaš, pitat ću vas nešto čime se vi osobito bavite u posljednje vrijeme, naravno opravdano. Svjesni smo toga da novaca nema. Ovdje govorimo o 2019., možda i bolje da ne govorimo o 2021. i planu oporavka jer tu nas tek čeka katastrofa, možda ćemo u 2023. kada ćemo govoriti o njoj imati nekakve bolje šanse. Pitat ću vas o planu oporavka grada Zagreba. Kako oporaviti Zagreb kad novaca Zagreb nema, novaca država nema a famozni Fond solidarnost EU-a u koji smo se zaklinjali daje novce, što nam je bilo prešućeno, naravno, za vraćanje samo u stanje koje je prethodilo potresu? Dakle, nešto što je nama potpuno nedovoljno i u suprotnosti sa zakonom o obnovi kojeg smo izglasali koji zahtijeva konstrukcijsku obnovu iznad one koja nije valjala zbog čega se sve raspalo u potresu?
Hvala, izvolite odgovor na repliku.
Hvala lijepo na tom pitanju. Odgovor može biti jednostavan i može se u jednoj rečenici reći a to je ako je nek na čelu Zagreba 20 g. i nema uopće ideju kakav Zagreb želi 2025. a kamoli 2050. nego kakav Zagreb želi za sebe i svoje kumove i prijatelje, red je da ode, ali iza toga će ostaviti i u ovom času su dugovi koji su u gradu Zagrebu. Grad Zagreb ima proračun koji je preko 10 milijardi bez obzira koliko je napuhan ili nije napuhan, mi smo radili neku analizu koliko su dugova, to su i krediti i sve ostalo, čini mi se da je još jedan takav proračun. ne da mi se čini, nego bi ta analiza trebala, zapravo bi se mogla napraviti. Ali tu imate niz stvar. Jedna od stvari je da u gradu Zagrebu nekakvih suvislih velikih iskoraka i velikih investicija nije bilo a potres se je doživio samo kao paradu. Gradonačelnik Bandić odlično paradira kad ne treba radit ali kad treba radit, njega nema.
Hvala. I posljednja koji vam želi replicirat, uvaženi zastupnik Marko Pavić, izvolite.
Poštovana zastupnice, poštovana potpredsjednice. Pa žao mi je čut da govorite o nacionalnom planu oporavka kao lotu, možda vi to tako shvaćate jer ste vi i vaša Vlada dok ste vili bili, izgubili milijardu eura iz ove omotnice. U regulativi je jasno stajalo tada da zemlje koje su ušle prije 2013. a u krizi su izgubile više od 10% BDP-a, dobivaju 10% više. Niste se tad borili za milijardu eura, mogli smo sada imat hrvatskim građanima milijardu eura više. I kada vi govorite o lotu a neće vam to proć, neće vam to proć, jednaku paniku ste dizali za Fond solidarnosti pa smo dobili rekordan iznos. Sada smo dobili najveći udio bespovratnih sredstva fonda u nacionalnom programu oporavka u EU-u. Sve države će poslati zajednički 30.4. prijedlog, taj prijedlog je na usuglašavanju s komisijom i bit će na vrijeme poslan. Nemojte radit paniku, ako vi izigravate od toga loto, vi ste kockali s prošlom omotnicom.
Hvala, izvolite odgovor na repliku.
Dakle, papir trpio svašta. Između papira i stvarnosti je velika razlika. Jednako tako, vi jako dobro znate jer ste bili na čelu tog ministarstva da ima nekoliko faza, da jedna od faza je ugovaranje a završna faza je zapravo i realizacija, da između ugovaranja i realizacije je dugi put. Vi jako dobro znate … [[Upadica iz klupe se ne razumije]]
Kolega Paviću, molim vas.
Ja vama nisam upadala u riječ i nikad to ne činim, a to kad vi upadate to nešto govori o vama ne o meni. Ali jednako tako vi dobro znate da sredstva koja smo dobili odnosno dobili, mi smo ga dobili na računu Ministarstva financija vezano uz obnovu nakon potresa moramo realizirat, realizirat u 18. mjeseci. Pokažite ugovore koji su potpisani za projektiranje. Nema ih. Dakle, ja nisam osoba koja radi paniku, ja sam samo osoba koja čita i govori koje je stvarno stanje. U Zagrebu je prošlo 11. mjeseci od potresa, pokažite jedan, jedna zgrada koja je u sustavnoj obnovi. Nula. Nijedna.
Hvala vam. Malo sam vam pustila više vremena jer ste zbog upadica kolege Pavića izgubili par sekundi. Nastavljamo dalje s pojedinačnim raspravama, slijedeći na redu je uvaženi zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, evo govorimo o izvršenju proračuna za 2019., pa mi je zapelo za oko kako se u Hrvatskoj pogoduje moćnim, a kako se gaze siromašni. Kako se gaze oni najsiromašniji, o tome ću u drugome dijelu, al kako se pogoduje moćnim multinacionalnim kompanijama, pa bi postavio državni tajniče, ža mi je šta ministar nije ovdje, kako komentirate da su smanjeni prihodi za koncesiju teleoperaterima u visini milijardu kuna? Zbog čega ste im smanjili naknadu za uporabu radio frekvencijskih, radio frekvencije, zbog čega, koji je to razlog? Znači pogodovanje isključivo jakima u RH gdje najveću dobit imaju teleoperateri u EU tj. u Europi, 42% marže, to bi možda mogao objasniti, vidio sam da je stručan po tom pitanju kolega Pavić kao ministar bivši, zbog čega se pogoduje teleoperaterima, stranom teleoperateru dok naša djeca moraju sa brda vatati u ruralnim područjima imaju li signal kad je online nastava, to nije problem? Najlošiji internet, prvi po korupciji i najskuplje građani plaćaju Internet, to je Hrvatska. Milijardu kuna, zašto ste im oprostili, jel to možda dinastija Mišetić naredila, ko je naredio, ko vodi ovu vladu, ko vodi, dinastija Mišetić il premijer Plenković? Ovdje se postavljaju brojna pitanja dal obitelj koja ima utjecaj u T-comu tj. u HT-u, milijardu kuna je oprošteno, ej naknada, nije smanjena cijena mobitela ljudima, ne, ne i najlošiji Internet, e to je država korupcije, a siromašnima se ne pomaže. Vidjeli ste šta je potres razotkrio, vidjeli ste što je potres razotkrio u Banovini, razotkrio je sve loše politike. Subvencije, poticaji, nikad više nismo poticaja davali van proračunske ako ćemo gledat, nikad više poticaje, nikad više nismo uvozili, 3 milijarde EUR-a prehrambenih proizvoda. Kome iđu poticaju? Spominjala se brodogradnja. Pogledajte primjer Danke Končara gdje radnici „Brodotrogira“ rade njegove hotele i ne primaju plaće, a uništen je „Brodotrogir“, al Danko Končar i dalje pleše svoj ples. Pa ko vodi ovu vladu, dal oni koji ih financiraju il oni kojima pogoduju? Zašto imamo takav, dok radnici „Brodotrogira“ ne primaju svoje plaće 7 mjeseci, država je sve svoje obaveze ispunila prema „Brodotrogiru“ u restrukturiranju, sve prema Danku Končaru, a on prema radnicima ne daje plaće i umisto 650 radnika imamo 200 koji ne primaju plaću osim neke tvrtke koju je on otvorio posebno za svoje koji njemu isključivo služe, dal je to proračun? Ja pitam vas, očekujem odgovore. Možete li navest razlog zbog čega u 2019. se oprostilo teleoperaterima naknada za milijardu kuna, koncesija? Znači, manje smo mu naplatili. Zbog čega? Možete li vi navest razlog? A jedino im u Hrvatskoj ne triba građevinska dozvola za postavljanje baznih stanica, stavljaju ih na domove zdravlja, stavljaju ih na vrtiće, na škole, di im god padne na pamet. Ne mogu tako ponašat se u Njemačkoj. Ne možete mi reć da sam ja protiv razvoja tehnologije, dapače, a nek se ponašaju kao u državama odakle dolaze teleoperateri, a ne samo dobit i profit njima. Isti slučaj je i sa bankama, ja sam očekivao da će doć ministar ovdje kad vidimo u čemu se nalazi gospodarstvo, moratorij na kamate i kredite jel banke imaju najveću dobit u RH. Sad već 5 milijardi kuna godišnje imaju ovaj dobit od provizija, čistu, od provizija i naknada, pet, pet stotinjak ih ima, ne kamata, 5 milijardi kuna, 5 milijardi kuna. Znači one su solventne, a naši ugostitelji, čudi se premijer kada neki ugostitelj reagira kako reagira, pa kako bi triba reagirati kad pogodujete jakima, a siromašne gazite? Siromašne ste zgazili od radnika „Brodotrogira“ do ugostitelja i njihovih radnika. Al banke ne smite ono što je donila Slovenija, moratorij na kamate i kredite dok traje kriza, šta je problem? E al to se ne smi krećat. Teleoperateri se ne smidu krećat jel te dinastije koje upravljaju, spominjao sam dinastiju Mišetić primjera koji ima direktnu poveznicu sa HT-om tj. Deutsche Telekomom na vladu, direktan link, propitajte se vi kolegice i kolege iz vladajuće većine zbog čega teleoperaterima je oproštena milijarda kuna, propitajte se, a nije smanjen račun. Hvala lijepo.
Imate nekoliko replika, prva je uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Hvala. Poštovani kolega Bulj, danas sam bio na jednom sastanku online sa OECD-om i neki zastupnici su iznosili zapravo istinu o Hrvatskoj i o korupciji, ja nisam htio blatiti svoju državu. O korupciji u Hrvatskoj pričamo ovdje. Ali sam govorio o ovom o čemu vi govorite ovdje. Pitali su nas jel znamo za slučajeve da hrvatske kompanije korumpiraju strane dužnosnike. Ja sam rekao da za to nikad nisam čuo, gospodarstvo nam je preslabo da bismo mi izvozili korupciju, ali se korupciju u Hrvatsku uvozi. I znate tko korumpira? Upravo ovi o kojima vi govorite. I upravo sam spomenuo Deutsche Telekom, to je firma koja nije samo upletene u ove afere o kojima vi govorite. Nevjerojatno je da Vlada oprašta ovolike novce HT-u, a da hrvatski građani od toga nemaju ništa. To je nevjerojatno.
Odgovor.
Pa Vlada RH ima direktan link sa Deutsche Telekomom preko HT-a, to je obitelj Mišetić i to ko nema hrabrosti reći to je sasvim jasno, to vidi svak. Milijardu kuna mi oprostili za frekvencije za naknadu teleoperaterima za koncesiju, milijardu kuna. Pa Njemačka kada se uvodio 5G, Njemačka, njihova je tvrtka Deutsche Telekomu je naplatila 20 milijardi eura. Koliko smo mi za uvođenje 5G, jel ijedna kuna? Nije ovo protiv razvoja tehnologije, jedino u Hrvatskoj ne triba građevinska dozvola za postavljanje baznih stanica. Ja samo tražim kao čovjek da isti kriteriji budu za teleoperatere kao u Njemačkoj odakle dolaze bilo u Švedskoj, bilo u Austriji isti kriteriji u Hrvatskoj ni manje ni više. Mogu me proglasiti da sam ja protiv tehnologija, protiv razvoja. Ne, ja sam da građani RH budu isti kao i građani drugih država.
Sljedeća replika Marija Selak Raspudić. Izvolite.
Uvaženi kolega Bulj. Ako netko osjeti probleme s proračunom to svakako osjete oni krajevi Hrvatske kojima treba posebna potpora države. Pa ću vas ja zamoliti da još jednom ponovite s obzirom da ste se toliko angažirali oko Dalmatinske zagore, koje ste sve projekte predlagali da bi proračun podržao, a oni se nisu ostvarili jer nije bilo dovoljno sluha od strane vladajućih?
Hvala lijepo na ovome pitanju. Ne samo što sam ja predlagao kroz amandmane nije prihvaćeno nego je bila sjednice Vlade i u Splitu za spoj na autoput Sinja-Imotskog, Vrgorački tunel Ravča-Drvenik to su oni donijeli prije četiri godine 2 milijarde kuna da će se uložiti, 2 milijarde. Evo iza mene je sada potpredsjednik Ante Sanader, kolega u županijskoj skupštini, predsjednik HDZ-a 2 milijarde kuna, znate što je napravljeno u županiji? Nula, ništa, ništa, čak su stavili kamene temeljce da ne moraju imati troškove kod dolazaka uzvanika, govora, janjaca i svega onoga što im triba. Znači čak sam im u doprinos napravio, Splitsko-dalmatinska županija dal najveća županija je zaboravljena, jedino sad što se radi tunel od tunela nepostojećega do Vučevice, tamo Ante Sanader vrlo zna dokle, radi se cesta 40 milijuna kuna, a cetinski kraj 50.000 ljudi ništa, nula, ništa, ništa župane Bobane, ništa, di vam je šator.
Vrijeme. Nije baš tako, vidjeli ste vi to na zadnjim izborima ste vi to vidjeti da to nije baš tako kako vi govorite.
Nego kako je? Daj mi repliku.
Vidjeli ste rezultate [[Upadica Bulj: Povreda Poslovnika.]] Sljedeća replika. Izvolite, povreda Poslovnika Nikola Grmoja.
Poštovani predsjedavajući. Vi niste tu da komentirate i govorite je li tako ili nije tako, vi ste tu da vodite sjednicu. Povrijeđen je čl. 238., povrijeđen je čl. 24., a rezultati izbora o ničem ne govora. Rezultati izbora ne govore o istini, govore o tome da imate financijsku moć, da potplaćujete medije, da kupujete ankete, da uhljebljujete, to samo govori [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] ne govori o tome je li nešto [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] napravljeno ili nije napravljeno.
Vrijeme, ja vam izričem opomenu jer to nije bila povreda Poslovnika, a ako vi mislite da izbori ne trebaju državi to je neka nova demokracija. Marija Selak RAspudić sljedeća povreda Poslovnika.
Povreda Poslovnika također navedeni članci. Nevjerojatna je zlouporaba moderatorske pozicije koja je pozicija predsjednika HS-a iz rasprave u raspravu. Vi ovdje niste da biste iznosili svoje mišljenje, ukoliko to želite možete govoriti s pozicije saborskog zastupnika. Vi ste ovdje samo da pazite da se sve odvija po Poslovniku. Ovako možete vi stati za ovu govornicu i držati cijeli govor, a mi ćemo svi šutiti i pljeskati, kao što lijeva strana većinom čini.
Niste govorili o povredi Poslovnika, izričem vam opomenu. Ovdje sam ja direktno pozvan i logično je da kažem samo svoj osvrt. Sljedeća povreda Poslovnika, Miro jesi ti bio povreda? Molim? Izvoli Miro povreda Poslovnika.
Hvala lijepo uvaženi predsjedavajući Ante SAnader. Od riječi do riječi što sam rekao, rekao sam istinu, vi ste povrijedili kompletan Poslovnik jer vi kao predsjedavajući ste komentirali moje izjave. Mogli ste doći i pojedinačno dati repliku, bilo šta, međutim ja mislim da bi tribali napokon sebi dodijeliti opomenu zbog ovog eklatantnog primjera kršenja Poslovnika HS-a koji ima zakonsku snagu. Hvala lijepo.
Evo ovaj put ću ja vama dodijeliti opomenu, pa g. Miro Bulj opomena jer ovo nije bila povreda Poslovnika. Sljedeća povreda Poslovnika Marko Pavić.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče pa upravo zastupnici Mosta su povrijedili čl. 238.vrijeđajući vas. Vi ste samo ispravili netočan podatak, a sami znate obilazili ste mnoge projekte da je preko 5,5 milijardi eu fondova kuna uloženo u Splitsko-dalmatinsku županiju. Prema tome, da ništa nije uloženo nije istina, vi ste samo ispravili podatak i kolege ovo što rade nije korektno.
Je vi ste rekli sve apsolutno istinu, ali ovo nije bila povreda Poslovnika ni od vas pa ćete dobiti opomenu i vi. Sljedeća povreda Poslovnika Nikola Grmoja.
Hvala. Poštovani predsjedavajući. Vi uporno kršite Poslovnik, vi niste tu da određujete što je istina, a što nije istina. Neka se pogledaju projekti g. Pavić koji su bili najavljeni na sjednici Vlade u Splitu pa ćete vidjeti da ste nula realizirali, nula kuna ste uložili u Splitsko-dalmatinsku županiju. A rezultate izbora ćemo vidjeti sada, čuo sam da je panika, a da se bojite posebno ovog koji stoji ispred vas g. Sanader.
Gospodine Grmoja, znači ponovno nije bila povreda Poslovnika i vama opomena, a vi ste već doživjeli poraz pa ćete doživjeti ponovo, nemojte se za to brinut. Povreda Poslovnika, Marija Selak Raspudić [[Upadica: Nećete ovaj put.]] vidjet ćemo.
Opet Članak 238., prvo kolege MOST-a nisu nikoga vrijeđale, oprostit ćete ako kao saborski zastupnici imamo primijetiti da znamo nešto o tome kako se moderira jer smo i sami mnoge rasprave moderirali. I ja ću još jednom napomenuti da upravo ovaj predsjedavajući dijeli opomene šakom i kapom koje nisu utemeljene u postupanju saborskih zastupnika i unaprijed vam zahvaljujem na još jednoj opomeni koju ćete mi u takvom žaru i s tolikom ljubavlju dodijeliti nakon što sada isključim mikrofon.
A vi očito mislite da ste u razredu i da možete držat nama predavanja. Ovo nije bila povreda Poslovnika i dobivate opomenu i vi. Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Boris Lalovac.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Bulj govorili ste o moratorijima na kredite, ja ne znam i danas smo zapravo u raspravi dali i zapravo svi znamo da 31.12. većina moratorija je istekla, oni koji su uspjeli dobiti te moratorije da 31.3. većina moratorija na turističke kredite ističe, kako će krenuti kada krenu rate 1. travnja, svibnja i kad krenu rate, kako će ljudi moći, imaju pad prihoda će ponovo biti značajan, a vidim da ste tu naglasili taj dio pa evo molim vas vaše mišljenje. Vidim da nema interventnih mjera za daljnje spašavanje turizma pa evo molim vaše mišljenje.
Moratorij na kredite i kamate je bila prva mjera u Sloveniji, nije tako daleko odavde. Znači prva mjera i smatra da je to minimalno što se tribalo napraviti jer banke su solventne imaju ogromne dobiti, ogromne novce su izvukle, izmuzle kolega Lalovac vi to dobro znate iz džepova kroz naknade i provizije našim građanima i kamate. 500 naknada i provizija. Znači 5 milijardi kuna godišnje. I moratorij na kredite i kamate, ali i kamate, mi nismo dali na kamate. Tako tko god je uzeo moratorij na kraju će mu doći skuplji kredit nego što je bio. Znači moratorij na kredite i kamate i to bi bila snažna mjera. I zato je ugostiteljstvo u problemu. Turistički djelatnici, djelatnosti kojima se svi bave su u ogromnom problemu. Ljude triba pomoć tom mjerom. Ta mjera je donesena u drugim državama, ovo nije populizam, ako je mogla Slovenija zašto ne more moratorij na kamate i kredite Hrvaska, osnovno pitanje evo. I dobro bi bilo da tu bude malo premijer bahat kako zna biti ovdje. Hvala lijepo.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Mirela Ahmetović.
Poštovani kolega Bulj, pa mene zanima zašto ste vi tako pesimistični. Vladajući opraštaju koncesiju odnosno smanjuju je za milijardu kuna doduše ne dobivaju ništa za to naši građani, našu naftu predaju u Mađarsku, naše rafinerije gase, našim gubitašima, državnim gubitašima upumpavaju stotine milijuna kuna, a prometa nema, je se ja zapravo varam ili ste vi u potpuno paralelnom svijetu?
Nažalost bogatima ponašaju se ovdje kao superhik ova Vlada s ovim svojim proračunom kojim se hvale. Bogatima upumpavaju i opraštaju ogromne naknade kao što su teleoperateri koji su najskuplji u Hrvatskoj imaju uslugu naši građani gdje imaju najlošiji Internet, a gdje korupcija cvijeta. I to je ta poveznica između, to je ta superhikovska politika. Sve na teret siromašnih. Il primjer brodogradnja u Trogiru, Brodotrogir, radnici apsolutno žive 7 mjeseci bez plaće ljudi žive, dok taj vlasnik Danko Končar kupuje hotele i ti isti radnici mu rade hotele koji ne primaju plaću, nenamjenskim sredstvima koja su davana da se rade brodovi nego njihove investicije. Pa mi imao problem s koncesijama evo u Splitsko-dalmatinskoj županiji, ovo vam je istina, koalicije se stvaraju zbog koncesija bilo Bene, bilo Zlatni rat, pa to je sve narod triba koristit, bit od koristi najsiromašnijim, ali u nas je obrnuto tezgari se našim najvećim dobrom kao što je INA i što ste nabrojili. Hvala lijepo.
Slijedeća pojedinačna rasprava, Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, kolega Kujundžić je u ime kluba obradio ovo izvješće ovaj izvještaj ali ja bi ponovio neke glavne teze i malo, malo ih proširio. Dakle, sasvim je jasno da ovi povoljni fiskalni rezultati nisu rezultat konsolidacije javnih rashoda, znači nekakve odgovorne politike koja ide u smjeru rezanja potrošnje države, nego isključivo rast, one su plod rasta javnih prihoda i to prihoda iz EU ali i prihoda u obliku poreznih nameta. Ovaj očekivani proračunski deficit, znači deficit od 8% BDP-a u 2020.-toj je moga biti znatno, znatno manji da je Vlada provodila odgovornu politiku, fiskalnu politiku, a ova priča da su oni rasteretili, imali smo nekoliko krugova te porezne reforme, naravno mi smo uvijek podupirali ta porezna rasterećenja, ali da je to nekakvo, ne znam nekakav veliki doprinos hrvatskim poduzetnicima, hrvatskim obrtnicima, hrvatskim građanima pokazuje činjenica da su poduzetnici i građani samo u 2019. godini u proračun uplatiti 3,5 milijardi kuna poreza više nego u 2018. Dakle, punili ste proračun guleći naše građane i onda ćete se, evo Ante Sanader naš predsjedavajući će se hvaliti nekakvim infrastrukturnim projektima. Ma to nije ni desetina onog što ste obećali, a to nije znači ni desetina onoga što bi se moglo sa onim što ste ubrali od građana, od poduzetnika i obrtnika. I svi ti krugovi porezne reforme dakle nisu dovoljni, a unutar te porezne reforme što nam se sve to, što nam se sve proguralo. Sjetite se onog prvog kruga porezne reforme kolega Kristić i ja smo jedini zastupnici koji smo upozoravali da se smanjuje stopa nesrazmjer imovine. Podržao nas je kolega Lalovac sjećam se u toj raspravi i onda smo vas zaustavili u tome da smanjujete stopu, a što ste napravili? Ukinuli ste da, da se može istraživati nesrazmjer imovine za razdoblje od 2005.g. i sad se može istraživati samo za zadnjih 6.g.. Gdje je ćaćino doba? Nema više ćaćinog doba. Ne može se nesrazmjer imovine istraživati za razdoblje dok je Ivo Sanader bio hrvatski premijer, a iz toga se mogao puniti proračun. To su ovi kojima vi opraštate. Ovi koji su nezakonito stekli imovinu, ovi veliki, ove korporacije o kojima priča g. Bulj, dakle HT, Deutsche Telekom. Zašto? Zbog linka u Banskim dvorima. Nije bilo sastanka na kojem sam bio, a da tamo nije bila tema Mišetić, a znamo svi kakav utjecaj obitelj Mišetić ima u Deutsche Telekomu, a preko nje u hrvatskoj vladi i onda se opraštaju ove milijarde o kojima govori kolega Bulj. A te milijarde koje su oproštene trebale su ići hrvatskim građanima, trebale su ići hrvatskim građanima. I u pravu je kad kaže, dakle ne tražimo, nismo protiv razvoja tehnologije, al ne može u Hrvatskoj da ne treba dozvola za postavljanje baznih stanica, a u drugim zemljama, u zemljama njihovim matičnim državama treba. I zato danas namjerno na sastanku s OECD-om nisam govorio o korupciji u Hrvatskoj. Zašto? Jer ne želim blatiti svoju zemlju iako bi se moglo puno toga pričati i govorio sam o tim korporacija koje korumpiraju u Hrvatskoj. I da je manje te korupcije, da je više rezanja nameta, poreza, bilo bi više novca, znači hrvatskim građanima i pokrenuli bismo gospodarstvo. Pa nama se većina novca kojeg izvlačimo, mislim izvlačimo, mi to uplaćujemo u EU, ide u nekakve javne poslove, javne infrastrukture umjesto da ulažemo u hrvatsko poduzetništvo, u modernizaciju poslovanja, pa što ćemo ako nam se dogodi nova kriza? Šta mislite da će nas Ante Sanader izvući iz krize? Pa neće nas Ante Sanader izvući, izvući će nas zdravo hrvatsko poduzetništvo.
Replika Marija Selak Raspudić.
Uvaženi, uvaženi kolega Grmoja, možda nas neće izvući, ali zato nas može uvući ili nas je već uvukao. Dakle, htjela bih vas pitati nešto o onome za što smo se borili, a to je HGK, ukidanje članarina. Vidjeli smo kako je to završilo, ali ne znam zašto bismo se žalili, al što je 40 kuna jednom poduzetniku kao što je rekao naš premijer. Sada idete dalje odnosno idemo dalje, idemo dalje sa HOK-om. Što predviđate da će se dogoditi s tom raspravom, hoćemo li uspjet opet se ujediniti barem da pokažemo tom simboličkom porukom koliko je važno da poduzetništvo prodiše i koliko je važno da se uopće oporbeni prijedlozi dožive, a vidimo već sada kada je u raspravu stavljena ta točka sutra i nakon kojih zakona, pa čemu se nadamo, još jednoj raspravi od 10 navečer do 3 ujutro koju niko neće čuti ni vidjeti?
Pa imali smo raspravu o HGK koju su mnogi čuli i vidjeli jer smo imali i podjelu u vladajućoj većini. Ja bih molio, evo tu su predstavnici gđa. Vučemilović, predstavnica Domovinskog pokreta, imamo iz Centra, imamo iz Možemo, SDP-a, ja bih molio sve oporbene klubove da glas, dobro, ovaj da, da ovaj podrže ovaj naš prijedlog. Zašto je to važno? Nemojmo cjepidlačiti i sad nasjesti na ove priče koje priča HDZ, taj prijedlog je prejednostavan, izmjena je jednog članka, radi se o ukidanju obveznih članarina. Ako mi budemo jedinstveni natjerat ćemo ih barem da donesu nekakav zaključak da će reformirati HOK, pa ćemo ih ovaj za to prozivati. Dakle, pokažimo jedinstvo sutra u raspravi na glasovanju, a mi ćemo svakako sve oporbene prijedloge kao i dosad koji idu u korist naših građana podržavati.
Slijedeća replika Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Grmoja, zbog politike super hik, bogatima pomozi, siromašnima uzmi, to je slučaj u teleoperaterima i drugim slučajevima. Događa se da imamo 6% BDP-a u 2019., čak je i ministar rekao da je povećanje u 2019. u odnosu na prethodnu godinu po pitanju doznaka naših ljudi koji su iselili, a isključivo zbog loših politika. Jer da se investira u cetinski kraj primjera, nebitno, u drugi kraj sa recimo brzom cestom spojene na autoput, to bi bila najperspektivnija sredina za življenje od Savudrije do, do Prevlake. Al se ne ulaže, obećaje se, ne ulaže se, ne investira se u naše 2/3 i zato nismo samodostatni, nismo samoodrživi u 2/3 Hrvatske, ljudi odlaze, a mi moramo sve učiniti da ljudi ostanu na tome području. Međutim, politika spaljene zemlje i praznih područja je ono nešto najgore koje ostavlja ova politička elita iza sebe [[Upadica: Vrijeme]] Tome triba stat na kraj [[Upadica: Vrijeme]] I to iščita iz proračuna.
Odgovor.
Ja kao hrvatski domoljub razmišljao sam kakvu politiku Hrvatska treba voditi ekonomsku i dakle kako vrijeme odmiče i kako ja starim sve sam veći ekonomski liberal. Zašto? Dakle, kada imamo državnu regulaciju tko može utjecati na to da zakonski propisi i pravilnici idu njemu u korist? Veliki igrači, korporacije, a mali hrvatski poduzetnici ne mogu utjecati. Manje države, manje regulacije, manje šanse da obitelj Mišetić, Deutsche Telekom i ostali utječu na hrvatsku vladu, a više šanse za hrvatske poduzetnike i obrtnike, tako da evo ovaj ne znam hoćemo li se tu kolega Bulj složiti, ali ja sam negdje na tom tragu. Znači jesam za jaku državu što se tiče vojske, sigurnosti, zaštite hrvatskih građana, ali što se tiče ekonomije manje države.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Grmoja. Svojim studentima uvijek govorim da zdravog poduzetništva nema bez demokracije, a demokracije bez slobode medija. I zato ću se uvijek zalagati isto kao i vi i drago mi je da to čujem za poduzetnike i za zdravo liberalno poduzetništvo i zdravu tržišnu utakmicu jer time se mi zalažemo i za demokraciju u našem društvu, za slobodu medija, a to je ono što je ključno. No vratimo se ovom proračunu. Činjenica je da iz godine u godinu rashodi rastu, održava se status quo i zato su vaši prijedlozi da se taj komorski sustav i ne samo komore nego i neke druge institucije protresu s vremena na vrijeme jer jednostavno to spavanje i održavanje stabilnosti nas ne vodi nikome gdje je dobro i naprijed nego nas zadržava na začelju Europe.
Odgovor.
Ma apsolutno se slažem sa svim što ste rekli. Dakle, naravno da ne samo komorski sustav, imamo mi cijeli niz tu parafiskalnih nameta i ostalog, zato sam i rekao da ćemo svaku takvu inicijativu koja dođe iz opozicije podržati i bit ćemo tu i što se tiče potpisa i što se tiče podrške u raspravi, a i što se tiče glasovanja. Kada govorimo o medijima, da, mi imamo ogroman problem, pa vi u Hrvatskoj ne možete dobiti nacionalnu koncesiju za neki medij ako nemate nikakav link prema vladajućima. I gledam danas HDZ se žali na lažnu anketu. Pa koliko ste novca istresli rejting agencijama, koliko ste novca istresli raznoraznim medijima i vi se sada žalite na lažne ankete? Pa mi sa lažnim anketama, sa vašim medijima vodimo borbu ima od 2013.i još nas niste. Kaže Ante Sanader da ste nas porazili, ma niste nas porazili [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] još vas žuljamo do konačne pobjede.
Vrijeme. Je pobijedili ste vi na izborima to je istina [[Upadica Grmoja: Opet vi komentirate.]] Uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš, izvolite replika.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Kolega Grmoja, željela sam repliku dati na jednu temu, ali nažalost taj zov sirene kad neko nešto kaže vas ponuka, dakle ovaj vaš stav prema poduzetništvu odnosno vi ste mlad čovjek, pa bez obzira na to što ste rekli da ali čovjek uči dok je živ. Dakle, mi smo danas imali jednu zanimljivu raspravu o otocima koje je isto pokazala ulogu države. Uloga države treba onda kada treba nešto izregulirat, kad treba pomoći u katastrofama kao što je korona, kao što je potres, ali u normalnim uvjetima nek država ne pomaže, nek samo, ja državu uvijek doživljavam kao nekakav trasirani autoput, dakle država je trasirani autoput, a kakav će auto neko vozit po tom autoputu ovisi o njegovim mogućnostima. Jednako tako uloga države je da potiče, da pomaže i da radi dakle da pomaže investicijama malim poduzetnicima i svim ostalim jer ko puni proračun? Pa oni pune proračun ljudi moji. Hvala.
Ispričavam se, povreda Poslovnika Miro Bulj.
Hvala lijepo. Predsjedavajući povrijedili ste čl. 231.jel komentirate, a ne bi smjeli. Vi bi tribali biti predsjedavajući svim saborskim zastupnicima podjednako, a ne svaki put dajete komentar. Imate mogućnost kao saborski zastupnik da prepustite potpredsjednik Sabora jednom drugom od kolega i da to sve skupa komentirate ili kroz replike ili kroz druge instrumente. Znači vi non stop kršite Poslovnik. A tko će pobijediti, to ćemo vidit. Uglavnom nema predaje.
Dobro. Ovo nije bila povreda Poslovnika, vi dobivate opomenu to vam je treća opomena i imate oduzimanje riječi do kraja ove rasprave. Ja sam samo reagirao shodno čl. 238. koji u st. 5. upravo to regulira. Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik.
Ja imam odgovor na repliku.
Ispričavam se izvolite odgovor.
Pa dobro, osim što komentirate sad oduzimate i pravo da nešto kažemo, ali dobro to samo pokazuje da je velik vaš strah, to je ono što nas raduje. A što se tiče ovoga što ste rekli, da tu se slažem oko uloge države i rekao sam gdje država treba imati ulogu i gdje je ona nužna, a gdje bi bilo bolje da je ima manje jer se pokazalo gdje ima više tu ima i korupcije, ima prilike za uhljebljivanje. I onda se kolege iz HDZ-a ljute zbog frustracije naših ugostitelja, naših poduzetnika, a ljuti su, shvatite da su ljuti. Imaju razloga biti. Nitko vas ne mrzi, nitko vam ovdje nikad nije rekao da niste ljudi, nitko vas nije želio dehumanizirati, ali ne radite dobro, a ne želite da vam se to kaže. Ja vam moram reći, ne radite dobro.
Slijede pojedinačne rasprave, prva je uvaženi zastupnik Marko Pavić.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Sabora, državni tajnici, kolegice i kolege. Pa izbori su bili prije koliko? 6,7 mjeseci, građani su nam dali povjerenje i očito misle da smo nešto dobro i napravili. A da nešto dobro smo napravili dovoljno govori i odgovorna fiskalna i monetarna politika. Kada gledamo 2019.g. izvršenje proračuna gdje smo ostvarili suficit opće države treba se malo vratit i u prošlost i gledati kako je to uopće nastalo. Danas sam gospodina Sipu Župana pitao kad su bile autoceste, kad smo se mi obveznice zaduživanja autocestom, podsjetio da su to bile 2017. – 2018. Dakle, prethodna Vlada gospodina Plenkovića 2017., 2017. ide u refinanciranje autocesta, ušpara na kamatama toliko da uopće više nema razgovara o nacionalizaciji, monetizaciji, koncesijama, autoceste su tu, nisu nigdje otišle i našao se održiv model financiranja jer je Ministarstvo financija uštedilo na kamatama. I rad ministra potpredsjednika Vlada sada Marića osobno sam krenuo jako respektirat i cijenit kad sam shvatio da na godišnjoj razini Ministarstvo financija uštedi na kamatama više nego što ja podijelim mjere aktivne politike zapošljavanja. I upravo da je takva odgovorna politika koju 3 godine za redom ostvarujemo suficit opće države je dovela do rezultata 2020.-te. I ja se ne bojim uopće pričati o 2020.-toj i 2021. Zašto? Za početak održali smo i povisili kreditni rejting. Prethodna vlada 3 put ga je spuštala, mi smo ga dizali i u kriznoj godini ga održali. Dakle, zadržali smo povjerenje financijskih institucija. Uveli smo Hrvatsku i čestitke i vama i guverneru Vujčiću, uveli smo Hrvatsku ERM II mehanizam. Svi zaboravljaju kada se nije moglo zaduživati, kada je krenula korona prošle godine, premijer zove Christine Lagarde koju smo imali jučer čuti na Europskom parlamentarnom tjednu i dogovara se prije ulaska u ERM II mehanizma, dogovara se 2 milijarde EUR-a kredit swapa. Što to znači? To znači da mi Europskoj centralnoj banci deponiramo 15 milijardi kuna, oni nam daju 2 milijarde EUR-a. Nakon toga se ide u rebalans gdje smo uspjeli zadržati rashodovnu stranu, a cijelo vrijeme i smanjujemo poreze poduzetnicima i na osnovu toga dobivamo jeftina zaduživanja, pristup kapitalu i dizanje kreditnog rejtinga. Sve to dovodi do toga da institucije u svijetu državama mnogim drugima kojima nisu davali zaduženja, gdje su rušili kreditne rejtinge i državama EU upravo nama povisuju kreditni rejting uz male kamate se zadužujemo. Znajući koliko ćemo dobiti iz europskih fondova 24,2 milijarde EUR-a iz nacionalnog programa oporavka i otpornosti i iz višegodišnjeg financijskog okvira krećemo u nikad povijesno davanje za plaće privatnom sektoru kojemu je do sada isplaćeno 13 milijardi kuna odnosno 9 milijardi isplaćeno 4 milijarde oprošteno doprinosa. Kada govorimo o EU fondovima koji su bili zamašnjak i koji su reflektirani u proračunu za 2019.-tu i pogledamo rezultate evo na 11. veljače 113,96% ugovorenosti. Netko pita, oporba cijelo vrijeme pita isplaćenost 48,26% isplaćenost, dakle gotovo pola isplaćeno i ono što je bitno za sve euroskeptike 37,9 milijardi kuna više dobiveno keš novca iz europskog proračuna nego što smo mi članarina uplatili. A da podsjetim preuzeli smo državu 2016.-te 9% ugovorenosti, 1% isplaćenosti, 114% ugovorenosti, 50% isplaćenosti. Prema tome, čestitke Ministarstvu financija da je ovako odgovorno vodila državu i da smo ovako u krizi mogli dobro reagirati. Hvala.
Imamo nekoliko replika, prva je uvažena zastupnica Dalija Orešković.
Uvaženi zastupniče, meni doista nije jasno zašto svaki HDZ-ov zastupnik na svaki argument kaže ali mi smo dobili izbore. Pa da vam nešto kažem nasuprot tih 16,4% birača na temelju kojih vi sada vladate državom je i jedna druga Hrvatska. A ona je iseljena, raseljena, osiromašena, obespravljena i zadužena. Spomenuli ste da ste pomogli poduzetnicima, pa šta poduzetnici misle o vašim mjerama pokazali su i nedavni prosvjedi. Shvatite da poruka glasi da više ni poduzetnici nisu zadovoljni sa tim kozmetičkim izmjenama i sa smanjenjem par stopa. Poduzetnici traže strukturne reforme, a upravo ova vlast od njih bježi. I da vam samo nešto kažem kad već čestitate jedni drugima, pa tako i Ministarstvu financija pravi pokazatelj uspješnosti je standard, životni standard i zadovoljstvo svih građana ne samo birača i članova HDZ-a. A taman 16,4% vas ima. Na slijedećim izborima [[Upadica: Vrijeme.]] nadam se manje.
Odgovor.
Hvala lijepo. Kolegice Orešković ja mogu shvatiti vašu frustraciju da ćete uvijek biti na posto, 2 i da nikad nećete participirat u vlasti, ali to je na vama. Hvala.
Slijedeća replika, Nikola Grmoja.
Hvala. Poštovani kolega Paviću, kada pričamo o dobivenim izborima i ako vam je to nekakav argument pa molili ste nas prošli petak da budemo tu da imate kvorum, cvili ste, znači zvali preko telefona da vam ne rušimo kvorum. Kad ste se podijelili znači oko HGK onda ste kmečali u medijima premijer da nam nikad to neće oprostiti. Pazite, vi dobili na izborima a mi vam trebamo držati kvorum. Pa kad ste nas pobijedili šta nas zovete više ljudi božji i onda se još žalite kad nismo tu. Kad ste nas tako potukli na izborima i to korona izborima koje ste organizirali u uvjetima koji nisu normalni. Daj uozbiljite se malo.
Povreda Poslovnika, uvaženi zastupnik Jure Brkan.
Ah poštovani predsjedavajući povrijeđen je Članak 238. Poslovnika, gospodin Grmoja vrijeđa zastupnike. Držim kada se obraća gospodinu Paviću da se obraća i u množini. Ja znam da prid nikim nisam kmečao nit cvilio i to ko mi kaže držim da me vrijeđa. Ako je to gospodinu normalan razgovor to on nek priča kuć, a ne ovdje nama. On je mene danas sada uvrijedio.
Dobro, ovo nije bila povreda Poslovnika, imate opomenu. Slijedeća povreda Poslovnika, Nikola Grmoja.
Povreda čl. 238. Kolega Brkan, vi ste član Kluba HDZ-a, budući da niti jednom niste pokazali autonomnost u svom glasovanju, evo ja zahtijevam da kad bude HOK da pokažete da ste autonomni, pa kad me bude zvao Branko Bačić ja to neću poistovjećivati s vama. Budući da vi uvijek glasujete kako kaže Branko Bačić, ja držim kad me zove i kad cvili [[Upadica: Vrijeme]] Branko Bačić da i vi cvilite [[Upadica: Vrijeme]] i da me zovete.
Ovo nije bila povreda Poslovnika, shodno čl. 240. st. 2. izričem vam opomenu oduzimanja riječi do kraja ove rasprave. Slijedeća replika uvažena zastupnica Vesna [[Upadica Pavić: Imamo odgovor]] A odgovor, pardon, izvolite odgovor.
E hvala lijepa. Pa g. Grmoja, ja sam se samo referirao na vašu konstataciju da smo izgubili povjerenje naroda, a izbori su bili nedavno. Prema tome, jasno smo formirali većinu, tu većinu imamo. Meni je žao da ste vi iskoristili smrt g. Tuđmana odnosno njegovo stanje tada. Radi pritiska javnosti možda ste došli neki drugi put, ali ono što je bio argument je da ako govorite da smo izgubili povjerenje građana da smo ga tek nedavno dobili, dali su povjerenje nama za razliku od dva puta kada nisu dali povjerenje vama. Hvala.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovani kolega Pavić, ja ne znam zašto se ljutite, pa činjenica je da svako malo nemate kvorum, mislim to je činjenica, to je čista matematika, ono 1, 2, 3, brojimo jel, pa dođemo do 74, ali dobro, neću se uplitati u to. Što se tiče kamata i zaduživanja, nekoliko puta sam već isticala što zna svaki ekonomist da mi smo već godinama u razdoblju niskih kamatnih stopa i to je dobro i još uvijek su one niske i nadamo se da će tako i ostati. A ta fama ne znam sa sredstvima iz fondova EU, pa 2019., znači u ovom izvješću stoji da rashodi koji su se financirali iz fondova EU su imali udio od 9,5%. Znači nemojmo misliti da ćemo mi sve riješiti fondovima EU jer nećemo.
Odgovor.
Hvala lijepa. Pa poštovana zastupnice, činjenicu koju ja znam je da vi kao oporba niste nikad do sad u povijesti ovog saziva skupili 75 ruku, na nijednoj interpelaciji vlade, na nijednoj, ni jednoj točci niste skupili 75 ruku, tako da ovo dociranje, a vaši zastupnici sjede doma, mi se na svako glasovanje odazovemo i izglasujemo točke. Vaše, pobrojite vaše redove ko sjedi doma, ko nije ovdje petkom na glasovanju, ko ne zarađuje svoju plaću, to prebrojite među svojim redovima. Što se tiče suficita ja tu stvarno evo čestitam ministarstvu. Udio EU fondova, u pravu ste, u BDP-u je i u proračunu malen, al on je razvojan. I on je razvojan i upravo ne ide u potrošnju, ide u razvojne projekte. Vidjeli smo jutros što znači milijarda kuna za razvoj luka na otocima, to vam je … [[Govornik se ne razumije]] Hvala.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Pavić, dobro ste vi to objasnili, ovo su vaše rasprave i što smo činili 2019., mislim da smo jednako odgovorni i u 2020. koja je bila izazovnija, da smo jednako odgovorni i u ovoj 2021. i nastavit ćemo tako do kraja mandata bez obzira na naše drage kolege iz oporbe jer oni to možda i ne žele niti razumjeti s čime se mi bavimo, možda je najbolje njihov status opisao jedan kolega iz MOST-a g. Raspudić kad je reko da kad vidi s kakvim problemima se nosi vlada da je najbolje da su oni u oporbi i u debeloj hladovini, jer to je onako iskreno rekao u jednom tjedniku i to sam zapamtio i oni se tako ponašaju, vodili bi državu iz oporbe da im se stalo nešto servira, da oni imaju neki detalj s kojim bi se bavili tokom dana, pa do sljedećeg detalja itd. i uglavnom sve je crno, ništa ne valja, oni su najbolji izbor itd.. Evo, skoro će lokalni izbori, pa ćemo vidjet kako će tko proći, uglavnom vidjet ćete, kad dobiju jednog vijećnika oni će reć da su pobijedili.
Povreda Poslovnika, Marija Selak Raspudić.
Povreda Poslovnika, čl. 238. Doista moram reagirati zato što je kolega Borić iznio neistinu. Da se bavite doista čitanjem navedenih tjednika, a riječ je o „Globusu“, a ne tračevima onda biste vidjeli da je taj isti tjednik taj naslov ispravio jer je riječ o netočnom navodu. Dakle, ovo što ste rekli nije istina i omalovažavanje i vrijeđanje, konkretna neistina saborskog zastupnika koji nije ovdje.
Ovo nije bila povreda Poslovnika nego vaša replika, dobivate treću opomenu i oduzimanje riječi do kraja rasprave. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Pa kolega Borić, složio bih se s vama upravo iz činjenice, evo često smo tu raspravljali do kasno noćnih sati i imali nekoliko interpelacija vlada, ministara. Dođe glasovanje, 45-50 ruku, ne vidimo više. Nijedanput nismo vidjeli 75 ruku, tu udruženu oporbu, tako da se slažem. A odgovorno upravljanje države upravo govori da nam ljudi vjeruju, da su nam dali odgovornost i da se odgovorno ponašamo prema javnim financijama, ali isto tako da maksimalno idemo na ruku i mladima, mjere zapošljavanja, da možete danas dobiti 130.000 kuna za pokretanje vlastite tvrtke, a da je to financirano EU fondovima. Kada sam ja bio ministar i razgovarao s ostalim kolegama, pa evo ministar Alok Sharma iz Velike Britanije mi je rekao da oni nemaju tako, tako dobru mjeru u Velikoj Britaniji za mlade, za pokretanje posla. Dakle, nije sve crno, nije mi sve bijelo, ali isto tako [[Upadica: Vrijeme.]] radimo na tome da budemo odgovori i bolji.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Paviću, govorili ste o tome koliko je zapravo uspješna i fiskalna i monetarna politika pa u obrazloženjima gdje se vidi kolike su kamatne stope bile nekada na zaduženja koja smo imali prethodno, da su one bile od 5, 6 i 7%, a da je sada sve to refinancirano po 1 ili možda 1,5 do 2% sve je to dokaz da je povjerenje u Hrvatsku državu u Vladu i rejting koji je postignut i koji je podignut dva puta zapravo refleksija upravo tih kamatnih stopa jer to je ona cijena rizika, rizika kapitala, a to je ono što mnogi ne žele priznati.
Hvala vam lijepa. Pa upravo to, dakle ne samo da mi tvrdimo da odgovorno upravljamo državom, već to tvrde i 3 kreditne agencije, tvrdi Svjetska banka, tvrde igrači na tržištu kapitala. Razlika, možda to zvuči malo između 5, 6, 7% kamatne stope i 1% kad se transferira u milijarde kuna upravo ono što sam rekao da sam ja ministar ko ministar rada tada bio začuđen da ministar Marić ušpara na kamatama više nego što mi damo za mjere aktivne politike zapošljavanja, a koje sam kao što sam već u prethodnoj replici rekao izdašnije nego u mnogim razvijenijim europskim zemljama. Prema tome upravo taj odgovorni pristup, pristup uvođenju EUR-a, pristup kreditorima, europskim institucijama doveo je do toga da imamo povjerenje njihovo i da to povjerenje se prošle godine nije reflektiralo na javne financije i da smo mogli sve servisirati i još ići u poreznu reformu, rasteretiti naše porezne obveznike.
Slijedeća replika, uvažena zastupnica Sandra Benčić.
Zahvaljujem se. Poštovani zastupniče molim vas s obzirom da ste bili ministar pa ste i sad to nekoliko puta spomenuli, nadležan između ostalog i za EU fondove da nam objasnite razliku između planiranih sredstava na poziciji EU fondovi i refundacije iz fondova EU i izvršenja koja je i 2018. godine i 2019. godine u proračunu postoji razlika koja zbirno iznosi milijardu i pol kuna. Dakle, mi smo milijardu i pol kuna u te 2 godine planirali da ćemo povući više sredstava iz EU nego što smo u konačnici realizirali. Međutim, nije to jedino pitanje. Pitanje je gdje se na kraju konkretno vidi i reflektira taj manjak i zašto Ministarstvo financija nije poštovalo preporuku revizije za 2018. godinu i posebno izvješće dalo o korištenju EU fondovima uz izvještaj o izvršenju proračuna. Hvala.
Poštovana kolegice Benčić, vi dobro znate da se europski proračun planira na sedmogodišnjoj razini i još dobite n+3, dakle možete za pojedinu godinu 3 dalje koristit što znači 10 godina, a da državni proračun se planirana na jednogodišnjoj razini s projekcijama za još dvije. Ukoliko u nekoj godini neki projekti su sporije išli, nadoknadit će se kasnije, dakle još do sada Hrvatska i to treba građanima objasniti nije izgubila ni jedan eurocent jer je prekršila pravilo n+3. Ni jedan pokazatelj nije proprao, ni jedan eurocent nije izgubljen. Kada govorimo o apsorpciji, dakle ugovorili smo već sada više nego cijele omotnice, isplatili smo pola sredstava, gledamo dinamiku projekata. Zato smo namjerno ugovorili više da ako neki projekt ide sporije da isplatimo druge certificiramo. Prema tome nema bojazni da ćemo mi iz ove omotnice izgubiti ijedan eurocent.
Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Jure Brkan.
Zahvaljujem se. Uvaženi zastupniče molimo bih vas vaše mišljenje sa iskustvom ministra, ovako dobri rezultate iz proračuna 2019. godine koliko su osnažili poziciju naše države u ovim pregovorima za novu omotnicu, EU omotnicu i ovih na koncu dobijenih 24,2 milijarde EUR-a. Hvala.
Odgovor.
Hvala vam lijepa, pa naravno da su osnažili poziciju. Da su osnažili poziciju i sa stanovništva kreditora. Meni je bilo zadovoljstvo evo jučer na Europskom parlamentarnom tjednu pohvaliti se da smo mi u ovoj kući, u ovom saboru prvi usvojili odluku o vlastitim sredstvima kojim ćemo omogućiti zaduživanje Bruxellesa za nacionalne programe oporavka i da smo se mi mogli pohvaliti da smo prvi to usvojili i da smo predvodnica. Ovako dobro upravljanje itekako ima posljedice na povoljan i kreditni rejting i na pregovaranje u Bruxellesu jer smo vjerodostojan partner. Kada mi ko Hrvatska, kada premijer Plenković u Bruxellesu nešto kaže tome se vjeruje. I ovako dobri rezultati i kontinuitet javne politike je doveo do toga da čak kad smo imali deficit prošle godine nije nam se rušio kreditni rejting.
Slijedeća pojedinačna rasprava, uvažena zastupnica Branka Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege, pa danas kad govorimo o izvršenju Državnog proračuna RH za 2019. godinu mislim da je vrijedno se prisjetiti što je to sve učinila Vlada do te godine i tu godinu, do godine kada nas je sve zajedno zahvatila pandemija rekli bi i zdravstvena, a i gospodarska kriza koja je uhvatila i ne samo RH nego i čitav svijet. Naime, možemo vidjeti da u 2019. godini se nastavljaju pozitivna kretanja ekonomskih aktivnosti započeta 2015.g. nakon šestogodišnje recesije. Realni rast BDP-a iznosio je 2,9% imali smo realni rast bruto investicija u fiksni kapital iznad 7%, izvoz roba i usluga veći za 4,6%, povećana i industrijska proizvodnja, pozitivna kretanja i plus zabilježen u prometu od trgovina na malo, građevinske aktivnosti su porasle 8,2%, a ono što je iznimno bitno za nas sve koji smo uz more gdje je glavna djelatnost turizam da je i 2019.g. bila još jedna rekordna godina u nizu uz rast broja dolazaka od 4,8% te broja noćenja od 1,8%. Kad pogledamo realizaciju proračuna Ministarstva turizma jednog od ministarstava čiji je proračun najniži, ali treba vidjeti da je za poticanje razvoja turizma izdvojeno preko 134 milijuna kuna, za jačanje turističkog tržišta i ljudskih potencijala u turizmu iznad 7 milijuna kuna, programi subvencioniranja kreditnih programa u turizmu preko 9,5 milijuna kuna, konkurentnost turističkog gospodarstva preko 23 milijuna, za učinkovite ljudske potencijale je izdvojeno preko 24,8 milijuna kuna. Nadalje, subvencije trgovačkim društvima, zadrugama, poljoprivrednicima i obrtnicima samo u okviru Ministarstva turizma iznad 14 milijuna kuna, program sufinanciranja ulaganja u kontinentalnu turističku infrastrukturu preko 4,8 milijuna kuna, Fond za turizam preko 21 milijuna kuna i tako redom. Isto tako detaljno se može vidjeti u obrazloženju proračuna za svaku ovu pojedinu stavku koliko je to u odnosu na prethodnu godinu i kakvi su rezultati. Znači po svakoj ovoj osnovi, ne znam kada govorimo o programu sufinanciranja ulaganja u kontinentalnu turističku infrastrukturu točno ćete vidjeti koliko smo u 2019.g. zbog ovih ulaganja imali veći broj dolazaka, veći broj noćenja i sl. Kretanja na tržištu rada obilježio je također rast zaposlenosti uz nastavak snažnog smanjenja nezaposlenih. Broj zaposlenih je povećan za 1,5%. Kada govorimo o subvencijama dodijeljenim u resoru Ministarstva rada i mirovinskog sustava tu imamo čak gotovo 30% veći iznos ukupno 730 milijuna kuna i to najveći iznos je izdvojen upravo za aktivnu politiku tržištu rada, za aktivnu politiku zapošljavanja i to potpore poslodavcima za zapošljavanje, samozapošljavanje, usavršavanje i očuvanje radnih mjesta. Oko 232,9 milijuna kuna je više izdvojeno nego u 2018.g. samo provedbom mjera aktivne politike zapošljavanja za mlade. Kada gledamo naknade u socijalnoj skrbi i one su povećane, ali kritičari bi sigurno rekli zato što ima više osoba kojima je potrebna ta pomoć, ne nego zato što je povećana osobna invalidnina i doplatak za pomoć i njegu. Smanjeni su rashodi za zajamčenu minimalnu naknadu upravo radi smanjenja broja korisnika. Naknade za nezaposlene također su povećane, ali ne zbog toga što imamo veći broj nego zato što je povećana prosječno isplaćena mjesečna novčana naknada, a smanjen je broj korisnika i taj iznos je bilježio povećanje za 42,7 milijuna kuna, ali samo po toj osnovi povećanja prosječne minimalne naknade. Sve su ovo brojke i ima ih još znatno više koje govore o tome što i koliko Vlada RH činila u prethodnom periodu i u 2019.g. Hvala.
Nekoliko replika, prva je uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovana kolegice Juričev Martinčev. Naveli ste nekoliko projekata i odluka Vlade koji su se temelji na činjenici da smo i godinama prije odnosno koje su prethodile 2019., a posebno u 2019.imali uređene i sređene financije od suficita smanjenja javnog duga, rasta BDP-a itd., itd. Ja bih još dvije stvari dodao uz ovo što ste izložili. Prva je da zahvaljujući takvom radu Vlade RH i takvom odnosu prema javnim financijama, smanjivanja troškova kamata, smanjivanja rashoda u državnom proračunu došlo do uvođenja nacionalne mirovine koja je započela ove godine, a ono što je također vrlo važno i treba istaknuti da ubrzo slijedi i povrat poreza mladim ljudima onima do 25 u 100%-tnom iznosu u odnosu na isplaćeni porez na dohodak za 2019.g., 2020., a onima između 25 i 30 polovina tog iznosa. To dovoljno govori o tome koliko država može voditi kvalitetno svoje financije.
Odgovor.
Hvala lijepo kolega Bačić. Istina je nacionalnu naknadu evo po prvi put uvela je ova Vlada i ona je u primjeni od 1.1.ove godine i ono što posebno veseli žene s obzirom da najveći broj korisnika nacionalne naknade upravo će biti žene. To su osobe koje nisu mogle zbog različitih razloga imati ni minimalno 15 godina staža i upravo zahvaljujući tom novom pravu one će ostvariti na tih minimalnih 800 kuna naknade pravo koje naravno uz povećanje BDP-a u narednom periodu može se i povećavati. A imamo i brojne druge i pokazatelje koji govore o tome što je sve učinjeno ranije. Vi ste spomenuli i mlade, imali smo i zadržanje stopu rasta BDP-a na oko 3% i BDP po stanovniku se podigao sa 61 na 65% prosjeka EU itd. nemamo dovoljno vremena …
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Marko Pavić.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnice, poštovani potpredsjedniče. Kolegice bili ste gradonačelnica Vodica, tu ste u saboru isto tako dugo, ono što je moje neko iskustvo kao ministra regionalnog razvoja, kada sam obilazio jedinice lokalne i regionalne samouprave upravo radi porezne reforme vlade, a i radi onda EU fondova da su njihovi proračuni značajno rasli. Kolko je to evo na primjeru vaših Vodica, na primjeru Šibensko-kninske županije koje siguran sam da pratite, kolko su porezne reforme ove vlade doprinjele razvoju projekata na vašem području, kolko su omogućile bolji standard građanima, bolju turističku sezonu i upravo ono što država treba nudit našim građanima, a to je i JLS-ovima, a to je potpora i partnerstvo. Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo kolega Paviću, pa evo teško je odgovoriti na sve ova, na sva pitanja i teme koje ste dotakli od investicija koje su se našli iz europskih fondova, pa smo tu financirali od izgradnje vrtića u naseljima do 5.000 stanovnika do zaštiti kulturne baštine do onih, kako kažu, soft programa koji su jako značajni za naše umirovljenike, a isto tako dotakli ste se i izmjena i dopuna Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne regionalne samouprave gdje se udio općina odnosno gradova povećavao sa 60 na 74% u zadnjim izmjenama, udio županija od 17 na 20, decentralizirane funkcije su ostale na 6%, brojni su bili pomaci svih ovih godina samo jednom prilikom 6 milijuna kuna je grad Vodice dobio više nego što je imao u prethodnom s obzirom na izmjene zakona.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Dalija Orešković.
Zahvaljujem predsjedavatelju. Pa slušajući kako HDZ-ovci hvale jedni druge, a tako i vladine mjere dolazim do zaključka da su naši građani kao u onom filmu „Matrix“ popili crvenu pilulu, pa vide stvarnost drugačiju, a za razliku od HDZ-ovaca koji su svi od reda popili onu plavu. Kolegice, vi ste u svom izlaganju spomenuli koliko je izdvojeno za osobnu invalidninu i za doplatak za tuđu pomoć i njegu. Pa da to je u redu, time je država ispunila svoju socijalnu ulogu. Ali da nije napravljeno dovoljno i da nije napravljeno na pravi način pokazuje činjenica da imamo ¼ građana u riziku od siromaštva i 1/5 stanovništva u samom siromaštvu. Također želim reći da je zastrašujuć podatak o broju djece koja nisu u mogućnosti priuštiti si topli obrok u školama. Sve to ukazuje na činjenicu da sve ono što radi ova vlast kako za vrijeme ove tako i prethodnih vlada nije dovoljno da od Hrvatske napravi jednu prosperitetnu zemlju. I ja ponovno ponavljam, [[Upadica: Vrijeme]] potrebne su strukturne reforme od kojih ova vlada bježi.
Odgovor.
Hvala lijepo. Kolegice Orešković, mi ne tepamo jedni drugima nego mi govorimo o brojkama. Brojke kažu naknade u socijalnoj skrbi su izvršene u 2019. u iznosu od 2,6 milijardi kuna, povećane su i to zbog toga što je povećana osobna invalidnina i doplatak za pomoć i njegu. Kad ste govorili o siromašnima, sve mjere koje je učinila ova vlada odnosno prethodna pridonijele su da je broj siromašnih se smanjio za dodatnih 230.000, broj blokiranih koji je od 2011. do '16. povećan za 135.000, smanjio se za 91.000, a njihov dug koji je prethodno bio povećan za 30 milijardi kuna smanjio se za 24 milijarde kuna. To su činjenice i to su brojke.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolegice Juričev, ne trebate objašnjavat gđi. Orešković, ona je na izborima dobila 0,0025% svih glasača u RH i sebi je važna i mi to uvažavamo. Ono što sam htio reć u vašoj raspravi znači da ovo što ste govorili i ono što mi provodimo kao mjere i kao programe ima svoje rezultate i u ovoj 2021.. Evo nedavno mi kažu i ugostitelji, svi oni koji su na mjerama da su čak i prezadovoljni načinom na koji to ide, da u roku nekoliko dana dobivaju od prijavljenoga, znači i fiksne troškove, plaćenu komunalnu naknadu i sve ono što idu kao davanja, ne znam, lokalnoj samoupravi itd. i da to funkcionira. Njih to brine, oni bi da to ne funkcionira. I ja sam nekada pitao otkuda sve to platiti, ali stabilnost naših javnih financija i rad ministarstva jasno da to funkcionira i to njih najviše sekira. Oni bi htjeli da smo mi najgori, politika što gore, to bolje za njih, pa će oni jednog dana doći na vlast, ne funkcionira.
Odgovor.
Hvala lijepo. Kolega Boriću, i meni se zaista obraćaju brojni obrtnici i ugostitelji s našeg područja i kažu da su ove mjere izuzetno dobre, od 4.000 kuna koje dobijaju + doprinose za koje su oslobođeni, a sada u posljednje vrijeme i režijski troškovi, pa čak i zakupnine. Samo u studenom je u visini od 455 milijuna kuna podmireni su, su, dane potpore za 40.000 poslodavaca i 152.000 radnika, u prosincu 624 milijuna kuna za 48,4 tisuće poslodavaca i 165.000 radnika i tako redom. Projekcija je da će se za razdoblje studeni-veljača biti isplaćeno više od 2 milijarde kuna za potpore očuvanja radnih mjesta.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Jure Brkan.
Zahvaljujem se predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, ma evo u biti samo da, htio bi vratit malo priču na ono o čemu sada raspravljamo, a to je izvršenje državnog proračuna za 2019.. Nekako se izgubio fokus iz onoga materijala na to kada mi raspravljamo i sad je u biti bitnije jel ovo prekasno došlo kod nas iako smo čuli obrazloženje i od ministra financija da je sve stiglo i upućeno saboru na vrijeme, međutim iz opravdanih razloga, parlamentarnih izbora i svega ostalog, tek je sada nama tu na raspravu. Međutim, nikako da se vrati fokus na ono što ovo izvješće radi, a to je iskreno rečeno 2019. rekordna godina koju će biti teško ponoviti i zahvaljujući kojom mi i dan danas baštinimo i neke pozitivne rezultate i svu ovu pandemijsku krizu i potresnu krizu puno bolje podnosimo. Pa evo ja ću zbog toga i zbog naših građana ponoviti da je bitno istaći da je u 2019.g. realni rast BDP-a iznosio 2,9%, industrijska proizvodnja se u 2019.g. povećala za 0,5%, turizam je još jednu zaredom ostvario rekordnu sezonu. Prosječan broj nezaposlenih je smanjen za 21,9% u odnosu na 2018.g., a broj zaposlenih povećan za 1,5%. Javni dug je krajem 2019.g. iznosio i dalje visokih 73,2% BDP-a, ali u odnosu na 2015.g. smanjen za 11 postotnih bodova. Povećana je osobna potrošnja uslijed rasta raspoloživog dohotka potpomognutog povoljnim kretanjima na tržištu rada kao i uspješnom turističkom sezonom. Ukupni prihodi državnog proračuna u 2019.g. ostvareni su u iznosu od 139,9 milijardi kuna što je na međugodišnjoj razini rast od čak 8,1%. Posebno raduje da prihodi pomoći od međunarodnih organizacija te institucija tijela EU na međugodišnjoj razini rastu za 41% što pokazuje značajan napredak u iskorištenosti sredstava fondova EU. Ukupni rashodi državnog proračuna u 2019.g. veći su za 10,3 milijarde kuna ili 7,9% u odnosu na 2018.g., povećanje u najvećoj mjeri je rezultat bolje apsorpcije fondova EU. Dobro su poslovali i izvanproračunski korisnici, HZZO, Hrvatske vode, Hrvatske ceste, Fond za okoliš i energetsku učinkovitost, ukupni višak izvanproračunskih korisnika iznosi 2 milijarde kuna. U skladu sa ostvarenim prihodima i izvršenim rashodima proračun konsolidirane opće države ostvario je u 2019.višak u iznosu od 640,8 milijuna kuna ili 0,2% BPD-a, večera smo čuli da je čak bio i deficit. Ovaj višak bi bio još i veći da su u 2019.nisu materijalizirale jednokratne obaveze po osnovi protestiranih jamstava za Uljanik grupu i to u iznosu od 2 milijarde kuna. Ovako dobri proračunski rezultati nisu se dogodili slučajno, plod su dobrog i pažljivog rada Vlade RH i resornog Ministarstva financija, plod su strategija olakšavanja rada gospodarstvenicima, paketa poreznih reformi, dogovora sa socijalnim partnerima i refinanciranja dugovanja na međunarodnom financijskom tržištu. Naši građani su u 2019.g. osjetili sve pozitivne trendove što se vidi na pokazatelju povećanja osobne potrošnje. I nakon rekordne 2019.g. je došla pandemijska 2020.g. i svugdje u svijetu državni proračuni su doživjeli poremećaj. Zahvaljujući dobrim rezultatima u 2019.g. proračun 2020.g. i općenito cjelokupno gospodarstvo Hrvatske puno je bolje podnijelo zatvaranje zbog epidemioloških mjera. Dobra 2019.g. je stvorila i preduvjete da Vlada za spas radnih mjesta zbog pandemije covida-19 isplati 9 milijardi kuna direktno na račune zaposlenika i još daljnjih 4 milijarde kuna doprinosa. Ovu mjeru je koristilo 500.000 radnika i ona je doprinijela očuvanju radnih mjesta. Dobra proračunska 2019.g. kao i dobra politika Vlade RH doprinijela je i tome da se smanju posljedice katastrofalnih potresa koji su pogodili Zagreb i područje Banovine u 2020.g. Uz sve tragedije i teške situacije koje su prouzročene potresima ja držim da je utješno to što od Vlade RH još nijednom nismo čuli izjavu da nema novca za pomoć unesrećenima, za obnovu objekata infrastrukture, koliko god katastrofične najave bile Vlada RH ovim proračunom 2019.g. je pokazala odgovornost i smjelost da dobro i kvalitetno upravlja javnim financijama. I zbog toga sam uvjeren da će naša Vlada se pobrinuti da i 2020., a i 2021.g. budu na dobrome nivou. Hvala.
Evo imamo nekoliko replika, prva je uvažena zastupnica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa. Kolega Brkan slažem se s vama da se trebamo baviti ovim izvješćem za 2019.jer u njemu ima podataka koji su vrlo interesantni. Npr. podatak koji se odnosi na materijalne troškove koji su rasli gotovo 12% u apsolutnom iznosu je to 1,6 milijardi kuna, a najveći udio se odnosi na rashode bolničkih zdravstvenih ustanova u vlasništvu RH u iznosu od 712,9 milijuna kuna, što nam govore da problemi u našem zdravstvu nisu od jučer, oni se kumuliraju. Nažalost nisu se rješavali u godinama koje su bile dobre i kada se to moglo puno bezbolnije rješavati i sada smo tu gdje jesmo, imamo epidemiju, imamo korona krizu, imamo 12 milijardi kuna gubitka i problema u zdravstvenom sustavu, a da smo to rješavali u ovim dobrim godinama ne bi se našli tu gdje smo sada.
Odgovor.
Kao što ste rekli nije od jučer, problemi u zdravstvu postoje već dugi, dugi niz godina, međutim ono što smo mi vidjeli da je Vlada RH napravila to da je pomogla svome zdravstvu kolikogod je mogla. Uostalom to vide i naši građani, ni u jednom momentu u RH tijekom trajanja ove pandemije nismo imali scene iz BErgama, nismo morali tražiti druge zemlje pomoć kao što je tražila sada trenutno Češka od Njemačke i ja držim da je upravo to dobro i zdravo upravljanje u javnim financijama u mandatu Vlade g. Andreja Plenkovića dovelo do toga da smo mi ovu pandemijsku korona krizu, bar što se tiče zdravstvenih uvjeta i ja mislim da smo je iznijeli puno bolje nego dosta zemalja EU koje nisu imale tolike naslijeđene probleme u zdravstvu kao što smo ih imali mi.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Marko Pavić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Brkan, poštovani potpredsjedniče Sabora. Pa upravo ste rekli da možda ovo izvješće dolazi malo i kasno, ali dobro ga je onda staviti u kontekst, staviti ga u kontekst odgovornosti i godina prije koje su doveli do tako dobrih rezultata 2019., isto tako što se sve dešavalo prošle godine. Vi ste gradonačelnik Makarske, moji su iz Imotskog, spaja nas tunel to znamo i to je velik dio iskorak Vlade, možete li evo na vašem primjeru Grada Makarske opisati na koji način su vladine reforme posebice vezane uz jedinice lokalne i regionalne samouprave dovele do toga da imate više sredstava za vaše projekte? Koliko su vam europska sredstva značila za razvoj i za usluge i sve ono što pružate građanima Makarske?
Odgovor.
Zahvaljujem se uvaženi zastupniče. Evo ukratko, 2017.kada sam dobio povjerenje građana da vodim naš grad na računu sam imao 480.000 kuna neisplaćene plaće radnicima, zaposlenicima gradske uprave i na milijune neriješenih računa i sudskih sporova. Pametnim upravljanjem javnim financijama kako gradskim tako državnim, a zahvaljujući prvenstveno mjerama Vlade kojima su se osnažili proračuni jedinica lokalne samouprave mi smo doveli Makarsku danas da smo stabilni, likvidni, sve svoje obaveze zatvaramo i možemo slobodno reći da sve razvojne projekte koje smo ugovorili i započeli imamo dovoljno sredstava da platimo. Jedna od velikih stvari je odluka Vlade tj. Ministarstva graditeljstva da se komunalni doprinos može u pandemijskoj godini trošiti kao opći rashod.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Marin Mandarić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Uvaženi kolega Brkan. Molim vas više u formi komentara, čuli smo o 2019.g. pametno upravljanje financijama, državom, pa što mislite da se kao 2019.g. upravljalo i godinama prije tamo u onom periodu '13., '14., '15.da smo tim tempom počeli puno prije koristiti i EU sredstva što bi isto tako bitno utjecalo sada na našu situaciju u ovoj najnovijoj korona krizi? Hvala.
Odgovor.
Zahvaljujem se na pitanju. Gledajte korona krize pandemija je zadesila svakoga, da li bi mi bili spremniji nego što smo sada, vjerojatno bi, imali bi više sredstava na raspolaganju. Međutim, ono je činjenica da od kada je krenulo, znači govorimo tri godine prije 2019.g. da se je već krenulo s pozitivnim trendovima, da se već pripremalo na moguće bilo kakve stresove naša država da bude otpornija i mi smo otporniji, to je definitivno jer uspoređujući sa krizom iz 2008. i 2009.g. kada smo debelo bili potonuli i sada ja držim da smo ipak u puno boljim pozicijama. Vlada je pomogla velikom broju građanstva svojim aktivnim mjerama, a isto tako ja držim da će i ova kriza i kraće trajati nego što je trajala prošla.
Sljedeća pojedinačan rasprava uvaženi zastupnik Siniša Jenkač.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnice, zastupnici, državni tajniče. Pa evo danas govorimo o izvršenju proračuna za 2019.g. i meni je stvarno žao da o ovom izvješću o izvršenju državnog proračuna za 2019.g. ne govorimo prije, evo razlozi su naveli ovdje pogotovo naveo ih je ministar, pa evo oporba ako ima neki prigovor sigurno to može raspraviti na predsjedništvu Sabora. Ali kao što sam rekao rezultati su odlični i moramo progovoriti o njima. Znači govorimo o 2019., ne o 2020.g. ukupni prihodi u 2019.g. iznosili su 139 milijardi kuna i što je najvažnije da smo imali možemo reći po drugi puta suficit državnog proračuna od 49,5 milijuna kuna što nismo imali unazad čini mi se 25 godina, to je vrlo važno naglasiti. Ono što je još tu važno naglasiti definitivno, a to su primici od financijske imovine, višak pritaka od preko 5 milijardi kuna. Znači višak primitka na zaduživanje koje definitivno je poboljšalo stanje našeg proračuna. Ono što valja tu naglasiti, a neke kolege su rekli, razlika u izvršenju proračuna tj. u prihodima proračuna u odnosu na 2018.g. iznosilo je povećanje od 10,5 milijardi kuna što je vrlo značajno povećanje ako gledamo 2018.g. pa gledamo u 2019.g. Neki kolege govorili su o sastavu tog prihoda, moram naglasiti da je oko 82 milijarde kuna znači preko 59% iznosi prihod od poreza, znači prihod od poreza. Neke kolege govorili su da smo preživjeli samo zahvaljujući europskim sredstvima što evo brojke govore da nije točno jer ako gledamo prihodi od europskih fondova onda oni iznose 14 milijardi i 800 tisuća kuna, što znači da su izvorni prihodi porezni prihodi, osnovni prihodi proračuna 2019.g. Kada još malo raščlanimo strukturu tih prihoda neki kolege govorili su da se ovdje radi o potpunoj poreznoj presiji onda vidimo da od tih 82 milijarde kuna 66% tih prohoda tj. 54 milijarde kuna iznosi porez na dodanu vrijednost tj. PDV, znači ne radi se o porezu oporezivanju na rad itd., nego se upravo radi suprotno u 2019.g. imali smo značajna rasterećenja, a nastavili smo i u 2020.g. porezne presije upravo na porez na rad, znači dapače ova Vlada itekako je socijalno osjetljiva. Kada gledamo u prihodovnom smjeru, vratit ću se na početak suficit državnog proračuna. Razmišljajući o suficitu državnog proračuna onda on sigurno je doprinio i onome što govorimo o primicima od financijske imovine gdje smo se jeftinije zaduživali, ali ne samo kao država jer bez obzira na to svi smo država, znači svaki pojedinac, svaki poslovni subjekt jedinica lokalne samouprave znači sve to ulazi u dug, ali prije desetak godina zaduživali smo se po kamata od 10%, danas zadužujemo se po kamatama od 1,5 do 2 do 3%, znači radi se o velikoj, velikoj razlici u zaduživanju. Definitivno vidljivo je to i u ovom proračunu, znači od tog viška primitka od 5 milijardi kuna na zaduživanje, a opet u rasterećenju zaduživanja naših građana. Kao čelnik lokalne samouprava govorili su i kolege ovdje važno je naglasiti tu financijsku decentralizaciju koja je doprinijela stabilizaciji proračuna na lokalnoj razini, gdje stabilizacija proračuna na lokalnoj razini opet neposredno utječe na povećanje aktivnosti od one izgradnje pa do lakšeg povlačenja europskih sredstva, tako da valja podržati ovaj proračun i kao što sam rekao na početku žao mi je da se o njemu nije govorilo ranije [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] jer su rezultati odlični.
Imamo jednu repliku, uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega. Pa kako tumačite stajalište Europske komisije koje je procijenilo da će rast BDP-a u Hrvatskoj biti 5,3%, a onda 4,6 ako nismo i nemamo dovoljno dobre temelje, da li bi nas baš tak procijenili?
Odgovor.
U svakom slučaju ne bi. Moje iskustvo iz nekoliko posjeta Bruxellesu je da oni bolje znaju u kakvom smo stanju mi nego to možda znamo i mi, jako dobro prate financijske pokazatelje prihode, rashode svake države članice. Kreditne agencije niko ni slučaju ne daju povoljne kreditne rejtinge tako da sve kreditne agencije pa tako i EU daju povoljni kreditni rejting RH i to je vjetar u leđa i to je ono što definitivno nam daje nadu da ćemo iz ove krize koja nas je zadesila 2020.g., a nije zadesila niti jednu državu članicu EU, a to je ne samo korona kriza nego i potresi, da ćemo iz nje iznaći znati izaći i da ćemo biti i dalje stabilni.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Anamarija Blažević.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Ja moram priznati da sam se večeras u jednom trenutku osjećala kao u kazalištu kada su pojedine kolegice i kolege imali ovdje svoje nastupe, ali dok sam čitala materijale vezane uz ovu današnju točku dnevnog reda, isto tako osjećala sam se, a vjerujem kao i većina nas da se radi o nekoj drugoj dimenziji, da to nije situacija koja je bila prije evo 15 mjeseci jer financijski i gospodarski pokazatelji su nam u to vrijeme govorili kako imamo razloga za optimizam, veselili smo se razdoblju koje je pred nama jer smo bili uvjereni da nam može biti bolje na svim područjima naše svakodnevice. Sve je ukazivalo na to realni rast BDP-a, rast u trgovini na malo, rekordna turistička sezona, rast zaposlenosti, rast građevinske aktivnosti velikim dijelom poticana je iz eu projekta. U veljači odnosno ožujku nas cijeli svijet ustvari je snašla pandemija i situacija koju do sada nismo poznavali, ali ni očekivali. Zašto sada opet evo spominjemo pandemiju i korona krizu? Zato jer sam nakon proučavanja ovog izvještaja o izvršenju državnog proračuna za 2019.g. sigurna da bi korona krizu puno teže podnijeli i gospodarski teže osjetili da od 2016.-2019.g. nismo imali pozitivna kretanja ekonomske aktivnosti i rast BDP-a. Zasigurno ne bi mogli podnijeti i donijeti sve ove aktivne mjere i potpore za očuvanje radnih mjesta o kojima se govorili, dogodili bi nam se vjerojatno i razni crni scenariji koji bi doveli do velike nezaposlenosti, ogromnog gospodarskog pada i pitanje što bi bilo s novom financijskom omotnicom koju imamo na raspolaganju od ove godine. Pitam se isto tako i o kreditnom rejtingu jer smo povećanje kreditnog rejtinga upravo dobili na rezultatima iz 2019.g. Ovaj izvještaj sigurno pokazuje odgovoran odnos prema javnim financijama. Niz poreznih reformi iz 2019.od reformi PDV-a, poreza na dobit, poreza na dohodak gdje je uvećan osobni odbitak i umanjena porezna obveza mladima uz porezne reforme ranijih godina koje su započele ustvari s primjenom u 2020.g. trebale su se osjetiti u pozitivnom smislu upravo ove 2021.g. Rekla sam trebale, ali neću se sad vraćati opet na koronu pa ću se usmjeriti dalje na izvještaj i naravno kao gradonačelnica moram spomenuti ovdje već spomenut pomoć lokalnoj i područnoj samoupravi za što je u 2019.g. izdvojeno 82,1 milijun kuna i to su sredstva koja uveliko olakšavaju poslovanje županijama, gradovima i općinama. Nikada nije dolazilo do toga da je proračun jedinica lokalnih samouprava rastu, a s druge strane se smanjuju stope poreza na dohodak ili podiže osobni odbitak. Tvrdim da su sve ove stavke koje sam navela uz niz drugih, a koje se odnose na 2019.g. značajno doprinijele da ova odnosno prošla 2020. i ova 2021.g. prođe s manjim ožiljcima, ali da se nakon ovog covid-19 vremena brže uzdignemo i brže dođe do gospodarskog oporavka. Slažem se i ovdje s nekim od govornika da će nam članstvo u EU u tome pomoći, ali i odgovoran odnos prema javnim financijama koji je vidljiv iz ovog izvještaja. Jedna stvar na koju želim skrenuti pozornost je državna imovina. Prihodi od prodaje nefinancijske imovine u 2019.g. iznosili su 1,1 milijardu kuna što je za 77,1% na međugodišnjoj osnovi povećanje. Praksa prodaje državne imovine koja je bila izvan uporabe je zasigurno dobar put jer nije samo izvor prihoda nego i način revitalizacije zapuštene imovine. Treba poduprijeti prodaju neaktivne državne imovine, ali i zakup, najam i ostale oblike stavljanja neaktivne državne imovine u funkciju. Tim činom mi imamo izravan prihod, ali i neizravan kroz zapošljavanja, kroz turizam i ostale aktivnosti na lokalnoj razni. Nemam više stvarno puno vremena dotaknut se rashoda, ali ću istaknuti neke podatke iz izvješća koje kažu, rashodi za zaposlene financirani iz fondova EU u iznosu od 369,1 milijun kuna, materijalni rashodi iz fondova EU 801,5 milijuna kuna, rashodi za subvencije iz EU sredstava 3,7 milijardi kuna itd., ovime želim reći da je vidljiv naš benefit iz članstva u EU. Imamo u 2019.g. iz ovih materijala oko 14,06 milijardi kuna isplaćeno iz proračuna EU dok je oko 3,8 milijardi kuna uplaćeno u proračun EU. Evo za kraj samo želim reći da se nadam da ćemo ubrzo imati priliku raspravljati o ovakvom izvještaju o izvršenju državnog proračuna kao što je bila 2019.g., a procjene kažu krajem 2022.odnosno početkom '23.
Vrijeme. Imamo jednu repliku uvažena zastupnica Ankica Zmajić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana kolegice Blažević. Slušajući vašu raspravu i izlaganje, a znajući da ste vi izvršna čelnica Grada Pakraca, zanima me ove porezne reforme koje je omogućila Vlada RH koliko su utjecale na vaš gradski proračun i šta bi vam to značilo? Hvala.
Ja mislim da ova minuta sigurno nije dovoljna da opišem kakvo je stanje bilo u gradskom proračunu tamo do 2016.g. koliki je bio manjak negdje oko 4 milijuna, već u 2017.uspjeli smo sve te dugove vratiti, zaživjeti da proračun bude u plusu. Samo ću vam reći da je naš izvorni proračun do tada do ovih fiskalnih izravnanja do ovog novog Zakona o financiranju jedinica lokalnih uprava i samouprava bio negdje oko 11 milijuna kuna, a nakon te reforme je narastao na 19 milijuna kuna. Dakle uspjeli smo što je i kolega Brkan govorio, pratiti, plaćati dobavljače, pratiti sve projekte koji su trebali biti sufinancirani iz eu fondova bez ikakve bojazni da bi možda nas to dovelo u nekakav financijski teži položaj.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Erik Fabijanić.
Poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Govorimo o izvršenju proračuna za 2019.g., ali kao uvod bi rekao jednu stvar, dakle ono s čime smo uvjetovani u povlačenju europskih sredstava za iduće razdoblje na razini EU je poštivanje načela vladavine prava. Ja ću ga ukratko pročitati koja su to načela, a koja su između ostaloga i utvrđena Europskim sudom odnosno Sudom EU, dakle to je zakonitost koja podrazumijeva transparentan, odgovoran i demokratski pluralistički postupak donošenja zakona, pravna sigurnost itd., ali isto tako znači da sva tijela javne vlasti uvijek djeluju u okviru ograničenja utvrđenih zakonom u skladu sa vrijednostima demokracije itd. Zakon o proračunu RH kaže „Ministar financija odnosno upravno tijelo za financije izrađuje godišnji izvještaj i do 1. svibnja tekuće godine za prethodnu godinu ga mora dostaviti Vladi“, ja ne sumnjam, apsolutno ne sumnjam da je Ministarstvo financija to napravilo. U idućem stavku piše „Vlada odnosno načelnik, gradonačelnik i župan podnosi Saboru odnosno predstavničkom tijelu na donesen godišnji izvještaj o izvršenju proračuna do 1. lipnja tekuće godine za prethodnu godinu“. U papirima i u materijalima koja smo dobili ovdje vidim da je predsjedniku HS-a Vlada RH taj materijal uputila 29.listopada 2020.g. Dakako da nekome alibi mogu biti izbori, a ja vidim da tu nema alibija. Zašto bi tu bio alibi? Mandat traje jednom ministru financija, jednoj vladi dok se ne izglasa povjerenje novoj vladi u novom sazivu u novoj legislaturi. Gdje je tu problem? Problem je dakako ako imamo premijera koji umjesto da radi ono što treba raditi hoda okolo po Hrvatskoj i govori kako je pobijeđena pandemija prije godinu dana, još malo pa će biti godinu dana. E onda imamo problem. I nemojte me krivo shvatiti, ja ću ovdje g. Marića ministra financija ekskulpirati toga, nije on odgovoran za to. On je sigurno svoju zadaću napravio. A sada kao Riječanin osvrnut ću se malo na spašavanje brodogradnje. Vi morate znati da sam ja u posjedu ugovora kojim je „3. Maj“ prodan „Uljaniku“, to namjerno kažem da bi upozorio na jedu stvar, za pitanje utroška sredstava, vezano za restrukturiranje brodogradnje hrvatska brodogradnja Jadranbrod je u određenim periodima točno određeno morala o tome o utrošku sredstava izvještavati Ministarstvo financija i Ministarstvo gospodarstva, ja znam do kada je to činjeno i kada je to čitano, a do kada, a nakon toga od kada su ta izvješća ignorirana i bacana u koš. I ova jamstva i ovo spašavanje brodogradnje da izvinete je spašavanje nečega što je prethodna HDZ-ova vlada itekako zgriješila. Ovdje nema herojstva o spašavanju brodogradnje nego neko je zažmurio nad krađom koja se zbivala i o kojemu je Vlada RH i Ministarstvo gospodarstva i Ministarstvo financija su bili redovno izvješćivani i nemojte me tražiti kopije izvješća. Evo zahvaljujem.
Imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Siniša Jenkač.
Uvaženi zastupniče. Vi ste dobro citirali zakon, ali niste rekli sve činjenice. Znači koliko mene sjećanje služi, a može se provjeriti u stručnim službama, izvršenje proračuna Vlada RH donijela je na vrijeme, predala je na vrijeme HS-u, s time da je HS raspušten 18.svibnja, dozvolite, i normalno kada se formirala ponovo Vlada onda je nova Vlada ponovno morala taj isti dokumenat ponovno predati HS-u. Ali taj dokumenat ako mene sjećanje dobro služi bio je na vrijeme predan i s obzirom na raspuštanje Sabora o njemu se nije raspravljalo. Hvala.
Odgovor.
Ja ne ulazim u slobodne interpretacije zakona. Zakon je jedan, ako postoji to upućivanje ono ostaje jer je upućeno Saboru. Druga stvar je kada će se on raspravljat, ali ne šalje se nanovo. Zašto bi se slalo dva puta? Nema potrebe za slanjem dva puta. Ali iskoristio bih priliku vezano za ovu repliku iz kojeg razloga, zato da barem na web stranicama Ministarstva financija u pročišćenom tekstu da se makne riječ poglavarstvo jer na web stranicama Zakona o proračunu još piše „Vlada odnosno poglavarstvo podnosi Saboru“ itd. tako da ajde bar da taj dio popravimo ako ovo drugo ne možemo. Hvala.
Slijede završne rasprava, prva je Klub zastupnika HDZ-a uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa evo poštovane kolegice i kolege. Ja bih još jedanput htjela naglasiti da upravo ovo razdoblje od 2016.-2019. je itekako postignuti su brojni pozitivni pokazatelji i viškovi proračuna, konsolidirana je cijela financijska situacija i proračun, itekako se vodilo računa o tome kako će se poboljšati i osobna potrošnja, poreznim reformama se omogućilo da se podigne uostalom kapaciteti osobne potrošnje, da se podigne standard, a isto tako se djelovalo kroz Zakon o porezu na dohodak, kroz otpis tražbina, kroz neoporezivi odbitak, potpore i porez za mlade, isto tako kroz Pravilnik o porezu na dohodak su se donosile određene mjere gdje su se povećavale neoporezive potpore kako za novorođenčad tako i druga prava. Isto tako djelovalo se u Zakonu o PDV-u gdje je proširen obuhvat poreza na dodanu vrijednost od 13% u ugostiteljstvu, isto tako povećan je prag za primjenu postupka oporezivanja prema naplaćenim naknadama na 7,5 milijuna kuna i sve je to razdoblje gdje se i u porezu na dobit se smanjivala stopa sa 20 na 18 odnosno 12%. U ovom periodu možemo reći da je BDP po stanovniku do 2020. povećan za 2.100 eura što dokazuje da se itekako vodilo računa o standardu. Ono što sam prethodno rekla, javni dug u našoj državi je 73,2% bio na kraju 2019., međutim europske zemlje EU su imale puno veći javni dug počevši od Belgije do Grčke, Italije, Portugala, Španjolske. Ono što bi htjela još jedanput napomenuti da upravo Europska komisija koja nas procjenjuje bez obzira na ovu krizu i pandemiju i potres koji se dogodio u Hrvatskoj, procjenjuje da će naša stopa rasta u 2021.biti 5,3 odnosno 4,6% u 2022.g. što itekako nam daje određena ohrabrenja jer to je zapravo treća stopa, mi smo treća zemlja po rastu BDP-a u EU. Ispred nas su po njihovim procjenama Španjolska i Francuska. Prema tome, kada govorimo o tome i ovdje je bilo kritika o tome kako nema još dokumenta Vlade RH za oporavak i otpornost, onda mogu reći da kolege i sada marljivo rade upravo na tom dokumentu koji sada ima preko 700 stranica i koji pokušava i traže sva moguća rješenja kako će uključiti sve modele. Naše pravo iz tog mehanizma je preko 9 milijardi eura, od čega je oko 6 milijardi nepovratno, a ostalo su povoljni zajmovi. Itekako je važno dobro složiti taj dokument koji će doći ovdje i koji smo obvezni kao Vlada dostaviti do 30.4. u Europsku komisiju i smatram da će se napraviti kvalitetno i dobro o čemu ćemo imati prilike raspravljati. Hvala lijepo.
Sljedeća završna rasprava u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, uvažena zastupnica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Ovo je izvješće vezano za izvršenje proračuna 2019.i tu možemo reći da je sve to puno bolje izgledalo te 2019., ali nažalost sve je to u međuvremenu otišlo u crveno i to debelo i samo ću reći da je 2020.pad iznosa fiskaliziranih računa bio 26,7 milijardi kuna ili 13,6%. Znači sada državni tajni onako lagano računa to jel, vidim mu po očima, znači činjenica je da smo tu gdje jesmo. I neću sada se baviti nekakvim katastrofičnim izjavama ili predviđanjima nije mi to namjera, ali činjenica je da mi nismo iskoristili te dobre godine za reforme, to je činjenica, a bile su idealne. Makroekonomske prilike su bile uistinu ne samo kod nas nego u cijelom okruženju jako dobre i od svega toga što je tada bilo dobro jedino su ostale te niske kamatne stope jer tržište kapitala je takao kako je i do kada će to trajati vidjet ćemo. Neće ni to vječno, budimo realni. Znači podsjetit ću, mi nikako da napravimo tu domaću zadaću, reforma javne uprave, reforma pravosuđa, reforma zdravstva, reforma obrazovanja samo je dio te reformske priče, to je domaća zadaća koju mi moramo napraviti. Trebali smo onda jer je bilo dobro, čini mi se da ćemo morati to raditi u neka malo lošija vremena jer država je preskupa. Investitori nas zaobilaze, tu se spominjao naš kreditni rejting, da, naš kreditni rejting je još uvijek ne investicijski u najvišoj kategoriji, ali ne investicijski. Znači investitori nas zaobilaze i to u širokom luku. Korona kriza je naravno razotkrila probleme kao što svaka kriza razotkrije sve te naše strukturne nekakve probleme i sve su to problemi koji se neće riješiti sami od sebe. Prije ili kasnije mi moramo početi raditi na tome. Subvencije su bilo je tu govora o subvencijama, ja ću se osvrnuti na ove koje su se dale poljoprivredi 4 milijarde kuna, to nije malo, ali nema pozitivnih pomaka, nema pravilnog upravljanja kako bi konačno dosegnuli samodostatnost, a vidjeli smo koliko je važna uloga poljoprivrede i koliko je važno da budemo samodostatni, a nismo, samo smo u nekakvim temeljnim ratarskim kulturama. Isto tako činjenica je da i u ovim dokumentima koje smo već imali, a odnose se na trogodišnje razdoblje, na projekcije za to trogodišnje razdoblje, nema na vidiku tih reformi o kojima stalno pričamo i to nije dobro. U naredne tri godine nam stoje na raspolaganju značajna sredstva iz Plana za oporavak i otpornost i treba ih usmjeriti na projekte sa najvećim reformskim potencijalom i doprinosom na rast BDP-a. Ako ta sredstva opet završe, a ima naznaka da hoće u projektima javnog sektora, onda će još više ojačati uloga države u gospodarstvu koja je i sada prevelika. Znači brojne korupcijske afere ukazuju kontinuirano koliko je to štetno ne samo za gospodarstvo već i društvo u cjelini i tako oblikovani investicijski planovi mogli bi dodatno pogoršat i onako nekonkurentnu ekonomsku strukturu zemlje te se negativno odrazit na dugoročnu fiskalnu održivost. Cijelo vrijeme se promovira stabilnost kao nekakav uspjeh, a održavanje postojećeg stanja kroz tu sintagmu stabilnosti je ostanak na začelju EU po svim relevantnim parametrima. Nama ne treba trenutno stabilnost, ma koliko to zvučalo riskantno, moramo krenuti u reforme jer bez toga nema pozitivnih pomaka. Hvala.
Hvala. S ovim smo iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu, glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Sada ćemo napraviti pauzu do 21,20 pa nastavljamo dalje sa sljedećom točkom. STANKA U 21:12 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 21,19 SATI]] Evo kolege nastavljamo dalje, slijedeća točka dnevnog reda je: - Izvješće o obavljenoj reviziji Godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna RH za 2019. godinu Podnositelj je Državni ured za reviziju na temelju odredbi Članka 19. Zakona o Državnom uredu za reviziju. Vlada je dostavila mišljenje. Raspravu je proveo Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik podnositelja dati dodatno obrazloženje? Zamjenica glavnog državnog revizora uvažena Nediljka Rogošić, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče hvala lijepa. Poštovane zastupnice i zastupnici dobra vam večer. Državni ured za reviziju je obavio reviziju Godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna za 2019. godinu te izvješće o obavljenoj reviziji dostavio Hrvatskom saboru u skladu sa rokovima utvrđenim Zakonom o Državnom uredu za reviziju odnosno u lipnju 2020. godine. Sadržaj godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna utvrđen je Zakonom o proračunu i pravilnikom o polugodišnjem i godišnjem izvještavanju proračuna. Revizija godišnjih izvještaja o izvršenju državnog proračuna obavljena je u skladu sa međunarodnim standardima vrhovnih revizijskih institucija i također u skladu sa Zakonom o Državnom uredu za reviziju s ciljem da se izrazi mišljenje o tome jesu li podaci u godišnjem financijskom izvještaju iskazani točno i realno te jesu li godišnji financijski izvještaji odnosno godišnji financijski izvještaji i njegovi sastavni elementi sastavljeni u skladu s propisima koji uređuju godišnje izvještavanje. Za potrebe izdavanja revizorskog mišljenja Državni ured za reviziju odnosno revizori su provjerili područje planiranja, računovodstvo državnog proračuna izvještavanje, ostvarenje prihoda i izvršenje rashoda u odnosu na planirane, zatim zaduživanje, izdavanje jamstava te odobrenje sredstava iz proračunske zalihe. Ako želimo analizirati nalaze koje je državni revizor, državna revizija utvrdila tijekom ove revizije možemo ih grupirati u tri grupe. Jedna grupa se odnosi na nalaze odnosno nepravilnosti vezane uz iskazivanje podataka u godišnjem financijskom izvještaju. Druga grupa bi se odnosila na potrebu unapređenja i boljeg uređenja određenog područja u Zakonu o proračunu i drugim provedbenim propisima. I treća grupa nalaza odnosila se je na provedbu jesu li provedene preporuke i nalazi koji su dani u prijašnjim revizijama. Nepravilnosti koje su utjecale na izražavanje mišljenja o godišnjem financijskom izvještaju možemo reći da su se odnosile na način evidentiranja i iskazivanja podataka u godišnjem financijskom izvještaju. Tako jedna od nepravilnosti je bila ta da su prijenosi sredstava između proračunskih korisnika državnog proračuna nisu pravilo iskazani na za to predviđenim računima računskog plana što je utjecalo na pravilnost iskazane strukture prihoda i rashoda. Što znači da u ukupnim prihodima i rashodima nemamo promjene, međutim ako gledamo strukturu unutar pojedinih prihoda ili rashoda vidjet ćemo da su se te nepravilnosti odrazile na strukturu. Tako su prihodi i rashodi od prijenosa koji bi u pravilu trebali biti jednaki iskazani su rashodi veći od za 24 miliona u odnosu na prihode. Također u okviru rashoda za zaposlene iskazani su rashodi u iznosu 7,8 milijardi kuna koji se odnose na plaće i ostale rashode za zaposlenike u osnovnim i srednjim školama. S obzirom na to da su osnovne i srednje škole u najvećem dijelu proračunski korisnici proračuna jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave navedeni rashodi su najvećim dijelom trebali biti iskazani u okviru rashoda za pomoći proračunskim korisnicima drugih proračuna. Također, utvrđene su nepravilnosti koje se odnose na dodjelu potpora poslodavcima u iznosu od 30,51 milion kuna što je propisano Zakonom o obnovi i razvoju grada Vukovara. Naime, navedene potpore nisu iskazane u okviru rashoda nego kao umanjenje prihoda od doprinosa za mirovinsko osiguranje jer Zakonom o izvršavanju Državnog proračuna RH za 2019. godinu dodjeljivanje navedenih potpora nije bilo uređeno na pravilan i transparentan način. Također, ova je nepravilnost bila utvrđena i u 2018. godini i nepravilnost vezana uz dodjelu potpora i evidentiranje plaća za zaposlenike u osnovnim i srednjim školama. Međutim, one nisu mogle biti otklonjene tijekom 2019. godine jer u vrijeme kada je državna revizija dala ove naloge i preporuke već se izvršavao proračun za 2019. godinu. Međutim, ova nepravilnost je otklonjena pri donošenju proračuna za 2020. godinu i možemo smatrati da su ove dvije preporuke provedene. Nadalje, utvrđeno je da su prihodi od konzularnih usluga nisu iskazani cjelovito s obzirom da su iskazani u iznosu izvršenih rashoda, tako da su iskazani manje za 20,6 miliona kuna u odnosnu na stvarno ostvarene. Također su utvrđene nepravilnosti vezane za realizirane tečajne razlike i te razlike isto tako i za razlike koje su proizišle iz ugovorenih odnosa, nastale su iz transakcija u vezi s javnim dugom, nisu dosljedno evidentirane u poslovnim knjigama ni iskazane u financijskim izvještajima. S obzirom da su neke tečajne razlike evidentirane kao prihodi ili kao rashodi, a neki su iskazani kao primici odnosno izdaci ovisno o tome da li su iskazane pozitivne ili negativne razlike. Međutim, ako gledamo što je propisao, kako je to uređeno Pravilnikom o proračunskom računovodstvu realizirane tečajne razlike trebalo je evidentirati ili na računima prihoda ili na računima rashoda, a ne na računima izdataka ili primitaka. Također, takav način evidentiranja utjecao je na ukupnu, ukupne prihode i primitke te ukupne rashode i izdatke. Za sve utvrđene nepravilnosti i propuste Državni ured za reviziju je dao naloge i preporuke čija bi provedba pridonijela povećanju transparentnosti korištenja proračunskih sredstava. Također, Državni ured za reviziju je uočio određene činjenice u vezi s prijenosa sredstava iz Državne riznice na žiro račune proračunskih korisnika u poslovnim bankama. Navedeno se odnosi na proračunske korisnike koji nemaju status područne riznice državnog, Državne riznice, a sredstva im se prenose na način da nadležni razdjeli na temelju financijskog plana dodjeljuju ta sredstva proračunskim korisnicima, a ne na temelju stvarnih potreba. Zbog toga izvršenje financijskih planova tih proračunskih korisnika ne odgovara stvarno utrošenim sredstvima jer sredstva nisu utrošena nego su ostala na njihovom žiro računu. Osim navedenog Državni ured za reviziju je uočio da pojedine odredbe propisa o proračunskom računovodstvu nisu dovoljno jasne ili su nedostatne zbog čega proračunski korisnici pri sastavljanju financijskih izvještaja, ali isto tako pri evidentiranju poslovnih događaja različito postupaju. Tako primjerice zbog nejasnih propisa pojedini proračunski korisnici pri otpisu potraživanja iskazuju rashode, a pri otpisu obveza iskazuju prihode dok drugi za iznos otpisanih potraživanja ili obveza smanjuju ili povećavaju vlastite izvore. Također, proračunskim propisima određeno je što čini trošak nabave nefinancijske imovine, međutim nije jasno određeno iskazivanje vrijednosti financijske imovine. Tu u prvom dijelu mislimo na evidentiranje dionica i udjela u vlasništvu u trgovačkim društvima tako da pojedini proračunski korisnici takvu financijsku imovinu evidentiraju prema trošku nabave ili trošku stjecanja dok drugi iskazuju prema nominalnoj vrijednosti. Nadalje, s obzirom na to da nije izričito propisano da se novčana sredstava u stranoj valuti te potraživanja i obveze ugovorene u stranoj valuti evidentirane u poslovnim knjigama u kunama koncem godine obvezno usklađuju prema važećem srednjem tečaju HNB-a, pojedini proračunski korisnici navedeno usklađenje ne provode, a pojedini provode. Međutim i oni koji provode to usklađenje postupaju različito. Pojedini proračunski korisnici znači koji obavljaju usklađenje tečajne razlike evidentiraju kao prihode ili rashode, a pojedini također preko izvora vlasništva. Također, uočeno je da provođenje godišnjeg popisa imovine i obveza neki proračunski korisnici popisuju, a drugi ne popisuju imovinu i obveze koja je iskazana u izvanbilančnim zapisima jer to provedbenim propisima nije jasno uređeno. Također je predloženo Ministarstvu financija kao nadležnom ministarstvu da normativno uredi navedena područja što bi pridonijela povećanju točnosti i transparentnosti podataka iskazanih kako u financijskim izvještajima proračunskih korisnika tako i u godišnjem izvještaju o izvršenju proračuna. U okviru revizije također sam već rekla da je, da su provjereni nalozi i preporuke odnosno da li je prema njima postupljeno ili ne, za sve one naloge i preporuke koji su dani u prijašnjim revizijama. I revizijom je utvrđeno da je postupljeno prema 54,7% danih preporuka i naloga, da je djelomično postupljeno prema 7,8%, a 37,5% danih naloga i preporuka je u postupku izvršenja. Najveći broj danih naloga i preporuka je proveden, a provedba pojedinih preporuka obuhvaćala je i donošenje ili izmjenu određenih akata i propisa tako da neke od naloga i preporuka koji smo naveli da su u postupku provedbe u biti su ugrađeni u novi prijedlog nacrta Zakona o proračunu, a s obzirom da je procedura za donošenje Zakona o proračuna nije se odvijala u planiranim rokovima ovi nalozi i preporuke su kao takve ugrađene u te akte, ali nije s obzirom da zakon još nije ni donesen ne možemo reći da su te preporuke i provedene. Također, neke od naloga i preporuka koji su provedeni dobro je istaknuti da su uključene informacije, da bi bilo dobro uključiti informacije o poreznim rashodima u prijedlog državnog proračuna. Zatim bi trebalo uključiti podatke u opći dio državnog proračuna o ukupno planiranim rashodima i raspoređenim, rashodima raspoređenim prema izvorima financiranja te funkcijskoj klasifikaciji. Također bi bilo potrebno normativno urediti ovlasti čelnika proračunskih korisnika za raspolaganje nefinancijskom imovinom proračunskih korisnika te detaljnije urediti i propisati aktivnosti koje se odnose na sastavljanje, donošenje i objavu financijskih planova proračunskih korisnika državnog proračuna i jednako tako proračunskih korisnika proračuna lokalne jedinice. Također, ono što je još važno ovdje istaknuti da je Državni ured za reviziju tijekom obavljanja revizije za 2018. godinu dao nalaz, nalog da se zbog značaja raspoloživih sredstava iz europskih fondova jedan od propisanih elemenata ugradi u godišnji izvještaj o izvršenju državnog proračuna i izvještaj o korištenju sredstava iz EU fondova za koje je potrebno propisati sadržaj i metodologiju sastavljanja. Ova provedba je u postupku, ova preporuka je u postupku provedbe i bit će ugrađena vjerojatno u Zakon o proračunu kao i Pravilnik o polugodišnjem i godišnjem izvještavanju državnog proračuna. Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici zahvaljujem na pozornosti.
Hvala lijepa. Evo, malo pričekajte imamo nekoliko replika na vašu raspravu. Prva je zastupnik Nikola Grmoja.
Iznijeli ste niz nepravilnosti dakle koje su ovdje utvrđene, ali mi smo tu raspravljali smo na ovoj prethodnoj točki, a i ovdje smo sada tu da bismo upozorili što se zapravo događa sa izvršenjem proračuna odnosno što i kako se troše novci hrvatskih građana. I dakle želimo ovdje još jednom, oduzeta nam je riječ bila na ovoj prethodnoj točki, upozoriti da se novci hrvatskih poreznih obveznika, hrvatskih građana troše neracionalno, netransparentno i da je to zasluga gospodina koji sjedi iza vas potpredsjednika Hrvatskog sabora Ante Sanadera i ekipe koja i u Splitsko-dalmatinskoj županiji i u svim drugim županijama dakle lažno obećava hrvatskim građanima određene projekte, izvlači novac kroz namete i još ih sad terorizira ovim mjerama kod kojih imamo dvostruke kriterije.
Ne morate odgovarat jer ovo nije bila ova replika, ovo je bija slobodni govor. Miro Bulj slijedeća replika, imate slijedeću repliku.
Hvala lijepo. Evo vidili smo također ovaj da u izvršenju proračuna u 2019. znači imamo niz nepravilnosti kao što ste nabrojili od toga da se za škole, za djelatnike škola osnovnih i srednjih škola u biti knjižilo u državnom proračunu rekli ste 7,8 milijardi kuna umjesto da je se to radilo na razini donacija prema je li kako proračunskih donacija prema županijama što znači da ne rade niti županije svoj posao, a niti oni koji bi trebali raditi svoj posao. Međutim, činjenica je da u državnom proračunu imamo niz uvažena, niz nepravilnosti kao što su npr. oslobađanje od ne znam jeste primijetili to, smanjenje koncesija za milijardu kuna. Jeste tu utvrdili zakonitost toga, milijardu kuna teleoperaterima je smanjena koncesija, pa možete li reći je li tu utvrđena možda nekakva nepravilnost jer hrvatski građani su za milijardu kuna oštećeni dok bi tim bogatašima je oprošteno milijardu kuna. Hvala lijepa.
Odgovor.
Hvala lijepa na postavljenom pitanju. U okviru izvještaja o izvršenju godišnjeg državnog proračuna nismo utvrdili nikakve nepravilnosti vezano za iskazivanje prihoda od koncesija. Moguće da kod kroz reviziju pojedinog ministarstva u čijoj je i nadležnosti briga oko naplate koncesija da i to obavezno provjeravamo u svakoj reviziji, da ako bude nekih nepravilnosti to ćemo moći vidjeti znači kroz reviziju pojedinog ministarstva ili nekog drugog proračunskog korisnika ili proračunskog korisnika na lokalnoj razini ako se radi o koncesijama koje djelomično ostvaruju prihodi iz jedinica lokalne ili područne, regionalne samouprave.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Marijana Puljak.
Dobar dan, dakle vidjeli smo ovdje puno je preporuka koje se odnose na neke od normativnih uređenja, dopune pravilnika, uputa, donošenje metodologija čak izmjene zakona. Obzirom da je ovaj izvještaj sastavljen još u 6.-ti mjesec prošle godine, znate li je li ministarstvo već postupilo po nekim ovim preporukama do sada, je li već uskladilo neke svoje pravilnike i te normativne dokumente? Hvala.
Odgovor, izvolite.
Ako pogledate zadnji dio izvješća vidjet ćete da smo dali jednu preglednu tablicu gdje smo u tom trenutku kad smo završavali reviziju uz svaku danu preporuku verificirali u kojoj je fazi. Sada je ponovno revizija u tijeku za 2020., sve ove naloge i preporuke ćemo ponovno provesti i već negdje u 6.-tom mjesecu, do sredine 6.-tog mjeseca izvješće o obavljenoj reviziji bit će dostavljeno u Hrvatski sabor gdje ćemo moći potvrditi jesu li onda te, ti nalozi i preporuke dokraja provedeni.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Marin Mandarić.
Zahvaljujem. Evo čuli smo iz uvodnog izlaganja kako su neke od preporuka i naloga već zapravo implementirane bile i u proračun 2020.-te, ali i za ovu 2021. godinu, pa vas molim onako možda općenito nekako pregled, vaše mišljenje zapravo odgovora Ministarstva financija na vaše preporuke i naloge sa pogledom nekoliko godina unazad, koliko ste možda i vi osobno zadovoljni sa reakcijom Ministarstva financija, koliko revni su u ispunjavanju preporuka, nalaza, ima li tu zapravo pomaka tokom godine. Hvala.
Odgovor.
Ja sam godinu dana zamjenica glavnog državnog revizora i prije sam se bavila nekim drugim područjem vezano uz reviziju, međutim prateći našu reviziju o izvršavanju godišnjeg državnog proračuna vidimo da je tu napravljen veliki pomak. Naime, naši kolege to su timovi koji dosta dobro poznaju problematiku državnog proračuna i kad daju neki nalog i preporuke u Ministarstvo financija imamo jako dobru suradnju i svaka preporuka se dobro analizira i formulira da li je ona provediva ili nije. Tako da možemo vidjeti da sve naše, svi naši nalozi i preporuke koje smo dali od strane Ministarstva financija su i prihvaćene. Odmah su poduzimali mjere ako je trebalo donijeti neku uputu ili dopuniti pravilnik što je jednostavnija procedura za donošenje, ali kada se radi o donošenju zakona onda to malo duže traje. Ali svakako nemamo nikako potpora [[Upadica Sanader: Vrijeme.]]
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Tomislav Tomašević.
Pa ja mislim da je i inače kada se da uvjetno mišljenje primjerice jedinicama lokalne samouprave da je to problematična politička tema za svaku poziciju, svaku vlast u jedinicama lokalne samouprave, a mislim da je veliki problem kada država dobije odnosno Vlada uvjetno mišljenje od Državne revizije i to za izvršenje proračuna. Ja mislim da je to, da se tako izrazim bruka za Ministarstvo financija. I sada vi kažete da je tu napravljen veliki napredak, to ste replicirali kolegi zastupniku, međutim ja ovdje gledam i dalje primjerice vaše preporuke iz 2018.koje i dalje su dobar dio njih u postupku provedbe. E sad ne znam da li se išta promijenilo od kada je ovo izvješće ostavljeno, ali vidim tu je čak iz 2018.dobar dio preporuka koje su u postupku provedbe ili tek djelomično provedene, pa me isto zanima kako je to moguće i kakvo je stanje tih preporuke još iz 2018.s obzirom da je prošlo sad skoro godinu dana od kada ste sastavili izvješće?
Kao što sam već rekla možemo pogledati kada su bili rokovi za provođenje pojedinih naloga i preporuka. Naime, kada se završi revizija mi prijedlog plana provedbe naloga i preporuka dostavljamo ministarstvu i svakom subjektu revizije koje odredi nekakav razumski datum u kojem će taj nalog ili preporuku provesti. Oni taj prijedlog plana dostavljaju nama i mi također odnosno revizorski tim ocjenjuje da li je to vrijeme primjerno za provođenje te preporuke. I imamo neke preporuke kojima je prošao rok, ali su pojedine aktivnosti poduzete, ne do kraja, s druge strane imamo ove preporuke koje je trebalo provesti na način da se izmijeni Zakon o proračuna. To jednostavno nije još provedeno jer zakon nije donesen.
Hvala lijepa. Slijedi rasprava u ime klubova. Prvi je Klub zastupnika Domovinskog pokreta uvažena zastupnica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog državnog sabora. Poštovana, poštovane kolegice i kolege. Slušali smo neke hvalospjeve Ministarstva financija prije ove točke dnevnog reda, a sad vidimo da je Državna revizija dala uvjetno mišljenje o Godišnjem izvješću o izvršenju Državnog proračuna RH za 2019.g. jer ima nepravilnosti, pa je to sad malo nekako čudno jel u nekom nesrazmjeru. Kako to sve je super, sve je krasno, sve je divno, a opet kažu revizori nije baš tako, ima nepravilnosti. Dosta smo detaljno čuli koje su to nepravilnosti, neću ih ponavljati i u principu osvrnula bih se na neke informacije i na neke indekse koji su vezani za transparentnost proračuna i nije sporno da je Hrvatska među onim državama koje bilježe napredak u količini informacija i kvaliteti javno dostupnih informacija vezano za državni proračun. To stoji i svi mi smo svjesni da kad je državni proračun i bilo što vezano za izvješća vezano za državni proračun na dnevnom redu onda imamo ovako jedan debeli snop papira koji su vezani, koji su printani jer to je državni proračun ne može to baš tako manje. Indeks otvorenosti proračuna 2019. je za Hrvatsku iznosio 68, to je značajan pomak, 11 bodova više nego 2017. i tu smo zauzeli 21. mjesto na svjetskoj ljestvici i nalazimo se u skupini zemalja koje objavljuju značajnu količinu proračunskih informacija. Rekao bi čovjek da dobro stojimo kad smo na svjetskoj ljestvici 21, nije to baš ni loše. Ali da vidimo šta mjeri taj indeks, znači on nam govori u kojoj mjeri javnost može pristupiti ažurnim, razumljivim i dovoljno opsežnim informacijama o proračunu putem mrežnih stranica i to ide onda na ljestvici od 0 do 100, temeljem odgovora na ni manje ni više 109 pitanja kojima se ocjenjuje dostupnost, iscrpnost i pravovremenost objave osam ključnih proračunskih dokumenata, a to su smjernice ekonomske i fiskalne politike prijedloga proračuna, usvojenog proračuna, proračunskog vodiča za građane, mjesečnih izvješća, polugodišnjeg izvješća o izvršenju proračuna, godišnjeg izvješća o izvršenju proračuna te izvješća o obavljenoj reviziji koja je evo tu sada pred nama. Ono što je izuzetno važno i što svi naglašavaju je da je uključivanje javnosti u proračunski proces ključno, izuzetno važno i to je taj jedan element koji ustvari najviše pomaže podizanju razine transparentnosti. Pa onda kada mi ovom izvješću koje je dala Državna revizija raspravljamo u 21,47 baš ne pomaže previše o tome da se naša javnost uključi u nešto što je vezano za državni proračun jer sumnjam da je ovo pretjerano praćeno na nekoj od platformi. Ono što zabrinjava u cijeloj ovoj priči je uloga Sabor i kako je Sabor ocijenjen jer taj indeks je pokazao da institucije koje nadziru proračun odnosno nadzor od strane Sabora je relativno ograničen i tu smo osvojili svega 47 bodova i to nikako ne može biti dobro jer upravo je Hrvatski sabor taj koji usvaja državni proračun, a mi smo tu najlošije ocjenjeni. Tako da bi tu možda trebali nešto poraditi i kako bi se osnažila uloga sabora predlaže se da zastupnici dobiju prijedlog proračuna minimalno 2 mjeseca prije početka proračunske godine, a i za ovom govornicom bilo je dosta primjedbi svaki puta kad je nešta vezano za proračun da bi ti materijali trebali biti pregledniji i dosta ima primjedbi vezano na format, oblik, da li to mora biti skenirani pdf koji defacto slika ili to može biti u nekom drugom obliku, to ostavljam Ministarstvu financija, ali da bi to pomoglo preglednosti i nekakvoj mogućnosti usporedbe nama zastupnicima ja vjerujem da bi. Što nam predlažu stručnjaci za javne financije? Znači u prijedlog proračuna uključiti informacije o poreznim izdacima uz objašnjenje osnovnih ciljeva svakog pojedinog poreznog izdatka, ciljane skupine na koju se odnosi te procijenjene visine izgubljenih poreznih prihoda. To je recimo jedna dobra preporuka koja bi za 2020.-tu bila jako korisna znači sve je dobro kada nam raste BDP, kada rastu prihodi poglavito porezni, ali što u slučaju kada to nije tako, a vidimo da ima i takvih godina. Evo prošla je bila takva, a bojim se da će biti i ova jer nije baš dobro krenulo. Isto tako uključiti detaljne informacije u prijedlog proračuna o financijskoj imovini države, znači popis imovine i procjenu vrijednosti te nefinancijskoj imovini države popis imovine po kategorijama. To isto ne bi bilo loše jer vidimo kroz sva ta izvješća da prihode koje ostvaruje Hrvatska od svoje imovine oni nisu baš tako značajni jel i nisu baš tako veliki mada država posjeduje dosta veliku imovinu. I zadnji je znači poboljšati nekakav sadržaj, sveobuhvatnost proračunskih vodiča kako bi građani u stvari mogli vidjeti ono što njih zanima, kako bi im to bilo preglednije i kako bi se oni tu mogli lakše snaći. Revizija je dala određene, državna revizija je dala određene preporuke kao što su neke kolege već primijetile, to je dosta onako pregledno u tom tabličnom prikazu i evo ja vas ovim putem pohvaljujem to je uistinu pregledno, ali malo zbunjuje ta činjenica da se određene preporuke već nekoliko puta daju jel i stalno se ponavljaju i ono što je meni ovako privuklo pozornost to je jedna od preporuka koju ste istaknuli u ovom izvješću, a odnosi se znači na zaduživanje i drugih subjekata, a koje utječu na visinu javnog duga jel da bi isto tako u strategiji upravljanja javnim dugom trebalo obuhvatiti i pregled znači zaduživanja tih drugih subjekata koji utječu na visinu javnog duga osim Ministarstva financija jer nije Ministarstvo financija jedini znate pa se može tu, neke stvari se mogu potkrasti i može doći do pomalo iskrivljene slike ja bi rekla evo ovako usudila bih se upotrijebiti tu riječ. Isto tako, evo veseli me što ćemo uskoro dobiti i novo izvješće jer činjenica je da određene preporuke i određene mjere se ponavljaju iz godine u godinu i bilo bi dobro čuti i zanimljivo zašto to nije provedeno i u nekom terminskom planu kada se očekuje provedba jer sugestije su dobre. Znači ovo sve što državna revizija predlaže je dobro, ja osobno nisam tu našla nekakvih zamjerki, nisam računovođa, jedno vrijeme jesam radila u računovodstvu, poznato mi je znači al dobro ovo je državni proračun, ovo je ipak nešto drugo, to je nešto sasvim drugo, ali sve mjere i preporuke koje je državna revizija dala mislim da su na mjestu, ali se ponavljaju i bilo bi dobro čuti iz Ministarstva financija što se tu dešava, što se radi na tom planu. Evo, to bi recimo po meni bilo, drago mi je da je tu državni tajnik pa možda da nam kaže koju riječ na tu temu. Hvala.
Hvala. Slijedeća rasprava je Mira Bulja u ime Kluba zastupnika MOST-a.
Hvala lijepo. Pozdravljam predstavnike državne revizije, kolegice i kolege izvršenje proračuna za 2019. smo imali u prethodnoj točki međutim revizija je rekla sasvim drugačije od onoga šta nam je predstavio ovdje ministar. Znači da ima niz veliki niz nepravilnosti, sami znači u proračunu ima za 2019. u izvršenju, međutim volio bih da u jednom, da smo dobili informaciju vjerojatno je o izvanproračunskim tj. korisnicima kao što su Hrvatske vode, projekti njihovi, kao što je u pitanju Hrvatske ceste, kao što su znači Hrvatske šume i puno tih koji su izvanproračunski rashod koji su sastavni dio proračuna. Kad mi donosimo proračun imamo određene projekte, investicije, određena sredstva u proračunu koja se nalaze i u tome dijelu, tako da u tome dijelu poglavito što se tiče projekata značajnih za RH bi dobro bilo vidjeti u biti nadam se da će to jednom u izvješća se vidjeti sve te nepravilnosti koje se događaju, ali moramo znati da se pojavljuju i u javnosti brojne nepravilnosti, poglavito po pitanju kad govorimo projekata Hrvatskih voda koja su postale nažalost svrha same sebi. Hrvatske ceste, Hrvatske autoceste koji su ogromni i gubitaši i u biti građani RH i porezni obveznici ne iskazuju baš neko zadovoljstvo, a i rezultati nisu baš vidljivi. Naravno da sve nepravilnosti i uvjetno mišljenje nam je suprotno stavu ministarstva međutim činjenica da kad govorimo o državnoj reviziji, revizija često ovdje u ovom ne samo po ovome pitanju izvršenja proračuna nego općenito državna revizija kada daje izvješće nama saborskim zastupnicima u nizu nepravilnosti u kojima je rekla, u kojima je govore i pa čak i gdje se radilo o mogućim većim nepravilnostima je obaviješteno Državno odvjetništvo, tako bi trebalo biti da obavijesti, međutim ne znam kolike su baš bile aktivnosti Državnog odvjetništva po tome pitanju. Što se tiče samih potpora i poticaja, to je jedno pitanje koje se treba uvijek postavljati, vjerojatno je to provučeno kroz knjige il državi proračun onako kako se treba provući međutim mi kao saborski zastupnici uvijek moramo postavljati sebi pitanje da li taj novac kada vidimo da su potpore i poticaji bitni, ja ne kažem poglavito u određenim granama koje su bitne, a to su i poljoprivreda i gospodarstvo, a poglavito poljoprivrede činjenica da rezultata nemamo. Da u RH i dalje uvozimo previše prehrambenih proizvoda, da u, poglavito prehrambenih proizvoda tako da imamo i tu bi tribalo vidit o čemu se radi zbog čega imamo loše rezultate, a dajemo nikad veće potpore ili poticaje. Tako da bi tribalo vidjeti da li dobijaju poticaje oni koji bi trebali, tribali ovaj dobivati. Ja nemam nikakav problem da mi sufinanciramo naše primjera poljoprivrednike prehrambenu industriju kao što je sad problem vidimo projekta Slavonija koji je doveo da se gase šećerane i najavljeno je meni da za Dalmatinsku zagoru i Liku i Gorski kotar, pa bi zamolio da taj projekat kao što je Slavoniji projekat ovaj velki koji je najavio premijer pa vidimo da je sve pogasio šta triba pogasiti ne samo industriju nego i naše poljoprivrednike koji se bave proizvodnjom samog repromaterijala. Tako da te potpore i poticaji u poljoprivredi bi tribali biti u biti oni koji bi trebali davati rezultate. I vidljivo je znači ja ga ovde imam, uvaženi predstavnik je državne revizije rekao da te potpore i poticaji ne daju nikakve rezultate, koliko je vaš djelokrug, ja znam da vi ne možete previše vi možete vidjeti ono što je provedeno kroz knjige i ono što bi trebalo provesti u skladu sa Zakonom o državom proračunu međutim ovaj i što proizlazi iz zakona kao vaša obaveza i ono što vi morate kazati, nabrojili ste vi dosta nepravilnosti. Ali ove potpore i poticaji su vrlo bitni zato što nismo država koji nije samodostatna što je ogroman problem, bili smo u korona krizi i vjerujem da ta proračunske stavke poglavito što se tiče potpora bi trebale biti ovaj usklađene sa stvarnim stanjem na terenu. To je ono ključno o čemu govorimo i ovaj dio izvanproračunskih korisnika proračuna gdje ne vidim rezultate poglavito po pitanju brojnih projekata koji se najavljuju. Da li je to proknjiženo, nije proknjiženo il vidimo da što se tiče obrazovanja srednjeg i osnovnoga da se 7,8 milijardi kuna knjiži plaće djelatnicima da se za obrazovanje se knjiže u državnom proračunu, a u biti to bi trebala biti decentralizirana sredstva, donacija, decentralizirana sredstva prema regionalnom i lokalnom samoupravi tj. prema osnivačima tih ustanova obrazovnih il školskih. Znači imamo brojne greške i nedostatke i duplo vođenje očito, ili duplo ili se krivo vodi. Sad je pitanje što se događa u osnivačima tih školskih obrazovnih ustanova. Tako i vjerojatno i u zdravstvu, nisam čuo …/nerazumljivo/… i zdravstvo imamo određenih prema domovima zdravlja, prema regionalnoj samoupravi, znači prema županijama decentralizirana sredstava kao donaciju naravno za zdravstvo. Tako da ima u ovome vašem što ste vi rekli ima previše nepravilnosti u proračunu i sasvim mi je drugačiji, skroz je drugačiji u biti. Bit će lakše nego da lakše kažem nego od onoga što je ministar Marić rekao kod izvršenja proračuna. Ovdje gdje se hvalio sa transparentnošću proračuna, gdje se hvalio za zakonitosti proračuna, međutim ovaj proračun ima uvjetno mišljenje od državne revizije što znači da proračun, izvršenje o proračunu nije zakonito. Znači to je u biti priča, nije zakonito, nije bezuvjetno mišljenje na ovaj proračun, nego uvjetno mišljenje. I u ovome trenutku šta bi mi sad saborski zastupnici tribali kazati ovdje predstavniku Ministarstva financija? Da imamo proračun, izvršenje proračuna koje je sa određenim uvjetima i nepravilnostima. I to nije dobra poruka i nadam se poglavito kad nismo, ja ne znam što je sad tim proračunskim rashodima i ja još, ovaj s izvanproračunskim korisnicima i zaista kad vidim sve te projekte koji su obećavani, mislim evo ja gledam brojne projekte kako se to vodi, brojne projekte puste milijarde koje Vlada donosi na svojim sjednicama kao što je Splitu prije 4 godine, evo to je kolega Sanader on je bio tu na sjednici u prvome redu na slici kada su obećali 2 milijarde kuna, 2 milijarde kuna projekata. Jel je i to knjiženo, jel knjiže to Vlada, tko zna je to knjiženo ili nije to bi tribalo sad provjeriti, pa evo provjerite koliko je ostvareno tih ako možete ako je to u vašem djelokrugu, ako nije u vašem djelokrugu, uglavnom ja ne vidim te ceste, ne vidim te puste projekte jedino šta vidim od tunela Vučevica do, vidim od izlaza Vučevica, znate di je Vučevica, Ante Sander zna dobro, znači izlaza tunel Vučevicu, tj. izlaz s autoceste do tunela koji ne postoji. 40 miliona četverotračna cesta, taj ima projekat, taj se radi valjda u Hrvatskim cestama on je sada ovaj za 2021., ali nije zato na Cetinsku krajinu, nije za imotski kraj ovaj brza cesta spoj, a nije ni tunel Ravča – Drvenik koji je par puta otvaran do sada, vi ste rekli da ste godinu u reviziji. Taj tunel je otvaran jedno 4, 5 puta do sada, sad ne znam kako se on knjiži jel je bio Branko Bačić postavlja kamene temeljce 2005.čini mi se, tako da imamo tu to bi trebalo provjeriti koliko se to puta knjiži. I uvijek na proračunu kada sam davao amandmane, to baš te amandmane koje je Vlada davala kao svoj prijedlog tj. koja je predložila da će 2 milijarde kuna projekata za Splitsko-dalmatinsku županiju, kada sam davao amandmane onda uvik odgovor je projektna dokumentacija se izrađuje jer radi se projektna dokumentacija. Pa možete li provjeriti koliko se do sada te projektne dokumentacije napravilo, koliko je koštala ta projektna dokumentacija i di se arhivira? Ako 15 godina kaže non stop kaže u izradi je projektna dokumentacija, u izradi je projektna dokumentacija to vam je slično kao sa strategijama, čak i te strategije bi tribalo provjeriti koliko su ostvarive i koliko su koštale hrvatske građane. Mislim jednostavno ne znam jel to vaša zadaća zakonski propisana, ali toga je toliko obećalo da ja ne znam di će više biti projekata, puste te milijarde. Evo uglavnom, vrlo bitni su izvanproračunski korisnici, a naravno da je žalosno što u 2021.g. govorimo o 2019.i o proračunu [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] koji nije izvršen u skladu sa zakonom. Hvala lijepa.
Sljedeća rasprava je zastupnik Hrvoje Zekanović u ime kluba Hrvatskih suverenista. Njega nema, gubi pravo. Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a uvažena zastupnica Martina Grman Kizivat.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovana predstavnice Ureda državne revizije, poštovane kolegice i kolege. Pred nama je Izvješće o obavljenoj reviziji godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna RH za 2019.g. Izvješće kao i za 2018.g. je uvjetno mišljenje, znači ima nedostatke. Ako pogledamo izvještaj od godine prije vidimo da se neke stvari i ponavljaju. Naime, prijenosi sredstava između proračunskih korisnika državnog proračuna nisu pravilno iskazani na za to predviđenim računima računskog plana proračuna što je utjecalo na pravilnost iskazane strukture prihoda i rashoda. Prihodi i rashodi od prijenosa trebaju biti iskazani u istom iznosu, a rashodi od prijenosa sredstava veći su za 24 milijuna kuna, a u godini ranije ti rashodi od prijenosa bili su čak 100 milijuna i 600 tisuća kuna. Recimo, blago poboljšanje. Nadalje, dodijeljene potpore poslodavcima u iznosu od 35 milijuna kuna koje propisuje Zakona o obnovi i razvoju Grada Vukovara nisu iskazani u okviru rashoda nego kao umanjenje prihoda od doprinosa za mirovinsko osiguranje. Godinu ranije to je bilo 17,8 milijuna kuna. Dakle ponavlja se iz godine u godinu. U okviru rashoda za zaposlene iskazani su prihodi u iznosu od 7 milijardi i 800 milijuna kuna koji se odnose na plaće i ostale rashode za zaposlenike osnovnih i srednjih škola. S obzirom da su navedeni rashodi trebali biti iskazani u okviru rashoda za pomoći proračunskim korisnicima drugih proračuna … utjecalo na pravilnost i iskazane strukture rashoda državnog proračuna. Imamo zamjerku i kod konzularnih usluga, prihodi su iskazani za 20 milijuna i 500 tisuća kuna manje od ostvarenih. Dio realiziranih tečajnih razlika te razlika proizašlih iz primjene valutne klauzule nastale su iz transakcija u vezi sa javnim dugom, nisu evidentirane na način propisan pravilnikom o proračunskom računovodstvu i računskom planu što je utjecalo na iskazanu visinu prihoda, rashoda, izdataka te razliku prihoda i rashoda državnog proračuna. Prijenos sredstava iz Državne riznice na račune proračunskih korisnika u poslovnim bankama nije istovjetno stvarnom stanju jer u pojedinim slučajevima izvršenja financijskih planova proračunskih korisnika uvećano je za neutrošena sredstva na računima korisnika u poslovnim bankama. Manjkavosti u proračunskom računovodstvu odnose se na evidentiranje promjena u vrijednosti obujmu imovine i obveza, evidentiranje otpisa, potraživanja i obveza te iskazivanje financijske imovine koja se odnosi na dionice i udjele u glavnici te vrijednosne papire. Usklađivanje imovine i obveza denominiranih u stranoj valuti ili koje se primjenjuje valutna klauzula na dan sastavljanja bilance te popis imovine i obveza evidentiranje u okviru izvanbilančnih zapisa. To je niz nepravilnosti na izvršenje državnog proračuna. Ta razina nepravilnosti da ovo stavimo u privatnu firmu, ja imam osjećaj da bi netko mogao jako brzo dobiti otkaz, šef financija prvi, a vlasnik se isto dobro ne bi proveo. Toliko o izvršenju državnog proračuna. Državni proračun kao i njegovo izvršenje trebao bi biti ako ne besprijekorno tada barem sa manje nedostataka jer ako očekujemo da svi poštuju zakone, rade po pravilima, propisima, pravilnicima država bi tu trebala biti uzor, a država već drugu godinu za redom, koliko sam ja uspjela provjeriti ima uvjetno mišljenje. Klub SDP-a cijeni rad i trud Ureda državne revizije te će klub SDP-a podržati izvješće, a oni koji provode izvršenje trebali bi se zapitati kako uzastopno nemaju pozitivno mišljenje. Svi koji se bave revizijom znaju koja mišljenja revizija donosi i da uvjetno mišljenje samo znači da je utvrđeno niz nepravilnosti, a revizija negativnog mišljenja daje samo kada se utvrde teške povrede odnosno protuzakonite radnje. Ovo nije dobro, ali to neka ide dušu onima koji izvršavaju proračun. A u potpunosti ovim putem pohvaljujem rad Ureda državne revizije na način na koji rade vodeći računa o tome da su deficitarni sa kadrom kao i da su među onima koji su najmanje plaćeni, a uzmimo u obzir da ljudi koji rade u Uredu državne revizije moraju imati puno veća znanja od onih koje redovno kontroliraju i upozoravaju one koji uzastopno rade greške, a imaju puno, puno veće plaće. Hvala.
Sljedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a uvažena zastupnica Marijana Puljak.
Zahvaljujem predsjedavajući. Drage kolegice i kolege. Evo pred nama je Izvještaj Državne revizije o reviziji Godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna za 2019.g. Već smo pričali ranije i o samom tom izvršenju koliko je kasno, ali evo. Ovaj izvještaj završen je u 6.mjesecu prošle godine i evo tek danas o njemu razgovaramo. Revizija je izrazila uvjetno mišljenje i ovo je druga godina po redu kojem se Ministarstvu financija daje uvjetno mišljenje, dakle našli su neke tehničke probleme oko iskazivanja prihoda i rashoda odnosno kako u izvještaju piše obavljenom revizijom za 2019. utvrđene su nepravilnosti i propusti koje se odnose na pripremu i izvršavanje državnog proračuna, računovodstveni okvir, izvještavanje i račun financiranja te državna jamstva. I prošli put dakle i prethodnu godinu imali smo uvjetno mišljenje na izvještaj o izvršenju državnog proračuna za 2018.g. bile su 64 preporuke od kojih je barem na ovaj izvještaj na dan kada je sastavljen ovaj izvještaj u 6.mjesec izvršeno, provedeno njih pola oko 35 iako je većina rokova izvršenja bila do kraja 2019.g. Dakle ono kako je već spomenula kolegica prije, Državna revizija obavi svoj posao, odradi posao kako treba na kraju se padne na izvršavanju preporuka. Nalazi u ovom izvještaju ukazuju na ozbiljne propuste u Ministarstvu financija te probleme i u zakonskim okvirima odnosno čak evo u Zakonu o izvršenju državnog proračuna koji kako kaže nalaz na jednom mjestu nije neke postupke uredio na pravilan i transparentan način. Zanimljivo je sad među nalazima vidjeti neke detalje, prvo one koji upućuju na to da imamo čak i nekakve crne rupe ja bi to nazvala odnosno doslovno ne znamo kud novac nestaje jer čini se da računi proračunskih korisnika u poslovnim bankama nisu pod nadzorom. Npr. u nalazu kaže se u pojedinim slučajevima su sredstva koja su doznačavana na račune proračunskih korisnika u poslovnim bankama značajno odstupala od sredstava navedenih u zahtjevima za isplatu dostavljenim nadležnim razdjelima, revizijama pojedinih proračunskih korisnika utvrđeno je da pojedini proračunski korisnici koncem godine na svojim računima imali su sredstva, a u bilanci nisu imali iskazane obveze i onda navedena sredstva nisu vratili na račun državnog proračuna već su ih nastavili koristiti u idućoj proračunskoj godini. Isto tako nalaz o tome da značajna novčana sredstva na računima proračunskih korisnika u poslovnim bankama s obzirom na ta značajna sredstva s ciljem povećanja transparentnosti i ekonomičnosti državni ured je mišljenja da bi proračunski korisnici godišnje trebali dostavljati podatke Ministarstvu financija o novčanim sredstvima na računima u poslovnim bankama. Dakle postoje neki računi u poslovnim bankama, ne znamo koji su izvori navedenih sredstava i ne odgovaraju iznosi koji se tamo nalaze ne odgovaraju dokumentaciji. Iz nalaza kako sam rekla i ranije imamo problema sa zakonima i pravilnicima, predlažu se izmjene određenih pravilnika, donošenje nekih novih uputa, usklađivanje s pravilnicima, usklađivanje s odredbama zakona o proračunu, dakle to su često nalazi. I treće, upozorava se na mogućnost rasta čak duga državnog proračuna zbog tečajnih razlika. Dosta se spominje poziva na transparentnost, bilo bi dobro da se u cilju transparentnosti poštuju i smjernice za fiskalnu transparentnost. Jedna od njih je da informacije treba prezentirati na pravodoban način koji potiče i analizu mjera i promiče odgovornost. Jedan od indeksa koji mjeri transparentnost proračuna države tzv. indeks otvorenosti proračuna, za Hrvatsku je taj indeks u 2019.g. bio 68 na skali od 1 do 100, zauzeli smo neko 21.mjesto među 117 zemalja, iako se vidi nekakav napredak u toj transparentnosti ima još dosta posla da taj proračun bude još transparentniji i otvoreniji prema javnosti. Naime, Hrvatska i nema neke uspostavljene mehanizme kako javnost uopće može sudjelovati u cijelom ovom proračunskom procesu. Isto tako spomenula je kolegica i prije u svom izlaganju jedna od preporuka je institucija koje taj indeks mjere da se osnaži uloga Sabora odnosno preporuča se da zastupnici taj prijedlog proračuna dobiju minimalno dva mjeseca prije proračunske godine. Već smo čuli o samoj tehnici odnosno o tome da dokumentacija može biti i u strojno čitljivom odnosno u Excelima koje onda možemo i lakše analizirat, a ne u PDF-ovima koji su zapravo dokumenti pa skenirani pa ih onda teško i pretražujete itd., dakle to je problem ne samo na državnoj razini nego i u lokalnim jedinicama. Dakle, nekako neshvatljivo, troši se nekako papir koji se onda ponovo skenira, a zapravo se može uštediti i na procesu i na cijelom papiru. Dakle, evo pohvale ja bih rekla za Državnu reviziju, ali dvije godine za redom uvjetno mišljenje za Ministarstvo financija, mislim da to nije nikako dobro. Rekli ste ovdje da ono kada sam postavljala pitanje jesu li neke od preporuka već u implementaciji da se mogu naći ove u tablici, nisam sigurna ova tablica koja je ovdje prikazana to su nalazi iz one prethodne revizije, ne ove jel, znači za ove nalaze još očekujemo zapravo odgovor Ministarstva financija u kojim rokovima će ove nalaze realizirati je li te rokove nismo ovdje vidjeli, ne vide se ovdje u ovom izvješću. Evo to je to, evo zahvaljujem.
Slijedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika HDZ-a uvaženi zastupnik Marin Mandarić.
Dobra večer svima. Poštovani potpredsjedniče, izvješće o reviziji državnog proračunu, izvješću o izvršenju državnog proračuna za 2019. već smo rekli da možda bi bilo primjerenije da smo ga, da je nekad prije došlo ovdje na plenarnu sjednicu, no što je tu je. Čuli smo obrazloženje ministra zašto nije bilo još jesenas, ali ok, što je tu je. Uvjetno mišljenje ni prvi ni zadnji puta, ali imam potrebu naglasiti, al čuli smo ovdje kroz rasprave kolega iz drugih klubova kako se proračun izvršava nezakonito, kako je to netransparentno, kako se novci rasipaju, kako se neracionalno troše novci, ja bih samo vratio jedan korak nazad i pojasnio. Nije rađena revizija o načinu na koji se izvršava državni proračun, nego je rađena revizija o načinu na koji se evidentira i prikazuje izvršenje državnoga proračuna. Znači ne znači da je državni proračun nezakonito izvršavan, nego je samo su date, dana mišljenja da neke stvari nisu baš najpravilnije iskazane u izvješću, da ih je trebalo drugačije evidentirati. To je ogromna razlika. Ogromna razlika jel da se proračun nezakonito izvršava, da netko radi nešto što nije predviđeno Zakonom o proračunu onda bi taj slučaj vjerojatno na DORH odavno, odavno i proslijeđen. Vidjeli smo i broj preporuka i broj naloga koji su dati u ovoj reviziji, pa ako to usporedimo sa revizijom proračuna za 2018. godinu vidimo da se zapravo smanjuje taj broj jer tamo u 2018.-tom čini mi se ukupno da je bilo 38 što preporuka, što nalaza, ovoga puta 16. I čuli smo uvodno u, od strane predstavnika, predstavnice Državnog ureda za reviziju da su u međuvremenu neki nedostaci, neke manjkavosti već otklonjene. Tako da ne možemo reći ona priča oko evidentiranja plaća u školama koje su osnovane od strane jedinica lokalne i područne samouprave da se to ponavlja i dalje, ja bih rekao ponavljalo se. Da, ponavljalo se, ali ne ponavlja se i dalje, jel je to ispravljeno na proračunu za 2020., za 2021. godinu. Slična stvar je i oko onih potpora za poduzetnike temeljem Zakona o Vukovaru, ponavljalo se, ali je u međuvremenu ispravljeno i više, tih manjkavosti više nemamo u izvješćima o izvršenjima državnoga, državnoga proračuna. Od onih 64 preporuke koje su nam se vukle iz prethodnih godina vidjeli smo da manje-više u rokovima su se izvršavale ili djelomično izvršavale još uvijek imamo ih u postupku provedbe nešto, evo nadam se da kad budemo raspravljali o reviziji izvješće o izvršenju proračuna za 2020. godinu taj broj će nam biti još manji. Nešto smo ovdje čuli u raspravi, a nešto smo čuli i od u uvodno da su se neke stvari u međuvremenu i riješile i popravile. Rekao bih samo da nije RH i naše Ministarstvo financija izolirano, da ako pogledamo slučajeve i praksu i diljem Europe nije čudno nije čudno da se izražavaju uvjetna mišljenja na izvješće o izvršenju državnih proračuna. Znači nije sad kraj svijeta ako smo dobili, ako je izraženo uvjetno mišljenje za na izvješće o izvršenju proračuna i dalje je to zapravo, neću reći uobičajena stvar, ali uopće nije čudna stvar ako uzmemo kompleksnost državnog proračuna koliko je to zapravo i kompleksna i široka tematika pa sva ta ministarstva, pa razdjeli, pa korisnici, pa po izvorima ne čudi da tu nešto možda nije najspretnije, ja ću se tako izraziti, najspretnije iskazano. Ali opet vraćam ne znači da je nezakonito trošeno i da se novac proračunskih obveznika RH trošio na nezakonit način. Drago mi je nekako što čujem da ćemo u buduće imati i pred saborom izvješće o korištenju EU sredstava. Mislim da će to biti jedno od zanimljivijih izvještaja koji će dolaziti ovdje pred saborske zastupnike s obzirom da uvijek se nekako mistificira to pitanje koliko je zapravo EU novaca potrošeno, pa kad su zapravo oni povučeni, koliko je ugovoreno, da se to konačno demistificira i da se objelodani u jednom pravom izvješću koliko mi povlačimo sredstava iz EU da to bude svima jasno, da tu više nema nekakvih prijepora, izvedenica, pogrešnih tumačenja. U najavi je novi Zakon o proračunu, čuli smo donijet će višu razinu i transparentnosti i preglednosti i dostupnosti ne samo državnog proračuna nego i proračuna jedinica lokalne i regionalne samouprave. Ne mogu drugo reći nego evo jedva čekam da taj zakon dođe ovdje prijedlog i pred sabor i da unaprijedimo te naše proračune. Kako ovaj državni jel tako i naš proračunskih korisnika jedinica lokalne i područne samouprave. Kad pričamo o proračunu i koliko je to zapravo kompleksna i široka tema moram nekako povući paralelu i moju, s mojim osobnim možda iskustvima, već evo 4 puta sam imao priliku predlagati proračun jedne jedinice lokalne samouprave, aktivno sudjelovati u izradi, zapravo evo i osobno znam koliko je to zapravo veliki i ogroman posao i znam koliko svake godine uvijek nešto smatramo da bismo trebali drugačije prikazati, strukturirati, prebaciti, a sve u svrhu lakšeg, preglednijeg kako korištenja proračuna, izvršavanja, a tako i u svrhu jasnijeg i transparentnijeg izvještavanja. I onda ne čudi i da državni proračun neprestano ima potrebu za unapređenjem, a jednako tako i propisi koji uređuju cijelu tu priču oko proračuna, konstantno se imaju unapređivati i naravno da onda ima tu stvari i koje možda nisu uvijek na pravi način odrađene u trenutku kad to državna revizija očekuje. Što se tiče rada državne revizije, ne mogu drugo, čuli smo ovdje i od kolega nego pohvaliti rad, revno odrađeno izvješće kao i svaki puta do sada što zapravo se i očekuje od Državnoga ureda za reviziju. Također imao sam iskustva i sa radom Državnog ureda za reviziju na svom slučaju svoga grada i zapravo preporuke, a i naloge od revizije nismo shvatili kao nekakvu kaznu nego više kao uputu kako krenuti ispravno ubuduće. Hvala.
Slijedi pojedinačna rasprava, uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, poštovana zamjenice glavnog državnog revizora sa suradnicom. Ovo izvješće o obavljenoj reviziji Godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna RH za 2019.je uvjetnog mišljenja, međutim treba pojasniti javnosti da između uvjetnog i bezuvjetnog mišljenja nema skale nikakve i da uvjetno nije negativno mišljenje kako to neki ovdje kolege tumače. Postoje određene anomalije i preporuke koje državni proračun treba popraviti. Državna revizija vrlo kvalitetno i sa puno pažnje obavlja svaku reviziju i sve ono što one pronađu i čine na način da daju određene preporuke zapravo pomaže svima, a državni proračun to onda mora na jedan način i implementirati kroz određene pravilnike jer Ministarstvo financija onda kreira i pravilnike o proračunskom računovodstvu i sve ono što se pronađe i na jedan način sugerira da se evidentira na drugi način se onda ima određene posljedice i na sve ostale proračune i proračunske korisnike. Državni proračun kao što znate je povećao broj izvanproračunskih korisnika i to je ono što dodatno povećava obuhvat poslova same riznice i proračuna kao takvog. Ove ovdje primjedbe koje su za 2019.iskazane su djelomično u 2020.i provedene već implementirane u proračun, a pogotovo u odnosu na plaće zaposlenika u osnovnim i srednjim školama jer je to preko 7,8 milijardi kuna i normalno je da je mjesto troška zapravo tamo gdje je nastao, a znamo da su gradovi i županije osnivači osnovnih i srednjih škola. Tako da to je nešto što je život pokazao da bi bilo logičnije da se iskazuje na mjestu troška gdje ono dolazi, ali to nije nekakva nepravilnost koja bi znatno trebala promijeniti zapravo ništa se nije niti sakrilo nego se iskazalo na drugačiji način. Ima tu i ovih potpora i konzularnih usluga i sličnog, međutim ono što bi ja htjela još istaknuti da uvijek kod izvršenja i kod preporuka koje Državna revizija daje to automatski ono što sam rekla povlači i izmjenu nekih zakona, prvenstveno Zakona o proračunu, a zatim i pravilnika koji onda to definiraju. Ovdje je jako važno reći da kod evidencije i kod procjene imovine kod mnogih jedinica lokalne samouprave i korisnika se te procjene nisu radile. To su vrlo zahtjevni postupci, to jako puno košta i onda je recimo kod takvih procjena se mora izabrati put kojim i na koji način će se napraviti, ali u svakom slučaju je bitno da popravljamo situaciju sa iskazivanjem imovine i sa stvaranjem baze podataka sa kvalitetnim informacijama o tome o vrijednosti jer to na kraju krajeva donosi puno kvalitetnije upravljanje javnim financijama, a isto tako i financijama u okvirima sa vlasništvom u okviru jedinica lokalne samouprave. Prema tome, sve ovo što je Državna revizija utvrdila se isto tako i kvalitetno ispravlja i koordinira sa Državnom revizijom. Hvala.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Jure Brkan.
Zavaljujem se predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege. Kao čelnik jedinice lokalne samouprave ja na reviziju uvijek gledam kao na nešto pozitivno, bez obzira kakvo će njeno mišljenje bit. Znači kada dobijemo nalaz revizije, dobijem jasnu uputu šta je možda krivo napravljeno, a i kako to popraviti. I dogovorimo se i uvijek dobijemo rok koji nas obavezuje da se to ispravi na vrijeme. Svakom revizijom držim da smo uvijek jedan korak malo bolji, malo uredniji, malo transparentniji u izvršavanju proračuna bilo jedinica lokalne samouprave, ali isto tako i ovoga našega državnoga proračuna tj. izvršenja državnog proračuna za 2019.g. Predmet ovog izvješća revizije je upravo taj proračun za 2019.g. u biti cjelokupno financijsko poslovanje državnog aparata sa svim proračunskim i izvanproračunskim korisnicima, financijske vrijednosti preko 139 milijardi kuna. Ali kontrolirali su se priprema, izvršavanje proračuna, računovodstveni okvir, izvještavanje, prihodi, rashodi, račun financiranja te državna jamstva i proračunska zaliha, znači cjelokupno izvršenje proračuna. Izvješće o kojemu raspravljamo je po meni vrlo dobar i kvalitetan dokument i ono je u potpunosti ispunilo svoj cilj, a to je da pruži razumno uvjerenje da je Godišnji izvještaj o izvršenju Državnog proračuna RH za 2019.g. sastavljeno u skladu sa propisanim okvirom izvještava. Kao što smo rekli u velikom i silnom poslu koji znači izvršenje proračuna, državnog proračuna je uobičajeno da se i uoče i pogreške unutar pojedinih dijelova proračuna. Ovo izvješće je utvrdilo postojanje pogreški niza pogreški unutar toga proračuna. Međutim, ako ste bolje proučili izvješće mogli ste vidjeti da se mahom radi o pogreškama u laički nazvano knjiženju na krive stavke. Kolega Mandarić je maloprije to baš onako plastično objasnio o čemu se radi. Tako možemo vidjeti da su se stvari iskazivale na jednim stavkama, mišljenje revizije da su se trebali iskazati na drugim stavkama. Isto tako uočene su pogreške koje su posljedica nejasnih tumačenja oko iskazivanja, ostvarenja i trošenja namjenskih prihoda te da je također potrebno donijeti i upute kako bi se otklonile nepravilnosti. Došlo se i do saznanja da je potrebno provesti i analizu radi poduzimanja daljnjih radnji u cilju uklanjanja nepravilnosti. Državni ured za reviziju nadalje predlaže Ministarstvu financija uspostavljanje sustava izvještavanja o novčanim sredstvima, također predlaže dopunjavanje pravilnika o proračunskom računovodstvu i računskom planu, predlaže usklađivanje odredbe uputa za evidentiranje zajmova i pravilnika o proračunskom računovodstvu i predlaže još niz drugih i korisnih stvari. Također može se vidjeti da je Ministarstvo financija samo uvidjelo neke pogreške te da je samo poduzelo aktivnosti za uklanjanje određenih nepravilnosti. Ono što je bitno da izvješće nije utvrdilo nikakve veće suštinske nepravilnosti koje bi izvršenje proračuna dovelo u suprotnost sa Zakonom o proračunu. Izvješće je jasno dalo svoja mišljenja o nepravilnosti, jasne upute i rokove za njihovo ispravljanje i ja vjerujem da će ministarstvo postupiti po uputama revizije. Uostalom pošto smo sada već i u 2021.vjerujem da se do sada većina nepravilnosti ja mislim i radi na uklanjanju tih istih. Sve u svemu dobar, kvalitetan dokument koji će pomoći izvršenju proračuna 2019. na iskustvima ove revizije ja sam uvjeren će biti puno bolja revizija na izvršenju proračuna 2020.g. Hvala.
Pojedinačna sljedeća rasprava je uvažena zastupnica Ankica Zmajić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani predstavnici Državne revizije, kolege i kolegice zastupnici. U skladu s odredbama Zakona o Državnom uredu za reviziju, Državni ured za reviziju je obavio reviziju Godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna RH za 2019.g. Ciljevi revizije određeni su sukladno standardima i smjernicama Međunarodne organizacije vrhovnih revizorskih institucija putem provjere točnosti iskazanih podataka u Godišnjem izvještaju o izvršenju Državnog proračuna RH za 2019.g., provjere procesa planiranja izvršenja državnog proračuna, provjere ostvarenja prihoda i primitaka te rashoda i izdataka u odnosu na planirani državni proračun RH za 2019.g., provjere zaduživanja i davanja jamstva te odobravanje sredstava iz proračunske zalihe i ispitivanje organizacije i vođenja računovodstva državnog proračuna. Revizija je provedena tijekom prvog polugodišta 2020.g. odnosno od 8. siječnja do 12. lipnja 2020.g. kojom su obuhvaćena područja i to priprema i izvršenje državnog proračuna, računovodstveni okvir izvještavanja, prihodi i primici državnog proračuna, rashodi i izdaci državnog proračuna, račun financiranja, državna jamstva i proračunska zaliha. Temeljem obavljene revizije Godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna RH za 2019.g. Državni ured za reviziju utvrdio je nepravilnosti i propuste u području pripreme odnosno planiranja, izvršenja plana državnog proračuna, računovodstveni okvir i izvještavanje, način financiranja te državna jamstva. I slijedom toga Državni ured za reviziju dao je ili izrazi uvjetno mišljenje za Godišnji izvještaj o izvršenju Državnog proračuna RH za 2019.g. uz određene naloge i preporuke. U izvješću o obavljenoj reviziji opisane i navedene su činjenice zbog kojih je Državni ured za reviziju i izrazio uvjetno mišljenje, a večeras smo i čuli od gospođe Rogošić, zamjenice glavnog državnog revizora konkretno koji su to razlozi za izražavanje uvjetnog mišljenja. Moram ovdje iznijeti i reći da pojedini zastupnici večeras ne raspolažu točnim kriterijima mišljenja već pričaju napamet kad se izražava uvjetno mišljenje. Uvjetno mišljenje izražava se kada postoji sumnja u jednu ili više pozicija u financijskim izvještajima koja je značajna, ali nije odlučujuća za razumijevanje financijskih izvještaja odnosno ako se poslovanje u manjoj mjeri nije obavljalo u skladu sa važećim propisima, upućuje se na bezuvjetno mišljenje ali i na jasno isticanje razloga zbog kojeg se daje uvjetno mišljenje. Osobno smatram da izvršenje državnog proračuna RH za 2019.g. u iznosu od 140 milijardi kuna za pohvaliti i uz to ostvarili smo i suficit odnosno višak prihoda i primitaka na rashodima i izdacima. I to što su revizijom utvrđeni neki manji propusti i nedostaci nije ni zamjeriti i mišljenja sam da i nije to sve tako loše i crno kako pojedini zastupnici u svojim raspravama govore i kritiziraju. Kao što vidimo u izvješću o obavljenoj reviziji godišnjeg izvještaja Ministarstvo financija se očitovalo na naloge i preporuke po područjima. U međuvremenu od provođenja revizije su i otklonjeni određeni nedostaci i provele su se pojedine preporuke koje je predložila državna revizija, a neke preporuke su u tijeku provođenja. Također, konstatiram da se provedba naloga i preporuka iz prošle revizije odnosno 2018. godine izvršava sukladno planu provedbe naloga što možemo vidjeti iz njihovog statusa. Nadam se i vjerujem da će navedeni prijedlozi, sugestije, nalozi i preporuke od strane državne revizije pridonijeti daljnjoj i još učinkovitijoj transparentnosti i ekonomičnosti u korištenju i raspolaganju proračunskih sredstava. Na osnovu osobnog iskustava s radom državne revizije kao čelnica lokalne samouprave želim ovim putem pohvaliti njihov iscrpan i mukotrpan rad. Hvala lijepo.
Imamo dvije replike, pričekajte. Prva je zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolegice složio bi se sa ovom zadnjom konstatacijom da triba pohvaliti rad državnog revizije koja određuje svoj posao u kontinuitetu vrlo kvalitetno i temeljito. Međutim, vi ste konstatirali u jednome dijelu da saborski zastupnici insinuiraju nešto što se dogodilo u proračunu. Saborski zastupnici ne insinuiraju nego je izvršenje proračuna za 2019. godinu dobilo uvjetno mišljenje državne revizije. Ja ne znam kako vi nije bezuvjetno, nego uvjetno što znači da nije u skladu sa zakonom bilo izvršenje državnog proračuna. I to je legitimno pitanje saborskih zastupnika. To nisu insinuacije. O tome se da raspravljati, kolike su greške, manje, veće, triba li ispraviti ali je činjenica da mišljenje je uz uvjete koje je jasno pročitala ova predstavnica državne revizije. Prema tome, tribali bi se vi znači [[Upadica: Vrijeme.]] jednostavno odlučiti jel bezuvjetno ili uvjetno.
Odgovor na repliku.
Zahvaljujem. Kolega Bulj ja sam ovdje rekla da pojedini zastupnici govore da uvjetno mišljenje se izražava kada je loše, loše, loše, ne valja, kriminalno ovo ono. Znači takvo mišljenje može biti samo nepovoljno, a uvjetno mišljenje ima svoje kriterije i zato je izvješće odnosno državna revizija na ovo izvješće o obračunu, o izvršenju godišnjeg obračuna za 2019. godinu i dalo svoje uvjetno mišljenje i tako je opisano. Znači imamo bezuvjetno, uvjetno, nepovoljno i suzdržano.
Ok, slijedeća replika uvaženi zastupnik Marin Mandarić.
Zahvaljujem. Evo, zadnja pojedinačna rasprava večeras pa žao mi je što su dosta kolega i napustilo, lijepo ste ovo sve rekli, pa i da čuju zapravo lekciju iz osnovnih definicija što se tiče područja revizije. Evo, žao mi je što nas je tu sad možda 5, 6 na kraju ostalo plus predsjedavajući i gospođa iz Državnog ureda za reviziju da čuju lijepo lekciju što znači uvjetno, bezuvjetno, nepovoljno mišljenje. Vrlo ste to lijepo rekli, vrlo je jasno bilo i iz cijele večerašnje rasprave. Izvršenje državnog proračun nije upitno, nije nezakonito nego jedino neke stvari što se tiču evidencije, evidencije događanja i promjena su se trebale na drugačiji način evidentirati i to je razlog zašto je uvjetno mišljenje i izdano. A ja vam zahvaljujem što ste lijepo zapravo održali lekciju iz osnovnih definicija.
Zahvaljujem kolega Mandarić, mi barem ja koja već sam načelnica općine 20 godina jako dobro poznajem Zakon o državnoj reviziji i jako dobro poznajem šta sam kad sam došla u općinu pa sam onda jedno vrijeme imala uvjetno, a sad već 3, 4 pa i 5 nadzora bezuvjetno mišljenje.
Hvala, s ovim smo iscrpili raspravu, zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Nastavljamo sutra ujutro u 9 i 30 Prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom, prvo čitanje, P.Z.E. broj 96. Hvala lijepa, laku noć. SJEDNICA PREKINUTA U 22,42 SATI.