Poštovani gospodine predsjedniče, ja vas molim stanku u ime kluba NHR kako bi progovorila o cenzuri koja se zadnja dva tjedna provodi od strane Facebooka.
Može. Kolega Aleksić.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. U ime kluba Živog zida i SNAGA-e želim govoriti o slučaju Franak… …/Upadica predsjednik: molim vas, kolegice i kolege. Molim stanku od 10 minuta da bih i više u stvari, da bih u ime kluba Živog zida i SNAGA-e govorio o slučaju Franak u Grčkoj.
Dobro. Javlja li se još netko? Kolega Grmoja, izvolite.
Tražim stanku u ime kluba MOST-a na temu aktualne političke situacije.
Hvala. Kolegica Glasovac.
Gospodine predsjedniče, također molim stanku u ime kluba od 10 minuta kako bismo progovorili o aktualnoj političkoj situaciji.
Hvala. Kolega Čuraj.
Molim vas stanku u ime kluba HNS-a kako bi progovorio o energetskoj i toplinskoj sigurnosti opskrbe grada Osijeka.
Hvala. Kolegica Lukačić.
Gospodine predsjedniče, tražim stanku u ime kluba HDZ-a od 10 minuta vezano za zapošljavanje osoba s invaliditetom.
Hvala. Javlja li se još netko? Ako ne, radimo stanku onda do 10 sati. Do 10 sati je stanka onda krećemo sa rasprava i nakon toga glasovanje. Hvala vam. STANKA U 9,40 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,00 SATI]] Poštovane kolegice i kolege. Krećemo sa raspravama nakon stanke. Prva je na redu poštovana kolegica Esih u ime Kluba Neovisni za Hrvatsku. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice zastupnice i kolege zastupnici. Stanku sam tražila kako bih upozorila na kršenje Ustava iz Zakona koji se već 2 tjedna u potpunosti nesmetano odvija u Hrvatskoj. Dakle, u navedenom periodu, društvena mreža Facebook, nemilice provodi cenzuru nad brojnim intelektualcima, uglednicima, političarima, medijima, pravnim osobama i ostalim hrvatskim građanima. Jer izražavaju svoj stav o nepravilnosti i o neutemeljenosti haške presude, što je ujedno i stav Hrvatske vlade i Sabora. Ili su tek izražavali svoje osjećaje i sućut povodom tragične smrti generala Praljka. Međutim, želim ovdje napomenuti, da se ne radi samo o automatskom postupanju Facebooka, već o unaprijed smišljenoj, organiziranoj i sustavnom provođenoj akcije skupina iz RH, koji se ne mogu nikako pomiriti s drugačijem mišljenjem, te koriste, nimalo nenamjerne greške u sustavu Facebooka, te pokušavaju kontrolirati i gušiti slobodu izražavanja u RH. Zloćudno i sustavno prijavljivanje pojedinih objava, rezultiralo je time, da je Facebook iste ili izbrisao, ili blokirao profile iz stranice. Kad su iste neformalne skupine uvodile, da je te tzv. greške u sustavu funkcioniraju, krenule su opetovano prijavljivati sve nepoćudne osobe i objave koje s prvim slučajem nisu imale ama baš nikakve veze. Ali je Facebook reagirao isto, nakon čega su mnogi profili i stranice u potpunosti i ugašeni. Cinkaruši i denucijatori, oni isti koji već desetljećima, razapinju Hrvatsku na stup srama, koji su izravno doprinijeli i haškoj i drugim presudama i koji su generalka Praljka naveli da ispiju otrov. Žele nas očito vratiti u mračno doba Jugoslavije, doba cenzure, doba jednoumlja. I ovo smatram da nije ništa drugo nego nastavak, spacijalnog rata koji se vodi u Hrvatskoj nad Hrvatskom i to nažalost, još od onoga vremena kad nije nastala pa sve do danas. Apsolutno je neprihvatljivo, da se u 21. st. u RH, u javnom i medijskom prostoru nad bilo kime provodi cenzura. Podsjećam Ustav RH, jamči svakom građaninu slobodu mišljenja, izražavanja misli i slobodu govora i tiska, izrekom zabranjuje cenzuru. Stoga brisanje objava i blokiranje profila građana predstavlja ogledni primjer sveobuhvatne cenzure i izravno kršenje hrvatskog Ustava i Zakona. Upoznata sam i sa činjenicom, da su samom premjerom Plenkoviću brisane objave na Facebooku. Jedan državnik kako sebe takvim smatra i ako se tako želi ponašati, sebi i državi i Vladi na čijem je načelu, ne smije dopustiti da ovakve stvari prolaze bez upozorenja, ali naglašavam i sankcija. Mehanizmi za to postoje. Na sličnim primjerima Njemačke, Europske komisije, jasno možemo vidjeti, da izvršna vlast koja ima autoritet, svojim odlukama može utjecati na tvrtke poput Facebooka, da se pridržavaju zakona. Jer i Facebook i Twitter i Google, su privatne tvrtke, koje dok posluju u Hrvatskoj, trebaju poštivati i hrvatske zakone, kao što poštuju i druge privatne tvrtke. Dakle, trgovački lanci, banke, mediji, teleoperateri, taxi usluge i slično. Njemačka vlada je još 2015. g. postigla dogovor sa Facebook, Twitterom i Googlom da te internetske platforme trebaju provoditi njemačke zakone, kad posluju u Njemačkoj. A ove godine definirali su i sankcije za njihovo nepridržavanje. Europska komisija, također je ove godine izrekla kaznu Google, privatnoj kompaniji sa sjedištem izvan EU, jer se nije pridržavao Zakona EU o tržišnom natjecanju. Stoga na kraju, apeliram na Vladu premjera Plenkovića, da osigura da društvene mreže i internetske platforme, poštuju hrvatske zakone i Ustav koji svakome jamče slobodu izražavanja i da se prekine sad zaista vrlo zabrinjavajuće cenzuriranje nad hrvatskim građanima. Jednako tako tražim i od saborskog odbora za informiranje, informatizaciju i medije da održi tematsku sjednicu, na ovu temu, cenzura od strane Facebooka. Smatram da je nakon 28 g. napokon došlo vrijeme da sazrijemo i odrastemo u ozbiljno demokratsko društvo, da se ponašamo u skladu sa vlastitim zakonom i Ustavom. I ono što je možda još važnije da beskompromisno, tražimo i od drugih u Hrvatskoj da čine to isto. Hvala vam lijepo.
Hvala. Idemo na drugu raspravu, poštovani kolega Goran Alekić u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAG-e. Izvolite.
Zahvaljujem. poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Ja ću reći nekoliko riječi o slučaju franka u Grčkoj. Dakle, nemamo samo mi slučaj franak, slučaj franak ima i Grčka, ima i Francuska, ima i Slovenija, ali u Grčkoj je to slično kao i kod nas, jer su u Grčoj pokrenute kolektivne tužbe protiv banaka koje su ugovarale valutnu klauzulu švicarski franak. A prije toga bih samo htio napomenuti, da je kolegica Esih, prije mene, rekla, kako banke posluju u skladu sa zakonom. Banke u RH, ne posluju u skladu sa zakonom. Dakle, to nije točno, to moram demantirati. Možda netko drugi posluje, ali banke ne posluju u Hrvatskoj u skladu sa zakonom. A što se tiče Grčke, u Grčkoj su podignute 3 kolektivne tužbe protiv 3 banke koje su ugovarale valutnu klauzulu švicarski franak u Grčkoj. To su banke, Alfa banka, Euro banka i Nacionalna grčka banka. I mogu sa zadovoljstvom priopćiti javnosti i zastupnicima, ovdje u Saboru, da su ove godine donesene tri prvostupanjske presude u tim procesima. I uz sve te tri prvostupanjske presude banke su proglašene krivima, dužnici su u pravu. Tužbe su usvojene i obrazloženja zašto je valutna klauzula CHF nepoštena, a time i ništetna bila bi otprilike ovakva. Kao prvo dužnici nisu, nemaju specijalna znanja koja su potrebna za ugovaranje takve jedne valutne klauzule kao što je švicarski franak. Krediti sa valutnom klauzulom švicarski franak su kompleksni financijski proizvodi. Dakle, ne radi se o nekakvom jednostavnom kreditu, nego se radi o kompleksnom financijskom proizvodu. Sljedeća stvar, službenici banaka koji su ugovarali kredite sa valutnom klauzulom švicarski franak sa grčkim dužnicima nisu licencirani za takav posao. Prema grčkim zakonima ugovaranju takvih poslova koji su tako kompleksni službenici banke moraju imati potrebne licence, a službenici banaka u takvim slučajevima nisu imali potrebne licence. I konačno tim presudama se utvrđuje da dužnici nisu bili upozoreni na rizike, na posljedice, na bilo kakve situacije koje su važne za ugovaranje takve jedne valutne klauzule. Dakle, iako se radi o prvostupanjskim presudama one ohrabruju i pokazuju da će i Grčka ići u smjeru Republike Hrvatske. I u Republici Hrvatskoj je prvostupanjska presuda bila u potpunosti na strani potrošača. Međutim, kasnije znamo da se dogodilo da je Visoki trgovački sud ukinuo dio presude koji se tiče valutne klauzule CHF i utvrdio da bi to bilo sve nekako u redu da neće utvrđivati u stvari nepoštenost valutne klauzule CHF. Vrhovni sud je to kasnije potvrdio. Međutim, na temelju ustavne tužbe sve je vraćeno natrag na Vrhovni sud. Vrhovni sud je to vratio sad natrag na Visoki trgovački sud i ja očekujem da će Visoki trgovački sud uskoro donijeti konačnu presudu. Međutim, postoji mogućnost i da Visoki trgovački sud to vrati na prvi stupanj što ne bi bilo dobro. Na žalost sudovi rade sporo, a ta sporost sudova omogućuje da se događa situacija da dužnici dugo čekaju na pravdu, a banke su jake, one su financijski jake, one su jake institucije u financijskom smislu i one mogu čekati godinama i godinama da se procesi završe. Za to vrijeme će se dužnici umoriti i veliki dio njih neće krenuti na sudove kada presuda bude konačno pravomoćna u njihovu korist, a sigurno će biti pravomoćna u njihovu korist. Razgovarao sam sa više pravnih stručnjaka i sa sucima čija imena neću ovdje spominjati, ali svi oni imaju mišljenje da je Vrhovni sud trebao presuditi već na temelju ustavne tužbe koja je usvojena i na temelju toga što je ukinuta njihova revizija koju su na početku donijeli. Dakle, mišljenje tih pravnih stručnjaka koji su vrhunski, radi se i o sucima i o odvjetnicima je takvo da je Vrhovni sud pogriješio što nije sam donio već pravomoćnu presudu nego je sve vratio na Visoki trgovački sud, a to kažem umara potrošače. Potrošači su temelj gospodarstva. Banke duguju oko 10 milijardi kuna na temelju nezakonite valutne klauzule CHF dužnicima koji su ugovarali takvu valutu i banke duguju oko 5 milijardi kuna potrošači koji su ugovarali nezakonitu promjenjivu kamatnu stopu. Dakle, banke ukupno duguju oko 100 do 200 tisuća kredita u oko 100 do 200 000 kredita dužnicima 15 milijardi kuna. 15 milijardi kuna, znate li što to znači za BDP Republike Hrvatske? Ja mislim da vam to ne moram govoriti. Hvala.
Zahvaljujem. Prije prelaska na treću raspravu pozdravio bih na galeriji članove Hrvatske bratovštine Bokeljske mornarice pa vas molim da ih lijepo svi zajedno pozdravimo. [[Pljesak.]] Hvala vam. Prelazimo sada na treću raspravu. Poštovani kolega Marko Vučetić u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite.
Predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici, uvaženi članovi Hrvatske bratovštine Bokeljske mornarice. Nemam običaj čitati ali ovaj put to uistinu moram kako bih demonstrirao da su ljudi bića riječi i bića koja se mogu nastaniti u kontinuitet onoga što je dobro. Mi danas imamo u vidu biološkog organizma prisutne članove Hrvatske bratovštine Bokeljske mornarice i u vidu njihove biologije imamo otpor onome što im slijedi, a to je pokušaj da ono zbog čega vrijedi živjeti, a to su ciljevi koje netko postavlja da se izbrišu. Onaj trenutak u kojem su se i zbog čega su se okupili danas u Hrvatski sabor došli pripadnici članovi Hrvatske bratovštine Bokeljske mornarice uistinu je dramatičan. To je trenutak u kojem se pokušava čovjeka otrgnuti od onoga što je bitno, a to je njegove duhovnosti i kulture. Počeo je jedan skandalozan proces u Crnoj Gori, a to je proces da se obilježavanje kola svetog Tripuna, Tripundanske svečanosti i Hrvatske bratovštine Bokeljske mornarice, da se Bokeljska mornarica otrgne upravo od onoga što je njoj pripadajuće, a to je kolo svetog Tripuna i hrvatska tradicija. Crna Gora je otpočela sa procesom uvrštavanja Bokeljske mornarice na UNESCO-vu listu nematerijalne baštine, ali na način da se negira ovaj hrvatski početak, hrvatski začetak i bitni hrvatski identitet Bokeljske mornarice i kola svetog Tripuna. Ovo je za Hrvatski sabor, za hrvatsku kulturu, za univerzalnu kulturu i univerzalnu istinu dramatičan trenutak preko kojeg mi ne smijemo prijeći i to je dramatičan trenutak koji obvezuje sve izabrane zastupnike ovog saziva Hrvatskog sabora da se odupremo tim pokušajima u kojima se uvodi diskontinuitet i kojim se pokušava negirati početak. U povijesnom smislu je započeo 809. godine. Od 809 godine započelo je nešto hrvatsko, kulturno, univerzalno i svjetsko u Boki. Danas u 2017. godini i u 2018. i nadalje prijeti nam opasnost da nestane to hrvatsko. Ako nestane to hrvatsko ujedno nestaje i to kulturno, nestaje univerzalno, nestaje i ono istinito. Ali svaki nestanak je nestanak koji se odigrava pred očima svjedoka. Mi hrvatski zastupnici ne smijemo biti svjedoci koji će dovesti do toga da ono što je vrijednost, da ono zbog čega vrijedi živjeti da ono zbog čega možemo živjeti u kontinuitetu ljudskih bića koja imaju određena obilježja to su obilježja kulture, jezika, nacije i to su obilježja koja mi moramo nadilaziti ali ih ne smijemo zaboraviti. 2017. godine i ono zbog čega su se okupili pripadnici hrvatske bratovštine Bokeljske mornarice 809. godine je upravo poziv i čin i vapaj da ne dopustimo da ono što je kulturno da bude sa političkom voljom ili nekim drugim namjerama za nas uistinu nebitnim, da bude prebrisano i da izgubi svoj identitet i da prestane postojati u povijesnom, kulturnom i nacionalnom smislu kao ono što pripada Hrvatima u Boki kotarskoj. [[Pljesak.]] Hrvatio iz Boke kotorske i članovi ove naše bratovštine od nas traže da ih primijetimo, da ih primijetimo kao oni koji pripadaju i nama i Crnoj Gori i univerzalnoj kulturi. Crna Gora otpočinje sa procesima zaborava Hrvata u Boki kotarskoj, zaborava kulture i zaborava one univerzalnosti. Hoćemo li mi kao hrvatski zastupnici, kao zastupnici u Hrvatskom saboru pristati na to i biti na strani onih koji šute, onih koji zaboravljaju i oni koji ljudskost vode na relikt ovisi o odnosu prema nematerijalnoj baštini u Boki i kotarskoj. Zbog svega ovoga ja danas ne mogu biti na glasovanju jer obveza svih onih birača koji su me izabrali znaju da pripadam onim koji se bore za kulturno, koji ne isključuju i koji znaju ono što je, zbog čega vrijedi živjeti a to su pripadnici ove bratovštine i vrijeme ću provesti s njima. Zahvaljujem. [[Pljesak.]]
Hvala vam. Samo jedna informacija. Dakle napraviti ćemo nakon što završimo sa raspravama nakon stanke 15 minutnu pauzu, zamoljen sam od saborskih službi da im treba još 15 minuta da poprave jedan mikrofon koji je ustvari uzrokovao kolaps cijelog sustava. Tako glasovanje će onda biti u 11 sati, molim vas da planirate da je glasovanje u 11 sati. Nastavljamo sada sa raspravama, Klub zastupnika SDP-a, poštovani kolega Željko Jovanović.
Hvala gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege saborski zastupnici. Odlučili smo se ovu vjerojatno posljednju stanku u ovoj godini iskoristiti da još jednom ukažemo na nefunkcioniranje sustava zdravstva posebno na probleme fonda skupih lijekova. Jedno od temeljnih ljudskih prava je pravo na zdravlje. U predizbornim kampanjama svi smo govorili o tome da zdravlje u Hrvatskoj mora biti solidarno, sveobuhvatno i svima jednako dostupno te da u Hrvatskoj u godinama koje su pred nama, tako se govorilo u kampanji pa i u … [[Govornik se ne razumije.]] neće biti povećanja cijena dopunskog osiguranja niti dodatnih opterećenja za građane a da ćemo zahvaljujući boljoj zdravstvenoj skrbi za 5 godina svi u Hrvatskoj živjeti prosječno dvije godine duže. Nažalost, ništa od toga se ne događa. Ako postoji sustav koji u Hrvatskoj trenutno ne funkcionira i funkcionirati će sve teže, to je sustav zdravstva. I to zahvaljujući nebrizi, neradu, i nesposobnosti aktualnog ministra koji nije ispunio niti jedno svoje obećanje a posebno je tragično i tužno kako se odnosio prema roditeljima oboljele djece koji su protestirali i u Saboru i ispred Sabora vezano za dostupnost lijekova u fondu skupih lijekova. Obećao je i on i premijer a onda je premijer otišao u Europu a ministar se izgubio a obećanje nije ispunio. Ne samo to, u planu provedbenih aktivnosti do kraja ove godine trebalo je usvojiti Zakon o zdravstvenoj zaštiti, trebalo je usvojiti Zakon o kvaliteti u sustavu zdravstvene zaštite, trebalo je usvojiti Zakon o sprječavanju i suzbijanju bolesti ovisnosti, trebalo je donijeti pravilnik o osposobljavanju i pripravničkom stažu zdravstvenih djelatnika. Dakle ništa nije učinio. Posebno želim naglasiti da smo i kolega Strenja-Linić i ja u izglasavanju proračuna nudili rješenja kako osigurati veću dostupnost u Fondu skupih lijekova, nažalost u potpuno je ignoriran naš prijedlog i dalje se ne događa ništa. Kolegice i kolege i po najnovijim statistikama građani Hrvatske žive prosječno kraće nego što je životna dob u EU. Na sreću žive najduže u Primorsko-goranskoj županiji što je dokaz kvalitete zdravstva u Primorsko-goranskoj županiji gdje se iz proračuna lokalnih jedinica izdvaja u prosjeku daleko više nego u drugim sredinama. Međutim, gdje je problem sa fondom skupih lijekova i sa općenito terapijama u Hrvatskoj. Dakle mi danas živimo puno duže nego prije 100 godina. Nekoliko stvari je tome doprinijelo. Prvo smo živjeli 20 godina duže zahvaljujući samo čistoj vodi, nakon toga smo živjeli 20 godina duže jer su se uvela cjepiva a onda smo još 20 godina nadodali zahvaljujući lijekovima. I onda se pojavio problem, životna dob se nije produžila, pojavile su se nove bolesti, ljudi su počeli živjeti duže i nekako je zastao taj rast. Međutim sada nam stižu novi lijekovi i u narednih 6 godina čitava paleta novih lijekova omogućiti će se da se živi duže i kvalitetnije. Nažalost u Hrvatskoj to očito neće biti moguće jer neće biti sredstava za fond skupih lijekova. Zašto neće biti sredstava? Pa zato što smo jučer u raspravi imali 2 zakona temeljem kojih će zdravstvo izgubiti 300 milijuna kuna u idućoj godini. Istovremeno zdravstvo će u idućoj godini dobiti i manje, milijardu i 200 milijuna koje mu pripada temeljem Zakona o zaštiti od pučanstva i temeljem Zakona o obaveznom zdravstvenom osiguranju. I onda će se opet na godinu sanirati zdravstvo i reći kako je premijer dobar, evo dao je zdravstvu milijardu zato što zdravstvu fali. A on nije ništa poklonio zdravstvu nego mu vraća ono što mu je uzeo na samom početku. Prema tome, kolegice i kolege pod hitno, odmah na početku idućeg zasjedanja u Saboru moramo dobiti paket zdravstvenih zakona kako bi se riješilo da građani Hrvatske u narednom periodu imaju dostupne skupe lijekove ali ne skupe lijekove kako tko poželi nego temeljem modernih smjernica, algoritma liječenja, multidisciplinarnog pristupa, implementacije registra bolesti, sustavnog mjerenja kliničkih ishoda, prikupljanja analize dokaza što sve u Ministarstvu zdravstva nemamo. A nismo prihvatili naš zakon koji je predlagao da se zakon o kvaliteti i akreditaciji u sustavu zdravstva … [[Govornik se ne razumije.]] Kolegice i kolege, danas u svijetu godišnje 3 milijuna života se spasi zahvaljujući cjepivima. Danas AIDS ima 160 novih lijekova koji omogućuju da ljudi potpuno normalno žive. Pred nama su najnovija istraživanja koja će apsolutno dati novu šansu svim ženama oboljelima od karcinoma dojke. Hepatitis C se danas novim lijekovima liječi u postotku većem od 95%. Prema tome, gospodine Kujundžiću počni raditi svoj posao.
Hvala kolega Jovanović. Idemo na petu raspravu, poštovani kolega Stjepan Čuraj, Klub zastupnika HNS-a, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Dakle, tražili smo ovu stanku isto i simbolično na zadnjoj sjednici ovog zasjedanja a i s obzirom na neke odluke koje su ovaj tjedan prethodile. Naime, tema je svakako energetska i toplinska sigurnost opskrbe grada Osijeka. Samo ću vas podsjetiti daje 4. siječnja 2016. je poništen natječaj za izgradnju termoelektrane, toplane, dakle kogeneracijske termoelektrane, toplane snage 500 megavata električne energije i 160 megavata toplinske energije. I ja poštujem kolege i građane ako ne žele termoelektranu u Peruči, ali mi u Osijeku je želimo, trebamo i moramo. Ovdje je pitanje ne samo električne energije nego upravo u toplinske energije jer ću vas podsjetiti da trenutno tri proizvodna bloka od koji su dva napravljena davne '76. godine, ističu i ističi će iz uporabe. I svako daljnje korištenje predstavlja jednu povećanu sigurnost opskrbe toplinskom energije, pola građana grada Osijeka. To nije samo toplinska energija, tu je industrijska para, naravno i električna energija. Mi u Osijeku a to govorim o u gradskom vijeću, županijskoj skupštini nije bilo niti jednoga koji se bunio protiv ovoga projekta, nitko. Mi kao građani želimo i to trebamo jer mi želimo investicije a podsjetit ću vas, sama ta investicija izgradnje je preko 2 milijarde kuna bez PDV-a. i predstavljala bi jednu od najvećih investicija u tu regiju u zadnjih 40 godina. To isto može biti dio projekta Slavonije i Baranje i zapadnog Srijema. Ta investicija bi donijela nova radna mjesta, eventualno bi još nekog vratila natrag jer bi se otvorili novi poslovi. Ta investicija da se danas krene sve ispočetka ne bi bila gotova 4, 5 godina. A ja sam rekao '76. zadnji put su dva bloka sagrađena. To nije projekt jednog čovjeka, to je projekt svih nas koji živimo tamo. Ja ću vas podsjetiti da je već 2001. ishođena lokacijska dozvola, pa 2004. za 400 megavata, pa onda opet 2006. itd., itd. Dakle, to je nešto što se sustavno i planirano razmišlja već zadnjih 17 godina. Zašto? Pa zbog sigurnosti opskrbe prije svega građana grada Osijeka, industrije a onda i cijele Hrvatske. Mi danas da nam dođe 100 tisuća električnih vozila, mi nemamo struje da ih napajamo. Energetska sigurnost koja bi nam dala termoelektrana na plin, za 5 godina, za 10 godina, kako stvari stoje će možda omogućiti upravo to, da ne ovisimo o vanjskoj energiji. I to j ono što mora biti prioritet i ove Vlade jer govoreći o nekim fizibilnostima, pa naravno da toplinska energija sada je neisplativa, kad se liberalizira u stare elektrane, proizvodit će dodatne gubitke i biti još veći trošak i namet građana. A ja ne mogu vjerovat da će netko reći da nije isplativo ulaganju u toplinsku energiju i ostaviti pola jednog četvrtog grada u Hrvatskoj bez grijanja. Izložit ga ogromnom riziku. To je nešto što ne smijemo dozvolit i ako ima onih koji se bune da se gradi termoelektrana, mi kažemo u redu, pustite nama da mi gradimo našu jer građani grada Osijeka i regije to zaslužuju i to trebaju imati i to je ulaganje i u regiju i u grad a i u same građane i eventualno i prije svega ekonomske benefite koji se za tu regiju nesrazmjer. Zato još jednom skrećem pozornost da to postane jedan od prioriteta i ove Vlade i svih nas jer to još jednom nije projekt niti bilo kojeg čovjeka ni ti mene niti bilo koga drugog, to je projekt cijele jedne regije. I o tome moramo razmišljati. Zahvaljujem.
I zadnja rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovana kolegica Ljubica Lukačić, izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Kolega Branko Hrg i ja jučer smo nazočili otvaranje čoko bara Hedona u Križevcima. Čoko bar Hedona otvorila je Predsjednica RH prilikom svog posjeta Koprivničko-križevačkoj županiji. U čoko baru Hedona rade osobe sa invaliditetom. Jednako kao i u tvornici, maloj tvornici koja proizvodi čokoladu. Dakle, osobe s invaliditetom našle su svoje mjesto na tržištu rada. Čoko bar Hedona jednako kao i tvornica proizvodit će još više i zapošljavat će još više osoba s invaliditetom. Ovim bombonima koji se nalaze na vašim stolovima radnici Hedone i čoko bara a osobiti radnici s invaliditetom žele svim zastupnicima u Hrvatskom saboru, na simboličan način zahvaliti, što donose propise koji su preloženi od Vlade RH, a koji promiču zapošljavanje osoba s invaliditetom i profesionalnu rehabilitaciju. Poštovane kolegice i kolege, dozvolite mi da vam prenesem i najiskrenije čestitke zaposlenih radnika, a osobito radnika s invaliditetom u Hedoni i Čoko baru koji vam žele čestitati ovim malim bombončićima Sretan Božić i uspješnu Novu 2018. godinu. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem se u ime svih zastupnica i zastupnika kolegici Lukačić i informacijama i bombončićima koji nam je prenijela. Hvala vam puno. Sada prestajemo s radom do 11,00 sati, kada nastavljamo sa glasovanjem, pa vas molim da budemo točni u 11,00 sati počinje glasovanje. STANKA U 10,30 SATI.