… [[Početak nije snimljen.]] otvaram 3. sjednicu Hrvatskoga sabora. Sve vas srdačno pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade Republike Hrvatske doktora Ivu Sanadera, potpredsjednice, potpredsjednike i nazočne članove Vlade Republike Hrvatske. Ovom sjednicom započinje zasjedanje Hrvatskog sabora koje je prema odredbama Ustava Republike Hrvatske i Poslovnika započinje 15. siječnja i završava 15. srpnja. Pozivam vas da na početku zasjedanja odamo počast domovini izvođenjem himne «Lijepa naša domovino». /Izvođenje himne «Lijepa naša domovino!»/ Gospođe i gospodo zastupnici pozivamo vas da minutom šutnje odamo počast palim hrvatskim braniteljima i svim civilnim žrtvama rata. /Minuta šutnje./ Neka im je vječna hvala i slava [[Upadica: Slava im.]] Dame i gospodo zastupnici zapisnike 1. i 2. sjednice Hrvatskoga sabora primili ste na sjednici. Ima li primjedbe na zapisnike? Ako nema primjedbe utvrđujem da smo usvojili zapisnike 1. i 2. sjednice Sabora u tekstu kako ste ih primili. Gospođe i gospodo zastupnici prelazimo na utvrđivanje dnevnoga reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste prijedlog dnevnog reda. Na sjednici vam je podijeljen konačni prijedlog dnevnog reda. U konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam 5 novih točaka i to: Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu središnjih tijela državne uprave s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 7, Drugo, Prijedlog odluke o proglašenju 2008. godine godinom Hrvatskog crvenog križa u Republici Hrvatskoj. Treće, Prijedlog odluke o razrješenju člana Odbora za etiku i znanost i visokom obrazovanju. Četvrto, Godišnje izvješće o radu Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Nacionalnog programa suzbijanja korupcije, razdoblje od 13. listopada 2006. do 26. listopada 2007. godine. Peto, izvješće o radu Odbora za etiku i znanost i u visokom obrazovanju za razdoblje od 6. veljače 2006. do 1. siječnja 2008. godine. Članak 20., 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. U Konačnom prijedlogu dnevnog reda pod točkom 4. do 8., točkom 10. navedeni su zakoni kojim se predlaže donošenje po hitnom postupku. To su: Prijedlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Europske zajednice Republike Hrvatske o sudjelovanju Republike Hrvatske u programu zajednice za zapošljavanje i socijalnu solidarnost, progres s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. broj 3. Drugo, Prijedlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Europske zajednice Republike Hrvatske o sudjelovanju Republike Hrvatske u programu zajednice, posebni program za poduzetništvo i inovacije kao dio Okvirnog programa za konkurentnost i inovacije 2007. do 2013. godine sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak P.Z. broj 4. Treće, Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za projekt integracije trgovine i transporta, terminal za rasuti teret u luci Ploče s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak P.Z. broj 6. Četvrto, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu središnjih tijela državne uprave sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak P.Z. broj 7. Peto, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju kazne zatvora s Konačnim prijedlogom zakona P.Z., hitni postupak, P.Z. broj 5. Šesto, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak P.Z. broj 2. Ima li netko od zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog, ovih zakona? Ako nema idemo na glasovanje u pogledu hitnog … … [[Upadica se ne razumije.]] Da? Tko se javio? Izvolite.
… [[Govornik je naknadno uključen.]] 8 novih točaka dnevnog reda. Ja ovdje na svom mjestu nemam te točke i nisam ni čuo koji su to zakoni. A smatram da je bilo dovoljno vremena da se te točke već kad se sastavljao dnevni red da su se dostavili, dostavili i ti materijali i u dnevnom redu koji je sazvan prije nekoliko dana.
Gospodine zastupniče ovdje sam predložio 5 novih točaka dnevnog reda koji nisu u pozivu bili. Sada sam ih predložio prema proceduri i naravno mi ćemo u skladu sa Poslovnikom glasovati o tome. Sada pitam dakle, izvolite gospodine zastupnik Mimica.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ja nemam primjedbe na hitnu proceduru za četiri zakona koja su ovdje predložena od pet. Nemam ni na peti, ali držim da je ta hitna procedura trebala doći po drugoj osnovi, po osnovi usaglašavanja sa europskim zakonodavstvom, za zakone pod rednim brojem četiri. Znači, to je ovaj Memorandum o razumijevanju, zakoni ova dva koja govore o ustroju državne uprave i ovaj koji govori o izvršavanju kazne zatvora. Oni su i ranije bili P.Z.E. označeni kao zakoni i držim da je ovo dio usklađivanja tog dijela našeg zakonodavstva sa europskim i da su trebali i ovog puta trebali biti označeni kao europski i upućeni u proceduru hitnu onu o kojoj se uopće i ne glasa, europsku proceduru. Hvala.
U redu. Ako je, ja ne znam ako je ovo zakon koji se donosi po proceduri za usaglašavanjem sa zakonodavstvom Europske unije to treba naznačiti. Ako nije vi ionako nemate primjedbe na hitnost postupka. Dakle, nema primjedbi. Gospođe i gospodo zastupnici, prelazimo na utvrđivanje odlučivanje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. U Konačnom prijedlogu dnevnog reda pod točkom 4. do 8. i točkom 9. navedeni su ti zakoni. Sada prelazimo na izjašnjavanje. Molim vas, budući da još nisu svi zastupnici dobili ključiće, a neki još nisu ni spremni da se s njima tehnički baš služe ovoga puta i ovaj dio predlažem sjednice da glasujemo dizanjem ruku, a onda ćemo, onda će stručne službe u pauzi organizirati i tehničku i drugu pomoć oko glasovanja sa ključićima. Nadam se da su većina zastupnika ipak ključiće dobili. Prvo, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o utvrđivanju memoranduma o razumijevanju između Europske zajednice i Republike Hrvatske u sudjelovanju Republike Hrvatske u programu zajednice za zapošljavanje i socijalnu solidarnost (PROGRESS). Tko je za? Protiv? Utvrđujem da je za 144 glasa za i 1 protiv utvrđeno u dnevni red po hitnom postupku uvrstio ovu točku. Drugo, Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju memoranduma o razumijevanju između Europske zajednice i Republike Hrvatske o sudjelovanju Republike Hrvatske u programu zajednice zapošljavanje i socijalnu solidarnost. Ima li? Tko je za? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je sa 144 za i 1 protiv uvršten ova točka po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka donošenja Zakona o potvrđivanju memoranduma o razumijevanju između Europske zajednice i Republike Hrvatske o sudjelovanju Republike Hrvatske u programu zajednice “Posebni program za poduzetništvo i inovacije kao dio okvirnog programa za konkurentnost i inovacije“. Tko je za? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je sa 144 za i 1 protiv usvojen hitni postupak po ovoj točki dnevnog reda. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za “Projekt integracije trgovine i transporta – terminal za rasuti teret u Luci Ploče“. Tko je za? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je sa 143 za i 1 protiv uvršten po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu središnjih tijela državne uprave. Tko je za? Hvala. Protiv? Za 143, protiv 1. Utvrđen je hitni postupak. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju kazne zatvora. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno sa 144 glasa utvrđen hitni postupak. Pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu nije bilo, te se taj dnevni red sukladno članku 203. stavku 4. Poslovnika smatra usvojenim. Sukladno članku 203. stavku 2. Poslovnika prigovor bi se sada mogao dati samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen na poziv za sjednicu. Pod točkom 14., 15., 22. i 23. uvrstio sam: Prijedlog odluke o proglašenju 2008. godinu, godinom Hrvatskog crvenog križa u Republici Hrvatskoj, Prijedlog odluke o razrješenju člana Odbora za etiku, znanost, visoko obrazovanje, treće Godišnje izvješće o radu Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe nacionalnog programa suzbijanja korupcije, razdoblje listopad 2006. – listopad 2007., Izvješće o radu Odbora za etiku i znanost o visokom obrazovanju za razdoblje od veljače 2006. do 1. siječnja 2008. godine. Ima li tko od zastupnika prigovor na uvrštavanje ovih točaka u dnevni red? Ako nema, utvrđujem da je dnevni red prihvaćen. Sukladno članku 205. stavku 2. Poslovnika, sada bih trebao objaviti utvrđeni dnevni red. Predlažem kako smo do sada imali praksu, da se, a mislim da se slažete, da ne čitam cijeli dnevni red nego da objavim da je utvrđeni dnevni red onako kako sam ga predložio u konačnom prijedlogu dnevnog reda prihvaćen. Prije prelaska na zastupnička pitanja, predsjednik kluba SDP-a, gospodin Milanović je tražio riječ u ime kluba.
Uvaženi predsjedniče, uvaženi Dome. U parlamentima u demokracijama se govori u vrijeme mira i u vrijeme rata pa tako recimo u britanskom parlamentu u vrijeme 1. svjetskog rata živa rasprava, živa debata, jer korijen riječi je odgovoriti. U ovom Parlamentu se o nekim stvarima ne govori. O tome ću vrlo kratko danas. Imamo problem. Imamo problem u pregovorima s Europskom unijom. Imamo problem u tumačenju nekih dokumenata, nekih akata, nekih postupaka, nekih propusta. Vlast koja je upravljala Hrvatskom protekle četiri godine, vlasti koja upravlja Hrvatskom i u ovom trenutku. Mi se svi živo sjećamo kako je za vrijeme koalicijske Vlade bio poštivan ovaj Visoki dom i kako se vrlo često o pitanjima koja su bila važna, manje važna ili smatrana važnima od oporbe, diskutiralo i kako je premijer, tadašnji premijer Ivica Račan o tim pitanjima podnosio izvješće. Od aktualnog premijera dr. Ive Sanadera to smo rijetko ili nikada čuli. Sada smatramo da je prigoda za to i to ne zato da se prozivamo, da galamimo, jer cilj nam je bez imalo ironije i bez imalo skrivenih misli isti. Trebamo čuti istinu da bismo mogli zajednički raditi na nekim stvarima u koje zajednički vjerujemo. Ako ne čujemo podatke, kome da vjerujemo. Da li da vjerujemo europskim ministrima koji nas već drugi puta uzastopno jednoglasno prozivaju i opominju kada je u pitanju ZERP. Ali problem je puno veći od ZERP-a. Ako čujem dobro i razložno objašnjenje od hrvatskog premijera, onda sam mu sklon vjerovati više nego europskim ministrima, ali to objašnjenje nismo čuli i ta rasprava se skriva od ovog Doma i od hrvatske javnosti. Tom šutnjom nećemo postići ništa. Tom šutnjom nećemo postići ništa. Dakle ja pozivam da se o tome na ovoj sjednici pozivamo u ime kluba SDP-a, da se o tome na ovoj sjednici otvoreno raspravlja, da se one diplomatske finese koje su nam poznate i o kojima se ne može javno govoriti zadrže za sebe, ali da se o problemu govori. O problemu se mora govoriti u svakoj sredini i zajednici u kojoj se živi, inače se problem riješiti neće. Dakle kome da vjerujemo? Europi. Europi koja sugerira da zbog nekih naših akata ili propusta dovodimo u opasnost tijek pregovora ili premijeru. Dok ne čujem, ne znam, ali kada čujem premijera i kada čujem mišljenje uvaženih zastupnika s ove i s one strane, onda možemo krenuti naprijed ili dalje ako hoćete. Ali da bismo išli dalje, da bismo išli dalje moramo o tome razgovarati, tome služi Parlament, u vrijeme rata, a ovo vrijeme mira. Hvala vam gospodine predsjedniče.
Hvala lijepa gospodine zastupniče. Za riječ se javio i predsjednik kluba IDS-a, gospodin Damir Kajin.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažena gospodo zastupnici. Sigurno da je pitanje ZERP-a bitno, ono je aktualno, životno, ali mislim da stvar Hrvatske oko međunarodnog priznanja Kosova je jednako tako životno i aktualno pitanje. Mišljenja sam da bi to pitanje trebalo povjeriti ovome Parlamentu i da ne može biti ekskluzivno rezervirano samo za Vladu i Predsjednika Republike Hrvatske. Utoliko predlažem da se rasprava o međunarodnom priznanju Kosovo od strane Republike Hrvatske kao i rasprava o ZERP-u povjeri i omogući i hrvatskim zastupnicima.
Hvala lijepa. Za riječ se javio i predsjednik kluba HDZ-a, gospodin Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo štovani gospodine predsjedniče. Ovdje je bilo izrečeno nekoliko prijedloga za promjenu, odnosno za uvrštenje dnevnoga reda. Ja bih upozorio da postoji predviđena procedura za uvrštavanje neke točke dnevnoga reda i da ne treba prekidati redoviti rad Sabora na način na koji se to radi tim više što sadržajno ono što je tvrđeno, uopće nije istina. U ovom Visokom domu su vođene rasprave o svim ključnim temama, o svim ključnim povijesnim situacijama za Hrvatsku državu. Primjedba gospodina zastupnika iz redova SDP-a i predsjednika kluba zastupnika, da premijer Sanader nije izvještavao ovaj Visoki dom o aktualnim zbivanjima je netočna, jer je u proteklom zasjedanju što kolega nije možda pratio preko medija, a nije bio nazočan, premijer Sanader je izvijestio svaki puta kada se tražilo od njega, a često i samoinicijativno o svim važnim zbivanjima. U ovom zasjedanju on to još nije mogao učiniti jer ovo je prva operativna sjednica ovog Sabora, prema tome bilo kakva primjedba o neiskazivanju svojih stavova, stavova Vlade prema ovom Visokom domu je neutemeljena jer ja ne mogu zamoliti premijera da prije otvaranje sjednice iznosi svoj stav javno u ovom Saboru, on to može učiniti samo na drugi način. Ja sam siguran da će i u ovim trenucima ako se iskaže potreba, premijer u ime Vlade iznijeti svoje stavove i da ovaj Visoki dom nikada neće biti prikraćen za akcije Vlade, za namjere Vlade, s time da moramo znati da se u javnost može iznijeti neki stav tek onda kada je situacija kristalno čista i kada se o njoj može govoriti u smislu rasprave, a ne još prejudicirati zaključke. Prema tome svaka rasprava ima i svoj način donošenja na dnevni red svoje teme i zahtjeva, ima svoje vrijeme kad se iznosi, ja sam siguran da će tradicija ove Vlade biti i onakva kakva je bila do sada, a to je da izvješćuje i hrvatski Dom i hrvatsku javnost o svemu što se zbiva u trenutku koji je najpovoljniji za raspravu. Hvala.
Hvala lijepa. Čuli smo tri predsjednika kluba. Naravno po proceduri sve što se ovdje iznese i svi prijedlozi adresirani su na Vladu ili predsjednika Vlade. Ja bih trebao uputiti prema Vladi, odnosno prema predsjedniku Vlade. Kako je predsjednik Vlade ovdje nazočan, a pitanja su postavljena, možda predsjednik Vlade želi u nekoliko riječi odgovoriti na ova pitanja. Povreda Poslovnika, gospodin Anto Đapić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ja mislim da je ovo povreda Poslovnika jer mi Aktualni sat pretvaramo u polemiku između predsjednika jedne ili dvije kluba sa predsjednikom Vlade a sva ova pitanja koja su ovdje postavljena, mogu biti postavljena u formi pitanja na Aktualnom satu. Na takav način smo uskraćeni svi mi ostali koji čekamo red za postavljanje pitanja na Aktualnom satu. Dakle, postoji sami ste rekli procedura po kojom se može podnijeti zahtjev za nekom točkom i onda će Vlada procijeniti je li treba ili ne treba na nju reagirati. Na ovakav način će predsjednik Vlade odgovoriti na deset pitanja koja mnogi od nas nisu ovdje postavili danas.
Gospodine zastupniče! Niste se pozvali na odgovarajući članak Poslovnika i ne vidim gdje je povrijeđen ovdje Poslovnik. Ako predsjednik jednog kluba traži da se obrati Hrvatskom saboru dužnost mi je da mu dam riječ. Druga je to stvar da li u proceduri treba stavljati neku točku dnevnog reda, slažem se i s time što ste rekli, ali ne bi bilo dobro da od samog početka ograničavamo pravo klubova posebice, a i zastupnika pojedinačno da se obrate na početku sjednice. Evo, ako želi predsjednik Vlade ukratko da odgovori na ova pitanja, pa ćemo prijeći na ono što nam je sada, a to je zastupnička pitanja. Izvolite!
Gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici! Ukoliko treba i ukoliko se svi zastupnici i vi slažete, ja sam spreman govoriti o situaciji sa ZERP-om, spreman sam govoriti o situaciji u pregovorima sa Europskom unijom, ali isto tako poštujem što se mene tiče i činjenicu da je vrijeme Aktualnog prijepodneva i da ne gubimo vrijeme odnosno da ne oduzimamo vrijeme zastupnicima koji bi trebali postavljati pitanja. Predlažem i ja što se mene tiče da odradimo Aktualno prijepodne. A mi možemo ovu temu ako se klubovi slažu načeti kad god hoćete. Mi smo spremni. Ništa ne tajimo. I ono što je kazao zastupnik Hebrang, više puta sam govorio, napravljena je statistika u Saboru o važnim pitanjima na poziv jednog ili drugog zastupnika ili cijelog Doma nego što su to radili prethodni premijeri.
Dame i gospodo. Prije nego pređemo na točku izbori i imenovanja i razrješenja dajem stanku od pola sata kako bi Odbor za izbor i imenovanja mogao dopuniti svoje prijedloge koje je podnio ovdje i da na kraju završimo tu točku dnevnoga reda. Dakle, pauza pola sata i Odbor za izbor i imenovanja. Hvala lijepo. Dame i gospodo zastupnici, sukladno članku 204. stavka 2. Poslovnika predložiti ću dopunu dnevnog reda 3. sjednice sljedećim točkama. Prvo. Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2008. godinu sa Prijedlogom projekcije proračuna za 2009. i 2010. godinu. - Prijedlog financijskih planova za 2008. godinu sa Prijedlogom projekcije za 2009. i 2010. godinu, Hrvatskih voda, Hrvatskih autocesta, Hrvatskih cesta, Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka Hrvatskog fonda za privatizaciju, Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. - Prijedlog državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2008. godinu sa Prijedlogom projekcije za 2009. i 2010. godinu, konsolidirani. - Obrazloženje državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2008. i Projekcije za 2009. i 2010. godinu. Drugo. Konačni prijedlog Zakona o izvršavanju državnog proračuna Republike Hrvatske za 2008. godinu, P.Z. br. 11. Treće. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkim medijima sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E., br. 13. Četvrto. Prijedlog zakona o potvrđivanju Okvirne konvencije Svjetske zdravstvene organizacije o nadzoru nad duhanom, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E, br. 12. Peto. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima za obavezna osiguranja sa Konačnim prijedlogom zakona, predlagatelj Klub zastupnika SDP-a, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 8. Šesto. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju sa Konačnim prijedlogom zakona, predlagatelj Klub zastupnika SDP-a, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 9. Sedmo. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak sa Konačnim prijedlogom zakona, predlagatelj Klub zastupnika SDP-a, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 10. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. Napominjem da su pod točkom 3. i 4. navedeni zakoni kod kojih se predlaže donošenje po hitnom postupku, ali navedeni zakoni nose oznaku P.Z.E., a o primjeni hitnog postupka, sukladno članku 161 poslovnika ne glasuju. To su: Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničnim medijima sa Konačnim prijedlogom zakona. I zakon, Prijedlog zakona o potvrđivanju Okvirne konvencije Svjetske zdravstvene organizacije u nadzoru nad duhanom, P.Z.E br. 12. U prijedlogu dopune dnevnoga reda tri su zakona koja se predlažu da se donesu po hitnom postupku. I to: Zakon o izmjenama i dopunama zakona o doprinosima za obavezno osiguranje sa Konačnim prijedlogom, Prijedlog zakona o izmjenama obaveznog zdravstvenog osiguranja sa Konačnim prijedlogom zakona. I Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak sa Konačnim prijedlogom zakona. Sva tri predlaže Klub SDP-a. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja navedenih Zakona? Da. Gospodin Andrija Hebrang, izvolite.
Gospodine predsjedniče imamo primjedbu i tražimo da se ne donese Zakon po hitnom postupku pod točkama 5., 6. i 7. jer po Poslovniku po članku 59. ne zadovoljava uvjete za hitni postupak.
Hvala. Gospođa Ingrid Antičević-Marinović, izvolite.
Gospodine predsjedniče … [[Govornica se ne razumije]] na hitnost postupka imamo primjedbu jer nije dostavljen Prijedlog proračuna ni popratni zakoni. Neki doduše su dobili, jedno dvije kolegice su dobile. Ili se valjda čeka da zastupnici odu svojim kućama pa da eto u ponedjeljak oni dođu ili utorak, a da rok onaj teče po Poslovniku. To nije najblaže rečeno korektno.
Obavještavam zastupnike da im je danas … [[Govornik se ne razumije.]] dostavljen Prijedlog državnog proračuna na CD-u [[Upadica: Na CD-u?]] Na CD-u, a u subotu 23. veljače to znači sutra do sutra dostavit će se u pretince Prijedlog državnog proračuna u pisanom obliku kao i Konačni prijedlog zakona o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2008. godinu. … [[Upadica se ne razumije.]] Da izvolite, izvolite.
Nije korektno pa nije ni po Poslovniku ni u duhu Poslovnika da se uvrštava nešto u dnevni red što zastupnici nisu dobili. Vi sada najavljujete da će do, da će sutra u subotu biti dostavljeni ti materijali. Poznato je da zastupnici svi nisu zastupnici iz Zagreba. Da imaju svojih obveza i po jedinicama, po svojim biračima, prema svojim biračima i logično i dobro znate da neće zastupnici, gro zastupnika biti sutra ovdje jer i nemaju što sutra raditi. I jednostavno da čuče ovdje u zasjedi i čekaju kada će dostava [[Upadica: Hvala.]] dostaviti potrebne materijale.
Hvala. Ja vas, hvala. Ja vas gospođo zastupnice obavještavam da nije Poslovnikom predviđeno da zastupnici budu ili ne budu sutra u subotu u Zagrebu. Mogu biti i mogu i ne biti znate. A CD je dostavljen. Molim vas lijepo. Idemo na glasovanje. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima za obvezna osiguranja sa Konačnim prijedlogom zakona? Tko je za primjenu hitnog postupka? Molim brojite [[Upadica: Čekajte, pa javio se gospodin Hebrang.]] Jeste se vi javili za raspravu neku? Ja sam stavio na glasovanje. Tko je za hitni postupak? Hvala. Tko je protiv hitnog postupka? Tko je protiv hitnog postupka? [[Upadice se ne razumiju.]] Hvala. 41 za. 79 protiv. Nije prihvaćen hitni postupak. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju sa Konačnim prijedlogom zakona? Tko je za hitni postupak? Hvala. Tko je protiv? Hvala. 39 za. 79 protiv. Dakle nije prihvaćen hitni postupak. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z. broj 10? Tko je za primjenu hitnog postupka? Hvala. Protiv? 37 za. 79 protiv. Nije prihvaćen hitni postupak. Ima li tko od zastupnika prigovor na ostale točke predložene za dopunu dnevnog reda? Ima li tko od zastupnika protiv ostalih predloženih točaka dnevnog reda? Nema. Dopuna dnevnog reda je utvrđena. Bio je prigovor za uvrštenje proračuna u dnevni red. Da li, tko je za to da se uvrsti u dnevni red prijedlog državnog proračuna? Tko je za? Sa… … [[Upadica se ne čuje.]] Hvala. Tko je protiv? Suzdržan? Hvala lijepa. Prijedlog za uvrštenje državnog proračuna je prihvaćen sa 79 za i 41 suzdržani. Dakle, [[Upadica: Nismo mi suzdržani.]] Niste glasovali, pa prema tome … … [[Upadica se ne čuje.]] Prema Poslovniku, ako zastupnici ne glasuju smatraju se da su suzdržani. Dame i gospodo zastupnici! Upravo smo završili ovaj dio rada u Saboru. Nastavak sjednice je u srijedu u 9,30 sati, najvjerojatnije sa prvom točkom dnevnog reda, rasprava o proračunu za 2008. godinu. Hvala vam i odmorite se dobro.
Gospođe i gospodo zastupnici! Sukladno članku 204. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 3. sjednice sljedećim točkama. 1. Prijedlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Europske zajednice i Republike Hrvatske o sudjelovanju Republike Hrvatske u Programu podrške politikama za primjenu informacijskih i komunikacijskih tehnologija Okvirnog programa za konkurentnost i inovacije do 2013. godine sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak. 2. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak. 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. broj 17. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Za sva tri navedena zakona predlaže da se donesu po hitnom postupku. Napominjem da je pod točkom 3. naveden zakon koji nosi oznaku P.Z.E. pa o primjeni hitnog postupka sukladno članku 161. Poslovnika ne glasujemo. Tko je za Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju s konačnim prijedlogom zakona, to je a ne tko je. Da, o tome ne glasujemo. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja druga dva zakona? Nema. Idemo na glasovanje. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju memoranduma? Tko je za? Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 121. glasom za u dnevni red po hitnom postupku uvršten ovaj prijedlog zakona. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju s konačnim prijedlogom zakona? Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 121 glasom za i ovaj zakon uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Dopuna dnevnog reda je utvrđena. Prekidam sjednicu. Nastavak je sutra u 10 sati sa točkom dnevnog reda Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Okvirne konvencije Svjetske zdravstvene organizacije o nadzoru nad duhanom, pa Prijedlog odluke o proglašenju 2008. godine Hrvatskog crvenog križa, pa Izvješće o radu Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave itd. Nastavak sutra u 10 sati.
Nastavljamo dalje sa radom. U ime kluba uvaženi zastupnik Picula.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora dopustite da u ime kluba SDP-a ukažem na jednu činjenicu i iskažem jedan prijedlog. Naime, današnji boravak Ollia Rehna, povjerenika za proširenje Europske unije u Zagrebu kao i njegovi razgovori koje je vodio sa premijerom Sanaderom, bolje reći rezultati tih razgovora doista su pokazali koliko smo imali opravdanja kada smo 21. veljače zatražili uvrštenje kao točku dnevnog reda zasjedanja Sabora raspravu o primjeni zaštićenog ekološko-ribolovnog pojasa, odnosno implikacijama primjene stanja pregovora sa Europskom unijom. Dopustite gospodine potpredsjedniče samo da citiram ono što je kazao gospodin Olli Rehn nakon susreta sa premijerom Sanaderom. Kazao je da je ZERP kao oblak nad vedrim hrvatskim nebom. Ako se ne riješi u kratkom roku mogao bi uzrokovati ozbiljnu odgodu u procesu pristupanja rekao je Rehn koji je 2008. godinu ocijenio odlučujućom za Hrvatsku. Ako nekome istup gospodina Rehna nije dovoljan argument kojim smo mi željeli otvoriti raspravu o ZERP-u u Hrvatskom saboru dopustite mi da citiram predsjednika Vlade. Naime, predsjednik Vlade je rekao istom prigodom slijedeće, citiram: “Morat ćemo se složiti da bi moglo doći i do blokade pregovora i morat ćemo odlučiti nešto drugo.“ Kraj citata. Gospodine potpredsjedniče, mislim da ova dva citata dovoljno govore o ozbiljnosti situacije u kojoj se Hrvatska ovoga trenutka nastavi i stoga predlažem da u vrlo skoro vrijeme nastavimo rad Hrvatskog sabora izvještajem predsjednika Vlade o stanju stvari kako bismo doista mogli upravo ovdje u Saboru odlučivati o stvarima koje očito imaju sudbonosni karakter za jedan dugoročni cilj, a to je članstvo Hrvatske u Europskoj uniji. Naravno, takve situacije su se ponavljale ili su se događale ranije u nedavnoj prošlosti i imali smo priliku svjedočiti kako je premijer Račan uvijek pozitivno odgovarao na zahtjeve tadašnje opozicije i dolazio u Hrvatski sabor kako bi podnio izvješće o stanju stvari ovisno o trenutku u kojem se Hrvatska nalazila. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženi zastupniče. Samo da vas podsjetim da je pod točkom 10. dnevnog reda Izvješće Vlade Republike Hrvatske o aktivnostima vezanim za pregovore sa Europskom unijom i sa zaštićenim ekološkim ribolovnim pojasom ZERP-om. Prema tome, to je u dnevnom redu. I onog trenutka kad se steknu uvjeti doći, kad dođe na red bit će raspravljeno ovdje u ovom Visokom domu. U ime kluba već je jedan govorio po istoj točci dva puta.
Ja neću govoriti dva puta. Tražim stanku za klub 10 minuta.
Da li još netko traži stanku? HDZ, IDS, HNS. Zahvaljujem. Nastavljamo u 15 sati i 15 minuta. Molim predstavnika kluba SDP-a da uzme riječ.
… [[Govornik naknadno uključen.]] kolegice i kolege. Kao što sam i zahtijevajući da se evo u jednoj vremenskoj odgodi klubovi zastupnika odrede prema prijedlogu kojeg smo iznijeli a to je da se odmah počne sa jednom vrlo ozbiljnom raspravom koja doista ima osobiti značaj ovoga trenutka za hrvatski politički život, a to je rasprava o stanju pregovora Hrvatske i Europske unije o budućem članstvu, tako vjerujem da smo u međuvremenu svi razgovarajući između sebe našli dovoljno razloga za opravdanje za ovakav jedan postupak. Pa dopustite samo da podsjetim da smo govoreći ovdje o programu Vlade Republike Hrvatske za iduće mandatno razdoblje imali ne samo jednom prilike čuti da je jedan od najvažnijih poslova kojeg u Saboru moramo obaviti u idućih nekoliko godina adaptacija, harmonizacija hrvatskog zakonodavstva sa zakonodavstvom Europske unije kako bismo naravno našoj zemlji olakšali što brže članstvo u Europskoj uniji. Prema tome, mislim da svi unisono možemo zaključiti da nema važnijeg posla od rasprave o onim zakonskim prijedlozima koji na naše klube dolaze sa oznakom prijedlog zakona Europa, P.Z.E. Međutim, naš trud, a čuli smo i od dužnosnika koji vode Hrvatski sabor da ćemo pojačati maksimalno napore kako bismo raspravljali i usvajali upravo te zakone, sve to može doći u pitanje, to sve može doći u upitnik ukoliko ne izađemo iz situacije u kojoj se pregovori nalaze ovog trenutka. Da to doista nije fikcija ili izmišljanje samo jedne političke opcije ja sam naveo dvojicu ljudi koji su ovoga trenutka najmjerodavniji da pred javnošću se očituju gdje je to danas Hrvatska u pregovorima sa Europskom unijom. Citirao sam Ollia Rehna, povjerenika Europske komisije za proširenje koji je kazao da su se nad Hrvatskom nadvili oblaci i da se već razmišlja o blokadi pregovora, na što mu je odgovorio premijer Sanader ali ne odbacujući te tvrdnje nego dapače, podsjećam još jednom, premijer je kazao vrlo jasno, morat ćemo se složiti da bi moglo doći i do blokade pregovora i morat ćemo odlučiti nešto drugo. Kolegice i kolege! Ja vjerujem da je ovo doista vrlo jasan indikator gdje smo danas u pregovorima sa Europskom unijom. Zapeli smo. Rekao sam da smo sa mnogo razloga ne zbog intuicije nego zbog poznavanja materije tražili uvrštenje točke u dnevni red Sabora kojim bi se raspravila ova problematika. Doista, točka je uvrštena 27. veljače. Međutim, događa se nešto što je više puta viđeno u radu hrvatskog Parlamenta. Naime, da se uvrštavanjem novih točaka dnevnog reda ova koju smo mi tražili na dnevnom redu gura unazad. Evo, i samo sinoć su naknadno uvrštene tri nove točke dnevnog reda o čijoj relevantnosti ne želim dvojiti, ali ova koju smo mi predlagali time je odgođena. I da završim. Dopustite mi kada smo prilikom Aktualnog prijepodneva tražili od premijera Sanadera da se očituje o stanju stvari upozoravajući ga da je situacija alarmantna, on je rekao otprilike, ne otprilike nego direktno citiram: "… a mi možemo ovu temu ako se klubovi slože načeti kad god hoćete. Mi smo spremni, ništa ne tajimo." Držeći da premijer nije lagao zastupnicima tražim da se o ovoj točki dnevnog reda koja nadilazi uske stranačke interese jedne stranke raspravi u ovom Saboru odmah, što smo već imali prilike vidjeti u nedavnoj povijesti, ili najkasnije možda i bolje da se pripremimo da nastavimo s radom Hrvatskog sabora obrazlažući i raspravljajući o ovoj točki odmah sutradan ujutro. Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče.
Zahvaljujem. Klub IDS, uvaženi zastupnik Kajin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče! Jasno i mi tražimo raspravu odmah kao što bi rekao gospodin Picula, ali tražimo odmah raspravu i o Kosovu. Ja ću reći posve otvoreno. ZERP nam gospodo nije trebao ni 2003. ZERP nam nije trebao 2007. ZERP se ne štiti na način na koji to radi hrvatska politika. ZERP se ne štiti ratnim brodovima, ako ih mi uopće imamo, ni ratnom mornaricom, već se ZERP štiti dobro susjedskom politikom i jadranskom orijentacijom. Vrlo jednostavnom politikom da tamo gdje je hrvatska ribarica, tamo neće biti talijanska ili tamo neće biti slovenska. Rekoh, ZERP se štiti jadranskom orijentacijom, a ne ovim treniranjem strogoće koja u Hrvatskoj traje već tri ili četiri godine. Drugo što želim reći gospodo. ZERP Hrvatska ne može sprovoditi, nadzirati niti konzumirati, a najbolji je primjer ovaj brod turski, pakleni brod koji se zapalio nedaleko Rovinja. Pa mi u ovom trenutku nemamo ni dva kilometra plutača kojim možemo opasati taj brod da ne isteče nafta. Županija istarska ima sigurno vatrogasni sustav na kopnu koji je bolji od mnogih zapadnoeuropskih regija, ali na moru nemamo apsolutno, apsolutno ništa. I taj požar na tom brodu mene je uvjerio da ako ne želimo da talijanska ribarica ulijeće u prostor hrvatskog ZERP-a onda treba sjesti za stol i taj nadzor nad tim ribaricama mora obaviti Talijanska policija ili mornarica u njihovim lukama kako kasnije ne bi dolazile do teritorijalnih voda Republike Hrvatske. Međutim, jedna takva rasprava može proći teoretski ali zasigurno ne u Parlamentu ili u stvarnosti. Ono što isto tako želim reći da se je pokazalo kao što Hrvatska ne može provoditi ZERP da mnogi eksploatiraju i s ljevice i s desnice taj problem. Ja ću reći jedan primjer. 14.12.2007. intervjuu gospodina Mimice u "Novom listu" kada kaže, ZERP važan kao i ulazak u Europsku uniju. Tome gospodine Picula ne može biti tako. Ponavljam još jedanput po treći puta, da Hrvatska ne može nadzirati ZERP. A ako bi netko volio da ga nadzire onda sam to ja iz Istre, Istrijan, jer znam da su naše istarske obale i najranjivije. Međutim, i to želim reći bez ZERP-a Hrvatska je bila, može. Bez Europske unije Hrvatska neće moći. Hrvatska ne ovisi toliko u ovom trenutku o ZERP-u koliko ovisi od Europske unije. Hrvatska u ovom trenutku živi usuđujem se reći od Europske unije a ne od ZERP-a. Gdje je problem? Problem je u hrvatskoj nevjerodostojnosti. Jedno se potpisuje, kasnije se od toga odustaje. Sjetimo se … [[Govornik se ne razumije.]] Račan Drnovšekova parafa. Nikada Slovenci ispod tog sporazuma neće ići, nitko u Hrvatskoj na kondicije tog sporazuma se ne može vratiti jer bi to bila koncesije u korist Slovenije nad 150 kilometara kvadratnih mora. I konačno, na drugom mjestu to je ovaj potpis Hide Bišćevića za kojeg mi mislimo da on ne proizvode pravne učinke, međutim to je laž. Principi u svijetu bitno drugačije funkcioniraju nego ovdje kod nas. Mi se možemo na taj igrati pred izbornim kampanjama ali svijet takvim postupanjem ne možemo prevariti. I još jednu stvar ću reći. Nemojte misliti da zbog ZERP-a ne stradava Hrvatska. Prije svega stradava Istra. Ukidaju nam granične prijelaze Požane kraj Buzeta, Plovanija dole kraj Umaga ili Buje, uvodi se šengenski režim, na pragu smo sezone od koje živi Istra ali bogami živi još više državni proračun. U Istri, pazite ja ću još jedanput po hiljaditi put reći za ovom saborskom govornicom. Prva gospodarska grana nije turizam, ona je tek treća. Na prvom mjestu nam je industrija. Nama će blokirati pred sezonu granične prijelaze, oni su blokirani već sada i ja doista pozivam hrvatsku Vladu da otvoreno bez ikakvih skrupula progovori sa Janšom i da se jednostavno vrati ovaj transport u Istri na one pozicije na kojima smo bili prije 1.3. ove godine. Ono što nama slijedi u sezoni to će jednom riječju gospodo biti pakao, imajte to na umu. Otvorimo ovu raspravu, otvorimo odnose ili raspravu o odnosima do Slovenije i pokušajmo nešto učiniti da ne stradava Istra i hrvatska ekonomija.
Zahvaljujem. Sve što je štetno za Hrvatsku sigurno da je štetno i za Istru. Klub HNS-a uvaženi zastupnik Lesar.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče. Eto, desi se da oporbeni klubovi imaju prednost pred vladajućim iako po redoslijedu prijave je bilo malo drugačije, ali nije bitno. Kada smo prošli puta u ovom Saboru raspravljali i donosili odgodu o primjeni odluke o ZERP-u tada je klub Hrvatske narodne stranke podržao tu odluku i napomenuli a i Sabor prihvatio naš prijedlog zaključaka da uz jačanje ribarske flote, uvođenje obalne straže i svega što se odnosi na primjenu samih mehanizama ZERP-a strahovito je bitno da tu godinu dana odgode iskoristimo za maksimalni pokušaj dogovaranja, bilateralnih dogovaranja sa susjedima kako ne bi bili u situaciji da poslije 1.1.2008. ponovno u Saboru moramo raspravljati o odgodi primjene ZERP-a. To upozorenje ponovio sam na predzadnjoj sjednici Sabora i rekao sam da mi se čini da će netko s ove govornice opet Saboru, Hrvatskom saboru morati obrazlagati zašto Hrvatska ne može primjenjivati odluku parlamenta o ZERP-u i tad je bilo rečeno ne dolazi u obzir. Tada kada smo o tome raspravljali, barem ja a ne znam da li je itko drugi u ovoj dvorani znao za onaj zapisnik kojega je državni tajnik potpisao i koji nam je poslije postao kost u grlu. Prije mjesec, dva hrvatska Vlada a u vezi toga poslala je "non paper" u Europsku uniju. Što u njemu piše, ne znamo. Ne bih volio da i taj dokumenat za mjesec, dva bude poput onog zapisnika i Hidaeta Bišćevića kost u grlu Hrvatskoj kada se govori o ZERP-u. Današnja izjava premijera a povodom razgovora sa Olli Rehnom ukazuje na to da je stvar doista ozbiljna. Pa ako je tako, dakle ako je odluka parlamenta ta koja izaziva problem nastavku pregovora Hrvatske za punopravno članstvo Europske unije i ako ta točka je na dnevnom redu a je i premijer se nije protivio da se ta rasprava otvori doista nakon dosadašnjih izjava gospodina Rehna ne vidim nijedan razlog zašto to doista sutra ujutro ne bi bila prva točka naše rasprave. I želim vjerovati da je Vlada izvješće pripremila u trenutku ili počela pripremati u trenutku kada je ta točka uvrštena u dnevni red. Pogledajte paradoks. Mi praktički nismo ni počeli provoditi mjere ZERP-a što dokazuje i spor u tome da li bez promjene zakona, Prekršajnog zakona možemo kažnjavati strane ribarice. Nismo ni oformili obalnu stražu niti kupili brodove a već imamo problema. A zamislite da smo zaista s 1.1. počeli provoditi sve mjere ZERP-a. Tema koja ne trpi emotivne rasprave jer je ozbiljna tema ali po meni niti ne trpi odgodu rasprave. Jedino ako su ove dvije izjave u funkciji pripremanja hrvatske javnosti i hrvatskih građana na to da ćemo se uskoro morati ZERP-a u cjelini odreći. Samo pod tim uvjetima smatram da možemo odgađati raspravu do Božića. Ako je stvarno ozbiljna tema, ozbiljna stvar kao što je premijer Sanader danas potvrdio onda je mjesto prve takve rasprave u parlamentu a ne u medijima. Hvala.
Zahvaljujem. Klub HDZ-a uvaženi zastupnik i predsjednik kluba doktor Andrija Hebrang.
Hvala lijepo. Štovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. ZERP je tema koja stoji pred Hrvatskom u rješenju našeg konačnog cilja a to je pristup u punopravno članstvo Europskoj uniji i taj ZERP nije tema postao danas posjetom gospodina Ollia Rehna. Taj ZERP je tema od dana kada je donesen u Vladi 2003. godine u Vladi premijera Račana i kada je istim aktom odgođen. Dakle, i ta Vlada koja ga je predložila znači ZERP odmah ga je odgodila svjesna vrućeg krumpira kojeg je servirala javnosti. Taj prizvuk politiziranja sa ZERP-om nažalost vuče se kroz čitavo to vrijeme. Ja znam da je svima isti cilj a to je da uđemo u Europsku uniju. Svima nam je isti cilj da primijenimo ZERP ali u tom cilju moramo paziti da ne pokvarimo put kojim idemo nekakvim uskostranačkim interesima i da ne izvlačimo tu temu onda van kada nam odgovara. Zašto to govorim? Zato što današnji posjet gospodina Olli Rehna nije promijenio u Hrvatskoj u odnosu na ZERP, i u Hrvatskoj u odnosu na Europsku uniju baš ništa. Čitajte njegovu izjavu, on je rekao da se veseli što Hrvatska još uvijek može 2009. ispuniti sve, do početka 2009. ispuniti sve uvjete za ulazak u Europsku uniju. A na tom putu stoje tri stvari. Jedna od njih je ZERP. Druga je transformacija u pravosuđu, treća je borba protiv korupcije itd.. Dakle, ZERP je jedan od problema koji su pred nama. Vlada Republike Hrvatske taj problem ima u svom programu rješavanja, kontakti i konzultacije su svakodnevne. Kao što znate, predsjednik Vlade je pozvao zainteresirane susjedne prijateljske zemlje da se razgovara o ZERP-u onako kako je Europska unija i odlučila a to je bilateralno da se pronađe rješenje. Hrvatska neće odustati od ZERP-a, ali neće odustati niti od ulaska u Europsku uniju. Ako se pred nas stavi alternativa, ili-ili, onda će o tome odlučivati ovaj Visoki dom. I s tim u svezi premijer je na vaš zahtjev, na zahtjev ovoga Visokoga doma, tražio da se uvrsti ta rasprava i ona se nalazi kao 10. točka na našem dnevnome redu i predviđena je za idući tjedan. Ja mislim da kao odgovorni zastupnici, ja mislim da Vlada kao odgovorna Vlada, ja mislim da Hrvatska kao odgovorna Hrvatska ne treba na temelju izjave jednog uvaženog međunarodnog dužnosnika i prijatelja Hrvatske mijenjati dinamiku svoga rada. Ako imamo zacrtanu strategiju koja se zove ZERP i zacrtanu strategiju koja se zove ulazak u Europsku uniju ne trebamo na temelju jedne izjave mijenjati svoju strategiju, mijenjati vrijeme donošenje pojedinih odluka, ono što se na lijepom engleskom jeziku kaže timeing. U tom vremenskom, strateškom razdoblju, predviđena je i rasprava pred ovim visokim domom, uvrštena je u dnevni red. I ja vas molim da pustite Vladu da u miru radi svoj posao, dok ne izađe sa izvješćem ovamo. A onda smo mi ti koji ćemo reći što i kako dalje. Dakle, Sabor je taj koji će donijeti konačne odluke. U interesu je Hrvatske da ne remetimo dobar put na kojim se nalazi Vlada Republike Hrvatske i u pitanju ZERP-a i u pitanju ispunjenja uvjeta za Europsku uniju. Pa bih molio da budemo solidarni i da jedan međustranački konsenzus kakav postoji za ulazak u Europsku uniju … … [[Upadica se ne čuje]] Nisam još završio kolegice, oprostite, i da jedan konsenzus međustranački kakav postoji za ulazak u Europsku uniju ne poremetimo izjavom gospodina Rehna nego dapače, ta izjava neka nam bude podstreh da i dalje idemo sukladno ranijem dogovoru zajedno i složno u Europsku uniju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku. Imamo jedan ispravak netočnog navoda. Uvaženi zastupnik Habek.
Poštovani potpredsjedniče, ja bih ispravio netočni navod gospodina Hebranga koji je izjavio da ovo ništa nije alarmantno i nešto u tom stilu, odnosno da Olli Rehn nije izjavio ništa što bi nas trebalo zabrinuti. Evo, ja ću citirati sada, upravo sa interneta izjavu gospodina Sanadera: "Morati ćemo se složiti da bi moglo doći i do blokade pregovora i morati ćemo odlučiti nešto drugo.". Gospodine Hebrang ako to nije alarmantno, ne znam što onda je. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Time smo iscrpili sve izvješće klubova. Dakle u dnevni red pod točkom 10. predlagatelj Kluba zastupnika SDP-a, je uvršteno, točka dnevnog reda Izvješće Vlade Republike Hrvatske, aktivnosti vezane za pregovore sa Europskom unijom i za zaštićenim ekološkim i ribolovnim pojasom ZERP. Dakle, kada se steknu uvjeti, to znači tijekom idućeg tjedna ova točka dolazi na dnevni red. Idemo dalje sa raspravom.
Sada bi trebalo po redu ići točka Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama zakona o mirovinskom osiguranju, međutim nemamo uvjeta za to na temelju članka 205. stavak 2., nije raspravilo matično radno tijelo, nadamo se da će raspraviti to brzo. Isto tako Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju, također na temelju članka 205. stavak 2. nema uvjeta jer matično radno tijelo nije raspravilo. Onda je Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Europske zajednice i Republike hrvatske o sudjelovanju Republike Hrvatske u programu podrške politikama za promjenu informacijskih i komunikacijskih tehnologija okvirnog programa za konkurentnost i inovaciju, također matično radno tijelo za informiranje je pokušalo imati kvorum pa nije uspjelo, pa također na temelju članka 205. stavak 2. moramo odgoditi. Polugodišnje izvješće Hrvatske narodne banke za prvo polugodište 2007. godine, Vlada nije dala mišljenje, a iz Narodne banke su nas zamolili budući da su odsutni ovaj tjedan, da to prebacimo u sljedeći tjedan, znači nemamo ni predlagatelja a nemamo ni mišljenje Vlade pa i to ide dalje. Sada bi na red došla po redu gledajući 10. točka dnevnog reda – - Izvješće Vlade Republike Hrvatske o aktivnostima vezanim za pregovore sa Europskom unijom i za zaštićeni ekološko-ribolovni pojas (ZERP), Predlagatelj Klub zastupnika SDP-a Kluba zastupnika SDP-a nema ovdje, nemamo uvjeta za raspravu, prema tome odgodit ćemo ovu raspravu kada se steknu uvjeti. Molim? … [[Upadica se ne razumije.]] Kada se steknu uvjeti, pa kad Klub zastupnika SDP-a se vrati u sabornicu.
Gospodine predsjedniče Sabora. Prije 10-tak minuta ste najavili točku Izvješće Vlade Republike Hrvatske o aktivnostima vezanim za pregovore sa Europskom unijom i za zaštićene ekonomsko-ribolovni pojas, i utvrdili da, s obzirom da nema Kluba zastupnika SDP-a ne može se odbiti rasprava. Klub zastupnika SDP-a vas je tokom današnjeg dana zamolio da nam omogućite odvijanje ove rasprave uz prisustvo premijera, od vas nismo dobili odgovore i sjedili smo u svom klubu. Vaši suradnici znaju gdje je klub SDP-a. Mi smo sada ovdje, ali ocjenjujemo da je problem rasprave rasprava bez pisanog izvješća i bez prisustva predsjednika hrvatske Vlade koji je na aktualnom satu početkom ove sjednice rekao da će dati uvodno obrazloženje, ne znam koliko je upitno, ali sad vas pitamo što ćemo sa tom točkom dnevnog reda.
Evo dame i gospodo zastupnici, točka koja je danas bila, predložene točke zapravo pročišćenog dnevnog reda za današnje zasjedanje. Točka 5., točka 6., točka 7., točka 8., točka 10., točka 12., i točka 14. kao i daljnje točke 15., 16., 17. nemaju za uvjete za raspravu danas prema članku 205. stavak 2. Poslovnika. Zato ću najaviti sljedeće. Budući da sam dobio uvjeravanja predsjednika odbora točka 5. i 6. će biti sutra nakon što matični odbor dostavi mišljenja. Točka 7. pokušao je predsjednik Odbora za informiranje kao matični odbor, međutim kako sam obaviješten nije bilo kvoruma na odboru, pa predlažem predsjednik odbora da i to po mogućnosti osigura kako bi mogla ova točka ući u redovitu proceduru. U pogledu točke 8. izvješće Hrvatske narodne banke, nemamo dva uvjeta. Nemamo mišljenje Vlade i nemamo predlagača koji je zatražio da se, budući da su njegovi dužnosnici negdje vani Hrvatske, tako sam ja razumio, uglavnom da se odgodi za slijedeći tjedan. U pogledu 10. točke Izvješće Vlade Republike Hrvatske o aktivnostima vezanim za pregovore sa Europskom unijom za zaštićeni ekološko-ribolovni pojas niti je bilo predlagatelja, niti je bilo predstavnika Vlade u sabornici.
Predlagatelj je sada tu.
Pa sam zbog toga predložio i predložit ću da ova točka dnevnog reda ide prvi dan slijedećeg tjedna, to znači u srijedu i pokušat ću osigurati da Vlada bude nazočna na reprezentativan način, kako bi se ova točka dnevnog reda uredno raspravila i zaključila. U pogledu 12. točke dnevnog reda također nismo imali prema 205. stavak 2. Poslovnika uvjete za raspravu kao što nemamo i za 14. točku dnevnog reda. Za 15., 16. i 17. nemamo mišljenje Vlade pa ćemo tražiti da po mogućnosti Vlada pošalje svoje mišljenje. I odbori naravno nisu raspravili. Prema tome, to su dva razloga. Status Agencije … [[Govornik se ne razumije.]] medije također nema mišljenje Vlade. To ćemo tražiti da se dostavi. Dakle, mi smo ovdje nabrojili desetak točaka dnevnog reda koji nemaju uvjete za raspravu. Smatram da nijednu točku ne treba smatrat da trajno nema uvjete nego treba omogućiti da se ti uvjeti osiguraju. Tako najavljujem dakle da će i 10. točka dnevnog reda ući u dnevni red, ja mislim u srijedu sljedeću kada nastavljamo zasjedanje Sabora. Sutra se nadam, ovdje zastupnici često postavljaju pitanje kad će ovo doći, kad će ono doći na red. To ni Ciganka sa kartama ne bi mogla ono što se nekad pričalo da može, jer je dnevno se mijenja deset puta situacija obzirom na to da ili nema uvjete ili se iz ovog ili onog razloga ili se ne jave ili se jave više zastupnika. To je nemoguće predviđat koliko će neka točka dnevnog reda trajati. Prema tome, ja vas molim da me ne izlažete tu nekim pitanjima kad ja nisam u stanju odgovoriti, jer što god odgovorim može se za sljedeći sat vremena pokazati kao netočno. Znači, ovako. Nadamo se da ćemo ujutro u 9,30 sati započeti po redu sa 5. točkom dnevnog reda Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju, potom o zdravstvenom osiguranju i tako redom. S time da mislimo da će završiti Sabor negdje oko 13,30 sati. Da li će se ovo raspravljene točke dnevnog reda glasovati to ćemo još vidjeti iz okolnosti da li će biti uvjeta. Ako ne, to ćemo odgoditi kao što smo odgodili u petak neke točke dnevnog reda odlučivanje za sinoć. Nema razloga za nikakva uzbuđenja jer će dnevni red ići po redu kako je ovdje i napisan, premda vi to znate prema članku 203. predsjednik Sabora može na samoj sjednici mijenjati prijedlog dnevnog reda na način što će iz predloženog dnevnog reda izostaviti pojedine teme ili dopuniti dnevni red novim temama itd. Znači, ja ću se maksimalno restriktivno koristiti mogućnosti koje imam u Poslovniku da i sa jednom dobrom željom da se rad Sabora odvija u okvirima koje je predvidio Poslovnik. Izvolite gospodine Liniću.
Gospodine predsjedniče! Sjednica još traje. Klub SDP-a je prisutan, ali točka 10. se bez prisustva predsjednika hrvatske Vlade ne može održati i osnovno je da bez njegovog prisustva ta točka ne neodrživa. Također je evidentno da je to važno pitanje za Republiku Hrvatsku da Vlada itekako naglašava važnost te problematike i to je razlog da smatramo u klubu SDP-a da je važno i u Hrvatskom saboru raspraviti tu temu, jer možemo pokušati naći zajednička rješenja. I ono što je, već petnaestak dana očekujemo tu raspravu svjesni važnosti teme i naravno ta tema ponavljam ne ovisi o klubu SDP-a već o predsjedniku hrvatske Vlade. Ako je to toliko važno mislim da je moguće dogovoriti termin i prihvaćamo vaš termin srijeda ujutro. I to je ono zbog čega, zbog važnosti teme ja bih rekao problema koji jesu u Hrvatskom, htjeli smo da ta tema ipak bude što prije. I strpljivo smo čekali petnaest dana odgovor. Nismo ga ni danas dobili. Evo, dobili smo ga večeras i zadovoljni smo. Hvala lijepo.
Nismo dobili ništa nego sam ja išao po točkama dnevnog reda i kad sam došao do 10. točke kao i za ove druge sam utvrdio da nema uvjeta za raspravu, jer nije niti nazočan predlagač niti Vlada. Prema tome, nitko nije se nikakvom odlukom željelo na neki način tražiti izliku da se točka dnevnog reda preskoči, ukloni, odgodi i tome slično. Ja sam sam najavio da će ta točka dnevnog reda po mom mišljenju doći u srijedu, naravno moram obaviti odgovarajuće konzultacije i nadam se uz nazočnost i predlagača i kompetentnih članova Vlade. Evo. Hvala vam lijepa. Sada ujutro nastavljamo sjednicu u 9 i … … [[Upadica se ne čuje.]] Izvolite!
Predsjedniče Sabora! S obzirom da ste rekli da se o 7. točki dnevnog reda ne može provesti rasprava jer matični odbor, Odbor za informiranje i informatizaciju i medije nije …
Tako sam dobio obavijest.
Raspravio na svojoj sjednici, ja vas moram kao predsjednika Sabora upozoriti i obavijestiti da je za danas bila sazvana sjednica odbora …
Kako da je …
Da je za dana bila sazvana sjednica odbora s tom točkom na dnevnom redu. Da su na sjednici bila prisutna četiri zastupnika iz redova parlamentarne manjine i jedna zastupnica iz redova parlamentarne većine. Dvojica zastupnika iz HDZ-a su otišla neposredno prije utvrđivanja dnevnog reda a da nisu imali neki drugi odbor zakazan. Nemoguće je održavati sjednice odbora ako postoji opstrukcija od strane parlamentarne većine da se na sjednice odbora dolazi. Prema tome, vi to kao predsjednik Sabora morate znati da današnja ova sjednica nije održana zbog opstrukcije zastupnika iz redova HDZ-a. Hvala.
Ja nisam kod objašnjenja zbog čega točka dnevnog reda nije ušla u raspravu danas prebrojavao zastupnike koliko ih je falilo iz oporbe, to moja stvar nije. To ćete vi u izvješćima ili itd. upozoriti. Normalno da je oporba cijela bila onda je dovoljno bila jedna zastupnica kao sedma pa ste mogli raspraviti. Znači, niste svi bili ni vi. Ne želim o tom raspravljati, samo upozoravam sve zastupnike bez obzira na stranačke klubove da su dužni dolaziti na sjednice odbora, da su dužni sudjelovati, a to je jednako vrijedno i važno za djelovanje i uspješan rad Sabora kao i rasprave na plenarnoj sjednici. Dakle, teško mi je to odmah na samom početku reći, ali ako se bude na takav način iz ovih ili onih razloga izbjegavalo sudjelovanje na sjednicama odbora kao što vidite to može zakočiti rad plenarne sjednice. Danas je sedam, osam točaka dnevnog reda zbog nemogućnosti da raspravljamo, jer nisu raspravili ili odbori ili nema predlagača ili nema ovoga ili nema Vlade. Dakle, svaka dužnost u Saboru je jednako važna i molim i tu se pridružujem svima onima pa i predsjedniku Odbora za informiranje da je dužnost svih zastupnika da sudjeluju na sjednici odbora i nema opravdanja za nikakvo bježanje ili ne daj Bože opstrukcije namjerne za rad odbora. Gospođa Vardić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, digla sam tablicu "Ispravak netočnog navoda" i molim gospodina predsjednika uvaženog kolegu Stazića da ovakvu tešku kvalifikaciju da je danas na sjednici odbora većina opstruirala rad Odbora za medije smatram netočnom i molim ga da povuče tako tešku kvalifikaciju jer se radilo o slijedećem. Jučer smo dobili za vrijeme sjednice poziv na sjednicu odbora 6. ožujka 2008. godine u srijedu u 9 sati i nismo znali je li sjednica održana ili se sjednica planira održati u četvrtak. Tijekom dana smo dobili poziv danas u 13,30 sati. Ne vodi se računa da članovi odbora su, pojedini zastupnici su članovi više odbora i zbog preklapanja ugovorenog i dogovorenoga termina normalno da ne možemo osigurati kvorum. I još nešto, nazočni članovi odbora iz Hrvatske demokratske zajednice su bili i čekali su predsjednika, i zbog svojih drugih obveza koje su najavili su morali otići. Zbog toga nije bilo kvoruma i mislim da zastupnik može povući ovako tešku kvalifikaciju da je većina opstruirala rad odbora i time onemogućila rad plenarne sjednice.
Hvala. Razumio sam ali ne kanim ovdje da se otvori kao neka sudska rasprava i da se sada dokazuje ovo ili ono, tko je bio, tko nije bio i zašto nije bio. Ja mislim da je dovoljno ovo što smo rekli da pozivam sve članove svih odbora da sudjeluju u radu odbora i da ne traže opravdanja zbog toga što nisu bili na sjednici odbora. To je bitno pitanje. A molim također predsjednike odbora da pokušaju naći sa kolegama drugim koji eventualno zakazuju u isto vrijeme da pomaknu to vrijeme u jednu pristojnu razliku u vremenu kako bi mogli sudjelovati jer normalno da zastupnik ako je član u tri odbora u isto vrijeme ne može biti nego samo na jednom odboru. Dakle, nećemo ovdje raspravljati tko, zašto i kako. Ja i nisam kad sam dobio obavijest po pitanju zašto nije održan odbor, nije bilo kvoruma i to je meni bio jedini razlog da nema kvoruma pa bez obzira zašto ga nema, jer nema ga. Znači, nastojat ćemo ja se nadam da tu budemo svi odgovorni i korektni u obavljanju svojih zastupničkih dužnosti jer idemo na ruku jednom prevladavajućem mišljenju u javnosti da saborski zastupnici ne rade jer gledaju saborske zastupnice samo na plenarnim sjednicama jesu li ili nisu, a pitanje odbora, pitanje klubova to je također rad Sabora. To na neki način u javnosti se minimizira a ako mi nastavimo ovako da se zbog nesudjelovanja u odborima onda ćemo potvrditi takvo jedno razmišljanje koje vlada u javnosti da zapravo Sabor nedovoljno radi, pa prema tome da su takva mišljenja donekle i opravdana. Ja vas zbog toga molim da tu budemo svi odgovorni i nadam se da na ovom jednom primjeru koji smo danas imali, da ćemo na zadovoljstvo sviju maksimalno uvažavati mišljenja, stavove u skladu sa poslovnikom i da nijednu točku dnevnog reda nećemo eliminirati ili eskivirati na način da to bude u smislu neke namjere i slično. Dakle, molim vas da imamo uvjete, molim vas da odbori rade. Molim predlagače da budu nazočni kad predlažu i Vladu također da bude nazočna i daje svoja mišljenja i onda će Sabor normalno raditi. Ja se svima zahvaljujem na strpljenju što ste me saslušali u ovom mom objašnjenju. Sada vas pozdravljam. Sutra u 9,30 sati nastavljamo sa sjednicom Sabora. Hvala. Dame i gospodo zastupnici! Nadam se da ste se odmorili i nastavljamo sa sjednicom. Sve vas srdačno pozdravljam. Na klupama vam je radi lakšeg snalaženja podijeljen pročišćeni dnevni red. Ujedno vam je podijeljen i prijedlog za dopunu dnevnog reda. Gospođe i gospodo zastupnici! Sukladno članku 204. stavak 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 3. sjednice Hrvatskog sabora sa sljedećim točkama. - Prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Hrvatske i Republike Makedonije o zaštiti prava hrvatske manjine u Republici Makedoniji i makedonske manjine u Republici Hrvatskoj s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. broj 23, 2. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustanovama s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 20, 3. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o biocidnim pripravcima s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 19, 4. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja sa konačnim prijedlogom zakona, hitni je postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 18, 5. Prijedlog Zakona o dopuni Zakona o ljekarništvu s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. broj 22, 6. Prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o policiji s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. broj 24, 7. Prijedlog Odluke o izmjenama i dopunama Poslovnika Hrvatskoga sabora, predlagatelj Odbor za Ustav, 8. Prijedlog državnog pedagoškog standarda predškolskog odgoja i naobrazbe, 9. Prijedlog državnog pedagoškog standarda osnovnoškolskog sustava odgoja i obrazovanja, 10. Prijedlog državnog pedagoškog standarda srednjoškolskog sustava odgoja i obrazovanja, 11. Prijedlog Zakona o trgovini, prvo čitanje, P.Z. broj 21, 12. Izvješće o provedbi Zakona o pravu na pristup informacijama za 2007. godinu, 13. Prijedlog Zakona o dopunama Zakona o prostornom uređenju i gradnji, predlagatelj Klub zastupnika IDS-a, prvo čitanje P.Z. broj 14, 14. Izbor, imenovanja, razrješenja, 15. Izvješće Mandatno-imunitetskog povjerenstva. Članak 205. poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu za pojedini zakon donesen po hitnom postupku. Pod točkom 1. do 6. navedeni su zakoni za koje se predlaže da se donesu po hitnom postupku. Napominjem da su pod točkom 2., 3., 4. navedeni zakoni koji nosu oznaku P.Z.E., pa o primjeni hitnog postupka sukladno članku 161. poslovnika ne glasujemo. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona navedenih pod točkom 1., 5. i 6.? Nema. Idemo na glasovanje? Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Hrvatske i Republike Makedonije o zaštiti prava hrvatske manjine u Republici Makedoniji i makedonske manjine u Republici Hrvatskoj s konačnim prijedlogom zakona, to je P.Z. broj 23? Tko je za uvrštavanje po hitnom postupku ovoga prijedloga o potvrđivanju Sporazuma između Republike Hrvatske i Republike Makedonije? Hvala lijepa. Ima li netko protiv? Utvrđujem da je sa 102 glasa, dakle jednoglasno, prihvaćen ovaj prijedlog. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o dopuni Zakona o ljekarništvu s konačnim prijedlogom zakona, P.Z. broj 22, hitni postupak također? Hvala. Ima li protiv? Utvrđujem da je jednoglasno sa 102 glasa prihvaćen ovaj prijedlog. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o policiji, P.Z. broj 24? Hvala. Ima li protiv? 66 za, 36 protiv. I ovaj zakon prihvaćen da uđe u proceduru po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika prigovor na ostale točke predložene za dopunu dnevnog reda? Nema. Dopuna dnevnog reda je utvrđena.
Uvažene zastupnice i uvaženi zastupnici, dozvolite mi da izvršimo prije nastavka s radom po dnevnom redu sukladno članku 204. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda treće sjednice Hrvatskog sabora sa slijedećim točkama. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o stažu osiguranja s povećanim trajanjem, s Konačnim prijedlogom zakona, hiti postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 26. Drugo. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o pravima iz mirovinskog osiguranja djelatnih vojnih osoba, policijskih službenika i ovlaštenih službenih osoba, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z.E. br. 29. Treće. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti osobnih podataka, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 28. Četvrto. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Fondu hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 25. Peto. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim odnosima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 31. Šesto. Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Hrvatske i Republike Austrije o policijskoj suradnji, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 32. Sedmo. Prijedlog odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u Mirovnoj misiji Ujedinjenih naroda na Golanskoj visoravni (UNDOF). Osmo. Prijedlog zakona o besplatnoj pravnoj pomoć, prvo čitanje, P.Z.E. br. 27. I deveto. Prijedlog zakona o područjima i sjedištima sudova, prvo čitanje, P.Z.E. br. 30. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donese po hitnom postupku. Pod točkama jedan do šest, navedeni su zakoni za koje se predlaže da se donesu po hitnom postupku. Napominjem da su pod točkom dva, tri, četiri i pet navedeni zakoni koji nose oznaku P.Z.E. pa u primjeni hitnog postupka sukladno članku 161. Poslovnika ne glasujemo. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona navedenih točaka pod točkama jedan i šest? Nema. Idemo na glasovanje. Prvo. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o stažu osiguranja s povećanim trajanjem, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 26. neka digne ruku. Tko je za? Zahvaljujem. Tko je protiv? Zahvaljujem. Utvrđujem da je sa 58 za, 34 protiv ovaj zakon uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Hrvatske i Republike Austrije o policijskoj suradnji, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 32? Tko je za neka digne ruku? Zahvaljujem. Tko je protiv? Utvrđujem da je jednoglasno ovaj zakon uvršten u dnevni red po hitnom postupku sa 92 glasova za. Ima li tko od zastupnika prigovor na ostale predložene točke za dopunu dnevnog reda? Nema. Dopuna dnevnog reda je utvrđena. Ja bih sada trebao pročitati još jedanput cijeli dnevni red, ali smo ga već jedanput pročitali. Zahvaljujem. Molim predsjednike odbora da danas u pauzi pokušaju što veći broj uvrštenih zakona proraditi kako bi mogli već sutra staviti, uvrstiti u dnevni red i o njima raspravljati. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Gospođe i gospodo zastupnici! Počinjemo sa postavljanjem pitanja Vladi odnosno pojedinom članu Vlade. Aktualno prijepodne održava se na početku svake sjednice prije prelaska na prvu točku dnevnog reda. Dozvolite mi da zbog novih zastupnika neke ovdje odredbe Poslovnika u samom početku ponovim. To nećemo morati na narednim sjednicama. U Aktualnom prijepodnevu zastupnici organizirani u klubove zastupnika mogu postaviti ukupno četrdeset pitanja. A nezavisni zastupnici koji nisu izabrani na listi političke stranke, zastupnici nacionalnih manjina koji nisu organizirani u klub zastupnika te po jedan zastupnik političkih stranaka koji nemaju klub zastupnika mogu postaviti pitanje na svakoj drugoj sjednici. Broj pitanja koji mogu postaviti zastupnici pojedinog kluba zastupnika određuje se razmjerno broju članova pojedinog kluba u odnosu na ukupni broj zastupnika na način da se broj članova pojedinog kluba podijeli sa četiri s tim da pri izračunu rezultat od 0,50 i više korigira se na više. Zastupnici postavljanje usmenih zastupničkih pitanja najavljuju pismenih putem najkasnije 24 sata prije početka sjednice Sabora. Pisana najava sadrži ime i prezime itd. Ovo je po mom mišljenju ne bi trebalo. Ovo je najvažnije što sam htio na početku sjednice ponovo obnoviti odnosno za neke prvi put i pročitati. Zastupnik može postaviti jedno pitanje. Postavljanje pitanja ne može trajati dulje od dvije minute. Molim, ja želim posebno naglasiti. Odgovor na postavljeno pitanje u pravilu traje dvije minute. Ako je to zbog složenosti pitanja potrebno, odgovor može trajati do četiri minute. Zastupnik može izraziti zadovoljstvo i nezadovoljstvo odgovorom na zastupničko pitanje iznošenjem razloga u trajanju do jedne minute. Ako je nezadovoljan odgovorom zastupnik može tražiti da mu Vlada odnosno ministar dostavi pisani odgovor. Ovdje se je često puta izjašnjavanje o tome da li je zadovoljan ili nezadovoljan pretvaralo u ponovno postavljanje pitanja, kvalificiranje itd. Mislim da bi to trebalo izbjegavati, nego svesti upravo na poslovničku odredbu onako kako ona glasi. Tijekom Aktualnog prijepodneva zastupnik ne može zatražiti riječ da bi odgovorio na navod ili ispravio netočan navod iznesen u zastupničkom pitanju drugog zastupnika ili koji je odgovorom na zastupničko pitanje iznio predsjednik ili član Vlade. Evo, to su ta potrebita po mom mišljenju objašnjenja. I prelazimo na Aktualno prijepodne i postavljanje pitanja. Prvi je na redu je zastupnik gospodin Deneš Šoja. Izvolite!
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče Sabora, predsjedniče Vlade, članovi Vlade, kolegice i kolege zastupnici! Prije postavljanja pitanja gospodinu ministru kulture dozvolite mi samo jednu rečenicu. S obzirom da se prvi put javljam, da ovdje izrazim svoje veliko zadovoljstvo i čast da kao predstavnik mađarske nacionalne manjine mogu govoriti u ovom Visokom domu, Hrvatskom saboru. Ja bih sad postavio konkretno pitanje. Odnosi se na statusni i materijalni položaj Reformatorske kršćanske crkve Mađara u Republici Hrvatskoj. Tim više što je ovdje i u pitanju jedan proces konsolidacije i sređivanja odnosa. I mislim da bi taj problem trebali da riješimo zajedničkim naporima. Ja bih samo toliko. I ovdje bih još naglasio na kraju da ću sa svoje strane osim što zastupam interese mađarske nacionalne manjine u Hrvatskoj nastojati učiniti sa svoje strane maksimum da dobri međususjedski odnosi koji postoje između moje matične države Mađarske i Republike Hrvatske budu još bolji. I u tom smislu ću uložiti maksimalan napor. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Odgovor gospodin, ministar kulture Božo Biškupić. Izvolite!
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče. Statusna pitanja vjerskih zajednica riješena su u Zakonu o položaju vjerskih zajednica iz 2002. godine i Zaključkom Vlade Republike Hrvatske iz 2004. godine. Reformirana kršćanska crkva u Hrvatskoj je od 16. stoljeća jedna od onih povijesnih crkava koja je bila kao što zakon i kaže i djelovala i prije '41. godine, ali je Mađarska reformatorska kršćanska crkva u Hrvatskoj osnovao svećenik koji je bio pripadnik Reformirane kršćanske crkve u Hrvatskoj '99. godine … [[Govornik se ne razumije.]] Janoš. I naravno prema uvjetima koje propisuje zakon i zaključkom Vlade ta crkva ne ispunjava te uvjete. Međutim to su s jedne strane uvjeti da je djelovala do 41. godine i s druge strane broj vjernika koji prema ovom zaključku Vlade treba biti da bi mogla sklopiti, ona je registrirana ali ne može sklopiti ugovor sa Vladom i naravno onda ne proizlaze svi oni pravni učinci koji inače proizlaze. Kad je riječ o tome mogu jedino reći da se ponovno vode, mi smo izvijestili da se ponovo vode pregovori o ujedinjenju ove reformatorske kršćanske crkve Mađara u Hrvatskoj zajedno sa reformiranom kršćanskom crkvom kojoj je na čelu biskup Lang i ja se nadam da će se to dobro završiti. Time bi se taj problem potpuno definitivno opet riješio.
Hvala. Gospodin zastupnik Deneš Šoja. Izvolite.
Hvala lijepo. Zadovoljan sam.
Hvala. Na redu je gospođa zastupnica Ivanka Roksandić. Izvolite.
Hvala. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, predsjedniče hrvatske Vlade, gospodo članovi hrvatske Vlade. Svoje pitanje upućujem ministru poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja gospodinu Božidaru Pankretiću. Gospodine ministre, ovih dana oči naših poljoprivrednih proizvođača bile su uprte u kutinsku Petrokemiju koja je zbog poskupljenja osnovnih sirovina bila prisiljena tonirati nove cijene i to u prosjeku više za 44%. Svakako da je ovo najviše iznenadilo poljoprivredne proizvođače i to pred proljetnu sjetvu. U razgovoru koji ste vi vodili zajedno sa potpredsjednikom Vlade gospodinom Polančecom postignut je dogovor oko jedne srednje cijene umjetnog gnojiva. Jeste li zadovoljni s postignutim dogovorom o povećanju cijena mineralnog gnojiva na ovom spomenutom sastanku s predstavnicima Petrokemije?
Ministar poljoprivrede Božidar Pankretić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, uvažena gospođo zastupnice. Dakako da je teško reći da netko može izraziti bilo kakvo zadovoljstvo kada je u pitanju poskupljenje. Mislim da je hrvatskoj javnosti a i vama zastupnicima bilo upoznato koje napore je hrvatska Vlada uložila da bi na neki način obuzdala cijene posebice osnovnih poljoprivredno-prehrambenih proizvoda u cilju da se ne dogodi eskalacija određenog poskupljenja pa mogu reći … [[Govornik je isključen, ne čuje se.]] je utjecalo dakako i na ukupno životni standard naših građana. Dakako da sam bio zatečen sa najavom poskupljenja Petrokemije iz Kutine i sazvali smo odmah sastanak u Vladi 11. veljače. Rekao bih da je sastanak bio dosta i naporan i za one iz Petrokemije a rekao bih i za gospodina potpredsjednika Vlade Polančeca i mene. Mislim da moramo biti svjesni situacije koja se nažalost događa na svjetskom tržištu a ona se odnosi na određena poskupljenja osnovnih sirovina koje služe za proizvodnju umjetnog gnojiva. Napomenut ću da je traženje Petrokemije bilo kao što ste rekli 44% prosječno poskupljenje umjetnih gnojiva. U tom dijelu tražilo se poskupljenje uree 20%, kana 15% a MPK dušičnih gnojiva znači kombiniranih od 54 do 78%. Razmatrajući detaljno sve mogućnosti koje jesu pred Petrokemijom na štednji što se tiče unutarnjih troškova da vidimo što je ovoga trenutka moguće napraviti na sve ono što čini i sama Vlada dogovorili smo da se ovoga trenutka prosječno poskupljenje bude 19% što mogu reći da je više nego dvostruko manje od onog kojeg je najavila Petrokemija. Mogu reći da je to na određeni način ono što je ovog trenutka bilo moguće postići. Dakako da bih ja bio najsretniji kada uopće do poskupljenja ne bi ni došlo. Hvala lijepa.
Hvala. Gospođa zastupnica Ivanka Roksandić.
Hvala gospodine ministre. Nadam se da ćemo i dalje vi kao Vlada pratiti razvoj događanja na tržištu cijena sirovina jer će to utjecati svakako i na poslovni uspjeh Petrokemije na kraju godine. Hvala.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Ante Kotromanović. Izvolite.
Hvala lijepa. Predsjedniče Sabora, predsjedniče Vlade, članovi Vlade. Ja ću svoje pitanje uputiti gospođi ministrici branitelja i međugeneracijske solidarnosti Jadranki Kosor. Danas Ministarstvo branitelja i međugeneracijske solidarnosti na svom popisu ima oko 500 tisuća branitelja svih vrsta. Očito je da jedan dio ne pripada ratnim herojima, ratnicima koji su iznijeli sve bitke Domovinskog rata na svojim leđima što nam je zorno ovih dana pokazala akcija MUP-a Republike Hrvatske u Splitu pod nazivom "Dijagnoza 1 i 2". Pitanje za gospođu je tko je sve odgovoran za ovu užasno veliku … [[Govornik se ne razumije.]] branitelja? Kada će registar branitelja biti stavljen na uvid hrvatskoj javnosti, te zašto se Ministarstvo branitelja protivi tome? Da li je to kriminalizacija Domovinskog rata? Hvala lijepa.
Hvala. Gospođa potpredsjednica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani gospodine zastupniče. Puno ste pitanja postavili ali ću početi od onog koje mi se čini najvažnijim. Pitate tko je odgovoran za broj branitelja. Gospodine zastupniče, to biste i vi morali znati kao hrvatski branitelj. Odgovorni su ako se može govoriti o odgovornosti odnosno odlučivali su bolje rečeno svi oni koji su imali ovlasti potpisivati hrvatskim braniteljima koji su sudjelovali u obrani suvereniteta Republike Hrvatske u ratnim godinama, dakle zapovjednici odnosno svi oni koji su u tom procesu sudjelovali. Nitko od ministara hrvatskih branitelja, dakle niti gospodin Njavro, niti gospodin Pančić, niti ja u prošlom manadatu a niti sada u ovom mandatu nismo ni na koji način vezani uz davanje statusa hrvatskim braniteljima dakle uz potpisivanje dokumenata koji su ljudima ponavljam još jedanput koji su sudjelovali u obrani i oslobađanju Hrvatske dobili status hrvatskih branitelja. Istina je da se broj onih koji su dobili te statuse nije znao do dolaska Vlade premijera Sanadera. Naime, bilo je pokušaja i u prethodnom mandatu koalicijske Vlade gospodina Račana da se konačno izvuku iz ladica svi ti potpisi, da se objedine i da se dođe do konačnog broja branitelja. Međutim, budući da se to očito nekome učinilo kao prevruć krumpir te su ladice zatvorene i zaključane. Međutim, budući da je naša Vlada među ostalim projektima za hrvatske branitelja odlučila i utemeljiti Fond hrvatskih branitelja i unijeti u fond najvažnije dionice INA-e i HT-a mi smo morali završiti, to je bio jedan od razloga, registar hrvatskih branitelja kako bismo znali tko ima pravo udjela u Fondu hrvatskih branitelja. I došli smo češljajući, čisteći sve one podatke, objedinjavajući na koje smo došli, odnosno do kojih smo došli u MORH-u i u MUP-u došli smo do brojki koje smo objavili 2005. registar hrvatskih branitelja evo želim vas izvijestiti se upravo konačno završava tako što su neki hrvatski branitelji pokrenuli postupke, neki su ih dobili i mi smo na taj način evo, završili i taj još jedan veliki težak, osjetljiv posao! Što se tiče objavljivanja registra, ja kao ministrica hrvatskih branitelja i ova Vlada, kao i prethodna Vlada u prošle četiri godine, nemamo niti jednog jedinog razloga ne objaviti registar hrvatskih branitelja. Međutim, u tome nas sprječava nekoliko zakona. Kao što znate jedan od Zakona koji je promijenjen u vrijeme mandata kada je SDP bio na čelu Vlade i tada na čelu države, koji je izmijenjen u tom mandatu je Zakon o jedinstvenom matičnom broju građana. Dakle, tada je Vlada odlučila uz potporu tadašnje većine u Saboru taj podatak proglasiti tajnim podatkom. I to je jedan od podataka u registru hrvatskih branitelja koji nas među ostalim sprječava da registar objavimo. Jer ne možemo objaviti registar sa tajnim podacima. Dakle, trebali bi promijeniti i Zakon o obrani i Zakon o unutarnjim poslovima, Zakon o jedinstvenom matičnom broju i nekoliko drugih zakona. Nitko od nas nema niti jednog jedinog razloga tajiti bilo koji podatak koji se nalazi u registru. A što se tiče dijagnoze 1. i 2., u toj akciji nije sudjelovao samo MUP, odnosno policija, nego je sudjelovao USKOK, sudjelovalo je Državno odvjetništvo. Prema tome, gospodine zastupniče, ako znate bilo koji podatak, o bilo kojem branitelju koji je na bilo koji način preko reda, lažno stekao neki status, ali sada govorimo o statusu vjerojatno invalida, na to ste mislili, molim vas prijavite nadležnim državnim tijelima kao što sam to učinila ja u protekle četiri godine i kao što ću to činiti u sljedeće četiri godine. Hvala.
Hvala. Hvala lijepa, gospodin zastupnik Ante Kotromanović. Izvolite.
Hvala lijepa gospođi Kosor. Pa ja moram izvijestiti ovdje naš Visoki dom, da zapovjednici nisu, sigurno nisu krivi za povećanje, za stvaranje viška branitelja zato što, ja sam bio zapovjednik brigade jedno osam godina. Zapovjednik brigade ima jasno broj ljudi koji su bili unutar hrvatske vojske. Točno se zna koliki je to broj ljudi i koliko ih je prošlo kroz desetine, vodove, satnije, bojne. Ali vi dobro znate da je odlukom dva ministra 98., ili 96., 97. godine je strašno povećan broj branitelja, to su bile odluke ministra MUP-A i MORH-a. I ne bih se nikako složio i ne možemo nikako optužiti zapovjednike briga koji su apsolutno najveće borbene postrojbe u hrvatskoj vojsci koji su iznijeli Domovinski rat na svojim leđima da su oni krivi za povećanje broja branitelja. Drugo, ako je zakon loš, pa promijenimo ga, ako je zakon, ako zakon kaže da je loš i da ne možemo objaviti registar branitelja, pa promijenimo zakon. Ja mislim da javnost ne interesira koliko je koji branitelj star, koliko ima godina, možemo objaviti to bez JMBG-a. Hvala lijepa.
Hvala lijepa na redu je gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ja imam pitanje za gospodina Šukera, ministra financija. Gospodine ministre, uvjeti korištenja službenih automobila, mobilnih telefona, sredstava za službena putovanja, poslovnih ili službenih i poslovnih kreditnih kartica i sredstava reprezentacije u Hrvatskom saboru regulirano je odlukom nadležnog odbora koja je objavljena u Narodnim novinama i dostupna hrvatskoj javnosti. Slična odluka postoji i u Vladi, iako ju nisam uspio pronaći, možda je Internet krivac tome, ali ona sigurno postoji jer sam u nalazima državne revizije vidio da se često spominje kada se nije poštivala. Isto sam tako siguran da takova odluka postoji jer ne vjerujem da bi se bez postojanja takve odluke bilo koji ministar usudio unajmiti ili kupiti novi automobil, preuzeti službenu kreditnu poslovnu karticu ili bilo što drugo što je tom odlukom regulirano. Prema našoj odluci u Parlamentu pravo na poslovnu kreditnu karticu ima samo predsjednik Sabora i predstojnik njegovog ureda, te tajnici Odbora za vanjsku politiku, međuparlamentarnu suradnju i europske integracije kada su na službenom putu. Ja postavljam pitanje, gospodine ministre, tko od dužnosnika i ostalih službenika u izvršnoj vlasti ima pravo i koristi službene poslovne kreditne kartice i koliko su novaca u 2007. utrošili koristeći ih? Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin ministar Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, gospodin zastupniče, da, postoji odluka, koju je donijela Vlada u kojoj ste vi sudjelovali još davne 2000. u ožujku, 9. ožujka 2000. donesena je takva odluka, i takva odluka se nije mijenjala. Ona dakle, regulira korištenje osobnih automobila, službenih, koji ima pravo na njih, korištenje mobilnih telefona, korištenje kreditnih kartica, korištenje redovnih linija zrakoplova i korištenje sredstava reprezentacije. Također je tom odlukom definirano tko ima pravo na kreditnu karticu. Dakle, zbog javnosti i zbog vas, tom odlukom je definirano da pravo na kreditnu karticu ima predsjednik Vlade, potpredsjednici Vlade, ministri i zamjenici ministara i čelni ljudi agencija i državnih ureda. Dakle, to je propisano tom odlukom, koju ponavljam je donesena za vrijeme kada ste vi sudjelovali u Vladi. Ta odluka se nije mijenjala u proteklih osam godina. Također o tome tko kako koristi službenu karticu, koliki je iznos potrošen za reprezentaciju možete vidjeti u izvješću izvršenja državnog proračuna koje ćete dobiti na stol jer trebali bi znati da je Zakonom o proračunu definirano da svaki proračunski korisnik od onog trenutka kada mu ovaj Visoki dom izglasa proračun, on mu je u principu odredio sredstva s kojima može raspolagati i za koje namjene tijekom godine, dakle, tijekom proračunske godine. Prema tome, svaki čelnik proračunskog tijela još i vlastitim pravilnikom odredi korištenje mobilnih telefona. Dakle, postoje odluke, postoji na kraju krajeva i osobna odgovornost svakog onoga koji koristi određena prava iz ove odluke koju je donijela hrvatska Vlada a isto tako u nalazu državne revizije, u nalazu unutarnje kontrole, isto tako i proračunskog nadzora može se vidjeti ako je netko prekršio tu odluku ili koristio sredstva državnog proračuna za ovo o čemu vi govorite suprotno odluci Vlade. Dakle, odluka postoji, iz vremena kada ste vi bili u Vladi, nije se mijenjala ovih proteklih osam godina. Svako ministarstvo u principu ima svoj pravilnik i tom odlukom je definirano tko može imati poslovno kreditnu karticu. Dakle, ministri i zamjenici ministara, to je bilo po onoj odluci dok ste vi bili na Vladi, a sada su to državni tajnici. Prema tome, u Izvješću o izvršenju proračuna ja ću vam reći na kojoj poziciji to možete vidjeti. Možete vidjeti reprezentaciju, a isto tako vam mogu reći za moje Ministarstvo, da u proteklom mandatu kreditnu karticu sam koristio ja kao ministar i državni tajnik, a u ovom razdoblju će koristiti, s obzirom da imamo nove državne tajnike za europske fondove, dakle, i oni će pravo sukladno ovoj odluci dobiti kreditnu karticu. Također, mogu vam reći koliko sam kao ministar prošle godine potrošio na kreditnu karticu isključivo plaćajući troškove smještaja na službenim putovanjima i to pretežno vani, 47 tisuća 295 kuna i 53 lipe. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Dragutin Lesar, izvolite.
Hvala lijepa. Pa poštovani gospodine ministre očito je ta odluka iz 2000. jako dobra kad već u drugom mandatu je ne mijenjate. Nisam znao, nisam znao da poslovne kreditne kartice služe za reprezentaciju. Nisam to znao. Ja sam mislio da za neke druge svrhe služe. Ali da bi tu dilemu raščistili, gospodine ministre ja ću zamoliti vas pisani odgovor u kojem ćete mi dati popis svih korisnika koji to pravo koriste u 2007. i s obzirom da zaista ne vjerujem da samo za potrošnju reprezentacije one služe i koliko je tko od korisnika potrošio. Hvala lijepa. Dakle tražim pisani odgovor.
… [[Govornik je naknadno uključen.]] pisani odgovor. Na redu je gospodin zastupnik Anto Đapić. Izvolite.
Poštovani gospodine, predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, kolegice i kolege. Imam pitanje za predsjednika Hrvatske vlade. Naime proglašenjem neovisnosti Kosova Hrvatska se ničim izazvana našla u određenim političkim problemima. S jedne strane je Hrvatska izvrgnuta uvredama najviših čelnika države Srbije kao i prijetnjama najmoćnijih ljudi iz iste države. Međutim s druge strane isto imamo situaciju barem iščitavajući danas u medijima pa na nekim čak i naslovnici iako ne treba uvijek medijima sve vjerovati, i naslovnice prema kojima neki od čelnika vladajuće koalicije naglašavaju da bi prerano ma šta to značilo priznavanje neovisnosti Kosova od strane Hrvatske države moglo destabilizirati hrvatsku Vladu. Ne moram podsjećati sve nas da su i hrvatski narod i albanski narod Kosova bili izvrgnuti velikosrpskoj agresiji. Da je albanska manjina u Hrvatskoj dala veliki doprinos obrani i stvaranju Hrvatske države i da je neovisnost Kosova i strateška politika i Sjedinjenih Američkih Država i najvažnijih članica Europske unije. Postavljam pitanje gospodine predsjedniče hrvatske Vlade kako će Vlada reagirati na uvrede i prijetnje koje dolaze iz Srbije, dakle od Tadića i od Nikolića s jedne strane i vezano za ovo drugo probleme, dakle odnose, ne probleme odnose unutar hrvatske Vlade. Postoje li u hrvatskoj Vladi konsenzus oko tajminga priznavanja neovisnosti Kosova. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Izvolite, premijer gospodin Ivo Sanader. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče iskoristit ću prigodu pa odgovoriti i zastupniku Kajinu jer je pitanje isto. Prije svega mi prihvaćamo činjenično stanje, a činjenično stanje je takvo da je Kosovska Skupština izglasovala Deklaraciju o nezavisnosti. Hrvatska je zemlja koja je pobijedila u Domovinskom ratu i ni prema kome nemamo kompleksa. U tom smo ratu koji nismo htjeli, koji je bio nametnut pobijedili. I ukoliko bi opet netko pokušao nešto slično Hrvatska bi opet pobijedila u tom ratu. Međutim smatram potrebnim i korisnim da Hrvatska ne reagira na svaku provokaciju. I to je mudrost politike, i to je ono što jednu politiku čini državotvornom i odgovornom i korisnom. A šta nas briga što Nikolić govori? Nikolić ima i njegova Radikalna stranka, imaju program velike Srbije na svojim Internet stranicama, u svom službeno političkom programu. On se doduše bio odrekao tog programa stanovito vrijeme u vrijeme izborne kampanje za predsjednika države ali se vrlo brzo vratio nazad i stavio Šešeljevu … [[Govornik se ne razumije.]] Dakle mi želimo dobre odnose i dobrosusjedske odnose sa Srbijom. Želimo da se riješe sve, svi, svi problemi koji su ostali nakon rata u međusobnim odnosima ali prije svega želimo riješiti humanitarnu situaciju a to je pitanje zatočenih i nestalih osoba kojih još uvijek imamo oko 1100. I tu očekujemo da nam Republika Srbija i svi njezini dužnosnici pa i Srbi u Hrvatskoj kažu istinu o tome gdje su još ako znaju, gdje su ti ljudi ili gdje su pokopani. Jednako tako očekujemo da Republika Srbija slijedi proklamirani svoj europski put i u tome će joj Hrvatska pomoći, a to uključuje i poštovanje i manjina. I ja pozdravljam činjenicu i želim ovdje vrlo jasno reći da je i moja Vlada u proteklom sazivu uz potporu Hrvatskog sabora jer nisam vidio da je netko bio protiv toga, a i srbijanska Vlada u proteklom mandatu pod predsjedanjem premijera Koštunice da smo potpisali nekoliko iznimno važnih bilateralnih sporazuma. Prije svega sporazum o zaštiti nacionalnih manjina, Srba u Hrvatskoj i Hrvata u Srbiji. Isto tako pozdravljam činjenicu, i sad dolazim na onaj drugi dio pitanja, da su predstavnici Srpske demokratske samostalne stranke već po drugi, u drugom mandatu u koalicijskom odnosu sa Hrvatskom demokratskom zajednicom. Da smo potpisali jedan sporazum koji precizno regulira status Srpske nacionalne manjine u Hrvatskoj ali jednako tako i to ću reći u javnosti za one koji nisu pročitali iako je to javni dokument, da se zauzimamo oboje i HDZ i SDSS i za status Hrvata u Srbiji. Da tražimo primjerice da se u sljedećem popisu pučanstva u Srbiji isključi ona umjetno stvorena podjela hrvatskog korpusa na Bunjevce i Šokce, Hrvate Bunjevce i Šokce. Jer to imamo u popisu pučanstva. Znači tražimo i tu zahvaljujem na potpori i kolegama zastupnicima iz Srpske demokratske samostalne stranke. Da tražimo također da Hrvati u Srbiji imaju pravo na svoga zastupnika ili više zastupnika na svojoj listi. Ušao je zastupnik Kuntić na listi Tadićeve stranke. I to je dobro. Pozdravljamo to. To je napredak. Ali mislimo da se može učiniti još više. Dakle suradnja u Hrvatskoj sa svim manjinama, a to zahvaljujem kad sam spomenuo srpsku manjinu zahvaljujem i ostalim predstavnicima svih nacionalnih manjina koji podržavaju ovakav program Vlade. Sigurno da koristi sveukupnoj situaciji ovdje. Prema tome Srbija se nalazi u teškom, teškoj situaciji. I nije na nama da i još više otežavamo situaciju. Nego da jednom umjerenom, odmjerenom politikom olakšamo svima situaciju. I da Hrvatska kao buduća članica Europske unije prati, i to nam je i zadaća jer postoji obveza unutar Europske unije, ne zadaća nego obveza svih zemalja članica da se slijedi jedinstvena ili zajednička vanjska sigurnosna i obrambena politika. I u tom smislu ja shvaćam izjave predsjednika Srbije Tadića u Vijeću sigurnosti kao jednu reakciju na naše stajalište da ćemo biti dio zemalja, većine zemalja članica Europske unije jer neke zemlje kao što smo čuli neće priznati Kosovo. Hrvatska će to učiniti kad za to dođe vrijeme i kad to učini ova velika većina ili zajedno s njima zemalja članica Europske unije. Razumijem osjetljivost situacije ali naša odluka je takva. To je odluka hrvatske Vlade. I da odgovorim ujedno, nećete mi zamjeriti, gospodinu Kajinu smatram da nema ni jednog političkog problema ili teme koja se ne bi trebala raspraviti u Hrvatskom saboru. Međutim, postoji isto tako postoje ustavne ovlasti Vlade, Sabora itd. Kad je riječ o međunarodnom priznanju to je u ovlastima Vlade i ja smatram potrebnim naglasiti da nije nužna rasprava. I ja i Klub HDZ-a će biti protiv rasprave u Hrvatskom saboru.
Hvala lijepa. Gospodin premijer je malo duže elaborirao nego što to naš Poslovnik, ali zbog ozbiljnosti i odgovora dvojici zastupnika ja mislim da je bilo potrebno omogućiti to. Gospodin zastupnik Anto Đapić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Budući ste spomenuli i humanitarnu brigu o nesretnim hrvatskim braniteljima podsjećam da nismo dobili za prošlu godinu, nije bilo izvješća o tom problemu posljednjih šest mjeseci. Ali ćemo vjerujemo dobiti na ovome. Ali moram konstatirati da uvažavajući vaš odgovor da ipak nisam dobio ni ja ni javnost konkretan odgovor, a to je postoji li unutar vladajuće koalicije konsenzus oko timinga priznavanja neovisnosti kosova. Hvala lijepa.
Bit će u tijeku sjednice mogućnosti. Gospođa zastupnica Nevenka Majdenić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, poštovani članovi hrvatske Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Pitanje upućujem ministru zdravstva i socijalne skrbi gospodinu Darku Milinoviću. Poštovani gospodine ministre, poznato je da su preventiva i rano otkrivanje bolesti izuzetno važni za očuvanje zdravlja građana. S tim u vezi moje pitanje je slijedeće: Da li se nastavlja sa provedbom programa ranog otkrivanja raka dojke i raka debelog crijeva, kakav je odaziv građana, koji su dosadašnji rezultati i da li se planiraju pokretanje drugih programa prevencija.
Hvala. Ministar zdravstva i socijalne skrbi gospodin Darko Milinović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, zastupnice i zastupnici. poštovana zastupnice zahvaljujem se na pitanju i kao što znate da je Vlada Republike Hrvatske donesla dokument o Nacionalnoj strategiji zdravstvenog sustava do 2011. godine i u to su ukalkulirani naravno i screening testovi za rano otkivanje raka dojke, raka debelog crijeva. Krajem ove godine, ja ću ovih dana formirati radnu skupinu koja će predložiti program za rano otkrivanje karcinoma cerviksa iliti ušća maternice, a iduće godine ćemo pripremiti program za rano otkrivanje karcinoma prostate. Dakle, svake godine idemo sa jednim screening testom za rano otkivanje karcinoma pojedinih lokaliteta. Što se tiče screeninga za rano otkrivanje karcinoma dojke do sada je pozvano negdje 350, poslano 350 000 poziva i imamo dobar reći ću odaziv s obzirom da je početak tog screeninga bio 2006. godine i da je postojalo nekakvih tehničkih problema. Ali sada je taj odaziv na razini između oko 53, 55%. Moram reći da smo tijekom ove, odnosno prošle godine otjerali 550 novootkrivenih slučajeva karcinoma dojke i da imamo negdje oko 1500 sumnjivih ili suspektnih nalaza. Što se tiče karcinoma debelog crijeva tu imamo nešto slabiji odaziv što smo počeli sa trideset i sedmim godištem. Ali do sada je odaziv negdje oko 20% i tu je postojalo nekakvih tehničkih problema koje smo u hodu rješavali i imamo nekoliko slučajeva ranog otkrivanja karcinoma debelog crijeva. Kao što sam rekao iduće godine idemo sa ranim otkrivanjem, screening testom za rano otkrivanje karcinoma cerviksa i 2009. godine prostate. Ali ono što želim i iskoristiti i ovu situaciju i pozvati zapravo ovaj Sabor da dodatno senzibiliziramo hrvatske građane na odaziv, pozive za rano otkrivanje raka pogotovo evo ovaj koji je u tijeku dakle dojke i debelog crijeva. Jer reći ću jednu svoju presiju prije godinu dana kada sam došao u jedan grad susreo sam dvije djevojčice od 15 godina, pa sam s njima malo popričao i kad sam krenuo čuo sam veli jedna sretna sam idem kući, došla mi je mama, odazvala se na nekakvi poziv, bila dva dana u bolnici i idem kući sretna što je došla iz bolnice. Radi se o jednoj ženi koja se odazvala na poziv za mamografiju. Druga je rekla idem i ja s tom jer moja mama nije više s menom. Jer pretpostavio sam o čemu se radi. Vratio sam se, porazgovarao malo s njima pa ta druga mama nije se odazvala ne na ovaj poziv, već nije išla redovito na kontrole za rano otkrivanje karcinoma dojke. Pa zato želim senzibilizirati hrvatsku javnost da razgovara po svojim gradovima, općinama, županijama i apelira svim ženama da se jave, da se odazovu na ovaj poziv jer uistinu odazivanje na ovaj poziv ne znači naravno samo i zdravlje pojedinca već i stanje naše djece, stanje Hrvatske u cjelini, stanje zdravstvene prosvjećenosti u cjelini. Dakle, što se tiče sredstava uloženih u ove programe ja znam kolika su. Mislim da je bespredmetno govoriti jer jedan život u Hrvatskoj spašen, a otkriven rani stupanj karcinoma na ovaj način prelazi sva sredstva koje Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi ulaže u ove screening testove.
Hvala. Gospođa Ivanka Roksandić. Nevenka Majdenić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine ministre na odgovoru. Zadovoljna sam odgovorom. Iskreno vjerujem da će vaš odgovor, a i poziv potaknuti građane da se odazovu na programe prevencije. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Na redu je gospodin zastupnik Marin Jurjević. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, pitanje za premijera Sanadera. To je jedna vama omiljena tema. Evo već godinu dana u splitskom škveru nije formirana uprava. Ovih dana se to tek pokušava. Ali kažem prošlo je godinu dana da je samo jedan čovjek obnašao u stvari funkciju uprave. Već dvije godine, ne znam da li vam je to poznato, ali već dvije godine splitski škver nije ugovorio niti jedan brod. Znadete li možda da su u zadnjih godinu dana održane svega dvije sjednice Nadzornog odbora na čelu kojeg je još uvijek formalno ministar Vukelić od čega je jedna bila telefonska šta je u modi velikoj u Hrvatskoj, a druga je bila u Zagrebu. Ne znam zašto se ne bi u Splitu recimo održala iako je “škver“ u Splitu. Znadete li da je sva četiri broda brodovlasnik Wesels iz one afere Brodosplit kojeg je platio po 50 milijuna kuna “splitskom škveru“ prodao u međuvremenu po 65 milijuna dolara po brodu i to “Marin west“-u. To je ona kompanija koja je dala bolju ponudu bila nadzornom odboru. I kad ste već tu da vas pitam. Pa hoćete li zamoliti gospodina Vukelića ili mu narediti da se odazove sudu u Splitu i da dođe svjedočiti jer dva puta je već to odbio, nije došao, u aferi, odnosno u procesu koji se na sudu vodi o aferi "Brodosplit" ili ćete čekati da sud naloži policiji, ministru Rončeviću da privede gospodina Vukelića da kao svi drugi građani Hrvatske obavi svoju dužnost i dođe svjedočiti u tom veoma važnom procesu.
Hvala vam. Premijer, gospodin Ivo Sanader. Izvolite.
Drago mi je gospodine zastupniče da i ovaj mandat počinjemo nas dvojica sa temom "Brodosplita". To je važna tema, jer brodogradnja je jedna važna industrijska grana u Hrvatskoj i mi ćemo nastojati uz vašu pomoć i tu zaista očekujem iskrenu pomoć, nastojati ćemo restrukturirati brodogradnju u skladu sa europskom praksom ali na način da ona preživi, da bude kompetitivna i da bude uspješna. I u tom smislu zaista očekujem ne samo kritički raspoložene tonove od vaše strane nego očekujem i dobre prijedloge. Mi smo ovih dana donijeli odluku na Vladi da upravu kompletiramo sa još dva člana. Nadzorni odbor će također djelomice biti promijenjen, ali mogu reći da je jedan od razloga što je do sada bio u zadnjih nekoliko mjeseci jedan član uprave, bila je činjenica da je taj član uprave obnašao dužnost predsjednika upravu i tu dužnost obnaša iznimno dobro. Jedan od dokaza da je to tako je i činjenica da npr. vi na zadnjoj sjednici Hrvatskoga sabora niste ništa govorili protiv tog čovjeka, ne govorite ni danas, znači dobro je obnašao svoju dužnost predsjednika uprave, a da nas vi upozorili da možda loše obnaša možda bismo i promijenili odluku. Dakle ja očekujem da ćemo u ovom mandatu dobro surađivati, da ćemo naš splitski škver kao i druge škverove "3. maj", "Uljanik", "Kraljevica", "Viktor Lenac" nam je posebno na srcu. To moram reći, "Viktor Lenac" nam je posebno na srcu i bilo bi dobro da ne ispadne, ja ću sada malo brinuti o vama, da ne ispadne da vi samo brinete o splitskom škveru, postavite neka pitanja i o "Viktoru Lencu" pa da zajednički hrvatsku brodogradnju dignemo da bude uspješna i da bude konkurentna u svijetu.
Hvala. Gospodin zastupnik Marin Jurjević.
Premijeru vi niste primijetili da vam ja pomažem već godinu dana postavljajući ova pitanja. Ja vam pomažem jer vas upućujem na ono što su svi vidjeli osim vas i što je vidjelo Državno odvjetništvo i što je sad, dajte recite i što je na kraju sada se procesuira tamo pa će se vidjeti šta je, ali zamolite gospodina Vukelića da ode doli. A što se tiče sposobnosti gospodina kojeg predlažete da i dalje vodi upravu škvera. U dvije godine ponavljam, ni jedan brod nije ugovoren, godinu dana je sam predstavljao upravu, to nije u skladu sa statutom škvera … … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro, dobro. To ćete mi odgovoriti drugom prilikom. Dakle sada predlažete da isti čovjek nastavlja voditi tu upravu proširenu sa još dvoje, ali zaista je pitanje zašto u vrijeme kada su bili najpovoljniji uvjeti nije se desilo da se ugovori niti jedan brod. A ja ću vam nastaviti pomagati, nastaviti ću vam pomagati vrlo rado, ali dajte pomozite i vi nama, a i pokušajte nešto uraditi da pravosuđe profunkcionira makar tako da ljudi koji dobiju onaj poziv eto se odazovu tom pozivu.
Hvala. Na redu je gospođa zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Ja postavljam pitanje gospodinu premijeru. Ovako, glavni tajnik HDZ-a, gospodin Jarnjak, on je dobio zadatak da pod svaku cijenu, … … [[Upadica se ne čuje.]] Drago mi je. Da pod svaku cijenu sruši legalnu izabranu vlast voljom građana u Sinju koju naravno predvodi SDP. To je trebao izvesti na taj način da je sa pojedincima, zapravo da je pojedincima i stranaka koje su u koaliciji sa SDP-om u toj lokalnoj sredini, da obeća financijsku potporu Vlade u realizaciji programa za tu lokalnu zajednicu. Radi se o političkoj korupciji, odnosno kupovanju vijećnika što nije strano za HDZ. Pitam gospodina premijera, da li će gospodin Jarnjak snositi odgovornost za to što se dogodilo?
Hvala lijepa. Gospodin predsjednik Vlade, Ivo Sanader. Izvolite.
Gospođo zastupnice hvala lijepa na pitanju. Znate mi već u Hrvatskoj imamo demokraciju od 90-te i ja mislim da smo dosegli visok stupanj demokracije, to potvrđuje i činjenica da su se u Hrvatskoj vlasti mijenjale, jer to je uvijek najbolji dokaz da je jedno društvo doseglo visoku demokratsku razinu pa su se tako vlasti mijenjale i u Sinju i u Hrvatskoj i u drugim gradovima i to je dobro. To je dobro za demokraciju da se vlasti mijenjaju. U naravi svake političke stranke je da pokuša osvojiti vlast i da pokuša provesti u život program na temelju kojeg je dobila izbore. To je i u naravi i HDZ-a i pretpostavljam SDP-a, a vidjevši kako ste se grčevito borili nakon poraza na izborima da formirate Vladu pa niste uspjeli, znači i u vašoj je naravi to i u naravi HNS-a i HSS-a i HSLS-a a mislim čak i HSP-a i ostalih stranaka u Hrvatskoj. Prema tome sve što je demokratski branjivo i što je u suglasju sa demokratskim standardima Europe kojoj težimo, Europske unije jest dobro. Ukoliko ima nekih drugih načina onda vas ja molim, postoji za to put kojim ćete taj drugi način koji nije dopustiv, kojim ćete pokušati prokazati i vjerojatno će se onda i sankcionirati. Ali optužbe na račun glavnog tajnika ja odbacujem, a glavni tajnik mi upravo kaže da ima i on neke i indicije, a vjerojatno i nešto više od indicija kako se SDP ponašao u gradu Sinju, također da citiram vas sa kupovinom vijećnika. Ali ja to odbacujem i jedno i drugo, ne zanima me to. Mislim da je i to se događalo i u Saboru pa se može događati i na nižim razinama. Ako neki vijećnik ili neki zastupnik promijeni boje tijekom mandata, to nije u redu, ali je dopustivo i demokratskom smislu nije ništa što bi bilo zazorno jer se događa i u drugim zemljama Europske unije. Prema tome, da skratim. Mi ćemo učiniti sve, sada govorim, doveli ste me u priliku da govorim kao predsjednik HDZ-a jer ste me pitali o glavnom tajniku, a ne o potpredsjedniku Sabora jer gospodin Jarnjak je ovdje potpredsjednik Sabora, ovdje nije glavni tajnik u Hrvatskoj demokratskoj zajednici, nego potpredsjednik Sabora, pa bi bilo dobro da ste i tu njegovu dužnost spomenuli. Ukoliko me pitate kao predsjednika HDZ-a, da učinit ćemo sve u okviru demokratskih uzusa da osvojimo vlast u Sinju na idućim izborima.
Hvala lijepo. Gospođa zastupnica Šimac-Bonačić. Izvolite!
Hvala lijepo. Niste me razumjeli. Moje pitanje glasi, hoće li glavni tajnik snositi odgovornost što nije uspio u nakani srušiti vlast. Hvala lijepo.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Milivoj Škvorc. Izvolite!
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade, članovi Vlade, kolegice i kolege zastupnici! Dozvolite mi da na početku izrazim svoje veliko zadovoljstvo i ponos što imam kao novi zastupnik prvi puta priliku govoriti u ovom Visokom domu. Moje pitanje upućujem Ministru unutarnjih poslova gospodinu Berislavu Rončeviću. Korupcija je jedna od krucijalnih problema svakog društva, a posebno društva u tranziciji. Ovih dana javljaju mi se brojni građani koji pozdravljaju posljednje akcije institucija Republike Hrvatske u borbi protiv korupcije. Isto tako kontaktirale su me i brojne udruge branitelja iz Domovinskog rata kao i mnogobrojni liječnici koji pozdravljaju aktivnosti policije, državnog odvjetništva i drugih institucija u suzbijanju korupcije. Poštovani gospodine ministre! Možete li nam iznijeti više detalja o posljednjim antikorupcijskim akcijama o kojima smo ovih dana čitali u medijima? Mislim konkretno na akcije "Dijagnoza I" i "Dijagnoza II", te što policija planira poduzeti ubuduće u svezi suzbijanja korupcije? Hvala.
Hvala. Ministar Rončević. Izvolite!
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani zastupniče! Prije svega ja vam se zahvaljujem na vašim pohvalama na račun ne samo hrvatske policije nego i drugih institucija, posebno tu mislim na Državno odvjetništvo Republike Hrvatske vezanih za posljednje aktivnosti koje su provedene u smislu sprječavanja korupcije organiziranog kriminaliteta. Više o tim detaljima mogli ste čuti i sa zajedničke tiskovne konferencije Državnog odvjetništva Republike Hrvatske i ravnateljstva policije. Budući da su osobe koje su, više osoba koje su osumnjičene za počinjenje više kaznenih djela privedene istražnim sucima u Županijskim sudovima u Splitu i Osijeku, ja kao ministar unutarnjih poslova ne mogu govoriti o detaljima ovih aktivnosti. Ali mogu vam reći i odgovoriti na vaše pitanje da Vlada Republike Hrvatske, a ja ću reći u Ministarstvu unutarnjih poslova koje sam ja na čelu će raditi na provođenju Vladinih programa. A podsjećam vas da je to Nacionalni program za suzbijanje korupcije 2006.-2008. godine, Nacionalni plan za borbu protiv organiziranog kriminaliteta 2007.-208. godina, Nacionalni program suzbijanja trgovine ljudima, Akcijski plan zlouporabe opojnih droga u cilju daljnjeg sprječavanja korupcije organiziranog kriminaliteta, te da ćemo jačajući kapacitete hrvatske policije u tom smislu napraviti i određene preinake u unutarnjem ustrojstva Ministarstva unutarnjih poslova hrvatske policije. Zahvaljujem na vašoj potpori, zahvaljujem na potpori udrugama proisteklim iz Domovinskog rata i liječnika i najavljujem i daljnje aktivnosti u smislu provođenja ovih Vladinih strateških odluka. Hvala vam lijepo.
Hvala. Gospodin Milivoj Škvorc. Izvolite!
Zahvaljujem gospodinu ministru. Želim vam puno uspjeha u suzbijanju korupcije. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Na redu je gospodin zastupnik Ivan Čehok. Izvolite!
Hvala gospodine predsjedniče, članovi Vlade. Postavljam pitanje gospodinu magistru Pankretiću, a mogao bih jednako tako i gospodinu Čobankoviću jer sam s time počeo već o toj temi razgovarati prije. Nažalost moju županiju, ludbreško područje, kraj prema Podravini poharala je kuga. Hvala Bogu nije ljudska nego je svinjska. Međutim, ima izravne posljedice na ljudske sudbine. Preko deset tisuća malih seoskih gospodarstava svinjogojaca je oštećeno. To su ljudi koji jedva sklapaju kraj s krajem zbog toga što ne mogu prodavati svoje odojke i svinje na tom cijelom području zahvaćenom svinjskom kugom. Zapravo je dovedeno u pitanje uopće njihova egzistencija i mogućnost da se prehrane sebe i svoje obitelji. Ja znam i u razgovoru smo i s gospodinom Pankretićem smo dogovorili da će Vlada pomoći. Međutim nažalost, te otkupne cijene su iznimno niske. Osam kuna čini mi se za tovljenike, deset kuna za odojke, pri čemu će mesna industrija dati samo četiri kune, je li tako, a država šest. Ja vas molim da evo, ovo bude posljednji put i da nas sve pouči pameti da nađemo nekakav zajednički izlaz iz svega jer očito je da će profitirati mesna industrija. Najmanje će dobiti seoski proizvođači svinjogojci. A zapravo će sve to dovesti opet do novoga uvoza i do manje proizvodnje hrane u Republici Hrvatskoj, pa vas pitam je li moguće konačno napraviti taj interventno klanje organizaciji države, da sve ne prepustimo tržištu? Jer ja sam uvjeren kada bismo preko sindikata ponudili, kad bi država mogla se brinuti i poklati sve te odojke, kad bismo to ponudili preko sindikata diljem Hrvatske da bi svatko od nas više platio deset kuna kada zna da ima, da je to domaća proizvodnja, da su to doma uzgojeni odojci. Ja mislim da je stvarno došlo vrijeme da počnemo štitit domaću proizvodnju. Hvala.
Odgovor gospodin Božidar Pankretić, ministar poljoprivrede. Izvolite!
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, uvaženi gospodine zastupniče. Dakako da smo u potpunosti svjesni problema koje izaziva pojava klasične svinjske kuge. Kao što vam je poznato poduzimaju se sve propisane mjere. Nažalost, u tim propisanim mjerama dolazi do poteškoća o kojima i vi govorite. Ministarstvo je vrlo aktivno uključeno u rješavanju tog problema. Evo, mi smo i jučer na ovom području o kojemu vi govorite, u Varaždinskoj županiji otkupili zajedno sa mesnom industrijom "Vajda" petsto tovljenika, stavili ih u tov. Već danas su tamo također mesne industrije koje otkupljuju i pokušavaju riješiti problem u suradnji sa svinjogojskim udrugama, sa ljudima koji su tamo na terenu. Dakako da se slažem sa vama i na tome također vrlo ubrzano radimo da je potrebne intervencijska potpora. Ta intervencijska potpora doći će vrlo brzo kao prijedlog na Vladu Republike Hrvatske gdje želimo ovog trenutka najdirektnije zaštiti naše poljoprivredne proizvođače, u ovom slučaju svinjogojce, ali ići ćemo i usporedno i sa mjerom prema tovljačima junadi. Dakako da smo svjesni da je nemoguće nadoknaditi kompletan gubitak koji se ovoga trenutka nažalost događao u ovoj proizvodnji. Nažalost, povećanje cijena hrane a svi znamo da je kukuruz gotovo se udvostručio što se tiče cijene nemoguće je nadoknaditi u ovom dijelu ali mi u ministarstvu predložit ćemo Vladi prema našim mogućnostima koje imamo u proračunu da se taj gubitak što više smanji i da dođemo do barem neke pozitivne nule. Mislim da ćemo i sa ovim otkupom i sa tom interventnom potporom koja će ići kvartalno, znači za cjelokupno ovo razdoblje ali na način da ide direktno proizvođačima, ne da ide mesnim industrija i to želim jasno naglasiti. Evidentirat ćemo preko stočarskog centra svakoga proizvođača, vidjeti koliko možemo ovoga trenutka tog jednokratnom interventnom potporom ga pomoć. Jer, što je cilj? Cilj je da sada ovoga trenutka ne izgubimo te naše poljoprivredne proizvođače svinjogojce jer smo svjesni da će nam oni zasigurno trebati i to vrlo brzo. Poučeni primjerom primjerice doline Neretve gdje smo imali prije godinu dana veliku proizvodnju kupusa da bi nažalost ove godine nije ga bilo zbog toga što su ga morali prošle godine zaoravati a cijena je otišla u nebo, da nam se ne bi dogodila slična situacija. Ili sa svinjama, ili sa junadi moramo u svakom slučaju napraviti određene korake i to ćemo učiniti, već će vjerujem to biti slijedeći tjedan na Vladi a ove konkretne mjere radimo već i danas. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Ivan Čehok. Izvolite.
Hvala lijepa. Ja bih doista molio da to ide idući tjedan na Vladu i da ne obeshrabrimo te ljude koji stvarno jedva sklapaju kraj s krajem. I dozvolite da samo iskoristim priliku da zahvalim gospodinu Polančecu i Vladi na pomoći Varteksu u ime radnika Varteksa. Hvala.
Hvala lijepo. Na redu je gospođa zastupnica Brankica Crljenko. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Pitanje upućujem ministru zdravstva i socijalne skrbi doktoru Darku Milinoviću. Poštovani gospodine ministre, u nekoliko navrata a posljednji put proteklog tjedna urušio se strop na jednom od odjela Opće bolnice u Šibeniku, točnije na ženskom dijelu Odjela kirurgije. Podsjećam vas da je 2007. godine za investicije u zdravstvenom sustavu izdvojeno svega 300 milijuna kuna odnosno samo 2,4% ukupnog zdravstvenog proračuna. Istodobno 18 od 22 županijske bolnice poslovalo je s gubitkom od preko 150 milijuna kuna mjesečno. Ukupna dugovanja samo šibenske bolnice prelaze 200 milijuna kuna. Poštovani gospodine ministre, što Vlada namjerava učiniti odnosno resorno ministarstvo kojem ste na čelu po pitanju dugova i sanacije županijskih bolnica, pa tako i šibenske? Hoćete li povećati limit bolnicama kako bi mogle poslovati bez gubitaka ili rješenje problema vidite u kupovini magnetske rezonance za svaku županijsku bolnicu kako stoji u vašem koalicijskom sporazumu? Zahvaljujem.
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
Poštovani gospodine predsjedniče. Poštovana zastupnice, ja sam u nekoliko navrata rekao da ću pokušati zdravstveni sustav koliko je god to moguće izdignuti iz usko stranačkih interesa i učinilo nas dvoje taj prvi korak, veže nas IX. izborna jedinica koliko znam. Izborni rezultati su nešto drugo, ali vežu nas i problemi šibenske bolnice. Ja sam rekao u nekoliko navrata da ću posjetiti šibensku bolnicu, pa su me i neki novinari pitali kad će to biti. Bit će to onog trenutka kada budemo imali jasnu viziju problema šibenske bolnice, ali ne samo šibenske bolnice već svih bolnica na području IX. izborne jedinice. A budući da sam ja ministar dakle moram skrbiti za bolnice sve županijske i državne bolnice na nivou Republike Hrvatske. Dakako da je moje ministarstvo sukladno novom proračunu koji ćemo donesti i planirano podizanje limita pojedinih bolnica pa tako i šibenskoj bolnici. No međutim, nije samo problem šibenske bolnice. Da je ona sama po sebi jedan problem i ovaj ministar zdravstva i Vlada Republike Hrvatske dakako da bi to vrlo brzo riješili. Mi smo u prijedlogu ili u pripremi jedne cjelovite reforme zdravstvenog sustava koji će moje ministarstvo i Vlada Republike Hrvatske provoditi tijekom ove četiri godine i u tom kontekstu još jednom koristim ovu priliku da zajedno napravimo nešto ne samo za zdravstvo, kroz zdravstvo, da zajednički nešto napravimo i za Republiku Hrvatsku. Dakle, ima nekoliko prijedloga rješavanja problema šibenske bolnice. Je li to krpanje kada se pojavi svaki drugi, treći ili četvrti mjesec urušavanje stropa, mislim da nije i sa razgovorima sa saborskim zastupnicima iz IX. izborne jedinice ili iz grada Šibenika i Šibensko-kninske županije imamo nekoliko mogućnosti i nekoliko prijedloga za rješavanje ukupne problematike šibenske bolnice, pa dok ne definiramo na koji način ćemo to rješavati ne bih htio sada kalkulirati na koji način ćemo dok se potpuno odnosno definitivno ne dogovorimo. Dakle, pozivam vas da zajedno sa mnom kao ministrom zdravstva pokažemo primjer, izdignemo zdravstvo iz usko političkih interesa i rješavamo zajedno probleme. Ja ću dakako prihvatiti sve vaše sugestije. I oprostite, ako imam sekundu, još nije mi vrijeme isteklo. Što se tiče magnetske rezonance, da, bilo bi dobro da sva županijska sjedišta imaju magnetsku rezonancu jer i na taj bi način smanjili liste u velikim gradovima. Premijer često puta kaže nije Hrvatska jaka koliko je jak Zagreb, Osijek, Rijeka i Split a ja kažem nije zdravstvo jako koliko je jak Zagreb, Osijek, Split ili Rijeka već koliko je jako zdravstvo upravo Šibenik, Gospić, Vukovar i ostale bolnice.
Hvala. Gospođa Brankica Crljenko. Izvolite.
Poštovani gospodine ministre. Nisam zadovoljna vašim odgovorom. Resor kojem ste na čelu u ozbiljnim je problemima. Ali čini se da Vlada nema ni kratkoročna a kamoli dugoročna rješenja za poboljšanje stanja. Zdravlje je ključni faktor kvalitete života svakog pojedinca pa ulaganje u zdravlje i zdravstveni sustav trebaju biti daleko važniji od kadrovskih pitanja kao što je primjerice protuzakonito produženje mandata Upravnog vijeća Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. Molila bih vaš pisani odgovor. Hvala.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pitanje postavljam predsjedniku Vlade. Nitko u Hrvatskoj ne može misliti da može ostvarivati profit a da ga se ne tiče situacija u društvu u kojem ostvaruje taj profit. U težim vremenima dio tog profita trebaju vratiti kako bi građanima olakšali život. Rekli ste na sjednici Vlade u četvrtak 14. ovog mjeseca. Jedna naša ministrica u prošlom je mandatu višestruko uvećala svoje bogatstvo. Kupila je naime dionice tvrtke IGH za nekoliko stotina tisuća kuna, a sada te dionice vrijede milijune. To samo po sebi ne bi bila, bilo ništa sporno. Ljudi kupuju dionice, prodaju dionice, vrijednost dionica raste ili pada, Bože moj, već prema zakonima tržišta. Ne bi u tome bilo ništa sporno da država sama nije obilato pomogla da vrijednost tih dionica naraste. IGH je naime poslove sklapala uglavnom s državom, u tim je poslovima dobro zarađivala pa je i vrijednost dionica logično enormno rasla u četiri godine vašega bivšega mandata. Vrijednost tih dionica je povećana preko 20 puta. Ne 20%, 20 puta. Što je donijelo ministrici konstantno povećanje njezine imovine s te osnove i to po 350 tisuća kuna mjesečno. Iz mjeseca u mjesec u sve četiri godine mandata. Ja vas sada pitam, je li to primjer socijalne osjetljivosti na koji vi pozivate na sjednicama Vlade? Hoćete li i u ovom mandatu liti krokodilske suze zbog teškog položaja običnih ljudi i osnivati povjerenstva a istovremeno davati poslove onim tvrtkama u kojima su vaši ministri interesno povezani?
Hvala. Izvolite, premijer gospodin Ivo Sanader. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče, vi ste postavili nekoliko pitanja, pokušati ću na sva odgovoriti. Prvo, pretpostavljam, budući da ste krenuli mojim citatom sa sjednice Vlade, pretpostavljam da se vi slažete sa tim citatom i sa takvim stajalištem. Po vašem kimanju glave, vidim da se slažete i to mi je drago, jer zaista smatram kada je jedna zemlja u teškoj situaciju da oni koji ostvaruju veliki profit, a ja sam to mislio na velike kompanije, uključujući i banke. Primjerice hrvatske banke, i ovo nije nikakav argument protiv banaka, nego za njih, to znači da su dobro poslovale, ali to trebamo znati, ostvarile su profit u prošloj godini od 5 milijardi i 300 milijuna kuna prije oporezivanja, kada odbijemo oporezivanje biti kojih 600, 700 milijuna manje, znači još uvijek preko 4,5 milijarde kuna dobit su ostvarile banke u Hrvatskoj. I to mi moramo znati. Ja znam da se sada može to tumačiti je li, sada banke treba, moraju ostvarivati profit kao i svaka druga gospodarska jedinica, svaki drugi subjekt. E sada, to što ste vi kazali, kada je riječ o IGH, daj Bože, i to je moje stajalište da svaka hrvatska kompanija u idućem mandatnom razdoblju, bez obzira koja vlast bila, pa i onom prekidućem, itd., ostvari profit i povećava dobitak, i povećava svoju vrijednost pa i povećava vrijednost dionica. I nema nikakvog razloga da sumnjate, ja vas u to uvjeravam i iza ove tvrdnje stojim s punom odgovornošću, nema nikakvog razloga da sumnjate da je netko dioničar, mali dioničar ispod ne znam koliko sada, da ne citiram jer ste to pitanje, bilo bi puno korektnije da ste ga postavili samoj ministrici, ona bi puno bolje znala o tome odgovoriti kada je riječ o njezinim dionicama. Ali ću vas podsjetiti na nešto zašto ste vi glasovali u vašem mandatu kada ste vi vodili Hrvatsku. Vi ste tada glasovali o jednom prijedlogu da se dopusti državnim dužnosnicima da imaju do 20%, ili do 25%, ne sjećam se točno, do 25% udjela u firmama, i da je to moguće. Ako netko ima 1%, ili manje od 1%, kao što to ima ministrica Matulović-Dropulić, onda je to problem, a tih 0 ili cijelih nešto, ili do 1%, ne znam, neka ona to kaže je ostvarila i kupila puno prije nego je došla u ovom mandatu za ministricu. Prema tome, mi imamo dvije mogućnosti. Da kažemo, i ja izvlačim zaključak iz ovoga što vi kažete, ili kada netko znači netko od državnih dužnosnika u koje se ubrajaju saborski zastupnici ima negdje nekakvu, nekakvu, neki udio, neku dionicu ili bilo šta onda ta firma ne treba uspješno poslovati. Ako je to pristup, za nas za takav pristup nemate. Ako je pristup da se vodi računa o tome da ni na koji način nitko ne utječe na dobivanje poslova, tome zato jer ima, to je pristup koji mi dijelimo. I ja ne vidim nikakvog razloga da vi ministricu dovodite u situaciju o kojoj sam ja govorio o velikim kompanijama, koje zaista moraju znati da u jednom konkretnom društvu ostvaruju profit i da tom konkretnom društvu vrate, odnosno tim građanima na kojima zarađuju profit da vrate, ne kroz novac, da im oni vrate novac nego kroz smanjenje cijena. To je bila moja poruka i moj apel. I želim zahvaliti hrvatskim kompanijama koje su prihvatile taj apel, jer su i proizvođači hrane i trgovci smanjili za ulje, mlijeko i kruh su smanjili cijene. A isto tako smo uspjeli i jučer smo to javno kazali u Vukovaru da smo uspjeli dogovoriti i da se cijene plina i struje, ni za stanovništvo, ni za kompanije do ljeta ne povećavaju.
Gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Ma uvaženi premijeru. Ma nije problem u tome da li ministri imaju dionice ili nemaju dionice. Problem je u tome da li država pomaže takvim firmama u kojima ministri ili drugi dužnosnici imaju dionice. Drugo. Kažete, kažete daj Bože da sve firme tako dobro posluju kao IGH, ma daj Bože, ali onda bi valjda morali i ministri imati dionice i u svim tim drugim firmama pa bi onda one uspješno poslovale. Treće, 1. travnja stupa na snagu Pravilnik o licenciranju u građevinarstvo, oni će osigurati monopol, za samo nekoliko tvrtki u Hrvatskoj u nadzoru u … [[Govornik se ne razumije.]] Upravo će IGH biti jedna od tih dvije firme. I ona će moći dobivati najveće poslove, već je i dosada dobivala, nakon stupanja na snagu tog pravilnika, to je pravilnik te Vlade. Na taj način vaša Vlada izravno, direktno, donošenjem pravilnika pomaže nešto što se klasično smatra sukob interesa, na to sam vas upozorio.
Hvala. Na redu je gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović, izvolite.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče, svoje pitanja upućujem ministrici pravosuđa gospođi Ani Lovrin. Europska komisija odgodila je pregovore u poglavlju 23. pravosuđe i temeljna prava uz obrazloženje da Republika Hrvatska ne može se smatrati dovoljno pripremljenom za otvaranje tog poglavlja. S posebnim naglaskom da Hrvatska ima ozbiljan problem sa korupcijom i to onom strukturnom. Da bi se stvari poboljšale složiti ćete se samnom, najvažnija je politička transparentnost a na vlastito u donošenju odluka. Stoga molim vas, odgovorite mi, kojim ste se razlozima rukovodili kod imenovanja javnih bilježnika čiji posao je jedan od najunosniji u Republici Hrvatskoj i kako to da ste ta imenovanja obavili u vrijeme tzv. tehničke Vlade, tj. 20. prosinca 2007. godine ili su pak odluke antidatirane jer su kandidatima poslane tek 17. siječnja 2008. godine? Hvala.
Hvala. Gospođa ministrica Ana Lovrin, izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Prije svega, istine radi da kažemo pravi termin, pregovori nisu odgođeni u poglavlju 23. u pravosuđe i temeljna ljudska prava, već je u redovitom pregovaračkom procesu kako je to i za druga područja pregovaranja su utvrđena mjerila za, 3 mjerila za otvaranje pregovora. Moram reći da je i u drugim područjima jednako tako dobijaju se mjerila za otvaranje ili za zatvaranje poglavlja. Što se tiče ovoga poglavlja 23. to je i u pregovaračkom procesu i u odnosu na Europsku komisiju sasvim novo područje. Dakle prvi puta se jedno područje zove tako. Stoga je moram reći «screening» završen u 2000., listopadu 2006. godine. A mi smo čekali ocjenu i mjerila ili ispunjavanje za otvaranje pregovora gotovo godinu dana i mjerila smo dobili u prosincu 2007. godine. Naravno ta tri mjerila mogli smo prema izvješću o napretku Hrvatske za 2007. godine na neki način i očekivati jer smo respektirali i bili svjesni svih nalaza stručnjaka Europske komisije. Od ta tri mjerila jedno mjerilo je i revidirani Nacionalni program borbe protiv korupcije i naravno revidirani Nacionalni program reforme pravosuđa. Jedno od podmjerila je svakako i transparentnost u radu kako javnih službi tako i pravosuđa. Što se tiče vašega pitanja o imenovanju, o imenovanju javnih bilježnika imenovanje je izvršeno potpuno sukladno zakonu. Dakle na 66 slobodnih javnobilježničkih mjesta javilo se otprilike 230 kandidata. Svi oni ispunjavali su formalne uvjete za javnobilježnička mjesta. U proceduri izbora ocjenu o tome za koga smatra obzirom na dosadašnje iskustvo da će najbolje obavljati te poslove donosi i Javnobilježnička komora, ali izbor vrši ministar i nije time vezan. Stoga je procjena Javnobilježničke komore i procjena ministra rađena temeljem životopisa i temeljem poslova koje su do tada obavljali kandidati. Moram reći da sam se ja rukovodila time da pristup javnobilježničkoj službi omogućimo jednom širem krugu ljudi na tragu čega je nedavno i izmijenjen Zakon o javnom bilježništvu pa tako prisjednici, oni, odnosno oni koji su već u krugu te struke ne ostvaruju a priori prednost jer je to bila i intencija zakonodavstva. Stoga su u krug javnih bilježnika ovim izborom ušli i suci i državni odvjetnici i pravnici iz privrede i pravnici iz državne uprave. I to iz razloga što svi oni mogu i hoće kvalitetno obavljati taj posao jer su poslovi javnog bilježnika dijelom prenijeti poslovi državne uprave, dijelom poslovi iz pravosuđa. Stoga želim još jedanputa reći i ono što je bilo vrlo iskazivano kroz medije. Otprilike kao da je dobi javnobilježnički posao bingo na lutriji. Želim ponoviti i to bi trebala reći Javnobilježnička komora da se radi o jednom izuzetno složenom i odgovornom poslu koji zahtijeva i materijalna ulaganja u taj posao. Prema tome sa dužnom ozbiljnošću se prema njemu treba odnositi. Hvala lijepa.
Gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Nisam zadovoljna vašim odgovorom. Kažete da pregovori nisu odgođeni. Što to znači? Da su počeli? Tko onda pregovara? Gospođo ministrice, 70% javnih bilježnika imenovali ste bez suglasnosti Javnobilježničke komore. Niste obrazložili zbog čega su imenovani bolji od predloženih što ste bili dužni. Niste imenovali niti jednog kandidata koji su dobili javnu nagradu, objavili znanstvene i stručne radove. Niste imenovali one koji su položili javnobilježnički ispit s odličnim, samo jednoga. Od kandidata iz javne uprave niste imenovali one s najvišim radnim ocjenama. Osim jednog jedinog. A sve ste to bili dužni po članku 14. Zakona o javnom bilježništvu. Ali ste zato imenovali svoju pomoćnicu koja je ispit položila dok je još bio u tijeku natječajni postupak. Imenovali ste tajnika saborskog Odbora za unutarnju politiku, člana HDZ-a. Imenovali ste kandidata iz redova vaše super koalicije iz Rijeke koji je znao unaprijed da će biti imenovan pa je dao ostavku na svoje političke funkcije. I to sve činite u vrijeme najavljene oštre borbe protiv korupcije. Pa zar ova imenovanja nisu evidentan primjer političke korupcije? Ili vi i dalje vjerujete da Europa, dozvolite da citiram vašu velevažnu izjavu, nažalost nije prepoznala mjere u pravosuđu [[Upadica: Hvala.]] S takvim mjerama draga gospođo ne ulazi se u Europu nego u gudure Balkana.
Hvala lijepa. Na redu je gospođa zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedniče, zastupnice i zastupnici, gospodine predsjedniče Vlade, ministrice i ministri. Ja svoje pitanje postavljam ministru turizma gospodinu Damiru Bajsu. Gospodine ministre Bajs kao što se dobro zna turizam je sam po sebi izvozna grana i omogućuje razmjenu roba i usluga unutar granica Republike Hrvatske. Obzirom da često slušamo o povezivanju zelene i plave njive, a da smo svjedoci da uvoz poljoprivrednih proizvoda posljednjih godina divlja dok naši poljoprivredni proizvođači nemaju te svoje proizvode kome prodati, mene zanima gospodine ministre koju ćete vi strategiju primijeniti sada kad imamo i samostalno Ministarstvo turizma kako bi omogućili povezivanje poljoprivrede i turizma odnosno plasman autohtonih tradicijskih seoskih proizvoda u turizmu, u našim hotelima i ugostiteljskim objektima. Obzirom da dolazim iz Sisačko-Moslavačke županije i središnje Hrvatske posebno me zanima naravno plasman onih proizvoda u čije smo brendiranje i mi kao županija uložili a to je slavonski kulen, banijska kobasica, posavska guska, … [[Govornica se ne razumije.]] jabuka, kestenov med i slični proizvodi koji osim što su hrana mogu biti i odlični suveniri. Također obzirom da je Sisačko-Moslavačka županija napravila najveći iskorak u ekološkoj proizvodnji hrane zanima me da li ste planirali u svojoj strategiji otvoriti primjerice dva ili tri hotela u kojima bi se nudili isključivo proizvodi proizvedeni na ekološko prihvatljiv način. Također kao ministar koji dolazi sa kontinenta što posebno pozdravljam vjerujem da ćete uložiti napore u razvoj seoskog turizma koji ima za svrhu i smanjenje depopulacije hrvatskih sela. Obzirom da u mojoj županiji Lonjsko polje kao park prirode i Moslavačka gora kao prvi regionalni park u Hrvatskoj imaju izuzetan potencijal za razvoj turizma zanima me također gospodine ministre koje mjere planirate za razvoj seoskog i kontinentalnog turizma?
Hvala. Ministar gospodin Bajs izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Hvala na pitanju uvažena saborska zastupnice. Dakle vi ste potpuno u pravu. Turizam je strateško-gospodarska grana u Hrvatskoj. 22% … [[Govornik se ne razumije.]] dohotka se tu stvara. Gotovo 7 milijardi EUR-a. I jasno je da to pruža mogućnost plasmana i roba i usluga naših tvrtki, naših proizvođača. Naznačit ću da se može naravno pružiti i mogućnost plasmana naših usluga koje ne možemo inače izvesti. Naglasio bih naravno i to da je to jasno vidljivo kada se prati promet, promet preko ljeta kada je naša glavna turistička sezona gdje postoji upravo porast kako u financijskom sektoru tako i u plasmanu dijela roba. Međutim, naravno trebamo gledati da ona analiza koja je napravljena i studija pokazuje da postoje jedan dobar trend povećanja domaćih roba i usluga. Međutim, sasvim sigurno ne onoliko koliko bi mi svi zajedno htjeli. Stoga smo mi htijući da omogućimo praktički da naši proizvođači i naši ja bih rekao dionička društva mogu lakše plasirati svoje usluge i robe zato što turizam je najjednostavniji način izvoza gdje nemate carinskih barijera, gdje nemate troška uvođenja proizvodno tržište smo pripremili i niz mjera. Naravno, prva i najznačajnija mjera je vezana uz potporu turističke sezone kroz pripremu sezone kreditima HBOR-a. Mi tu smatramo da treba tu proširiti na razne načine. Naravno da želimo poduprijeti i poticati kako autohtone posebice ekološki prihvatljive proizvode i mislimo da je to jedna stvar koja će u budućnosti imati veliki značaj. Naznačit ću da radimo na razvoju seoskog turizma, a ono što posebno bih istaknuo da želimo potaknuti i formiranje klastera i potporu strukturnim udrugama. Naravno, u tome ćete se naći i vi kroz upravo ovakve ja bih rekao mogućnosti da mi u proizvodnji možemo imati i suvenire koji eto mogu biti i prehrambene prirode. Stoga, mi ćemo pripremiti te mjere. Mjere su usklađene sa programom ove koalicijske Vlade i sasvim siguran sam da će one pridonijeti porastu plasmana domaćih roba i usluga.
Hvala. Gospođa zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine ministre na odgovor. Program je doista ambiciozan. Naravno, imat ćete podršku mene kao zastupnice i Kluba zastupnika HSS-a na njegovoj provedbi i nadam se da ćete imati dovoljno novca da provedete sve te programe.
Hvala. Gospođa zastupnica Marija Lugarić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, poštovani članovi Vlade. Imam pitanje za ministra Rončevića. Ministre, pod okriljem i u režiji policije u Šibeniku se dešava neviđen progon Damira Horvatovića, bivšeg načelnika Pomorske policije. Nekome u policiji ali i u HDZ-u zasmetalo je postojanje bloga “Šibenska konoba“ koji kritički piše o događajima u Šibeniku. Isto tako, HDZ-u već godinama, iz meni posve nepoznatih ali očito političkih razloga, smeta Horvatović. Kako bi se riješila ta dva smetala policija je temeljem anonimne prijave i po nalogu aktualnog načelnika odlučila povezati ove dvije stvari koje su inače nepovezive u normalnom svijetu, te zlouoptrebljavajući policijski aparat i ovlasti bez odgovarajućeg naloga od blog.hr-a tražila i protuzakonito dobila podatke o “IP“ adresi temeljem koje je moguće utvrditi identitet osobe ili osoba koje se kriju iza alijasa “šibenski konobar“. No, ne samo da su protuzakonito došli do tog podatka, nego su da umjesto terećenja stvarnog vlasnika tog bloga, iako ne vidim zašto bi ga se uopće trebalo teretiti i što je on skrivio Damira Horvatovića proglasili vlasnikom tog bloga. I sad je Damir Horvatović ni kriv ni dužan zbog bloga koji uopće nije njegov zaradio suspenziju i policija ga tereti za ponašanje nedoličnog policijskog službenika. Da nije suludo bilo bi smiješno! Stoga vas pitam što ćete poduzeti protiv osoba koje su otvoreno zloupotrebljavale svoje ovlasti i bez odgovarajućeg naloga ili otvorene istrage tražili podatke o blogeru te time udarile na slobodu govora u Republici Hrvatskoj, odnosno dozvolite da se temeljem nezakonitog i netočnog dokaza policajac suspendira i tereti za stegovnu mjeru.
Hvala. Ministar Rončević. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane dame i gospodo zastupnici, uvažena zastupnice. Ja nisam primio nikakvo pismo, pritužbu o postupanju šibenske policije u smislu ovoga sadržaja vašega pitanja. Budući da u ovom trenutku nemam dovoljno informacija da bi vam mogao odgovoriti ja ću od ravnatelja Hrvatske policije gospodina Marijana Benka zatražiti izvid zakonitosti postupanja i dobit ćete pisani odgovor.
Hvala. Gospođa zastupnica Marija Lugarić. Izvolite.
Ako mogu imati razumijevanja za vaš odgovor svakako njime nisam zadovoljna. Jer sve ovo o čemu ja govorim mjesecima su javno objavljeni dokumenti. Dopis kojim je Policijska uprava Šibensko-kninska od NOVE TV odnosno blog.hr-a tražila podatke o “IP“ adresi je objavljen javno prije mjesec dana. O tome se javno govori i javno piše što samo pokazuje da ne samo da ne znate što vam se ne dešava u resoru, nego ni ne pratite medijska izvješća o onome što se dešava upravo u vašoj službi za koju ste odgovorni. Naime, ovdje je očigledno da se radi o isključivo političkom progonu. Ja vas molim dopunski odgovor na ovo pitanje, jer vjerujem da će zanimati ne samo suspendiranog policajca, nego i sve one hrvatske građane koji slobodno pišu na internetu i očito su živjele u iluziji da u svojoj Hrvatskoj zemlji mogu hrvatski slobodno i pisati.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Mario Zubović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ja ću postaviti pitanje ministrici zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva gospođi Marini Matulović Dropulić i prvo sam je mislio pitati nešto iz njezine domene u ministarstvu. Ali ću je pitati da objasni kad je stekla dionice, koliko ih ima, koliko postotaka i da nam objasni sve o tim svojim dionicama koji su već bili, koje to je već bilo u medijima a da i skine sumnju koja evo zastupnik je na žalost izašao vani jer vjerojatno nije htio čuti istinu. Ne želim da ostane sumnja o našim ministrima i mislim da je nekorektno ovako ovakova pitanja postavljati ovdje samo da bi se u javnosti stavio jedan zametak sumnje prema ljudima koji obnašaju časne, bitne funkcije i bilo bi u redu da je gospodin Stazić postavio to pitanje gospođi ministrici, a ne predsjedniku Vlade. Ovdje se vidi da je želio manipulirati i ja molim ministricu da nam ovdje kaže. Za mene je ključno kad je stekla te svoje dionice i da li je za vrijeme vlasti SDP-a i koalicijske vlasti, da li su u tom poduzeću te dionice rasle ili su drastično padale. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Gospođa Marina Matulović Dropulić ministrica. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, hvala gospodine zastupniče na ovom pitanju. Iako sam ja već u javnosti do sada jedno pet, šest puta odgovarala na ta pitanja vrlo detaljno. Ali očito je potrebno još koji puta neke stvari reći. Ja sam svoje dionice kupila kad i svi bivši i tadašnji djelatnici Instituta građevinarstva, jer sam ja radila u Institutu građevinarstva Hrvatske '95. godine, 1995. godine. Prema tome, prije punih 13 godina. Onda su svi djelatnici kupovali dionice, pa tako npr. i član SDP-a zadužen za financije u Gradu Zagrebu koga nitko ne proziva i nitko ne pita koliko dionica i kakvih je kupio. Prema tome punu ljudi ima dionice IGH, naročito svi oni koji su bili zaposleni. I meni je jako drago i zadovoljna sam da sam kupila dionice 95. godine kada ljudi nisu uopće razmišljali o tome da kupe te dionice, jer mi smo time pomogli Institutu građevinarstva Hrvatske da postane firma onakva kakva je danas. Moje dionice iznose 0,9% vrijednosti IGH, a kao što sam rekla stečene su 95. godine. IGH ima danas 800 diplomiranih inženjera, magistra i doktora znanosti i umjesto da svi mi budemo sretni i zadovoljni da imamo takvu firmu koja nas može prezentirati i može ugovarati radove i na svjetskom tržištu i na europskom tržištu kao što ste sada vidjeli gdje su sve napravili ugovore i sl. mi postavljamo ovakva pitanja. Još jedna stvar ima koja je vrlo važna, a to je da bi trebalo pitati u IGH kada su dionice najviše porasle. Najviše su porasle od 2000. do 2004. a ne od 2004. do 2007. godine. Prema tome, druga stvar je što ja nikada svoje dionice nisam tajila, nikada nisam rekla da nemam dionice tamo, ali ja bih onda molila da svi ostali ljudi isto tako priznaju tko te dionice ima. Moje ministarstvo sa IGH ne ugovara radove radi toga jer mi ne ugovaramo radove niti trgovačkih društava, niti znači Hrvatskih cesta, Hrvatskih autocesta i sl., to prati potpuno drugo ministarstvo. Svi ti radovi se dobivaju javnim natječajem, a oni su stvarno firma koja zavređuje dobivati takve poslove i koji su sami tome doprinijeli. Velim danas ima ta firma ima i svoje ispostave i u Bosni i Hercegovini i u Rusiji i okolo i velim mi bi svi skupa trebali na to biti ponosni. I samo još jedno. Ja sa svojim dionicama koje sam prijavila od prvog dana kada su bile imovinske kartice, nikada nisam ne prijavila te dionice, znači godinama to već traje. Ja ne mogu raspolagati sa tim dionicama. Koliko će one vrijediti onda kada ću ja s njima moći raspolagati i da li će uopće vrijediti naročito ako će se ovakva hajka voditi protiv IGH, vidjet ćemo. Prema tome ja niti kune nisam za to potrošila, niti sam ih mogla niti danas mogu koristiti svoje dionice. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Mario Zubović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ja se zbilja zahvaljujem ministrici da je to objasnila. Moram reći samo da je gospodin Stazić stajao sakriven iza ovoga stupa, nije htio se pokazati, ali je ipak čuo objašnjenje tako da ubuduće može to prenijeti i drugim kolegama što je sada ovdje čuo, tako da tu istinu prenosi a da ne sije zrno sumnje. Hvala lijepo.
Hvala. Nije zabranjeno Poslovnikom stajati iza stupa. Gospođa zastupnica Ljubica Lukačić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Ja svoje pitanje upućujem potpredsjednici Vlade i ministrici obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, gospođi Jadranki Kosor. Gospođo potpredsjednice recite mi molim vas, imate li saznanja kada će početi s radom Ured pravobranitelja za osobe sa invaliditetom? Hvala.
Hvala. Izvolite gospođo potpredsjednice Kosor.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovana gospođo zastupnice, naravno da imam informacije budući da kao što vjerujem svi zastupnici i zastupnice znaju je na prijedlog Vlade, Hrvatski sabor donio odluku o osnivanju Ureda pravobranitelja za osobe sa invaliditetom onog trenutka kada je sabor prihvatio krajem prošle godine Zakon o pravobranitelju za osobe s invaliditetom. Mi smo taj zakon predložili na temelju prijedloga povjerenstva Vlade Republike Hrvatske koje je savjetodavno tijelo Vlade i u kojem su naravno i predstavnici osoba sa invaliditetom, dakle predstavnici udruga, odnosno predstavnici saveza. Mi smo nakon donošenja zakona dakako Vladi pripremili sve ono što je nužno za početak rada Ureda pravobranitelja ili pravobraniteljice za osobe sa invaliditetom što znači da smo u projekcijama proračuna za ovu godinu odredili oko 2,5 milijuna kuna za 2008. godinu za početak rada ureda i naravno da očekujemo da Hrvatski sabor prihvati taj prijedlog i da prihvati prijedlog proračuna u kojem će biti i proračun Ureda za osobe sa invaliditetom. Prije toga dakako nije moguće poduzeti ni jedan drugi korak. Međutim na temelju zakona Vlada je pozvala, odnosno otvorila javni poziv za prijavu svih kandidatkinja ili kandidata za pravobranitelja, odnosno pravobraniteljicu za osobe sa invaliditetom. Taj javni poziv upravo traje, pa ja koristim ovu prigodu pozvati sve one koji smatraju da ispunjavaju uvjete, a uvjeti su jasno naznačeni u samom zakonu pa onda i u javnom pozivu da se jave na taj javni poziv. Svi kandidati koji ispune sve uvjete, odnosno kandidati među kojima će biti eventualno i osoba sa invaliditetom će svakako, tako propisuje i javni poziv, ali i zakon, onda će ako ispunjava sve druge uvjete, osoba sa invaliditetom imati prednost. Taj će javni poziv uskoro završiti. Ono što još mogu reći budući da je bilo i nekih spekulacija u javnosti koje su naravno netočno, o tome da se ništa od predviđenog zakonom nije poduzelo, predviđeno zakonom je apsolutno sve ispunjeno, među ostalim smo i u suradnji sa Središnjim državnim uredom za imovinu pronašli i prostor, to je možda bio i najteži dio posla, jer smo tražili naravno prostor u vlasništvu države, u Zagrebu. Taj prostor je pronađen, njega će trebati urediti, ali ćemo to naravno učiniti čim dobijemo proračun. Prema tome gospođo zastupnice svi uvjeti za početak rada ureda pravobranitelja za osobe sa invaliditetom su ispunjeni na temelju i konvencije o pravima osoba sa invaliditetom i svih drugih dokumenata i Vijeća Europe i naravno hrvatskih, mislim da ćemo na taj način učiniti još jedan korak dalje u promicanju i zaštiti prava osoba sa invaliditetom u Republici Hrvatskoj. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Gospođa zastupnica Ljubica Lukačić. Izvolite.
Hvala vam gospođo potpredsjednice na ovako iscrpnom odgovoru. Ja sam zadovoljna vašim odgovorom, a sigurna sam da su i sve osobe s invaliditetom u Republici Hrvatskoj zadovoljna ovakvim odgovorom i sretna što će uskoro eto, dobiti pravobranitelja. Hvala vam.
Hvala lijepa. Na redu je gospodin zastupnik Bojan Hlača. Izvolite!
Hvala gospodine predsjedniče Sabora, gospodine predsjedniče Vlade Republike Hrvatske, članovi Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Postavljam pitanje Ministarstvu obrane gospodinu Branku Vukeliću, ministru. Budući da on nije danas ovdje, vjerujem da će gospodin državni tajnik Raboteg moći odgovoriti na njega. A pitanje je vezano za obalnu stražu. U medijima je nedavno najavljeno da će se obalni ophodni brodovi za obalnu stražu graditi u brodogradilištima u Republici Hrvatskoj. Istaknuto je da će se graditi dva tipa brodova, oni do trideset i pet metara i do sedamdeset i osam metara duljine, s opremom koja bi odgovarala svrsi za koju su brodovi namijenjeni. Spominje se ukupna brojka od trinaest brodova neophodnih za funkcioniranje obalne straže, a zadnjih dana smo bili izloženi prijetnji eko katastrofe kao što je poznato uz zapadnu obalu Istre. Gospodine državni tajniče! Možete li nam odgovoriti kojom dinamikom će teći izgradnja brodova obalne straže te hoće li se ti brodovi uistini graditi u domaćim brodogradilištima?
Hvala. Gospodine državni tajnik Mato Raboteg. Izvolite!
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine zastupniče! Dakle, izgradnja novih brodova za potrebe Hrvatske ratne mornarice i obalne straže zasigurno je jedna od najvećih programa opremanja Hrvatskih oružanih snaga. U tom smislu ja ću vam dati par informacija koje će naravno biti i odgovor na vaše pitanje. Ministarstvo obrane je u suradnji sa stručnim službama Hrvatske ratne mornarice izradilo odgovarajuće studije za dva tipa broda, za manji brod, obalni ophodni brod i veći izvanobalni ophodni brod sukladno našem dugoročnom planu razvoja Oružanih snaga koji bi trebali odgovoriti zadaćama obalne straže. Vojno tehnički savjet je studije usvojio početkom ove godine. Dakle, što se tiče manjeg broda, studije su pokazale da je s obzirom na učestale kvarove i velike troškove održavanja postojećih ophodnih brodova nužno ići na izgradnju novih, suvremeno opremljenih obalnih ophodnih brodova oko trideset i pet metara dužine koji bi omogućili češće ophodnje teritorijalnog mora u skladu sa, u sklopu suradnje sa drugim državnim tijelima kao i ophodnju i kraći boravak u ZERP-u. Što se tiče većih brodova, izgradnjom izvanobalnih ophodnih brodova dužine od devedeset do sto dvadeset metara osigurala bi se stalna nazočnost na moru u svim vremenskim uvjetima, prije svega nadzor i zaštita morskih i podmorskih prostora na kojima Republika Hrvatska ima suverena prava. Ovi brodovi bili bi projektirani i građeni kao više namjenski, prvenstveno sa sposobnostima za izvršavanje zadaća obalne straže, a ovisno o razini opremljenosti i za provedbu tradicionalnih borbenih zadaća u cilju zaštite suvereniteta, integriteta RH-a na Jadranskom moru, ali i sudjelovanju u združenim sastavima zemalja članica NATO-a u sklopu borbe protiv asimetričkih ugroza na moru. U skladu sa dinamikom angažiranja brodova na zadaćama te provedbe redovitog periodičnog remonta procijenili smo da je potrebno izgraditi osam manjih te četiri veća broda. Do kraja 2010. godine predviđena je gradnja četiri manja broda, a nakon toga bi se gradnja preostalih uskladila sa rashodovanjem starih. Za veće brodove predviđeno je ove godine dovršiti Studij izvodljivosti i program realizacije, a iduće godine bi se trebala pripremiti natječajna dokumentacija za izgradnju. I sada nešto za kraj što je, što se direktno nadovezuje na neka prethodna pitanja u svezi angažiranja hrvatskih brodogradilišta itd. Držimo da se oba tipa brodova mogu raditi u hrvatskim brodogradilištima u suradnji sa stranim strateškim partnerima ne samo za naše potrebe nego i za naručioce iz drugih zemalja. Pri tome vidimo i Brodarski institut iz Zagreba naravno kao partnera u projektiranju i nadzoru izgradnje brodova. Ovakvim pristupom program izgradnje novih brodova koji je vrlo složen i financijski vrlo zahtjevan uvjetovao bi ulaganja u modernizaciji i tehnološku obnovu hrvatskih brodogradilišta, što bi bio značajan poticaj u razvoju hrvatskog gospodarstva. To bi se postiglo primjenom "offset sporazuma" sa stranim strateškim partnerom pri čemu bi se dakako sva ova procedura vodila transparentno i primjenom Zakona o javnoj nabavi.
Hvala. Gospodin Bojan Hlača. Izvolite!
Hvala vam. Gospodine državni tajniče! Vjerujem da će izgradnja ovih brodova biti dobra referenca za hrvatska brodogradilišta, a poglavito u vremenu kada idu u proces restrukturiranja. Hvala.
Hvala. Na redu je gospođa zastupnica Gordana Sobol. Izvolite!
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, gospodo i gospođe ministri. Svoje pitanje upućujem premijeru Vlade. Gospodine premijeru! Prošle godine, negdje u sedmom mjesecu u ovom Hrvatskom saboru usvojen je Zakon o dodatku na mirovinu. Ja bih pri tom rekla da je to diglo onako dosta veliku pompu. Stvoreno je uvjerenje da vaša tadašnja Vlada na najbolji mogući način brine o svim umirovljenicima. Tada je vaš staro-novi potpredsjednik Vlade uvjeravao sve nas ovdje, ali onda i hrvatsku javnost da nema onoga tko neće od tog zakona imati koristi i da će svi biti na dobitku. Već tada smo kao SDP tvrdili da to nije točno. Ukazivali smo na činjenicu da će jedan veliki broj umirovljenika koji bi trebali ostvarit pravo na dodatak to pravo neće ostvariti. Čak smo i predlagali jedan poseban zakon koji ste naravno vi glatko odbili. U siječnju ove godine nažalost pokazalo se da smo bili u pravu. Naime, oko dvjesto tisuća umirovljenika i to gospodine premijeru upravo onih najsiromašnijih, čija mirovina iznosi mjesečno od petsto do tisuću i petsto kuna, pokazalo se, ne ostvaruju pravo na dodatak na mirovinu. S tim da je u siječnju ove godine prosječna mirovina u odnosu na prosječnu plaću spala na već bijednih 38%, te iznosi nešto malo manje od dvije tisuće kuna. Moje pitanje glasi. Kako ćete objasniti umirovljenicima ali i čitavoj hrvatskoj javnosti da je ustvari i taj zakon bio samo jedan predizborni trik?
Hvala. Gospodin predsjednik Vlade. Izvolite!
Gospođo zastupnice! Kako je to mogao biti predizborni trik ako je više stotina tisuća ljudi dobilo veće mirovine s tim dodatkom. Dakle, nije riječ o nikakvom triku, riječ je o tome da su ljudi dobili više novaca. I u samom proračunu za ovu godinu, to ćete vidjeti sad kad proračun dođe idući tjedan u Sabor, vidjet ćete da evo, ministar financija koliko… … [[Upadica se ne čuje.]] Devetsto milijuna kuna više za mirovine. Čak smo dobili i neke kritike iz nekih medija da nam puno novca iz proračuna ide na mirovine i da bi više trebalo ulagati u neke druge s obzirom na društvo znanja, gospodarstvo znanja, na gospodarski rast itd. Međutim, mi stojimo na tome da ljudima koji su zaslužili mirovinu treba mirovinu i platiti jer mirovinu su zaslužili svojim radom i zakonom koji im to omogućuje. Prema tome, nije točno da je to bio ikakav predizborni trik. To bi bio predizborni trik da ljudi nisu dobili više novca ali stoji, znači vi ste rekli djelom nešto točno, djelom netočno. Stoji da nisu svi dobili. Dakle, ta primjedba stoji, to smo i znali ali smo isto tako znali da kad smo išli u rješavanje problema novih umirovljenika da je to bio jedan naslijeđeni problem koji je moja Vlada u prvom sazivu imala i koji je naslijedila od vas. Ja neću sada govoriti da ste ga vi mogli riješiti, mogla ga je možda riješiti Matešina Vlada jer je u to doba donesena reforma mirovinskog sustava, ali je činjenica da je to palo ponovno na leđa ove Vlade. Vi ste bili ministrica u vašem sazivu, u onom sazivu Sabora kad ste imali koalicijsku Vladu, mogu li ja uzvratiti protupitanjem što ste vi kao ministrica Račanove Vlade učinila. … [[Upadica se ne čuje.]] Dopustite da u mom odgovoru upotrijebim i to pitanje što ste vi kao ministrica u Račanovoj Vladi učinili da novi umirovljenici nemaju manje mirovine nego što imaju stari umirovljenici. Niste učinili ništa jer smo mi kao to pitanje riješili u ljeto prošle godine, i dobro je da smo ga riješili i riješili smo ga zajedno sa umirovljeničkim udrugama i sa koalicijskim partnerima i sa svima onima koji su za taj zakon digli ruku. I ja ovdje najavljujem da ćemo i dalje voditi računa i o umirovljenicima i o svima onima proračunskim korisnicima na način koji je to jedino moguć a to je da možemo i moramo voditi računa i o mogućnostima države. Ako mogućnosti države budu veće onda možda budemo mogli riješiti još neka pitanja i među onima koje ste vi spomenuli.
Hvala. Gospođa zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Gospodine premijeru, naravno da nisam zadovoljna. Najprije počinjem sa time pa kako to o mogućnostima države da baš uvijek moraju voditi računa upravo oni najsiromašniji. Ponavljam iz mog pitanja oko 200 tisuća najsiromašnijih umirovljenika nije ostvarilo pravo na dodatak. I molim vas, oprostite onda ako vi smatrate da to nije bio trik onda je vaš tadašnji i sadašnji potpredsjednik Vlade lagao sa ove govornice hrvatskoj javnosti. Oprostite, ali to je jedini mogući zaključak. A kad me već pitate šta je to naša koalicijska Vlada učinila za umirovljenike pa onda ću vam sad ponoviti. U siječnju ove godine sveli ste prosječne mirovine na 38% od prosječne plaće. Koalicijska Vlada ostavila vam je taj prosjek na 44%. Gospodine premijeru, molim vas pisani odgovor na moje pitanje i također vas podsjećam da mi dugujete pisani odgovor na moje prošlo zastupničko pitanje te molim da ga dostavite.
Hvala lijepa. Upravo sam mislio da neću morati danas intervenirati ali vas molim. Može se umjesto reći potpredsjednik laže, može se reći malo blaže recimo ne govori istinu. Pa vas molim da malo blaže kvalifikacije upotrebljavate. Na redu je gospodin zastupnik Davor Huška. Izvolite.
Hvala. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, predsjedniče hrvatske Vlade, uvaženi članovi i članice hrvatske Vlade, kolegice i kolege. Postavljam pitanje ministru gospodinu Petru Čobankoviću Ministarstvo regionalnog razvoja, šumarstva i vodnog gospodarstva a pitanje se odnosi na lovstvo, tj. gospodarenje lovištima na području gradova Pakraca i Lipika. Gospodin Petar Čobanković dok je bio ministar poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva u prethodnom mandatu hrvatske Vlade puno je učinio za svih pet lovačkih društava s područja gradova Pakraca i Lipika. Podsjećam da su lovačka društva i njihovi članovi tuženi za prekomjerni odstrel divljači a za što su dokazali u sudskom postupku da se radi o križancima divlje svinje kao posljedice Domovinskog rata i puštanja velikog broja domaćih pitomih svinja u šume a ne divljači te su oslobođeni optužnice a što je sve skupa dovelo do odgode davanja prethodne suglasnosti na ugovore o strane Ministarstva poljoprivrede. I dok nisu imali formalno pravo gospodarenja lovištima ministar Čobanković je našao mogućnost da se tu ostvari te su do danas imali markice i privremeno gospodarili lovištima. Treba podsjetiti da se radi o pet lovačkih društava s područja gradova Pakraca i Lipika sa gotovo 400 članova od čega 90% hrvatskih branitelja i da su lovišta zagađena minama zaostalim nakon Domovinskog rata što otežava gospodarenja. Danas je situacija takova da su svih pet lovačkih društava dobili prethodnu suglasnost ministra Čobankovića u čijem je novom ministarstvu i dalje lovstvo na ugovor o obnovi zakupa prava lova na predmetnim lovištima ali procedura je zapela u državnom odvjetništvu i još traje. Postavljam pitanje gospodinu ministru Čobankoviću u ime svih 4 stotine lovaca članova lovačkih društava s područja gradova Pakraca i Lipika da li može utjecati da se postupak napokon okonča te da ugovori postanu pravovaljani, odnosno kada lovci mogu očekivani okončanje ovog postupka jer podsjećam da u slučaju da se to do 31.3. ove godine ne dogodi svih pet lovišta ide na natječaj i mala je vjerojatnost da će njima nastaviti gospodariti lovci s područja Pakraca i Lipika koji to po svemu zaslužuju. Hvala.
Hvala. Gospodin ministar Čobanković. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine zastupniče, u potpunosti se slažem s vama da je lovstvo jedna značajna aktivnost i da se lovstvom bavi značajan broj ljudi koji se bave, uživaju u lovu i slično. Ali isto tako kao i za svaku drugu aktivnost lovstvo je regulirano određenim zakonskim aktima i u lovstvu postoje pravila igre. Također, da bi pratilo izvršavanje zakonskih obveza postoji i lovne inspekcije. I tako 2003. godine su utvrđene određene nepravilnosti na ovih pet lovišta, pokrenut je bio sudski postupak i dok sudski postupak nije bio završen ministarstvo nije moglo dati prethodnu suglasnost županijskom poglavarstvu jer se radi o zajedničkim lovištima koja su u nadležnosti županija a ne radi se o državnim lovištima kojima raspolaže ministarstvo. I kada su završeni po lovačka društva pozitivno sudski procesi ministarstvo je izdalo prethodnu suglasnost da mogu dobiti lovišta dalje u zakup. To smo proslijedili županijskom uredu, upravnom uredu i vjerujem da je županijski ured išao u produljenje ugovora. I iz vašeg pitanja vjerojatno da je taj posao završen kažete da se čeka od Državnog odvjetništva. Državno odvjetništvo je dužno dati klauzulu pravne valjanosti na svaki ugovori vezano za određene aktivnosti i vjerujem da je onda tu, možemo kazati da je proces pri kraju ako se ugovori nalaze u Državnom odvjetništvu. I mi ćemo s naše strane vidjeti skupa sa Požeško-slavonskom županijom dokle je došla situacija vezano za pitanje ovih zakupa ovih lovišta. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Davor Huška. Izvolite.
Zahvaljujem se na odgovoru, i vjerujem da će lovci sa područja Pakraca i Lipika biti zadovoljni ovim odgovorom. Hvala.
Hvala. Još ćemo postaviti tri pitanja pa ćemo kratku pauzu imati. Na redu je gospodin zastupnik Krešimir ćosić.
Poštovani gospodine predsjedniče, pitanje upućujem ministru vanjskih poslova, gospodinu Jandrokoviću. Pred nama je, nadamo se razdoblje koje bi moglo imati posebno važno mjesto u sveukupnoj hrvatskoj državnoj politici. Bukurešt, dobivanje pozivnice, punopravno članstvo u NATO, inteziviranje pregovora i ulazak u Europsku uniju 2009. godine, a već danas Hrvatska sudjeluje u radu Vijeća sigurnosti. Ambiciozni ali realni ciljevi. Međutim, NATO, Europska unija i Vijeće sigurnosti kao i čitava međunarodna zajednica suočeni su s jednim problemom koji se zove međunarodni terorizam. To najveće zlo suvremenog svijeta. Hrvatska će naredne dvije godine predsjedati odborom za sprječavanje terorizma u Vijeću sigurnosti. S obzirom na poziciju Vijeća sigurnosti u međunarodnoj zajednici, ovaj Odbor bi mogao predstavljati stožernu, koordinacijsku ali i integracijsku točku usmjerenu na objedinjavanje svih napora Europske unije, NATO-a i UN-a, kao i čitave međunarodne zajednice u sprječavanju tog problema, ali rekao bih prije svega boljim razumijevanjem tog fenomena, boljim razumijevanjem suvremenog terorizma. Jačanje koordinacijske uloge tog tijela pod hrvatskim predsjedanjem mogao bi istovremeno jačati ukupnu međunarodnu poziciju Republike Hrvatske. Kako vidite gospodine ministre, poziciju i ulogu Republike Hrvatske, odnosno Ministarstva vanjskih poslova u koordinaciji i objedinjavanju svih ovih djelatnosti kroz nadležna tijela Europske unije, NATO-a i Vijeća sigurnosti UN-a. Hvala.
Hvala lijepa. Ministar Jandroković, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani zastupniče Ćosiću, tako je, Hrvatska je sa 1. 1. 2008. godine izabrana u, kao nestalna članica u Vijeće sigurnosti Ujedinjenih naroda, a sa 3. siječnja ove godine isto tako izabrani smo za predsjedavateljicu protuterorističkog odbora, jednog od najvažnijih odbora koji djeluje unutar Vijeća sigurnosti. Jednog odbora koji se bavi najvećim izazovom vjerojatno 21. stoljeća, a to je borbom protiv međunarodnog terorizma. Kao što ste i spomenuli, radi se zaista o velikom priznanju za Republiku Hrvatsku koje potvrđuje iznimno snažan međunarodni položaj Republike Hrvatske, jer ne samo da zaista očekujemo pozivnicu za NATO sa samita iz Bukurešta, početkom travnja ove godine, da pregovaramo o punopravnom članstvu Europskoj uniji, nego smo i na ovaj način dobili potvrdu da smo cijenjena država u međunarodnim krugovima, dobili smo potvrdu da smo cijenjena država u međunarodnim krugovima, dobili smo potvrdu da imamo kapacitete i zrelosti nositi se sa tako odgovornim i važnim temama kao što je borba protiv međunarodnog terorizma. Osim toga želio bih reći da će naša glavna, naši glavni interesi unutar rada toga Odbor ili iz cijelog Vijeća sigurnost biti upravo teme i problemi vezani za stabilizaciju stanja na prostoru jugoistočne Europe, ali isto tako i sprječavanje, teme vezane uz sprječavanje širenja oružja za masovno uništenje. Isto tako jedno od ključnih tema modernoga doba. Pozicija koju nam daje mjesto predsjedavajućeg odbora za protuterorizam, odnosno protuterorističkog odbora je iznimno snažna i omogućuje nam da koordiniramo i surađujemo sa zemljama članicama Europske unije i NATO saveza što ćemo svakako i činiti, ali ćemo dati jednu dodatnu vrijednost s obzirom na poznavanje problematike jugoistočne Europe i našim iskustvom i znanjem svakako možemo dodatno ojačati međunarodni položaj Republike Hrvatske. Što se tiče same strukture pokrivanja rada u Vijeću sigurnosti i protuterorističkom odboru, glavno stožerno državno tijelo koje će se time baviti jest Ministarstvo za vanjske poslove i europske integracije. Ali isto tako, blisko ćemo surađivati i surađujemo i sa Uredom Predsjednika Republike i sa Uredom Predsjednika Vlade. Isto tako ojačali smo našu misiju u New Yorku, tako da danas imamo 14 diplomata, vrlo iskusnih, kvalitetnih, … [[Govornik se ne razumije.]] diplomata koji rade u toj misiji. Osnažili smo i koordiniramo sve aktivnosti sa našom misijom pri NATO-u, pri Europskoj uniji. I mislim da će kroz rad u Vijeću sigurnosti, kroz rad u protuterorističkom odboru naša suradnja sa zemljama članicama Europske unije i NATO-a dobiti jednu dodatnu vrijednost koja će nam koristiti za buduće međunarodno pozicioniranje Republike Hrvatske a time i za naš unutarnji razvoj. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin Krešimir Ćosić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine ministre. Svakako, zadovoljan sam odgovorom, jer snažna pozicija Republike Hrvatske u međunarodnoj zajednici je stvarnost, realnost. Unaprijediti koordinaciju rada ovih institucija Vijeća sigurnosti, UN-a, NATO-a i EU-a u sprječavanju međunarodnog terorizma i to prvenstveno ponovno naglašavam što ste i vi rekli kroz potpunije razumijevanje prirode i fenomenologije tog najvećeg zla suvremenog svijeta. To je veliki izazov ne samo za Republiku Hrvatsku nego i za čitavu međunarodnu zajednicu. Nove ideje i novi koncepti koji neće biti dominantno isključivo oslonjeni na vojnu snagu, svakako važan su prilog i doprinos i novo dodana vrijednost koju može osigurati Republika Hrvatska. Boljim razumijevanjem sociološki, kulturološki kao i drugi društvenih razloga i fenomena iz kojih izvire međunarodni terorizam. Hrvatski doprinos na tom planu može imati važnu i ključnu ulogu kroz njeno predsjedanje ovim važnim tijelom Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda. Mudrim i dobro osmišljenim radom u ovom složenom tijelu međunarodne zajednice Republika Hrvatska može dodatno ojačati svoj međunarodni položaj. Hvala lijepa.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Daniel Mondekar. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani članovi Vlade, poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici. Svoje pitanje upućujem ministru vanjskih poslova i europskih integracija, gospodinu Jandrokoviću. Gospodine ministre, kao što znate, Republika Hrvatska ima pravo koristiti većinu programa predpristupne pomoći Europske unije od 2005. godine. Iako se Vlada Republike Hrvatske u zadnje tri godine hvalila visokim postotkom iskoristivosti Europska je komisija nedavno zablokirala 1 milijardu kuna bespovratne pomoći iz programa FAR, umanjila je prvu komponentu programa IPE za 35 milijuna kuna, uz najavu da može se zablokirati i cijeli program, što je gotovo još milijarda kuna, te se zaprijetila ukoliko se određene mjere ne provedu da će se i prekinuti prokram SAPARD čime će naši poljoprivrednici izgubiti desetke milijuna kuna. Također, ukoliko ste pročitali analizu Europske komisije možete vidjeti da su utvrđeni slučajevi puštanja povlaštenih informacija iz tijela državne uprave a vezani uz projekte koji vrijede oko 2 milijuna eura. Te je također utvrđeno gotovo bezobrazno nepoštivanje zadanih rokova za predaju dokumenata i donošenje akata. Ja vas molim ministre da mi odgovorite tko je kriv za ovakvu situaciju. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin ministar Jandroković. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani zastupniče Mondekar prije svega želio bih vam reći da pitanje korištenja predpristupnih fondova nije izvorno u nadležnosti Ministarstva vanjskih poslova i europskih integracija no bez obzira na to ja ću vam dati odgovor na vaše pitanje. Nije točno da je, da su sredstva iz predpristupnih fondova blokirana. To je prva i netočna teza. Već je došlo do privremenog odgađanja korištenja tih fondova s tim da je Hrvatska dobila određeno vrijeme da prilagodi svoje institucije korištenju i iskorištavanju onih sredstava koje su nam na raspolaganju od strane Europske unije. Što se tiče iskoristivosti fondova ja ovdje imam podatke koji se tiču iskorištavanja programa Cards i oni su iznimno visoki dok za preko 95, 96% što se tiče iskoristivosti sredstava iz programa PHARE, ISPA I SAPARD o njima još ne možemo u potpunosti govoriti iz tog razloga što oni još uvijek nisu završeni. Dakle odbacujem tezu da je blokirano, da je došlo, da imamo velikih problema. Mi nemamo velikih problema. Mi imamo jednako onakvih poteškoća kao što su imale i druge zemlje koje su bile u fazi predpristupa Europskoj uniji jer se radi o iznimno zahtjevnim i složenim postupcima, složenim procedurama. Mi smo pripremili velik dio poslova, pripremili smo velik broj institucija i sasvim sigurno što će vam pokazati i razdoblje koje je pred nama da ćemo imati i stupanj iskoristivosti predpristupnih fondova veći nego što su imale zemlje koje su ulazile u zadnjem valu ulaska u Europsku uniju.
Hvala. Gospodin zastupnik Daniel Mondekar. Izvolite.
Gospodine ministre nije čak problem ni ugovoriti 100% projekata. Problem je u samom onda provođenju šta se događa. I puštaju se dakle informacije, ne poštuju se rokovi i tako dalje. Da je Vlada zaista ovako sad ko što se, opet se pohvali, da je Vlada zaista tako svoj posao radila uključujući na programima zajednice, ne samo programima predpristupne pomoći onda bi naša poljoprivreda bila konkurentnija. Naših poduzeća bi bilo puno više na europskom tržištu. Naša znanost i obrazovanje bi bili kvalitetniji. Naše institucije bi bile pripremljenije na kraju krajeva. A građani ne bi morali strepiti da li će Vlada umjesto bespovratnih sredstava morati dizati kredite opet. To je problem. Koliko dugo ćemo čekati da se to promijeni? Ja vas molim pisani odgovor pa da usporedimo s analizom Europske komisije i prikažemo javnosti. Hvala.
Hvala lijepa. I još gospodin zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče Vlade, dame i gospodo ministri. Pitanje upućujem gospođi ministrici Jadranki Kosor. Najniža naknada za slijepe osobe u Hrvatskoj iznosi 280 kuna što je najniži iznos naknade u odnosu na sve druge europske zemlje. U naknadi je naknada 750 EUR-a, u Njemačkoj 500 EUR-a, u Sloveniji 300, u Srbiji i Bosni i Hercegovini 175 EUR-a. Čak i u Albaniji iznosi više nego u Hrvatskoj. Gospođa Kosor kao ministrica je od 2004. to obećavala no to do dan danas nije učinjeno. Isto kao što premijer Sanader nije primio Hrvatski savez slijepih 4 godine. Vjerojatno on ni sam nije kriv s obzirom da je potpredsjednik Vlade Polančec na HTV-u odgovorio kako predsjednik Vlade ne može odgovoriti na svaki dopis. Vezano za to ja mislim da se i predsjednik zalaže za hitrokraciju kao i ja. Ovdje kao gradonačelnik imam jedan cjelokupni elaborat koji je vezan za vlasništvo Republike Hrvatske. To je bivša upravna zgrada «Mimoza» pa ću mu ja nakon ovoga ako to dopusti, nakon ovog pitanja i odgovora gospođe Kosor to predati. Taj cjelokupni problem traje već 5 godina. Ova nova Vlada nije ni stavila van snage odluku bivše Vlade o preseljenju svih državnih institucija u tu zgradu. Zgrada je sada napuštena i propada. Dakle moje pitanje koje je vezano za gospođu ministricu je zbog čega se ta naknada za slijepe osobe ne povisi s tih sramotnih 280 kuna na iznos kakav postoji u drugim, drugim eurospkim zemljama? A moj je prijedlog da taj iznos bude minimalno 50% prosječne plaće u Hrvatskoj što državni proračun neće opteretiti više od 20 milijuna kuna s obzirom da, da ima negdje oko 6000 slijepih osoba [[Upadica: Hvala lijepa.]] U Hrvatskoj.
Gospođa potpredsjednica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče. Prije svega na vašu konstataciju iz pitanja da li sam ja nešto 2004. obećavala što nisam izvršila, to je netočno. Ništa ja nisam obećavala što nisam mogla izvršiti. Dakle niti Vlada čiji sam član nije ništa obećavala što nije mogla izvršiti pogotovo prema osobama s invaliditetom. Dakle mislim da mogu reći da smo u proteklom mandatu učinili iznimno puno, prije svega na senzibiliziranju javnosti svih nas na osobe s invaliditetom pa tako i slijepih osoba. Ali da smo učinili i puno konkretnih iskoraka, dakle puno konkretnih projekata. Evo zadnji, malo prije sam odgovarala zastupnici Lukačić vezano za Ured pravobranitelja za osobe s invaliditetom. Što se tiče slijepih osoba odnosno Saveza slijepih, njihovog primanja u Vladi. Moram reći da su oni nekoliko puta primljeni. Da je njihov član i član Povjerenstva za osobe s invaliditetom i da smo mi ovo o čemu vi govorite razmatrali naravno i u nekoliko navrata na sjednicama Povjerenstva za osobe s invaliditetom Vlade Republike Hrvatske gdje su kao što sam već rekla danas i osobe s invaliditetom. Ono što je zajednički prijedlog zapravo da se ujednače sve te naknade. Da se ujednači pristup. Da se ujednači zapravo standard za sve najteže invalide u Hrvatskoj. Ja osobno također smatram da je to najbolji i jedini mogući pristup. Međutim želim vas podsjetiti da smo upravo za slijepe osobe u proteklom mandatu učinili nekoliko važnih stvari. Ja ću spomenuti recimo jedan projekt koji smo mi prvi pokrenuli. To je bilo prevođenje udžbenika za učenike osnovnih i srednjih škola na «Brajicu» što je jako pozdravljeno pogotovo u Savezu slijepih. Da smo pred kraj prošlog mandata primjerice upravo suočeni sa nekim problemima koje u Savezu slijepih ne mogu riješiti, dogovorili da u sljedećem mandatu odnosno u ovom nakon dobivanja Proračuna mi na neki način sufinanciramo i zbrinjavanje jedne zaposlene osobe u Savezu kako bi im olakšali rad i sve ono što treba učiniti. Evo sada ćemo sa jednom Udrugom slijepih za nekoliko dana promovirati i Bibliju za slijepe osobe. Dakle hoću reći pri kraju puno je toga napravljeno, ali naravno ja se slažem s vama u promicanju i zaštiti prava osoba sa invaliditetom. Nikad se ne smijemo umoriti, nikad ne smijemo prestajati raditi i siguran sam da će i ovi problemi koje vi spominjete ali moramo ih uvijek gledati u kontekstu svih najtežih invalida u Hrvatskoj naravno na zadovoljstvo svih riješiti. Što se tiče prijema kod predsjednika Vlade sasvim je sigurno da predsjednik Vlade je uistinu osoba koja ako ima za nešto senzibilitet što je pokazao i u proteklom mandatu, a to je posebno za osobe sa invaliditetom i sve naravno aktivnosti koje smo započeli i uspješno proveli su upravo zahvaljujući toj potpori predsjednika Vlade dr. Ive Sanadera.
Hvala. Gospodin zastupnik Zoran Vinković.
Nisam zadovoljan s odgovorom s obzirom da ja nisam pitao za projekte odnosno financiranje projekata udruga slijepih. Ja sam pitao o naknadi za slijepe, dakle koja u ovom trenutku iznosi 280 kn, a samo ljetovanje, jedan dan ljetovanja u njihovom lječilištu na otoku Šolti iznosi 180 kn po danu. Mjesečna hrana za one koji imaju sreću da imaju psa vodiča je oko 450 kuna itd. itd. Znači, prijedlog je bio da to bude 50% prosječne plaće u Republici Hrvatskoj. Inače se može desiti ono što se desilo u Parlamentu Bosne i Hercegovine da svi slijepi dođu jednostavno ovdje u Sabor i praktično onemoguće taj rad, a predsjednika Vlade bih molio još da još evo što hitnije riješi pitanje ove zgrade mimoze u Đakovu, u Slavoniji.
Hvala lijepa. Hvala lijepa. Imam jednu obavijest predsjednice odbora Nevenke Majdenić. Nastavak 4. sjednice Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove održat će se u pauzi iza aktualnog sata. Dakle, ne sada nego kasnije u dvorani Ivana Kukuljevića kod banke i najavljujem prvi poslije pauze koja će biti do 12 sati i 30 minuta. Dakle, točno u 12 sati i 30 minuta je nastavak sjednice i ovog aktualnog sata. Prvi je na redu gospodin Zdravko Kelić, potom Emil Tomljanović, Damir Kajin i tako redom. Hvala. U 12,30. Gospođe i gospodo zastupnici nastavljamo sa zastupničkim pitanjima. Na redu je gospodin zastupnik Zdravko Kelić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine predsjedniče Vlade, članovi Vlade, kolegice i kolege. Moje pitanje upućujem gospodinu Pankretiću, ministru poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja. Gospodine ministre svjesni smo složenog stanja na hrvatskom selu, a posebno teške situacije kod poljoprivrednih proizvođača kojima je svaka pomoć dobro došla. Model kapitalnog ulaganja je jedan stupova reforme poljoprivredne politike koji ima za cilj potaknuti razvoj poljoprivrednih gospodarstava. Često ističete u svojim izjavama kako je potrebno zadržati i pojačati kapitalna ulaganja, stoga moje pitanje i glasi: Koliko je taj model uspješan i koliko je sredstava do sada dano za taj model?
Hvala lijepa. Izvolite ministre.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupniče pa evo mogu reći da i potvrditi ono što ste i vi rekli, da je u stvarnosti model kapitalnih ulaganja se definitivno potvrdio. Započeli smo sa njegovom primjenom 2003. godine, rekao bih krenuli sa nekih skromnih 13, 14 milijuna kuna da bi danas evo za prošlu godinu prema podacima već imali ulaganje od 157 milijuna kuna što možemo reći da je više nego 10 puta povećanje što dovoljno govori da u svakom slučaju je taj dio ulaganja preko investicija prema poljoprivrednicima saživio, da su ga oni prihvatili. Naše je razmišljanje da taj model posebice treba istaknuti u budućem razdoblju. Iako imamo sada određenih poteškoća, znamo kakva je konkurentnost naših obiteljskih gospodarstava, kakva je konkurentnost ukupno poljoprivrede kada se mjerimo sa zemljama Europske unije, ali i znamo da je sada prvenstveno trenutak da se investira, da se ulaže u poljoprivredu da bi mogli na jedan drugačiji način onda ubirati ja bih rekao i plodove toga. Mi moramo zasigurno ulagati u novu tehnologiju, moramo ulagati u nove farme, moramo ulagati u sve one kapacitete koji će u budućnosti doprinijeti kao što se to već mnogo puta do sada i istaknulo na smanjenje deficita platne bilance, a to možemo samo onda ako imamo naše poljoprivredne proizvođače, naše tvrtke na razini konkurentnosti kakva je u našem okruženju. Zato smo posebice u proračunu predvidjeli, a iskreno vjerujem da ćete i vi kao saborski zastupnici takav proračun i podržati, da idemo sa znatno većim ulaganjima baš u ovom dijelu kapitalnih ulaganja. Znači povećanje koje predviđamo u ovom dijelu u odnosu na prošlu godinu je i dvostruko više jer smatramo da je to pravi model koji će pomoć našim obiteljskim gospodarstvima, našim tvrtkama da investiraju, a ne mogu investirati jer znamo kakva je situacija s obzirom na nedostatak sredstava, znamo kakva je situacija u pogledu i dobivanja određenih sredstava zato smo tu i proširili dio operativnih programa koji će se odnositi ne samo više na svinjogojsku proizvodnju, ne više na govedarsku proizvodnju nego smo stavili tu i kozarstvo i ovčarstvo ali i povrtlarstvo. Svjesni situacije kakva je danas, posebice na tržištu povrća i voća, svjesni smo da i u tom dijelu je potrebno zanije više uložiti. Također je u razmatranju promjena pravilnika vezano uz kapitalna ulaganja jer smatramo da 25% bespovratnih sredstava nije dostatno za opravdanje određenih investicija i smatramo da ćemo uspjeti evo u dogovoru sa Vladom u razmišljanju, povećati taj iznos sredstava da on iznosi negdje između 30 i 40% bespovratnih sredstava koja bi išla u ovakva investicijska ulaganja. Vjerujemo da ćemo na taj način u stvarnosti pripomoći konkurentnosti hrvatske poljoprivrede i dovesti ju na razinu da i smanjimo deficit platne bilance što se tiče poljoprivredno prehrambenih proizvoda. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Zdravko Kelić. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine ministre. Mislim da je ovo jedini put koji je pravi put i koji može hrvatsko selo dovesti na razinu koju mi želimo, a to je da čovjek može dostojno živjeti na našem hrvatskom selu. Hvala lijepo.
Hvala. Na redu je i gospodin zastupnik Emil Tomljanović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ja svoje pitanje upućujem ministrici pravosuđa, gospođi Ani Lovrin i ono glasi. Navodno neprovođenje ispitivanja javnosti o percepciji korupcije od strane Ministarstva pravosuđa, bila je nedavno tema u medijima pa ju je čak obrazlagao i jedan od uglednih pravnih stručnjaka, dakle stručnjaka na području prava. Moje pitanje konkretno glasi: Da li je Ministarstvo pravosuđa provelo istraživanja u javnosti i kakvi su, ako je, rezultati tog istraživanja. Hvala.
Hvala. Gospođa ministrica Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Gospodine zastupniče, pa evo kao što svi znamo Vlada Republike Hrvatske je predložila, ovaj Hrvatski sabor donio je program borbe protiv korupcije 2006-2008. i tada je taj program donesen ocjenjujući stanje korupcije u Hrvatskoj temeljem percepcije jer je onda u to vrijeme to i bio jedini pokazatelj stanja i ne samo zato nego i zato što smatramo da i sama percepcija korupcije za građane štetna iz razloga što građanin bez obzira na stvarne razmjere korupcije se loše i neugodno osjeća ukoliko ima stalni dojam da živi u zemlji i da živi u okruženju koje je korumpirano. No, ova hrvatska Vlada pokazala je snažnu političku volju i odlučnost da se uhvati u koštac sa borbom protiv korupcije. Da bi to mogla što kvalitetnije odraditi upravo zato je od neizmjerne važnosti jedno sustavno istraživanje o stvarnim razmjerima korupcije jer problem percepcije bez da me se krivo ne shvati, da ne umanjujem ozbiljnost problema, ali problem percepcije u korupciji ima ne samo Hrvatska, imaju i ostale europske zemlje, da je uvijek percepcija nešto viša od stvarnog razmjera korupcije. Stoga i jest Vlada donijela odluku po kojoj je osigurala sredstva za provođenje jednog sustavnog istraživanja i to je dano kao posao USKOK-u, odjelu USKOK-a, istraživačkom odjelu USKOK-a. Točno je da ovo istraživanje kasni iz razloga što je USKOK imao nekih tehničkih problema i otegnuo se taj postupak, a prije svega zbog toga što je to proračunski novac što ga treba transparentno koristiti i što je bilo nekog problema oko provođenja cijelog postupka sukladno Zakonu o javnoj nabavi. Ja odlučno odbacujem bilo kakve špekulacije koje smo mogli slušat i čitat ovih dana da bi se to namjerno odugovlačilo iz razloga što bi, pa se već prejudicira da bi ti rezultati bili loši za ovu hrvatsku Vladu odnosno bivšu, prije izbora. Ono što je točno da se ova hrvatska Vlada i u prošlom mandatu nije imala bojat čega u smislu je upravo obrnuto. Prvi puta nakon 1999. godine kad je Hrvatska prvi puta obuhvaćena ovim istraživanjem je ocjena percepcije korupcije bila najbolja dakle od '99. godine 4,1 i to na kraju mandata Vlade, što je zaista izuzetan uspjeh. Moram još reć' da osim ove ocjene percepcije zaista Vlada kroz protekli mandat a i u nastavku borbe protiv korupcije ima pokazatelje i to statističke i brojčane pokazatelje ne samo kroz niz preventivnih akcija kojima se prije svega javna usluga čini brom, jasnom i transparentnom što je temeljni posao u kojem se smanjuje polje u kojem cvjeta korupcija. Ima također i rezultate u procesuiranju i provođenju sudskih postupaka, a rezultat je to upravo zakonodavno pravnog okvira koji smo stvorili i ojačanje USKOK-a kao posebno Odjela Državnog odvjetništva za borbu protiv korupcije. Pa tako imamo u 2007. u odnosu na 2006. povećanje presuđenja, dakle osuđujućih presuda za preko 50%. Imamo 150% povećanje prijava protiv korupcije, što znači da su sve radionice koje Ministarstvo pravosuđa provelo dale rezultata gdje smo govorili građanima da se na korupciju ne treba pristajati, da ju ne treba prihvaćati kao normalno stanje stvari, već da postoje institucije kojima to treba prijaviti. I dapače, Ministarstvo pravosuđa …
Hvala lijepa. Dovršite.
Nije ne radilo ništa već je provelo dva svoja istraživanja o stvarnim razmjerima korupcije i onda temeljem tih istraživanja može poduzimati mjere za konkretne akcije. A stvaranje percepcije korupcije događa se…
Hvala.
Kada se paušalno ocjenjuje a ne prijavljuje se nadležnim tijelima koja onda mogu imati i rezultate. Hvala.
Hvala. Molim vas da se držimo malo ovih regula naših. Izvolite gospodin Tomljanović.
Ja sam zadovoljan naravno odgovorom i zahvaljujem se na iscrpnom odgovoru.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Damir Kajin.
Poštovani predsjedniče, gospodo članovi Vlade! Pitanje želim postaviti ili premijeru ili gospodinu Šukeru. Mi se vjerojatno svi, javnost misli da će ova 2008. biti zasigurno jedna od najtežih godina nakon godina Domovinskog rata odnosno nakon one '99. godine kada je došlo do intervencije na bivšu SR Jugoslaviju zbog čega smo imali negativan rast itd. Ja ne želim ni razmišljati o nečem sličnom. Za sada se želim baviti cijenama. Na gro cijena ja se slažem, Vlada čak ni ne može utjecati. Hrvatska je uvoznička destinacija. Uvozimo 23 milijarde dolara robe, hrana nama je negdje u uvozu 10 milijardi kuna. Pa ako cijena hrane raste u svijetu onda rastu i u Hrvatskoj. Isto je i sa naftom itd. Međutim, u usporedbi s prosincem 2006., u prosincu 2007. potrošačke cijene porasle su za 5,8%. U siječnju je inflacija već 6,2%. Koliko će biti u veljači ostaje da se vidi? U tim cijenama najviše su porasli prehrambeni proizvodi i to realno za 11,4%. Pa tako cijena povrća je u godinu dana rasla za 23%, voća za 21%, ulja, masti za 31%, mlijeko, sir i jaja 17,7%, vodoopskrba i komunalne naknade. I to isto naglašavam za 6%. Energija 7% itd. Vlada se trudi urazumiti pekare, mljekare da korigiraju cijenu kao i utjecati na gradove. Ali da li je država spremna posegnuti za jedinom učinkovitom mjerom kada je riječ o cijenama hrane, a to je korekcija PDV-a? Zašto? Nema gospodo države koja nema tzv. diferencirane stope PDV-a na hranu. I zato je hrana u Italiji, u Sloveniji, u Austriji, pa u jednoj bogatoj Švicarskoj neusporedivo jeftinija nego u Hrvatskoj. Znači, pitanje je hoće li država korigirati taj PDV na hranu, ako ni zbog čega drugog a onda i zbog toga što se sjećamo predizbornih obećanja iz 2003. kada se na javnim skupovima govorilo da će se PDV sa 22% spustiti na 20%. To su bila neka davna, dobra ili manje dobra vremena ali sigurno ovaj PDV od 22% na hranu nije dobro i to bi trebalo na neki način korigirati.
Hvala. Odgovor predsjednik Vlade, gospodin Ivo Sanader. Izvolite!
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine zastupniče Kajin! Slažem se s vama da je situacija u Hrvatskoj jednako tako teška kao što je i u drugim zemljama, ali da mi ne možemo voditi brigu šta je tamo, niti možemo to, niti nas može to utješiti. Ali treba znati da je inflacija i u zemljama članicama Europske unije, pa i članicama Euro zone, dakle Monetarne unije, da su cijene ne samo sirove nafte, barel, nego i cijene prehrambenih proizvoda na svjetskom tržištu rastu vrlo brzo i da sve to utječe i na Hrvatsku. Mi imamo još dodatni problem koji ste vi naveli, a to je visoka stopa uvoza. E sada, što Vlada može tu učiniti? Hvala vam na tome što ste izrekli jednu činjenicu ali treba uvijek iznova reći, Vlada nažalost, na slobodnom tržištu ne može utjecati na one koji formiraju cijene. Ima vrlo, vrlo ograničen utjecaj. Ali Vlada može imati svoj utjecaj u fiskalnoj politici. To je ono što ste govori na kraju vašeg pitanja. Međutim, prije toga što je Vlada učinila u proteklom polugodištu 2007. i što čini danas? Mi nismo znali da će prošle godine biti velika suša u Hrvatskoj. Bila je jedna od najvećih suša. I tu sušu nismo mogli predvidjeti odnosno eventualne financijske injekcije nismo mogli predvidjeti u proračunu za 2007. Međutim, unatoč tome smo pronašli 450 milijuna kuna u drugoj polovici godine da bismo donekle smanjili štetu od suše. Jednako tako smo uveli plivajuće trošarine za koje smo samo u zadnjem kvartalu ili možda koji mjesec više dali 160 milijuna kuna da bi naši građani, vozači automobila imali niže cijene i da se ta visoka cijena barela nafte ne bi odrazila na cijenu u Hrvatskoj. To je dakle konkretna pomoć Vlade. 450 milijuna šteta za sušu i plus 160 milijuna, to je 610 milijuna kuna koje smo samo u završetku godine investirali. Sada smo Bogu hvala uspjeli u ova tri proizvoda. Barem na neki način. Nisu nas svi poslušali, ali neki su poslušali i smanjili su cijene kruha, cijene ulja i cijene mlijeka. Isto tako smo uspjeli da do ljeta se ne digne cijena plina i električne energije. Dakle, to je to što Vlada može. Mi apeliramo i na gradove da smanje komunalne usluge, da smanje cijenu komunalnih usluga, apeliramo na banke, apeliramo na sve druge u Hrvatskoj da vode računa o društvu i o zemlji u kojoj ostvaruju svoj profit. To je bilo i pitanje jutros od uvaženog zastupnika Stazića i moj odgovor. Apeliramo na njih jer moraju voditi računa zajedno sa svima nama da u Hrvatskoj danas situacija je takva da svi zajedno moramo snositi svatko svoj dio odgovornosti i svatko svoj dio tereta. Što Vlada još može učiniti? Vlada će sigurno razmišljati i o vašem prijedlogu. To je i naš prijedlog. Ali kada nas uspoređujete sa zemljama članicama Europske unije u kojima govorite o stopi PDV-a morate znati da oni nemaju nultu stopu PDV-a a mi je imamo. A neke zemlje koje ste vi spomenuli nemaju. Prema tome, u našem mandatu, prošlom mandatu smo smanjili PDV na turizam sa 22% na 10% za hrvatske građane jer je bila nepravda, jer su stranci plaćali 0% a Hrvati su plaćali, hrvatski građani 22%. Mi smo smanjili stopu u turizmu na 10% i smanjili smo jednako tako i stopu PDV-a na novine na 10% što je također manje 12% nego što je bilo prije toga. E, drugo je pitanje jesu li izdavači to prenijeli na građane, na kupce, na čitatelje ili nisu ali Vlada to ne može kontrolirati. Ono što mi možemo to je to. Hoćemo li promišljati o mogućem smanjenju stope PDV-a u ovom mandatu? Moj odgovor je hoćemo.
Gospodin Damir Kajin. Izvolite.
Pa, ajde recimo da sam djelomično zadovoljan. Nisam zadovoljan sa ovom stopom PDV-a od 22% iako se slažem da zapadno-europske zemlje nemaju nultu stopu na prehrambene artikle od 5 na gore. Ali upravo tih 22% to u startu čini hranu skupom. Italija, Slovenija, Austrija, ne znam Švicarskom imaju te diferencirane stope. Cijene će rasti, kriza je sve izvjesnija, nama je okruženje nestabilno. Plaće ne mogu pratiti inflacije i neće. Proračun raste nam iznad inflacije i mi ćemo svi zajedno živjeti teže. Znači, bitka za standard mora biti jedna od temeljnih bitaka ili zadaća i parlamenta, i Vlade, i sindikata, i javnosti itd. Slažem se da i gradovi od Pule na dalje trebaju isto tako stati na loptu. I tu se isto tako možemo složiti. Ali još jedanput naglašavam, kroz PDV od 22% Vlada najsnažnije u ovom trenutku utječe na cijene barem prehrambenih artikala. To je naprosto tako i zato tu na neki način trebamo kopirati ono što su postigle zemlje u našem okruženju. I držimo vas za riječ da će doći do smanjenja PDV-a.
Hvala lijepa. Na redu je gospodin zastupnik Vladimir Šišljagić. Izvolite.
Hvala vam lijepo. Gospodine predsjedniče i članovi Vlade, gospodine premijeru, kolegice i kolege. Moje pitanje je vezano za Gradsku banku Osijek koja je u stečaju, nećete vjerovati, već devet godina. Već devet godina uporno se u ovoj banci manipuliraju štediše vjerovnici. Ostalo je njih 4 tisuće i 500 štediša Gradske banke koji do dana današnjeg nisu isplaćeni. Stečaj traje devet godina. Žao mi je što ovdje nema potpredsjednika Vlade gospodina Polančeca jer ja sam jučer i pismeno naslovio i naznačio da je pitanje upućeno njemu. Međutim, odnosi se i na gospođu ministricu pravosuđa Anu Lovrin koje nema jer je tijekom ovih devet godina niz nezakonitih odluka doneseno a vezano za promjenu Zakona o bankama iz 2002. godine. Ovaj stečaj se vodi po Zakonu o bankama. Zašto gospodinu Polančecu? Zato što je on i na čelu Uprave Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka koji od Gradske banke potražuje, vi ćete gospodine Šuker to znati jer ste vi u Upravi DABA-e, 676 milijuna kuna. Štediše su u 3. isplatnom redu, banka je prije koji mjesec imala 450 milijuna kuna. Umjesto da se isplati 4 tisuće i 500 štediša u visini od 180 milijuna kuna stečajni upravitelj oročuje depozit u Hrvatskoj poštanskoj banci na pet godina po kamati od 5,5%. Dopustite mi da zbog svih ovih događanja budem uvjeren da se radi o financijskom inžinjeringu, namjernom oštećenju, manipulaciji i zakidanju štediša Gradske banke Osijek. I ja vas molim da mi odgovorite na pitanje kada će ovaj stečaj završiti, zbog čega on tako dugo se provodi, kada će se isplatiti štediše Gradske banke Osijek? I kada će USKOK ući u Gradsku banku Osijek i utvrditi što se kroz ovih devet godina u Gradskoj banci Osijek događalo da i dan danas štediše su ostale zakinute njih 4 i pol tisuće kuna za 180 milijuna.
Hvala. Potpredsjednik Vlade gospodin Damir Polančec. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Hvala lijepa gospodine saborski zastupniče. Dakle, što se tiče Gradske banke Osijek u stečaju i programa sanacije i restrukturiranja odnosno izvlačenja te banke iz stečaja mogu reći slijedeće. Najveći vjerovnici Gradske banke Osijek u stečaju su prije svega Državna agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, zatim štediše i naravno neki drugi kreditori prije svega. Moram reći da smo definirali zajedno sa stečajnim upraviteljem program završetka stečaja na slijedeći način. Ideja je dakle da prije svega i stečajni upravitelj i štediše priznaju do sada osporavana potraživanja DABA-e od tvrtke u stečaju. Nakon toga da bi se naplatio s otprilike 400 milijuna kuna koje bi uložio i s jedne strane iskoristio za to da isplati u potpunosti sve štediše u cjelokupnom iznosu a s druge strane iskoristio bi preostala sredstva od tih 400 milijuna kuna za dokapitalizaciju Poštanske banke. Na taj način još jedanput želim napomenuti, svi štediše Gradske banke Osijek u stečaju bi bili u potpunosti u cijelosti dakle namireni. I zašto do sada to nije provedeno iako smo potpisali takav da tako kažem dogovor i protokol sa stečajnim upraviteljem. Iz jednostavnog razloga što je dio štediša angažirao odvjetnika koji osporava i dalje potraživanja DABA-e u stečaju i to je meni potpuno nejasno zašto to čine. Jer još jedanput, ukoliko bi pristali na takvu opciju štediše bi se u potpunosti dakle namirili. Zadnja informacija. Zadnja informacija od jučer, jučer je održan sastanak u Državnoj agenciji za sanaciju banaka sa odvjetnicima koji predstavljaju tu malu grupu štediša, zadnja informacija je da je sklopljen dogovor, da je sklopljena nagodba i da možemo uskoro očekivati dakle, u potpunosti isplatu štediša. Na taj način bi priznata bila potraživanja DABA, da bi se mogao naplati sa 400 milijuna kuna, prenijeti, ostatak novca koji ne bi iskoristio za isplatu štediša, dakle, u Hrvatsku poštansku banku, dokapitalizirati Hrvatsku poštansku banku. I ono što je najvažnije, dakle, sa tim sredstvima Hrvatska poštanska banka bi osnovala jednu posebnu, jedan poseban sektor u svom sastavu, agro poslovnicu sa sjedištem upravo u Osijeku, upravo u prostorijama gradske banke. Tako bismo jednim potezom zapravo došli do dvije pobjede, ako mi dozvolite da upotrijebim takav kolopijalni izraz, dakle, završili bi stečaj u gradskoj banci Osijek, upotpunosti namirili sve štediše i osnovali agro poslovnicu unutar Hrvatske poštanske banke, sa sjedištem u regiji koja je u Hrvatskoj najjača upravo po poljoprivrednoj proizvodnji, dakle, u Osijeku i u Slavoniji. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Šišljagić, izvolite.
Više ispravaka, ali gospodine Polančec, podružnica Agro banke je već osnovana, u predizborno vrijeme, negdje tamo krajem listopada, studenim. Međutim, radi se o tome da ta državna agencija za sanaciju banaka i osiguranje štednih uloga, a vi to znate, ona je u petom isplatnom redu po Zakonu o bankama, nije u trećem nego u petom po Zakonu o bankama iz 2002., a u trećem je onaj Zakon o bankama iz 98. godine. Prema tome, vjerovnici, odnosno štediše imaju prioritet isplate prije DABA, prije DABA, oni su u trećem isplatnom redu, tražbine prvog i drugog isplatnog reda su namirene. Ostale su štediše. Ja vas molim, da svojim autoritetom, predsjednika Vlade isto tako, da treći isplatni red koji čine štediše i vjerovnici isplatite u najkraćem mogućem roku, radi se o 180 milijuna kuna, banka je već deponirala 200, 300 milijuna na pet godina, dakle, sredstava ima. I red je da se nakon devet godina štediše Osijeka, Gradske banke Osijek konačno isplati. I ja vas molim pisani odgovor, i još jednom molim vas za autoritet svih onih koji sudjeluju u ovom procesu, a osobito gospođe ministrice Ane Lovrin, da pogleda malo što se događalo sa nezakonitim odlukama od strane Trgovačkog suda u Zagrebu kroz ovo vrijeme. Hvala.
Hvala lijepa. Gospođa zastupnica Božica Šolić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče, svoje pitanje upućujem potpredsjednici Vlade i ministrici obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, gospođi Jadranki Kosor. Naime, Vlada Republike Hrvatske je u studenome 2007. godine donijela program za poboljšanje kvalitete življenja u obiteljima poginulih hrvatskih branitelja, hrvatskih ratnih vojnih invalida i hrvatskih branitelja oboljelih od PTSP-a. Koje konkretne mjere sadrži taj program i koliko će hrvatskih branitelja biti njime obuhvaćeno, te kada možemo očekivati prve rezultate?
Hvala. Izvolite.
Oprostite gospodine predsjedniče, gospođo zastupnice, hvala lijepa na ovom pitanju. Naime, točno je, ovo što ste upravo konstatirali u svom pitanju da je Vlada Republike Hrvatske, krajem prošle godine, dakle i krajem mandata donijela jedan veliki program i psihosocijalne ali i zdravstvene pomoći za sve ove kategorije koje ste spomenuli. Naime, na temelju iskustva u protekle četiri godine, mi mislimo da treba o brzi o hrvatskim braniteljima i članovima njihovih obitelji okrenuti jednu novu stranicu. Naime, budući da smo u proteklom mandatu ispunili sve obveze, pa i one obveze koje smo naslijedili vezano primjerice za Zakon iz 2001. kada smo morali vratiti dug od otprilike pola milijarde kuna i isplatiti svima onima koji su dobili presude na sudovima oko 35 milijuna kuna itd., itd… Mi smo na temelju iskustava došli do zaključka da treba napraviti jedan poseban program upravo za obitelji i to obitelji hrvatskih branitelja koji su oboljeli od posttraumatskog stresnog poremećaja, za obitelji najtežih invalida iz Domovinskog rata i naravno za djecu poginulih, zatočenih i nestalih hrvatskih branitelja. Jer smatramo, to tvrdimo također na temelju istraživanja, na temelju iskustava da dolazi jedan novi val posljedica agresije na Hrvatsku, s kojom ćemo se suočiti a to je upravo u obiteljima onih koji su najteže stradali. Zbog toga smo pripremili poseban program, taj program ima nekoliko važnih segmenata. Znači prije svega sustavnu skrb i pomoć djeci hrvatskih branitelja, posebno iz ovih kategorija, posebno djeci koja su ostala bez roditelja, mi smo to predvidjeli naravno i kroz naše programe zapošljavanja, jer su programi zapošljavanja usmjereni i prema hrvatskim branitelja ali i prema djeci poginulih, zatočenih i nestalih. Međutim, u ovom programu vrlo konkretno već u ovoj godini predviđamo početak sistematskih pregleda za sve iz ovih kategorija koje sam nabrojala. Čekamo također donošenje proračuna, za tu svrhu smo osigurali otprilike 3 milijuna i 100, vjerojatno će biti i nešto više s obzirom na još neke projekte koje pripremamo uz liječenje u toplicama itd.. Znači otprilike 2,5 tisuće ljudi iz ovih kategorija, kako ih zovemo ciljane skupine krenuti će na sistematske preglede. To naravno radimo u suradnji sa Ministarstvom zdravstva i socijalne skrbi i na temelju tih sistematskih pregleda, a svake godine u predviđenom četverogodišnjem razdoblju za koje je napravljen program ćemo određenu skupinu ljudi poslati na sistematske preglede, dobiti rezultate tih pregleda i onda ići u druge konkretne mjere. Primjerice prema udovicama hrvatskih branitelja koji su poginuli tijekom agresije na Hrvatsku jer se pokazuje nažalost da se kod njih doslovce događa jedna erupcija, jedna eksplozija oboljevanja od malignih bolesti, naravno kao posljedice stresa, teškog života s malom djecom i tako redom. Znači posebne programe, još jedanput za svaku od tih ciljanih skupina. Vjerujem da će se naravno i druge institucije, dakle, ne samo Ministarstvo hrvatskih branitelja nego svi oni koji mogu na bilo koji način pomoći, uključiti, jer predviđamo i institucionalnu ali i izvaninstitucionalnu pomoć, dakako da tu mislim i na, ne samo udruge iz Domovinskog rata, nego i sve druge udruge u Hrvatskoj koje se bave promicanjem i zaštitom ljudskih prava. Evo to su u najkraćem naznake toga programa. Vi ćete ga pratiti tijekom sljedeće 4 godine i vjerujem da će polučiti dobre rezultate. Sve u zaštiti hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji. Hvala lijepa.
Hvala. Gospođa Božica Šolić. Izvolite.
Hvala lijepa gospođo ministrice na vašem opširnom obrazloženju moga pitanja i sigurna sam da će ovaj program ali i sve mjere koje ga sačinjavaju zasigurno pomoći na poboljšanju življenja u braniteljskim obiteljima. Kao što ste spomenuli sve više imamo branitelja koji nažalost obolijevaju a i u obiteljima se dešava to, od karcinoma, te zloglasne bolesti. I upravo ovaj program i svjedoči i nama ali i braniteljima da će zasigurno voditi se briga i o toj kategoriji. Ja sam svakako sigurna da će se sve provesti jer sve do sada donijete programe a i mjere koje sačinjavaju program su provedene, a sve te mjere donijela je naša Vlada. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Na redu je gospođa zastupnica Dubravka Šuica. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, članovi Vlade. Moje pitanje upućujem ministru turizma, gospodinu Bajsu. Svi smo svjedoci da je prošlih sezona hrvatski turizam doživio kulminaciju nakon Domovinskog rata, a posebice prošla sezona je imala izvrstan rezultat na vrlo zahtjevnom svjetskom tržištu. Znamo da je to razultat dobrih, kvalitetnih priprema sezone, koordinacije javnog i privatnog sektora, poboljšane prometne infrastrukture. Također jednog imidža Hrvatske kao sigurne destinacije. Čujemo da se ove godine planira također 3 do 5% povećanje prometa. Znamo također da je cjelokupna hrvatska javnost, a posebno stručna javnost i turistički djelatnici su pozdravili osnivanje novog samostalnog Ministarstva. Pa u tom smislu imam pitanje za vas gospodine ministre. Planirate li neke nove poticajne mjere? A ovdje posebno mislim na avio destinacije kao što je Dubrovnik. Znači promijeniti ili poboljšati neke poticajne mjere u smislu privlačenja još većeg broja turista. I planirate li u sljedećim sezonama jer ova već je vjerojatno dovoljno promovirana, u sljedećim sezonama neka, otvoriti neka nova emitivna tržišta? Kratko, kakva su vaša očekivanja za turističku 2008. godinu?
Hvala lijepa. Gospodin ministar Damir Bajs. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Hvala gospođi saborskoj zastupnici za pitanje. Dakle ovog trenutka možemo reći da su predviđanja za 2008. godinu takva da očekujemo 3% porast broja noćenja i dolaska turista. To zapravo znači da idemo polako prema 12 milijuna turista i 57 milijuna i nešto noćenja. Očekujemo da ćemo prijeći granicu 7 milijardi EUR-a gledano u, naravno u bruto nacionalnom dohotku koji se ostvaruje u turizmu. I sasvim jasno je da ova turistička sezona bi trebala biti umjereno dobra. Potvrda tome nije moje mišljenje niti mišljenje Vlade nego mišljenje onih koji rade u turizmu. Naime ja sam se kao ministar turizma sastao i sa nizom strukovnih udruga gdje bih istaknuo zapravo svoj sastanak za Hrvatskom udrugom hotelijera koji upravo sada rade «booking» i mogu reći da su oni također optimisti. I da «booking» na našim najvažnijim turističkim destinacijama zapravo je jako dobar. Ono što bih ipak naglasio jeste da želimo napraviti i pomak. Naime uz ona redovita emitivna tržišta kao što su jedna ja bih rekao Njemačka, jedna Slovenija idemo sve prije prema nekim novim destinacijama. To je pitanje recimo u ovom slučaju i destinacije koje su u Americi, emitivnih tržišta ili Japana. Naznačit ću da ono što ste vi naznačili je pitanje i mjera u 2008. godini. Mi imamo predloženo niz mjera u državnom proračunu koje bi trebale ići ka poticanju upravo turizma. Ja ću istaknuti da naravno da ste vi kao gradonačelnica Dubrovnika posebno zainteresirani i za avio dakle destinacije. To je u ovom slučaju Dubrovnik. Međutim moram naglasiti da Hrvatska je potpisnica Sporazuma o pridruživanju i da tamo imamo izvjesna ograničenja oko direktnih potpora u avio kartama i subvencijama. Naravno postoje druge mjere kojima sigurno možemo ovakve destinacije posebno podupirati. Što se tiče dakle naših očekivanja ona su pozitivna i ja vjerujem da će «booking» potvrditi naša predviđanja. Hvala.
Hvala. Gospođa zastupnica Dubravka Šuica. Izvolite.
Pa evo ja sam zadovoljna odgovorom na ovo pitanje. No iskoristila bi prigodu možda ako možete iskoristiti vaš utjecaj vezano za hotelske kuće na područjima posebno na obali, a vezano za njihovu razvojnu politiku. I zapravo dinamiku njihovog razvoja i obnove nekih hotela koja nije uvijek usklađena sa dinamikom razvoja lokalne uprave i samouprave s našim prostornim planovima i tako dalje. Pa ako možete iz Ministarstva sad kad imate posebno Ministarstvo utjecati da se nekako ta dinamika uskladi i putem vaše razine.
Hvala lijepa. Na redu je gospodin zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Moje pitanje je upućeno potpredsjedniku Vlade i ministru gospodarstva gospodinu Polančecu. Dobar život hrvatskih građana je nešto što bi trebao biti prioritet svake Vlade. Danas u Hrvatskoj smo svjedoci svakodnevnih poskupljenja, a poskupljuje ono što je najnužnije, prehrambeni proizvodi, mlijeko, mliječni proizvodi, voće i povrće. Inflacija je na djelu. Stopa od 6,2% koja je objavljena prije nekoliko dana je najviša u zadnjih 10-tak godina. Hrvatski građani teško žive, a ne znam da li vam je poznato gospodine Polančec hrvatski umirovljenici žive sa prosječno 66 kuna svaki dan. 66 kuna za sve. Za hranu, stanovanje, lijekove, administrativne pristojbe i tako dalje. Ona mirovina danas iznosi samo 38% prosječne plaće. Najniža isto tako u proteklih 10 godina. Nezaposlenost je opet u porastu i iznosi 261 tisuću nezaposlenih u Hrvatskoj. I umjesto da nam ponudite neku viziju, neki optimizam vi nas prije nekoliko dana obavještavate da će gospodarski rast u ovoj godini biti samo 4,5%. Suprotno od onoga što ste najavljivali tijekom predizborne kampanje. I argumentirate to sa time da čak i zemlje razvijene u Europi poput Njemačke smanjuju svoje gospodarske planove što nije istina. Njemačka ima nisku stopu gospodarskog rasta kao visokorazvijena zemlja već duže vrijeme. Moje konkretno pitanje se odnosi na sljedeće: zašto hrvatska Vlada ne poduzima konkretne mjere koje će omogućiti trenutno poboljšanje standarda hrvatskih građana i zašto i ova hrvatska Vlada kao i ona prethodna pasivno promatra osiromašenje hrvatskih građana nesposobna stvoriti u Hrvatskoj uvjete veće zaposlenosti i većih neto plaća? Hvala.
Hvala. Gospodin potpredsjednik Polančec izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine saborski zastupniče, inflacija koju spominjete nije specifična samo Hrvatske. Inflacija je specifičnost svih zemalja srednje centralne Europe. Dakle, i ona je najvećim dijelom uvezena i ona je posljedica prije svega globalnih kretanja, prije svega kretanja cijena sirove nafte na svjetskom tržištu. Posljedica je prije svega financijske krize na američkom tržištu kao posljedice davanja nekvalitetnih drugorazrednih hipotekarnih kredita u periodu koji je iza nas i ova inflacija i rast cijena prvenstveno prehrambenih proizvoda je posljedica suše koja je pogodila ne samo Hrvatsku nego cijelu Europu, a posebice centralnu i istočnu Europu. Sve to nas je dovelo u situaciju da cijene rastu u Hrvatskoj 5,8% u 12 mjesecu 2007. godine u komparaciji sa razinom tih cijena istih proizvoda u 12 mjesecu 2006. godine. Upravo svjesni činjenice da će se rast cijena događati ova hrvatska Vlada, odnosno ispričavam se prethodna hrvatska Vlada je poduzela već u prošloj godini niz mjera i žao mi je da vi s njima niste upoznati. Ja ću spomenuti samo neke. Prije svega uveli smo plivajuće trošarine i na taj način se iz državnog proračuna odrekli 170 milijuna kuna koje smo mogli ubrati dakle od trošarina na naftne derivate. S druge strane, 450 milijuna kuna je iz državnog proračuna u četvrtom kvartalu 2007. godine uloženo u smanjenje negativnih posljedica suše. Upravo svjesni činjenice da će rast cijena imati utjecaj na životni standard hrvatskih građana išli smo i dalje pa smo u suradnji sa hrvatskim poslodavcima prije svega proizvođačima prehrambenih proizvoda, ali i trgovcima uspjeli ne samo zauzdati rast cijena prehrambenih proizvoda, nego cijene nekih ključnih prehrambenih proizvoda smanjili, odnosno vratili na razinu od prije zadnjeg poskupljenja. Dakle, smanjili za cirka 10%. Kako bi utjecali na životni standard, ali s druge strane kako bi dali šansu gospodarstvu da se razvija išli smo i dalje i rekli smo da ćemo tražiti unutarnje rezerve prije svega u energetskim velikim kompanijama i zaustaviti planirano povećanje cijena prije svega struje, pa struja tako neće poskupjeti ni za hrvatske građane, ni za industriju u Hrvatskoj dakle u prvoj polovici ove godine. Jučer smo objavili i dogovor koji smo postigli sa INA-om da neće dolaziti do rasta cijena plina ne samo za hrvatske građane do polovice ove godine, nego i za sve tzv. povlaštene kupce. Njih je za vašu informaciju 31 i za njih također neće biti rasta cijena plina u prvoj polovici ove godine. Nedavno smo imali prilike posjetiti Češku i tada sam imao priliku razgovarati sa njihovim ministrom gospodarstva i komparirati što su mjere koje je poduzela ova Vlada i kakve su one u komparaciji sa mjerama koje je na primjer poduzela Češka. Za vašu informaciju Češka je u prvom mjesecu ostvarila inflaciju i ima inflaciju od preko 7,5%. Sve zemlje centralne i istočne Europe, gotovo sve zemlje centralne i istočne Europe i u 12 mjesecu su zabilježile stopu inflacije iznad stope inflacije zabilježene u Hrvatskoj, a isto to mogu reći i za prvi mjesec ove godine. Posljedica smanjena cijena prehrambenih proizvoda koje sam malo prije upisao vidjet će se na među mjesečnoj inflaciji. Dakle, u drugom mjesecu s time da moram reći da inflacija u prvom mjesecu u usporedbi sa dvanaestim mjesecom u Hrvatskoj 0,7%. Ali vas molim da shvatite da nije najveći problem i jedini problem rast cijena prehrambenih proizvoda, nego dobrim dijelom rast cijena komunalnih usluga, pa ću vas tu podsjetiti da upravo u gradu u kojem živi ¼ ili gotovo 1/3 stanovništva ove zemlje, u gradu u kojem je vaša politička opcija na vlast je rast cijena komunalnih usluga u dvanaestom mjesecu i u prvom nanovo preko 50% u nekim segmentima, pa onda kad govorimo o tome što je učinila ova Vlada, [[Upadica Šeks: Molim zaključite!]] ova Vlada je učinila jako puno i zahvaljujući tome vjerujte mi stopa gospodarskog rasta od 4 i pol posto bit će nad prosječna stopa gospodarskog rasta u komparaciji sa zemljama sa kojima se mi želimo uspoređivati.
Hvala. Poštovani zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Nisam zadovoljan ovim odgovorom. Ne, ne, pa mogu biti nezadovoljan, dopustite. Osvrnut ću se samo na tri stvari. Prvu stvar koju ste rekli je ovaj povijesni uspjeh dogovora sa poslodavcima i trgovcima. Evo dat ću vam samo jedan primjer. Litra ulja je prije poskupljenja koštala 10 kn. Nakon poskupljenja, oprostite nakon poskupljenja skočila je na 14 ili 15 kn. Nakon vašeg dogovora s trgovcima ona je iznosila 13 kn. Znači, poskupilo je ne 40 nego 30%. Druga stvar Češka. Rekli ste da se mi možemo komparirati tu sa Češkom, ali ja bih htio da se Hrvatska može komparirati što se tiče plaća sa članicama Europske unije. Naše plaće su 27% prosječne europske plaće. I treća stvar. Ovo što ste spomenuli Grad Zagreb. Postoji unutar ove stope od 6,2% što je inflacija na komunalne usluge gospodine Polančec se odnosi manje od jednog postotka tako da, ne pogledajte podatke. Tako da što se tiče toga toliko o tome, a druga stvar o kome se ova hrvatska Vlada brine najviše se može vidjeti iz toga. Gospođa Dropulić je malo prije dala jednu krivu informaciju. Njene dionice su najviše porasle od 2004. do 2008. Kada ih je kupila vrijedile su 350 kn, 2004. 550 kn, a danas vrijede 11500 kn. Ostvarila je dodatni rast od 17 milijuna kuna u protekle četiri godine. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Mirela Holy. Izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedavajući. Ja svoje pitanje upućujem gospodinu premijeru. Ideja Zakona o državnim službenicima trebala bi biti uvođenje kriterija stručnosti, a ne političke podobnosti prilikom odabira bivših pomoćnika ministara, a danas ravnatelja upravo u ministarstvima. Isto ste napisali u vaš koalicijski sporazum ujedno i program rada vaše Vlade u kojem stoji da će presudna mjerila prilikom odabira državnih službenika biti dobro poznavanje područja, odnosno resora, te stručna kompetencija. Međutim, i danas se ravnatelji uprava, a u skladu s novom uredbom Vlade nakon formalnog natječaja imenuju po diskrecijskoj odluci ministara, a ne po postupku koji vrijedi za sve druge državne službenike. Stoga je jasno da je stvarni cilj uredbe zadržavanje pomoćnika ministara koji su u prošlom mandatu imenovani po političkoj podobnosti, a ne po stručnosti i kompetencijama na njihovim novim starim funkcijama. Moje pitanje vama glasi. Zašto niste poštovali kriterije kompetencije i zašto ste u Vladu, ministarstva i državne tvrtke ponovno uklijevili politički podobne, a ne stručne ljude koji bi mogli izvući zemlju iz sadašnje gospodarske i političke krize. Hvala vam.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospođo zastupnice iskoristiti ću najprije ovu prigodu da ukažem još jedanput na nelogičnost Poslovnika i na činjenicu najavljujem da će klub HDZ-a tražiti izmjenu Poslovnika u onom dijelu kada zastupnik Maras npr. potpredsjedniku Polančecu nakon što je on odgovorio umjesto da kaže je li zadovoljan ili nije zadovoljan i obrazloži je li zadovoljan ili nije zadovoljan, govori o sasvim stotim temama. Dakle, … … [[Upadica se ne čuje.]] Molim vas gospođo zastupnice ja vama ne upadam u riječ. Dakle tražiti ćemo izmjenu Poslovnika. A kada je riječ o vašem pitanju, nekoliko stvari koje ste netočno iznijeli, ja ću ih korigirati. Prvo, po novom Zakonu o profesionalizaciji državnih službenika a ne politizaciji, koji je zakon donijela ova Vlada, odnosno u bivšem sazivu, … … [[Upadica se ne čuje.]] Sabor, ali na prijedlog moje Vlade. To je znači prva činjenica. Iz toga se vidi tko želi profesionalizaciju, a tko želi politizaciju. Jer da ste vi željeli profesionalizaciju onda biste to bili učinili vi. Mi smo taj zakon donijeli i provesti ćemo ga točno onako kako piše. I nije točno da sad ministri diskrecijskim svojim odlukama postavljaju ravnatelji ili direktore uprave. Ne, nego upravo ide natječaj koji će biti u svim ministarstvima, dogovorili smo kriterije natječaja i ide natječaj po svim ministarstvima za ta mjesta. Dakle nitko još nikoga nije imenovao, to ne postoji što ste vi rekli. I treće i konačno. Da hrvatska Vlada u prošlom sazivu nije provodila ovo što ste vi rekli nego upravo suprotno, činjenica je i vaš primjer. Znam konkretno da smo vam ponudili da ostanete raditi u ministarstvu ministrice Matulović Dropulić, vi ste sami otišli bez obzira što ste bili članica SDP-a, naš je prijedlog bio da ostanete u ministarstvu, vaša je odluka bila da odete.
Povreda Poslovnika, poštovana zastupnica Gordana Sobol.
Gospodine potpredsjedniče povrijeđen je Poslovnik i to onim od članka od 179. do članka 182. sa posebnim naglaskom na članak 182. koji govori o tome na koji način predsjednik Vlade ili članovi Vlade odgovaraju na zastupnička pitanja. Ja smatram da je apsolutno nedopustivo u Hrvatskom saboru na ovaj način obraćanje premijera prema nekom od zastupnika ili zastupnica. Što ima gospodin premijer nama govoriti vezano oko samog Poslovnika i oko toga šta će se napraviti oko Poslovnika. Da li mi u Saboru kao saborski zastupnici na bilo koji način govorimo o Poslovniku o radu Vlade. Oprostite gospodine predsjedavajući, smatram da ovo nije u redu i molim vas da drugi puta bez obzira o kome se radi, da oduzmete riječ članu Vlade. Hvala.
Premijer je ilustrirao jednim primjerom kako i zašto smatra da je povrijeđen, da treba napraviti novelu Poslovnika upravo je na jednom primjeru to ilustrirao. To ne izlazi izvan okvira ništa jednoga uobičajenoga standarda ponašanja. Neće Vlada jasno mijenjati Poslovnik nego će ga mijenjati ako ga mijenja, mijenjati će ga Hrvatski sabor. Hrvatski sabor će ga mijenjati. Zastupnica Mirela Holy. Izvolite.
Poštovani premijeru niste odgovorili na moje pitanje. Ono što žalosti jest da mnogi vaši kadrovi, njih 11 do sada, nisu bili u stanju proći čak ni ovakvu privilegiranu proceduru zbog čega ste ih jednim potezom vašeg premijerskog pera promovirali u državne tajnike s najvišim koeficijentom plaće dužnosnika. Državni tajnici niču kao gljive poslije kiše, već ih imamo oko 50-tak pa se postavlja pitanje kako će država koja sve više tone u inflaciju, podmiriti ovu skupu, glomaznu i neučinkovitu administraciju političkih podobnika.
Poštovani zastupnik Mato Bilonjić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, gospodine predsjedniče Vlade, gospođe i gospodo članovi Vlade, kolegice i kolege. Naime moje pitanje se odnosi na Ministarstvo obrane, odnosno na gospodina državnog tajnika. U zadnje vrijeme smo svjesni da mediji prilično objavljuju tekstove o kašnjenju modernizacije Hrvatskog ratnog zrakoplovstva, piše se o čestim kvarovima, nedostacima pričuvnih dijelova za zrakoplove i helikoptere što po mom uvjerenju i nije tako crno kada znamo da nedavni slučaj prijevoza trudnice koja je rodila Bogu hvala u helikopteru, živa i zdrava, te isto tako na poligonu Gašinci gdje je naše ratno zrakoplovstvo imalo vježbu, ostavilo je jedan impresivan dojam. Smatram kao građanin da stručnost, domoljublje pripadnika Hrvatskog ratnog zrakoplovstva nije uopće upitno pa nam recite kakvo je trenutno stanje ratnog zrakoplovca i tehnike, odnosno kada možemo očekivati modernizaciju zrakoplovne tehnike? Hvala.
Državni tajnik, Mato Rabotek. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine zastupniče pa evo, ispravnost zrakoplovne tehnike je zadovoljavajuća s obzirom na objektivne poteškoće. Generalno uzevši i ne ulazeći u detaljnu elaboraciju i ispravnosti pojedinih tipova letjelica u Hrvatskom ratnom zrakoplovstvu što bi nam svakako pomoglo da bolje ilustriramo stanje, međutim dakle ne ulazeći u detaljnu elaboraciju možemo reći da se ispravnost kreće negdje iznad 50% što je usput rečeno mnogo više od … /Govornik isključen pa ponovo uključen./ … kada je prethodna Vlada došla na vlast gdje je stanje dale bilo mnogo lošije. Međutim, treba reći da taj posao, dakle 50% odgovara ili nešto više iznad 50% odgovara letjelicama koje su operativno potpuno ispravne i trenutno raspoložive. Ostale letjelice nalaze se u različitim statusima, primjerice na redovitom tehničkom pregledu koji se obvezno provodi nakon određenog broja sati letenja, na remontu, na popravku i neke izvan uporabe pri čemu se manji broj takvih letjelica neće uopće više ni popravljati nego služe kao izvor pričuvnih djelovanja. Za postizanje više razine ispravnosti zrakoplovne tehnike poduzete su i poduzimaju se odgovarajuće mjere. Radi povećanja sigurnosti letenja kao i zadovoljenja NATO normi, Oružane snage Republike Hrvatske u tom pravcu i provode modernizaciju. To znači ispunjenje ne samo NATO standarda nego i ispunjenje civilnih normi. Pa evo, primjerice ja ću vam dati jedan kratki pregled onoga što je u tom smislu na planu modernizacije Hrvatskog ratnog zrakoplovstva napravljeno u proteklih par godina. Obavljena je modernizacija dvaju helikoptera Mi-8 MTV ugradnjom identifikacijskih uređaja temeljem američkog FMF programa. Obavljen je generalni remont i modernizacija transportnih zrakoplova M-32P. Obavljen je remont i modernizacija helikoptera Mi-8 MTV. Nabavljeno je pet športskih aviona za selekcijsku obuku pilota. Potpisani su ugovori o nabavi dva nova protupožarna zrakoplova … [[Govornik se ne razumije.]] , popularni kanaderi i tri AirTractora AT 802. Poslovi rješavanja … [[Govornik se ne razumije.]] duga između Ruske federacije i Republike Hrvatske dakle, nabavili smo deset novih helikoptera Mi-171Š. Pristiglo je već četiri takva helikoptera. U ožujku dolaze još tri. A u travnju i posljednja tri. Završno. HRZ i PZO pored svoje osnovne zadaće zaštite suvereniteta Republike Hrvatske u zraku i potpore snagama na zemlji obavlja cijeli niz civilnih zadaća koje su važne za naše građane i prepoznate su kao takve. To su evo, samo da nabrojimo: protupožarna zaštita, akcije u traganju i spašavanju u suradnji sa Gorskom službom spašavanja, hitne medicinske intervencije, sudjelovanje u zaštiti obalne straže te drugi vidovi pomoći civilnim institucijama. Dakle, ono što smo vidjeli na vježbi u … [[Govornik se ne razumije.]] samo je jedan dio sposobnosti koje piloti Hrvatskog ratnog zrakoplovstva stalno iskazuju u obnašanju ovih pobrojanih svojih svakodnevnih zadaća. Možemo reći da će Hrvatsko ratno zrakoplovstvo u narednom razdoblju još imati bolje uvjete za rad kroz mjere poboljšanog životnog standarda svojih djelatnika i kroz podizanje razine ispravnosti zrakoplovne tehnike.
Poštovani zastupnik Mato Bilonjić.
Hvala gospodine državni tajniče. I nadam se … [[Govornik se ne razumije.]] opremanju svih vidova i rodova Hrvatske vojske na sigurnost svih naših građana.
Poštovana zastupnica Karmela Caparin.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, članovi Vlade, kolegice i kolege zastupnici i poštovani gosti na galeriji. Moje pitanje upućujem ministru zdravstva i socijalne skrbi gospodinu Darku Milinoviću. Sagledavajući trenutnu situaciju koja se odnosi na stanje broja liječnika u Republici Hrvatskoj evidentan je podatak koji govori da nam za popunjavanje svih slobodnih mjesta zaista nedostaje liječnika. U Republici Hrvatskoj ima 2,4 liječnika na tisuću stanovnika. U sustavu bolničke zdravstvene zaštite u četiri glavne djelatnosti kirurgija, interna, ginekologija, porodništvo te pedijatrija, prema našim standardima trenutno nedostaje oko 950 liječnika. U sustavu primarne zdravstvene zaštite za popunu osnovne mreže zdravstvene djelatnosti trenutno postoje mjesta za 150 timova opće medicine, 285 stomatoloških timova, 57 timova za zdravstvenu zaštitu žena dakle ginekologija, i 85 pedijatrijskih timova. Loša situacija je i sa liječnicima specijalistima. Znamo da je prosječna starost preko 50 godina. Broj upisanih studenata na četiri medicinska fakulteta u Hrvatskoj godinama je isti i iznosi oko 400. Interes mladih ljudi nažalost za tako teško zanimanje sve je manji. Studiranje traje dugo, šest godina, dalje specijalizacija četiri do šest godina. Između toga je obavljen onaj staž od jedne godine. Dakle, … [[Govornik se ne razumije.]] mogao bi zaista biti problematičan. A još k tome se može i povećati liberalizacijom tržišta s obzirom da nas čeka ulazak u Europsku uniju. Ne samo to nego i daljnje smanjenje liječnika će zaista dovesti i odrazit se na zdravstvenu zaštitu stanovništva. Ja vas molim da mi odgovorite koje mjere ćete poduzeti kako bi riješili nedostatak liječnika u Republici Hrvatskoj? Hvala.
Ministar zdravstva i socijalne skrbi Darko Milinović. Izvolite!
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, uvažene zastupnice i uvaženi zastupnici! Pa evo, poć' ću upravo od kraja vašeg pitanja i zašto je pao interes mladih ljudi da se upute u struku zdravstva, da upišu medicinski fakultet ili stomatološki fakultet. Pa i ja se to pitam. I problem nedostatka kadrova u zdravstvu nije od jučer. To je kronični problem i to je jedan veliki izazov i pred menom kao ministrom zdravstva i pred novom Vladom Republike Hrvatske. Reći ću nešto, svoja osobna razmišljanja. Mislim da je previše senzacionalizma oko pojedinih afera u zdravstvenom sustavu. Ja sam kao ministar zdravstva uvjeren da 99% zdravstvenih djelatnika obavlja svoj posao pošteno. Nema ovdje evo u, ja sam uvjeren, u Saboru kolege koji nije neki dio svog slobodnog vremena posvetio struci odnosno posvetio pacijentu. I zašto sada demotiviranost mladih ljudi da upišu ovo jedno teško i odgovorno zvanje je i percepcija hrvatske javnosti da veliki dio korupcije upravo stanuje u zdravstvenom sustavu. Ali mislim da se zajedno zdravstveni djelatnici sa svih nivoa od medicinske sestre do liječnika moramo boriti protiv percepcije koja na neki način demotivira mlade ljude da se upišu na medicinske fakultete i završe ovo jedno uistinu složeno i odgovorno zvanje. Isto tako u prijedlogu nove reforme ili u razmišljanjima o novoj reformi će ići i zaštita struke. Ja sam jedan od mojih prvih poteza, mislim prvi ili drugi dan kada samo postao ministar, otišao sam u Vodice dat' jasnu podršku struci kada je ona bila u pravu. A isto tako jasno, evo i sad želim podržati akciju "Dijagnoza I. i II", dakle stati odnosno osuditi one koji su odgovorni za percepciju afera ili korupciju u zdravstvenom sustavu. Ova Vlada povlači niz poteza kojima pokušava umanjiti alarmantno stanje, složit ću se s vama u zdravstvenom sustavu, od plaćenog staža za mlade doktore koji se zapošljavaju dakle, u roku od tri mjeseca nakon završenog fakulteta, od raspisivanja specijalizacije. Danas, a ne tako davno smo bili sretni kada dobijemo bilo kakvu specijalizaciju. Danas smo došli do nivoa da mladi liječnici, mladi kolege zapravo izabiru specijalizaciju kojom se žele baviti. Imamo i prijedlog o uvođenju novih specijalizacija hitne medicinske pomoći, neke grane koje su sada na nivou subspecijalizacije da spustimo na nivo samostalne specijalizacije ali moramo potražiti odgovore ili suradnju i na području regionalne uprave i samouprave. Dakako, status vijećnika ja sam uvjeren da će na kraju ove Vlade, dakle na kraju ove četiri godine biti bolji i to naravno mislim danas kada postanete specijalista, prođe iza vas deset ili petnaest godina razno raznih, od fakulteta do razno raznih usavršavanja i kada pogledate status današnjeg liječnika u Republici Hrvatskoj mislim da je i on na neki način odgovoran za demotiviranje mladih ljudi da pristupe ovom odgovornom zvanju. Dakle, niz mjera tijekom i ove prve godine ali i tijekom četiri godine Vlada Republike Hrvatske i moje resorno ministarstvo će napraviti kao što je i raspisivanje specijalizacije u posljednje tri godine raspisano je 2 tisuće 600, 2 tisuće 700 specijalizacija a od 2000. do 2003., zapravo 1999. do 2003. godine bilo je negdje samo tisuću i 500 specijalizacija. Dakle, niz mjera koje ćemo poduzeti ići će za tim da riješimo ovaj ili da uđemo u proces rješavanja ovog kroničnog problema u zdravstvu i nedostatak zdravstvenog kadra.
Poštovana zastupnica Karmela Caparin.
Hvala lijepa. Vjerujem da će te mjere zaista pridonijeti rješavanju ovako teške trenutne situacije. I slažem se s vama, jedna medijska hajka je, ljudi neće na medicinu. Vi znate u vaše i moje doba da je na jedno mjesto bilo sedam kandidata na prijamnom ispitu a danas je to jedva da kandidata. A što se tiče lokalne samouprave ja vam mogu reći da u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji i bjelovarska bolnica već godinu dana raspisuje natječaj za jednog internistu gdje mu još omogućava i stan i ne možemo dobiti gotovog internistu. Zaista postoji manjak i specijalista. Hvala.
Poštovana zastupnica Nada Čavlović Smiljanec. Izvolite.
Hvala vam lijepo potpredsjedniče Sabora. Ja svoje pitanje upućujem predsjedniku Vlade. Pa tijekom prošlog mandata Vlada je u tajnosti dodjeljivala višemilijunska sredstva iz državnog proračuna na zatvorenim sjednicama Vlade. Najzanimljivija je činjenica to što se najveći dio tih sredstava dodjeljivao upravo … [[Govornik se ne razumije.]] Vlade i to nakon što je Hrvatski sabor bio raspušten i nakon što su raspisani izbori. Neosporna je činjenica da su ta sredstva dodjeljivana u svrhu predizborne kampanje i kupovine birača. Moje pitanje glasi da li će i kada Vlada Republike Hrvatske započeti praksu detaljnog objavljivanja iznosa kao i popisa pravnih i fizičkih osoba kojima je dodijelila sredstva iz državnog proračuna na zatvorenim dijelovima svojih sjednica te za koje su namjene navedena sredstva dodijeljena. Hvala lijepa.
Predsjednik Vlade doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospođo zastupnice, sukladno zakonima sve ono što se dobije iz državnog proračuna objavi se u "Narodnim novinama", znači i ono što je i godišnje izvješće i mjesečno izvješće. Prema tome, nema nikakvog razloga da se bilo šta skriva niti da se bilo šta vama neda na uvid. Dakle, sve ono što korisnici državnog proračuna dobiju to je objavljeno i to je u mjesečnom i u godišnjem izvješću, i doći će čak u Hrvatski sabor.
Ja moram konstatirati da nisam zadovoljna sa odgovorom. Ja bih samo molila da se ipak ovaj popis znači pravnih i fizičkih osoba i iznosa iz svrhe dodjele dostave pisanim putem. Hvala lijepo.
Hvala. Poštovani zastupnik Mario Habek.
Poštovani potpredsjedniče Sabora. Moje pitanje postavljam potpredsjednici Vlade gospođi Đurđi Adlešić. Gospođo Adlešić, vi ste na jednoj konferenciji za novinare u ožujku 2006. godine izjavili slijedeće, citiram: "Hrvatska si kao tranzicijska i turistička država sa 300 tisuća nezaposlenih ne može dopustiti zabranu rada nedjeljom.". Danas mislite drugačije. Sad vas ja pitam što se to promijenilo? Ili Hrvatska nije više turistička zemlja ili je Hrvatska država u kojoj nema nezaposlenosti?
Potpredsjednica Vlade Đurđa Adlešić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovane zastupnice i zastupnici. Poštovani zastupniče Habek, ja ću vam vrlo rado odgovoriti i što se od tada promijenilo i ono što ja o tome osobno mislim jer vidim da ste me tako pitali. Naime, ono što se promijenilo ima 40 tisuća manje nezaposlenih, to je svakako dobra informacija koja sigurno veseli i vas. Što se tiče rada nedjeljom ja ću vam reći da sam doista bila autor zakona ne o trgovini nego Zakona o radu u kojem je ugrađen čitav niz točaka a ne samo rad nedjeljom. To je prije svega zaštita od mobinga koja prije tog zakona nigdje nije bila ugrađena. Zatim je to bila zaštita od sive ekonomije sa obavezom plaćanja prekovremenog rada i sa određenim nadzorima koji su točno trebali propisati kada taj nadzor ide. I treće je rad nedjeljom. Prve točke koje sam vam pobrojila, dakle mobing, inspekcijski nalazi i dvostruko povećane kazne za one koji ne plaćaju radnike koji rade nedjeljom i blagdanom su uvrštene i u sadašnji prijedlog zakona koji će se naći pred zastupnicima, međutim još nije raspravljane na GSV-u. Kako će zakon proći na GSV-u to ćemo imati prilike vidjeti jer ono što će oni na koje se taj zakon odnosi a to su socijalni partneri i sindikat i poslodavci će sigurno biti snažniji od onoga što osobno ja mislim. Hvala vam lijepa.
Zastupnik Mario Habek. Izvolite.
Gospođa Adlešić, čini mi se da se ništa nije promijenilo osim vaše pozicije. Vi ste danas potpredsjednica hrvatske Vlade i za te potrebe te pozicije zaboravili ste na sve ideje, odustali ste od svih ideja koje ste zastupali ranije.
Poštovani zastupnik Živko Nenadić.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine premijeru, kolegice i kolege. Svoje pitanje upućujem ministru mora, prometa i infrastrukture gospodinu Božidaru Kalmeti. Obzirom da su se u nekim medijima pojavile špekulacije o kašnjenju naših službi u spašavanju turskog broda "UN ADRIATIC" kojega je 6. veljače 2008. zahvatio požar 13 nautičkih milja zapadno od Rovinja, možete li nam reći je li Republika Hrvatska pravovremeno intervenirala u ovoj pomorskoj nesreći i jesmo li osposobljeni za prihvat brodova koji se nađu u ovakvoj situaciji?
Ministar Božidar Kalmeta. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen, ne čuje se.]] Pa evo ja prije nego što odgovorim na ovo pitanje želim kazati da je danas u 10 i 50 sati ovaj broj na kojem je izbio požar "UN ADRIATIC" privezan u tršćansku luku i time je ovaj prvi dio priče oko tog broda završen. Ono što možemo konstatirati nakon svega ovoga što se događalo ovih dana od kada je izbio požar na tom brodu koji je prevozio šlepere pa do danas, možemo jasno kazati da je Hrvatska osposobljena i spremna za takve i eventualne slične neugodne situacije, neugodne događaje koji se događaju i koji se eventualno mogu dogoditi u hrvatskom moru, bilo u unutrašnjim teritorijalnim vodama ili bilo u ZERP-u. Javnost dobro zna i praćeno je i dobro je to prenašano iz dana u dan što se događalo sa tim brodom, ali evo, ja ću samo nekoliko podataka kazati da vidimo kako se promptno reagiralo. Naime, prvi dan je nacionalna središnjica za traganje i spašavanje dobila dojavu sa tog broda u 5 sati i 4 minute, već odmah nakon toga je naša nacionalna središnjica poslala poziv svim brodovima koji se nalaze u blizinu da dođu kod tog broda i da pomognu posadi. Već u 7 i 6 minuta su tri broda koja su se nalazila najbliže tom brodu koji je bio ugrožen su došla do tog broda, preuzela 9 članova, 9 putnika i 20-tero članova posade i odvezla ih Veneciju. Brod je tada ostao plutati, brod je, dakle, nije, nisu bila bačena sidra i brod je gorio. Već u 5 sati i 20 minuta, dakle, samo 10-ak minuta nakon dojave tegljači su krenuli prema tom brodu da bi negdje oko 7 sati i 45 minuta već dva tegljača bila kod tog broda. Taj dan odmah je intevernirao i kanader, gasi otvoren plamen, bila su u jednom trenutku i dva kanadera. I da ja sada ne prepričavam šta se događalo iz sata u sat, činjenica je da dok su došla dva … [[Govornik se ne razumije.]] tegljača koja su došla drugi dan i dok su došle specijalizirane službe iz Nizozemske za gašenje takve vrste požara da je praktički brod bio apsolutno stabilan, pod kontrolom, požar ugašen i da su ga naši tegljači držali, držali da tako kažem pod kontrolom, hladili. Tako da se iz tog vidi da smo apsolutno sve napravili šta je trebalo napraviti. Osim tog, Zavod za javno zdravstvo je stalno vršilo kontrolu eventualnog onečišćenja mora, s jedne strane, s druge strane osiguravatelj broda je na naš zahtjev dao jamstva za troškove koje smo imali oko tog broda i za eventualno onečišćenje koje je moglo nastupiti. Bile su definirane tri poticajne lokacije, te lokacije za, ako bi bilo potrebno taj brod negdje doteglit u neku od naših, našu obalu, dakle, sve je išlo s jednim svojim tijekom i da na kraju kažem ono što ste i postavili pitanja na početku. Hrvatska je apsolutno spremna za takve i slične slučajeve. Jasno da, mi moramo i dalje razvijati, jačati našu flotu i kada je u pitanju obalna straža, o tome je prije nešto govorio državni tajnik, da ne bih širio, ali evo, na ovom primjeru smo pokazali da je sve funkcioniralo kako je najbolje moglo i kako je predviđeno da treba se funkcionirati u takvoj situaciji.
Poštovani zastupnik Živko Nenadić. Izvolite.
Poštovani ministre. Ja vam se zahvaljujem i čestitam što ste uspjeli spriječiti da ova nesreća na našemu Jadranu ne pretvori se u katastrofu. Uspjeli ste to brzom i učinkovitom akcijom, dakle, zadovoljan sam i sa tom akcijom i sa odgovorom. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Frano Matušić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, pozdravljam predsjednika Vlade i sve članove Vlade. A pitanje upućujem ministru kulture, gospodinu Biškupiću. Gospodine ministre, prigodom noći muzeja primijetili smo da se doista veliki broj građana, veliki broj posjetitelja odazvao toj akciji i mogli smo ih vidjeti u svim muzejima diljem Hrvatske. Ovom akcijom, manifestacijom, u fokus javnosti došli su muzeji, odnosno vrijednosti koji se čuvaju i prezentiraju u muzejima i predstavljaju dio naše povijesti, tradiciju, umjetnost jednom riječju hrvatsko nacionalno blago, odnosno hrvatski kulturni identitet. Međutim, neki od tih muzeja zatvoreni su većim dijelom godine. Pa vas pitam zapravo što ministarstvo može napraviti da bi riješilo taj problem i da bi to kulturno blago i to što predstavlja naš kulturni identitet bilo mogućnosti prezentirati i našim građanima ali i svima onima koji dolaze u Hrvatsku.
Ministar kulture, Božo Biškupić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče. Noć muzeja je ustvari pokazala da nam nije dosta samo ta jedna noć, nego da nam treba i dane muzeja, jer je te noći oni muzeji koji su bili otvoreni sa jednim vrlo atraktivnim programom, ambicioznim marketingom uspjelo se postići da se u neke muzeje čekalo po više od pola sata da možete uopće u njega ući. To je znak, zapravo promišljanje za sve nas u kulturi, a posebno za ljude koji se bave muzejskom strukom, da treba učiniti kvalitetne programe, vrlo atraktivne postave i od te noći pretvoriti naravno i u dane. Hrvatska ima nešto više od 160 muzeja i muzejski zbirki, godišnje to posjeti nešto više od 2 milijuna posjetitelja. Ta se cifra može još ako ne udvostručiti, a ono barem milijun posjetitelja više ukoliko uspijemo napraviti atraktivni program. Znam za taj problem da su neki muzeji zatvoreni u neprimjereno vrijeme, posebno ćemo, i pripremiti ćemo i novi zakon o muzejima, ima u toj struci i drugih nedostataka, kako bi to izbjegli, ali ćemo maksimalno učiniti da bi noći muzeja postanu i na, u turističkim mjestima i dani muzeja i večeri muzeja na taj način i animirati ćemo što više ljudi kako bi vidjeli ovaj dio. Čuva se u Hrvatskoj nešto više od 6 milijuna pokretne građe, 6 milijuna predmeta po našim muzejima, mnogi od nas niti znamo i u depoima smo, još u toj struci trebamo puno toga još uraditi i na najboljem smo putu.
Poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljuje, zadovoljan sam odgovorom.
I poštovani zastupnik Zlatko Koračević. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, članovi Vlade. Pored niza problema koje imaju poljoprivredni proizvođači svinjska kuga je jedan od posebnih problema unazad godinu dvije. Posebno se intevizirala odlukom o prestanku cijepljenja, protiv svinjske kuge, koja je u to vrijeme nazvana brzopletom i neodgovornom i nestručnom, pa se i čak tražila i ostavka tadašnjeg resornog ministarstva. Danas je kolega Čehok progovorio o tom problemu, o problemu 12 tisuća kućanstava sa područja Varaždinske županije. Čuli smo od gospodina ministra Pankretića da je se, problem rješava jedan ispravak. Ministre još uvijek je status kvo, nije se pokrenulo ništa, informacija od prije pola sata. Problem se rješava na način da će ljudi dobiti negdje oko 20% manje nego je to bilo prije godinu dana na način da država rješava 6 kuna. Prije dvije godine je to bilo 3 kune. Mesna industrija 4 kune, prije dvije godine ili godinu dana je bilo 9 kuna. 12 kuna su dobili u komadu. Sad će dobivati pojedinačno, najprije glavnica pa iza toga država. Prema tome problem je i dalje prisutan. S obzirom da u poljoprivrednoj proizvodnji uglavnom se problemi rješavaju od slučaja do slučaja. Strukturalno ne rješava se gotovo ništa. Ti problemi nisu samo posljedica prošle nestručne Vlade. Ti su problemi posljedica i još u doba predsjednika Račana i svih ostalih vlada. Moje je pitanje u kom roku će Ministarstvo osigurati uvjete za održivu proizvodnju u svinjogojstvu?
Hvala. Gospodin ministar Pankretić izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvaženi saborski zastupniče ja sam djelomično odgovorio na dio vašega pitanja uvaženom zastupniku Čehoku. Ponovit ću one informacije koje ja imam do sada koje demantiraju ovaj dio koji je vi kažete vezan uz otkup. Definitivno mogu odgovorno pred hrvatskom javnošću potvrditi. 500 komada odojaka je danas i jučer odvezeno u Vajdu na daljnji tov sa područja koje je zaraženo sa klasičnom svinjskom kugom. Moram reći da problem je što se tiče svinjske kuge eskalirao još prošle godine no međutim mogu naglasiti da sve mjere kontrole i iskorijenja se radi i provode sustavno kako je to predviđeno i u skladu sa propisima i moram reći da su to izolirana područja u tom dijelu. Nažalost to ne može utješiti one naše poljoprivredne proizvođače kod kojih se nažalost svinjska kuga pojavi. Mi, ja i ovom prilikom apeliram na sve one poljoprivredne proizvođače koji nažalost su pod udarom onih koji ovdje iskrivljuju određene mjere pa dolazi jednostavnim rječnikom rečeno do određenog šverca, određene kupnje svinja a i na taj način prijenosa bolesti iz zaraženog područja. I to ugrožava sve one korektne proizvođače koji nažalost se tome ne mogu oduprijeti. Ono što ovoga trenutka činimo je maksimum. I vi ste sami napomenuli da su ove mjere što se tiče interventne potpore znatno veće nego što su bile prošle godine. No nažalost naš utjecaj na cijenu, moram iskreno to reći koja danas je na tržištu nije u tom dijelu. Nažalost moramo reći da je cijena svinjskog mesa u usporedbi u odnosu na prije 5 godina danas manja gotovo 10%. Nažalost to su takve cijene. Tržište diktira a mi možemo intervenirati koliko nam je dopušteno u tom dijelu. Mislim da činimo sve da riješimo te probleme posebice u Varaždinskoj županiji. Već smo na terenu što se tiče Međimurske županije jer imam evo dojavu od danas da se tamo ponovo pojava svinjske kuge. Rješavat ćemo te probleme trenutno u tom dijelu. Mi smo imali jedan veliki sastanak sa svim proizvođačima svinjogojcima ali i sa mesnim industrijama gdje smo skrenuli pozornost da ne želimo ove probleme rješavati trenutno nego smo predložili jasne dugoročne mjere. Neke od njih zbog kratkoće vremena ću ovdje spomenuti, a jedna od tih mjera je dakako sređivanje tržišta cijena zbog dugoročnosti o kojoj ste vi govorili, ali i svakako dodatna ulaganja koja su potrebna u ovom sektoru. O dodatnim ulaganjima putem kapitalnih ulaganja sam već govorio, ali mogu napomenuti da ćemo tu posebno intenzivirati rad da evo doprinesemo tome da i naši poljoprivredni proizvođači budu konkurentni. Osobno mislim i optimista sam u pogledu svinjogojske proizvodnje jer svinjogojska proizvodnja ima ne samo tradiciju nego ima i određene komparativne prednosti. Svi dobro znamo da je naše područje dobro za proizvodnju kukuruza, a znamo da je to gotovo 80% hrane što se tiče svinjogojstva. Mislim da u tom dijelu ali uz modernizaciju ulaganje u tehnologiju, ali i u proizvođače vezano za edukaciju možemo nastaviti u dobrom smjeru. Ono što je bitno da na kraju kažem. Sve ono što smo razmatrali sa najjačim stručnjacima vezano uz svinjsku kugu, sada kada smo došli do ove razine na kojoj jesmo gotovo bi bilo po preporuci svih njih potez kojim bi se došlo do ukidanja s obzirom na ulazak u Europsku uniju s obzirom na direktive koje imamo ne bi bio dobar [[Upadica: Hvala.]] I procijenili smo da moramo izolirati sve ove slučajeve ali biti svakodnevno na pripomoć našim proizvođačima [[Upadica: Hvala.]] u svinjogojstvu. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin zastupnik Zlatko Koračević. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine ministre, upravo zahvaljujući ovom vi ste rekli velikom sastanku sa proizvođačima ti ljudi su me zamolili da danas postavim ovdje to pitanje. Sigurno me nisu zamolili zato što to ne treba. I njihovo strpljenje je pritisnuto sa neriješenom situacijom i poskupljenjima a posebno da ne spominjem i ovu kazalište sa povećanjem cijena gnojiva. Moje pitanje je bilo konkretnoj. U kom roku će Ministarstvo osigurati uvjete za održivu proizvodnju u svinjogojstvu pa vas molim u tom smislu jedan pismeni odgovor. A vjerujte da i za, za, da i za proizvođače u poljoprivredi još uvijek ima nade i siguran sam da ne misle da nada umire zadnja.
Hvala lijepa. Dame i gospodo zastupnici sa ovim smo završili ovu točku dnevnog reda zastupničkih pitanja. Upozoravam na sjednicu koju je zakazala gospođa Majdenić, … [[Govornik se ne razumije.]] Odbora za izbor i imenovanja. Nastavak sjednice je u 15 sati i 15 minuta sa točkom dnevnog reda Izvješće Mandatno-imunitetskog povjerenstva. Dakle u 15 i 15. Prijatno! Dame i gospodo zastupnici, nastavljamo sa sjednicom i prelazimo na prvu točku dnevnog reda 1. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva Molim predsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva gospodina Sesvečana da uzme riječ. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Dakle, imamo prvo izvješće o početku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Dražena Bošnjakovića i početku zastupničkog mandata zamjenika zastupnika Stjepana Kundića. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 4. sjednici održanoj 20. veljače 2008. godine pisani zahtjev zastupnika Dražena Bošnjakovića od 13. veljače 2008. kojom je izvijestio povjerenstvo da je 31. siječnja 2008. godine imenovan na dužnost čije je obnašanje sukladno članku 9. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor nespojivo s dužnošću na koju je imenovan, te da stavlja zastupnički mandat u mirovanje. Kako je gospodin Bošnjaković izabran za zastupnika kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice u šestoj izbornoj jedinici Hrvatska demokratska zajednica je sukladno članku 12. stavku 1. zakona odredila da gospodin Stjepan Kumbić kao zamjenik zastupnika u navedenoj izbornoj jedinici započne obnašati zastupničku dužnost umjesto zastupnika Dražena Bošnjakovića. Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za početak mirovanja zastupničkog mandata Dražena Bošnjakovića kao i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti njegovog zastupnika Stjepana Kundića. Sukladno rečenom, Mandatno-imunitetno povjerenstvo nakon provedene rasprave jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o mirovanju zastupničkog mandata zastupnika i početku obnašanja zastupničke dužnosti zastupnika. Dana 31. siječnja 2008. godine započelo je mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Dražena Bošnjakovića i zastupničku dužnost sukladno članku 9. stavku 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora dana 20. veljače 2008. počinje obnašati zamjenik zastupnika Stjepan Kundić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Tko je za? Hvala. Ima li netko protiv? Suzdržan? Nema. Dalje izvolite.
Slijedeće izvješće je o početku mirovanju zastupničkog mandata zastupnice Danice Hurse i početku zastupničkog mandata zamjenika zastupnice Željka Vincelja. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na četvrtoj sjednici održanoj 20. veljače 2008. godine pisani zahtjev za mirovanje zastupničkog mandata koji je sukladno članku 14. stavku 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela Danica Hursa, zastupnica u Hrvatskom saboru aktom od 18. veljače 2008. godine. Kako je gospođa Hursa izabrana za zastupnicu kao kandidatkinja na listi Hrvatske narodne stranke liberalni demokrati u trećoj izbornoj jedinici Hrvatska narodna stranka liberalni demokrati je sukladno članku 12. stavku 1. zakona odredila da gospodin Željko Vincelj kao zamjenik zastupnika u navedenoj izbornoj jedinici započne obnašati zastupničku dužnost umjesto zastupnice Danice Hursa. Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za početak mirovanja zastupničkog mandata kao i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti, njezinog zamjenika Željka Vincelja. Sukladno rečenom Mandatno-imunitetno povjerenstvo nakon provedene rasprave jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o mirovanju zastupničkog mandata i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika i to dana, dakle 19. veljače 2008. godine započinje mirovanje zastupničkog mandata zastupnice Danice Hursa i zastupničku dužnost sukladno članku 9. stavku 2. Poslovnika Hrvatskog sabora dana 20. veljače 2008. godine počinje obnašati zamjenik zastupnika Željko Vincelj.
Ispričavam se. Prethodno smo glasovali u pogledu zastupnika Stjepana Kundića koji je počeo obnašati zastupnički mandat namjesto Dražena Bošnjakovića i utvrđujem da je započelo obnašanje zastupničkog mandata gospodina Stjepana Kundića i srdačno mu čestitam. [[Pljesak.]] Sada otvaram raspravu o izvješću u pogledu gospodina Željka Vincelja, odnosno zastupnice Danice Hursa. Ima li interesa za raspravu? Nema. Zaključujem raspravu i stavljam prijedlog Mandatno-imunitetskog povjerenstva na glasovanje. Tko je za? Hvala. Ima li netko protiv? Nema. Suzdržan? Nema. Utvrđujem da je započelo obnašanje zastupnika, zamjenika zastupnika gospodina Željka Vincelja kao zastupnika Hrvatskog sabora i njemu srdačno čestitam. [[Pljesak.]] Sukladno članku 7., sukladno članku 7. i 8. Poslovnika zastupnici Željko Vincelj, Stjepan Kundić i Branimir Glavaš nisu bili nazočni ili nisu započeli obnašati zastupnički mandat pri konstituirajućoj sjednici Hrvatskog sabora. Ja ću sada pročitati prisegu i molim zastupnike da ustanu i reknu, izgovore riječ “prisežem“ nakon mog ovog teksta. Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštovani pravni poredak, te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske. Zastupnik Željko Vincelj?
Prisežem.
Hvala. Zastupnik Stjepan Kundić.
Prisežem.
Hvala lijepa. Zastupnik Branimir Glavaš.
Prisežem.
Hvala lijepa. Čestitam zastupnicima na položenoj prisezi i želim uspjeh u obavljanju časne i odgovorne dužnosti zastupnika Hrvatskog sabora. Dame i gospodo zastupnici. Vratiti ćemo se trenutak na Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva radi kolege koji zamjenjuje kolegu Čačiju. Pa molim predsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Dakle, imamo izvješće o prestanku zastupničkog mandata zamjenika zastupnika Miroslava Čačije i početku zastupničkog mandata zamjenika zastupnika Stanka Grčića. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora na 5. sjednici održanoj 22. veljače 2008. godine, utvrdilo je da je podnošenjem ostavke na zastupničku dužnost, zamjeniku zastupnika Miroslavu Čačiji zbog imenovanja na dužnost 19. veljače 2008. godine koja je nespojiva sa obnašanjem zastupničke, sukladno članku 10. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, prestao njegov zastupnički mandat te su se stekli uvjeti da drugi zamjenik zastupnika započne obnašati zastupničku dužnost. Povjerenstvo je utvrdilo da je gospodin Miroslav Čačija, danom 11. siječnja 2008. godine započeo obnašati zastupničku dužnost kao zamjenik zastupnik, kandidiran u II. Izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske seljačke stranke i Hrvatsko socijalno-liberalne stranke umjesto gospodina Damira Bajsa. Povjerenstvo je utvrdilo da su prestankom zastupničkog mandata gospodina Miroslava Čačije i obavijesti koalicije stranaka Hrvatske seljačke stranke i Hrvatske socijalno liberalne stranke, sukladno članku 12. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, o osobi koja će umjesto gospodina Damira Bajsa obnašati zastupničku dužnost ispunjeni su zakonom utvrđeni uvjeti za početak zastupničkog mandata zamjenika zastupnika Stanka Grčića. Sukladno rečenom Mandatno-imunitetno povjerenstvo je nakon provedene rasprave jednoglasno predložilo Hrvatskom saboru donošenje Odluke o prestanku zastupničkog mandata zamjenika zastupnika i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika. Dana 19. veljače 2008. godine, prestao je zastupnički mandat zamjeniku zastupnika Miroslavu Čačiji i zastupničku dužnost je sukladno članku 9. stavku 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora danom 22. veljače 2008. godine započeo obnašati zamjenik zastupnika Stanko Grčić.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Odluku sukladno prijedlogu Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Tko je za? Molim dizanjem ruku! Hvala. Protiv? Nema. Suzdržani? Nema. Utvrđujem da je jednoglasno sa 118 glasova donesena Odluka kako ju je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Sukladno članku 7. i 8. Poslovnika, zastupnik Stanko Grčić dati će prisegu. Prisega se daje na način da predsjednik Sabora pročita tekst prisege, zatim zastupnik nakon što je prozvan ustaje i izgovara prisežem. Pročitati ću tekst prisege: "Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštovati pravni poredak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske.". Zastupnik Stanko Grčić?
Prisežem.
Hvala, zastupniče, čestitam i dobro došao u Sabor … [[Pljesak]] Za trenutak ćemo prijeć' na davanje prisege zastupnika. Nakon Izvješća Mandatno-imunitetskog povjerenstva sukladno članku 7. poslovnika pozivam zastupnicu Biljanu Borzan da da, pristupi davanju prisege. U članku 7. Poslovnika utvrđeno je da predsjedatelj pročita tekst prisege a nakon toga poimenično proziva zastupnike odnosno zastupnicu, kada je prozvan ustaje i izgovara "Prisežem!". "Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštovati pravni poredak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske." Gospođa Biljana Borzan.
Prisežem. [[Pljesak!]]
Hvala lijepa. Čestitam gospođi.
Hvala.
I želim vam mnogo uspjeha u radu u Hrvatskom saboru kao zastupnici. I sada molim, kolegice i kolege krenimo sa mandatno, izvješćima Mandatno-imunitetnog povjerenstva, pa onda izbori i imenovanja, a onda ćemo one Zakone i Odluke koje smo. Izvolite. Predsjednik Povjerenstva gospodin Damir Sesvečan.
Kolegice i kolege imamo četiri izvješća Mandatnog povjerenstva. Prvo je Izvješće o zahtjevu za odobrenje pokretanja kaznenog postupka protiv Mladena Bajića glavnog državnog odvjetnika Republike Hrvatske. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 6. sjednici održanoj 27. veljače 2008. godine zahtjev punomoćnika supsidijarnog tužitelja, odnosno oštećenika kao tužitelja Emilija Bungura iz Splita za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv glavnog državnog odvjetnika Republike Hrvatske Mladena Bajića, zbog kaznenog djela zlouporabe položaja i ovlasti iz članka 337. stavka 1. i 2. Kaznenog zakona. Člankom 7. stavak 4. Zakona o državnom odvjetništvu utvrđeno je da glavni državni odvjetnik ne smije biti pritovoren niti se protiv njega smije pokrenuti kazneni postupak bez odobrenja Hrvatskoga sabora. Shodno rečenom, nakon provedene rasprave na temelju članka 104. Poslovnika Hrvatskoga sabora Mandatno-imunitetno povjerenstvo jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje slijedeće odluke. Za vrijeme trajanja mandata uskraćuje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv glavnog državnog odvjetnika Republike Hrvatske gospodina Mladena Bajića u predmetu po optužnom prijedlogu supsidarnog tužitelja Emilija Bungura iz Splita zbog kaznenog djela iz članka 337. stavak 1. i 2. Kaznenog zakona. …/Predsjednik: Ne treba. Ima svatko./… … Dobro. Obrazloženje dobili ste u materijalima pa možete onda vidjeti.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog povjerenstva na glasovanje? Tko je za? Hvala lijepa. Ima li netko protiv? Suzdržan? Nema. Utvrđujem da je odluka donesena jednoglasno sa 121 glas. Idemo dalje.
Izvješće o zahtjevu za odobrenje pokretanja kaznenog postupka protiv Biserke Vranjić zastupnice u Hrvatskom saboru. Mandatno povjerenstvo je dakle na 6. sjednici održanoj 27. veljače ove godine razmotrilo prijedlog oštećenika kao tužitelja trgovačkog društva … [[Govornik se ne razumije.]] d.o.o. Ozalj prema uputi Županijskog suda u Karlovcu zbog davanja odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnice u Hrvatskom saboru Biserke Vranjić. Zbog kaznenog djela zlouporabe položaja i ovlasti iz članka 337. stavak 1. Kaznenog zakona. Člankom 75. Ustava Republike Hrvatske i člankom 23. Poslovnika Hrvatskog sabora utvrđen je imunitet zastupnice do prestanka njezinog zastupničkog mandata. Odluku kojom se odobrava pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnice može donijeti samo Hrvatski sabor. Mandatno-imunitetno povjerenstvo nakon provedene rasprave na temelju članka 104. Poslovnika Hrvatskoga sabora jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke. Za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnice Biserke Vranjić po istražnom zahtjevu oštećenika kao tužitelja u predmetu KIO 1/08-2 zbog kaznenog djela iz članka 337. stavak 1. Kaznenog zakona. Tako isto obrazloženje imamo.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za odluku Mandatno-imunitetskog povjerenstva? Hvala. Ima li netko protiv? Nema. Suzdržan? Nema. Utvrđujem da je jednoglasno sa 123 glasa prihvaćena odluka. Idemo dalje. Izvolite.
Slijedeće je izvješće o zahtjevu za odobrenje pokretanja kaznenog postupka protiv Zdenke Čuhnil zastupnice u Hrvatskom saboru. Mandatno povjerenstvo također na 6. sjednici održanoj 27. veljače 2008. razmotrilo je obavijest Općinskog suda u Daruvaru da je protiv zastupnice Zdenke Ćuhnil podnijeta privatna tužba Zvonka Cegledija iz Daruvara zbog kaznenog djela uvrede iz članka 199. stavak 2. Kaznenog zakona. Člankom 75. Ustava Republike Hrvatske i člankom 23. Poslovnika Hrvatskoga sabora utvrđen je imunitet zastupnice do prestanka njezinog zastupničkog mandata. Odluku kojom se odobrava pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnice može donijeti samo Hrvatski sabor. Mandatno-imunitetno povjerenstvo nakon provedene rasprave i na temelju članka 104. Poslovnika Hrvatskog sabora jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje slijedeće odluke. Za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnice Zdenke Čuhnil po privatnoj tužbi tužitelja Zvonka Cegledija iz Daruvara zbog kaznenog djela iz članka 199. stavak 2. Kaznenog zakona. Tako je i u obrazloženju.
Obrazloženje imate napismeno. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na glasovanje. Tko je za? Hvala. Ima li protiv? Suzdržanih? Nema. Utvrđujem da je jednoglasno sa 126 glasova usvojena ova odluka. Idemo dalje.
Još jedno izvješće o zahtjevu za odobrenje pokretanja kaznenog postupka protiv Ranka Ostojića zastupnika u Hrvatskom saboru. Mandatno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 6. sjednici održanoj 27. veljače 2008. godine zahtjev opunomoćenika privatnog tužitelja Franje Tureka iz Varaždina, prema nalogu Općinskog kaznenog suda u Zagrebu za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika u Hrvatskom saboru Ranka Ostojića zbog kaznenog djela klevete iz članka 200. stavak 2. Kaznenog zakona. Člankom 75. Ustava Republike Hrvatske i člankom 23. Poslovnika Hrvatskog sabora utvrđen je imunitet zastupnika do prestanka zastupničkog mandata. Odluku kojom se odobrava pokretanje kaznenog postupka može donijeti samo Hrvatski sabor. Mandatno-imunitetno povjerenstvo nakon provedene rasprave na temelju članka 104. Poslovnika Hrvatskog sabora jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje slijedeće odluke. Za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za pokretanja kaznenog postupka protiv zastupnika Ranka Ostojića po privatnoj tužbi tužitelja Franje Tureka iz Varaždina zbog kaznenog djela iz članka 200. stavak 2. Kaznenog zakona. Obrazloženje je u materijalima.
Hvala. Otvaram raspravu. Za riječ se javio gospodin zastupnik Ranko Ostojić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Pošto je cilj da ipak idemo što prije kući, ja ću odustati ali ću glasati protiv ovoga pa se nadam da će me netko u tome podržati, jer bih želio pred sudom se obraniti, a ne na način da ispada da se štitim imunitetom. Hvala.
Hvala. Stavljam odluku na glasovanje. Tko je za? Hvala. Ima li netko protiv? Izbrojite. Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 121 glas za i 7 protiv usvojen prijedlog odluke. Prelazimo na drugu točku dnevnog reda 2. Prijedlog odluke o izboru potpredsjednika Hrvatskoga sabora Člankom 31. stavkom 2. Poslovnika utvrđeno je da ako se bira 5 potpredsjednika, 3 potpredsjednika biraju se na prijedlog parlamentarne većine, a 2 potpredsjednika na prijedlog parlamentarne manjine. Na Konstituirajućoj sjednici sukladno članku 5. Poslovnika izabrani su tri potpredsjednika na prijedlog klubova HDZ-a, HSS-a, HSLS-a, HSU-a, nacionalnih manjina i SDSS-a. Klub zastupnika SDP-a predložio je gospođu Željku Antunović i gospodina mr. Nevena Mimicu za potpredsjednike, a Klub zastupnika HNS-a predložio je gospođu Vesnu Pusić. S obzirom da su predložena tri kandidata iz oporbe, Hrvatski sabor je donio zaključak da se glasovanje odgodi zbog dodatnih konzultacija. Molim predstavnike klubova SDP-a i HNS-a da nas izvijeste o svojim prijedlozima. Ima li novosti? Te smo prijedloge dobili. Izvolite. Gospodin Lesar.
… kluba Hrvatske narodne stranke, nema nikakvih novosti. Ostajemo kod svojeg prijedloga.
Hvala. Otvaram raspravu i u ime kluba IDS-a, … … [[Upadica se ne čuje.]] Pa HNS smatram da je gospodin Lesar rekao svoje. Sada je na redu klub IDS-a i gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite. … [[Upadica se ne čuje.]] Onda kada je već … … [[Upadica se ne čuje.]] Gospodin Kajin, izvolite. Gospodine Kajin vi ste se prijavili i imate riječ u pogledu evo 2. točke dnevnog reda, pa se držimo nje.
Jer ako neće nitko govoriti ne bi ni ja, … … [[Upadica se ne čuje.]] Ništa, bez obzira na sve gospodo, nije povijestan govor, neće biti, ali unaprijed čestitam onima koji će biti izabrani na mjesto potpredsjednika Hrvatskoga sabora. Jasno da je mjesto potpredsjednika Hrvatskoga sabora stvar prestiža, mjesto potpredsjednika Hrvatskoga sabora treba na neki način biti i stvar izbornog rezultata, ali isto tako to mjesto treba biti i stvar političke mudrosti. SDP je dobio 56 mandata, HNS je ako se ne varam dobio 7 mandata. Znači imajući na umu da do sada nije bilo nepisanog pravila kome u ovakvim situacijama pripada predsjedničko mjesto, imajući na umu kako se to rješavalo tamo 2000. godine, IDS će glasati za prijedlog SDP-a. Znači mi ćemo glasati za gospodina Mimicu, mi ćemo glasati za gospođu Antunović. Istina je i to da smo u zadnje vrijeme itekako pažljivo iščitavali argumente HNS-a. Čuli smo gospodina Čačića u jednoj takvoj emisiji otvorenoj, ja sam sudjelovao, nisam znao do tada ili nije me to previše brigalo, kada je rekao da je SDP dobio 4 puta više glasova i 8 puta više mandata. S druge strane, 5 puta više ipak. On je rekao četiri. S druge strane riječ je isto tako rekoh o nepisanom pravilu. Ono što je međutim ključni argument, po meni je nešto drugo. Hrvatska se treba ne znam 2008., 2009. godine izboriti da na neki način dobije taj europski status da bi nakon toga parlamenti europskih zemalja počeli razgovarati, odnosno odlučivati o budućem statusu Republike Hrvatske u Europskoj uniji. Ja znam da kada je riječ o tome najveći posao zasigurno će odraditi Vlada. Vlada može biti i velik uteg kao što je recimo sada oko nekih pitanja ZERP-a itd. Međutim bitno je reći i sljedeće. U Europskoj uniji, znači u njihovom parlamentu u Strasbourgu imamo ove tri grupacije. Znači jedni su socijalisti, drugi su pučeni demokršćani već kako ćemo ih nazvati, treći saziv ili treći klub je klub liberala. HNS je stranka liberalnog svjetonazora i njen angažman u Strasbourgu zasigurno bi isto tako dobro došao. Ako se ne varam, gospođa Pusić je potpredsjednica te asocijacije. E sada se postavlja pitanje sa kojeg mjesta. Sa jednog od ona tri mjesta, tj. ono dva imamo potpredsjednička plus imamo ovo mjesto nacionalnog odbora, mislim da bi gospođa Pusić trebala tamo biti zastupljena. Apsolutno po našem mišljenju jedno od tih mjesta pripada znači drugoj po snazi opozicionoj stranci u ovome Parlamentu. S druge strane mi moramo znati da je u ovoj igri još jedno mjesto, još jedno mjesto koje je daleko možda moćnije i od predsjednika Nacionalnog odbor, čak bi se usudio reći da je snažnije i od oba potpredsjednička mjesta i predsjednika tog Nacionalnog odbora zajedno, a to je mjesto predsjednika Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. To mjesto temeljem zakona, temeljem pozitivnih propisa znači pripada opoziciji. E sada da SDP sebi prigrabi i to mjesto i ova tri koja pripadaju opoziciji, mislim da to ne bi bilo fer. Međutim nešto drugo je ono što mene u ovome trenutku možda još i više zanima. Ne bi bilo dobro, doista ne bi bilo dobro da nam u ovom trenutku HDZ bira nazovimo to tako, opozicione funkcionare. I ja znam a u ovom trenutku vi gospodo iz HD naprosto likujete zbog toga jer se opozicija kao rakova djeca jednostavno ne može dogovoriti o tim funkcijama. Ja se slažem i to da je recimo tamo 98. bilo daleko lakše nego što je to danas reći što je lijevo, što je desno. 98. znali smo Tuđman, Šuškova politika bilo je … znamo zbog čega se da ne nabrajam. Za mene je desno i za mene su desno i oni koji su tada sudjelovali u izvršnoj vlasti i ponovo obnašaju tu vlast i danas ili nakon 2903. godine. Trećesiječanjska vlast promijenivši vlast tamo 2000. godine sigurno ipak je eto i po tome na neki način po mom svjetonazoru vlast bila lijevog političkog opredjeljenja bez obzira što smo tada, s te pozicije, ja sam bio protiv toga, smanjili radnička prava kroz Zakon o radu, ne znam, smanjili porodiljske naknade. Nismo makli onu sramotu od Francitića ili Budaka, ali sama činjenica da je došlo do promjene politike koja je vladala ovom zemljom u periodu od '90. do 2000. godine, tvrdim da je ta vlast bila, znači lijeva vlast. … [[Upadica se ne čuje.]] A prije '90.-tih je bila isto neka kvazi lijeva vlast, ajde. … [[Upadica se ne čuje.]] Drugi problem kojega ćemo imati svi zajedno, a to će se ogledati u sljedećem. Neće biti stranke kao što nije bilo ni nakon ovih parlamentarnih izbora koje će bez partnera biti u mogućnosti formirati nakon nekih narednih izbora samostalnu vlast. Bez partnera formirati buduću vlast neće poći za rukom niti HDZ-u, niti SDP-u. To su konačno tvoji Talijani Furio shvatili pred dvadeset godina, bez obzira što mi vičeš da skratim. E sad. Ako se već sada posvađamo, ako se već sada posvađamo, e onda se bojim da bi politika recimo sadašnje Vlade bila u prednosti prilikom onih narednih izbora, jer ako netko dva puta za redom dobije izbore, ako ima mogućnost upravljati sa preko 50% bruto društvenog proizvoda … [[Govornik se ne razumije, isključen.]]
Gospodine zastupniče! Držite se dnevnog reda. Ovdje je izbor potpredsjednika Sabora.
Znači ponavljam još jedanput. Ja doista mislim da SDP-u pripadaju ta dva potpredsjednička mjesta, po brojkama možda i sva tri mjesta, ali inzistiranjem na svim tim mjestima plus Odboru za unutarnju politiku mislim da nije mudro, jer će nam HDZ presuditi, jer ćemo se nastaviti dijeliti i jer za Hrvatsku zbog lobiranja u Europi dobro je da u tom tijelu u Strasbourghu između ostalog nastupaju i oni koji spadaju u tu liberalnu asocijaciju. Ja mislim da je to bit. Ja znam da ovo kadriranje i ovaj uvod u današnju sjednicu javnost će relativno brzo zaboraviti. Ponovo će egzistencijalna pitanja biti ona pitanja oko kojih ćemo ljude okupljati. Ali isto tako moraju gospoda u HDZ-u priznati da su sa ovim polemikama naprosto dobili više od 100 dana zbog toga što se opozicija nije mogla dogovoriti. Sve u svemu, evo da završim, jer, evo samo da još jedanput kažem, ponovim, ne treba slabiti opoziciju. Ovo slabi opoziciju, to sigurno nije dobro, pomaže vlasti. IDS kao što smo više puta javno navješćivali, glasat ćemo za dva potpredsjednička mjesta koja predlaže ili predlažu gospoda u SDP-u, ali je isto tako potrebno da jedno od ova preostala dva mjesta, da li je riječ o nacionalnom odboru ili mjestu predsjednika Odbora za unutarnju politiku ubuduće obnaša netko iz ili sa opozicije, ali s druge strane.
Hvala lijepa. Dalje gospodin Lesar. Izvolite!
Neće to tako razumjeti. Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege! Klub Hrvatske narodne stranke učinio je maksimum napora da prije izglasavanja glasanja o dva potpredsjednika ovoga Doma iz redova oporbe dođe pred vas usuglašeni. Nažalost to nije uspjelo. Ali u tome i ne vidim preveliki problem, jer i naš Poslovnik predviđa mogućnost većeg broja kandidata no što se bira a i propisuje proceduru kako Sabor u takvim slučajevima odlučuje. Dakle, ne radi se o situaciji koja bi ičime odudarala od poslovničkih normi i samog Poslovnika koji ne na snazi već nekoliko godina. Podsjećam da naš Poslovnik predviđa da Sabor može imati ili dva ili pet potpredsjednika. Ako se odlučuje da se biraju dva potpredsjednika i jedan pripada vladajućoj većini, drugi oporbi. Ako se postigne dogovor da se bira pet, tri su iz vladajuće, dva iz oporbe. A njihovu kandidaturu daju klubovi zastupnika. Iako je naš Poslovnik po meni dosta jasan u ovom dijelu konstituiranja, predlaganja i odabira, prilikom konstituiranja Sabora uvijek do sad pa tako i ovaj put uoči konstituirajuće sjednice sastali su se vladajući i oporbeni predstavnici klubova da bi se postigli dogovori o nekim nepisanim pravilima koji su se uvijek u ovom Domu poštivali. Jedan od tih nepisanih pravila koje je dogovor bio postignut za manje od minutu, da i ovaj puta Sabor bira pet potpredsjednika. Drugi nepisani dogovor i nepisano pravilo koje je opet dogovoreno je da od 25 predsjednika radnih tijela vladajućima pripada 14, oporbi 11 odnosno da vladajućima pripada 11 potpredsjednika, a oporbi 14. I taj dogovor postigli smo za manje od minutu. Isto tako dogovorili smo i prihvatili do sada nepisano pravilo da u svim radnih tijelima, svih 25 radnih tijela, vladajuća koalicija ima većinu. Isto tako dogovorili smo za manje od jedne minute i to kojim odborima će vladajuća koalicija imati većinu kao nepisano pravilo Ustav, zakonodavstvo, pravosuđe, financije, proračun, mandatno, izbor i imenovanje, dakle najbitnija radna tijela. I to smo kolegijalno, fer kao i 2003. napravili u veoma kratkom vremenu. Došlo je tada i na dnevni red razgovora i pokušaj dogovaranja oko usaglašavanja i kandidature oporbenih kandidata za potpredsjedničko mjesto. Točno je da SDP ima 8 puta više mandata od Hrvatske narodne stranke, ali je točno da nema 8 puta više glasova na ovim parlamentarnim izborima i točno je da je odnos glasova 4:1. Imaju li naši birači koji su na ovim izborima glasali za Hrvatsku narodnu stranku pravo na zastupljenost u predsjedništvu Sabora? Mi smatramo da da. Ima li Hrvatska narodna stranka kao treća parlamentarna stranka po broju mandata na članstvo u Predsjedništvu Sabora? Mi smatramo da da i zato smo podnijeli kandidaturu. I kao što sam spomenuo četiri nepisana pravila poštivana su i izdogovarana i mislili smo da će kod onog petog dosta lako do dogovora doći. No, nismo uspjeli i dali smo alternativni prijedlog. Dali smo i drugu mogućnost da od tri po nama najznačajnije funkcije u Saboru na koje oporba ima pravo a to su dva potpredsjednička mjesta i vođenje Nacionalnog odbora Klub SDP-a odabere dvije koje želi on kandidirati a da treća koja ostane ćemo dati mi kandidaturu. Nažalost, ni taj alternativni prijedlog nije prošao. Podsjećam vas, kolegice i kolege, da su potpredsjednici Sabora članovi Predsjedništva Sabora a da Predsjedništvo Sabora ima ovlasti utvrđene poslovnikom za utvrđivanje rada i bitnih ovlasti rada u ovom parlamentu. I to je jedan od razloga za što smatramo da Hrvatska narodna stranka kao treća parlamentarna stranka ima pravo na kandidaturu i na izbor jednog potpredsjedničkog mjesta čime dobiva i mjesto u predsjedništvu. I na kraju, svi kandidati za bilo koju dužnost u ovom Saboru pa i kandidati za potpredsjedničke dužnosti i za sve ostale da bi bili izabrani moraju dobiti glasove i vladajuće koalicije jer oporba znači to da nije po broju glasova jača od vladajućih. Prema tome, ne radi se o nikakvom arbitriranju nego parlamentarnom odlučivanju. Naša kandidatura za gospođu Pusić kao potpredsjednicu Sabora ostaje a Sabor neka većinom glasova odluči. I kao što sam rekao na konstituirajućoj sjednici mi smo i tada bili spremni za glasanje, prihvatili smo tadašnji prijedlog Kluba Hrvatske demokratske zajednice za odgodu, spremni smo i sada bez ikakve zadrške sačekati odluku parlamentarne većine kakva god ona bila. Hvala lijepa.
Hvala. U ime kluba SDSSB-a gospodin zastupnik Branimir Glavaš. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, krivo ste pročitali. Mi nismo iz SDSSB-a nego iz HDSSB-a, ali dobro, nije bitno.
Ispričavam se zastupniče za lapsus.
Uvažavam. Poštovane kolegice i kolege. U ime kluba Hrvatskog demokratskog saveza Slavonije i Baranje mogu reći ovako, da mi nećemo podržati niti SDP niti HNS, ali između kandidata SDP-a i HNS-a odlučili smo slijedeće. Između gospođe Antunović i ponuđene gospođe Pusić mi ćemo podržati gospođu Antunović, između gospodina Mimice i gospođe Pusić mi ćemo podržati gospodina Mimicu. Računica je jasna. Osam puta više zastupničkih mjesta govori dovoljno. Dakle, 56 zastupnika je respektabilan broj, oporbena stranka i Hrvatski demokratski savez Slavonije i Baranje smatra da SDP-u pripadaju oba mjesta potpredsjednika Sabora iz one kvote koja pripada oporbi. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Na temelju članka 231. Poslovnika Hrvatskoga sabora koji glasi: "Tajno glasovanje provodi se u pravilu kod izbora odnosno imenovanja u slučaju kad je broj predloženih kandidata veći od broja koji se bira odnosno imenuje. Na prijedlog najmanje desetine zastupnika Sabor može odlučiti da se javno glasuje i u slučajevima iz stavka 1. ovog članka time da se najprije glasuje o prijedlogu koji je podnio Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove.". Takvog prijedloga nema. Nakon toga o drugim prijedlozima prema abecednom redu prezimena kandidata. Ovdje sam na stol dobio prijedlog šesnaest zastupnika da se o izboru potpredsjednika Hrvatskoga sabora glasuje javnim glasovanjem. Stoga u skladu sa člankom 231. stavljam ovaj prijedlog da se glasuje javno na glasovanje. Tko je za? Hvala. Ima li protiv? Nema. Suzdržanih? Nema. Ovaj je prijedlog jednoglasno prihvaćen sa 144 glasa. Prelazimo na izbor. Klub zastupnika SDP-a predložio je gospođu Željku Antunović kao kandidatkinju za potpredsjednicu Hrvatskoga sabora. Tko je za ovaj prijedlog? Hvala. Ima li netko protiv? Suzdržan? Hvala. 137 za, 7 suzdržanih. Prije objavljivanja morat ćemo glasovati dalje. Dajem na glasovanje prijedlog Kluba zastupnika SDP-a da se za potpredsjednika Hrvatskoga sabora izabere gospodin zastupnik Neven Mimica. Tko je za ovaj prijedlog? Hvala lijepa. Tko je protiv? Suzdržan? 136 glasova za i 8 suzdržanih. Dajem na glasovanje Prijedlog Kluba zastupnika HNS-a., da se za potpredsjednicu Hrvatskoga sabora izabere zastupnica Vesna Pusić. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Imamo 8 zastupnika za, 2 zastupnika protiv i 134 suzdržana glasa. Objavljujem da je za potpredsjednicu Hrvatskoga sabora izabrana zastupnica Željka Antunović sa 137 glasova za i 7 suzdržanih. Čestitam kolegici Željki Antunović na izboru za potpredsjednicu Hrvatskoga sabora … [[Pljesak]] Objavljujem da je za potpredsjednika Hrvatskoga sabora izabran gospodin zastupnik Neven Mimica sa 136 glasova za i 8 suzdržanim. Čestitam gospodinu potpredsjedniku Mimici … [[Pljesak]] S time smo, objavljujem također da je za prijedlog, da se izabere potpredsjednica Vesna Pusić bilo 8 za, 2 protiv i 134 suzdržana. Pa prema tome, izabrani su gospođa Antunović i gospodin Mimica. S time smo zaključili i ovu točku dnevnog reda. Hvala vam lijepa. I čestitam još jednom gospođi Antunović i gospodinu Mimici na izboru za potpredsjednika Hrvatskoga sabora. I nadam se dobroj i plodonosnoj suradnji. Kolege, kolegice i kolege nastavljamo sjednicu. Prelazimo na 3. točku dnevnog reda: 3. Izbori, imenovanja i razrješenja Molim predsjednicu Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove da podnese izvješće Odbora. Gospođa Nevenka Majdenić, izvolite.
Hvala. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici. Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora na 4. sjednici održanoj 19. veljače 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o razrješenju i izboru predsjednika Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora. Prvo, razrješuje se predsjednik Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora Dražen Bošnjaković. I drugo, za predsjednika Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora bira se Emil Tomljanović.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Tko je za ovaj prijedlog? Hvala lijepa. Ima li netko protiv? Suzdržan? Nema. Utvrđujem da je ovaj prijedlog jednoglasno prihvaćen sa 126 glasova. Izvolite dalje.
Hvala. Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 4. sjednici održanoj 19. veljače 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora. Prvo, razrješuje se član Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora Emil Tomljanović. I drugo, za člana Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora bira se Rade Bošnjak.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za ovaj prijedlog? Hvala. Ima li protiv? Nema. Suzdržanih? Nema. Utvrđujem da je jednoglasno sa 128 glasova prihvaćen ovaj prijedlog. Izvolite dalje.
Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora na 4. sjednici održanoj 19. veljače 2008. godine je jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora. Prvo, razrješuje se član Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora Dražen Bošnjaković. I drugo, za člana Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora bira se Tomislav Čuljak.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Tko je za? Ima li protiv? Nema. Suzdržanih? Nema. Utvrđujem da je jednoglasno sa 130 glasova prihvaćen prijedlog Odbora. Izvolite dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora na 4. sjednici održanoj 19. veljače 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članove Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Hrvatskog sabora. U Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Hrvatskog sabora biraju se: Za predsjednika Ranko Ostojić, za potpredsjednika Tomislav Čuljak. Za članove: Josip Friščić, Krešimir Čosić, Niko Rebić, Ivan Šantek, Dragan Vukić, Milorad Pupovac, Igor Dragovan, Ante Kotromanović, Dino Kozlevac, Dragutin Lesar i Damir Kajin.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje ovaj Prijedlog Odbora. Tko je za? Hvala. Ima li protiv? Nema. Suzdržanih? Nema. Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno sa 133 glasa prihvaćen prijedlog Odbora. Izvolite dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora na 4. sjednici održanoj 19. veljače 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednice i članova Odbora za financije, državni proračun Hrvatskog sabora. U Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora biraju se: Za predsjednika Goran Marić, za potpredsjednicu Dragica Zgrebec. Za članove: Krešo Filipović, Davor Huška, Nevenka Majdenić, Željko Turk, Josip Friščić, Vojislav Stanimirović, Gordan Maras, Nada Čavlović Smiljanec, Nadica Jelaš, Zlatko Koračević i Damir Kajin.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu i dajem prijedlog na glasovanje. Tko je za? Hvala. Ima li protiv? Nema. Suzdržanih? Nema. Utvrđujem da je jednoglasno sa 133 glasa prihvaćen prijedlog Odbora. Izvolite dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora na 4. sjednici održanoj 19. veljače 2008. godine je jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članove Odbora za gospodarstvo, razvoj i obnovu Hrvatskog sabora. U Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu Hrvatskog sabora biraju se: Za predsjednika Dragan Kovačević, za potpredsjednika Zlatko Horvat, za članove Krešo Filipović, Franjo Lucić, Goran Marić, Milivoj Švorc, Davor Huška, Boris Klemenić, Ljubo Jurčić, Branko Grčić, Gordan Maras, Nadica Jelaš i Zvonimir Mršić.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno sa 133 glasa usvojen ovaj prijedlog Odbora. Izvolite dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora na 4. sjednici održanoj 19. veljače 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za turizam Hrvatskog sabora. U Odbor za turizam Hrvatskog sabora biraju se: Za predsjednika Marin Brkarić, za potpredsjednika Gari Cappelli. Za članove: Stipe Gabrić, Silvano Hrelja, Dubravka Šuica, Nevenka Marinović, Nedeljko Srikić, Stjepan Fiolić, Luka Denona, Dragutin Bodakoš, Mario Habek, Šime Lučin i Bruno Kurelić.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Tko je za? Hvala lijepa. Ima li netko protiv? Suzdržan? Nema. Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno sa 132 glasa prihvaćen prijedlog Odbora. Izvolite dalje.
Odbor za imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora je u nastavku 4. sjednice održane 20. veljače 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora. U Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora biraju se: za predsjednika Furio Radin, za potpredsjednika Šime Lučin, za članove: Ivanka Roksandić, Niko Rebić, Ljubica Lukačić, Antun Gorušec, Ratko Gajica, Milorad Pupovac, Zdenka Čuhnil, Nazif Memedi, Deneš Šoja, Šemso Tanković, Vesna Škulić, Goran Heffer i Gordana Sobol.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Tko je za? Hvala. Ima li protiv? Nema. Suzdržan? Nema. Utvrđujem da je jednoglasno sa 130 glasova prihvaćen prijedlog odbora. Izvolite dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je u nastavku 4. sjednice održane 20. veljače 2008. godine jednoglasno utvrdio prijedloge odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora. U Odboru za pravosuđe Hrvatskog sabora biraju se: za predsjednika Ivo Grbić, za potpredsjednika Boris Šprem, za članove: Vladimir Ivković, Ljubica Lukačić, Emil Tomljanović, Damir Sesvečan, Rade Bošnjak, Davor Huška, Ivo Josipović, Josip Leko, Davor Bernardić, Željka Antunović i Ingrid Antičević Marinović.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odbora. Tko je za? Hvala. Ima li protiv? Suzdržanih? Nema. Utvrđujem da je sa 133 glasa jednoglasno prihvaćen prijedlog odbora. Izvolite dalje.
Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora je u nastavku četvrte sjednice održane 20. veljače 2008. godine jednoglasno utvrdio prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za rad, socijalnu politiku i zdravstvo Hrvatskog sabora. U Odbor za rad, socijalnu politiku i zdravstvo Hrvatskog sabora biraju se za predsjednika Andrija Hebrang, za potpredsjednika Ranko Ostojić, za članove: Ivan Bagarić, Karmela Caparin, Stjepan Milinković, Nedjeljko Strikić, Nedjeljka Klarić, Miroslav Čačija, Davorko Vidović, Mirando Mrsić, Željko Jovanović, Tatjana Šimac-Bonačić i Goran Beus Richembergh.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Tko je za? Hvala. Ima li netko protiv? Suzdržan? Nema. Utvrđujem da je jednoglasno sa 135 glasova prihvaćen prijedlog odbora. Izvolite dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora na četvrtoj sjednici održanoj 19. veljače 2008. godine je jednoglasno utvrdio prijedlog odluke o izboru predsjednice, potpredsjednice i članove Odbora za obitelj, mladež i šport Hrvatskog sabora. U Odboru za obitelj, mladež i šport Hrvatskog sabora biraju se za predsjednicu Milanka Opačić, za potpredsjednicu Željana Kalaš, za članove: Suzana Bilić Vardić, Šimo Đurđević, Perica Bukić, Goran Marić, Nedeljka Klarić, Tomislav Vrdoljak, Brankica Crljenko, Davor Bernardić, Sonja Šimunović, Marija Lugarić i Davorko Vidović.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Nema. Suzdržan? Nema. Utvrđujem da je sa 133 glasa jednoglasno prihvaćen prijedlog odbora. Izvolite dalje.
Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora je u nastavku četvrte sjednice održane 20. veljače jednoglasno utvrdio prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za useljeništvo Hrvatskog sabora. U Odbor za useljeništvo Hrvatskog sabora biraju se: za predsjednika Ivan Bagarić, za potpredsjednika Boro Grubišić, za članove: Ivo Andrić, Petar Mlinarić, Rade Bošnjak, Vedran Rožić, Božica Šolić, Dragan Vukić, Ivica Pančić, Tanja Vrbat, Brankica Crljenko, Tatjana Šimac-Bonačić i Danijel Mondekar.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za ovaj prijedlog? Hvala. Protiv? Nema. Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 136 glasova prihvaćen prijedlog odbora. Izvolite dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je u nastavku četvrte sjednice održane 20. veljače 2008. godine utvrdio jednoglasno prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za ratne veterane Hrvatskog sabora. U Odbor za ratne veterane Hrvatskog sabora biraju se: za predsjednika Ante Kotromanović, za potpredsjednika Josip Đakić, za članove: Božica Šolić, Mate Bilonjić, Tomislav Ivić, Krešimir Ćosić, Petar Mlinarić, Ivo Andrić, Ivica Pančić, Davorko Vidović, Tonino Picula, Ranko Ostojić i Ivan Hanžek.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Tko je za? Hvala. Ima li protiv? Nema. Suzdržanih? Nema. Utvrđujem da je jednoglasno sa 135 glasova prihvaćen prijedlog odbora. Izvolite dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je u nastavku 4. sjednice održane 20. veljače 2008. godine jednoglasno utvrdio prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednice i članove Odbora za prostorno uređenje i zaštitu okoliša Hrvatskog sabora. U Odbor za prostorno uređenje i zaštitu okoliša Hrvatskog sabora biraju se za predsjednika Jerko Rošin, za potpredsjednicu Mirela Holy, za članove: Marijana Petir, Krešimir Gulić, Anđelko Mihalić, Vedran Rožić, Petar Selem, Boris Matković, Slavko Linić, Vlatko Podnar, Goran Heffer, Željko Vincelj i Boris Miletić.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za ovaj prijedlog? Hvala. Ima li protiv? Nema. Suzdržanih? Nema. Utvrđujem da je jednoglasno sa 135 glasova prihvaćen prijedlog odbora.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora na 4. sjednici održanoj 19. veljače 2008. godine je jednoglasno utvrdio prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora. U Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora biraju se: za predsjednika Petar Selem, za potpredsjednika Miljenko Dorić, za članove: Nevio Šetić, Ivanka Roksandić, Frano Matušić, Miroslav Škoro, Zdenka Čuhni, Ivan Čehok, Gvozden Srećko Flego, Marija Lugarić, Rajko Ostojić, Antun Vujić i Marin Jurjević.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za ovaj prijedlog? Hvala. Ima li protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 134 glasa, jednoglasno prihvaćen prijedlog Odbora. Izvolite dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskoga sabora je na 4. sjednici održanoj 19. veljače 2008. godine jednoglasno utvrdio prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za poljoprivredu i šumarstvo Hrvatskog sabora. U Odbor za poljoprivredu i šumarstvo Hrvatskoga sabora biraju se: za predsjednika Zlatko Koračević, za potpredsjednika Krešo Filipović, za članove Dragan Vukić, Stjepan Fiolić, Tomislav Čuljak, Branko Kutija, Nevenka Marinović, Zdravko Kelić, Dragica Zgrebec, Goran Heffer, Zoran Vinković, Dragutin Bodakoš i Vlatko Podnar.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za ovaj prijedlog? Hvala. Ima li protiv? Hvala. Suzdržan? Nema. Utvrđujem da je sa 135 glasova jednoglasno prihvaćen prijedlog Odbora. Izvolite dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskoga sabora na 4. sjednici održanoj 19. veljače 2008. godine jednoglasno utvrdio prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za pomorstvo, promet i veze Hrvatskoga sabora. U Odbor za pomorstvo, promet i veze Hrvatskoga sabora biraju se za predsjednik Slavko Linić, za potpredsjednika Stipe Gabrić, za članove: Niko Rebić, Živko Nenadić, Ivan Vučić, Gari Cappelli, Bojan Hlača, Milivoj Škvorc, Luka Denona, Arsen Bauk, Dino Kozlevac, Boris Šprem i Šime Lučin.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Nema. Utvrđujem da je jednoglasno sa 136 glasova prihvaćen prijedlog Odbora. Izvolite dalje.
odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskoga sabora na 4. sjednici održanoj 19. veljače 2008. godine jednoglasno je utvrdio prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članove Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskoga sabora. U Odbor za predstavke i pritužbe Hrvatskoga sabora biraju se za predsjednika Igor Dragovan, za potpredsjednika Ratko Gajica, za članove: Ivan Šantek, Franjo Lucić, Mato Bilonjić, Ante Kulušić, Boris Matković, Nazif Memedi, Željko Jovanović, Biljana Borzan, Sonja Šimunović, Mario Habek i Bruno Kurelić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Nema. Utvrđujem da je jednoglasno sa 136 glasova prihvaćen prijedlog Odbora. Izvolite dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskoga sabora je u nastavku 4. sjednice održane 20. veljače 2008. godine jednoglasno utvrdio prijedlog odluke o izboru potpredsjednice i članova Odbora za europske integracije Hrvatskoga sabora. U Odbor za europske integracije Hrvatskoga sabora biraju se za potpredsjednicu Dubravka Šuica, za članove: Tomislav Ivić, Marija Pejčinović Burić, Frane Matešić, Nevio Šetić, Karmela Caparin, Boris Kunst, Neven Mimica, Branko Grčić, Danijel Mondekar, Tanja Vrbat, Gvozden Srećko Flego i Vesna Pusić. Trebam napomenuti da će se između izabranih zastupnika iz redova oporbenih stranaka naknadno će odbor izabrati predsjednicu navedenog radnog tijela kada se opozicija o tom prijedlogu izjasni.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za ovaj prijedlog? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 138 glasova prihvaćen prijedlog Odbora. Izvolite dalje.
Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora je u nastavku 4. sjednice održane 20. veljače 2008. godine jednoglasno utvrdio prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednice i članove Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskoga sabora. U Odbor za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskoga sabora biraju se za predsjednika Nenad Stazić, za potpredsjednicu Ljubica Lukačić, za članove: Boris Kunst, Krunoslav Markovinović, Miroslav Škoro, Tomislav Ivić, Suzana Bilić Vardić, Josip Đakić, Antun Vujić, Biljana Borzan, Željka Antunović, Mirando Mrsić i Goran Beus Richembergh.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za ovaj prijedlog? Hvala. Ima li protiv? Suzdržani? Nema. Utvrđujem da je jednoglasno sa 137 glasova prihvaćen prijedlog Odbora. Izvolite dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskoga sabora na 4. sjednici održanoj 19. veljače 2008. godine jednoglasno utvrdio prijedlog odluke o izboru predsjednice, potpredsjednice i članova Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskoga sabora. U Odbor za ravnopravnost spolova Hrvatskoga sabora biraju se za predsjednicu Gordana Sobol, za potpredsjednicu Karmela Caparin, za članove: Šimo Đurđević, Željana Kalaš, Božica Šolić, Nevio Šetić, Vedran Rožić, Nevenka Majdenić, Mirela Holy, Romana Jerković, Mirana Ferić-Vac, Biserka Vranić i Vesna Škulić.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za ovaj prijedlog? Hvala. Ima li protiv? Suzdržanih? Nema. Utvrđujem da je sa 136 glasova jednoglasno prihvaćen prijedlog Odbora. Izvolite dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskoga sabora je u nastavku 4. sjednice održane 20. veljače 2008. godine jednoglasno utvrdio prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članove Odbora za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu Hrvatskoga sabora. U Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu Hrvatskoga sabora biraju se za predsjednika Zvonimir Mršić, za potpredsjednika Tomislav Ivić, za članove: Antun Korušec, Denes Šoja, Anton Mance, Franjo Lucić, Nevenka Marinović, Boris Klemenić, Ivan Hanžek, Zoran Vinković, Biserka Vranić, Željko Vince i Boris Miletić.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za ovaj Prijedlog? Hvala. Ima li protiv tko? Nema. Suzdržan? Nema. Utvrđujem da je jednoglasno sa 138 glasova prihvaćen Prijedlog odbora. Izvolite dalje.
Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora je u nastavku 4. sjednice održane 20. veljače 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o razrješenju predstojnika Ureda predsjednika Hrvatskog sabora. Razrješuje se dužnosti predstojnika Ureda predsjednika Hrvatskog sabora Boris Abramović na osobni zahtjev.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za ovaj Prijedlog? Hvala. Protiv? Suzdržan? Jedan suzdržan. Za 137, suzdržan jedan, većinom glasova je prihvaćen ovaj Prijedlog odbora. Izvolite dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je u nastavku 4. sjednice održane 20. veljače 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o imenovanju predstojnika Ureda predsjednika Hrvatskog sabora. Za predstojnika Ureda predsjednika Hrvatskog sabora imenuje se Mišo Munivrana.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem Prijedlog na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Jedan. Utvrđujem da je većinom glasova 137 za i jedan suzdržan prihvaćen Prijedlog odbora.
Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 5. sjednici održanoj 20. veljače 2008. godine većinom glasova sa 8 za utvrdio Prijedlog odluke o izboru predsjednice, potpredsjednika i članova Nacionalnog odbora. U Nacionalni odbor iz reda zastupnika biraju se, za predsjednicu Vesna Pusić, za potpredsjednika Vladimir Šeks, za članove Marija Pejčinović Burić, Frano Matušić, Nevenka Majdenić, Josip Friščić, Ivan Čehok, Ljubo Jurčić, Damir Kajin i Neven Mimica.
Hvala. Otvaram raspravu. Hvala vam gospođo. Gospodin zastupnik Zoran Milanović. Izvolite, u ime kluba SDP-a.
Poštovani predsjedniče, zastupnice, zastupnici, dragi kolege. Scenarij je jasan, režija još jasnija, posljedice nadam se da nisu dalekosežne, ali također jasne. Dakle šta je Nacionalni odbor? Nacionalni odbor je nadparlamentarno tijelo. Nije paraparlamentarno tijelo, to je nadparlamentarno tijelo Hrvatskog sabora kojim se konkretizira.
Molim vas da se govornik ne ometa. To važi kako za gospodina Milanovića, tako za svakog zastupnika, da se govornik ne ometa.
Dakle, šta je na Nacionalni odbor? To je nadparlamentarno tijelo kojim se konkretizira savez za Europu. A savez za Europu je valjda nekakvo stanje uma i raspoloženje svih nas koje ne dovodimo u pitanje. To je politički konsenzus parlamentarnih političkih stranaka o prioritetu europskih integracija. To je velika koalicija, ali velika koalicija plus, sa jednim velikim plus. Dakle, sve ono što u hrvatskom društvu, u politici je za Europu i živi za Europu. Od početka su nositelji ideje političkog okupljanja bili predsjednici dviju najvećih stranaka još u onom mandatu dr. Ivo Sanader i pokojni predsjednik SDP-a Ivica Račan. To je rezultiralo i dogovorom da Ivica Račan kao predsjednik najveće oporbene stranke u Hrvatskom saboru bude na čelu tog Nacionalnog odbora. U članstvu Nacionalnog odbora su u pravilu koje se rijetko zaobilazi predsjednici političkih stranaka, parlamentarnih stranaka, čak i kada nisu zastupnici. Npr. gospodin Friščić dok je bio župan i predsjednik HSS-a, kao i ja nakon što sam izabran na mjesto predsjednika SDP-a u zadnjem sazivu Sabora. Dakle, nije svejedno koji će predsjednik koje stranke biti na čelu tog Nacionalnog odbora. Zbog toga je logično da na čelu Nacionalnog odbora bude predsjednik SDP-a ili predsjednica, tko god to bio u bilo kojem trenutku jer to jamči snagu saveza za Europu. Još jednom ponavljam da se ne radi o dužnosničkoj saborskoj funkciji, radi se o simboličkoj, koordinacijskoj funkciji koja održava političku odgovornost za pripreme Hrvatske za članstvo u Europskoj uniji. Bez predsjednika ili predsjednice najjače oporbene parlamentarne stranke Nacionalni odbor postaje nedovoljno reprezentativno političko tijelo za savez za Europu. Od saveza za Europu naravno ne odustajemo, kao što sam rekao to je stanje svijesti, a tu svijest svi dijelimo. HDZ će, s obzirom da nam je Prijedlog odbora jasan i scenarij jasan i ne radi se ni o kakvoj osobnoj preferenciji ili igri, HDZ će vrlo teško, jer tu se radi o HDZ-u objasniti europskim partnerima ovu odluku, pitanje je kako će je shvatiti, bojim se kao pokušaj prebacivanja krivice na druge za objektivne poteškoće koje trenutno imamo u pregovorima s Europskom unijom, u reformama i za zastoj koji imamo. Nadam se da riječ zastoj neće isprovocirati ispravak krivog navoda, rečena je sa puno pažnje i pripreme. Imamo zastoj. Imamo zastoj zbog problema i zbog sporosti reformi. SDP će sa ozbiljnošću, jednakom ozbiljnosti kojom prilazi cijelom ovom problemu razmotriti novonastalu situaciju, njen utjecaj na naš put prema Europskoj uniji i svakako će donijeti odluku koja će biti i jedino može biti na pravcu zadržavanja našeg kursa, našeg pravca, ne kursa prema Europskoj uniji, jačanje našeg europskog opredjeljenja i svega onoga za što smo se sve ove godine sa puno energije, znanja i želje zalagali i tu se ništa promijeniti neće. Još jednom, ova odluka koju ne treba gledati kao personalnu odluku, koju ne treba gledati kao dužnosničku odluku jer ona to nije, ovo nije nikakva saborska dužnost, uz puno poštovanje prema dužnostima i onima koji su na tu dužnost danas poslijepodne izabrani, moji kolege Željka Antunović i Neven Mimica, kojima ovom prilikom čestitam na tome, ovo je puno dalekosežnija odluka. Vi na nju naravno gospodo iz HDZ-a imate pravo. Imate većinu u ovom Saboru, imate moć da donesete odluku za koju smatrate da je pravedna, da je u interesu Hrvatske, a ja želim vjerovati da znate šta radite. Mi ćemo u klubu SDP-a oko ove odluke i u glasanje za ovu odluku biti suzdržani, jer naprosto ne možemo biti protiv iz principijelnih razloga protiv Nacionalnog odbora za Europsku uniju. Međutim na ovakav način, ovom odlukom taj savez gubi svoju supstancu, simbolički značaj i gubi svoj politički smisao. Hvala.
Hvala lijepa. U ime kluba SDSS-a gospodin zastupnik… … [[Upadica se ne čuje.]] A ispravak netočnog navoda, da, da oprostite. Mario Zubović, ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Cijenjeni kolega je rekao da je to nadparlamentarno tijelo. Ja moram pojasniti da nema nadparlamentarnih tijela. Postoje tijela koja imaju vanjske članove. Tako i ovo tijelo ima vanjske članove, ali nije nadparlamentarno tijelo. I za nadat mi se je da gospodin Milanović da je izabran ne bi se ponašao nadparlamentarno.
Hvala lijepa. U ime kluba SDSS-a gospodin zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite!
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege! Nisam mislio govoriti ali svejedno sam odlučio izaći za ovu govornicu da kažem nekoliko riječi u prilog tome da nismo pogriješili birajući doktoricu Vesnu Pusić, zastupnicu u ovome Domu za predsjednicu Nacionalnog odbora za praćenje pregovora sa Europskom unijom. Dozvolite mi da navedem nekoliko razloga zašto? Ne zato što spadam među nekoliko onih koji Vesnu znaju iz barem dva, tri života, jedan je akademski, a drugi je politički, nego zato što gospođu Pusić znam kao jednog od pregalaca demokracije u Hrvatskoj i onda kad je nije bilo. Zato što gospođu Pusić znam kao jednog od pregalaca demokracije i onda kada se osporavala iz ove dvorane i kad je bila među osamljenima za stavove koje je zastupala. A istovremeno gospođu Pusić znamo naravno kao među najvećim entuzijastima europskih integracijskih procesa u Hrvatskoj i na prostoru bivše Jugoslavije. To ne kažem zato da bih rekao da su neki drugi manji. Ali način na koji gospođa Pusić tome prilazi i za to se zalaže mene je i moju stranku motiviralo zato da je podržimo na ovo mjesto. Ne zato da bismo doveli u pitanje to što se zove Savez za Europu koji je doveden barem prije dvije godine u pitanje. I koji barem od prije dvije godine ne funkcionira kao Savez za Europu. Neovisno o tome što mi imamo nacionalni odbor je sastavljen po matrici kako je bio sastavljen prije tri ili četiri godine, kad je doista funkcionirao kao Savez za Europu, uz sve razlike, uz sva sporenja i uz sve uobičajene i normalne oblike takmičenja i kritike koje međusobno moramo imati. Tako da ako mene pitate nije kritična točka to koga smo mi danas izabrali za predsjednika nacionalnog odbora kao kritična točka mogućeg Saveza za Europu. Kritična točka je činjenica da njega nema već dvije godine. O tome zašto ga nema, tko je sve odgovoran da ga nema, tko je sve izgubio entuzijazam u tom pogledu i tko je sve doprinio tome, o tome ja naravno sam spreman i ovdje i na tom istom odboru raspravljati. Ali ovaj izbor sam po sebi sasvim sigurno nije taj koji bi trebao dovesti u pitanje ono čega više nemamo i što bismo zapravo tek trebali stvoriti. Ako ga hoćemo obnoviti u novim okolnostima, ako ga hoćemo obnoviti u novom sastavu onda bojim se da sa ovim tipom pristupa stvarima, posebno sa ovim tipom emocija, pa posebno sa ovim tipom sitničavosti to nećemo uraditi. Ja mislim da bi se to moglo dogoditi samo ukoliko otvorimo širi prostor, ukoliko doista budemo znali jasne ciljeve i ukoliko se doista opredijelimo da u nekom vremenskom razdoblju nešto postignemo prema toj Europi. A da se pri tome nitko ne odrekne onoga što smatra važnim, a to je da doprinese tome da ova vlast bolje funkcionira nego što funkcionira, da radi više za dobro građana ove države nego što radi. I naravno da istovremeno učinimo da europske vrijednosti koje kroz pregovore moramo što je moguće više učiniti prisutnim u životu našega društva doista to i budu. Ja sam uvjeren da će gospođa Pusić iz ove pozicije za koju smo je svi birali naći snage da se izdigne iz podjela koje stranačka kompeticija nosi sa sobom kada su u pitanju ovakvi poslovi. To nam je, to je ono što čini taj odbor doista specifičnim i drugačijim od drugih. Utoliko kolega Zubović, on doista ima tu vrstu nadparlamentarnosti, ništa drugo. Ali kao što vjerujem da bi to radio i predsjednik SDP-a sa tim jednakim žarom ili tim opredjeljenjem tako sam uvjeren da će to raditi i gospođa Pusić za koju kolegice i kolege doista ne vjerujem da itko od vas misli da nije zavrijedila da ima tu poziciju.
Hvala lijepa. U ime kluba HNS-a gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite!
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Najprije da razriješimo dilemu što je Nacionalni odbor. Odlukom o osnivanju Nacionalnog odbora definirali smo ga kao radnim tijelom Hrvatskoga sabora i tu kako god tko iščitavao ili tumačio tu odluku ona je potpuno jasna. Kada sam ranije obrazlagao kandidaturu za dužnost potpredsjednice Hrvatskoga sabora rekao sam da smo davali i drugu mogućnost i dali njenu kandidaturu za predsjednicu Nacionalnog odbora. Što se nje osobno tiče vjerujem da što se tiče njene kvalificiranosti, kompetentnosti za bavljenje tog posla iskustva i jasnog opredjeljenja za europske integracije neće biti nikoga u ovoj dvorani gdje bi trebalo … [[Govornik se ne razumije.]] Samo dodajem podatak da je ona jedina hrvatska političarka koja je na dužnost u europskoj asocijaciji stranaka izabrana za potpredsjednicu. Naime, u europskoj asocijaciji liberalnih, demokratskih i reformističkih stranaka potpredsjednici se biraju a ne kao kod drugih gdje predsjednici nacionalnih stranaka po funkciji postaju potpredsjednici. Smatramo da kao treća parlamentarna stranka odnosno druga oporbena, nakon što nismo voljom većine u parlamentu dobili mjesto potpredsjednice Sabora da ovo mjesto i zbog značaja suštine samog Nacionalnog odbora ali upravo zbog tog ranga zavrjeđuje vaše povjerenje. Ako se ne varam odlukom je predviđeno da odbor ima predsjednika, potpredsjednika i još 13 članova. U prijedlogu odluke je dato osam članova ako se ne varam gospođo predsjednice odbora, dakle još pet imena taj odbor treba iz redova zastupnika dobiti. I ne vidim nijedan problem ili uzrokom tvrdnje da je ikome onemogućeno članstvo u tom odboru. Vjerujem da bi odbor bio sretniji da je danas imao popunjeni sastav Nacionalnog odbora. I sasvim na kraju, Nacionalni odbor je utemeljen odlukom ako se ne varam jednoglasnom Hrvatskoga sabora bez velikog natezanja, ali kada smo ga utemeljili i birali tadašnji sastav i predsjednika niti smo rekli niti napisali da je funkcija odnosno dužnost predsjednika Nacionalnog odbora nasljedna nego izborna. Hvala.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. A da, još imamo jedan klub. Gospodin zastupnik Damir Kajin u ime kluba IDS-a.
Poštovani predsjedniče, uvažena gospodo zastupnici. Kaže naš narod "Tko drugome jamu kopa, na kraju sam u nju pada.", i to na neki način vrijedi i za poziciju i za opoziciju. Opozicija doista a sebe tu vidim nažalost već sedamnaest godina mora staviti glavu skupa jer ovo je postala opasna igra. Igraju se sa nama kao sa malom djecom, kao da smo mali vrtić. I zato, kažem doista pamet glavu skupa. Međutim, preglasavanje je loše. Ova igra, zato sam izašao van, u kojoj IDS nije sudjelovao neće završiti dobro za nikoga. Neće završiti dobro ni za opoziciju, ni za poziciju a bogami neće završiti dobro ni za državu. Po drugi put IDS u tome nije sudjelovao, mi doista nismo znali da će takav rasplet na kraju se odigrati. Vidim i to da u ovo rano jedno još uvijek predpolitičko ili ne znam kako bih ga nazvao vrijeme nitko nikome ne oprašta. Vidim da vlast nema cijene. Međutim, još jedanput ću reći držim ili to pokazuje da je država još uvijek jedno predpolitičko područje gdje će tko koga i tu nema naprosto cijene. Potpredsjednička mjesta u ovome Domu su stvar prestiža, mjesto predsjednika člana Nacionalnog odbora također je stvar prestiža. Treba razgovarati, ne smijemo nadglasavati, ne smijemo voditi ni bitku unutar opozicije. Nije, ja to svojima stalno govorim, nama u IDS-u oponent nije SDP ni HNS nego HDZ. U ovoj igri svi smo pogriješili, mora se naprosto razgovarati. Bojim se da ovako mogu oni još četiri godine biti na vlasti. I to u trenutku kada cijene divljaju, kada inflacija raste, kada vanjski dug buja, kada izvoz stagnira, kada energenti poskupljuju mi njima dajemo ne još sto dana poštede nego smo im dali puno, puno više od toga za ono najsitnije što se moglo dobiti dva potpredsjednička mjesta. I mislim da smo i lošu poruku poslali javnosti. Mislim da to jednostavno nije trebalo učiniti iako da budem iskren da će HDZ, mislim da je to gospodin Šeks kumovao, tako maestralno odigrati ovu stvar u to nisam nažalost vjerovao. Govorio sam malo prije za ovom govornicom da nije dobro da HDZ bira dužnosnike. To nam se na kraju dogodilo. Ispali smo naivni, HDZ je možda trijumfirao ali nažalost ni ovaj puta demokracija u Hrvatskoj nije pobijedila.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je gospodin Anto Đapić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Dakle, ponukala me na raspravu rasprava kolege Milanovića koji je u svom govoru nekoliko puta istaknuo pojam, izraz savez za Europu. Da, savez za Europu podrazumijeva ne samo zajednički i jedinstven stav svih parlamentarnih stranaka u Hrvatskom saboru za svoju opredijeljenost prema Europskoj uniji nego taj bi savez trebao postavljati neke standarde i međusobne komunikacije među parlamentarnim strankama u Hrvatskom saboru. Nažalost, činjenice pokazuju da u ovom slučaju oko odabira dužnosnika, dakle ne samo dužnosnika nego i članova u odborima Hrvatskoga sabora opozicijske stranke nisu imale nikakve dogovore. Dakle neovisno od političkih međusobnih odnosa i o tome tko kakvu političku snagu ima u parlamentu držim da je u nedostatku komunikacije, razgovora došlo se u ovu situaciju prema kojoj se odabiru dužnosnici na način na koji se i odabiru. Jer činjenica je da u ovom Parlamentu koji ima 153 zastupnika je pojam snage relativan. Kao svugdje u svjetskim parlamentima pa se može i sa dva zastupnika i sa 3 imati potpredsjednika vlade. O tome i najveća oporbena stranka mora voditi računa kada predlaže svoje dužnosnike i morala bi više koordinirati se barem oko ovih oporbenih situacija. Činjenica je recimo da u odabiru članova saborskih odbora ja kao predstavnik jedne političke stranke nisam ni u jednom odboru. Što je u redu, mislim, niti kukam niti se žalim za to. Ali hoću kazati da je bilo i koordinacije između oporbenih stranaka možda bi se u tom razgovoru dogovaralo drugačije oko potpredsjednika Sabora i oko predsjednika ovoga Nacionalnog odbora za Saveza za Europu kako ga kolokvijalno nazivamo. Prema tome u ovom slučaju oporbene stranke koje imaju neke lijeve pozicije, ali ima nas koji imamo i desne pozicije nisu svojom ja bih rekao, svojom su krivnjom došli u poziciju da se na ovakav način ovo odabire. I sasvim je logično da će parlamentarna većina to iskoristiti na način na koji jest. I konačno mislim da u tome čak nije niti ništa loše. Nije loše iz razloga što nije dobro bez obzira koliko je netko jak u hrvatskom Parlamentu da isključivo prema broju zastupnika određuje svoju poziciju. Podsjećam da je, da ovo nije prvi slučaj takav, da smo i kod, u prošlom sazivu Sabora imali nekoliko situacija u kojima nije bilo oporbenih koordinacija i dogovora oko dužnosničkih pozicija u hrvatskom Parlamentu pa je se onda nadglasavanjem išlo na jedan drugačiji način. Ovo je sve po mom mišljenju apsolutno legitimno. Ovo zaista po mom mišljenju nije krucijalno i temeljno personalno pitanje iako ni ono nije nevažno. Zasigurno da je iznimno važno i personalni odabir čelnice ili čelnika na izbor čelnika Nacionalnog odbora. U svakom slučaju bilo bi dobro, ako sad poprilično već i pokasno za opoziciju da kod prijedloga prema parlamentarnoj većini za odabir dužnosnika treba više razgovarati. I isto tako sa manje pozicija, pozicije neću reći sile nego sa pozicije isključivog broja zastupnika rekao sam u ovom Parlamentu i sa dva zastupnika ili 3 možete dobiti potpredsjednika Vlade pa tako je sasvim logično i normalno da je unutar opozicijskih krugova ako nema koordinacije i dogovora su mogući i ovakvi odabiri dužnosnika u Hrvatskom saboru. Hrvatska stranka prava, ja ću podržati ovaj Prijedlog odluke o izboru čelništva Nacionalnog odbora. Makar nismo u njemu.
Hvala lijepa. Na redu je gospođa zastupnica Vesna Pusić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Prvo, zahvaljujem se Odboru za izbor i imenovanja što me kandidirao za predsjednicu Nacionalnog odbora iako naravno nisam još izabrana i vidjet ćemo da li ću biti izabrana. Htjela bih umiriti kolegu Kajina koji se zbog ovoga boji da smo mi u predpolitičkom razdoblju. Upravo obrnuto. Nismo zbog ovoga u predpolitičkom razdoblju. Najnormalnije je u demokraciji, u normalno funkcionirajućim političkim sustavima da Parlament ima mogućnost biranja između više kandidata. To stranke odlučuju i temelji se njihovo opredjeljenje na njihovoj prosudbi i ne znači niti negativno mišljenje o onim kandidatima za koje se nisu opredijelili. Kao što se nadam da nije značilo u slučaju kad nismo dobili podršku, ja osobno nisam dobila podršku za potpredsjedničko mjesto u Saboru. Da je to rezultat negativnog stava bilo prema HNS-u, bilo prema meni osobno. Vladajuća koalicija je podržala SDP-ove kandidate za potpredsjednike Sabora. Oni su izabrani za potpredsjednike Sabora. Ja ih, ja im na tome čestitam i prihvaćam kao i HNS, prihvaćamo tu odluku Parlamenta i nećemo razmatrati svoje aktivno sudjelovanje u radu Parlamenta zbog toga. Naprosto smatrali smo da nam to mjesto pripada. Većina u Parlamentu je smatrala da nije tako i prihvaćamo odluku većine u Parlamentu. Po glasovima u Odboru za izbor i imenovanja čini se da postoji velika šansa da se prihvati ovaj prijedlog HNS-a za predsjednicu Nacionalnog odbora i da se prihvati moja kandidatura. Čini se da će kolege iz vladajuće koalicije to po ovim glasovima u Odboru podržati. Meni bi bilo osobito drago i bila bi mi velika čast kad bi me podržali i kolege iz SDP-a. Međutim ako do toga ne dođe neću to shvatiti osobno. Neću smatrati da je to znak nekog posebnog negativnog stava prema meni. Smatrat ću da je to naprosto momentalno pozicioniranje, a da u budućnosti na ovom projektu radimo zajedno. Radimo na nečemu što nam je trebalo dugi niz godina da izgradimo a to je konsenzus da Hrvatska ne samo zemljopisno nego i politički jeste u Europi. Taj konsenzus nam je trebalo 13 godina da izgradimo i jasno je da nema hrvatskog puta u Europu. Da nema uspjeha ove zemlje na tom putu bez aktivnog sudjelovanja, bez potpune podrške i učešća u cijelom projektu SDP-a. SDP je previše važna i velika stranka da bi se taj posao mogao obaviti bez SDP-a i ja se nadam i zapravo moram reći ne mogu niti sumnjati da će SDP kao i sve ostale stranke u tom projektu sudjelovati. Ako u ovom Parlamentu budem izabrana za predsjednicu Nacionalnog odbora smatrat ću da mi je dužnost kao i svima nama da ono što smo započeli još puno prije nego što se pojavio i izgradio konsenzus na hrvatskoj političkoj sceni o tome da je Europa budućnost Hrvatske. Da ćemo na tom putu i da ćemo na tom projektu raditi svi zajedno i da ćemo na tom projektu u sljedeće 4 godine svi zajedno i uspjeti. Jer ako ne budemo radili svi zajedno jedino što je garantirano je neuspjeh.
Hvala. Gospodin zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, želim reći samo nekoliko stvari, tu se slažem i sa gospodinom Lesarom da nije ovo nasljedna funkcija, nego je doista izborna i da nitko u SDP-u ne misli određena mjesta predsjednika odbora, kao što je to netko mislio dobivati nekim nasljednim putem ili po nekim pravima koji su vladali u Saboru. Međutim, želim ovdje istaknuti da je ovo doista jedan nadparlamentarni Odbor, Odbor koji ima svoj predznak kao Nacionalni odbor, a ustvari je jedan odbor Hrvatskog sabora za praćenje pregovora o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji. Za mene su isto tako važni i ostali odbori kao što su Odbor za poljoprivredu, gospodarstvo, šumarstvo itd., i sad se i sam kao zastupnik pitam zašto i ti odbori nemaju taj predznak Nacionalnog odbora? Upravo stoga što je na ovom Odboru napravljen jedan doista veliki savez za Europu, odnosno za Europsku uniju. I nakon svega ovoga što se sada dešava ovdje u Saboru i normalno da je rad tog odbora nezamisliv bez najjače opozicijske stranke, upravo gledajući što se ovdje dešava mislim da posebno, posebno u vladajućoj stranci HDZ-u nije u interesu i nije pitanje samog interesa Hrvatske i brzine pristupanja u Europsku uniju, niti interes građana Hrvatske, nego je upravo ova politička i matematička igra koja je vezana za izbor predsjednik predsjednika ili predsjednice Nacionalnog odbora. Nitko ovdje ne dovodi u pitanje, da tako kažem lik i djelo i život gospođe Vesne Pusić, ali smatra kao što je to pokušao možda pomalo imponirati gospodin Pupovac, nego je ovdje u pitanju prije svega upravo taj veliki savez, savez za Europu. Mislim da teško može proći ovakva obrazloženja i ovakva. Gospodine, vi se javite za riječ pa onda sami sebe prekidajte. Mislim da s obzirom da ste doktor, da možete imati toliko kulture saslušati nekoga. SDP, dakle svojim djelovanjem u Saboru sigurno neće smetati Hrvatskoj, nego će naprotiv pomoći aktivno sudjelovati i pomoći Hrvatskoj da što prije uđe u Europu, da se što prije odmrznu predpristupni i europski fondovi itd., itd. Ja vam se zahvaljujem. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu i stavljam Prijedlog Odbora za izbor predsjednice, potpredsjednika i članova Nacionalnog odbora na glasovanje. Tko je za ovaj Prijedlog nek' digne ruku. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 84 glasa za i 53 suzdržana glasa prihvaćen Prijedlog o izboru predsjednice, potpredsjednika i članova Nacionalnog odbora. Hvala lijepo. I sad kolege i kolegice objavljujem i molim novoizabrane predsjednike odbora da iskoriste ovo vrijeme, možda danas i sutra do 10 i po sati kada nastavljamo sjednicu, da bi se sastali odbori u pogledu točaka dnevnog reda koje su u dnevnom redu. Ne možemo nastaviti sjednicu ni rasprave o pojedinim točkama dnevnog reda ako ih barem nisu raspravili matični odbori. Drugo, predsjednik Odbora za financije, državni proračun Goran Marić zakazuje u dvorani "Josipa Jelačića" u 9 i 30 sati svoju sjednicu odbora, a predsjednik Odbora za gospodarstvo, razvoj i obnovu gospodin Dragan Kovačević također sutra u 9 sati u dvorani "Ante Starčevića" zakazuje sjednicu odbora. Želim da se lijepo odmorite, neki mogu i sad poslijepodne. Ujutro nastavljamo u 10 i 30 sati.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici. Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 6. sjednici održanoj 29. veljače 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o imenovanju predsjednika i članova odbora nagrade “Vladimir Nazor“. Pod prvo. Za predsjednika odbora nagrade “Vladimir Nazor“ imenuje se akademik Milan Moguš, predsjednik Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti. Drugo. Za članove odbora nagrade “Vladimir Nazor“ imenuje se Goran Grgić - dramski umjetnik, Damir Mataušić – akademski kipar, profesor na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu, Akademik Tonko Marojević – povjesničar umjetnosti, književnik i prevoditelj, Jagoda Majska Martinčević – povjesničarka glazbe, doktor znanosti Krešimir Nemec – povjesničar književnosti, profesor na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, Enes Mičić – akademski snimatelj, profesor na Akademiji dramske umjetnosti u Zagrebu, Jerko Rošim – arhitekt, profesor na Sveučilištu u Splitu i Tonko Ninić – akademski glazbenik. Treće, dosadašnjem predsjedniku i članovima Odbora nagrade "Vladimir Nazor" protokom zakonskog roka od dvije godine 17. veljače 2008. godine istekao je mandat. Hvala.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Stavljam prijedlog odluke odbora na glasovanje. Tko je za? Hvala. Ima li protiv? Suzdržan? Hvala. Molim da se izbroje suzdržani. Prijedlog je prihvaćen sa 121 glas za i 10 suzdržanih. Hvala. Idemo dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskoga sabora je na 7. sjednici održanoj 14. ožujka 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o razrješenju člana i izboru predsjednika Odbora za europske integracije Hrvatskoga sabora. Prvo, razrješuje se dužnosti člana Odbora za europske integracije Hrvatskoga sabora Neven Mimica i drugo, za predsjednika Odbora za europske integracije Hrvatskoga sabora bira se Neven Mimica.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za prijedlog odluke? I jedan i dva glasujemo. Ima li netko protiv? Suzdržan? Hvala. Jednoglasno prihvaćena odluka sa 131 glasom. Dalje molim.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskoga sabora na 7. sjednici održanoj 14. ožujka 2008. godine jednoglasno je utvrdio Prijedlog odluke o izboru Izvršnog odbora nacionalne grupe Hrvatskoga sabora pri Interparlamentarnoj uniji. U Izvršni odbor nacionalne grupe Hrvatskoga sabora pri Interparlamentarnoj uniji biraju se za predsjednicu Marija Lugarić, za potpredsjednika Josip Friščić, za članove Dubravka Šuica, Suzana Bilić Vardić, Silvano Hrelja, Goran Beus Richembergh i Boris Miletić.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem odluku na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Jednoglasno sa 131 glasom prihvaćen prijedlog odluke. Izvolite dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskoga sabora je na 7. sjednici održanoj 14. ožujka 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o imenovanju Izaslanstva Hrvatskoga sabora u Parlamentarnoj skupštini Mediterana. U Izaslanstvo Hrvatskoga sabora u Parlamentarnoj skupštini Mediterana imenuju se za predsjednicu Dubravka Šuica, za članove Gari Cappelli, Luka Denona, za zamjenike članova Marija Pejčinović Burić, Stipo Gabrić i Dino Kozlevac.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem odluku na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Jednoglasno sa 131 glas prihvaćena je odluka. Idemo dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskoga sabora je na 7. sjednici održanoj 14. ožujka 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o imenovanju Izaslanstva Hrvatskoga sabora u Parlamentarnoj skupštini NATO-a. U Izaslanstvo Hrvatskoga sabora u Parlamentarnoj skupštini NATO imenuje se za voditelja Krešimir Ćosić, za članove Boris Klemenić i Marin Jurjević.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog. Tko je za? Hvala. Ima li netko protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Jednoglasno sa 131 glas prihvaćen je ovaj prijedlog odluke. Idemo dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskoga sabora je na 7. sjednici održanoj 14. ožujka 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o imenovanju Izaslanstva Hrvatskoga sabora u Zajedničkom parlamentarnom odboru Republike Hrvatske i Europske unije. Za članove Izaslanstva Hrvatskoga sabora u Zajedničkom parlamentarnom odboru Republike Hrvatske i Europske unije imenuju se za predsjednika Mario Zubović, za potpredsjednike Frano Matušić i Branko Grčić, za članove Krešimi Ćosić, Marija Pejčinović Burić, Jerko Rošin, Željana Kalaš, Milorad Pupovac, Marijana Petir, Marin Brkarić, Vesna Pusić, Ingrid Antičević-Marinović, Antun Vujić, Daniel Mondekar i Ljubo Jurčić. Za zamjenike članova Petar Selem, Karmela Caparin, Nedjeljko STrikić, Stanko Grkić, Boris Kunst, Ivanka Roksandić, Nevenka Majdenić, Perica Bukić, Željko Jovanović, Zvonimir Mršić, Mirando Mrsić, Gordana Sobol, Ivo Josipović, Davor Bernardić i Rajko Ostojić.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Stavljam prijedlog odluke na glasovanje. Tko je za? Hvala. Ima li protiv? Hvala. Suzdržanih? Hvala. Odluka je prihvaćena jednoglasno sa 130 glasova. Idemo dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskoga sabora je na 7. sjednici održanoj 14. ožujka 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o izboru Izaslanstva Hrvatskoga sabora u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe. U Izaslanstvo Hrvatskoga sabora u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe biraju se za voditelja Frano Matušić, za članove Marijana Petir, Mirjana Ferić-Vac, Miljenko Dorić, Milorad Pupovac. Za zamjenike članova Mario Zubović, Karmela Caparin, Marija Pejčinović Burić, Gvozden Srećko Flego i Mirando Mrsić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Odluka je prihvaćena jednoglasno sa 129 glasova. Idemo dalje. Izvolite.
Hvala. Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskoga sabora je na 7. sjednici održanoj 14. ožujka 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o imenovanju Izaslanstva Hrvatskoga sabora u Parlamentarnoj dimenziji srednjoeuropske inicijative. U Izaslanstvo Hrvatskoga sabora u Parlamentarnoj dimenziji srednjoeuropske inicijative imenuje se za voditelja Milorad Pupovac, za članove Vesna Pusić, Ivan Bagarić. Za zamjenike članova Dubravka Šuica, Mirela Holy i Zdravko Kelić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno sa 129 glasova prihvaćen ovaj prijedlog. Dalje.
Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 7. sjednici održanoj 14. ožujka 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o imenovanju članova Nadzornog odbora Hrvatske banke za obnovu i razvitak. U Nadzorni odbor Hrvatske banke za obnovu i razvitak iz reda zastupnika imenuju se za članove dakle Goran Marić, Dragan Kovačević i Dragica Zgrebec. Za zamjenika člana Marijana Petir, Silvano Hrelja i Zlatko Koračević.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za ovaj prijedlog odluke? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Ovaj je prijedlog odluke prihvaćen jednoglasno sa 129 glasova. Dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 7. sjednici održanoj 14. ožujka 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o imenovanju Državnog povjerenstva za procjenu šteta od elementarnih nepogoda. U Državno povjerenstvo za procjenu šteta od elementarnih nepogoda imenuje se za predsjednika Niko Rebić, zastupnik u Hrvatskom saboru. Za člana Boris Klemenić, zastupnik u Hrvatskom saboru, Milivoj Škvorc, zastupnik u Hrvatskom saboru, Petar Mlinarić, zastupnik u Hrvatskom saboru, Zlatko Koračević, zastupnik u Hrvatskom saboru, Deneš Šoja, zastupnik u Hrvatskoj saboru, Zoran Vinković, zastupnik u Hrvatskom saboru, Jasminka Dejanović, voditeljica Odsjeka za elementarne nepogode u Upravi za gospodarstvo iz Ministarstva financija, Miljenko Rakić, načelnik Sektora poljoprivrede iz Ministarstva poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja, Božica Marković, direktorica Sektora za poljoprivredu, prehrambenu industriju i šumarstvo iz Hrvatske gospodarske komore te Saša Smrek, samostalni stručnjak za osiguranje usjeva iz Croatia osiguranja d.d. Zagreb.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za prijedlog ove odluke? Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno sa 130 glasova prihvaćen prijedlog odluke. Da li ima još štogod? Izvolite.
Ima. Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 7. sjednici održanoj 14. ožujka 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o izboru predsjednika i članova Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Nacionalnog programa suzbijanja korupcije. 1. Za predsjednika Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Nacionalnog programa suzbijanja korupcije bira se Željko Jovanović iz reda zastupnika, 2. Za članove Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Nacionalnog programa suzbijanja korupcije biraju se: Damir Sesvečan iz reda zastupnika, Stanko Grčić iz reda zastupnika, Dragutin Lesar iz reda zastupnika i Ingrid Antičević-Marinović iz reda zastupnika.
Hvala.
3. Mandat članova Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Nacionalnog programa suzbijanja korupcije traje do isteka mandata pojedinog saziva Hrvatskog sabora.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za prijedlog odluke? Hvala lijepa. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je sa 130 glasova dakle jednoglasno prihvaćen ovaj prijedlog. Izvolite dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 7. sjednici održanoj 14. ožujka 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o izboru članica Nadzornog odbora Financijske agencije. Za članicu Nadzornog odbora Financijske agencije iz reda saborskih zastupnika bira se Nevenka Majdenić, članica Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za prijedlog odluke? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno sa 130 glasova prihvaćen prijedlog odluke. Izvolite dalje.
Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 7. sjednici održanoj 14. ožujka 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o imenovanju člana Upravnog odbora Nacionalne zaklade za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj Republike Hrvatske. Za člana Upravnog odbora Nacionalne zaklade za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj Republike Hrvatske imenuje se danom 1. svibnja 2008. godine na prijedlog Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti akademik Zvonko Kusić.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za prijedlog odluke? Hvala. Ima li protiv? Izbrojite. Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 114 za i 16 protiv prihvaćen prijedlog ove odluke. Sa ovime smo za danas zaključili ovu točku dnevnog reda. Prelazimo na izbor i imenovanja. Molim predsjednicu Odbora za izbor i imenovanja gospođu Nevenku Majdenić da se… Izvolite.
Hvala. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Odbor za izbor i imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora je na 8. sjednici održanoj 28. ožujka 2008. godine jednoglasno utvrdio prijedlog odluke o imenovanju člana Nacionalnog odbora. U Nacionalni odbor se imenuje Hrvoje Cvitanović, predstavnik Ureda predsjednika Republike Hrvatske, doktor znanosti Aleksa Bjeliš, predstavnik akademske zajednice, Emil Tedeski predstavnik udruge poslodavaca i Ana Knežević predstavnica sindikata.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog ove odluke. Uključimo se molim vas. Možete glasovati. Izvolite. Hvala. Rezultat? Ova je odluka prihvaćena sa 120 glasova za i jednim suzdržanim glasom. Molim vas dalje.
Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora je na 8. sjednici održanoj 28. ožujka 2008. godine jednoglasno utvrdio prijedlog odluke o izboru Izaslanstva Hrvatskoga sabora u Parlamentarnoj skupštini organizacije za europsku sigurnost i suradnju. U izaslanstvo Hrvatskoga sabora u Parlamentarnoj skupštini organizacije za europsku sigurnost i suradnju biraju se: Za voditelja Tonino Picula, za članove Mario Zubović, Romana Jerković i za zamjenike članova Furio Radin, Frano Matušić i Zlatko Horvat.
Hvala. Otvaram raspravu. Gospodin Furio Radin traži riječ. Izvolite.
Ne prihvaćam biti u sastavu ove delegacije. Hvala.
Što sada vi ne prihvaćate?
Nitko me nije konzultirao.
Pa nije uobičajeno da se tako to odjedanput dođe i kaže ja sada to ne prihvaćam. Ljudi ja mislim da je to usuglašeno i da se tu ne treba …
Da usuglašeno je, odbor je dobio prijedloge.
Obrazloženje.
Obrazloženje je da nisam bio konzultiran.
Predlažem zastupnicama i zastupnicima da mi glasujemo o prijedlogu odbora pa ako u daljnjim događajima bude došlo do nekih pismenih odustajanja onda možemo na sljedećoj sjednici promijeniti, ali da mi sada ovdje nešto. Ja mislim da treba glasovati o ovome. Tko je za ovaj prijedlog? Uključite se molim vas i izjasnite se. Izvolite! Možete glasovati! Hvala. Rezultat? Ovaj je prijedlog odluke prihvaćen većinom glasova, 117 za, 3 suzdržana i 1 protiv. Idemo dalje. Izvolite gospođo!
Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 8. sjednici održanoj 28. ožujka 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o imenovanju izaslanstva Hrvatskog sabora u Skupštini zapadnoeuropske unije. U izaslanstvo Hrvatskog sabora u Skupštini zapadnoeuropske unije imenuju se: za voditelja Zdenko Franić, za članove: Marija Pejčinović Burić, Davor Huška, Ranko Ostojić, Ante Kotromanović, za zamjenike članova: Goran Marić, Željana Kalaš, Tatjana Šimac-Bonačić, Tanja Vrbat, Arsen Bauk.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Molim da se uključimo i da možete glasovati. Izvolite! Hvala. Rezultat? Ova je odluka prihvaćena jednoglasno sa 111 glasova. Hvala. Dalje.
Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 8. sjednici održanoj 28. ožujka 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o izboru predsjednika i potpredsjednika Odbora za međuparlamentarnu suradnju Hrvatskog sabora. 1. U Odbor za međuparlamentarnu suradnju Hrvatskog sabora biraju se: za predsjednika Milorad Pupovac, za potpredsjednika Marin Jurjević i 2. Članovi Odbora za međuparlamentarnu suradnju Hrvatskog sabora su svi članovi izabrani u stalna izaslanstva Hrvatskog sabora u međunarodnim parlamentarnih institucijama.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. I molim da se uključite. Glasujmo. Izvolite! Hvala. Rezultat? I ova je odluka prihvaćena jednoglasno sa 120 glasova za. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 8. sjednici održanoj 27. ožujka jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o izboru tri člana Otočnog vijeća. Za članove Otočnog vijeća biraju se iz reda zastupnika Hrvatskog sabora Gari Cappelli, Nevenka Marinović i Arsen Bauk.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. I stavljam odluku na glasovanje. Izvolite se uključiti i možete glasovati. Hvala. Rezultat? Ovaj je prijedlog odluke prihvaćen sa 118 glasova za i 2 suzdržana. Hvala. Idemo dalje.
Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 8. sjednici održanoj 28. ožujka 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o izboru i imenovanju članova Savjeta za robne zalihe. 1. Za članove Savjeta za robne zalihe biraju se iz reda zastupnika Hrvatskog sabora: Tomislav Ivić, Zdravko Kelić, Željko Vincelj i 2. Za članove Savjeta za robne zalihe imenuju se iz reda uglednih stručnjaka iz područja gospodarstva: Milica Rakuša Martulaš i Božica Marković.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na glasovanje. Molim da se uključite i glasujte. Izvolite! Hvala. Rezultat? Ova je odluka prihvaćena većinom glasova 117 za i 2 suzdržana. Hvala lijepa. Srdačno zahvaljujem na odazivu, jer smo donijeli odluke koje su tražite kvalificirane i dvotrećinsku većinu. Sada ćemo se nekoliko dana odmoriti, možda i dva tjedna, pa na vrijeme ćemo odlučiti kada je sljedeća sjednica Sabora. Inače, želim vam svima da ugodno provedene ovo vrijeme, ali nemojte zaboravit one prijedloge zakona i ostalih akata u vašim pretincima. Hvala lijepa. Dame i gospodo zastupnici, nastavljamo sa radom i nadam se da ste se odmorili i da su odbori raspravili točke dnevnog reda za nastavak sjednice. Prelazimo na 4. točku dnevnoga reda. 4. Prijedlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Europske zajednice i Republike Hrvatske o sudjelovanju Republike Hrvatske u programu zajednice za zapošljavanje i socijalnu solidarnost (PROGRESS), s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br. 3 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske, a kod utvrđivanja dnevnog reda prihvatili su primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona. Prijedlog akta primili ste poštom. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli: Odbor za zakonodavstvo, razvoj i obnovu, Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu, Odbor za zakonodavstvo, Odbor za rad, socijalnu politiku i zdravstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti? Želi. Gospođa Vera Babić, državna tajnica u Ministarstvu gospodarstva, rada i poduzetništva. Izvolite.