Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, dame i gospodo zastupnici. Vlada Republike Hrvatske vam danas predlaže rebalans proračuna i dakle predlaže izmjene i dopune Proračuna za 2007. godinu. Drugu godinu zaredom predlažemo vam niže razine fiskalnog deficita bez promjena u poreznom sustavu, bez smanjenja socijalnih prava i bez zakidanja razvojnih projekata. Upravo suprotno. Ovim su izmjenama osigurana dodatna sredstva za rješavanje preuzetih obveza za daljnji razvoj i socijalnu politiku. No prije nego što obrazložim izmjene proračuna koje danas predlažemo ovim rebalansom dopustite mi da cjelokupnu fiskalnu politiku stavim u makroekonomski kontekst. Prije svega istaknuo bih ono što je već ovih dana i dovoljno u javnosti kazano da je u prvom tromjesečju ove godine ostvaren rast bruto domaćeg proizvoda od 7%. Kretanje industrijske proizvodnje trgovine na malo, građevinarstva, kao i ostalih pokazatelji prije svega u turizmu ukazuju na nastavak žive ekonomske aktivnosti i u drugom tromjesečju, stoga se može očekivati da će rast, gospodarski rast na razini cijele godine biti viši od 6%. Hoće li se održati 7% iz prvog kvartala teško je u ovom trenutku prognozirati, ali sigurno će biti veći od 6%, znači kretat će se između 6 i 7 prema ovim prognozama. Ubrzanu gospodarsku aktivnost prate i kretanja na tržištu rada o čemu svjedoči i smanjenje broja nezaposlenih od gotovo 24 tisuće u odnosu na prošlu godinu ili što znači oko 8,3%. U skladu s takvim kretanjima može se očekivati daljnje smanjenje anketne stope nezaposlenosti i njeno spuštanje na najnižu povijesnu razinu u Hrvatskoj, a to će biti ispod 10%. Već danas je ona 10,12, ali sigurno će tijekom idućih mjeseci ona pasti ispod 10%. Ovi pokazatelji dokazuju ispravnost i uspješnost ekonomske politike Vlade koja se zasniva na poticanju dugoročno održivog gospodarskog razvoja i smanjenju nezaposlenosti, odnosno povećanju zaposlenosti, što naravno znači i viši životni standard svih hrvatskih građana jer nam je to najveća briga. Dakako da fiskalna politika ima ključnu ulogu u ostvarivanju ovih ciljeva. Naime, daljnje smanjenje deficita otvara puno više prostora privatnom sektoru u kreiranju dugoročno održivog gospodarskog rasta, a usmjeravanje proračunskih sredstava u strateški razvojno važna područja uz zadržavanje socijalne pravednosti osigurava daljnji gospodarski razvoj zemlje i vodeći se ovim makroekonomskim pokazateljima i povoljnim stanjem u zemlji, a ponajviše strateškim ciljevima Vlade koje sam vam izložio odlučili smo izraditi izmjene i dopune Proračuna za ovu godinu. Dakle, osiguravamo sredstva za daljnju provedbu naše razvojno usmjerene politike. Prije svega to se odnosi na ravnomjeran razvoj svih hrvatskih krajeva jer to nam je apsolutni prioritet, pa stoga i iz ovog Proračuna i time ću početi 87,5, znači 87 milijuna i 500 tisuća kuna ide u Fond za regionalni razvoj za programe kapitalnih infrastrukturnih gospodarskih projekata te osiguranje pomoći lokalnim jedinicama za korištenje sredstava Europske unije i provođenje onih projekata u kojima smo dosta i u Saboru govorili, to su projekti javno-privatnog partnerstva. Također izdvojit ćemo i 243 milijuna i 800 tisuća kuna za sustav potpora poljoprivrednicima, ribarima i hrvatskom selu. U skladu sa zaključkom Sabora za aktivnosti koje su nužne za provedbu primjene pravnog režima zaštićenog ekološko-ribolovnog pojasa osigurali smo dodatnih 114 milijuna kuna. Nadalje, naše opredjeljenje razvoju zemlje kao društva temeljenog na znanju ogleda se u izdvajanju dodatnih 290 milijuna i 800 tisuća kuna za programe u znanosti i obrazovanju. Od toga će dodatnih 90 milijuna kuna biti usmjereno na provedbu Nacionalnog programa mjera za uvođenje obaveznog srednjoškolskog obrazovanja, a to su besplatni udžbenici i to najavljujemo ovdje dakle već od jeseni, prvom razredu srednjih škola besplatan prijevoz svih učenika u srednje škole i čime ćemo dakako rasteretiti u financijskom smislu roditelje i osigurati veće obrazovanje naše djece. Ovo su samo primjene uvjeta i to je početak, međutim ono što će značiti važan iskorak to će biti i kad zakonski reguliramo obavezno srednje školstvo. Ove godine krećemo sa stvaranjem uvjeta sa poticajnim mjerama i za roditelje i sve ostale, a onda ćemo u idućem mandatnom razdoblju, nastojat ćemo da to bude u početku, stvoriti zakonsku obvezu obavezne srednje škole. U kontekstu jačanja socijalne pravednosti, kao što sam već najavio, povećat ćemo naknade za nezaposlene sa tisuću na tisuću i 200 kuna. Tu treba reći da ta naknada nije mijenjana, da je bila ista negdje otprilike 7, 8 godina, ako ne i duže. Ne znam točno statistiku. Prema tome, činimo ovdje jedan korak koji smatramo da je iznimno važan i nužan, ali dakako da ćemo u idućem mandatnom razdoblju i na to, o tome ćemo govoriti i u programu kad za to dođe vrijeme najesen, tražiti i da se na Zavodu za zapošljavanje da se izvrši stanovita promjena i modela i razmišljanja, ali i svega onoga što prati mjere na tržištu rada. O tome sam nešto govorio na stranačkom saboru prošle subote, pa ovdje neću dalje najavljivati, ali radimo prvi korak sa tisuću kuna, tisuću i 200 kuna za nezaposlene. Izdvojit ćemo dodatnih 290 milijuna kuna za branitelje i za prevođenje braniteljskih mirovina. Također izdvajanja za dječji doplatak ovim su rebalansom povećana za 107 milijuna i 100 tisuća kuna. Uz to treba reći da ova Vlada dame i gospodo, rješava od 2004. godine posljedice nepoštivanja potpisanih kolektivnih ugovora iz 2000. godine i 2001. godine bivše Vlade, zašto je već dosada izdvojeno preko milijardu kuna, već dosada. Ovim rebalansom dodatno izdvajamo 440 milijuna kuna od čega je samo 380 milijuna kuna za ovrhe djelatnika Ministarstva unutarnjih poslova. Na kraju moram istaknuti najveću stavku ovog rebalansa koja je usmjerena na rješavanje dospjelih a neplaćenih obveza u hrvatskom zdravstvu. Razina dospjelih obveza u zdravstvu je na visokoj razini još od 2002. godine., tako da rebalansom sada osiguravamo milijardu i 700 milijuna kuna za rješavanje toga pitanja i to milijardu i 200 milijuna kuna za sanaciju dugova a 500 milijuna kuna za funkcioniranje zdravstva u cjelini, za prije svega za prevenciju kumuliranja novih obveza koje bi mogle nastati tijekom godine. Pored rješavanja svih navedenih pitanja i to je ono što sam ostavio za kraj, ovim rebalansom dame i gospodo, želimo poslati snažan signal i hrvatskoj javnosti i ovom Visokom domu da kao Vlada želimo i dalje nastaviti politiku smanjenja deficita. Svaka uređena država koja teži kontroli javnih financija smanjuje a ne povećava deficit. I zato mi i iz ovih dodatnih prihoda predlažemo Hrvatskom saboru da se dio sredstava usmjeri prema smanjenju deficita koji je dosada bio 2,8% za 2007. godinu, a sad predlažemo dakle dodatno da se smanji na 2,6% dakle da se dio sredstava iz viška prihoda usmjeri za smanjenje deficita. Za razliku od nekih koji traže da deficit bude što veći i da će se njime ubrzati ekonomska aktivnost Hrvatske, pa smo i ovih dana čuli i da bi deficit trebao biti i 7% i da njime financiramo gospodarski rast, razvojne projekte, mi smatramo da je moguće smanjiti deficit na nulu i ubrzati hrvatski razvoj i gospodarske aktivnosti. Dakle, naš će cilj biti kao što je čitavo vrijeme u ove četiri godine mandata bio i mislim da to hrvatski građani pozdravljaju, da smanjujemo deficit i da država dođe na nulu deficita dragi prijatelji, dame i gospodo, i mislim da je to moguće. I ovo je prvi korak 2,8 idemo na 2,6 a siguran sam da u idućem mandatnom razdoblju, već u sljedeće dvije do tri godine, deficit može biti nula. I mislim da bi to trebao biti konsenzus oko toga. Mi ćemo u svakom slučaju biti oštro i odlučno protiv toga da država diže deficit na 7% i da kroz deficit financira razvoj. Smatramo da je moguće jedno i drugo, to smo mi i pokazali u ovom mandatu. Predlažem vam, ovom Visokom domu, zahvaljujem na pozornosti i predlažem da nakon rasprave prihvatite rebalans proračuna. Hvala.
Hvala. Izvjestitelji radnih tijela? Odbor za financije i državni proračun, poštovani predsjednik Odbora Šime Prtenjača. Izvolite!
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, premijeru, ministri, kolegice i kolege! S obzirom na značaj rebalansa pa i očekivani prijedlog dopustite da u cijelosti pročitam izvješće Odbora koje je održano jučer na sjednici. Pored rebalansa državnog proračuna sljedi Prijedlog izmjena i dopuna financijskog plana Hrvatskih voda, izmjena i dopuna financijskog plana Hrvatskih auto-cesta i izmjena i dopuna financijskog plana Hrvatskih cesta, Prijedlog izmjene i dopune financijskog plana Državne agencije za osiguranje štednih uloga (DAB), Prijedlog izmjena i dopuna financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša, Prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna i financijskog plana izvan proračunskih fondova, račun financiranja izmjena i dopuna državnog proračuna za 2007., uz ove priloge da ih ne čitam ostale koji su bili priloženi unutar toga. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora raspravio je na 77. sjednici održanoj 4. srpnja Prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna RH-a za 2007. koji je Hrvatskom saboru dostavila Vlada RH-a aktom od 2. srpnja … [[Govornik se ne razumije.]] Izvjestitelji su prvo iznijeli osnove makro ekonomske pokazatelje u ovoj godini i to sljedeće. U prvom tromjesječju 2007. godine zabilježen je realni međugodišnji rast bruto domaćeg proizvoda od 7%. Industrijska proizvodnja je u prvih pet mjeseci na međugodišnjoj razini porasla 8,1%, dok je tijekom prva četiri mjeseca porasli građevinski radovi u iznosu negdje oko 5,5%. Realni rast prometa trgovina na malo od 7,5%. Pozitivni trendovi zabilježeni su i u turizmu, tako da je rast turističkih dolazaka 13,9 a rast turističkih noćenja 8,5% na međugodišnjoj razini u prva četiri mjeseca 2007. Ubrzana gospodarske aktivnosti praćena je i daljnjim smanjenjem nezaposlenosti, tako da u prvih pet mjeseci 2007. prosječan broj nezaposlenih smanjen u odnosu na isto razdoblje prethodne godine za 20 tisuća nezaposlenih ili 6,4%. Prema novom planu za 2007. godinu ukupni proračunski prihodi iznose 108,5 milijardi kuna i u odnosu na prethodnu godinu prvotni plan od 103,5 milijarde, otprilike razlika od 13,9%. Ovakvo procjene … [[Govornik se ne razumije.]] u skladu je s ostvarenjem prihoda u prvih pet mjeseci i očekivanjima do kraja godine. Predloženim rebalansom državnog proračuna povećani prihodi koriste se za dalja ulaganja u ravnomjerni razvoj Hrvatske 87 milijuna, zatim u obrazovanje i znanost 290, govorim okvirno da u cijelosti ne čitam brojke. Za potpore u poljoprivredi u Ministarstvu poljoprivrede, vodnog gospodarstva 243 milijuna itd. Zatim za rješavanje duga u zdravstvu, ovo prvenstveno ističemo radi bolesnog zdravstva koje gotovo cijelo vrijeme karakterizira i sve prethodne godine a i dosada, kao najvažnije … … [[Upadica se ne čuje.]] Hvala. Zatim ovrhe u vezi neisplaćene božićnice, regresa javnim i državnim službenicima, namještenicima. Zatim drugi, te osiguranje dodatnih 114 milijuna kuna, aktivnosti koje su nužne za provedbu primjene pravnog režima zaštićenog ekološko-ribolovnog pojasa. Pored navedenih dio prihoda neće se potrošiti već ovim rebalansom definira niža razina deficita od onog predviđenog prijašnjim planom za 2007. godinu, tako da je deficit smanjen sa 2,8 na 2,6 GDP sa minus 4 milijarde 597 milijuna kuna a rebalans smanjuje za milijardu i 100 milijuna kuna odnosno na 3 i 497. Ukupni proračunski rashodi u 2007. godini ovim rebalansom državnog proračuna iznose 111 ili gotovo 112 milijardi i veći su za 3,9 milijardi od prvotnog plana u 2007. godini. U 2007. prihodi poslovanja su za 3 milijarde 496 milijuna manji od rashoda. Kada se uzme u obzir da su u rashode poslovanja uključene i kamate u iznosu od 4 milijarde 586,9 milijuna kuna proizlazi da se potrošnja države u potpunosti financira iz prihoda bez potrebe za daljnjim zaduživanjem. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora u cijelosti je podržao Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna za 2007., odlučio je većinom glasova sa 7 za i 1 suzdržanim Hrvatskom saboru predložiti donošenje Izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2007. kao i Odluke o davanju suglasnosti za izmjenom i dopunom Financijskog plana Hrvatskih voda za 2007., Odluke o davanju suglasnosti za izmjenu i dopunu Financijskog plana Hrvatskih autocesta za 2007. godinu, Odluke o davanju suglasnosti za izmjenu i dopunu Financijskog plana Hrvatskih cesta za 2007. godinu, Odluku o davanju suglasnosti na izmjenu i dopunu Financijskog plana Državne agencije za osiguravanje štednih uloga i sanaciju banaka za 2007. i Odluke o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2007. godinu. Hvala.
Hvala. Otvaram raspravu. Klub zastupnika IDS-a poštovani zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažena gospodo predstavnici Vlade na čelu sa premijerom, cijenjeni zastupnici. Hrvatska je doista jedinstvena zemlja na kugli zemaljskoj. Imali smo krvavi rat, trećina zemlje je bilo okupirano, u jednom trenutku imamo smo 600 tisuća prognanih i izbjeglih ne računajući na zaposlene u državnim službama, županijama, gradovima. Na jednog zaposlenog dolazi jedan penzioner. Ono što nije srušeno u vrijeme rata kroz pretvorbe je otuđeno a opet se živi kako tako ali se živi i to iz godine u godinu moramo priznati sve bolje. I vidimo isto tako da nam je iz godine u godinu sve veći proračun. Ovaj rebalans govori o tome da za zdravstvo bi trebalo izdvojiti 1,7 milijardi kuna. Znači, 1,2 za sanaciju plus 500 milijuna kuna za nove obveze. Nadam se da tu Istra neće biti preskočena. Dugovi po kolektivnim ugovorima za neplaćene prekovremene sate policajcima itd. 400 milijuna kuna, obrazovanje 291 milijun kuna, poljoprivreda 250 milijuna kuna, regresi odnosno božićnica 143 milijuna kuna, demografska politika 100 milijuna kuna, za nerazvijene općine 70 milijuna kuna, za ZERP 70 milijuna kuna itd., nije loše. Budimo iskreni i priznajmo da gospodin Šuker ima danas u ovom trenutku razloga da likuje. Imat će do kraja godine de facto 5 milijardi kuna više no što je planirao krajem 2006. godine. E, pitanje je sada što bi trebalo napraviti i dokle će to ići tako. Ova 2006. godina nije tamo 98., znači ona prva godina nakon uvođenja PDV-a kada nam se odjednom stvorilo 7-8 milijardi kuna u proračunu koje je šakom i kapom gospodin Škegro dijelio onima koji su u tom trenutku dijelili njegov politički svjetonazor na lokalnoj razini. Nakon toga se dogodila '99. godina, došlo je do napada na SR Jugoslaviju, jedna uništena sezona, Amerika, Europa su izolirali Hrvatsku, pritiskali ju u cilju i političkih promjena, dogodio se negativan rast bez obzira što je '97. ako se ne varam bio isto negdje oko 7% i 2000. se ponovo počelo iz početka. Sada više sigurno neke bitne nestabilnosti u našem susjedstvu pretpostavljam neće biti. Vidimo da su naši tajkuni postali najveći ulagači u Srbiji, jasno u Švicarskoj. Zašto u Švicarskoj nije teško zaključiti. Ali nama se sprema jedna druga tempirana bomba o kojoj Vlada ne govori a to je vanjski dug. Imamo rast bruto društvenog proizvoda za taj prvi kvartal od 7%. Nije loše netko će reći. Istra je prije tri, četiri godine već imala negdje rast od 11% godišnje. Jasno, to nikoga nije impresioniralo. Da li bi trebalo, ne treba ali je nešto drugo možda bilo bitnije da je izvoz vjerojatno dole bio jedino pokriven u odnosu na sve druge hrvatske županije ili jedan prostor sa 210 tisuća stanovnika ima gotovo dvostruko veći ako ne i više od dvostruko veći izvoz recimo od susjedne nam Primorsko-goranske županije. Ima tu još nekoliko dobrih vibri ja bih rekao u ovoj financijskoj situaciji. Od 1.7. vrijedi Pravilnik Ministarstva financija kojim se iznos godišnje neoporezivog dijela sa 2 tisuće kuna povećava na 2 tisuće 500 kuna a to znači da bi nešto moglo ostati više i našim zaposlenicima, znači nešto bi trebale rasti plaće. U prva tri mjeseca prihod od PDV-a imao je rast od 11,2%, prihod od turizma rastao je za 7,9% što će reći ajde da se tako izrazim više se i pije i puši ali bez obzira na to mislim da bi i 0,5 promila trebalo što je moguće prije vratiti. No, što sad mi radimo? Umjesto da smanjimo možda PDV kao što se obećavalo u predizbornim kampanjama 2008. mi sada jasno trošimo. U klubu se zalažemo za diferenciranje stope, uvođenja one stope od 5% na svu hranu jasno dječje potrepštine itd. kako bi se izašlo u susret većini građana. Zašto? Jer PDV u pravilu "ne pune bogati, puni ga sirotinja", to je bit. Druga stopa bila bi ova 10% za turizam i jasno opća 22%. Ali hrana ne znam, to je sigurno najveća stavka u kućnom budžetu i zato tu stavku na neki način valja sniziti jer samo tako možemo i dodatno povećati prodaju u trgovini, u ugostiteljstvu, seoskom domaćinstvu i slično. Konačno, kad smo kod rasta bruto društvenog proizvoda koji u Hrvatskoj raste po stopi od 7% u Srbiji on raste po stopi od 8,7%, u Sloveniji 7,3%, u Makedoniji još i više, također je veći od Hrvatske itd. Ako ne želimo znači uvesti te diferencirane stope onda bi bilo dobro da se ispune poreska obećanja i da se PDV, ne znam, smanji kako je tada obećavano na 20 ili 18% pa da vidimo koja će ga vlada nakon toga korigirati. Iako je i u Njemačkoj PDV sa 16% pred godinu dana dignut na 19%. Doduše u zadnjoj izbornoj godini mislim da bi to također trebalo uvesti kao jedno pravilo. Niti jedna vlast se ne bi trebala igrati sa porezima bez da prikupi dvotrećinsku većinu jer svi ćemo se složiti jedna, jedan posto PDV-a, 1,7 milijardi kuna, 2% je 3,4 milijarde kuna i tako dalje i to je jasno veliki manjak ili višak. No i nešto drugo bi bilo još potrebnije od spuštanja PDV-a a to je decentralizirati Hrvatsku. Država vidimo na neki način sad se igra "djeda mraza". Dijeli novac ovoj ili onoj kategoriji. Nisam rekao da nije potrebno u te pravce sa tim novcem krenuti. Razumljivo je da sigurno neće zaobići svoje simpatizere međutim bit je u decentralizaciji. Što ima država naprosto nekome davati. Država mi mora manje uzimati. To bi trebala biti da sa svojim na svome svatko može upravljati po svome. I konačno ono što je danas najbitnije za opstanak države, pod navodnicima to je ovaj izvoz i to je vanjski dug. Vanjski dug u ovom trenutku dostiže 28,9 milijardi EUR-a. Do konca godine to će biti 32 milijarde EUR-a. To je gotovo ili više od 40 milijardi dolara. Ponavljam treći puta u tri tjedna. Hrvatska samo ove godine na ime zajmova mora vratiti ili podmiriti svojim kreditorima 7,8 milijardi EUR-a kredita. To je 20% bruto društvenog proizvoda. Nije bitno da li je sad riječ o državi, da li je riječ o bankama, da li je riječ o poduzećima. Sto posto ovdje sad treba stati iza guvernera Hrvatske narodne banke, gospodina Rohatinski, Rohatinskog koji na neki način pokušava destimulirati rast ovih kredita kod poslovnih banaka iznad 12%. Poštovana gospodo mi jednostavno moramo shvatiti da u narednih 5 godina računajući i ovu 2007. kada trebamo vratiti 7,8 milijardi EUR-a zajmova Hrvatska će trebati vratiti preko 30 milijardi EUR-a. A za 5 godina hrvatski vanjski dug iznosit će najmanje 45 milijardi EUR-a ako se krećemo po ovoj dinamici. To će biti negdje između 65 i 70 milijardi dolara. I postavlja se pitanje da li će se to za 5 godina moći servisirati? Bojim se da neće. Zašto? Jer se u Hrvatskoj naprosto malo toga proizvodi. Pogledajmo trgovinski deficit. 2006. izvoz je bio 10,5 milijardi dolara. Uvoz je bio 21 zarez recimo 5 milijardi dolara. Imamo manjak 11 milijardi dolara. Ili 2004. pokrivenost uvoza izvozom bila je 48,7%. 2005. 47,3%, 2006. 47,2%, 2007. 46%. U Istri bez turizma samo Pula sa 70 tisuća stanovnika ima veći izvoz od Primorsko-Goranske sa 310 tisuća stanovnika. Ni to nije normalno. Ali ove godine to je zanimljivo, siječanj, svibanj izvoz hrvatskih roba dosiže 25,7 milijardi kuna. A uvoz 55,9 milijardi kuna. I sad se postavlja pitanje što je ostalo od naše izvozne ofenzive. Nije da smo kapitulirali međutim Hrvatska ima problem. Jednostavno ne radimo, ne proizvodimo robe za izvoz i to stoga što radi Rohatinski. Ma nije da zaustavlja plasmane banaka zbog toga što ima nešto protiv građana ili gospodarstva već stoga što zna da hrvatski je izvoz u ovom času 10 milijardi dolara roba, da se Hrvatska zadužuje za negdje 5 milijardi EUR-a na godišnjoj razini, prodajemo imovine za milijardu do dvije milijarde EUR-a. Sad smo blokirali, blokirani zbog fonda. Hrvatska u turizmu ostvaruje recimo 7 milijardi dolara iako ja u to sumnjam. Hrvatska od transporta dobija još jednu milijardu EUR-a što će reći da su izravna strana ulaganja su negdje oko 3 milijarde EUR-a i to je tih 25 milijardi EUR-a godišnje. S druge strane uvozimo 21 milijardu dolara robe. Ove godine će biti sigurno 24 milijarde. Plaćamo zajmove 7,8 milijardi EUR-a ili 10,5 milijardi dolara i to se nekako u ovom trenutku usklađuje ali se postavlja pitanje dokle? A koliko ćemo raditi to ćemo vidjeti, s druge strane ništa nećemo. Nećemo "LNG", nećemo ceste, nećemo hotele, … [[Govornik se ne razumije.]] ništa nećemo, želimo dobro živjeti. Jasno, svatko na to ima pravo ali kako? I onda se postavlja pitanje dokle će ta preraspodjela između jednih krajeva ove zemlje i onih drugih. Jednostavno treba početi raditi i tvrdim da svi u ovoj zemlji mogu pristojno živjeti. Rekoh još jedanput, čudna smo zemlja. Porušeni smo izašli iz rata. 4 godine smo imali rat. Otuđeno je kroz pretvorbu i privatizaciju ono što nije razoreno. Na jednog penzionera dolazi 1 radnik i na neki način nas i ide. Ali se postavlja pitanje dokle će to ići i bojim se da će u jednome trenutku naprosto po onome filmu i "Bogovi pasti na tjeme". Samo da kažem vanjski dug 2003. bio je 75,5% bruto društvenog proizvoda. 2006. 84,7% bruto društvenog proizvoda. 2007. sigurno će dostići najmanje 88, možda 89%. I zato bi trebalo staviti glave skupa. Ne treba se dijeliti već na neki način eto povezati što je moguće najbolje u datom trenutku učiniti i sa dobivenim novcima nešto početi i stvarati. Ono što treba sigurno učiniti je izjednačiti ove stare nove umirovljenike jer u Hrvatskoj još uvijek kada govorimo o penzijama 60 tisuća ljudi prima penziju do 500 kuna. 116 tisuća između 500 i tisuću kuna. 156 tisuća ljudi prima penziju između 1000 i 1500 kuna, a negdje oko 300 tisuća između 1500 i 2000 kuna. I sada što još možda reći? Zdravstvo, znači ovih milijardu 200 milijuna kuna sigurno plus onih 500 neće ozdraviti hrvatsko zdravstvo. Trebalo bi zaustaviti curenje vode dok majstori ne odu. Zdravstvo je sigurno ogroman problem uz brodogradnju. Ovako se mislim to teško može riješiti jer proračun za lijekove za ovu godinu iznosi 2,3 milijarde kuna. Mjesečno za lijekove Hrvatski zavod, zavodu je potrebno 250 milijuna kuna, a lani je za lijekove potrošeno 3,2 milijarde kuna. I tu je sad vidite i sami razlika očita. No ne može se zaobići ni činjenica da se ministar financija nije smilovao izdvojivši za zdravstvo toliki novac. Zdravstveni su godišnji prihodi – znači doprinosi, pristojbe, dopunsko osiguranje, konvencije s drugim zemljama 17,8 milijardi dok je zdravstveni proračun za ovu godinu 16,8 milijardi. Uz to zakonska je obveza da se iz državnog proračuna s 2 milijarde kuna financira liječenje nezaposlenih poljoprivrednika i nekih drugih socijalnih kategorija. Dakle, zdravstvo je dobilo čak i manje nego što mu realno pripada. Ovdje na žalost nije uključeno ništa dodatno za borbu protiv droge. U zadnja dva mjeseca u Rijeci od ove doze stradalo je 8 ljudi. U Istri tijekom ove godine dvoje ljudi. To je sigurno jedan od najvećih hrvatskih problema i zato bi u ovom rebalansu trebalo osigurati ne znam 30 ili 50 milijuna kuna i za testiranje djece na drogu. I za kraj možda još dvije rečenice oko “Lenca“. “Lenac“ sigurno treba spasiti iako je u gorem stanju preostala hrvatska brodogradnja, a bojim se da jednostavno to neće biti moguće bez da se ruka zavuče i u državni proračun, a slažem se sa svima koji tvrde da on nije više političko pitanje, nego egzistencijalno i prvorazredno gospodarsko pitanje. Za kraj ministar Šuker sigurno ima sreću da može dijeliti eto i van proračuna. To je dobro, ali bi bilo možda bolje da se novac ostavio građanima kroz manji PDV i kroz bržu decentralizaciju.
Hvala. Nekoliko ispravaka netočnih navoda. Prvi je poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo ispravljam krivi navod kolege Kajina da se država igra djeda mraza. Ja ne znam kako on zamišlja djeda mraza i poklone, ali ova država odnosno Vlada ako promatramo ovaj rebalans ulaže u školstvo, ulaže u zdravstvo. Zatim, vrlo uspješno pregovara i sa umirovljenicima, a mislim da je najveći problem naše oporbe upravo to što Vlada uspješno dogovara i potpisuje sporazume sa sindikatima jer to je ono što im definitivno ne ide u prilog. Hvala.
Drugi ispravak poštovani zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo. Štovani kolega Kajin se je zabunio vjerojatno kada je netočno izjavio da bi trebalo zaustaviti curenje novca u zdravstvu i da je ovo milost ministra financija. Kad bi pratio podatke u zdravstvu vidio bi slijedeće. Ukupne obveze općih bolnica po prvi puta su smanjene za 11% tijekom 2006. Ukupne obveze kliničkih bolnica po prvi put su smanjenje za -13% 2006. godine. Ja ću o tome opširnije govoriti u pojedinačnoj raspravi. To je prvi puta da je bolnički sustav financijski pod kontrolom i da nema nepotrebnih rashoda, a cijelo to vrijeme se povećava postotak izvršenih usluga. Dakle, to je racionalizacija koja jest provedena. I drugi podatak koji je također netočan da zdravstvo srlja u nove dugove HZZO će nakon ovoga po prvi puta u svojoj povijesti biti bez dospjelih dugova kolega Kajin.
Hvala. I slijedeći ispravak poštovani zastupnik Stjepan Bačić. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa kolega Kajin je isto naveo te podatke o curenju troškova i novaca u zdravstvu. Ja bih ga podsjetio da smo 2004. naslijedili trend porasta troškova u zdravstvu 24%, da je on sveden na 5 do 6%, da se racionalizacijom sa listom lijekova zaustavljen trend i potrošnje lijekova i da su zapravo u nekoliko godina unazad praktički dospjele obaveze manje-više stabilizirane na milijardu i šesto.
Hvala. Klub zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Šime Prtenjača.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, dopredsjednici, ministri, kolegice i kolege. Klub HDZ-a naravno ovu izmjenu proračuna podržava i predlaže uz napomenu da je vrlo zgodno vrijeme donošenja ovog rebalansa jer smo prošli tjedan cijeli tjedan raspravljali o makro ekonomskim kretanjima, o izvješću proračuna obračunu proračuna za proteklu godinu, o izvješću HNB-a isto tako makro ekonomskoj fiskalnoj i monetarnoj politici i izvješću HBOR-a i drugih institucija koji jasno ukazuju na pozitivne trendove u makro ekonomskom okruženju u državi. Ovo je temelj zašto upravo danas i u ovo zgodno vrijeme pristupamo tom rebalansu. Naravno da smo svjesni toga da svaka rasprava o proračunu u bilo kom smislu ili izmjeni proračuna izaziva znatiželju i pozornost svih onih koji očekuju vlastita, po vlastitoj ili osobnoj procjeni velika očekivanja od takvih izmjena proračuna. Naravno da proračun mora voditi računa o okruženju, ali i stabilnosti unutar državnih financija. Prema tome, mi polazimo od realnih pretpostavki makro ekonomskog okruženja u svijetu, makro ekonomskog okruženja u državi, procjena do kraja godine jer je riječ o polugodištu za sada i jasno ciljeva koje želimo postići na onoj rashodovnoj strani. Ja sam u pripremi ove rasprave malo pregledao, prelistao uz ova prošlotjedna izvješća ostala i pripremu proračuna, donošenje proračuna za 2005. godinu jer smo tada donijeli i smjernice za 2006. i 2007. godinu i jasno postavili i detektirali određene ciljeve koje smo željeli postići i sad kad se u korelaciji prati i to, a tada smo bili optuženi da je to nerealno, da je predizborno, da je netransparentno da je itd. a danas ću pokazati kroz ove pokazatelje potpuno suprotno i zapravo postizanje upravo onih ciljeva koje su tadašnjim smjernicama bile utvrđene za 2006. i sada za 2007. godinu. Evo, polazim prvo od makro ekonomskog okruženja pozitivnog i negativnog utjecaja na kretanja kod nas iz svijeta. Prvo, pozitivni utjecaj za koji mi cijenimo da će iz Europe i svijeta doći na našu ekonomiju to je znatni oporavak njemačkog gospodarstva. Kako je ona glavni vanjsko trgovinski partner Hrvatske, a najveći broj turista dolazi upravo iz tog područja apsolutno s pravom očekujemo to oživljavanje efekte pozitivne na kretanja ekonomije Hrvatske. Drugi efekti koji mogu biti pozitivni jesu i oživljavanje određenih ekonomija manjih država, ali tu je dvostruki rizik izvoznica nafte radi porasta cijena i utjecaja cijena nafte i količina. Oni utječu i pozitivno na inozemnu potražnju roba iz Hrvatske i usluga iz Hrvatske. Ali s druge strane jasno onda to i utječe kroz input nafte i naftnih derivata i cijena čelika. To su dva razloga koja možemo utjecati blagi negativni utjecaji iz svijeta i politički naravno ako IRON ili bilo koje druge političke rizike izuzmemo onda je ova stabilnost vanjskog makro ekonomskog okruženja sigurna. Makro ekonomsko okruženje unutar Hrvatske države. Za sada smo pokazali da sva kretanja unutar države imaju pozitivne trendove i unutar toga smatramo da ovi ciljevi koji se sada postavljaju ovdje kod nas jasno se mogu ostvariti kroz one obračun proračuna iz prošlog tjedna kažem i kratku korelaciju sadašnjeg kretanja na makroekonomskom planu unutar Hrvatske države. No, unutar toga želim se kratko vratiti i istaći posebno one smjernice iz 2005. koje smo donijeli i utvrdili za 2007. godinu. Tada je jasno bio uspostavljen cilj ili želja u tom vremenu koja je utvrđena tada od nekih u prigovoru kritizirana kao neostvariva i nerealna, sada evo se pokazuje da je upravo moguće i da je realno ostvariva. Zašto? Tada je država bila glavni investitor prvenstveno u infrastrukturu, a da bi bila investitor morala se zaduživati. Isto tako glavna potrošnja kretala se kroz potrošnju stanovništva kreditirana ili financirana snažnom bankarskom ekspanzijom. Ova dva elementa smo ili generatora razvoja kao nestabilna, nesigurna htjeli zamijeniti stabilnim i sigurnim generatorima i alocirati ili preusmjeriti instrumente razvoja, odnosno nositelje razvoja tako da država ne bude prvenstveno najveći dužnik u inozemstvu nego da taj kotač razvoj i zaduženje preuzmu drugi i sada je na prvom mjestu grupacija tzv. ostali, a to su privreda, zaduženje bilo direktno bilo uvoznih strojeva i opreme i to su oni ostali, a to je kroz dio stanovništva koje ima manje mogućnosti, ali ima mogućnost zaduženja na ino zaduženja. Prema tome, na prvo mjesto dolaze one, na drugo mjesto dolaze banke. Banke i dalje generiraju jedan dio, a vidjeli smo monetarne mjere i prethodnog, prekjučer čini mi se HNB-a da također reagira na ponašanje banaka unutar toga i banke za sada još uvijek vode drugo mjesto sa jasnim ciljem kreditiranja i dalje ekspanzije. Država tu mora i ne slažemo se s onima koji zagovaraju liberalizaciju kapital tržišta na hrvatskom tržištu. Zato i jeste nacionalna banka da vodi računa i štiti nacionalne interese. Prema tome mi snažno podržavamo aktivnosti u ograničenju tako da ovim mjerama i mjerama smanjenja potrošnje država je došla na treće mjesto sa značajnim smanjenjem zaduženja u odnosu na prethodnu godinu. To su pozitivni trendovi i preusmjeravanje na vanjskom okruženju. Na unutarnjem smo htjeli da iz države kao glavnog nositelja investicije i razvoja to prvo mjesto preuzmu stabilni generatori privatnog kapitala. Evo u ovom trenutku privatni kapital sa 60 i 5, 6 posto već postaje kao najjači, najsnažniji generator razvoja i nositelja razvoja u Hrvatskoj državi, a time i stabilnosti punjenja proračuna, odnosno društvenog bruto proizvoda. Kroz ovu značajnu mjeru u ovoj godini kao i u prethodnoj, i u ovoj godini također imaju investicije u kapital. Investicije u kapital su također van države i ekspanzija i sloboda tržišta kapitala u Hrvatskoj javlja se već sada kao često puta na prvom mjestu, a ponekad na drugom mjestu kao glavni generator razvoja i nova zapravo industrija, a industrija tržišta kapitala je zamjena za mnoge one druge industrije. Dalje u tim pokazateljima, odnosno smjernicama ističemo i daljnju fiskalnu konsolidaciju što jasno ukazujemo kroz smanjenje GDP-a uz sve one druge mjere koje se poduzimaju u ovom vremenu. I kratko rekapitulirano s obzirom na vrijeme, želim ponoviti nekoliko osnovnih pokazatelja na kojima temeljimo procjenu da je ovaj rebalans proračuna realan i d će se ostvariti do kraja godine. To je prvenstveno porast bruto društvenog proizvoda u ovom vremenu koje imamo i u podacima koji su raspoloživi otprilike s mjerama iz svibnja čini mi se, zadnjim procjenama. On se kreće između 6 i 7, mi cijenimo da je realno očekivati s obzirom da je oscilacija, odnosno sezonski utjecaj u punjenju, odnosno formiranju bruto društvenog proizvoda u prvom kvartalu najniži, zatim raste u drugom i trećem kvartalu da bi ga krajem godine stabilizirao, a sada baziramo na prvom kvartalu i dijelom porasta u drugom kvartalu, dakle kada bi trebao biti niži, a u idućem očekivanom vremenu puno većim jer smatramo to realnim indeksom koji je moguće ostvariti. Najveći realni rast od 11,2 u prvom tromjesečju zabilježen je od investicija u kapital. To sam kratko već komentirao. Prema tome investicija u kapital sa 11,2 zauzimaju iznimno značajno mjesto kao snažan generator razvoja našeg gospodarstva. Zatim ostali makroekonomski pokazatelji poput industrijske proizvodnje, građevinarstva, trgovina na malo i turizma, vidjeti ćemo kratko poslije koliko vrijeme dopusti, stečeno po pojedinim skupinama što se unutar toga događa. Industrijska proizvodnja u prvih pet mjeseci čak na 8,1% što je iznimno snažan rast, a po procjeni tada projekcije je bio negdje planiran čini mi se 6,9. Prema tome značajno pozitivno odstupanje i ovdje. Dok je tijekom prva četiri mjeseca zabilježen porast građevinskih poslova 5,5 i to po prvi puta ističemo značajno, on se alocira iz onog dijela investicija u infrastrukturu i uloge države, a locira se na sektor građenja privatnog kapitala, a to je stambena i ostala izgradnja koja značajno utječe na porast. Zatim porast trgovine na malo 7,5%, a značajni u prethodnoj godini a i ovdje najznačajniji porast u toj skupini su bili automobili, nafta, naftni derivati i ostala potrošnja. Vjerojatno multiplicirano, utječe na to i količina, ali utječu na to i cijene i jednog i drugog sektora koji se uvozi. Evo porast u turizmu. Ako je riječ o podacima od 13,9 i 8,5% u dolasku u noćenjima onda riječ je o prvih pet mjeseci, sezona tek dolazi, smatramo da je realno da takav efekt, e sada mi mislimo da pitanje metodologije što smatra tu bruto deviznim prilivom, odnosno što je to efekt koji će se postići ali u svakom slučaju pozitivan koji će regulirati i maksimalno utjecati na smanjenje vanjskotrgovinskog zaduženja kroz izvoz roba. Jer jasno da izvoz roba popunjavamo izvozom usluga ili realizacijom usluga u svim sektorima. Evo to su osnovni pokazatelji na kojima mi temeljimo posebice ovakav gospodarski rast i oporavak jasno pokazuje da u ovoj godini je predviđeno, a za pet mjeseci već imamo i značajan porast, odnosno pad nezaposlenosti i porast zaposlenih u ovoj godini čak za sada već oko 20-tak tisuća ljudi što jasno ukazuje na gospodarsku aktivnost već sada kontinuirano svakog mjeseca. Nema onih ekstremnih sezonskih utjecaja koji su bili karakteristični za prethodno razdoblje. Po nama je dosadašnji efekti dobre naplate prihoda što znači i efikasnosti države, a tu i transparentno se državnih financija i ovaj realni rast u sektoru gospodarstva su dva temelja na kojem temeljimo procjenu sigurnosti porasta bruto društvenog proizvoda i stabilnosti i gospodarskih kretanja u ovoj godini. Po prihodima nema potrebe iznositi jer su svi napisani ovdje, a i kratko je vrijeme, no kod rashoda između zapravo prihoda i rashoda želim vrlo kratko interpolirati monetarne mjere. Kratko sam već rekao one koje su poduzete, ali i druge koje prate često kažemo da je stanovništvo ili država, neki to kažu zaduženo do guše. Ali gle čuda i stanovništvu rastu polozi, rastu depoziti. Pa do sada ukupno negdje oko 130 milijardi kuna od stanovništva je u depozitima banaka što je jedan od glavnih generatora funkcioniranja tih banaka, uz ono zaduženje i ostalo ukupni depozit. U prošloj godini samo stanovništvo je položilo oko 30 milijardi kuna što jasno ukazuje kad se komparira da ta zaduženost se onda različito raspoređuje unutar stanovništva. Pokazatelji pokazuju za sada da smo negdje u prosjeku zaduženost kada je riječ o stanovništvu, ali u svakom slučaju stanovništvo itekako mora voditi računa u koji sektor i za koje namjene, da li je to potrošnja ili su investicije zaduživati i na taj način eventualno također utjecati na smanjenje vanjskog duga kad je riječ o zaduženju, transferu kapitala banaka. Kod rashoda ističemo da su dalja ulaganja, značajne mjere daljeg ulaganja u ravnomjerni razvoj Hrvatske. To jasno pokazujemo s nekoliko podataka koji će slijediti iza toga, znanje i znanost jer se ranije početkom godine sjećamo komentiralo kako to nema sredstava za razvoj, nema, zapostavljanje određenih regija itd. Ovo ukazuje da se ipak vrši usklađenje koliko to proračun dopušta. Veća izlaganja za sustav potpora, ovo je značajno ono alociranja iz rashoda u potrošnju kada je riječ o poticajima i potporama gospodarstvu da ono preuzme onaj stabilan kotač razvoja. Evo još jednog od pokazatelja koji jasno ukazuje da se ovim rebalansom usmjerava veći dio sredstava za poticanje i razvoj, što znači dalje stabilnost razvoja. Socijalno pravedno društvo, to već neprekidno ističemo, a ono je jasno i kod branitelja i kod umirovljeničke i kod ostale populacije i želim sada pri kraju istaći, prije sam ispričavam se za onu digresiju rekao da je bolesno zdravstvo. Ispričavam se još jednom. Ali kad sam rekao to onda sam mislio da u godinama Hrvatska država uvijek vodi probleme sa stanjem, financijskim stanjem u zdravstvu. Naravno da sam mislio na financijsko stanje, a ne ono drugo jer imamo izvanredne stručnjake i nepotrebno je o tome govoriti. Ali zdravstvo je karakteristično da će ovim mjerama sada po prvi puta dovesti sa recimo na nulu ili podmiriti sve obveze. Što će se događati kasnije. Ma naravno da nam slijede i određene mjere koje ćemo u restrukturiranju ostatka gospodarstva koje je u vlasništvu države, jer svi se slažemo država nije dobar gospodar, morati prenamijeniti, a i u ovom dijelu restrukturiranja zdravstva, odnosno državne službe koje slijede nakon toga značajna sredstva su izdvojena što je premijer istakao za podmirenje obveza koje su bile dug od ranije kolektivne ugovore što ja to volim reći, a kolektivni ugovori se nisu poštivali. Ako ih država nije poštivala, a tko ih je onda bio dužan poštivati. Prema tome, sad država po prvi put poštiva i kolektivne ugovore i prethodne i sadašnje. Kod prihoda i rashoda evo jasno pokazuje ovaj dijagram u kojem negdje između 2005., 2006. u drugom dijelu godine po prvi put prihodi nadmašuju rashode i taj trend ukazuje pomak prema podacima da će se i dalje odvijati. Dakle, mi smatramo kroz sve ove podatke da će se izvršiti dalja fiskalna konsolidacija, ubrzati tržište kapitala, a time podržati i ukupni razvoj države i da će se usklađenim mjerama monetarne i fiskalne politike apsolutno osigurati i vanjska stabilnost kako država ne bi bila u bilo kom svom segmentu ugrožena. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnica Vesna Škare Ožbolt.
Ispravljam dva netočna navoda uvaženog zastupnika. Rekao je prema smjernicama 2005. do 2007. sva kretanja unutar države imaju pozitivne trendove. To je potpuno netočan navod, a ja ću navesti samo neke trendove. Broj insolventnih tvrtki prema izvješću, službenom izvješću FINA-e 2005. godine bilo ih je 21 tisuća, 2007. 23 tisuće. Nepodmireni nalozi za plaćanje 2006. bilo je 11,2 milijarde kuna, 2007. 12,6 milijardi kuna. Blokiranih obrtnika 2006. bilo je 35 tisuća 700, 2007. 39 tisuća 200. Nećemo o vanjskom dugu koji je u kolovozu 2004. bio 21,5 milijardi eura, a u prosincu 29 milijardi eura. Drugi ispravak netočnog navoda. Pa poštovani zastupniče vi ste bar 13 puta spomenuli investicije u kapital. Što je to? Vi kao predsjednik Nadzornog odbora Fonda za privatizaciju koji se niti jednom nije sastao ipak bi trebali znati da je to čista tautologija, a postali ste ekspert za investicije u kapital.
Za Klub zastupnika HNS-a, poštovani zastupnik Jozo Radoš. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospođo potpredsjednice, gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici. Naravno da nije loše kada se u državnom proračunu pojavi 5 milijardi kuna više, pogotovo što su dvije trećine toga porezni prihodi. Naravno ostaje pitanje zašto to nije preciznije planirano. To ipak nije malo odstupanje, radi se o 5% odstupanja od proračuna, ali dakle nije loše kada se takva stavka pojavi u proračunu, ali ostaje uvijek pitanje kako se onda sa takvim stavkama u proračunu ponašati i što se ima učiniti. Što je učinila Vlada Republike Hrvatske predlažući Hrvatskom saboru ovaj Proračun? Ona je uglavnom izvršavala neke obveze koje su već ranije bile zapisane u raznim kolektivnim ugovorima, dokumentima, neke dugove koji su postojali, a to je ponajprije dug Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje koji nosi više od jedne trećine ukupnog povećanja proračuna i gotovo polovicu troškovne strane povećanja proračuna, a onda su to naravno troškovi koji su stvoreni ranije nekim kolektivnim ugovorima kao što su povećanje plaća za Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa, zatim su to povećanja na stavki Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, povećanje plaća u Ministarstvu unutarnjih poslova u iznosu od 354 milijuna kuna i pomoći unutar Ministarstva mora, turizma, prometa i razvitka i ovih 5 stavki u biti nosi većinu, 90% povećanja ovoga Proračuna. Prema tome, ovo je rebalans proračuna koji se može označiti kao rebalans sanacije, sanacije ponajprije onoga što je bilo u Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje i rebalans potrošnje. Ovdje, u ovom rebalansu nema prostora da se može tvrditi da se radi o rebalansu razvoja ili perspektive. Ja ću to pokušati dokazati ovim što ću govoriti u nastavku. Kada se radi o ovom velikom dugu Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje dakle radi se o milijardu i 200 milijuna kuna i 500 milijuna kuna za redovno funkcioniranje dakle ukupno milijardu i 700 milijuna kuna, dobro je da je konačno došlo do kakvog takvog izravnanja naših stavova. Mi smo ovdje stalno upozoravali na veliki dug Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. Novinski napisi su to potvrđivali, ali nikada decidirano od strane Vlade, ministra financija nismo dobili priznanje da taj dug tako veliki postoji. Ovim rebalansom proračuna u najmanju ruku priznato je da postoji taj dio duga odnosno problematičnih financijskog stanja Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje u iznosu od milijardu i 200 milijuna kuna, makar se zna da je ukupno dugovanje Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje odnosno zdravstvenog sustava Republike Hrvatske 5,5 milijardi kuna. Ovo je svakako dobra stvar da se to pokuša sanirati, da se najteži oblici duga pokušaju smanjiti. Ali vidjet ćemo šta će biti za nekoliko mjeseci, da li će to biti dovoljno da se ta ogromna rupa u našem zdravstvenom sustavu pokrpa. Današnja radijska izvješća dakle Hrvatskoga radija govore o dugu oko 5,5, milijardi kuna, pa volio bih da me naravno u tom smislu i ministar financija ili možda kolege koji misle da o tome više znaju da me demantiraju. Što se tiče dakle ukupne orijentacije proračuna ponavljam. To je proračun potrošnje i sanacije ali nema govora da bi mogao biti proračun razvoja i perspektive. I ja ću to pokušati pokazati dakle na nekoliko primjera. Hrvatska banka za obnovu i razvoj ove godine ima isti proračun kao što je imala i prošle godine. Ovim rebalansom proračuna prihodi odnosi kreditne mogućnosti kojima raspolaže ta banka padaju. To nije veliki pad, ali ako nešto treba rasti on da trebaju rasti kreditni potencijali da bi došlo do razvoja gospodarstva. A jednako tako Fond za razvoj i zapošljavanje koji ionako nije osobito rastao prilikom ovoga ovogodišnjeg proračuna, prilikom ovog rebalansa pada. I naravno da je onda u nekim temeljnim pokazateljima našega gospodarskoga razvoja situacija takva kao što je. U prvih pet mjeseci prema podacima Državnog zavoda za statistiku pokrivenost uvoza izvozom najmanja je u cijelom mandatu ove Vlade Republike Hrvatske. Iznosi samo 46%. Inače se sve kreće oko 46, 47, 48, prema tome radi se o stagnaciji. Ali prema Izvješću Državnog zavoda za statistiku u pravih pet mjeseci ove godine pokrivenost uvoza izvozom je najmanja u cijelom mandatu ove Vlade. A naravno da je to najsnažniji, najvjerodostojniji pokazatelj gospodarskih aktivnosti i razvoja jedne zemlje. Govori se i to je gospodi predsjednik Vlade rekao u svom uvodnom izlaganju kako će se smanjiti anketna stopa nezaposlenosti, ali rezultati Vlade u protekle četiri godine govore o tome da Vlada u tom smislu nije imala rješenje. Ukupno smanjenje nezaposlenosti ako se ne računaju ove sezonske oscilacije na kojima se često Vlada zna predstavljati kako se radi o velikim smanjenju je svega 30.-tak tisuća ljudi. A za više od 20 tisuća ljudi je došlo do povećanja umirovljenika hrvatskih ratnih vojnih invalida. Prema tome, to su gotovo dvije jednake brojke. Ti ljudi ili su bili nezaposleni pa se onda njihovim umirovljenjem smanjuje stopa nezaposlenosti ili su bili nezaposleni pa se otvaraju dakle prostor za zapošljavanje drugih. Prema tome, te dvije brojke poništavaju de facto jedna drugu i nema govora o nekom velikom povećanju nezaposlenosti. I doista je onda čudno kako će se u idućem mandatnom razdoblju o čemu je predsjednik Vlade govorio ta anketna stopa smanjiti sa 10,2, 10,3 na 7% što bi značilo zapravo smanjenje za oko trećinu nezaposlenih što bi bilo dakle novih 100 tisuća radnih mjesta. Vlada to u dosadašnjem mandatu nije uspjela postići. Ovaj rebalans je ionako prekasni da bi u tom smislu nešto pomaknuo. Ali i stavke Fonda za razvoj i zapošljavanje i Hrvatske banke za obnovu i razvoj ne samo da stagniraju ovih godina nego u ovom proračunu padaju. Htio bi nešto reći i o velikim najavama o tome da se povećava proračun za znanje i izvrsnost. Treba ponoviti opet i ovdje da proračun Ministarstva obrazovanja, znanosti i športa sa 290 milijuna kuna i 2,78% rasta raste opet sporije kao što je to bilo i dosada u odnosu na cijeli proračun koji raste 3,97%. Pa se ponovo događa efekt da se udio znanosti i obrazovanja smanjuje u ukupnim državnim troškovima umjesto da se povećava, a da ne govorim da se tih 290 milijuna kuna uglavnom troši na plaće. Na niske plaće, to je opravdano. Ali ako se tih 290 milijuna kuna u većini trošiti na plaće onda nema govora o podizanju pedagoškog ili obrazovnog standarda. Govori se o uvođenju srednje škole za sve. Govori se o 80 milijuna kuna za troškove udžbenika u prvom razredu srednje škole, a zna se da to može biti samo kap u moru. Ako hoćemo imati 20% više učenika u našim srednjim školama onda da bi sačuvali isti obrazovni standard moramo imati 20% više učioničkog prostora i 20% više nastavnika. A to je vrlo zahtjevan i vrlo kompliciran i vrlo skup posao. Prema tome, reći da sa 80 milijuna kuna besplatnih udžbenika za prvi razred srednje škole, što naravno treba pozdraviti da se bilo što čini u tom smislu je gotovo iluzorno. Jer taj pomak, ta priprema uvođenja dakle obavezne srednje škole u Republici Hrvatskoj je doista minorna i ne zaslužuje da se milijuni troše na reklamnu kampanju u "Srednja škola za sve", za jumbo plakate, za velike novinske oglase, kad ništa osim toga, osim tih 80 milijuna kuna, te kapi u moru dosada nije učinjeno, a ovim se proračunom to niti ne predviđa. I na kraju jedna važna stvar koja, na koju smo osobito osjetljivi jer su zaključci Hrvatskog sabora koji je Hrvatski sabor predložio na prijedlog, usvojio na prijedlog Kluba zastupnika Hrvatske narodne stranke a to su troškovi, to su zaključci kojim se Vlada Republike Hrvatske obvezuje na vrlo široke zahvate u pogledu pripreme za uvođenje zaštićenog ekološko-ribolovnog pojasa koji kao što znate treba stupiti na snagu 1. siječnja iduće godine. Vlada se formalno držala zaključaka Hrvatskog sabora i ona se referira na taj zaključak Hrvatskog sabora, ali kad pogledate što je u stvarnosti učinjeno, kolika su stvarna ulaganja, u kojoj mjeri to znači osposobljavanje ove države za provođenje tako jedne zahtjevne odluke onda vidite da je to puka simbolika. Radi se dakle gotovo po svim stavkama koje su u našem zaključku saborskom koji je predložio Klub zastupnika HNS-a su naznačeni, Vlada je nešto učinila. Ali ponegdje je kao što je to primjerice u Ministarstvu gospodarstva jednostavno smanjila jednu drugu stavku, redovitu stavku poticanja male brodogradnje za 42 milijuna kuna da bi na ovoj stavci koja je nova stavka uvedena temeljem ovoga povećala za 23,5 milijuna kuna što je de facto na toj poziciji Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva dovelo do smanjenja državnih ulaganja u pogledu izgradnje i modernizacije ribarske flote. Naravno da ovo nije prigoda ali trebalo bi progovoriti i o tome što je sa diplomatskom pripremom uvođenja zaštićenog ekološko-ribolovnog pojasa. Znamo kako stojimo sa susjedima u tom smislu. O tome se ne govori. Bojim se da će o tome biti govora onda kada se ta odluka, odluka Hrvatskoga sabora nađe pred provedbom. Ja ništa ne znam niti u javnosti bilo što piše o tome kakva je diplomatska priprema uvođenja tog pojasa a znamo kako u tom smislu stoje dva naša najvažnija susjeda Slovenija i Italija. Jednako tako nije jasno što je sa organizacijskom pripremom, što je sa obalnom stražom. Zakon o obalnoj straži je odbijen ali kakve su unutrašnje reorganizacije provode, kakvi su odnosi svih institucija, Ministarstva obrane, unutarnjih poslova, carine koji u tome trebaju sudjelovati mi o tome doista ne znamo ništa. Nikakvu odluku u tom smislu koliko ja znam Vlada nije donijela nego sve više funkcionira onako kao što je bilo do sada pa Hrvatska mornarica samo jedan svoj dio pretvori u obalnu stražu a da se ne zna zapravo koja je pozicija tog dijela mornarice unutar Ministarstva obrane i kakav je odnos toga dijela mornarice prema ostalim segmentima državne uprave koji bi trebali osigurati zaštitu našeg obalnog prostora. Prema tome, ni ta organizacijska priprema nije provedena a po ovome što se ovdje dakle navodi u rebalansu proračuna kao striktnoj odluci Hrvatskoga sabora sa ukupnim povećanjem od oko osamdesetak milijuna kuna nema govora da bi mogli učiniti neki ozbiljniji pomak. Obnova ribarske flote, njeno projektiranje onako kako nama odgovara a ne odgovara Talijanima i Slovencima u Europskoj uniji neće biti diskriminacije. Sve što odlučimo sve ćemo morati prepustiti, na jednak način omogućiti i drugima. Zato sada moramo donijeti odluku kakva će biti naša ribarska flota i ona mora biti dovoljno brojna da se suprotstavi eventualno takvoj i sličnoj ribarskoj floti Italije i Slovenije. Sa 80 milijuna kuna nema govora o tome. Jednako je to pitanje i brodovlja bilo u Ministarstvu obrane bilo Ministarstvu unutarnjih poslova koji će čuvati naš zaštićeni ekološki ribolovni pojas a dakle sa dvadesetak milijuna kuna o kojima se ovdje govori može biti govora samo o nekakvim projektima, idejnim projektima, o nekom ozbiljnijem radu, učinku na stvaranju organizacijskih i materijalnih uvjeta za zaštitu našeg zaštićenog ekološko-ribolovnog pojasa nažalost ovdje ne može biti niti govora. Evo, to su razlozi gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zašto klub zastupnika HNS-a neće podržati ovaj proračun.
Hvala. Imamo seriju ispravaka netočnih navoda. Prvi je poštovani zastupnik Andrija Hebrang.
Hvala lijepo. Štovani kolega je netočno rekao kako je negativno što ova Vlada nije mogla predvidjeti porast prihoda od 5%. A nije rekao da Vlada nije mogla predvidjeti zbog toga što ministar Šuker još i danas iskopava dugove iz prethodne Vlade koje ne može nitko predvidjeti. Recimo, samo 3 milijarde kuna duga za nepoštivanje kolektivnog ugovora. Drugo što je netočno da je dug zdravstva kako kaže kolega 5,5 milijardi kuna. Naslijeđeni dug je bio 7 milijardi 300 milijuna, današnji dug je 3 milijarde a sa ovim će se svesti u likvidne zdravstvene sustave jer HZZO neće imati dospjelih obveza a bolnice će imati oko milijardu kuna dospjelih obveza koje su u oštrom smanjivanju po stopi od 11 do 13% godišnje te ukupne obveze. I na kraju, nije točno da je za ZERP osamdesetak milijuna, za ZERP je 114 milijuna i točno je definirano što u to ide. U to ide i poticaji za izgradnju ribarskih brodova i za obalnu stražu, i za ribarska pristaništa, i za ribarske veletržnice. Dakle, sve je točno definirano.
Drugi ispravak poštovana zastupnica Nevenka Majdenić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Evo, zastupnik Radoš je rekao da ovaj rebalans proračuna za 2007. godinu nije rebalans razvoj i perspektive. To uopće nije točno i onaj glavni proračun za 2007. godinu bio je proračun razvoja i perspektive, samo to trebate vidjeti. A rebalans ovaj to još jača i potencira. Najbolji primjer za to su ulaganja u regionalni razvoj koja su evo rebalansom je osigurano dodatnih 135 milijuna kuna. Dodatna izdvajanja u obrazovanje i znanost a znamo da znanje i obrazovanost daje perspektivu i utječe na razvoj dodatnih sredstava 291 milijun, potpore u poljoprivredi dodatnih 243,8 milijuna kuna. To je samo jedan dio direktnog ulaganja u razvoj, prema tome nije točna vaša tvrdnja.
Treći ispravak poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Kolega Radoš je ustvrdio da ova Vlada nema načina za smanjenje nezaposlenosti. Ja bih ispravila kolegu Radoša i stala ipak u obranu Vlade bar djelomično jer je Vlada koliko toliko ipak iznašla način za smanjenje nezaposlenosti bar što se tiče zaposlenja u državnom sektoru tj. u državnoj administraciji, pa je tako za vrijeme ove vlasti evo čiji mandat ističe zaposleno oko 10 tisuća novih ljudi što u državnoj administraciji što u pojedinim poduzećima u vlasništvu države, istina mnogi i mimo natječaja što sada vidimo iz HEP-a i mimo Zakona o prvenstvu prava branitelja. To poreske obveznike košta milijardu kuna.
Četvrti ispravak poštovana zastupnica Božica Šolić. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče. Evo, zastupnik Radoš rekao je u svojoj raspravi da je umirovljeno 15 tisuća više branitelja od mandata prošle Vlade i da to danas Vlada prikazuje kao smanjenje nezaposlenosti. Kolega Radoš, ja ću vas ali i cjelokupnu hrvatsku javnost, ali i sve branitelje prisjetiti da je tih 15 tisuća branitelja upravo onih ljudi koje ste vi kad ste bili na vlasti uveli institut prevođenja i na temelju toga ste vrtjeli u krug ne poštivajući njihova prava. Ljudi koji su bili bolesni, ljudi koji su bili ranjeni, invalidi već i 50 i 60% koji nisu bili sposobni za rad. Vi i dalje, vi i dalje iz vaših redova i dalje ne prežete pred tim da vrijeđate [[Upadica: Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović.]] i omalovažavate hrvatske branitelje. Kao što je to neki dan vaš kolega Kurtov. Ispričajte se [[Upadica: Hvala lijepa.]] Hvala.
Hvala gospodine predsjedniče.
Molim. Povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Jozo Radoš.
Dakle gospođa Šolić nije ispravila moj netočan navod. Ja sam rekao, nisam rekao da ovo ništa govori o tome na koji način je došlo do povećanja. Ja nisam ocjenjivao makar bi se o tome realno moglo govoriti. Radi se više od 20 tisuća, ne 15 tisuća nego sam rekao da je to automatski matematički smanjenje nezaposlenosti, da je to smanjenje lažno. Prema tome niste ispravili nijedan moj netočan navod, a o političkim kvalifikacijama onoga što ste vi govorili mislim da nema potrebe govoriti. … [[Upadica se ne razumije.]]
Izvolite, zastupnik Krunoslav Markovinović.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo kolega Radoš izjavljuje odmah na početku svog izlaganja da ovaj rebalans i nije ništa drugo nego Vlada s njim ispunjava dugove ranije zapisane u kolektivnim ugovorima. Pa koliko ja znam ova Vlada sve kolektivne ugovore koje je potpisala na opće zadovoljstvo ispunjava, prema tome tu nema problema. Pored tog dodatno se ulaže u školstvo, dodatno se ulaže u zdravstvo. Dakle ima puno dodatnih ulaganja međutim interesantno je da kolega Radoš je zaboravio reći da po kolektivnim ugovorima koje njegova Vlada nije poštivala na isplatu božićnica, regresa javnim državnim službenicima, namještenicima, smjenskog rada u osnovnim i srednjim školama, prekovremenog i noćnog rada djelatnicima MUP-a ova Vlada ovrhama u 4 godine za sad negdje oko milijardu i po, milijardu i po kuna mora platiti. Pa se onda pitamo što bi mogla ova Vlada sa milijardu i po kuna sredstava još napraviti da ne mora zapravo vaše grijehe tamo plaćati.
Poštovani zastupnik Vlado Jelkovac, sljedeći ispravak. Nema ispravak na ispravak. Izvolite gospodine Jelkovac.
… [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]] [[Upadica: Uključite se.]] Nevjerojatna količina energije kojom gospodin Radoš pokušava dokazati neuspjehe ove Vlade iako je iz podataka vidljivo sasvim drugačije. Ja bih ispravio dva navoda. Prvi njegov navod koji želi ispraviti je ona izjava da nema govora o nekom smanjenju nezaposlenosti kad brojke pokazuju apsolutno suprotno. Dakle za isto razdoblje u odnosu na prošlu godinu je 20 tisuća nezaposlenih manje ili 6,4%. Anketna stopa nezaposlenosti sa 11,2 pala je na 10,5. I drugi dio kaže da se ne radi o rebalansu razvoja i perspektive. Pored toga što doista jeste rebalans sanacije ali sanacije vaših obveza koje niste ispunili u prethodnom razdoblju ovi podaci o ulaganju u ravnomjerni i regionalni razvoj, u izdvajanje obrazovanje i znanost. Obrazovanje odnosno ulaganje za potpore u poljoprivredi pokazuje da je to itekako proračun rebalans razvoja i perspektive. Sljedeći ispravak poštovani zastupnik Jure Bitunjac.
Sljedeći ispravak poštovani zastupnik Jure Bitunjac.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Radoš komentirajući stopu nezaposlenosti na način na koji je komentirao ustvari dovodi i u pitanje rezultate koje je Vlada Republike Hrvatske postigla u ovom mandatnom razdoblju kada je riječ o zaposlenosti. Naime on je ustvrdio da je to samo rezultat zbog toga što je određen broj ljudi išao u mirovinu. Naprosto to nije točno. Ako usporedimo aktivno radno stanovništvo i ukupno zaposlene u zadnjih nekoliko godina možemo doći do sljedećeg podatka. Da u 4. mjesecu ove godine ukupan broj zaposlenih je milijun i 470 tisuća, a da je 2003. godine bilo milijun i 392 tisuće. Drugim riječima razlika je gotovo 80 tisuća samo kad usporedimo travanj i 2003. godinu. Također kad je riječ o stopi nezaposlenosti onda prema, prema Državnom zavodu za statistiku ta nezaposlenost je 2002. godine iznosila 22,3% odnosno 2003. 19,2%. A ona danas iznosi 15,9% dok je anketna stopa nezaposlenosti u 4. mjesecu bila 10,6%. Prema tome radi se gotovo o 85, 90 tisuća novih radnih mjesta bez efekata koji će nastupiti tijekom ove turističke sezone.
Sljedeći ispravak poštovana zastupnica Karmela Caparin.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ispravila bih dva navoda kolege. Prvo da je 80 milijuna kuna kap u moru i da ova, a drugo da ova Vlada nije ništa učinila u sustavu obrazovanja. Mislim da bi se kolega trebao ispričati roditeljima koji trebaju kupiti knjige u prvom razredu i koji predstavljaju značajni dio njihovoga, potrošnje njihovog kućnog budžeta. A da ova Vlada nije učinila ništa je netočno. U odnosu na njegovu Vladu ova Vlada je u sustavu obrazovanja povećala stavku za 33,7%. U sustav obrazovanja uposlila je preko 3000 ljudi. Za znanost izdvojila je u proračunu 290 milijuna kuna i jednu milijardu kuna za isplatu prekovremenih koje oni nisu isplatili.
Povreda Poslovnika poštovani zastupnik Jozo Radoš.
Gospodine predsjedniče, gospođa Caparin je povrijedila članak 209. Poslovnika jer se javila za ispravak netočnog navoda a nije ispravila netočan navod. Ponajprije ja nisam rekao da u pogledu obrazovanja tih, ti besplatni udžbenici nisu ništa. Nego da je to simboličan pomak i da se ne može govoriti o iole ozbiljnijoj pripremi tako krupnog projekta kao što je uvođenje srednje škole, a jednako tako kao ona su postupili kolega Jelkovac i kolega Bitunjac. Hvala lijepa.
I poštovani zastupnik, zastupnica Ruža Lelić. Ispravak netočnog navoda.
Kolega je rekao da ovaj rebalans nije razvojan nego da je to samo krpanje dugova iz kolektivnog ugovora. Istina je da je Vlada morala platiti preko milijardu i pol kuna za dugove koji su nastali u prošlom mandatu iz kolektivnog ugovora kao što su božićnice, uskrsnice i prekovremeni rad. Ali rebalans je itekako razvojan. Evo samo uzet ću neke stavke. Ulaganje u regionalni razvoj više 134 milijuna kuna. Zatim ulaganje u Ministarstvo obrazovanja, znanosti i športa 290 milijuna. Jel' to nije ulaganje u razvoj? Isto tako ulaganje u poljoprivredu, više 244 milijuna, to je itekako ulaganje u razvoj. Zatim da u zdravstvu nije se priznavalo dug. Nije se priznavao napuhani dug. Kao što se i sada govori da je to pet i pol milijardi, a evo čuli smo od onoga koji to sigurno dobro znade profesora Hebranga da je to, ukupne obveze su 3 milijarde a dospjeli milijardu i 200. I ovo je prvi puta da se to vraća od sredstava bez zaduživanja, bez, bez novih zaduživanja. Hvala.
I konačno, i konačno zadnji ispravak poštovani zastupnik Stjepan Bačić.
Hvala lijepo. Pa kolega Radoš je rekao jednu netočnost da je Vlada sad konačno priznala dugove u zdravstvu. To nije točno. Mi imamo podatke svake godine mi znamo kretanje izdataka i prihoda u zdravstvu. I oni su sada stabilizirani da se razlika između prihoda i rashoda kreće oko 500 milijuna godišnje. Ja bih podsjetio da je 2002. godine razlika između prihoda i rashoda bila milijardu i 400. Dakle manjak prihoda je bio milijardu i 400. Sadašnjom politikom vođenja zdravstva ona se kreće na razini evo prošle godine 437 milijuna.
Hvala. U 10,51 isteklo je vrijeme za prijavu za raspravu u trajanju od 10 minuta. Za raspravu su prijavljeni još 4 kluba i 23 zastupnika i zastupnice. Klub HSLS-a poštovani zastupnik Zlatko Kramarić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Parlamenta, poštovani gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Dopustite mi da izreknem nekoliko objekcija u ime kluba HSLS-a na Prijedlogu izmjenama i dopunama Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2007. godinu. Čini mi se da je i sam premijer Sanader u svom uvodnom izlaganju na neki način spomenuo je Konvenciju vlastite stranke od prošloga tjedna upravo govoreći o ovim gospodarskim kretanjima i to me je podsjetilo da su odmah poslije te Konvencije mnogi naši neki kolumnisti i analitičari vidjeli da je glavna gospodarska strategija vladajuće stranke da pokušava implementirati socijalno-liberalne vrijednosti i stvoriti Hrvatsku kao socijalnu i liberalnu državu. I ako bi tome bilo tako onda bismo mi liberali morali biti itekako zadovoljni, jer nema ništa veće sreće kada se uprakticiraju upravo svjetonazor vrijednosti za koje se mi zalažemo, koji su u našim programima. To znači da doista da nam društvo bude socijalno osjetljivo, da princip solidarnosti bude jedan od dominantnijih principa, a isto također da se promoviraju ove liberalne vrijednosti u gospodarstvu koje će zapravo neprijeporno učiniti Hrvatsku jednom sređenom odgovornom zemljom, modernom, građanskom, liberalnom i tako. Ali to je očito želja projekcija. Sada bi trebalo vidjeti koliko se to ostvaruje. Ja bih volio podsjetiti zapravo i na nešto na onu prošlost koja nas uvijek na neki način opterećuje i koja u mnogo čemu i određuje zapravo i ovu našu trenutnu današnju situaciju, a to je da mi ovako olako poneki puta zaboravljamo da je naša, da su naši devedesete godine bili opterećeni ratom, da je taj rat imao svoju cijenu, da ta cijena nije mala, da je ta cijena negdje oko tridesetak milijardi eura, da ona i dalje zapravo generira čitav niz gospodarskih, političkih i inih kretanja. S druge strane tu je i ono što je kolega Letica zapravo dosjetio se u jednoj vrlo spretnoj sintagmi, a to je naša nesretna povijest koja nas također godišnje košta otprilike oko milijardu eura i to sve zapravo čini jedan kontekst u kojem mi djelujemo i u kojem i Vlada vlada i u kojem i Vlada donosi određeni proračun s kojim pokušava, želi da taj proračun bude razvojni, da bude socijalni i da zapravo po neki puta ima pomalo jedan gotovo nemoguće ambicije da zapravo kažem u isto vrijeme bude i razvojan, a da i također vodi računa i onim populacijama koje na bilo koji način ne mogu pratiti ritam koji su hendikepirani ili jednostavno kažem iz objektivnih ili subjektivnih razloga ne mogu sudjelovati u ovoj gospodarskoj utakmici. I upravo isto kažem ako je doista želja da projekat bude socijalno liberalni i da naše društvo upravo se, upravo prepoznaje i po tim elementima onda ćemo upravo pohvaliti ono što se, što treba pohvaliti, da svakako da je ovaj višak u proračunu na neki način će se između ostaloga itekako djeluje na nešto što se zove tržište rada i da ne znam i da se primjećuju trendovi koji idu k tome da broj nezaposlenih u Hrvatskoj pada i da se eto ne znam u nekoj vrlo skorašnjoj perspektivi i dogodi da padne konačno ispod 10%. To je na ovoj globalnoj razini i to je svakako pohvalno, ali sada ono što mene, što ovako sada da na neki način budem malo advokat sotone, da se vidi kako se to zapravo u svim našim prostorima ne reflektira jednako. S jedne strane doista imate prostore koji se razvijaju normalno u kojima je taj trend nezaposlenosti dramatično pada, ali na žalost postoje i prostori u Hrvatskoj koji dalje zapravo gdje je stopa nezaposlenosti otprilike između 15 i 20%. I ta priča o ravnomjernom razvoju Hrvatske ima smisla i to upravo se pokazalo. Znači, sada sve ove napore koji su pozitivni i sav ovaj neki višak zapravo trebalo bi raditi na tome da stvaramo pretpostavke da tamo gdje doista dolazi do dramatičnoga, dramatične razlike između ne znam jednoga razvijenoga Zagreba, Istre, sjeverozapadne Hrvatske i sada da isto postoje područja u kojoj na žalost te blagodati dobre gospodarske politike ne dolaze tako brzo. Tu je nužna država da intervenira. Ne smije država, odnosno da se samo svede ovoga, na ulogu djeda Mraza pa da onda upravo dijeli ne znam uz zdravstvo, obrazovanje, u braniteljima, da rješava probleme iz kolektivnih ugovora nego upravo mora da vodi kud i kamo jednu važniju politiku, a to je kako da svojim intervencijama, kako da ona ima te mehanizme koji doista mogu pripomoći da oni prostori u Hrvatskoj koji su upravo zbog događanja devedesetih godina itekako stradali i koji neopravdano zaostaju kako ih ispraviti. I mi, budući smo mi ovo predstavničko tijelo i dolazimo upravo iz tih, svih tih prostora moramo o tome voditi računa, o tome se mora govoriti i o tome moramo inzistirati u ovome Parlamentu da kada doista se i radi projekcija proračuna i njegovog rebalansa da doista to bude u prvom planu. Ja dolazim upravo iz tog područja koji je doista skupo platio cijenu rata, koji vrlo teško hvata ritam sa ovim dijelovima koji su imali i hvala Bogu da je bilo tako sreću da ih doista ono najgore zlo nije pogodilo. I sada upravo tražimo, upravo i moramo tražiti, inzistirati da ovo što se dogodilo ali sada kako upravo naći taj jedan selektivan pristup koji će doista onda na neki način revalorizirati one vrijednosti, resurse koji ti prostori imaju. Pa onda kad se govori o koridoru 5C, kad se govori o plinifikaciji ne znam istočne Hrvatske, kad se govori o kanalima Sava – Dunav – Sava. To su sve zapravo stvari koje doista, odnosno onda će to stvarati one pretpostavke da se i tamo počinje ostvarivati taj višak vrijednosti koji će onda biti ulagan i koji će nam moći servisirati upravo one segmente društva kao što su zdravstvo, obrazovanje koje ovoga momenta su na nižoj razini. Govori se o društvu znanja, društvu izvrsnosti i pohvalno je upravo da će se određeni viškovi transferirati prema obrazovanju. Ali isto također i tu ne stoje stvari istovjetno. Evo upravo već pred nekoliko godina mi pratimo da su rezultati koje naši srednjoškolci iz Osječko-baranjske županije, Virovitičke županije pa upravo znači ove istočne Hrvatske su jedni od najslabijih u Hrvatskoj. To je doista … znači to je jedan trend zašto je tome tako i tu treba pronalaziti upravo prave razloge, odnosno prave razloge zbog čega upravo ljudi, odnosno srednjoškolska populacija iz tih prostora postiže najslabije rezultate i tražimo i moraju se tražiti određena rješenja. Očito je da je to doista povezano sa jednim općim zapravo stanjem u društvu. Upravo taj viši standard omogućava zapravo onda i bolje obrazovanje, omogućava upravo da u nekim prostorima imate taj program plus i onda normalno da onda kada počinje upis i na fakultetima i zapravo u startu su ta djeca nepravedno hendikepirana. Znači to odustajanje od ove precentralizirane filozofije koja je na neki način, koja je možda 90-tih godina i imala nekog svoga smisla, u 2007. i 2008. godine postaje zapravo suvišna, postaje opterećenje i na neki način pridonosi, neću reći da generira, ali pridonosi upravo ovome neravnomjernom razvoju upravo zbog toga što ti neki principi moraju biti selektivni i doista je moguće upravo tim različitim mjerama, stopama voditi računa o tome. Doista nemamo smisla da kažem da doista počnemo kažnjavati i da su i ova najmlađa populacija u startu hendikepirana i onda se teže upisuju na fakultete, a onda to sve doista zapravo proizvodi čitav niz drugih negativnih učinaka od političkih, demografskih ili ne znam čemu. Doista nije prirodno da Zagreb godišnje raste za jedan Vukovar. Isto tako uopće nije prirodno ne znam da ne znam Osijek, Rijeka ili Split zapravo na neki način … svoju okolinu i upravo da Hrvatska ne bude u svakom svom mjestu, selu, općini da društvo jednake odnosno podjednake šanse. To su oni realni problemi koji se zapravo neprestano generiraju upravo zbog toga što smo tamo 90-tih godina startali iz jednoga konteksta koji nije bio sjajan, koji je onda ovako već u desetak, evo više od desetak godina proizvodi te negativne učenike i upravo tu očekujemo od inače optimističnoga ministra što je uvijek, dobro je kada nam je šef financija u državi optimist čovjek koji kao po toj definiciji starta, jer isto ja se ne slažem da doista ništa se ne događa, da se ništa ne pokreće, mislim da takav jedan pristup koji je … nije dobar jer svijet odavno bi se raspao da baš ništa ne funkcionira. Pa i mi se zapravo ne raspadamo što je kolega Kajin govorio zapravo kad sve to uzmete, uzmete taj kontekst, tu cijenu rata, te nesigurne, odnosno nesretne povijesti i svega onoga što ste zapravo imali, pokazalo se ipak da su se ovdje mnoge stvari ali opet isto da budemo iskreni zahvaljujući radu svih vlada, ovih svih vlada su dali svoj doprinos da se učine određeni mali, ali sitni pomaci koji ipak su nas na neki način dovodi u ovaj red jedne zemlje koja svakako teži da bude uređena, da bude odgovorna i da doista odgovara onim uzusima, standardima koji vrijede u ovome kompleksnom okruženju, europskom okruženju. Kažem eto u tom smislu klub Socijalno-liberalne stranke pokušava zapravo još jedanputa da vidimo kako i ovo transferiranje, ovaj višak kako ga zapravo raspodijeliti upravo tamo gdje je to najpotrebnije kako doista ne bismo ponavljali i onda sami zapravo imate kao bumerang vam se vraćaju i čitav niz i ovim političkih, regionalnih nekih akcija koje su, koje nepotrebno stvaraju ove dodatne konflikte, a da ne govorim da zapravo uvijek ova u sebi ima ono pitanje zašto ne znam, zašto sanirati brodogradnju a ne neznam PIK-ove ili ako PIK-ove onda brodogradnju onda to izaziva čak onda na ovoj nekoj razini i klasne konflikte unutar zapravo istoga društva. Mislim da to što tražimo nije nemoguće, tu traži još jedne dodatne napore, jedne neprestane simulacije, projekcije koje će upravo pokazati i pokazati tamo gdje je najnužnije da se onda reagira upravo jednim selektivnim pristupom koji će shvatiti doista da neki prostori u ovoj državi ne razvijaju se na onaj način na koji bi se morali razvijati i da kažem nemamo ovu jednu generalnu, to je uvijek statistika znate, statistički gledajući imamo generalni pozitivan trend, ali onda kada ga to spustimo kap dolje kapilarno onda se može primijetiti kako stvari i ne stoje baš najbolje. … [[Ne razumije se.]] već i prije mene su, da mislimo da nema potrebe da se smanjuju sredstava za fond za razvoja i za zapošljavanje, mislim da i dalje kažem taj problem on ovako na prvi pogled to djeluje obećavajuće, ali svakako da postoje kažem ti prostori u Hrvatskoj gdje je ta stopa nezaposlenosti doista dramatična i koja pokazuje upravo tu daljnje moguće zaoštravanje svih ovih naših problema koji danas živimo. Isto također, moram sada za kraj isto ovako reći, da kada se spominje ili kada imamo ovu priču apoteozu industrijalizacije onda pomalo me hvata strah znate da li će industrijalizacija riješiti sve naše probleme. Mislimo da nas povijest tamo od poslije 917. uči da industrijalizacija ne donosi zapravo sva moguća rješenja jer kažu kada, jer poslije toga uvijek nužno slijedi i smanjenje stopa rasta i uvijek je kažem loše staviti akcenat samo na ekstenzivno povećavanje, a zanemariti ovu djelotvornu i efikasnu uporabu ekonomskih resursa. Kada se to dogodi kažem, onda uvijek dolazi do opadanja i to opadanje je uvijek logično i zakonito i to je ekonomska zakonitost i kažem i tu itekako moramo biti oprezan, da doista vidimo kako ćemo na jedan pametan način disponirati našim resursima koji svakako nisu mali. I ono što liberali uvijek ponavljaju, a to je da je krajnje vrijeme gospodine ministre, da napravimo popis konačni jedan, registar naše imovine, mislim da tu također da mi još ovoga momenta 2007. godine zapravo ne znamo s kojom mi to sve imovinom disponiramo i kada bismo tu imovinu onda na mudar način služili se kao dobri gospodari onda bi se doista mogli i ove reforme koje su nam nužne i u pravosuđu, u zdravstvu, socijali, mogli bi naći sredstava i izvan ovoga našega proračuna. Hvala.
Hvala. Nema ispravaka netočnih navoda. Za Klub zastupnika HSS-a, poštovani zastupnik Željko Pecek. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Ja uživam kada vidim ministra ovdje u Saboru kako bezbrižno sjedi, pa čak nije niti poslovično polemičan, a razlog je vidim u dobrom rebalansu koji je povećan za 5 milijardi i on je potpuno siguran da će to ostvariti jer jedna trećina proračuna će se ostvariti kroz PDV, a više od 50% tog PDV-a ćemo naplatiti na granici, znači čim roba dođe u Hrvatsku, već treći dan je na njegovom žiro računu i eto zašto bi on bio zabrinut. A pogotovo smatram da nije zabrinut jer vjerojatno mu se dogodilo da je uspio uhvatiti zlatnu ribicu koja mu je kako to već priča ide ispunila tri želje. Mislim da je jedna želja bila da smanji deficit proračuna pa da se više svidimo Europi na taj način. Potpuno sam siguran da je druga želja bila da se pokrpaju proračunske rupe, evo to se sada i radi. A treća i najvažnija želja je bila da se novac iskoristi za izvorne potrebe i naravno to piše u proračunu slovima i brojkom. Tako će nezaposleni dobiti 200 kuna više, neki. Ako slučajno obrtnik je nezaposlen, naravno da neće on dobiti ništa, jer mu to ne pripada, jer nismo zakone htjeli promijeniti. Dobiti će i nezaposleni još neke druge sitne privilegije, i seljaci će dobiti nekoliko stotina kuna više u prosjeku, međutim tko će dobiti najviše? Pa naravno da će najviše dobiti veliki … [[Govornik se ne razumije.]] koji inače dobivaju najviše jer stotinu velikih korisnika poticaja u Hrvatskoj dobiva 25% tih istih poticaja. Znači znamo u kojim džepovima će to završiti. Pa i radnici u državnim poduzećima će dobiti regres od nekoliko stotina tisuća kuna. Djeca će dobiti najmanje. Naravno pa djeca nemaju pravo glasa pa zašto bi ovaj puta i trebali dobiti. Eventualno će možda nešto više dobiti kroz knjige, plaćne prijevoze, ona malo veća djeca koja idu u srednju školu, a možda čak ako se procijeni da bi oni to honorirali dobiju i pravo glasa. Evo to su te tri želje koje pretpostavljam da je dao zlatnoj ribici naš ministar, međutim ja pitam što je sa onima koji nisu uhvatili zlatnu ribicu i nemaju pravo na ispunjenje želja? Što je sa novim umirovljenicima o kojima je HSS govorio 15-tak puta ovdje u Saboru? Njih ne vidim ja u proračunu. Očito njima je obećao netko drugi, a ne zlatna ribica da će im se želje ostvariti do 15.7., da ćemo vidjeti zakon, da ćemo vidjeti rješenje kojim ćemo tu nepravdu ispraviti. Što je sa onim poduzetnicima koji su očekivali ako se proračun ovako fenomenalno puni da ćemo barem napraviti mini poreznu napraviti, da ćemo im smanjiti doprinose, da ćemo im pomoći u deblokadi žiroračuna? Što je sa onih 30 tisuća nezaposlenih koji rade u firmama, a ne primaju plaće? I konačno što je sa onih 270 tisuća nezaposlenih, da li i oni imaju pravo očekivati nešto više da pomoću ovih proračunskih mjera i alata pokušamo djelovati da oni na posao ne čekaju godinu, dvije, tri, nego da do njega dođu prije. Naravno ne u manjem ove trendove u zapošljavanju koji su se dogodili. Međutim, ono što je ja imam pitanje za sebe, a i za vas, pa možda i za ministra, ima li kakve želje hrvatski uvoznici, imaju li kakve želje hrvatski lobisti, imaju li kakve želje eventualno hrvatski monopolisti? Imaju li kakve želje 200 najbogatijih obitelji u Hrvatskoj? Ja smatram da ne. Njihova jedina želja je zapravo da se ništa ne promijeni i njihova želja je očito ostvarena. Ništa se tu neće ozbiljnije promijeniti. Ministar kao što to u priči već ide pretpostavljam je održao obećanje. Pustio je zlatnu ribicu koja mu je ispunila želje, naravno na dobrobit svih građana i ona će otplivati. Većina u Saboru će usvojiti rebalans i nakon toga krenuti na plivanje na more. Počinju godišnji odmori i zašto se zapravo baviti problemima, koga zanima što ministar nije kod zlatne ribice poželio npr. da nam se smanji vanjski dug sa 30 milijardi dolara na niže ili zašto npr. nije poželio da nam pokrivenost izvoza uvozom bude veća od 46%, da nam npr. bude 56%. Da nam nije pala u ovom vremenu sa 47 na 46. Zašto npr. nismo vidjeli i što se događa sa onima koji ulažu u proizvodnju, koji zapošljavaju, koji izvoze? Da li je ministar poželio da i oni dobe snažniju podršku? Ne. Poduzetništva ovdje u rebalansu proračuna nema. Nema ga niti sa jednom kunom, niti sa jednom lipom. Ali zašto da se mi zamaramo problemima poduzetništva, kad nama u Hrvatskoj ide fenomenalno. Ostvarili smo stopu rasta BDP-a za prvo tromjesečje od 7% i koga briga što će se to ispleglati do kraja godine negdje na prosjek od oko 5% kao što se to uvijek događa i koga zanima što za plaćanje kamate visokog duga od 30 milijardi duga nam treba rast BDP-a u svakom slučaju veći od 4%. Mi ćemo o tome razgovarati nakon izbora. To je tema koja se događa nakon 25.11. najvjerojatnije. Ovdje je netko spomenuo kako je bivša Jugoslavija bila dužna 17 milijardi dolara i kako je dug Hrvatske danas duplo veći. Sjećamo se i tih vremena. Neučinkovitost se pokrivala zaduživanjem u inozemstvu i kupovao se socijalni mir. Eventualno je poneki put bilo nestašice kave i benzina. Mi u Hrvatskoj imamo sreću jer nama baš ništa ne nedostaje. Strani trgovački lanci su puni uvozne robe, a ukoliko vam eventualno usfali novaca da kupite takovu robu na raspolaganju su vam banke, koje li slučajnosti također u stranom vlasništvu, kod kojih se za kupnju takove robe može zadužiti u roku nekoliko dana. Eventualno ukoliko želite uložiti u proizvodnju, dići investicijski kredit, e onda je tu problem nešto duži i tu je procedura puno složenija. Uvjeti osiguranja za povrat tih kredita. Sitnica. Hipoteka na ono najvrednije što imate. Možemo li mi zapravo optuživati građane koji žele dugo očekivani standard i tom prilikom se zadužuju kako bi ga ostvarili i zapravo kako bi se više svidjeli i sami sebi, svojoj djeci, susjedima. Ne. Naravno da ih ne možemo optuživati. Međutim možemo li mi optuživati pod navodnicima državu koja stvara dužničku ovisnost od stranog kapitala? Možemo li mi dozvoliti isti obrazac ponašanja? Od kud nam pravo da za privid blagostanja i razvoja uzimamo tolike kredite da bi se svidjeli biračima? Od kud nam pravo da za iste ciljeve rasprodajemo državnu imovinu? HSS je ovdje govorio u Saboru o namjeri Vlade da u rujnu izađe sa prodajom dionica Telekoma. Međutim toj istoj Vladi ne pada na pamet da dionice podijeli građanima koji su kupovali priključke za taj Telekom. Ministar se smije! Ali recimo isto rješenje, isti problem je postojao u Sloveniji. Slovenija je donijela poseban zakon, dala novac ne samo građanima, nego čak i gradovima i općinama koji su ulagali u tu mrežu. Pa, moglo bi nam to pasti na pamet na primjer. Mogli bi izučiti model Slovenaca pa reći, e građani sanirat ćemo vam ovo stanje loše u privatizaciji, vi ste razvijali taj Telekom, vi imate neka prava. Pa zbog čega umjesto da plaćate dionice, zbog čega ih vi ne bi mogli dobiti? Ili eventualno neku naknadu za ulaganje. Jednako tako kod tih prodaja i rasprodaja mi više uopće ne govorimo o radničkom dioničarstvu. Mi ne govorimo o 500 tisuća onih malih dioničara kojima su ugovori raskinuti u fondu. Ma nitko to više ne spominje. Nitko se više toga ne sjeća. Da li bi trebali napuniti fondove sa dionicama? Da. Pa to smo obećali. Da li toga ima u planu do kraja godine, ili eventualno u ovom proračunu? Ma nema toga. Nema toga, mi smo to zaboravili. Mi nećemo niti promijeniti Zakon o privatizaciji, to je očito. Zaboravili smo na radničko dioničarstvo. Mirovinski fondovi se neće napuniti. I to je potpuno sigurno. Možemo li razmišljati eventualno o vaucherima za one koji su ostali bez dionica jer ih je famozni fond silio da plaćaju ono što nije vrijedilo u neko vrijeme, pa im je raskinio ugovore? Međutim ovo je očito neka druga bajka. Ovo nije banka o zlatnoj ribici. Ovo je možda basna. To je basna o lisici i rodi, možda. I to je poruka građanima tko ti je kriv? Tko ti je kriv što si ostao gladan? Jelo ti je bilo u ćupu, jelo ti je bilo na tanjuru, ali ti si bio ili lisica ili roda i jednostavno to ti se dogodilo. To se dogodilo po istom modelu i poduzetnicima. Ja sam govorio isto nekoliko puta o tome kako smo ih podržali u proračunu i kako to ovdje ide u rebalans. Ti poduzetnici gospodine ministre su dobili 130 milijuna kuna u čitavoj godini, a 130 milijuna kuna vrijedi koliko četiri kilometra brze ceste od Zadra prema luci Galženica. Znači, 150 tisuća malih poduzetnika i obrtnika su dobili četiri kilometra ceste. Slušam o zonama za poduzetništvo. Navodno ih je bilo prije četiri godine tri, pa ih sad imamo tristo. Iako se to priča u javnosti pa možda će to postati istina. Ali gospodine ministre, vi znate da kod vas postoji izvještaj da je bilo krajem 2003. godine 187 zona. Međutim, ovdje u rebalansu i u proračunu za svaku zonu smo mi izdvojili po 300 tisuća kuna. Pa što će grad ili općina koju smo zadužili da kreira i razvija tu zonu sa 300 tisuća kuna? Ili još tragičnije. Evo pred godišnjim smo odmorima. Međutim niti jedan grad niti općina nije dobio niti kunu u ovoj godini iz proračuna za tu zonu. Pa mi smo poslovično neefikasni prema onima od kojih očekujemo da grade, da zapošljavaju, da razvijaju, da proizvode i izvoze. Znači, ta neefikasnost očito rezultira i nečim drugim. Da se nema niti volje da se njima ozbiljnije pomogne i naprosto u ovom rebalansu proračuna njih niti nema. Da li smo omogućili općinama i gradovima da ozbiljnije pomognu poduzetništvu? Ma ne. Zašto? Digli smo prašinu oko poreza na dobit i poreza na dohodak koji se kroz izmjene zakona vrtio na relacijama nekoliko stotina milijuna kuna. Sada kada razgovaramo o pet milijardi kuna za općine i gradove ili za regionalni razvoj smo izdvojili 135 milijuna kuna. Znači potpuno je sigurno da jedinice lokalne samouprave sa novcom koji je u proračunu i u rebalansu ne mogu provoditi horizontalne mjere ne samo za poduzetništvo nego i za obaveze koje imaju prema školstvu, zdravstvu i prema ostalom. Ono što bi mi htjeli da smo vidjeli u ovom proračunu, da smo vidjeli i u ovom rebalansu su naznake da želimo i da možemo spriječiti daljnju privatizaciju. Daljnja privatizacija je za mene indirektni porez koji naplaćujemo. I ja sam spomenuo već hrvatski Telekom. Očito je u pripremi i drugo od energetskog sektora itd. Ukoliko mi ostvarujemo pet milijardi neočekivanih dodatnih prihoda u proračunu pa zar je neophodno da prodajemo Telekom? Ili možemo obaveze prema penzionerima ili prema drugim namiriti iz tog neočekivanog viška? To nije mali, to nije 500 milijuna, to je 5 milijardi. Međutim, što ako idući ministar financija ne uhvati zlatnu ribicu? Ništa. Samo će reći da nije imao sreće kao niti svi mi ostali. Čiča miča gotova priča.
Hvala. Nekoliko ispravaka netočnih navoda. Prvi poštovani zastupnik Anto Bagarić.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupnik Pecek u nizu netočnih navoda rekao je jedan evo kojeg ću ja ispraviti, kako se ministru posrećilo pa je upecao 3 zlatne ribice koje su mu ispunile želju da riješi deficit proračuna, da pokrpa sve proračunske rupe i kako bi stvorio još i sredstva za izbornu promidžbu i kampanju, što je netočno. Naime, točno je da je ministarstvo i ministar zajedno sa Vladom Republike Hrvatske kroz sve mjere koje su imali u smislu financijske discipline, u smislu zahvata u sivu ekonomiju, u smislu ustroja Državne riznice prikupio ovih 5 milijardi kuna s kojima jeste pokrpao i proračunske rupe ali i s kojima je dao mogućnost razvoja Republike Hrvatske kako po njezinom cijelom području tako i unutar same države kroz stvaranje institucija u smislu i većeg fiskalnog kapaciteta i države da bi to učinio.
Drugi ispravak poštovana zastupnica Lucija Čikeš.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ispravila bih od niza netočnih navoda gospodina zastupnika jedan kad je rekao da djeca ovim proračunom i rebalansom ništa ne dobijaju. Naprosto gospodine zastupniče ne odgovara istini. Djeca dobijaju i po više osnova da sada ne nabrajam ali je važno i to da dobivaju i sve kategorije djece, kako djeca učenici tako i djeca sa poremećajima u ponašanju, tako djeca i bez adekvatne roditeljske skrbi pa i djeca sa invaliditetom. I na kraju ona vaša ironija da zato jer nemaju pravo glasa u najmanju ruku je neumjesna.
Treći ispravak poštovana zastupnica Karmela Caparin.
Također bih ispravila kolegu koji je rekao da djeca nisu ništa dobila jer nemaju pravo glasa što je potpuno netočno evo iz prethodnog ispravka. Ali samo bih još rekla da uz povećanje dječjeg doplatka uveden je i pronatalitetni dodatak od 500 kuna za treće i četvrto dijete a ukupna izdvajanja za dječji doplatak rebalansom su povećana za 107 milijuna kuna. … [[Upadica se ne čuje.]]
Povreda poslovnika poštovani zastupnik Željko Pecek.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Povrijeđen je Poslovnik članak 209. u vezi 214. Pa gledajte, dozvoljavate kolegicama da govore ono što ja nisam rekao. Citirat ću što sam rekao. … [[Upadica se ne čuje.]] Kolega Hebrang, strpite se, pa vi ste uskoro na redu. Ja nisam rekao da djeca neće dobiti ništa. Ja sam rekao djeca će dobiti malo, oni nemaju pravo glasa. Tako da vi dozvoljavate da oni ispravljaju što ja nisam rekao. I rekao sam. … [[Upadica se ne čuje.]] I to je točno, to je potpuno točno. I kolegice, ispravljate ono što ste eventualno uočili da sam ja rekao na pravilan način jer ovo nema smisla da ispravljate ono što ja nisam rekao.
Poštovani zastupnik Zvonimir Sabati slijedeći ispravak.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine ministre. Ja bih ispravio izrečenu rečenicu koju je predsjednik kluba HSS-a rekao da mi nećemo mijenjati Zakon o privatizaciji. To je pretpostavljam bilo rečeno u smislu da mi ovdje u Saboru, ali ja bih htio ispraviti taj netočni navod jer on nije točan. Mi u HSS-u želimo mijenjati Zakon o privatizaciji čak smo i naravno predložili zaključak kojim se obvezuje Vlada da pripremi novi zakon iako mi u HSS-u imamo taj prijedlog i svakako želimo restrukturiranjem fonda u agenciju, zabranu daljnje privatizacije a sama agencija bi se trebala baviti upravljanjem i … [[Govornik se ne razumije.]] Dakle, nije da mi ne želimo, mi u HSS-u želimo. Ja znam da je predsjednik mog kluba rekao ukupno u Saboru ali mi u HSS-u želimo mijenjati Zakon o privatizaciji.
Znam, samo gdje se zakoni mijenjaju. Ne mijenjaju se zakoni u klubu, nego se mijenjaju u Saboru. Poštovani zastupnik Andrija Hebrang slijedeći ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepo. Kolega Pecek je netočno naveo i to po ne znam koji puta da je naslijeđeno 187 poduzetničkih zona. Od njih je samo pet bilo u punoj funkciji. Danas je u punoj funkciji 150 a novih 150 je u izradi. Drugo što je netočno rekao da je malo poticaja za malo gospodarstvo. Kolega Pecek, treba znati čitati ovaj proračun pa ćete onda vidjeti na primjer na strani 332. Fond za regionalni razvoj stavka 116 plus novih 80 milijuna kuna za malo poduzetništvo. Na stavci 1348 plus 50 milijuna za infrastrukturu za malo gospodarstvo, na strani 96 Ministarstvo gospodarstva plus 197 milijuna od čega za poduzetništvo plus 29 milijuna za poticaj malog gospodarstva. Pogledajte stavke za marketing u malom poduzetništvu, pogledajte druge stavke pa ćete vidjeti da je samo u ovom rebalansu dodano za malo poduzetništvo, dodano za ovu godinu više nego ste vi u cijelom mandatu financirali malo poduzetništvo.
Povreda poslovnika poštovani zastupnik Željko Pecek.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Pa ovo je fenomenalno. U nedostatku argumenata služimo se neistinama. Gospodine Hebrang, pa dajte da se mi dogovorimo već jedanput. Ja ću vas odvesti u sto zona koje su bile u funkciji 2002. godine i 2003. godine pa ćemo se mi zajedno slikati u tim zonama zagrljeni kako bi već jedanput u ovom Saboru prestali govoriti neistine. Gospodine Hebrang, krajnje je vrijeme da prestanete govoriti neistine kroz ispravke u ovome Saboru.
Sad ste vi povrijedili poslovnik jer ovo nije povreda poslovnika.
Ispričavam se.
Poštovana zastupnica Ruža Lelić.
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
Uključite se kolegice.
Da djeca dobivaju malo, pa bi evo samo podsjetila da izdvajanje za besplatne udžbenike i prijevoz za srednje škole, znači 80 milijuna više i besplatni prijevoz itd. Zatim, da je za dječje doplatke moramo znati da je povećan opseg djece koja su obuhvaćena dječjim doplatcima za preko 50 tisuća djece i da je sada bilo potrebno 107 milijuna za te naknade a da ne govorimo o pronatalitetnom dodatku. Zatim, rekao je da se država toliko, odakle joj pravo da tolike kredite uzima. Pa koliko je ovdje više puta isticano u dosadašnjim raspravama dug države da je smanjen, mislim da je negdje oko 800 milijuna kuna ali se povećavaju dugovi banaka i privatnih osoba. Također, da rasprodaje imovinu što nije točno. Ne znam da li kolega misli na dionice INA-e koje su imali prilike da kupe naši građani ili na ove dionice sada koje uzimaju radnici. To svakako nije rasprodavanje a drugog rasprodavanja imovine koliko nam je poznato nije bilo.
I poštovana zastupnica Ljubica Lalić ispravak netočnog navoda.
Pa ispravljam navod kolege Peceka koji je rekao ministarstvo, ministar odnosno Vlada ostavila na cjedilu nove umirovljenike. Kolega Pecek, nije Vlada ostavila na cjedilu nove umirovljenike jer je Vlada obećala novim umirovljenicima da će riješiti njihov problem pa će dakle nadalje umirovljenici živjeti od obećanja, oni će se hraniti od obećanja, oni će se odijevati od obećanja, oni će plaćati režije obećanjima isto onako kao što obećanjima plaćaju branitelji Domovinskog rata kojima je obećano da će imati najnižu mirovinu tisuću i 700 kuna a u biti je sasvim obrnuto i oni nisu dobili to pravo. A kuda ta obećanja vode pokazuje i podatak o navodnoj financijskoj disciplini a mi danas imamo 13 milijardi blokiranih sredstava zbog neizvršenih obveza a istinoljubivosti radi pokazuje upravo izrečeni podatak da je dječjim doplatcima obuhvaćeno 50 tisuća djece više što je netočno nego 50 tisuća djece manje.
Znači ovo su sve bili netočni navodi zastupnika Peceka koje ste vi ispravljali [[Upadice se ne razumiju.]] Pozorno sam vas gledao sa užitkom i nisam primijetio tu pločicu. Poštovani zastupnik Jure Bitunjac, ispravak netočnog navoda.
Hvala gospodine predsjedničke Hrvatskog sabora. Kolega Pecek je ustvrdio da Vlada ne daje podršku, ne daje dovoljnu podršku kad je riječ o razvoju gospodarstva odnosno gospodarskih zona. Ja ću reći samo to da je na poziciji Ministarstva gospodarstva sredstva koja su tu predviđena su samo inicijalna sredstva. Temeljna infrastruktura je ono što se treba rješavati u gospodarskim zonama rješava se putem javnih poduzeća, Hrvatskih cesta, Hrvatskih voda, Hrvatske elektroprivrede i jedinica lokalne samouprave koje participiraju u određenim odnosima. S druge strane imamo i Fond za regionalni razvoj kao i sredstva za poticanje malog poduzetništva što sve skupa, što sve skupa daje i jedan veliki zamašan razvoj gospodarstva. Evo hvala.
Zastupnik Pecek, povreda Poslovnika 4. put.
Hvala lijepo. Pa opet, ali dobro to me ne čudi. Ispravlja se ono što nisam rekao. Ja sam rekao da Vlada nije dala dovoljno za zone, a ne da nije dala. Međutim gledajte, gospodine predsjedniče vi ste vjerojatno čitali Voltaira. On je rekao ukoliko se laž ponovi nekoliko puta postat će istina. Ali vidite upravo to kolege od Hebranga pa nadalje pokušavaju i napraviti.
Ja se sjećam da je Voltaire jednom rekao: "Branit ću vaše pravo govora makar, koliko god mi bilo mrsko to što govorite". Tako nekako otprilike. … [[Upadica se ne razumije.]] Mislite da je zastupnik Pecek neshvaćen? I poštovani zastupnik Šime Prtenjača.
Hvala lijepo. Pa htio sam izbjeći ovaj, ovu ispravku međutim ona je toliko očita da je ne mogu preskočiti. Kolega Pecek je u zanosu rasprava o preraspodjeli, o pozicijama koje su predviđene kazao doslovno: "Znamo u koje džepove će novac završiti". Međutim ovdje je riječ o pozicijama. A po postojećim zakonima i pravilima će novac biti raspodjeljivan. Prema tome nitko ne zna u čijim džepovima. Za razliku od vas kolega Pecek kad se pred same zadnje izbore oko 800 milijuna kuna umjesto elementarne nepogoda završili u džepove tamo gdje su završili. Mi nećemo po tom modelu raditi.
Ministar Ivan Šuker. … [[Upadica se ne razumije.]] Prekasno. Izvolite ministre. Prekasno. U djeliću, opet sam gledao, prekasno. Treba malo startnu poziciju malo brže aktivirati. … [[Upadica se ne razumije.]] Da, da, da. Ne, ne, mora se dići u vrijeme dok zastupnik govori. … [[Upadica se ne razumije.]] Je autokracija, opet sam ja sada autokrat. Nemojte, nemojte. Izvolite. Izvolite. Ništa. Nemojte mi. Dobro, pa ćemo onda to poslovnički potpuno riješiti. Izvolite zastupnik Pecek, povreda Poslovnika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa vi ste povrijedili Poslovnik jer ste me opomenuli što nisam dovoljno brz kada sam digao pločicu. U Poslovniku našem ne piše da ja moram biti dovoljno brz. Kada dignem pločicu imam pravo dobiti riječ. Ali vi ste mi uskratili pravo da govorim. Uskratili ste mi standardno zbog toga da demantiram gospodina Šimu kojeg niste opomenuli koje je rekao da je ne znam koliko stotina milijuna završilo u nečijim džepovima. Ukoliko on to zna, a vjerojatno zna kao što je nadzirao Fond za privatizaciju tako je nadzirao i bivšu Vladu neka to kaže.
Hvala lijepa. Ja vam izričem opomenu zbog teške povrede Poslovnika. Zastupnik Miroslav Rožić, izvolite.
Gospodine predsjedniče oprostite, koliko je meni Poslovnik poznat povreda Poslovnika se može zatražiti uvijek. To nije ispravak netočnog navoda niti replika. Hvala lijepo.
Može se zatražiti ali se treba zatražiti na način koji je predviđen Poslovnikom. Ministre izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Dame i gospodo zastupnici dozvolite mi da sa činjenicama reagiram na neke neargumentirane i slične nedokumentirane izjave iz razloga što u Hrvatskom saboru se ne pričaju basne a država je preozbiljna da bi joj zlatna ribica ispunjavala želje. No kolega vjerojatno sudi prema svom razdoblju pa onda misli da je to i danas. Ako gospodarski rast od 7% nije osnova kao pojačana gospodarska aktivnost za povećanje prihoda u proračunu. Ako po prvi puta smanjena stopa neanketne nezaposlenosti 10% isto nije preduvjet za pojačano punjenje državnog proračuna i ako 15% ostvareni veći prihodi u prvih 6 mjeseci nisu dokaz da se ova Vlada uspješno upustila u borbu sa sivom ekonomijom onda ja ne znam koje bi činjenice to vama više mogle potkrijepiti. Drago mi je što ste danas ovdje javno rekli da ste protiv odluke koju Vlada, kojom Vlada predlaže da se najviša naknada za nezaposlene podigne na 1200 kuna. To je vaše pravo i vi ste to rekli. Drago mi je također … … [[Upadica se ne razumije.]] [[Upadica: Nastavite.]] Drago mi je također da ste i protiv toga da se djeci i radnicima plate božićnice, regres, da se djelatnicima MUP-a plate neisplaćeno mirovinsko, zdravstveno i da im se ne plate plaće temeljem Zakona o područjima od posebne državne skrbi. Između ostaloga … … [[Upadica se ne razumije.]] Između ostaloga …
Kolega Pecek upozoravam vas nemojte dobacivati jer ću vas kazniti opomenom. … [[Upadica se ne razumije.]] Nemojte dobacivati, ne smijete to raditi … … [[Upadica se ne razumije.]] Ne smijete raditi. … [[Govornici govore uglas, ne razumije se.]] Zastupnik koji, zastupnik koji dobacuje se kažnjava opomenom. Izvolite.
Izvolite. Ovako, dakle sve ovo sadrži ovaj proračun. Sve ovo sadrži ovaj proračun i nitko ne može reći da to nije istina. To piše unutra, između ostaloga da se djelatnicima MUP-a plaća 350 milijuna neplaćenog mirovinskog i zdravstvenog koje vaša Vlada nije tim ljudima isplatila. Ali vi to niste platili i mi to danas moramo platiti. Prije 6 godina niste isplatili regres i dar za djecu uposlenicima. Niste isplatili smjenski rad i to je ukupno milijardu i 700 milijuna i to sve piše u ovom proračunu tu. Idemo raspravljati o tome. Ne možemo raspravljati o nečemu što nije. Hoćemo raspravljati o 600 milijuna za restrukturiranje poljoprivrede, amandman Kluba HSS-a za Proračun 2003. gdje je ta restrukturirana poljoprivreda? Hoćemo o tome raspravljati? To isto tako piše ovdje u ovom Proračunu su sredstva za poljoprivredu povećana za 240 milijuna. Ne možete restrukturirati poljoprivredu ako ne date sredstva poljoprivrednicima. Pa druga stvar. Kako se mnoge stvari u proračunu mogu izvršiti sa proračunom od 80 milijardi a sa proračunom od 110 milijardi se to ne može napraviti. To je naprosto genijalno a neka veća prava izuzev hrvatskim braniteljima, rodiljama itd. nisu povećana u odnosu na zakone koji su bili prije. Dakle, sa 80 milijardi se sve moglo napraviti, a sa 110 se ništa ne može napraviti. I to je jedna teza koju gospodin Pecek stalno provlači. Druga stvar. Razvoj poduzetništva nije samo ono što se daje za poticanje određenih poduzetničkih djelatnosti. Razvoj poduzetništva je izgradnja autocesta, razvoj poduzetništva i plinifikacija, razvoj poduzetništva i razvoj vodoopskrbnog sustava, razvoj poduzetništva, isto tako sprječavanje onečišćavanja vode i niz drugih infra strukturnih projekata koji stvaraju preduvjet da Hrvatska postane interesantna stranim investitorima. I što je najveća kvaliteta ovog gospodarskog rasta od 7%. Bez obzira što vi kažete on će se do kraja godine ispeglati na ovo ili ono. Učešće privatnog sektora u tom rastu, učešće privatnog sektora u gospodarskom rastu od 7% je 70%. U vaše vrijeme gospodarski rast od nekakvih 4, 5% učešće je bilo 70% javnog sektora. Dakle, generirala ga je potrošnja iz državnog proračuna, a to se može vrlo lako argumentirati sa deficitom koji ste vi imali 2003. 6,3%, imali ste gospodarski rast od 5,2%. Mi u ovom trenutku imamo deficit od 2,6 i imat ćemo na kraju godine gospodarski rast od najmanje 6%. To govori o promjeni kvalitete. To govori o strukturnim reformama koje su provedene. Kad govorimo o privatizaciji naprosto je fascinantno slušati kolegu Peceka kad kaže da bi danas Hrvatska država trebala hrvatskim građanima platiti učešće u izgradnji telefonske mreže. Međutim, kad se prodavalo 16% i to kontrolni paket HT-a 2001. vrlo interesantno da tada nitko o tim jadnim hrvatskim građanima nije mislio, nego je prodan paket od 16% bez ikakvog bonusa. Isto tako, Zakon o privatizaciji INA-e je donesen za vrijeme koalicijske vlasti i unutra je definirani proces 25% strateškom partneru, 15% ovako i 7% djelatnicima. Pa zar netko ima nešto protiv što ova Vlada 15% nije prodala pojedincu, nego je dala mogućnost da svaki hrvatski građanin koji ima volju, želju i financijskih sredstava kupi dionice INA-e javno, na burzi po cijeni koja se postigne i na Londonskoj i na Zagrebačkoj burzi. Zar netko ima nešto protiv toga što ćemo u 9 mjesecu konačno svim zaposlenicima bivšim i sadašnjim INA-e dati 7% dionica. Ako netko ima nešto protiv toga, onda neka to jasno kaže. Neka ne govori o tome koliko se financira deficit iz prodaje imovine i tu isto možemo napraviti usporedbu. U četiri godine koalicijske vlasti deficit se financirao sa 15 milijardi od prodane imovine, a ova vlast je svoj deficit sufinancirala samo od prodaja dionica INA-e koje su bile prošle godine i dakle i tu možemo povući paralelu. Udio u vanjskom dugu država je smanjila sa 34 na 23%. Po prvi puta u 2006. se udio javnog duga u odnosu na bruto domaći proizvod smanjio za 2,7% i to su egzaktni pokazatelji Hrvatske narodne banke i Državnog zavoda za statistiku i umjesto da budemo sretni bez obzira na političku opciju što imamo ta pozitivna gospodarska događanja u Republici Hrvatskoj mi ih na sve moguće i nemoguće načine želimo obezvrijediti i to je ono što nije dobro. Govoriti o tome da ima blokiranih 13 i pol milijardi, da je 13 i pol milijardi blokiranih onda te tvrtke ne bi bile blokirane nego bi si ili međusobno ili država naplatila inače … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Nije blokirano 13 i pol milijardi, nego potraživanja zbog kojih su se međusobno tvrtke blokirale su 13 i pol milijardi, a to jasno govori također da se uvodi financijska disciplina i da u Zakonu o trgovačkim društvima nije na nesreću uvedena ona odredba da se tvrtke mogu osnivati a bez da se dokumentira da li je porezni dug podmiren ili nije vjerojatno bi danas bilo nekoliko tisuća manje blokiranih tvrtki jer on napravi dug, a vi ga blokirate. On osnuje tvrtku i dalje radi. Dakle, …
Ministre nastavite!
… Ma slušam kako gospođa Lalić kaže kako lažem. Ne ja nego gospođa Škare.
Nemojte polemizirati, a gospođa zastupnica nemojte dobacivati. Izvolite. Ministre izvolite nastaviti!
Gospodine predsjedniče, kad mi se omoguće uvjeti ja ću govoriti. Gledajte, ovo su prevažni pokazatelji da bih ja mogao govoriti ako netko dobacuje po klupama. Pa gledajte da li je u interesu naroda ili ne o tome će narod odlučiti, a ne niti vi, niti ja. Također, milijarda i 700 milijuna za podmirenje duga u zdravstvu. Vi ste 31.12. poslali izvješće Svjetskoj banci MMF-u da su dospjela nenaplaćena potraživanja nula. A dospjela nenaplaćena potraživanja su bila 800 milijuna. Evo vidite, tih 800 milijuna je također sadržano u ovih milijardu i dvjesto. I ono što se sad vidi definitivno iz proračuna da su dospjela nenaplaćena potraživanja po metodologiji koju ste vi radili evidentirana uvijek u deficitu i što se tiče deficita u ovom prijedlogu proračuna deficit središnje države predložen sa 1,3%, deficit Hrvatskih autocesta, cesta i ostalih izvan proračunskih fondova 1% i deficit lokalne samouprave 0,3%. Ukupno 2,6% i ovdje opetovano po ne znam koji put ponavljam da je Vlada Republike Hrvatske iz državnog proračuna podmirila sve dospjele obveze. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravci netočnih navoda. Poštovani zastupnik Željko Pecek. Izvolite.
Pa kolega Šuker, netočno je da sam ja protiv toga da dobiju nezaposleni 200 kuna. Ja to nisam rekao. Rekao sam da je to premalo. Rekao sam da je to podilaženje biračima kao i za ostale kategorije kad dajemo seljacima 100 kuna, kad dajemo za regrese 100 kuna itd. Ali vi fenomenalno optužujete i bivšu vlast, pa ja predlažem da vi u idućem mandatu budete ministar povijesti, jer vi se sjećate što je bilo prije 4, 5, 6 godina na drugi decimalni zarez, a očito se ne sjećate što je danas i što se dogodilo jučer o čemu sam ja govorio. Ali na to se vi niste osvrnuli. Usput da vam kažem kontrolni paket kao što ste vi rekli u HT-u i u bilo kojem trgovačkom društvu nije 15%. Kontrolni paket je 25 nula jedan posto. … [[Upadica Šuker, ne razumije se.]]
Mir molim vas! Drugi ispravak poštovana zastupnica Ljubica Lalić. Obostrano dobacivanje, da, da.
Ispravljam netočni navod ministra kojim je tvrdio ono da je kolega Pecek rekao što kolega Pecek nije rekao i gospodin ministar pored toga što je bezočan u izricanju neistina ima i amneziju, pa kad govori o gospodarskom rastu onda je zaboravio sve ono vrijeme do 2000. godine. Gospodine ministre, '99. godine koalicijska Vlada je naslijedila gospodarski rast od -0,8% ostavila vam 5,2% i poziciju odnosno polazišta i jedne i druge Vlade zaista nisu jednaka. Ako vam je ostavljeno 5,2% s čime se vi sada hvalite. Najprije ste stornirali na 3 i nešto posto, a sada ćete biti sretni ako bude 5%. Dakle vaš je zadatak bio da vi nastavite rast, a ne da ga ostavljate i nemate se razloga hvaliti sa svojom uspješnošću.
Sljedeći ispravak, poštovana zastupnica Vesna Škare Ožbolt.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodin ministar izrekao je doista cijeli set netočnosti i to je fascinantno kako govori neistinu a i ne trepće. Vanjski dug u kolovozu 2004. godine bio je 21,5 milijardu, a za vrijeme ministra Šukera ostat će zabilježeno u povijesti da je vanjski dug narastao na 29 milijardi eura. Broj insolventnih tvrtki u trećem mjesecu 2005. godine, to su sve podaci FINA-e bilo je 21 tisuća insolventnih tvrtki, sada je 23 tisuće insolventnih tvrtki. Prema tome u povijesti ove Vlade ostati će izuzetno velik broj insolventnih tvrtki koje ovaj proračun uopće ne uzima u obzir. Nepodmirenih naloga za plaćanje u 2006. godini bilo je 11,2 milijarde kuna, u 2007. 12,6 milijardi kuna, a broj obrtnika je 39 … /Govornica isključena, pa ponovo uključena./ … na žalost dižete prašinu, a auto vam je na mjestu.
Hvala lijepa. Ali ministar nije tvrdio koliki je broj nezaposlenih, vi komentirate svoje tvrdnje a ne ispravljate navode. … [[Upadica se ne čuje.]] On nije tvrdio ono što vi ispravljate. Kolega Pecek vi ste isticali namjeru u pogledu zlatnih ribica pa možda je to bilo. Klub SDP-a, poštovani zastupnik potpredsjednik Doma Mato Arlović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege, gospodine ministre. Dozvolite da ja počnem sa jednom konstatacijom. Očigledno je počela izborna kampanja, to pokazuje obrazloženje ovog rebalansa proračuna a i dosadašnja rasprava. Dozvolite poštovane kolegice i kolege ja ću izraziti zadovoljstvo da se počela povećavati stopa rasta, bez obzira koja Vlada u Republici Hrvatskoj to ostvarila jer to je dobro za Hrvatsku, ali hoću upozoriti na nekoliko stvari u vezi s tim. Ta stopa rasta još uvijek je puno niža nego sa uporedivim zemljama u regiji u kojoj mi pripadamo. Mi smo se mjerili sa zemljama koje su ulazile u Europsku uniju, kao što su Poljska, Češka, Slovačka, Mađarska itd. i tada krajem 2003. godine imali smo samo manju stopu rasta od Češke i Slovenije, a sada je ta stopa rasta manja od svih njih. Drugo što bih htio reći, ovo je rezultat kvartalnog rasta i pitanje je kakva će ta stopa izgledati do kraja ove godine. Kamo sreće ako bude, onda je za čestitati. Treće što bismo htjeli također ukazati u vezi sa ovim problemom, jeste isto tako jedan podatak koji raduje, a to je da se stopa nezaposlenih smanjuje i to je dobro. No, pogledajmo neke podatke koji su vezani uz ono što je uporedivo, a što se nije prikazalo i što bi trebalo uporediti sa podacima u obrazloženju proračuna. Prvo što valja uočiti jeste činjenica da imamo porast prihoda od gotovo 13,9% kako je ovdje napisano u ovoj godini u odnosu na proteklu godinu i za razmatrano razdoblje, a da u isto vrijeme u odnosu na prve mjesece prema podacima Gospodarske komore u odnosu na iste mjesece prošle godine imamo stopu rasta koja je tri puta manja ili zaostaje prosječne plaće u Republici Hrvatskoj nego što je stopa rasta prihoda proračuna. Postavlja se zapravo pitanje, šta se dešava kod nas. Kod nas se dešava da se prihodi proračuna strahovito povećavaju zapravo povećavanjem poreznih davanja. Ako je plaća jednaka ili manja, onda se postavlja dodatno pitanje iz kojih izvora. Očigledno je da se to povećanje dešava zapravo zbog stalnog povećanja izvoza, zatim zbog stalnog povećanja zapravo deficita robne razmjene jer je sve veća i veća situacija i problem u tome da vrijednost naše izvezene robe je manja od vrijednosti uvezene robe. I u takvoj situaciji je sasvim, a i na to se plaća kao i na uvezenu robu se plaća porez na dodatnu vrijednost i sada se postavlja pitanje odakle krajnjem potrošaču sredstva ako ima prosječnu plaću manju, ako je prosječna mirovina k tome dodatno manja o čemu ću nešto dodatno reći, onda se postavlja dodatno pitanje odakle njima sredstva. Vidite kada pogledate podatke o bruto zaduženju Republike Hrvatske onda uočavate jednu veliku situaciju koja mora zabrinuti one koji pokušavaju kreirati i upravljati društvenom zajednicom, dakle ne samo Vlada, a to je da bruto dug Republike Hrvatske stalno raste i da u tom segmentu se sada dogodilo da bruto dug onaj dio koji odnosi se na stanovništvo sada počinje rasti nešto brže nego što raste i gospodarstvo. Ako gledate sa uskog aspekta Ministarstva financija onda je dobra situacija da se smanjuje dug, državni dug. Ali kada gledate sa aspekta razvoja društvene zajednice onda se postavlja pitanje šta se dešava ako stalno raste dug naših građana koji praktički iz dijela duga ili zaduženja koji predmnijevaju u potrošnju, plaćaju kroz povećane poreze i pune proračunske prihode. Uz to, treba primijetiti još jednu veliku diskrepancu. S jedne strane građani imaju sve sporiji rast plaća u odnosu na povećanje rasta proračuna i povećanja poreznih davanja pa i s naslova koji im se uzima iz dijela zaduženja, a s druge strane imate stalno povećanje prihoda iz poreza primjerice na dobit što pokazuje da zapravo jedan dio poduzetnika ili da se špica znate raslojavanja još više zaoštrava. Ima onih koji ostvaruju velike prihode i na osnovu toga plaćaju kroz porez na dobit veliki iznos. Prema tome mi u ovom pogledu želimo i ove argumente da se čuju, da se o njima itekako vodi računa. Drugo na što bismo htjeli u tom segmentu upozoriti jeste dio starog, dakle ne samo zaposlenog stanovništva koji ima niske plaće i inače građani koji su kroz zaduživanje pokušavaju održati ili stvoriti uporedljivu stopu rasta standarda koja bi mogla biti sa zemljama srednje Europe, a to je položaj zapravo starijeg dijela populacije ili populacije koja se popularno naziva treća dob naših umirovljenika. Htjeli mi, ne htjeli mi ne možemo u obrazloženju ovoga Proračuna iščitati da zapravo stalni rast mirovina ili još bolje rečeno imamo stalni pad prosječne mirovine u odnosu na prosječnu plaću u Republici Hrvatskoj. One se nekih gotovo 44 cijela i ne znam koliko pala od 2003. godine do sada na ispod 395. Ako se tome pak doda jedan ozbiljan podatak da broj, odnosno postotak novih umirovljenika u odnosu na stopu rasta prosječne plaće, da je njima još puno, puno manje i da je negdje ona ispod 30% po nekih pokazateljima u novije vrijeme, onda se postavlja zapravo pitanje tko plaća ili tko snosi najviše srazmjerno svojim mogućnostima kako bi Ustav rekao … [[Govornik se ne razumije.]] proračuna. Ispada ipak građani, stanovništvo i to onaj dio stanovništva koji je socijalno najugroženiji. Još jedan važan pokazatelj koji moramo naznačiti, htjeli mi ili ne htjeli, ako uzmemo planirani Proračun za ovu godinu onda ćete vidjeti da on nije realan i da nije bio objektivan. Između ostaloga podaci koji pokazuju u obrazloženju ovoga Proračuna i rebalansa proračuna zapravo su u tom mjerodavni. Primjera radi ako uzmete samo planirana sredstva za Zavod za zdravstveno osiguranje onda ćete vidjeti da je on sa 17,8 milijardi kuna koji je godišnje bio planiran prije spušten u ovoj godini na 16,8 milijardi, da je za proračun za lijekove bio planiran sa 2,3 milijarde, a prije je bio sa 3,2 milijarde. I sada jedanput imate gubitak. Logično. Ali ono što je važno da li mi sa rebalansom proračuna pitanje pokrivanja gubitaka u zdravstvu rješavamo problem zdravstva i tendencije koje su vezane uz problem lijekova, uz probleme zdravstvene zaštite i povećanje cijena itd. Ne. Kolege ne. Ne rješavamo. Mi rješavamo zapravo ono što su posljedice i zdravstvu i u socijali i u tom pogledu se zapravo dešava nešto što je gotovo nedopustivo da nam čovjek, građanin, korisnik usluga u zdravstvu, umirovljenik postaje rezidualna veličina, nezaposleni da nam postaje rezidualna veličina kojem zapravo nešto od onoga dajemo i to je ozbiljno za nas zabrinjavajuće kao i na to želimo posebice upozoriti. Svaka povećanja davanja vezano za rješavanje socijalnih pitanja nas raduje, ali s druge strane moramo skrenuti pozornost da nije dovoljno rješavati samo posljedice, mora se početi koncepcijski rješavati ovo pitanje koje mora osigurati kvalitetniji i prosperitetniji i život na višem standardu svim našim građanima i njihovim obiteljima. Isto tako moramo upozoriti još na jedan važan segment o kojem bi htjeli posebice da se vodi računa, a u obrazloženju proračuna ga nema, ali recimo kod gospodarskih izvješća, gospodarske komore ima, a to je situacija da prema podacima za 2007. godinu u odnosu na 2006. godinu broj nelikvidnih pravnih osoba raste. Naravno broj nepodmirenih naloga također raste. Postavlja se zapravo pitanje sada kada se uzme taj broj i uzme struktura uglavnom onda se jedanput uočava da veoma često se radi o malim i srednjim poduzetnicima ili oni koji obavljaju kooperativne poslove sa velikim sustavima. I sad mogu prihvatiti intervenciju ministra da je to sad pitanje međusobno nepodmirenih obaveza itd., ali se postavlja jedno važno pitanje da financijska nedisciplina pogađa uvijek slabijeg u lancu i u tom segmentu se mora početi rješavati ovaj problem na jedan studiozan i kvalitetan način i ja neću reći da neke mjere nisu poduzete, ali očigledno nisu dostatne jer pokazuju negativne stope i negativne daljnje … [[Govornik se ne razumije.]] Posebice bi htjeli ukazati na problem koji je važan za Republiku Hrvatsku. To je problem regionalnog razvoja i koliko god, kažem ponovo, raduje podatak da globalno se smanjuje stopa nezaposlenosti, ali imamo jednu stvar o kojoj itekako moramo voditi računa. Periferne naše županije od Slavonije, preko Like, Dalmatinskog zaleđa, Dalmacije, Međimurja, sve više i više zaostaju u razvoju za centralnim dijelom, jer njihova stopa rasta je niža od stope rasta razvoja centralnog dijela. Za to nije kriv centralni dio. Za to je kriva loša regionalna politika, pa i proračunska politika u tom segmentu i mi u tom segmentu moramo postati toga svjesni kao što moramo postati svjesni činjenice da zapravo stopa nezaposlenosti koja se globalno smanjuje se smanjuje zahvaljujući ubrzanom smanjenju tamo gdje su razvijeniji, gdje su gospodarski potencijali veći kao što je Grad Zagreb, Istra, primorje itd., a da ono malo smanjenje koje se dešava primjerice u Vukovarsko-srijemskoj županiji ili ne znam Brodsko-posavskoj ili Požeškoj ili ako hoćete Ličko-senjskoj itd., itd. da ne nabrajam, jer ću neke od njih ispustiti slučajno u nabrajanju, nije dostatno ni da se uhvati priključak da se počinje jednakomjerno razvijati Republika Hrvatska jer je to zaostajanje još veće i veće, a ono što je važno za primijetiti tamo se nalaze veliki potencijali, ekonomski i ljudski resursi koji mogu dati doprinos razvoju ne samo tih dijelova nego i Republike Hrvatske, a u isto vrijeme zbog ratnih razaranja, zbog posljedica rata kao što su miniranje itd., uništavanje gospodarskih subjekata jednostavno ti krajevi sami dostatnih sredstava nemaju da te kapacitete mogu na odgovarajući način staviti u funkciju i njima mora se pomoći ne samo u poticajnom poreznom politiku, ne samo poticajno-investicijskom politikom koja će privući domaće i strane ulagače, nego i direktnim sredstvima koja će trebati društvena zajednica kroz proračun izdvojiti i država zapravo intervenirati i investirati i pomagati kroz suinvestiranje da se otvore oni kapaciteti koji će otvoriti nova radna mjesta, ali koji će imati proizvode i usluge koji će tržište prihvatiti koji će se moći realizirati. Ja se slažem da jedan od vidova koji država to radi jest rješavanje infrastrukture i uredsko-poduzetničke zone, ali znate poduzetnička zona je tek mjesto gdje se treba ostvariti proizvodnja. Prema tome, mi moramo vidjeti i dobiti i subjekte koji će tamo brže … [[Govornik se ne razumije.]] Mi imamo puno poduzetničkih zona koje su napola uređene ili potpuno uređene, a u kojima nemamo dovoljno poduzetničkih subjekata koji su zainteresirani da tu dođu. Prema tome, mi moramo stvoriti uvjete za brže ulaganje i stvarati mogućnost da kroz to brže investiciono ulaganje otvorimo nova radna mjesta, nova zapošljavanja i nova rješenja. Još jednu važnu stvar. Vrlo je interesantno pogledati, uporediti procjene da se proračunska sredstva države puno brže pune i povećano rastu nego što onaj dio ostatka proračunskih sredstava ukupnih koji se dijele između države, regionalne i lokalne samouprave i prihoda koji ostvaruje izborno-lokalna samouprava nego što je to kod lokalne i regionalne samouprave. I to pokazuje da zapravo sve više jača i fiskalna centralizacija kroz ostvarivanje prihoda u Republici Hrvatskoj. Mi ćemo morati kroz regionalni razvoj vršiti ne samo decentralizaciju sredstava i ovlasti, nego u isto vrijeme zapravo stvarati i pružati veće mogućnosti jedinicama lokalne samouprave da autonomno upravljaju svojim potencijalima bez nadzora i bez suglasnosti ministarstava i državnih struktura kao što dosada imamo od problema zaduživanja do problema rješavanja nekih problema s jedne strane. A s druge strane u isto vrijeme država na traži nikakve suglasnosti pa čak ni ovog Sabora kada upravlja svojom imovinom i kada se ne samo zadužuje nego i prodaje tu imovinu. Jedino onda poslije saznamo kroz različite subjekte akcije i aktivnosti kao što je primjerice "Maestro" da dobijemo takve podatke da to često puta nije bilo u interesu države i društvene zajednice nego u interesu pojedinaca i grupa koje su se u tom pogledu okoristili. Polazeći od svega toga mi smatramo da ovaj rebalans je osigurao i to je novum da je država po prvi puta došla u situaciju da može podmiriti sve svoje obaveze iz vlastitih proračunskih prihoda. To je dobro. Drugo, da čak može i kamate podmiriti koje je onda dužna plaćati. I to je dobro jer plaća svoju imovinu. Ali nije dobro ono što je veoma važno da mi imamo stalno zapravo jačanje ako smijem tako reći i, pa i bogatiju državu sa toga aspekta a u isto vrijeme da to bogatstvo podjednako ne prati i povećanje standarda i pozicije stanovništva. Ne samo prosječnog stanovništva, prosječnog građanina, srednjeg sloja a osobito onih koji su socijalno ugroženi i koji su na rubu siromaštva kao što su nezaposleni, kao što su naši umirovljenici. I u tom pogledu smatramo da ta pitanja mora se posebice riješiti. E sad kako mi to rješavamo ako se samo mali iskorak napravi izvan proračunskog Prijedloga obračuna proračuna za ovaj rebalans. Mi primjerice onda kažemo u Hrvatskoj će uskoro nedostajati puno energije bilo koje vrste a osobito električne energije. Ajmo onda povećat cijenu kilovat sata pa će to potrošač platiti da bi se stvorila sredstva za nove, otvaranje novih pogona za proizvođačku energiju. Mi predlažemo ne. Ajmo iz ovih ostvarenih viškova prihoda državnog proračuna izdvojit 60 milijuna da to platimo a ne da to moramo prebaciti na potrošače da praktički potrošači opet financiraju javna poduzeća od koje će koristi ostvariti prije svega država a ne sami potrošači. Hvala lijepa. Mi ćemo u tom pogledu i sličan amandman predložiti i tijekom ove rasprave. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo ispravaka. Prvi je gospodin zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite!
Hvala lijepo. Pa štovani kolega nije točno rekao kada je izjavio da je stopa rasta Republike Hrvatske niža od usporedivih država. To nije točno, jer usporedivih država nema. Osim Hrvatske ni jedna država u Europi nije imala srpsku agresiju i zbog nje pad bruto nacionalnog dohotka u jednoj godini '91. u visini od 50%. Ta nadoknada nas ne može staviti u usporedbu s ni jednom drugom državom. Isto tako zbog toga godišnje izdvajamo iz proračuna 10% za obnovu. Kad bi to investirali onda bi bili daleko ispred ostalih država. Ovako smo im barem ravnopravni. Također nije točno da raste dug naših građana. Naime, ukupna zaduženost građana je otprilike 100 milijardi kuna plus, minus 2%, 3% a ukupne štednje građana su u ovom trenutku 171 milijarda. Dakle 71% je više štednja od ukupnog zaduženja. I treći netočan navod kaže da bruto dug države raste citiram. Pa nije točno. Upravo vam je ministar rekao. Upravo država u tom dugu smanjuje svoj udio i smanjila je sa 34 na 23% što je apsolutno za pohvalu.
Hvala. Povreda Poslovnika potpredsjednik Arlović. Izvolite!
… [[Govornik naknadno uključen.]] u vezi sa 214. Poslovnika iz jednostavnog razloga jer ste iznijeli neke od podataka koje je teško vjerodostojno i sa istinitog aspekta prihvatiti. A dužni ste govoriti o točnim podacima. A ispraviti netočne. Primjerice rekli ste da ni na jednu državu nije bila izvršena velikosrpska agresija. Šta je sa Slovenijom, šta je sa Bosnom i Hercegovinom, Kosovom odnosno Makedonijom itd.? Ili drugo što ste između ostaloga rekli da stopa rasta zaduženosti stanovništva ne raste i tako redom. Ja bi vam htio pokazati prvo da sam ja taj dio lijepo evo vam grafikon koji to pokazuje, Gospodarska komora koja je izložila sve te podatke. I treće naravno kada je u pitanju štednja ona isto tako jednim dijelom raste ali ne prati stopu rasta zaduženja Republike Hrvatske ne države nego ukupnog duga Republike Hrvatske. I stanje likvidnosti također evo vam grafikon na osnovu kojeg sam ja govorio. Prema tome ako već pokušavate demantirati, onda demantirajte službene podatke Gospodarske komore, a to je dosta teško s obzirom na … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. U skladu sa mojim stavom mislim koji ja primjenjujem kad predsjedavam nikada striktno se ne držim toga jer ovdje nije, ne otvara se nikakva parnica, pa dokazivanje ovo ili ono, nego ljudi ispravljaju netočni navod po njegovu mišljenju da je to netočni navod. Prema tome mislim da ne bi trebali trošiti vrijeme oko toga jer to ćemo samo, ništa nećemo riješiti osim produžiti zasjedanje i zapravo potrošiti vrijeme za one koji se prijavljuju. Ja ću primjenjivati i dalje ako netko tvrdi da je netko netočno rekao, to je njegova tvrdnja. Prema tome, ja bi molio da se držimo na neki način na najširoj osnovi pitanja, ispravaka netočnog navoda. Evo i povredu Poslovnika se prijavio i gospodin Andrija Hebrang. Mislim da se ovo što sam sad rekao odnosit će se možda vjerojatno i na to.
Hvala lijepo. Pozivam se na članak 209. Poslovnika jer je kolega Arlović ispravljao ono što ja nisam ispravio.
Hvala. Imamo ispravak gospodin Krunoslav Markovinović.
Gospodine dopredsjedniče! Pa evo meni je prije svega žao što pola od onog što kolega Arlović izlaže mi nažalost ne čujemo, jer kolega Arlović govori malo stranom, malo za mikrofonom, to ne možemo ispraviti ni popravit ali mi je žao. Dalje. E sad ovako. Kolega Arlović ističe, veli, plaće padaju a unatoč rastu mirovina povećava se razlika između plaža i mirovina. Ja ne znam matematički to je dosta teško objasniti ali ne vjerujem i da će svekoliko pučanstvo to shvatiti onako kako je to htio reći kolega. Dalje govori standard umirovljenika pada, što je opet netočno. Evo sad su dobili, već puno umirovljenika je dobilo već sad treću ratu povrata duga, pa uz ona povećanja koja idu i na svake godine ipak bar nešto doprinosi standardu. A ti isti umirovljenici više ne čekaju kao '80.-tih godina u repu za 10 deka kave, za litru ulja, za pola kilograma kruha, na kojekakve bonove i slično. Prema tome, malo se treba prisjetiti vremena kada su vaši prethodnici to obavljali u velikom stilu.
Imamo opet povredu poslovnika gospodin potpredsjednik Arlović.
Htio bih reći gospodine potpredsjedniče, poštovane kolege, kolega Markovinović povrijedili ste članak 214. stavak 1. osobito podstavak koji glasi: "svojim ponašanjem odstupa od općih pravila ponašanja u Saboru." U Saboru bi trebalo biti opće pravilo ponašanja da se govori istina i da se činjenice ispravljaju koje se kažu na istiniti način. Ja nisam uopće govorio o rastu plaća i rastu mirovina nego sam govorio o njihovom međuodnosu i govorio sam o međuodnosu plaća i stope rasta prihoda proračuna i to sam utvrdio da tamo je tri puta veća stopa rasta prihoda proračuna prema podacima koje je iznio ministar nego što je stopa rasta plaća od 4,4. A s druge strane sam vam lijepo pokazao da stopa pada jer se stalno povećava mirovina u odnosu na prosječnu stopu rasta plaća u Republici Hrvatske a vi ste govorili o nekim sasvim drugim stvarima. Prema tome vas lijepo molim, poslovnik i govorite u skladu sa običajima u Saboru a koji proizlaze i iz svečane prisege koju ste dali u ovom Saboru.
Hvala lijepa. Pozivanje na članak 214. stavak 1. i 3. nije u ovom slučaju se ne može primijeniti pa ste kolega vašim drugim traženjem povrede poslovnika zapravo vi prekršili poslovnik jer u svom govoru ne drži se teme o kojoj se raspravlja. Ja mislim da se drži teme o kojoj se raspravlja. I drugo, svojim upadicama na drugi način ometa govornika. Mislim da nije bilo ni upadica ni ometanja govornika, pa vas molim evo meni je žao što to moram tako da se ne dižu tako olako te tablice jer one. I osim toga, osim što se nije pozvao na ovaj članak nje bilo u redu vi ste u svom izlaganju zapravo replicirali na izlaganje odnosno ispravak netočnog navoda što po poslovniku ne može se činiti. Ja vas molim da ja ne bi i dalje držao ovako ova predavanja koja inače moglo bi se reći da ponavljam stalno jedno te isto već godinama da se suzdržimo oko toga i da nepotrebno, 90% ispravaka netočnih navoda nije ispravak netočnog navoda i to znamo. Pa onda što ćemo sada mi?
Gospodine potpredsjedniče, za Boga miloga pa nemam ništa protiv da vi pomažete kolegi iz vladajuće stranke ali članak 214. uopće nema stavak 3. kojeg vi meni stavljate da sam ja spominjao na stavak 3. Nisam spominjao niti to niti bilo koji drugi nego sam vam citirao podstavak koji je on pogriješio. Prema tome, ako hoćete ih braniti branite, nemam ništa protiv ali nemojte … [[Govornik je isključen, ne čuje se.]]
Gospodine kolega potpredsjedniče, vi ste se digli ljutito bez da ste dobili riječ. … [[Upadica se ne čuje.]] Nije točno. Ovdje nije nikakva obrana. Ovu istu priču govorim i kad je u pitanju netko drugi, to će posvjedočiti vaši zastupnici ako žele biti objektivni. Prema tome, ovdje nikakvo navijanje nije nego ste u obliku povrede poslovnika replicirali i jednom i drugom, i to je prava istina. Bez toga, ja želim opomenuti sve nezavisno od toga tko sjedi na kojoj strani da se ovi slučajevi ne ponavljaju jer gubimo vrijeme i ne treba. Ja sada postavljam pitanje zašto se onda ne javite za povredu poslovnika kad se radi o nekom drugom nego onda fino uporno šutite. Prema tome, ja jednaku mjeru imam prema svakome i to me ne može nitko u ovom Saboru optužiti, a pogotovo ja mislim da ne bi mogao moj kolega. Hvala lijepo. Gospodin Stjepan Bačić ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepo. Pa kolega Arlović je rekao jedan netočan navod da se rebalansom ovog proračuna rješavaju samo posljedice u zdravstvu. Ja bih ga podsjetio da to nije točno jer i podaci u ovom rebalansu jasno pokazuju da je za podizanje kvalitete dostupnosti u zdravstvenom sustavu predviđeno više 33 milijuna, u socijalnoj skrbi 8 milijuna, da se transplantacijski program povećao za 10 milijuna, dakle sve trendovi koji idu za podizanje kvalitete usluge u zdravstvu. Prema tome, vaš navod nije točan. A osim toga, sustav ovih zadnjih par godina je stabiliziran i dospjeli dugovi su manje-više kontinuirano ne rastu više od 2%.
Hvala lijepa. Idemo dalje. Na redu je Klub zastupnika PGS-a, SBHS-a i MDS-a gospodin zastupnik Željko Pecek. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre, poštovane dame i gospodo. Evo, ova današnja rasprava me podsjeća na ovogodišnji Wimbledon. Tamo su isto glavne igre prekidane kišom. Ovdje su glavne rasprave u ime klubova prekidane kišom ispravaka netočnih navoda i povrede poslovnika. Nadam se da će se razvedriti nadalje. Danas dakle govorimo o izmjenama i dopunama Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2007. godinu. Radi se dakle o ozbiljnom dokumentu, dokumentu koji u velikoj mjeri kreira budućnost Hrvatske. Dakle, dokumentu koji nam govori o tome kako će se rasporediti čak 121 milijarda kuna ako dakle uz proračun tu spomenemo i izvanproračunske fondove. Mi što se tiče pogleda stava regionalnih stranaka, dakle Međimurskog demokratskog saveza, Slavonsko-baranjske stranke, Primorsko-goranskog saveza imamo svoj dakle regionalistički pogled na ovaj proračun. Kad bi se malo slikovito izrazio rekao bih, ili da se filmski izrazim da mi na taj proračun gledamo iz žablje perspektive. Zašto iz žablje? Gledamo ga dakle s dna, s poda prema gore jer ovaj proračun 121 milijarda kuna vjerojatno je 90% a možda i više svih proračunskih sredstava koja se prikupe u Republici Hrvatskoj. Onih desetak posto su proračuni naših općina, gradova i županija. Dakle, naše tri stranke su rekao sam već prije regionalne i regionalističke stranke. Regionalne zato jer preko svog programa zastupaju interese svoje stranke, a regionalističke zato jer promiču regionalističku politiku, znači politiku koja se temelji na razvoju snažnih regija, gradova i općina a temelj toga je fiskalna decentralizacija, regionalizacija Hrvatske i dekoncentracija vlasti u Hrvatskoj. Naše tri stranke ne mogu dati podršku ovom rebalansu upravo iz tih principijelnih razloga jer je on rađen po matrici svih dosadašnjih proračuna gdje većina te pogače rekli smo već prije ostaje državi, a mrvice, samo mrvice ostaju općinama, gradovima i županijama. Ovaj proračun je zapravo po nama i materijalni dokaz da Hrvatska je trenutno jedna od najcentraliziranijih država u Europi. Neki čak koriste izraz da je Hrvatska dakle danas etatizirana država u kojoj dakle vlast kontrolira skoro 90% svih ukupno prikupljenih poreza, a tko dakle kontrolira novac taj kontrolira i sve ostalo, ima moć, utjecaj i tako dalje. Ovim rebalansom je dakle predviđen porast proračuna za 2007. godinu za više od 5 milijardi kuna. On bi sad iznosio bez izvanproračunskih fondova 108 i pol milijardi kuna. Ukupno bi to bilo rekli … [[Govornik se ne razumije.]] oko 121 milijardi kuna. Za razliku od toga sve naše općine, gradovi i županije raspolažu sa veoma malim proračunima. A time postaju direktno ovisne o centralnoj vlasti koja tako može utjecati na političke odnose u nekim jedinicama i to do te mjere da ustoličuju političke garniture koje su im po volji, a suprotno izbornim rezultatima. Kao ilustraciju odnosa državnog proračuna i proračuna jedinica lokalnih i područnih proračuna navest ću vam primjer Međimurske županije. 2005. godine prema podacima revizije koja je dakle napravila za 2005. godinu ukupni proračuni svih jedinica u Međimurskoj županiji, 25 plus županija bilo je planirano 286 milijuna, a bilo je ostvareno 256 milijuna kuna. Dakle za cijelu jednu županiju, tu su uključeni proračuni 25, 23 općine, 3 grada i cijele županije. Proračuni općina na primjer dakle u Međimurskoj županiji su različiti ali karakteristika je da su zbilja mali. Tako na primjer općina Donji Kraljevec, ukupni prihodi njezinog poslovanja su 880 tisuća kuna. Općina Donji Vidovec jel' tako? To je općina Štrigova koji je ukupni dakle ili izvorni prihod milijun i 100 i 30 tisuća kuna. Najsvježiji podaci na primjer o proračunu same Međimurske županije za ovu 2007. godinu govore nam o tome da je sama županija planirala prihod poslovanja od 102, 102 milijuna kuna. Da je uz to planirala također prihod od prodaje nefinancijske imovine. Dakle naše općine, gradovi i županije prisiljeni su i prodavati ono što imaju najvrijednije. Dakle ukupni proračun bio bi 148 milijuna kuna. A izvorni dakle prihodi bili bi negdje oko 55 milijuna kuna. Govorim o poreznim prihodima. Dakle ti proračuni su mali, premali i ti proračuni su nedovoljni da bi se ispunile obaveze koje naši gradovi, županije i općine imaju prema Zakonu o lokalnoj i područnoj, regionalnoj samoupravi. Taj zakon dakle u članku 19. određuje da jedinice lokalne samouprave u svom samoupravnom djelovanju dakle općine i gradovi moraju skrbiti o uređenju naselja i stanovanju, prostornom i urbanističkom planiranju, komunalnoj djelatnosti, brige o djeci, socijalnoj skrbim, primarnoj zdravstvenoj zaštiti, odgoju i osnovnom obrazovanju, kulturi, tjelesnoj kulturi i športu, zaštiti potrošača, zaštiti i unapređenju prirodnog okoliša, protupožarnoj i civilnoj zaštiti. Da li to sve može kvalitetno napraviti općina koja ima proračun od 880 tisuća kuna pa makar da ima proračun od 2 ili 3 milijuna kuna to bi bilo jako, jako teško. Županija ima ovlasti dakle po tom zakonu da se brine o školstvu, zdravstvu, prostornom i urbanističkom planiranju, gospodarskom razvoju, prometu i prometnoj infrastrukturi, planiranju i razvoju mreže obrazovnih, zdravstvenih i socijalnim i kulturnim ustanovama. Da li je to moguće napraviti s proračunom od 100 ili 150 milijuna? Jako, jako teško. Republika Hrvatska je još 1997. tj. Zastupnički dom Sabora Republike Hrvatske donio je Odluku o proglašenju Zakona o potvrđivanju Europske povelje o lokalnoj samoupravi. Pa dopustite samo da pročitam nekoliko, nekoliko dijelova uvodnog dijela. Državne, države članice Vijeća Europe potpisnice ove povelje smatrajući da je cilj Vijeća Europe ozbiljnije, što tješnje povezati svoje članice kako bi se očuvali i unapređivali ideali i načela koji pripadaju njihovoj zajedničkoj baštini smatrajući da je jedan od načina ostvarivanja tog cilja i sporazumijevanja ne području upravljanja. Smatrajući da su lokalne jedinice jedan od glavnih temelja svakog demokratskog sustava. Smatrajući da je pravo građana da sudjeluje u upravljanju javnim poslovima jedno od demokratskih načela koja su zajednička svim državama članica Vijeća Europe. Uvjerene da je ostvarivanje tog prava moguće najneposrednije, najneposrednije na lokalnoj razini. Trenutno i ovaj Zakon o lokalnoj i regionalnoj samoupravi trenutno je povelja, Europska povelja o lokalnoj samoupravi ovdje u Republici Hrvatskoj je djelomice, djelomice dakle suspendirana i svi moramo dakle puno, puno toga napraviti prvenstveno što se tiče decentralizacije, regionalizacije da to dakle profunkcionira za dobrobit svih naših građana. E sad da vidimo dalje. Ovaj proračun jednim dijelom svoja sredstva usmjerava i u ulaganja u ravnomjeran regionalni razvoj. Nažalost stav je dakle našega Kluba da on to ne radi na pravi način tj. da on to ne radi i u potrebnoj količini. Da bi se prvenstveno to napravilo onako kako mi zamišljamo moralo bi doći do porezne reforme tako da se povećaju proračuni naših općina, gradova i županije. Dakle da provjerimo porez na dohodak, porez na dobit, da u preraspodjelu uđe također i porez na dodanu vrijednost i da naše općine, gradovi i županije dakle u nekoliko godina udvostruče svoje proračune. To bi bilo dakle idealno. Ali i u ovom proračunu ima određenih dakle projekata koji idu ka jačanju regionalne, regionalnog razvoja Republike Hrvatske. Ali po nama nije to dobro napravljeno jer nema određenih kriterija. Na primjer da li je upotrebljen kriterij visine prosječne plaće, prosječno isplaćene neto plaće po našim regijama, tj. po našim županijama jer nam podaci govore o tome da su te razlike dramatične, dramatične da se iz godine u godinu ponavljaju. Najmanja prosječna plaća u 2006. godini prema podacima FINA-e je u Međimurskoj županiji 3314 kuna, najviša je u Gradu Zagrebu 5071, a prosjek za Republiku Hrvatsku je 4421. Da li je to verificirano u ovom proračunu? Nije. Također, bruto društveni proizvod po županijama, imam tu podatke za 2004. godinu. Najniži bruto društveni proizvod je u Vukovarsko-srijemskoj županiji 3367 eura. Najviši je u Gradu Zagrebu 11660, a prosjek za Republiku Hrvatsku je 6461. Također to nije valorizirano u ovom proračunu. U ovom proračunu postoji dakle samo nekoliko stavaka koje po našem mišljenju na pravi način rade preraspodjelu. To je dakle program Fonda za regionalni razvoj gdje je točno definirano koliko u županiju koliko sredstava ide i to su također sredstva iz Ministarstva financija u kojima je točno dakle specificirano u koju županiju, grad ili općinu idu određena sredstva. Dok na primjer imamo druge podatke obnova i razvoj vodoopskrbnog sustava itd. Neke druge podatke, tamo ne znamo u koju županiju ili u koju širu regiju možda ide određena sredstva. Jednostavno ne možemo onda planirati ujednačeni razvoj. Početkom ove godine u Republici Hrvatskoj je izdana jedna značajna, jako interesantna publikacija za koju mislim da bi trebala biti osnova za izradu nacionalne dakle regionalne strategije. Radi se o studiji Svjetske banke “Ocjena životnog standarda, promicanje socijalne uključenosti i regionalne jednakosti.“ Samo tu da napomenem da je raspravu o ovom dokumentu gospodin Letica predložio. On se nalazio na dnevnom redu ovog Sabora, ali na žalost do danas je nismo mogli, do danas je nismo mogli raspraviti. Što nam govore, na što nas upućuju glavni nalazi ovog izvješća. Između ostalog u jednoj točci se govori. Istočni i središnji dio Hrvatske su najnerazvijenije regije države sa stopom siromaštva višom od 20% u središnjoj Hrvatskoj i oko 17% u istočnoj Hrvatskoj. Te regionalne razlike trebat će rješavati Nacionalnom strategijom regionalnog razvoja. Mi tu strategiju nemamo. Pomoću programa i projekata osmišljenih na odgovarajući način koji će se koristiti lokalnim komparativnim prednostima i na najbolji način iskoristiti lokalno znanje i inicijative. Ono što je možda zanimljivo za napomenuti da u proračunu postoji stavka izrade Nacionalne strategije regionalnog ravnomjernog razvoja, ali da je baš ta stavka, da je toj stavci, da su smanjena sredstva za njezino provođenje. A da je to bitno, itekako je bitno da ostvarimo regionalni razvoj jer nam podaci iz te studije govore o tome da ima velikih problema i velikih razlika između regija. Ta studija podijele Hrvatsku na pet regija koje otprilike imaju iste sličnosti, karakteristike i došlo se do zaključka po nekim varijablama evo samo na brzinu da navedem. Što se tiče dohotka po glavi stanovnika najniži dohodak po glavi stanovnika je u istočnoj i središnjoj regiji. Potrošnja po glavi stanovnika najniža je u središnjoj, istočnoj regiji. Stopa siromaštva najviša je u središnjoj i istočnoj regiji. Bruto društveni proizvod po stanovniku. Najniža istočnoj i južnom Jadranu. Prosječna mjesečna primanja najniža su u središnjoj i istočnoj regiji. Više i visoko obrazovanje najniža je istočnoj i središnjoj regiji. Dakle, na temelju ovog istraživanja koje je dostupno svima mislim da bi trebali što prije napraviti nacionalnu strategiju regionalnog razvoja, jer ukoliko bi na takav način dakle formulirali i kreirali povijest, budućnost razvoja Hrvatske mislim da onda ovakvi rezultati između naših regija ne bi bilo ovako fermatično različiti. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo povredu Poslovnika gospodin zastupnik Vilim Herman. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, znajući za vaš istančan osjećaj za pravednost i pravdu i za težnju da se sjednice vode uredno, htio bih vas upozoriti da je uvaženi kolega ministar Šuker u jednom momentu pristupio kolegi zastupniku dok je izlagao kolega Pavlic i obavijestio ga o potrebi kakav netočni navod treba ispraviti. Ja mislim da to je gotovo slučaj bez presedana i zato se pozivam na članak 213. jer mislim da se treba voditi reda na sjednici, a da se ministar treba prema svim zastupnicima ponašati ako ne jednako ono barem podjednako. To je i prilika da mi zastupnici u raspravama imamo jednako tako jednakopravan položaj. Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče.
Hvala i vama, ali se s vama ne slažem da treba uvoditi ovdje usmjereno komuniciranje. Jer ne znam po čemu ste zaključili da je ministar nešto rekao i što je rekao. To u ovom Saboru nikad nije nitko ograničavao, a dok ja budem predsjedavao i neće. Prema tome, to su stvari koje ne stoje i ministri mogu otići za svaku klupu razgovarati ili doći zastupnik kod ministra. To je bilo uobičajeno u ovom Saboru. Nadam se da ćemo takvu komunikaciju održati i da to ne treba zbog toga dizati i nije povrijeđen 213. članak zakona jer 213. članak Poslovnika, oprostite, kaže: “Red na sjednici osigurava predsjedatelj“. U ovom slučaju ja. “Za remećenje reda na sjednici predsjedatelj može zastupniku izreći stegovne mjere.“ I govori se o stegovnim mjerama. Prema tome, vi ste spomenuli članak koji ne stoji i mislim da ste digli ovu palicu nekorektno u odnosu na Poslovnik Hrvatskoga sabora. Hvala lijepa. Imamo ispravak netočnog navoda gospodin Velimir Pleša. Izvolite.
Pa prije svega želim odgovoriti samo na kratko gospodinu Hermanu. Očito ste opterećeni u ovo vrijeme zadnjih dva-tri dana sa razno-raznim tajnim službama pa mislim da bi htjeli i ovdje u Saboru uvesti tajnu službu koja bi prisluškivala tko što o kome govori. Toliko oko toga. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro, ali mislim jer on je rekao nešto što ne stoji. A inače što se tiče ispravka netočnog navoda, …
To ako ne stoji, molim vas gospodine zastupniče. Ako nešto ne stoji onda ovdje po članku 213. ja sam taj koji će eventualno opomenuti. Prema tome, ako će gospodin Herman i digo je ponovo ovu tablicu povrede Poslovnika u tom smislu prigovoriti, ja unaprijed kažem da je gospodin Herman u pravu, pa prema tome ne treba dalje o tome raspravljati. Samo vi ispravite netočni navod. Izvolite.
Pa evo u nizu netočnih navoda samo dva. Gospodin Pavlic veli da se radi o najcentraliziranijoj državi i da se ne posvećuje dovoljno pažnje županijama i jedinicama lokalne samouprave. A nije primijetio da je u Fondu za izravnanje povećana sredstva za 217 milijuna kuna i da je temeljem izmjena Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave u nekim jedinicama lokalne samouprave u Međimurku o kojem toliko brine gospodin Pavlic, proračuni su povećani 40%.
Hvala lijepa. Želite vi i dalje povredu Poslovnika?
Ma hvala što ste gospodine potpredsjedniče izrekli ono što je naprosto bilo nužno i jedino moguće izreći. Ali opet je 214. red na sjednici, odnosno 213. red na sjednici. Kolega je iz čista mira spominjao neke bube, vjerojatno ima problema i sa mušicama, mene upleo u nekakvu priču a kako mi se uopće može obratiti jer ja nisam imao raspravu. Ja mislim da ste vi dužni gospodine potpredsjedniče izreći jednu nemilosrdnu opomenu kolegi koji je inače vrlo blag i drag, međutim ovoga puta se je zbunio valjda zbog onih mušica.
I to je moja nadležnost a ne vaša da li ću izreći opomenu ili neću. Ja ocjenjujem da nema mjesta opomene, jer je bilo i ranije, a ako želimo mi ovu raspravu pretvoriti u dizanje ovih povreda poslovnika i ispravaka netočnog navoda da se ne bi govorilo o ovome o čemu je dnevni red, onda molim možemo mi naći različite načine kako ćemo to postići. Ja vas molim sve bez razlike na lijevu stranu, na desnu ili na središte, da se s time više prekine i da radimo normalno o ovoj točci dnevnog reda. Jer svak od vas može dignut svaki čas i jednu i drugu i treću palicu. Molim vas, ja vas molim, ja sam maksimalno tolerantan pogotovo kada ovdje sjedim. Možda nisam dovoljno kada sjedim ondje, ali kada sjedim ovdje ja o tome svemu vodim računa i nastojim da budem korektan prema svakomu. Idemo dalje. Na redu je Klub zastupnika HSP-a i gospodin zastupnik Tonči Tadić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici, poštovani gospodine ministre. Kao i svake godine kad se usvaja proračun on je vječan, savršen i nepromjenjiv sve dok ne dođe do rebalansa. Svake godine čujemo potpuno istu priču. Dakle svake godine se Vlada zapravo prevari u predviđanjima za tričavih parsto milijuna kuna ili milijardi kuna i svake godine oko ljeta ili na jesen nam neki od ministara financija objašnjava kako je upravo sad to onaj savršeni i nepromjenjivi genijalni proračun pa je tako i ovaj. Proračun je naravno kao i ovaj rebalans odraz politike Vlade pa je tako i ovaj rebalans zapravo predizborni rebalans. Izbori su blizu, nužno je pokušati dobiti simpatije birača. Ono što je međutim zabrinjavajuće je to da je glavna argumentacija rasta ovog proračuna nađena u rastu GDP-a od 7% ali pazite ne godinu za godinu nego unutar prva tri mjeseca ove godine. Moguće su naime oscilacije koje su i veće od onih 4% pa je tako moguće da se i doista unutar prva tri mjeseca i dogodio veći rast, ali je pitanje hoće li on takav ostati do konca godine, kao prvo. I kao drugo, taj rast je posljedica uvoza i zaduživanja građana, taj rast je posljedica rasta trgovine, taj rast je posljedica građevinskih radova, taj rast nije nešto na čemu Hrvatska dugoročno može i treba temeljiti svoj rast nego je nešto što može isključivo dakle pružiti obrazloženje Vladi da ide u povećanja proračuna. Posebno je zanimljivo da se kao veliki uspjeh navodi rast turizma i to mjeren pazite ne u prihodu nego u dolascima i noćenju. Oprostit ćete, svuda u svijetu se rast turizma i procjene turizma i ocjene sezone temelje na prihodu, a ne na dolasku i noćenjima. Ali ovdje se zadržava ta stara i loša praksa. Ono što je međutim ključno napomenuti kod ovog rebalansa jest to da on ipak povećava proračun. Ja bih dosita volio doživjeti jedan proračun ili jedan rebalans u kojem će se proračun smanjiti. Ali svih ovih godina, svaki novi proračun, svaki novi rebalans proračuna znači samo njegovo povećanje. Lijep ste graf stavili ovdje na strani 6. ovih obrazloženja, gdje se fino vidi kako proračun raste tijekom mandata ove Vlade. Taj proračun dame i gospodo treba isfinancirati, taj proračun je sve veći porezni teret za naše građane. Naravno istodobno država ne ubire ono što može, smiješno su mali prihodi od koncesija, prihodi od dividendi nisu ni izdaleka koliki bi mogli biti. Prihodi od privatizacije one provedene na najbolji način, a to je javnom ponudom građanina, nisu zadovoljili očekivanja. Vlada vjerojatno očekuje i neki novac od privatizacije dionica koje ima u HT-u, ali to je zakočeno radi DTK kojeg Vlada nema snage prerezati i reći da je u rukama hrvatskih gradova. Sve to skupa zapravo govori da iza ovog proračuna ne stoji nikakva jasna gospodarska strategija nego stoji očajnički pokušaj da se uoči izbora postigne koji bolji poen pred hrvatskim građanima. Dovoljno je pokazati recimo cijelu priču o ZERP-u, odnosno gospodarskom … [[Govornik se ne razumije.]] koja se ovdje pokušava suptilno provući kroz povećanje stavki za provedbu ZERP-a. Oprostit ćete tko može vjerovati da će Vlada to doista učiniti, da će to doista realizirati u preostalih tih 6 mjeseci mandata ako to nije učinila u prethodnih 36 mjeseci. To je doista teško vjerovati. Potpore u poljoprivredi pisane su kao da se događaju prije 10-tak godina, kao da nije očito da smo usred globalnog zatopljenja, kao da nije očito da nas ove godine može pogoditi katastrofalna suša. Još je zanimljiviji dio koji se odnosi na zdravstvo. Dakle, odjednom su se u Ministarstvu zdravstva sjetili da postoje veliki dugovi, odjednom se o rebalansu pojavljuju čak sa 1,7 milijardi kuna većim zahtjevima od čega će 1,2 milijarde ići za povrat dugova, a pola milijarde pazite da se ne dogode dugovi do konca godine. Zašto takvog predviđanja nije bilo na početku godine ili koncem prošle godine da bi izbjegli u zdravstvu sve one neugodne situacije koje su se pojavljivale na relacijama bolnice dobavljači ili ljekarne dobavljači. Također ovdje se slavodobitno govori o povećanju iznosa na razdjelu Ministarstva mora, turizma, prometa itd. Povećavaju se izdaci za dovođenje nove vode na otoke što je u redu, ali istodobno to ministarstvo ne pokazuje ni najmanju volju, niti je to ovdje u proračunu iskazano da riješi pitanje goriva za naše brodare, zaklinjemo se dakle u pomorstvo, a samo hrvatski pomorci to ovdje po stoti put ponavljam plaćaju punu cijenu goriva. Talijanski pomorci, talijanski brodari koji moraju poštivati istu direktivu Europske unije o trošarinama na naftne derivate ipak imalu plavi dizel i to je ono što smo ovdje već godinama tražili, pa me doista čudi da se to nije pokušalo ubaciti barem djelomično u ovaj rebalans. Ta velika skrb za naše građane, navodna velika skrb očituje se i kroz onaj već raspravljeni, ali na svu sreću još neusvojeni Zakon o izmjeni Pomorskog zakonika gdje se nanjušilo 100 milijuna kuna harača koji bi se ubrao od naših mornara na brodovima pod stranom zastavom. To zapravo pokazuje kako se misli puniti ovaj rebalans proračuna. Istodobno nema nikakvih, nema apsolutno nikakvih naznaka da će se uvesti kao što su nekad bili vaučeri za pripravnike da naši studenti kad diplomiraju mogu na državni trošak odraditi svoj pripravnički staž, a istodobno se zaklinjemo u društvo znanja. Istodobno navodno povećamo izdvajanja za obrazovanje i znanost, ali našoj djeci, našim mladima ne omogućavamo da na državni trošak odrade svoje stažiranje, nego se moraju mučiti naokolo i snalaziti se. Štednje istodobno u ovome ipak ima i to na najbesmislenijim mjestima. Primjerice ukinuli ste 13 milijuna kuna za obnovu općinske zgrade u Osijeku. Svi poslovi koji su dakle bili dogovoreni se sada moraju otkazivati. Dakle to sve skupa zapravo pokazuje da ovaj rebalans proračuna mora imati i ima samo jednu svrhu, a to je da bude pravi predizborni rebalans proračuna i ništa više od toga. Hvala.
Hvala lijepa. Dame i gospodo zastupnici, imamo 7 ispravak netočnih navoda. Prvo je gospodin Anto Bagarić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Naime, uvaženi zastupnik Tadić je rekao da nije predviđen rebalans proračuna. Ja ću samo podsjetiti da je kod donošenja proračuna Vlada Republike Hrvatske za prethodnu godinu utvrdila mjere kako gospodarske politike, tako i fiskalne politike i da je time naznačila zapravo da će doći, ako se ostvare sve mjere do rebalansa proračuna i do rebalansa proračuna je došlo doista zbog prihodovne strane proračuna, znači ostvarenja sredstava u odnosu na ono što nije bilo planirano u proračunu, pa je iz tih sredstava i u okviru ovih 5 milijardi dodala još mogućnosti, jačoj gospodarskoj aktivnosti, a ja se nadam i šansama da će sljedeći proračun ako se ovako nastavi biti i veći nego što je danas rebalansirani proračun.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda, gospođa zastupnica Ruža Lelić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega je rekao da je posljedica, gospodarski rast da je posljedica zaduživanja građana. Ugledni makroekonomisti su rekli da je posljedica to industrijske proizvodnje građevinarstva i na trećem mjestu trgovine što na kraju i pokazuje da je naša konkurentnost našeg gospodarstva sa 61. mjesta došla na 54., zatim da je to očajnički pokušaj da se postigne koji poen kod birača pa daj Bože da bude više takvih očajničkih pokušaja. Sad ima 5 milijardi više da se može rasporediti tamo gdje je to najpotrebitije. Zatim, da pripravnici koji su završili fakultet ne mogu odraditi staž na račun na državni trošak što isto nije točno. Evo recimo Ministarstvo zdravstva ove je godine za sve visoku stručnu spremu i višu stručnu spremu plaća pripravnički staž, a to znamo da i u državnoj upravi je primjenjivo da jedinice lokalne samouprave isto tako plaćaju pripravnički staž. Prema tome, evo to je neki od netočno.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Stjepan Bačić.
Hvala lijepo. Pa kolega Tadić je rekao da se Vlada odjedanput sjetila problema u zdravstvu. Pa nije se ona odjedanput sjetila. Mi zdravstvo kontroliramo već od preuzimanja vlasti od 2004. i točno znamo trendovi u zdravstvu. Trendovi u zdravstvu su takvi da su nas sada istina Bog omogući ovaj rebalans da unaprijedimo neke zdravstvene sustave, transplantaciju, skupe lijekove smo … [[Govornik se ne razumije.]] za 56%. To je sve na unapređenju dizanje kvalitete zdravstvene skrbi. Pa to je zadaća svake Vlade i svakog ministarstva.
Ispravak, gospodin Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Tadić je rekao da se navodno povećavaju sredstva za znanost i obrazovanje. Kolega to nije navodno. To su konkretna sredstva u iznosu od 290 milijuna kuna i to nije navodno. To je stvarno povećanje sredstava koje će se dogodit ovim rebalansom i sasvim sigurno da će se ona pravilno raspodijeliti. Ali stječe se dojam da u ovom Saboru ima ljudi kojima nije drago što je prihod veći od onoga što je planirano. Stječe se dojam da im nije drago što će dobit znanost veća sredstva, što će zdravstvo dobit veća sredstva. Doista postavlja se pitanje koje namjere pojedinci imaju ovdje, ako im nije drago što se sredstva povećavaju? Za 5 milijardi kuna ne ukazuje na povećanu zaposlenost na rast gospodarstva što kazuju i nezavisni stručnjaci i statistički podaci koje ne izmišlja ova Vlada. Uostalom ni 5 milijardi nije izmišljotina ove Vlade nego je rezultat rada i rezultat svih onih pomaka naprijed u gospodarstvu i u cjelokupnom društvu.
Ispravak gospodin zastupnik Marijan Bekavac.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Tadić je konstatirao kako se Vlada svaki put prevari pri donošenju proračuna, što nije točno. Uvaženi kolega! Proračun se donosi na osnovi predviđanja i parametara iz prošle godine i ne može se točno odrediti što će se dogoditi na fiskalnom planu. Zbog toga i donosimo rebalans, u ovom slučaju jako jako dobar jer je država i državna blagajna punija za 5 milijardi kuna nego što je planirano a bez novih nameta i poreza što je dokaz kako ova Vlada jako, jako dobro skrbi o državnim financijama.
Ispravak gospodin zastupnik Ivan Bagarić. Izvolite!
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Bagarić je već ispravio ovaj jedan dio, onaj koji se odnosi na izlaganje kolege Tadića. Ja bih dodao još jedan, a koji se odnosi na plaćanje staža. Dakle kad je u pitanju staž u zdravstvenoj zaštiti on se apsolutno plaća i nema nikakvoga volunterskoga onaj staža kao takvoga. I kolega Tadiću stvarno me čudi da vi toliko sjedite u Saboru a da niste, mislim ne da niste razumjeli oprostite, ali da ne shvaćam vašu konstataciju oko procjena potreba proračuna i rebalansa proračuna. Pa nije to vremenska prognoza. Ni ona se ne može sa sigurnošću prognozirati na jedan dan a kamoli na rok od cijele godine. Mislim stvarno neshvatljivo kako se čudite zbog čega se radi rebalans i kako to da Vlada nije znala od tisuću stavki procijeniti za svaku od njih hoće li trebati još neka kuna više ili manje. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak gospođa Božica Šolić. Izvolite!
Hvala lijepa. Zastupnik Tadić je u svojoj raspravi rekao i to pri kraju rasprave da je ovaj rebalans proračuna samo predizborni trik Vlade. Kolega Tadić! U odnosu na mene vi ste jako rijetko u ovoj sabornici ali ću vam reći da i srušiti tu vašu tezu jer kako to da je predizborni trik a vi ne znate da je deficit danas 2,8. Da je bruto domaći proizvod 7%, što vi možete samo sanjati o tome. I upravo vaša cijela rasprava se svodi na predizborni trik ali vam taj trik neće uspjeti u narodu. Hvala.
Ispravak gospođa Lucija Čikeš.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega zastupnik je u svome izlaganju istaknuo da ova Vlada u svome proračunu ne vodi računa ni o studentima sa završenim fakultetom jer da je proračun pravi da bi onda osigurala sredstva za pripravnički staž. Gospodine zastupniče! Samo ću vam iznijeti podatke koji se odnose na Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi i to na ono područje iz socijalne skrbi. Za ovu godinu Vlada je osigurala za 150 vježbenika sredstva. Ova Vlada je i sljedom prepoznate potrebe konstantnog učenja i usavršavanja osigurala sredstvo za 100 radnika za doškolovanje i prekvalificiranje. Ova Vlada je u tijeku ove godine odobrila i financijska sredstva za 10 radnika za troškove poslijediplomskog studija … … [[Upadica se ne čuje.]] I ova Vlada je dakako osigurala sredstva i za 10 stručnjaka za usavršavanje iz različitih terapijskih zvanja.
Hvala lijepa [[Upadica: To je samo za socijalnu skrb.]] Molim vas, nemojmo trošiti vrijeme oko toga da li je rebalans potreban. Rebalans i da nisu izbori bi bio, je li. I lani je bio i preklani i svake godine pa ne treba sad izmišljati da je rebalans zbog toga što su izbori. Idemo dalje. Na redu je Klub zastupnika Nacionalnih manjina i gospodin zastupnik Furio Radin. … [[Upadica se ne čuje.]] Čega je ispravak? Čega? … [[Upadica se ne čuje.]] Nisam vas vidio i niste digli tablicu. … [[Upadica se ne čuje.]] Izvolite gospodine Furio Radin govoriti.
Ja sam ga bio vidio ali nema veze. Hvala lijepa. Klub nacionalnih manjina uglavnom je zadovoljan sa Prijedlogom izmjena i dopuna proračuna Republike Hrvatske za 2007. godinu i to iz sljedećih razloga, podcrtavajući uglavnom i podcrtavajući razloge. Savjet za nacionalne manjine doduše smanjena su sredstva ali u iznosu od samo 10 tisuća kuna, a to za kulturno stvaralaštvo nacionalnih manjina, što je sigurno savjet i prihvatio vjerojatno sigurno postoje razlozi, a onaj dio koji je namijenjen udrugama i ustanovama nacionalnih manjina što je od našeg direktnijeg interesa, sve je povezano a to je direktni, nije … [[Govornik se ne razumije.]] Istovremeno na stavku Ureda za nacionalne manjine Vlade Republike Hrvatske smanjene su dotacije za program za Rome u iznosu od 220 tisuća kuna, ali se proračun u dijelu za nacionalne manjine povećao za 120 tisuća kuna. Klub nacionalnih manjina također je vrlo zainteresiran za razvoj ljudskih prava u Republici Hrvatskoj, tako sa zadovoljstvom možemo ustanoviti da je za Ured za ljudska prava predviđen porast proračuna za ¼ odnosno za 2 milijuna i 114 tisuća kuna. To će vjerojatno dovesti do toga da Ured za ljudska prava izradi i Nacionalni program, Strategiju i program ljudskih prava što je bio dužan raditi već odavno, a o tome smo se dogovorili da ćemo dobiti taj program u 9 mjesecu, da će sigurno će to i pomoć i … [[Govornik se ne razumije.]] za koji je angažirana jedna malo veća skupina sada stručnjaka. Ured za ravnopravnost spolova doživio je porast za 2,5% što je također za podcrtat kao pozitivna činjenica. Budući da u svijetu nacionalnih manjina zapravo, uvijek se govori i o recipročnosti iako ne glasno i jasno, ali uvijek je ona na neki način prisutna. Želim napomenuti činjenicu da je Klub nacionalnih manjina zabrinut za smanjivanje sredstva za hrvatske nacionalne manjine u europskim zemljama i to je smanjena su sredstva za 650 tisuća kuna. Ako imamo na umu da je cjelokupna svota bila milijun i 100 tisuća kuna vidimo da je to smanjenje od 60%. Mi to naravno kao Klub nacionalnih manjina ne odobravamo jer znamo da su sve stvari povezane sa svim stvarima kad se radi o nacionalnim manjinama a pogotovo vrši se uvijek nekakva paralela između Hrvatske što je i normalno, između manjina u Hrvatskoj i hrvatske manjine u europskim zemljama. Vjerojatno je to povezano i sa činjenicom da službe koje se bave a u.
Što želite stvarati neku napetost ovdje, šta vam je. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa digli ste, nije čovjek vidio. Molim vas, oprostite gospodine. Pitam gospodina je li on vidio ili nije, što odmah stvarate galamu. Što lupate tu po klupama, šta vam je? Smirite se čovječe. Nije ovo lako sve slušati, ali smirite se. … [[Upadica se ne čuje.]] Zapisat ćemo vas, sad ste tražili, molim vas. Izvolite. Oprostite.
Hvala lijepa. Nadam se da nisam pogriješio, gospođa Babić-Petričević ja sam vidio to smanjenje. Ja sam ga vidio, tako da ako sam pogriješio, bit ću zadovoljan ako sam pogriješio. Kažem, vjerojatno je to povezano i sa brigom o vanjskim poslovima koja barem po našem mišljenju nije uvijek i to se tiče svih Vlada naravno, nije uvijek na razini koji su primjerene nacionalnim manjinama i naravno i hrvatskoj nacionalnoj manjini ili hrvatskim nacionalnim manjinama u inozemstvu. Napokon, i to izražavam zato zadovoljstvo danas ujutro je postignut dogovor oko jedinog krupnog propusta i jedine krupne stavke gdje se predlagalo značajno smanjenje sredstava i koje bi dovelo u pitanje i glas Kluba nacionalnih manjina. Hvala Bogu danas ujutro je postignut dogovor. O tome sam govorio i nedavno kada sam postavio zastupničko pitanje o izgradnji sportske dvorane Srednje talijanske škole u Puli. Vidite, talijanska manjina ima negativno iskustvo iz prošlosti kada se govori o izgradnji školskih dvorana. Sredinom devedesetih godina mi smo vodili jednu dugotrajnu bitku sa tadašnjom ministricom jer se nije željela izgraditi jedna škola, talijanska srednja škola u Puli koja je bila financirana, koja je trebala biti financirana i na kraju je financirana 50% od Hrvatske i 50% od Italije. I tada je ta priča bila narasla sigurno do međunarodne razine. I činjenica je, i to želim podcrtati da škole talijanske nacionalne manjine i vrtići talijanske nacionalne manjine i sve školske zgrade koštaju 50% manje u Hrvatskoj državi jer 50% plaća talijanska Vlada a ostaju u vlasništvu Ministarstva obrazovanja, ostaju u vlasništvu Hrvatske. Tako sportska dvorana talijanske srednje škole u Puli danas ujutro, jučer kada smo dobili prijedlog rebalansa na naše zaprepaštenje financiranje za tu dvoranu je bilo smanjeno za dvije trećine. A da vidimo to zbog čega je bilo to tako. Zato što izgradnja te škole vuče se po hrvatskim proračunima već četiri godine i četiri godine nije niti jedan grumen zemlje, niti jedan kamenčić praktički pomaknut ili nije ništa započeto raditi. Hvala Bogu, prošle godine u 11. mjesecu potpisali smo ugovor, bile su sve dozvole, svi su se složili, talijanska Vlada, hrvatska Vlada, županija Istarska i grad Pula su potpisali ugovor. Ali međutim, nakon toga smo opet čekali osam mjeseci i opet se nije ništa pomaknulo pa sam postavio zastupničko pitanje i umjesto pravog odgovora koji sam očekivao zapravo doživjeli smo danas ujutro smanjenje sredstava. Danas ujutro smo imali jedan ad hoc sastanak, postignut je i dogovor tako da sada možemo očekivati da napokon krene ta izgradnja. Ministar Primorac je odlučio podnijeti amandman i Klub nacionalnih manjina podržava ovaj rebalans proračuna sa amandmanom ministra Primorca. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Marin Jurjević. Izvolite.
Hvala. Kolega Furio je točno rekao da su smanjena sredstva za obrazovanje pripadnika hrvatske nacionalne manjine iz inozemstva, iseljenika ali niste točno rekli indeks. On je 40,91, dakle više od pola. Dakle, sa milijun i 100 tisuća sredstava smanjeno je na 450 tisuća kuna što je minus od 650 tisuća kuna u odnosu na ono što je planirano bilo proračunom. Ali nije se samo to smanjilo, recimo smanjili su se poticaji male brodogradnje za 14,5 milijuna ali o tome ćemo kasnije.
Hvala. Ispravak netočnog navoda gospođa zastupnica Babić-Petričević.
Gospodine dopredsjedniče, kolegice i kolege. Kolega Radin, nije točno da su se smanjila sredstva za nacionalne manjine nego se izvršila preraspodjela i u proračunu odnosno u rebalansu proračuna. Što se tiče hrvatskih nacionalnih manjina u europskim zemljama i financiranje ja ću vam samo nabrojiti nekoliko slučajeva što je ova hrvatska Vlada financirala. 150 tisuća eura Hrvatski dom u Slovačkoj, posebna sredstva za Hrvatsku zajednicu, još nije nacionalna manjina, u Makedoniji, posebna sredstva za Hrvatsku zajednicu u Boki Kotorskoj odnosno Crnoj Gori, pa ću primjer uzeti sada živi Makedonija i Republika Hrvatska. Ova hrvatska Vlada ne govori se ovdje o reciprocitetu. Kad bi se radilo o reciprocitetu onda bi sve nacionalne manjine u Hrvatskoj dobile puno manje pa evo živi primjer. Hrvatska Vlada je dodijelila 90 tisuća eura makedonskoj nacionalnoj manjini u Hrvatskoj dok je tako financirala i hrvatsku nacionalnu manjinu u Makedoniji da bi sačuvala svoje ime i svoj jezik. Prema tome, pored ovih sredstava niti lipe hrvatske nacionalne manjine u europskim zemljama nisu dobile manje nego više. Živi primjeri, tu sam ih nabrojila.
Hvala. Dame i gospodo zastupnici, rasprava će biti dalje bez pauze. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je gospodin zastupnik Miroslav Korenika. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, gospodine ministre. Vlada je napisala i poslala nama ovamo u saborsku proceduru da rebalansom proračuna Vlada ozbiljno zadržava smjer svoje razvoju usmjerene politike te su povećani prihodi koriste za između ostaloga daljnja ulaganja u ravnomjerni regionalni razvoj. Ja imam ovdje dopis iz jedne općine u Varaždinskoj županiji koja je uskraćenja ovim rebalansom ali i prethodnim zakonima koji su doneseni. Kao što vam je poznato mi smo u ovom Visokom domu ne uz pomoć i glasovima, gospodine potpredsjedniče a da napravite reda u dvorani? Znači mi znamo da su i porezi izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne i regionalne samouprave za koji je predviđeno da se počne primjenjivati sa novom, sa ovom godinom doveli smo jedinice lokalne i regionalne samouprave u neravnopravan položaj zbog toga što godišnjim poreznim prijavama jedinice lokalne samouprave moraju vraćati dio poreza za 2006. godinu svojim građanima. Činjenica je da su jedinice lokalne i regionalne samouprave u 2006. godini u porezu na dohodak općine su imale 34% udjela, 10% županije a sa 1.1. je to povećano 52% u korist općina i gradova, 15% u korist županija. Istovremeno je Vlada tim zakonom preuzela i uzela svu, sav porez na dobit sebi. Činjenica je da u 2006. godini sad razliku poreza na dohodak općine i gradovi moraju vraćati svojim gradovima. I to udjeli koji važe tek od 1.1. ove godine. Znači mi smo svjesni toga da neće biti i da nije za očekivati donošenje zakona kojim bi se nepravde u ovim postocima, u ovim stopama ispravile jer činjenica je da primjerice ja bih molio da nam gospodin ministar ako može da podatak koliki je iznos poreza na dohodak koji će jedinice lokalne i područne odnosno regionalne samouprave vratiti građanima umjesto središnje države po godišnjim poreznim prijavama više nego što su prihodovale u 2006. godini? Isto tako koliki je iznos poreza na dobit i naplaćeno po godišnjim poreznim prijavama za 2006. godinu u korist državnog proračuna iznad uplaćenih akontacija i koliki iznos je trebao po važećim stopama do nove godine pripasti gradovima, općinama i županijama. Na taj način bismo dobili pravu sliku. Evo ja ću prezentirati podatke za ovu općinu koju sam napomenuo, znači općina Martijanec u Varaždinskoj županiji. Navedena općina, ja ću čitati podatke da budu precizni, za 2006. godinu ostvarila je porez na dohodak bez prireza u iznosu od milijun i 44 tisuće kuna. Ili 241 kunu i 40 lipa po stanovniku. Te ima obvezu povrata poreza građanima po godišnjim poreznim prijavama u iznosu od 369 tisuća kuna po stopi od 52% tako da će njezin ostvareni dohodak za 2006. godinu nakon što se izvrši povrat poreza iznositi svega 675 tisuća kuna ili svega 156 kuna po stanovniku. Umjesto državnog proračuna znači ova siromašna općina mora vratiti porez po godišnjoj poreznoj prijavi u ukupnom iznosu od dodatnih 128 tisuća kuna odnosno to je po glavi stanovnika od 30 kuna. Istovremeno ova općina s obzirom na godišnje prijave poreza na dobit za … [[Govornik se ne razumije.]] trebala je ostvariti po prije važećem zakonu, znači trebala je poreza na dobit ostvariti oko 849 tisuća kuna. Pri tome je samo jedan poduzetnik u toj općini za 2006. godinu dodatno uplatio razliku poreza na dobit od milijun 284 tisuće kuna. Ispada znači samo na ova dva primjera da je ova općina uskraćena za 384 tisuće kuna. Ako je to ulaganje u ravnomjerni regionalni razvoj jedne ovako nerazvijene općine onda mi se čini da odmah, možda nije u svim općinama i gradovima u Hrvatskoj, ja to prihvaćam međutim pitam, postavljam pitanje gospodine ministre na koji ćete način s obzirom da općinama i gradovima koji su na područjima od posebne državne skrbi u cijelosti im dajete porez na dobit, na koji način ćete ispraviti nepravdu prema ovakvim općinama? Pogotovo što u rebalansu proračuna nema nigdje općine Martijanec da će dobiti pomoć od Vlade odnosno središnje države. Ispada na ovaj način da siromašni postaju još siromašni, da treba nastaviti znači da će i biti kao i do sada iseljavanja iz ove općine, a samo na području ove općine Martijanec država preko poreza na dobit je za 2006. godinu ostvarila preko 5 milijuna kuna prihoda. Prema tome na ovom primjeru se vidi da očito da daljnje ulaganje u ravnomjerni regionalni razvoj ovdje ne stoji i ne drži vodu. Druga stvar u koju hoću, na koju hoću upozoriti to je da Vlada kaže da će razliku ovih prihoda dati u izgradnju socijalno pravednog društva. Prihvaćam. Krasna ideja. Ali poštovane dame i gospodo kada smo donosili proračun za ovu godinu tada sam dao amandmane i samo vas upozoravam osnovica za socijalna davanja nije već pet godina povećana i iznosi 400 kuna. Pri tome ako uzmemo samo u obzir inflaciju tijekom godina ta osnovica za socijalna davanja bi trebala biti minimalno 470 kuna. Mi imamo na dnevnom redu ove sjednice Izmjene i dopune zakona o socijalnoj skrbi. Imamo i Zakon o udomiteljstvu, Konačni prijedlog zakona. Već smo upozoravali na to što Vlada kani učiniti na socijalnoj planu i zašto nema povišenja osnovice? Ako imamo preko 5 milijardi kuna više prihoda u državnom proračunu pa ne mislite li da je ipak i ovu razliku od 400 pa barem do 470 kuna trebalo ubaciti u proračun. Ja bih volio čuti koji su razlozi da nisu ubačeni. Te stavke jednostavno nema. Ako želimo socijalno pravedno društvo onda trebamo očito voditi brigu i prema invalidima, prema onim osobama koje su udomljene u obiteljima. Prema onima koji teško žive u ovoj situaciji i možemo se mi hvaliti koliko želimo porast zaposlenosti, bolje se živi teško da će oni koji žive od socijalnih pomoći i davanja moći reći da osjećaju u proračunu da bolje žive. Očito je Vlada i ovaj puta zaboravila na njih. I pitam vas hoćete li prihvatiti amandmane koji će se dati, koji će ići za tim da se ove osnovice povećaju? Očito nećete. Usput pokušavao sam tražiti i u ovome jučer smo raspravljali zakonu o izvršenju kazne zatvora. Priča je kako nam zatvorski sustav i to se priznalo jučer u raspravi da je zatvorski sustav nažalost nazaduje. Pa evo ja pitam gospodine ministre gdje je i ovaj puta. To sam postavio pitanje kada se donosio proračun. Državni dužnosnici su pohodili i Grad Varaždin i Varaždinsku županiju i govorili su kako će se graditi novi zatvor u Varaždinu jer je okružni zatvor koji sada egzistira u središtu grada neodgovarajući prekapacitiran i sve ostalo. Gdje je u rebalansu proračuna taj zatvor? Očito da jedna priča kad se ide u posjed gradovima i županijama onda se obećavaju kule na nebu. Evo, ja bih volio čuti gdje je to i onima koji su govorili i koji se ponose. To može biti dobar doseg da je u zdravstvu povećan novac. Krasno! Ali evo sad kad već pričamo o visoko obrazovanima i za njihovo stažiranje su nađeni novci, evo ja postavljam pitanje i u ime moje nećake koja stažira u Vinkovačkoj bolnici. Gospodo, zar ste zaboravili na medicinske sestre koje besplatno stažiraju? Očito tamo gdje je mali broj pa je lako dati za 10, 20, stotinu osoba. Što je sa pedesetak medicinskih sestara u Vinkovačkoj općoj bolnici, a što je sa medicinskim sestrama u Varaždinskoj općoj bolnici da ne idem dalje koje stažiraju besplatno. Očito imamo građane prvoga i drugoga reda i to je razlog zašto neću podržati ovaj rebalans proračuna. Hvala.
Hvala. Replika gospodin zastupnik Marin Jurjević. Izvolite.
Kolega, vi ste spomenuli ravnomjerni, potrebu ravnomjernog regionalnog razvoja pa mi nisu neke stavke ovdje jasne u nekim ministarstvima iako se priliv sredstava povećao nije jasno mi recimo ja dolazim iz regije koja je određena morem da Ministarstvo zaštite okoliša za zaštitu mora predviđenih 190 000 kuna što je ništa sada smanjuje na 156 000 kuna. Dakle, za 34 000 kuna. To je više ovako da se vidi odnos neki koji je meni nerazumljiv. Poboljšanje zdravstvene zaštite na otocima? Sa planiranih 7 milijuna 568 tisuća smanjuje se za milijun kuna. Ako znamo što nam otoci znače i to mi je čudno? Centar za socijalnu skrb u Splitu sa predviđenih milijun kuna pada na 390 000 kuna. Dakle, minus od 810 tisuća kuna što mi također nije jasno, kao što mi nije jasno ni ono da se smanjuje poticanje male brodogradnje sa 16 milijuna kuna na samo milijun i petsto tisuća kuna. Znači, minus od 14 i pol milijuna kuna. Poticanje otočnog gospodarstva sa 20 milijuna kuna na 15 milijuna kuna. 5 milijuna kuna manje. Subvencije poljoprivrednicima obrtnicima, malim i srednjim poduzetnicima na otocima sa 10 milijuna na 5 milijuna kuna. To jesu pojedine stavke i može mi se odgovarati globalnom politikom ovom i onom, ali je zanimljivo da se ovo ponavlja, da je ovo bilo i u rebalansu lani isto također, da se ovo one bile stavke koje su najviše stradale makar su se sredstva ukupno gledajući povećavala što ja nemam ništa protiv, dapače neka, ali zaista mi nije jasno, recimo sada govorim o regiji iz koje ja dolazim, zašto dolaze na udar evo ovi segmenti iz te regije.
Hvala. Odgovor gospodin Korenika. Izvolite.
Pa kolega Jurjeviću, dobro ste primijetili da mi odmah idemo ka ovoj maloj brodogradnji. Ako se u veliku puno ulaže pa i puno ode kao što je to otišlo u Brodo Splitu negdje se moraju valjda novci nadoknaditi, pa ako ima za veliku gdje se novci onako peru preko Austrije i ne znam gdje sve 6 milijuna dolara onda nije ni čudo da se negdje mora smanjiti da se to može ukalkulirati. Ali očito jer vidimo da jedan dobar dio projekata stoji i da se smanjuju novci za projekte da netko u Vladi i agencijama koje su podložne Vladi ne radi svoj posao jer inače se ne bi za projekte koji su u tijeku smanjivali novci. Da se projekti uredno naprave onda bi se predviđeni novci i potrošili. Na ovaj način ostaje samo priča idemo se sami hvaliti. Ja prihvaćam idemo se hvaliti, izborna je godina i to stoji. Međutim, očito da ova Vlada ima neke druge prioritete nego što mi smatramo i to je legitimno. Međutim, ako se manje ulaže u projekte koji su predviđeni to govori o nesposobnosti Vlade da projekte koje je predvidjela za ovu godinu da ih pripremi i krene u njihovu realizaciju.
Hvala. Imamo ispravak gospodin zastupnik Vladimir Štengl. Izvolite.
Hvala. Poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega je u početku izlaganja, u početku rasprave rekao da općine i gradovi vraćaju višak uplaćenog poreza, dakle preplaćeni porez. To je samo djelomično točno ili netočno jer ne odnosi se na područje od posebne državne skrbi gdje država vraća u punom iznosu. Pa i poslije ste se ispravili, moram i to reći spomenuli ste. Međutim, i taj porez koji svi vraćaju on je uplaćen i potrošen, dakle trebalo je samo voditi računa ipak malo balansirati da se računa da bi moglo doći do toga da se mora vratiti.
Hvala. Ispravak gospodin Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega je rekao da je Vlada zaboravila kad je govorio o invalidima i osobama s posebnim potrebama da je Vlada potpuno zaboravila na njih. Pa vidite kolega, potpuno ste neistinito informirali javnost takvom izjavom jer da ste pogledali malo dokument koji je ispred vas onda bi vidjeli da se izdvajanja za brigu za osobe s posebnim potrebama povećala za dodatnih 116,2 milijuna kuna. I ne biste takvu neistinu iznosili pred hrvatsku javnost. Isto kao što su se izdvajanja za mirovine branitelja povećale za 297,8 milijuna kuna. Isto dakle kao što je dječji doplatak povećan za 107 milijuna kuna. I to je istina, i to je ono što se događa kroz ovaj rebalans proračuna. A kad već govorite o brodogradnji onda spomenite one kriminalce u tom “Viktoru Lencu“. Pa više je vrijeme da priznate taj kriminal koji se dogodio i to je doista za svaku osudu. Nemojte to zaboravljati u vašim istupima.
Ispravak gospodin Anto Bagarić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. O izlaganju ili većim djelom izlaganja gospodina Korenika ispada da Vlada pregrupiranjem stope poreza na dohodak i uzimanjem poreza na dobit nije povećala fiskalni kapacitet općine koju je naveo a i ostalih općina i gradova što jednostavno nije točno. Upravo pregrupiranjem stope poreza na dohodak taj fiskalni kapacitet je povećan a uzimanjem poreza na dobit u državni proračun zapravo Vlada je ispravila nepravdu i vratila sredstva onima kojima su uzimana a imali su u svom području sva naša javna poduzeća po čijem osnovu je bio ubiran porez na razini grada Zagreba što je mislim bila prava nepravda. Istina je i to da nije dovoljno još i dostatno ovo pregrupiranje stope poreza na dohodak da bi se pokrila domena rada pojedinih jedinica lokalne samouprave ali ja mislim da je nakana Vlade Republike Hrvatske da upravo svojom politikom daljnje decentralizacije sredstava dostigne i ovu domenu rada koju imaju jedinice lokalne uprave i samouprave.
Hvala lijepa. Gospodin Korenika se javio za povredu Poslovnika, a ja ću kao i do sada obavijestiti Sabor da je prekinut prijenos, ovo govorim zbog mogućeg racionalnijeg rada Sabora i ne znam da li je prenešeno na neki drugi, ali na drugom programu je prekinut. Izvolite gospodine Korenika.
Po mom mišljenju povrijeđeni su članci 208., 209. i 210. s time što moram reći da se ispravljaju teze koje ja nisam izrekao na taj način. Kao prvo, ja sam rekao da s obzirom na visine osnovica za socijalna davanja, a tamo su invalidnine i to stoji. Možete vi mahati glavom koliko hoćete, to je tako. A kada već spominjete i taj nesretni "Viktor Lenac" pa i uz ovu našu pravnu državu kakva jest da jest, pa ne mislite da iz opozicije ljudi već davno ne bi bilo u zatvoru da se nešto našlo. Ovako samo zloupotrebljavate i stalno ponavljate istu … zbog svog Fonda za privatizaciju. Pa dajte jednom nek' pravna država kaže krivi su i nek' ih osudi. Odbačene su sve prijave, ali važno je da vi pričate priče bez dokaza i kaljate vlastite kolege koji ovdje sjede. Hvala.
Institutom povrede Poslovnika ste replicirali gospodinu zastupniku tek da se evidentira. Gospođa zastupnica Ingrid Antičević Marinović. Nema je. Gubi pravo. Ministar financija, gospodin Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa iako nema prijenosa ali neke stvari zbog zapisnika treba reći prije svega jer se radi o izuzetno osjetljivim točkama. Pa tako smo imali priliku čuti prije tri tjedna da su gradonačelnik Grada Zagreba i šef za financije gospodin Kojić javno rekli da su bili u krivu što se tiče procjena manjka prihoda s osnova novog Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave. Također zbog zapisnika gospodine Korenika, ovdje opetovano tvrdim i ponavljam da 99% jedinica je dobilo više sredstava nego po starom zakonu. Ima tri-četiri jedinice koje imaju veliku tvornicu kao što je Hum na Sutli i normalna stvar da su imali veliki udio poreza na dobit i njima će se kada se izvrše ovi povrati s obzirom da je država vršila kompletan povrat poreza na dobit, a jedinice lokalne samouprave su vršile kompletan povrat porez na dohodak, napraviti izračun i sigurno da će im se pomoći iz tekuće pričuve kao što se pomoglo gradu Rovinju zbog situacije u kojoj se našao isto zbog toga jer je imao jednu vrlo jaku tvornicu i s obzirom na veličinu Rovinja normalna stvar došlo je tu do poremećaja. Međutim, kolegi Jurjeviću ili gospodinu zastupniku bi rekao da nije dovoljno iščitao proračun jer je u pravu ste, ova pozicija o kojoj vi govorite se smanjila, ali niste vidjeli novu poziciju koja vam je na kontu 82 tisuće 200 u iznosu od 23 milijuna i 500 tisuća za izgradnju i modernizaciju ribarske flote. To je za izgradnju malih brodova. Dakle ova pozicija je ukinuta i otvara se nova pozicija. Također bih vam htio reći da su … … [[Upadica se ne čuje.]] Molim? Nije ukinuta, smanjuje se, ali se otvara nova pozicija preko koje će se razvijati ovaj projekat, jer na kraju krajeva taj projekat se još dodatno financira kreditima kod Hrvatske banke za obnovu i razvoj gdje budući vlasnici broda sudjeluju sa 30%, a ostalo financira Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka i Ministarstvo poljoprivrede. Također bih vam htio reći da ukupna sredstva za razvoj otoka su povećana za 24 milijuna i 882 tisuće kuna ili sa 265 milijuna povećana su na 290 milijuna. Također još jedna pozicija, a to je na Fondu za regionalni razvoj. 40 milijuna je dodatno novih sredstava, s obzirom da su krenuli novi projekti javnog privatnog partnerstva i s obzirom da mnoge jedinice lokalne samouprave će željeti napraviti javne objekte da li je to škola, da li je to dvorana, ali ne mogu s obzirom na fiskalni kapacitet preuzeti te obveze pa smo fondu za regionalni razvoj dakle otvorili ovu poziciju sa 40 milijuna kuna koja do sljedeće godine bi se trebala povećati i na takav način bi jedinicama sa slabijim fiskalnim mogućnostima pomogle također da sudjeluju u projektima javnog privatnog partnerstva, a ne to kao što rade neki drugi, sklope ugovore pa onda opterećuju jedinicu. Dakle nije mi bila namjera niti polemizirati niti ništa, ali s obzirom da neke detalje proračuna očigledno nisu viđeni dozvolite mi da sam si uzeo za pravo da ih malo pojasnim. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Na redu je gospodin zastupnik Pero Kovačević. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, gospodine ministre. Pa normalno da je rebalans proračuna koji se donosi par mjeseci prije održavanja redovnih izbora, izborni i normalno da će svaka Vlada koja dođe u situaciju da ima više prihoda nego što je planirala, to nastojati prikazati jednim velikim uspjehom, predanim radom, poduzimanjem svih odgovarajućih mjera i normalno je da će nastojati plasirati to tamo gdje ona vidi da će imati nekakve učinke vezano za izbore. I to je u svakoj državi normalno, legalno i legitimno, jedan od oblika kako Vlada može manipulirati, odnosno usmjeravati sredstva koja se ubiru u proračun znači od poreznih obveznika. Svakoga će vjerojatno veseliti činjenica da su povećani prihodi proračunski, znači da je situacija bolje nego da radimo rebalans, a da moramo smanjivati proračun jer su manji prihodi od onoga što je planirano. Svakoga normalno veseli da je BDP za prva tri mjeseca ove godine 7%, ali ajmo mi realno analizirati da li je ovo realan rast BDP-a, da li je to samo sekundarnog karaktera rast BDP-a što naravno svi ukazuju da je, jer je rast prije svega zasnovan na što je kazano i na potrošnji, na zaduživanju kako samih građana, a također i u ovome dijelu nešto iz industrije i povećanje građevinskih radova. Znamo da je to rast prije svega od PDV-a tih 22%. Znamo da su nam hrvatski građani preko 100 milijardi kuna već zaduženih kod hrvatskih, odnosno pod navodnicima "hrvatskih" banaka. Znamo da su minusi oko 20 milijardi kuna na tekućim računima iako se ne vodi evidencija, ali to jesu nekakve procjene. Prema tome volio bih kao i svako drugi da se ovaj rast BDP-a o 7% zadrži, ali mi se čini da je u ovome trenutku nerealan. Također bi vjerojatno da se svi mehanizmi koji državi stoje na raspolaganju iskoriste, mogao biti rast proračuna i veći, a to je za ono područje sive ekonomije gdje je službena procjena da Hrvatska godišnje izgubi, znači državni proračun negdje skoro do 15 milijardi kuna. To je službena procjena, do 15 milijardi kuna. Ja sam davao i ministru Šukeru, dao sam i glavnom državnom odvjetniku podatke koji su egzaktni da se godišnje recimo samo na švercu duhana državni proračun izgubi negdje oko 2 milijarde kuna. Znači 2 milijarde kuna, podaci se odnose za unatrag 5 godina, službeni su znači koliko je proizvedeno, koliko je potrošeno i od instituta duhanskog i od svih i vidljiva je ta varijanta da se 2 milijarde kuna godišnje izgube. Da ne govorim o švercu nafte, naftnih derivata i drugim oblicima, nećemo govoriti o ovima sitnim stvarima gdje pravna država djeluje kad baka prodaje stare hlače ili nešto drugo. Ovo su ti konkretni zakoni problemi. Da ne govorimo o tome kako se mogla stvarati mogućnost punjenja proračuna, da se krenula provoditi zaključke Hrvatskoga sabora vezano za sankcioniranje nezakonitosti u pretvorbi i privatizaciji, znamo kakav je rezultat državne revizije, znamo da na kraju nitko ništa u tome dijelu nije radio, a prije svega su to trebali raditi ljudi iz Fonda za privatizaciju. Normalno da je to bilo iluzorno očekivati kad su oni do toga i doveli da takvo stanje bude. Prema tome, i da ne govorim o onome dijelu pitanje kako i na koji način su sanirane banke sa 15 milijardi eura na teret poreznih obveznika Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje i drugih prodato za milijardu, za milijardu eura su banke prodate na kraju država jer znači građani uložili 15 milijardi, one sad vrijede 40, 40 milijardi su službeni podaci. Evo to je taj dio kako i na koji način se mogu još napraviti ti bitni pomaci i kako i na koji način se može osigurati ta stabilnost ovih prihoda da oni budu u biti stabilni, da taj rast BDP-a ostane u tome dijelu i sve ove druge varijante koje su sad kao takve pozitivne, a koje bi bile dobre da se u tome smjeru nastavi. Da ne govorimo sad o onoj situaciji da mi među zemljama znači u tranziciji spadamo u zemlje koje puno ulaže u nova ulaganja, ali službeni podaci vam govore, ali znači to su i proračunska sredstva da vam na godinu Hrvatska izgubi na lošim investicijama negdje oko 5,6 milijardi kuna. To su službeni podaci profesora sa ekonomskih fakulteta. Znači to su te loše investicije … [[Govornik se ne razumije.]] dekana i prodekana ministre Šukeru. Evo to su te sad varijante gdje može djelovati država, gdje može zahvatiti ono što njoj pripada, ali država ništa ne radi, ništa ne radi na sankcioniranju nezakonitosti utvrđenih pretvorbi i privatizaciji, ništa nije radila niti radi na tome da se provede revizija privatizacije hrvatskih banaka. Ništa se ne radi na tome da se uspostavi domaća nacionalna banka koja će imati obzira prema hrvatskome čovjeku, koja će imati prema hrvatskome obrtniku, prema hrvatskom malom i srednjem poduzetniku. Nego dapače državne zalihe koje nisu male, preko 30 milijardi eura morali smo dati u poslovne banke vanjske i sad te poslovne banke vanjske kreditiraju tim novcem. Da, da, tim novcem financiraju, kredite daju, plasiraju naše. To vam je taj dio. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa devizije i rezerve držite vani. Da. … [[Upadica se ne čuje.]] Ministre Šukeru, molim vas dajte se smirite. Ako hoćete raditi posao, dajte napravite sad te 2 milijarde kuna što sam dao podatke da je šverc duhana i duhanskih proizvoda. Što sam vam dao podatke da je šverc nafte i naftnih derivata. Imate ih, službeno sam vam poslao, poslao sam državnom odvjetniku, nije ništa napravljeno. To su konkretne stvari. Znači svakoga veseli ako su veći prihodi. Svakoga veseli ako su veći prihodi u proračunu, ali vam govorim kako i na koji način napraviti da ti prihodi postaju stabilni, da se područje sive ekonomije, a vi ste uostalom bili u Upravnom odboru fonda. Zato vam to govorim, jer ste vi u Upravnom odboru fonda. Onda uzmite zaključke Hrvatskog sabora od 15. prosinca 2005. godine, što ste napravili? General Gotovina je po zapovjednoj odgovornosti u tamnici, a vi smatrate se da niste odgovorni. … [[Upadica se ne čuje.]] Da, da, general Gotovina je po zapovijedi u tamnici, a vi smatrate da niste za ništa odgovorni. Ne možemo tako razgovarati. Ako ste član Upravnog odbora i jeste, onda radite prema zaključcima Hrvatskog sabora. Radite prema zaključcima hrvatske Vlade. Zato i jeste u Upravnom odboru. Prema tome, ovo samo govorim koliko još postoji raznoraznih situacija i mogućnosti da se ustabili rast protu domaćeg proizvoda, da on ne bude sekundarnog karaktera, da ono što je nelegalno, što je oteto, nelegalno stečeno ne može nikad postati legalno stečeno. Nema tu kao što kaže SDP veli u dobroj vjeri je netko kupio. Kupite auto, mislite da je od vlasnika. Provjerite u policiji, u dobroj vjeri, ali kad policija utvrdi da je auto ukraden doći će vam i oduzeti auto. E to vam je ta dobra vjera. To vam je ta dobra vjera. Što se radi kod banaka? Zašto nitko nije dopustio ni bivša, ni sadašnja Vlada da se uđe u reviziju pretvorbe i privatizacije banaka. Zašto? To vjerojatno očekuje i hrvatska javnost, to mi svi očekujemo. Kad uzmemo varijantu da je recimo Splitska banka prodana za bivše koalicijske vlasti Talijanu za 84 milijuna eura, nakon toga on je … [[Govornik se ne razumije.]] Austrijancu za 136 milijuna eura i na kraju je ona prodata zadnja transakcija za milijardu eura. Koliko smo kilometara autoceste mogli napraviti? Znači kakva je to matematika, kakvo je to gospodarenje državnom imovinom ako vi imate recimo za ovaj dio banaka imate 15 tisuća kuna, onda ćete vi uložiti u nekakav projekt i na kraju ćete to prodati za tisuću kuna. Nitko normalan to neće napraviti, ali na žalost evo vidite prema službenim podacima i Hrvatske narodne banke, a ti podaci su u knjizi gospodina Slavena Letice, to je zbilja, to je surova zbilja. Evo u tome dijelu znači postoji puno mogućnosti i puno situacija da se stvar popravi. I na kraju vezano za ovaj Županijski sud u Osijeku. Sredstva su bila osigurana. Na kraju sad se ta sredstva 13 milijuna kuna oduzimaju. Pitam vas šta je s time? Evo toliko. Hvala.
Hvala. Imamo dva ispravka i jednu repliku. Prvo ispravci. Gospođa Nevenka Majdenić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo zastupnik Pero Kovačević je rekao da je ovaj rebalans proračun izborni jer se donosi par mjeseci prije izbora. Rebalans se donosi onda kada se ostvare uvjeti da se izvrši rebalans, a sad su ostvareni uvjeti i ovaj rebalans ustvari pokazuje da ostvarenje ciljeva ove Vlade, održavanje makroekonomske stabilnosti, poticanje i ostvarenje visokih stopa rasta. Sve ono što je Vlada činila ove 3 godine najbolje je došlo do izražaja u proračunu, odnosno u ovom rebalansu za 2007. godinu i ostvarenje većih priliva planirano 5 milijardi proračunskih prihoda, rezultat je ubrzano gospodarskog rasta na koje je utjecao investicija u kapital, industrijska proizvodnja, prvih 5 mjeseci 8,1% porast građevinskih radova od 5 cijelih posto. Zatim, promet trgovine od 7,5%, pozitivni trendovi u turizmu i to dolasci turista od 13,9%, noćenje od 8,9% i mislim da su sve to dobri pokazatelji, dakle rast prihoda koji će biti 5 milijardi kuna.
Hvala.
I Vlada.
Ispravak, gospodin Anto Bagarić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Jedan dio je već ispravila gospođa Majdenić kada je rekla da gospodin zastupnik Kovačević je tvrdio da je ovo izborni, ja bih dodao netočnom navodu kojim je on potvrdio i izrekao da je to manipulativni je li rebalans Vlade Republike Hrvatske što jednostavno ne stoji. Vlada je opet, ponovit ću nešto što sam već i prije rekao, Vlada je na temelju povećanih prihoda o visini od 5 milijardi nastavila u kontinuitetu i nastavlja u kontinuitetu po ovom Prijedlogu proračuna i na sanaciji gubitaka u zdravstvu ali dajući i jednu novu komponentu i razvoju infrastrukture i razvoju općenito države, države Hrvatske. Stoga se s tim ne može manipulirati ako to se radi već u jednom kontinuitetu mandata od evo prve godine vladavine ove Vlade pa do zadnje godine vladavine Vlade. Ali na temelju argumenata koje ima u 5 milijardi kuna koje stiče.
Hvala. Replika gospodin Marin Jurjević. Izvolite.
Hvala. Kolega Kovačeviću spomenuli ste Općinski sud u Osijeku i sredstva koja su, općinsku zgradu u Osijeku i sredstva koja su bila namijenjena pa su smanjena ili nestala. Kad sam ja spominjao ovu malu brodogradnju mislio sam upravo na taj problem. Zašto se negdje smanjuju sredstva? Zbog čega recimo evo ta mala brodogradnja strada po meni? Gospodin ministar je ovdje pokušao objasniti da se sredstva za otoke povećala 25 milijuna kuna ukupno gledajući, ali mala brodogradnja nije problem samo otoka nego kompletnog priobalnog pojasa i ljudi koji žive na moru. Ali po mojoj računici tri stavke gdje su se smanjili na ovaj ili onaj način upravo stimuliranjem male brodogradnje, a to su recimo poticaj izgradnje malih brodova, plovećih hotela i tako dalje. Zatim poticaj izgradnje brodova za hrvatske brodare i ovo treće što sam spomenuo je 33 i po milijuna kuna. Dakle čak kad bi tih 25 milijuna kuna koji su se povećali sveukupno gledajući na jednom mjestu usporedili s ovim to je manje od ovoga.
Replika … [[Govornik se ne razumije.]]
Dobro, mislim odnosi se i na jedno i na drugo jer i ovdje su nestala neka sredstva. Nije mi ustvari jasna metodologija zbog čega se na ovim stavkama to smanjuje kao što me isto tako začudilo da Ministarstvo zaštite okoliša smanjuje dakle tu zaštitu mora sa 190 tisuća na 156 tisuća kuna, ali zato obnova voznog parka leti sa 100 tisuća na 585 tisuća kuna što je indeks od 485. To mi je ovako nerazumljivo.
Odgovor gospodin Kovačević.
Evo poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi kolega točno je i vi ste dali konkretne primjere zašto je proračun u biti izborni? Zašto se uzima sudu u Osijeku? Zato što je HSP najjači tamo pa će ta sredstva negdje prebaciti ili ove dijelove. To su ti korektni primjeri. Ako imaš znači 5 milijardi povećanja zašto onda uzimaš? Znači ne može se to objasniti nikakvim logičnim slijedom ni nikakvim pametnim situacijama nego će se ta sredstva uskladiti negdje drugdje jer znaju da u Osijeku im baš ne cvjetaju ruže. Što je stvar jasna. E sad kad smo već oko tog brodogradilišta brodova tu ste u pravu. Ali zamislite kakva bi situacija bila da je prihvaćen prijedlog HSP-a da je proglašen gospodarski pojas, kakva bi bila situacija u brodogradnji i da bi mi imali 100 milijuna EUR-a godišnje u plusu vezano za izlov ribe i svega ostaloga. To je najniža razina ali normalno mi čuvamo nacionalne interese pa što god kaže bilo koja članica Europske unije ili Europska unija kao cjelina mi kažemo: "Da, bit će kako vi kažete." Evo to je to. Hvala.
Hvala. Idemo dalje. Na redu je gospodin zastupnik Slaven Letica. Izvolite.
Štovani gospodine potpredsjedniče, ostao sam da bih skrenuo pažnju da ovog trenutka u sabornici ima 13 ili 15 zastupnika, taman toliko koliko će državni proračun ove godine porasti. Da imamo gore na galeriji neke strane novinare i da ih zapitate o čemu se danas raspravlja oni bi pretpostavili da se raspravlja o nekoj banalnoj temi, iskorijenjenju skakavaca ili komaraca u nekoj zajednici. Ono što je posebice tužno što iz oporbe na ovoj raspravi nema ni nominiranog kandidata za premijera Ljube Jurčića koji je kao Greta Garbo nestao iz ovoga Sabora. I mislim da je napravio jednu veliku grešku zato što to pokazuje da on ne cijeni ovaj Visoki dom i pokazuje da na neki način ne želi ozbiljno raspravljati o ozbiljnim nacionalnim problemima. Nema ni Slavka Linića, … [[Govornik se ne razumije.]] modernog ekonomskog nihilizma u Hrvatskoj koji je 2000. godine govorio da će stečajevi masovni spasiti Hrvatsku u Opatiji pa sam mu ja kazao da takve teze ja nisam čuo od doba velikih povijesnih nihilista. A nema ni mog prijatelja Mate Crkvenca, mog nekadašnjeg asistenta ljubitelja Marina Franičevića Pločara koji bi također trebao biti ovdje nazočan. Nema tu ni kandidatkinje za ministricu vanjskih poslova i tako dalje i tako dalje. U toj komfornoj poziciji ministar Šuker se osjeća samosvojno i samodopadno, puno razloga zato što makroekonomski pokazatelji govore u prilog ove Vlade. E sad kad je u pitanju prilog ove Vlade ja ću kazati da ta stopa od 7% rasta bruto domaćeg proizvoda i mene veseli. Ona naime odgađa barem za godinu dana dolazak Hrvata u ono što ja nazivam teorijski apsolutno dužničko ropstvo. To je prijelomni trenutak u strategiji ili statistici razvoja kad otplate po osnovi inozemnih kredita po recimo kamatnoj stopi od 5% premašuju porast bruto domaćeg proizvoda. Ova Vlada zbog čitavog niza povoljnih okolnosti pa uključujući i povoljne vanjskopolitičke okolnosti, ozbiljno pregovaranje s Europskom unijom, ozbiljniji ulazak stranog kapitala ohrabrenog tom, tim pozitivnim političkim okruženjem odgodila je odlazak Hrvata u apsolutno dužničko ropstvo ali svakako ne smije biti razlog za neko pretjerano zadovoljstvo. U nekoliko navrata je spomenuto da je svaka Vlada praktički u zadnjih 8 godina povećavala vanjski dug za 10 milijardi EUR-a. Znači to je učinila Vlada Ivice Račana, Bog mu dao pokoj duši, i sadašnja Vlada Ive Sanadera pri kraju mandata taj vanjski dug će doći negdje na oko 30, 31 milijardu EUR-a. Prema projekcijama Hrvatske narodne banke u mandatu sljedeće Vlade će porasti na 40-tak milijardi EUR-a. Moje projekcije su nešto više od toga. Ministru bi objasnio zbog čega su analitičari Hrvatske narodne banke bili nešto optimistični pa su smanjili tu krivulju. Dakle kad se radi jedna ozbiljnija ekonometrijska analiza čimbenika rasta od 7% sasvim sigurno da i čimbenik inozemnog zaduživanja ne bi bio zanemariv. Ali to ne znači da ne treba pohvaliti makroekonomske pokazatelje ove Vlade pa i pokazatelj smanjenja nezaposlenosti bez obzira kako se ona mjeri pa i pokazatelj rasta proračunskih prihoda. I alokacija tog većeg proračuna je relativno dobra. Međutim, ja bih tu kazao i zato sam zapravo došao da vas gospodine ministre zamolim da vas ne bi morao kazneno prijaviti Državnom odvjetništvu. Naime, velečasni Mile Vranešić iz Žumberka s kojim sam ja 2003. godine pregovarao oko toga da se napokon izgradi ta cesta, planinska cesta od Sošica do Svete Gere koja se trebala zvati Planinska cesta uzoritog kardinala Franje Kuharića. Vašom dobrotom i dobrotom uzoritog premijera Ive Sanadera vi ste navodno izdvojili tih 14 milijuna kuna i nekome dostavili. Pošto ja ne znam kome ste vi dostavili velečasni Mile Vranešić grko-katolički svećenik ondašnji a tamo se doselio Branko Lustig iz Holivuda me upozorava da pare nisu date. Prema tome, ja bih htio izbjeći kaznene progone, pogotovo ste mi vi dragi, molim vas lijepo da mi ili danas ili u razumnom roku od četiri, pet dana kažete o čemu se tu radi. Drugo pitanje je vezano uz amandman koji sam ja tada kao član kluba HSP-a danas sam samo član saborskog kluba Hajduk izborio da se 35 milijuna dolara izdvoji na jedan od računa u talijanskim bankama u Hrvatskoj na ime otplate zadnjih obveza po osnovi Osimskih sporazuma. Ni to gospodine ministre napravili. Ja sam vrlo ljut. Konačno, vrlo bitno je pitanje što se dogodilo sa dva dokumenta koje sam vam dao vama u ruke i uzoritom premijeru Ivi Sanaderu. Prvi se odnosi na isplatu 20 milijuna dolara po naredbi Radimira Čačića tri dana prije raspisivanja izbora tvrtki "Bechtel" na ime fiktivnog prijevremenog okončanja rada na jednoj dionici. Tada sam već skrenuo pažnju na okolnost da bi trebalo pratiti samo tragove novca i da bi praćenje tragova novca i tiskanja promidžbenih materijala u jednoj zagrebačkoj tiskari i plaćanje tih troškova iz Bechtelove firme u Španjolskoj otkrilo sudbinu tog novca. Drugi ugovor koji sam tada dao odnosi se na od 48 milijuna kuna za čuveni ugovor u … [[Govornik se ne razumije.]] , sve je to tamo u Državnom odvjetništvu. Moj skeptični odnos prema radu Državnog odvjetništva je temeljem na jednom neospornom zaključku da Državno odvjetništvo je vrlo učinkovito u fazama pokretanja različitih postupaka, ali nikad stvari ne dovede do kraja. Sve u svemu, dakle meni je žao da danas nema tih uglednih hrvatskih muževa koji bi tu trebali biti, a što se tiče modernizacije i racionalnog trošenja pokazat ću vam naslovnicu današnje "Slobodne Dalmacije" koja me je beskrajno usrećila "Kraj kviza u Hrvata, Splićanin Robert Pauletić pobjednik "Kviskoteke" darovao je siročićima milijun kuna". To je jedna prekrasna vijest. Druga vijest kad je u pitanju neracionalno trošenje novaca je puno manjeg opsega. U jednom tjedniku navodi se da je gradonačelnik našeg glavnog grada navodno financirao vlastiti CD sa 5 tisuća eura a ja ću vam pročitati jedan dio CD-a koji je vrlo zanimljiv za modernizaciju hrvatskog gospodarskog upravnog i društvenog života. Ovako kaže: "Dijete krsti fratar Mrki Blago, ime Milan roditeljima drago. Dijete raslo u Cerovu docu, radost biše i majki i ocu. Iz pelena kad je izišo, prvo kosu majka mu ošiša, malo dužu košulju mu šije da mu čunu i guzu sakrije.". Teško je gospodo znači u deseteračkoj kulturu vi teško možete modernizirati rad državne uprave. Koliko god to banalno izgledalo sa takvim tipom svijesti mi ne možemo ni modernizirati sustav upravljanja ni racionalnog upravljanja i zato apeliram na vas gospodine ministre, to sam u nekoliko navrata činio. Vi znate da imam velike simpatije prema vama osobno. Pedagoški ako dobijete izbore a ja se tome nadam izgubite do godine pedesetak kila. To će biti gesta kojom ćete ukazati da i vi mislite na svaku kunu, na svaku lipu kao što misli ovaj škrti Tonči Tadić. I jučer me pozvao na kavu, na kraju sam ja platio a on to uloži u obnovu obiteljske kuće u Starigradu. Hvala vam lijepo.
Zbog ovoga škrti nemojte da vam dodjeljujem opomenu. … [[Upadica se ne čuje.]] Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Jurjević.
Netočan je navod kolege Letice kako Ljubo Jurčić, citiram ga, je pokazao da ne cijeni ovaj dom. Ne znam na osnovu čega je to kolega Letica koji je inače u međuvremenu umislio da je izabrani redar u ovom Visokom domu kao nekad što su bili u razredima higijeničari i redari pa on zbraja uporno i to koga, izgleda samo SDP-ovce, specijalizirao se za to. I mislim daje ovako jednu uvredljivu neistinitu izjavu. Inače, kolega Jurčić je upravo u ovoj zgradi, sada ima drugo posla, kao što je jučer vjerojatno kolega Letica imao drugog posla pa nije bio poslije podne ovdje dok smo mi bili do 18,45 pa ga se pet, šest puta prozvalo da govori ali nije bio tu. Pa mi ne pada na pamet da ga za to prozivam, da mu govorim, da ga pitam gdje je bio iako bi se možda gospodin Šuker morao zamisliti nad ovom izjavom da kolega Letica ima velike simpatije prema vama osobno.
Replika uvaženi zastupnik Kovačević.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, moram replicirati kolegi Letici. Točno je, ja sam vidio danas gospodina Ljubu Jurčića kao i prošli tjedan, istina nije u sabornici ali tu po hodnicima se šeta. Sad ne znam da li mu je posao po hodnicima ili u sabornicima, to nek hrvatski građani i birači procijene oko toga djela. Drugo, vezano za cestu za Svetu Geru sve je to točno, sve ste dobro rekli, amandman je prihvaćen. I što se dogodilo? Čovjek je napravio taj dio tih grubih zemljanih radova i sve, gospodin Rožić obraćao se i vama i meni. Ja sam postavio i zastupničko pitanje ministarstvu gospodina Kalmete, on je to normalno proslijedio Hrvatskim cestama, novac je bio osiguran ali je samo nekih 4 milijuna bilo dano. Čovjek je napravio radove ali nitko mu to neće platiti. Eto, toliko o tome kako je bilo tim amandmanom pa krenite s tim kaznenim prijavama. Hvala.
Odgovor na repliku.
Nisam ništa kritizirao Ljubu Jurčića, u zadnjih pet, šest mjeseci je bio tu jedan put. Prema tome, to je samo jedna statistička konstatacija. A što se tiče ove nesretne ceste posebice je važno da se ona što prije izgradi jer tamo je prislušni i obavještajni centar. Prema tome, vrlo je važno da se može Slovencima dati do znanja da jedna manja ženska grupa od četiri, pet žena može tu vojarnu osvojiti jer očito one ne žele se tamo povući. I pogotovo je to važno za ovu Vladu jer su se pojavile spekulacije da su svi incidenti u Savudrijskoj Vali pa i na Svetoj Geri dogovoreni između uzoritog premijera Ive Sanadera i Janeza Janše. I ja pouzdano i time odgovorno tvrdim pred ovim malim brojem zastupnika da to za svetu Geru nije točno. Tada je na vlasti bio Ivica Račan i ja sam tamo išao samoinicijativno i na vlastiti rizik. Hvala vam lijepo.
Replika uvaženi zastupnik Tadić.
Uvaženi kolega Letica! Kad govorimo o tih 35 milijuna dolara za rješavanje problema optanata to je bio amandman kluba HSP-a koji je u Saboru jednoglasno prihvaćen ali kojeg je Vlada do danas ignorirala što samo govori o ignorantskom odnosu Vlade prema odlukama Sabora [[Upadica: Tako je.]] Očito se Vlada i izgubila u međuvremenu u maglama ideja povrata nekretnina Talijanima, Austrijancima itd., mada su te sve teme, svi ti problemi riješeni odgovarajućim međunarodnim sporazumima koje smo naslijedili. Očekujem da do kraja mandata Vlada ipak realizira tih 35 milijuna dolara i tu uplatu na način na koji su to Slovenci riješili i da nas to ne zatekne u nastavku pregovora sa Europskom unijom. A što se tiče moje kako ste vi nazvali škrtosti, radi se zapravo o racionalnosti koju bih volio da je više priče i u ovoj Vladi i da racionalnije troši novac uplaćen od poreza naših poreznih obveznika. … [[Upadica se ne čuje.]]
Zahvaljujem. Odgovor na repliku.
Slažem se gospodine Tonči Tadiću ali se ne slažem do kraja mandata. Mislim gospodine Šuker da bi prije raspuštanja ovoga Visokoga doma, to znači nakon uspješne berbe u turističkoj sezoni tih 35 milijuna dolara bi trebali deponirati u Privrednoj banci koja je ionako u vlasništvu Talijana. To je jednostavni sistem, nešto su slično napravili Slovenci jer će ovako sumnjati da se radi o jednoj vrlo opakoj igri ove Vlade koja hoće neisplatom toga doći do situacije da se mora Talijanima optantima po drugi put napraviti restitucija, a to se već djelomično radi jer se vraćaju nekretnine i gruntovno jedan na jedan Talijanskoj uniji u Istri pa i u Balama gdje smo bili gospodin Tonči Tadić i ja.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Miljenko Dorić.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Najprije par riječi o načinu na koji danas radimo. Ja bih vas gospodine potpredsjedniče, želio recimo pitati da li se vi možete sjetiti nekoliko rečenica iz prethodnog izlaganja kolege Letice koje se odnose na rebalans proračuna? Ja ne mogu. Nadalje moramo reći, govorimo o Poslovniku, mi smo dobili jučer prije podne ovaj CD a onda smo dobili u 14 sati ovaj materijal. On se sastoji od 500 stranica teksta. Na svakoj stranici u prosjeku 25 stavki. U svakoj stavci broj, naziv stavke i šest stupaca brojeva. Pomnožite to pa ćete dobiti 87 tisuća podataka koje je trebalo pregledati od jučer popodne do jutros. Dakle, mi smo za svakih, a jasno raspoređujemo što, raspoređujemo još šezdesetak milijardi kuna do kraja godine. Dakle za svakih milijun kuna proračunskog novca imali smo na raspolaganju pola sekunde da prekontroliramo namjenu i ispravnost njihovog trošenja. Ja vas pitam kolegice i kolege, da li je to pravi način rada? Moj je odgovor definitivno nikako ne radimo dobro. No, možda je bio i cilj predlagatelja da nam da tako kratak rok. Ali to je onda i više nego žalosno. Ja ne spadam u one, gledajte, ja čak tvrdim da ni optički čitači Hrvatske lutrije ne bi bili u stanju ovako veliki broj brojki suvislo analizirati. Ja definitivno to nisam bio u stanju. Pa sam se jasno koncentrirao samo na jedno područje koje je meni blisko a to je obrazovanje, znanost i tehnologijski razvoj, pa mi dozvolite nekoliko riječi na tu temu. Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa kao što vidite iz prijedloga rebalansa dobit će ove godine manje, naime raste po manjoj stopi nego što raste sam proračun. Raste po nižoj stopi, a govorimo o razvojnom proračunu. Idemo po redu, najprije nekoliko riječi o osnovnom školstvu, pa o srednjem školstvu, visokom školstvu, znanosti i tehnologiji. Osnovno školstvo raste po stopi, predlaže se 1'%, provjerite na stranici 211. Proračun bi trebao rasti po stopi od 14%. Srednje škole i učenički domovi dobivaju 3% više sredstava. Pazite! Srednjoškolski domovi, govorimo o obveznom uvođenju srednjih škola, srednje škole. Jasno da će veći broj učenika morati otići u veće centre, učeničke domove i da će pritisak na te domove biti sve veći i veći. Mi izdvajamo svega 3% više sredstava. Dakle cilj je očito nemoguće realizirati. Obrazovanje odraslih u zemlji koja ima 700 tisuća ljudi koji nemaju cjelovitu osnovnu školu. I 800 tisuća onih koji imaju samo osnovnu školu. Za obrazovanje odraslih izdvojit ćemo ove godine po prijedlogu rebalansa 9% manje sredstava nego li što smo izdvojili prošle godine. A trebaju nam KV, VKV radnici. Ne činimo ništa, dapače smanjuju se sredstva za njihovo dodatno obrazovanje. Razvoj obrazovanja, 221. stranica. 63% manje nego li 2006. godine. Idemo na visoko školstvo. Svega je predviđeno četiri postotni rast sredstava za visoko školstvo, stranica 225., imate pojedinosti. Ja ću samo neke od njih navesti. Opet evo smještaj studenata jer Bolonjski proces, vi znate što predviđa primarno. Upravo mobilnost studenata, pa su ponovo upravo ti kapaciteti, smještajni kapaciteti jako važni. Na zagrebačkom sveučilištu neće biti nikakvog porasta, na riječkom sveučilištu porast od 3%, na osječkom smanjenje od 9% a na splitskom sveučilištu smanjenje čak od 22%. Slično je i u ostalim sveučilištima i veleučilištima, to je stranica 228. Stipendiranje redovitih studenata i znanstveno usavršavanje redovitih studenata predviđa se smanjenje izdvajanja od 51% u odnosu na 2006. godinu. Što se tiče znanosti i tehnologijskog razvoja. Za znanstveno istraživački rad, djelatnost zapravo, predviđa se 7% porasta. Molim vas, rebalans predviđa porast od 14% za ovu godinu samog proračuna, dakle dvostruko niža stopa rasta. Ulaganje u znanstvenu infrastrukturu će rasti po svega stopi od 5%. Održavanje znanstvene infrastrukture smanjuje se izdvajanje sredstava za održavanje za 2%. Znanstvena oprema će se nabavljati po stopi od 6% većoj nego prethodne godine, ali opet dakle više od dvostruko manje no što raste sam proračun. Posebno je bolno vidjeti kako je prošla Nacionalna zaklada za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvitak. Ta zaklada u prošloj godini imali smo izvješće prošli tjedan na Saboru. U prošloj godini nije dobila ni jednu jedinu lipu. Ove godine je obećano pet milijuna kuna. U prvih šest mjeseci zaklada nije dobila ni jednu jedinu lipu. Dakle, već 18 mjeseci Nacionalna zaklada za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvitak ne dobiva ni jednu jedinu lipu. Ovo su zastrašujući podaci, zastrašujući podaci gledajući našu želju da u biti govorimo o nekakvoj razvojnoj politici. Nacionalna informacijska infrastruktura će se financirati sa 41% manje sredstava. Dakle, 70 milijuna kuna će dobiti manje taj segment no godinu dana ranije. Agencija za odgoj i obrazovanje slično. Prolazi usavršavanje učitelja. Tu nemamo stavku za 2006. ali imamo komparacije sa onim što smo predviđali na početku godine. Sad rebalansom predviđamo 34% manje sredstava za usavršavanje učitelja, 16% sredstava manje za obrazovanje odraslih, a ta stavka je posebno zanimljiva ako je analizirate dalje za obrazovanje, za razvoj obrazovanja odraslih. Dakle, 16% manje ali vrlo zanimljivo od toga će 60% ići za službena putovanja. Dakle, osnovna metoda razvoja obrazovanja odraslih se sastoji u službenom putovanju. Na kraju premijer je jutros rekao da u rebalansu proračuna neće biti zakidanja razvojne politike. To je točno, jer Hrvatska nema razvojne politike, pa nemamo što ni zakinuti. Ali, ako se posebno ravnamo brojevima i veličinama koje sam ja sad iznio onda svakako ne možemo biti zadovoljni. Mi se nećemo ovakvom politikom ni približiti onim obvezama koje imamo prema Bolonjskom procesu glede izdvajanja za visoko školstvo i znanost, ni približit se nećemo tim stopama. Vi znate što one predviđaju, koji su to iznosi i što bi trebali raditi da bi im se približili. Ako sve razvojne stavke, baš sve razvojne stavke u rebalansu proračuna znatno sporije rastu nego sam proračun zar takav proračun možemo zvati razvojnim proračunom, a ne koristimo ni minimalne mogućnosti toga proračuna. Ja smatram da to nije razvojni proračun. To je proračun koji usporava razvoj Republike Hrvatske. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvažena zastupnica Majdenić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo, zastupnik Dorić je rekao da se, iznio niz podataka da se manje sredstava ulaže, odnosno izdvaja za obrazovanje i znanost što uopće nije točno. Evo, ulaganja u obrazovanje i znanost u proračunu 2007. dakle onom osnovnom povećana su za 8,9% odnosno za 853 milijuna kuna u odnosu na 2006. a rebalansom su povećana za dodatnih 291 milijun kuna. Osnovno školsko obrazovanje dobilo je 104 milijuna kuna dodatno, srednjoškolsko 41, visoko školsko obrazovanje 37 milijuna, znanstveno-istraživačka djelatnost 17 milijuna, informacijsko, tehnologija, šport i međunarodna suradnja 93 milijuna. Dakle, ukupno 291 milijun dodatnih sredstava. To govori o ulaganju u znanost i obrazovanje.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Ante Bagarić.
Hvala gospodine potpredsjedniče, uvaženi zastupnik je rekao da Vlada Republike Hrvatske nema razvojnu politiku. Ja ga demantiram i tvrdim da ima i da je time netočno i rekao da nema. Znači, Vlada Republike Hrvatske i ovim rebalansom proračuna pokazuje upravo tu razvojnu komponentu kako u dijelu izgradnje gospodarske infrastrukture tako i u dijelu izgradnje društvene infrastrukture. I još jedan navod kojeg je on kao profesor zasigurno primijetio. Ovdje je sigurno velika količina materijala, brojeva i svega ostaloga. Ali evo ja, demantirajući njegov netočan navod potvrđujem i iskazujem zahvalnost Ministarstvu financija na čelu s ministrom da su nam ovo ipak približili na jedan transparentan, dostupan, valjan način počevši od ovog CD-a jer moramo imati u vidu da su ovdje sve ove naše liste iskazane sadržajno, pojedinačno ali na kraju i konsolidirano. Znači, mogli su se podaci koristiti apsolutno u svakom trenutku sadržajno na mjestu gdje oni i jedu. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Damir Kajin.
Poštovani potpredsjedniče, cijenjeni gospodine ministre, uvažena gospodo zastupnici. Ma ima nekoliko stvari koje ovim rebalansom proračuna jednostavno trebalo sve obuhvatiti po mom mišljenju jasno, a nije. To je prije svega borba protiv droge. Poštovana gospodo, u protekla dva mjeseca, to je podatak koji me naprosto frapirao na području Grada Rijeke, bliže okolice od over doze ili direktne posljedice s drogom stradalo je osmero mladih ljudi u dobi recimo do 20 ili oko 20 godina. U istom periodu u Istri je, znači od početka godine do danas, stradalo dvoje mladih ljudi prema riječima voditelja jednoga takvoga centra doktora Ivančića. Inače, imali smo u zadnjih 9 godina otprilike u Istri kada gledamo trend od tri do devet predoziranih pod navodnicima. Prosjek je godišnje negdje oko njih petero. Što želim time reći? Zašto tako započinjem ovu diskusiju? Jednostavno zalažem se da se ovim rebalansom osiguraju sredstva za testiranje na drogu te djece koje pohađaju završne razrede osmogodišnje škole, odnosno djece koja idu u srednju školu, odnosno dečki i cure koji pohađaju fakultet. Ako smo u ovom proračunu mogli osigurati što je hvale vrijedna inicijativa znatna sredstva za ove besplatne udžbenike, odnosno udžbenike, domove itd. onda ne vidim problem da ne bi, ako postignemo jedan konsenzus možda taj konsenzus treba prije svega postići jedna stručna javnost a ne zastupnici da osiguramo i potrebna sredstva na testiranje na drogu. Drugo što bih želio reći je slijedeće. Logika je jasno jasna. U proračunu imamo negdje oko 5 milijardi kuna više ove godine no što smo planirali krajem 2006. Ako je tome tako onda je to znak ili nam ide pod navodnicima jako dobro čime se ne bi trebali baš zanositi ili bi možda s druge strane upravo zbog takvih financijskih pokazatelja trebali smanjivati poreze ili bi možda trebalo reorganizirati cijelu zemlju i kao što neki zastupnici se zalažu državu decentralizirati i regionalizirati. Govorimo o rastu od 7%. To je za hrvatske prilike impozantno, znam da je u Istri već nekoliko godina preko 11%, međutim to nikoga nije impresioniralo, nije to ni bitno, ali mislim da bi bilo možda dobro, to sam govorio i jutros ispred kluba IDS-a kada bi možda otvorili jednu raspravu i poveli diskusiju o potrebi smanjivanja PDV-a recimo sa 22% na 20, možda i na 18%. Vjerojatno bi minus 4 tih poena to bilo previše, to bi bio ekvivalent negdje od 6,8 milijardi kuna, ali mislim da već danas zemlja može realno PDV spustiti na 20% ili da bi možda jednako tako bilo oportuno uvesti neke diferencirane stope prije svega na čitav niz prehrambenih artikala. Kada bi to učinili mislim da bi postigli znatnu uštedu kod naših građana iako ja za razliku od nekih zastupnika radujem se da proračunski kapaciteti naših općina, županija, gradova itd. rastu, jer kada tome ne bi bilo tako onda ni milijun i 80 tisuća umirovljenika koliko ih ima na današnji dan ne bi mogli očekivati povećanje svojih mirovina, onda ni ovi koji su zaposleni, a koji dobivaju plaću iz tog javnog sektora ne bi se mogli nadati nekim povišicama. Kada taj proračun ne bi rastao ni prilike u zdravstvu se ne bi mogle sanirati itd., itd. Što još želim primijetiti? Jasno je kada govorim i spominjem penzionere zalažem se za izjednačavanje starih, novih umirovljenika. Vjerojatno će to biti učinjeno na onoj idućoj sjednici ovoga Doma jer je taj problem urgentan, to treba riješiti odmah, a čini mi se i logičan nastup tijekom jučerašnjih dana Državnog inspektorata u Medulinu gdje se plijeni tzv. falš roba, ali se opet u raciju krenulo iz Istre. Zašto se nije krenulo iz Zagreba, Zadra, Metkovića, Imotskog, Sinja, Slavonskog Broda ne znam, nego baš iz Istre, ali apsolutno stojim iza toga. Red treba zavesti jer u neredu stradavaju oni koji uredno podmiruju svoje obveze, prije svega prema državi i tako mi nije krivo zbog tog detalja, ali mislim da te akcije ili slične moraju biti permanentne tijekom cijele sezone i u svakoj od hrvatskih županija. Ono što je možda posebno intrigantno, to je obećanje Vlade da će se u slučaju da grad Opatija ne dobije 25% plus jedna dionica, da će ona biti ta ili ne znam hrvatski fond ili šta je ostalo od Hrvatskog fonda za privatizaciju koji će joj u slučaju da izgube spor doznačiti taj ekvivalent u novcu od tih 25% plus jedne dionice. To bi negdje moglo dostići iznos od 300, 400, 500 milijuna kuna, šta ja znam koliko. Jučer je ili prekjučer zapravo glasnogovornica Upravnog suda potvrdila da bi se upravnim spor u kojem "Essen Holding" tuži bivšu komisiju za vrijednosne papire, danas nam je to HAMFA zbog vlasništva nad "Liburnija" hotelima, trebao rješavati početkom jeseni. Mislim da i naši suci čekaju zapravo izborni rasplet, ali inače što je interesantno. Pustimo što "Essen Holding" prodaje te svoje dionice, zanimljivo je da je početni dug države prema "Essen Holdingu" povisio se i da sada iznosi između 1,2 milijarde, 1,3 milijarde kuna plus 15% kamata godišnje. Još uvijek čekamo ocjene legalnosti onog ugovora kojega je potpisala Vlada s gradom Opatijom 14.6. ako se ne varam. Taj rok za ocjenu te legalnosti je 29.7. i želim vjerovati da će normalno tijela dati jedno pozitivno mišljenje. Ono što me isto tako tangira, što mi je na duši to su prilike u "Lencu" odnos prema kooperantima, "Lenac" danas radi, 600 je tamo ljudi zaposleno, 300 kooperanata. Obveze ispoljavaju uredno u roku od 30 dana. Ja znam da na "Lencu" će prvaci ove Vlade dobiti otprilike onoliko glasova u Primorsko-goranskoj županiji koliko ih je Račan 2003. dobio gradnjom Dalmatine u Zadarsko-kninskoj županiji i utoliko za mene "Lenac" ni na koji način ne treba biti političko pitanje, to se ne politizira, već se ga mora doživljavati isključivo kao egzistencijalno i jasno prvorazredno gospodarsko pitanje. Međutim, zašto ja sad spominjem te nepodmirene obveze kroz stečajni plan kooperantima. Jer ako želimo taj postupak okončati u ovoj godini sumnjam da će to ići bez intervencije Vlade. Međutim, nešto drugo je za mene daleko intrigantnije. To je što će ovaj Dom sutradan usvojiti ovaj okvirni program za refinanciranje, ne znam kako se točno sada zove hrvatskog gospodarstva u iznosu od 100 milijuna eura znači kojega je ministar Šuker potpisao sa prvacima Svjetske banke, zadužene za Hrvatsku, a gdje se planira da će se prodati udjeli jednog od hrvatskih velikih brodogradilištima. Mislim prije svega ili misli se prije svega na "Uljanik". Ako se to dogodi jao si ga i "Uljaniku", jao si ga i "Lencu" i mislim da takvu jednu političku drskost i gospodarsku štetu nitko, barem ne od Vlade neće učiniti ja bih rekao Istarsko primorsko-goranskim prostorima. Za kraj još jednu stvar. O brodogradnji se ovdje na žalost malo govori. Ogroman napor čini Vlada da nešto stabilizira. Na žalost ne ide joj od ruke. Veće su dubioze u hrvatskim velikim brodogradilištima nego u "Lencu", ali oni su državna poduzeća pa se tu ne bi trebalo ništa bitnije događati osim što ćemo iz godine u godinu morati usisavati u ta društva milijarde i milijarde kuna. Ono što ja osobno želim da se osigura barem potreban novac za projektnu dokumentaciju željezničkog tunela kroz Učku. Time ne da bi dobila Istra, Istra bi ovdje možda najmanje dobila. Najviše bi dobio Grad Zagreb, Hrvatske željeznice, jer bi na taj način ta naša željeznica bila povezana s Italijom dalje prema Francuskoj, Barceloni i tome slično. Sumnjam da će se nešto po tom pitanju učiniti, ali ako ove godine idemo u raspisivanje natječaja za tri tunela cestovna dužine možda 15-tak kilometara, ako ove godine idemo za raspisivanje natječaja za jedan željeznički tunel dole kraj Zadra u dužini nekih 3 kilometra, mislim da bi trebalo već jednom otvoriti pitanje i ovog željezničkog povezivanja Istre s maticom domovinom a ne da se taj promet odvija preko susjedne nam Slovenije.
Zahvaljujem. Replika uvaženi zastupnik Dorić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Netko me je isključio. Kolega Kajin! Ja se slažem dakle testiranje na drogu da, ali to nije rješenje problema o kojem ste počeli pričati. Naime, rješenje je u prevenciji ovisnosti. Nadam se da se slažete, a to je problem ovoga rebalansa. Pogledajte kako se planira izdvajati za izvannastavne aktivnosti učenika u osnovnim i srednjim školama. Kako ih namjeravamo skinuti sa ulice? Koliko više sredstava namjeravamo za te zadatke prema mladima? Kako pomoći njihovim nastavnicima da realiziraju te izvannastavne programe? Pogledajte malo proračun pa ćete vidjeti. I ovdje ćete negdje naći možda mali porast. Ali porast koji je srazmjerno porastu proračuna, ono što je maloprije kolegica ispravila pa nisam mogao reći, koji je znatno niži od porasta samoga proračuna, stope rasta proračuna. Vlada time nam šalje jasnu poruku što misli o ovim segmentima o kojima ste govorili vi i ja.
Odgovor na repliku.
Poštovani gospodine Doriću! Ja doista moram priznati kada je droga posrijedi, ne znam puno o tom problemu, ali kao i svaki roditelj u ovome Domu silno se plašim da nam djeca naprosto ne bi od toga stradala. Svi se mi slažemo da je to ogroman problem. Ponavljam, osmero mladih ljudi, kad sam pročitao taj članak u "Novom listu" naprosto zgrozio sam se, u zadnjih dva mjeseca preminulo je u Rijeci ili u neposrednoj blizini Rijeke. Razgovarao sam i jutros sa ljudima iz Županije Istarske. Kažu od početka godine do danas dvoje, moguće je očekivati da do konca godine će još netko stradati. Imamo situaciju da nam od droge umire ma jedna petina ili jedna četvrtina ljudi koliko stradava na našim prometnicama. Ja znam da je to toliko ozbiljno pitanje da se njime prvenstveno, dominantno trebaju baviti jasno uz roditelje stručnjaci. Ali mislim, ako možemo i sami na neki način pridonijeti osiguravanjem određenih sredstava i ako bi možda taj pristup testiranja tome pridonio da sve trebamo učiniti da osiguramo sredstva i da na taj način barem "jedne brige" pokušamo riješiti roditelje. I da dobiju jedno dodatno povjerenje u institucije u koje šalju djecu. Mislim evo, govorim to iz srca, ne govorim tu kao netko tko je imao taj problem u obitelji, ali bojim se da taj problem može svakoga pogoditi.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Božidar Pankretić. Nije u dvorani. Gubi pravo na raspravu. Zlatko Koračević. Nije u dvorani. Gubi pravo na raspravu. Riječ ima uvaženi zastupnik Nikola Vuljanić. U dvorani je i ima pravo na riječ.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ma već je dosta argumenata podijeljeno oko proračuna ovdje, konačno vidi se i po broju prisutnih da su ljudi uglavnom iscrpili ono što imaju namjeru reći. Međutim čini mi se da bi trebali još par aspekata naglasiti. Vrlo je pohvalno da proračun raste, vrlo je pohvalno da raste tako što raste prihod države. Međutim nije pohvalno kad se to zasniva na sustavu ki bi da bi, a čini mi se da je u ovom trenutku to rezon. Porast bruto društvenog proizvoda u prvom tromjesječju je blizu 7% ili 7%, a konto toga rade se projekcije do kraja godine. Svi dobro znamo da je to nerealno. Svi dobro znamo da to zapravo nema smisla i da će sljedeći rebalans proračuna negdje u jesen ako do njega dođe, ako prije toga ne budu izbori zapravo vratiti stvari na nekakve realne granice od četiri do četiri i po, pa možda i pet posto stvarnog porasta bruto društvenog proizvoda. Dakle ovih 5 milijardi i nešto više novaca koji se sad pojavljuju u proračunu stoje čini mi se na klimavim nogama, broj jedan zbog ovih pretpostavki. A broj dva zato što je porast bruto društvenog proizvoda u prvom tromjesječju dobrim djelom bio diktiran porastom potrošnje. Nešto se prodalo, nešto se podijelilo ljudima, prije svega umirovljenicima. Onda se dosta toga ubacilo u potrošnju. Došlo je do rasta PDV-a i to se odjednom iskazalo kao nama puno bolje ide. Ma ne ide nam puno bolje. Prodali smo komad porodične imovine, prodat ćemo i drugi komad porodične imovine, ali to neće vječno trajati ne. Em porodične imovine nema neograničeno i baš se sve ne može prodati, nešto mora i ostati u kući. Dakle ulaz je dubiozan. Izlaz odnosno potrošnja. Ne znam jeste li možda pogledali amandmane na proračun, kad je donašan proračun za ovu godinu tamo s kraja prošle godine. Ti amandmani se dobrim dijelom poklapaju sa ovom kolonom porasta u sadašnjem rebalansu proračuna. Dakle, Vlada je prihvatila amandmane opozicije, na koncu balade jednim dobrim dijelom, barem u generalnim stavkama, ne u detaljnoj raspodjeli ali u generalnim stavkama da. Ma nije trebalo čitavog tog cirkusa. Da smo malo realni u trenutku kad se daju amandmani na proračun i kad se vidi da imaju smisla, pa Vlada koja stvarno brine o dobrobiti ove zemlje, prihvatila bi takve amandmane, ne bi ih nakon godinu, ne godinu ali eto, osam mjeseci ukalkulirala u nekakav porast koji će možda biti, možda neće biti. Htio bih nešto reći i o načinu na koji odlučujemo o ovom proračunu. Činjenica da ovdje ima dvadesetak, dvadeset i pet zastupnika proizlazi i dobrim dijelom iz toga jer ljudi nisu imali vremena to pročitati a još manje proučiti. Kolega Dorić je rekao koliko je to stranica. Ja ih nisam zbrajao i množio ali cifra je u svakom slučaju impozantna. Ne moguće je da čovjek o tome stekne cjelovito sliku. Mi koji smo se odlučili za diskusiju, odlučili smo se zato jer smo uzeli jedan segment i u tom segmentu pokušali sagledati čitavu sliku, plus ovaj zbirni dio u kom se vidi kamo Vlada usmjerava postojeća i dodatna, buduća nekakva sredstva. Htio bi reći par riječi o dijelu proračuna koji se tiče obrazovanja koji mi se čini ključnim, uvijek mi se činio ključnim možda zato malo jer sam profesionalno deformiran ali i zbog onog što nam je pred par godina rekao onaj irski ministar kad je bio u posjeti Republici Hrvatskoj pa su ga pitali hrvatski čelnici kako ste to napravili to irsko čudo, šta ste napravili. Pa veli najprije smo se odlučili, pa smo onda uložili izuzetno velika u obrazovanje, onda smo još malo razmišljali pa smo uložili u obrazovanje i na koncu smo još uložili u obrazovanje. Oni su shvatili što znači društvo znanja, shvatili su kud ide ovaj globalizirani svijet. Mi to shvaćamo srazmjerno polako. Naime, sredstva za obrazovanje su porasla za nekih 209 milijuna kuna prema ovom rebalansu proračuna što je pohvalno, međutim to je još uvijek ispod generalnog porasta sredstava u proračunu. To je otprilike procentualno polovica. Ali treba vidjeti kuda ta sredstva idu. Od 209 milijuna kuna porasta 103 milijuna kuna ide u osnovne škole od toga 90% za plaće, za porast plaća. 45 milijuna od ovih 209 milijuna ide u srednje škole također za porast plaća. Sa 10 milijuna više financira se prijevoz učenika što je isto pohvalno i što je lijepi predizborni potez ove Vlade i mislim nema Vlade koja ne bi to iskoristila da nešto tako popularno napravi, i dobro da je to napravljeno. 38 milijuna odlazi u visoko obrazovanje viška također uglavnom za porast plaća. 16 slovom i brojkom, 16 milijuna kuna odlazi za znanstveni i tehnološki razvoj, 10 milijuna za institute, za rad u znanstvenim institutima i 80 milijuna za subvencioniranje udžbenika za, pretpostavljam da su to udžbenici za prve razrede srednje škole ovo što je Vlada obećala. Dakle, sve to skupa je pohvalno, sve to skupa je dobro ali sve to skupa s jedne strane samo krpa dosadašnju groznu situaciju gdje profesor u srednjoj školi zarađuje 4 tisuće kuna po prilici na razini malo bolje plaćene konobarice u malo boljem zagrebačkom kafiću, naravno bez bakšiša. I situaciju u kojoj su škole i fakulteti uglavnom na rubu preživljavanja. Ne zna se točno da li će se idući mjesec moći platiti troškovi ili ne. To, dakle potezi ove Vlade u ovom segmentu pokrivaju tu situaciju i čine ju malo snošljivijom prije izbora što je isto pohvalno, Vlada nastoji pridobiti i taj dio biračkog tijela ali od razvoja, od stvarnog ulaska u društvo znanja u tim potezima nema ama baš ništa. Slična situacija je u zdravstvu. Kompletan porast od milijardu i čini mi se 200 milijuna kuna, mislim da je toliko, odlazi u Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, dakle za pokrivanje troškova i dugova koji su nastali do sada. Situacija će se malo primiriti ako stvarno ti novci dođu, ako se ostvari proračun situacija će se malo primiriti, neće biti toliko prigovora kako ih je bilo do sada ali riješit se neće ništa. I vidim da mi vrijeme ističe. Još samo jedna stvar koju je Vlada obećala napraviti baš u ovom rebalansu proračuna a to jest osigurati sredstva za ostvarenje one naše odluke o aktiviranju ZERP-a početkom iduće godine. Za veletržnice Vlada je izdvojila 2 milijuna kuna, za ribarsku flotu subvencije 25 milijuna kuna i za obalsku stražu 24 milijuna kuna. E sad smislite što će se s time napraviti i koliko ćemo mi sada moći se recimo ravnopravno boriti sa švercerima i sa talijanskim ribarima i drugim europskim ribarima kad ponosno proglasimo naš ZERP i kažemo e sad to je naše. S tim novcima neće moći ništa napraviti. Hvala.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Jelkovac.
Poštovani gospodine dopredsjedniče, ispravio bih dva navoda kolege Vuljanića. Prvo je, ne znam na koji način ispraviti njegovu izjavu da je rebalans rađen po principu ki bi da bi i na bazi prvih pet mjeseci. On nije rađen samo na bazi prvih pet mjeseci, on je rađen i na temelju projekcija ali naravno kod projekcija treba uzeti bazu dosadašnje ostvarenje jer ja doista ne vidim drugog načina na koji se neka budućnost može planirati nego i analizom onog što je bilo u prošlosti. I slijedeća stvar koju želim ispraviti je njegova izjava da je razlog ovog povećanja porast potrošnje temeljeći to na izjavi da raste porez na dodanu vrijednost. Ako gledate na stranici 4 ovu tablicu onda ćete vidjeti da od onih značajnijih izvora PDV raste puno manje i nego što raste porez i prirez na dohodak i porez na dobit. Prema tome, nikako ne može stajati ova vaša izjava.
Ispravak netočnog navoda uvažena zastupnica Lelić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega je rekao ovo što je kolega Jelkovac rekao da je napravljen po sustavu "ki bi da bi", ja istina ne znam šta bi to baš točno značilo "ki bi da bi" ali znam da je rebalans rađen na osnovu točnih pokazatelja a to da je porez na dohodak veći za 244 milijuna kuna, prihodi od poreza na dobit za 700 milijuna kuna itd., zatim da su u 2007. godini prihodi poslovanja za 3 milijarde i 496,9 milijuna kuna manji od rashoda. Zatim je rekao da nije nam potreban ovaj cirkus, to apsolutno se ne može nazvati cirkusom, to je redovita procedura rebalansa proračuna što se radi na svim nivoima i na jedinicama lokalne samouprave i dalje. Zatim, da je situacija u zdravstvu, da se ništa nije napravilo ni sa zdravstvom, da i situacija će se malo primiriti itekako se napravilo jer će se podmiriti sva dospjela potraživanja. I to je prvi puta da su se sva dospjela potraživanja podmirila bez dodatnih zaduživanja što do sada nije bio slučaj. Hvala.
Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Markovinović. … [[Upadica se ne čuje.]] Po redu. Ja sam đentlmen ali po redu.
Kolega izjavljuje da je plaća srednjoškolskih profesora 4 tisuće kuna. Pa ja znam da plaća nije dovoljno velika ali možda je prosjek plaća u srednjoj školi 4000 kuna, sa čistačicama, domarima, ložačima i slično. Plaće su ipak veće bar 1000 kuna, a ja vam samo mogu reći da u osnovnoj školi koja ima manje plaće od srednje škole je to već i prosjek preko 5000 kuna. Tako da evo ne bih htio da obmanjujemo javnost tim prije što i srednjoškolski sindikati su velim potpisali ugovore sa Vladom i da se to ispunjava opet velim na vašu žalost.
Ispravak netočnog navoda uvažena zastupnica Nevenka Majdenić.
Gospodine potpredsjedniče, evo zastupnik Nikola Vuljanić je rekao da je cijelo povećanje prihoda je to što smo prodali porodičnu imovinu što uopće nije točno. Ovi povećani prihodi odraz su većeg ubrzanja gospodarskih aktivnosti, a time su i povećani, time je došlo do povećanog priljeva proračunskih sredstava, a isto tako treba reći da i ovo Ministarstvo financija vodi jednu uspješnu borbu protiv sivog tržišta pa je i to doprinos ovim povećanim prihodima.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Zvonimir Sabati. Nije u dvorani, gubi pravo na raspravu. Dragutin Lesar, nije u dvorani gubi pravo na raspravu. Biserka Perman, odustala. Oprostite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Premijer je jutros spomenuo povećanje prihoda proračuna od čak pet milijardi i smanjenje deficita ističući njegovu poticajnost i razvojnost. Ali teško je složiti se s tim ako tu poticajnost i razvoj ne možete iščitati iz proračunskih stavki koje su svedene uglavnom pod zajedničku kapu i iz koje je onda, iz koje će onda Vlada dijeliti prema tko zna kojim kriterijima, tko zna kojom dinamikom i tko zna kojim aršinima. Vjerojatno prema predizbornim potrebama HDZ-a! Uspjela sam pronaći samo 11 aktivnosti i projekata iz Primorsko-goranske i 7 iz Istarske županije koji se poimence mogu locirati i u ovom proračunu. Podsjećam da se radi isključivo o ranije preuzetim obvezama. Dakle, od novih investicija i razvojnih projekata nema ničega. Cijeli komad kolača iz ovog proračuna za ove dvije županije može se svesti na nekih 400 milijuna kuna što je manje od pola posto ukupne proračunske mase, a ni rebalans nije promijenio to stanje. Pitam se gdje se tu očituje regionalni razvoj i decentralizacija države. Čitav niz projekata ostao je nepokriven. Istaknut ću samo Zračnu luku “Rijeka“ i riječku obilaznicu, odnosno dionicu Orehovica - Diračije koja je spojnica autoceste Rijeka – Zagreb i autoceste Rupa – Rijeka – Žuta Lokva na kojoj su izgrađena 4 vijadukta od nikuda nikamo bez ikakve naznake o tome hoće li i kada biti dovršena. A turistička sezona je započela i ježim se od pomisli na prošlogodišnje prometne kolapse na obilaznici i u samom centru Grada Rijeke. Treba se prisjetiti i čitavog niza projekata i kapitalnih investicija u ove dvije županije na koji smo ukazivali svojim amandmanima prilikom donošenja proračuna za ovu godinu, a koji nisu ni na koji način uzeti u obzir iako su itekako opravdani, a za koje ni u ovom rebalansu nema ni lipe. Oni se odnose na sanaciju i dogradnju objekata lučke infrastrukture na Cresu, Lošinju, Krku, Rabu, Jablancu, Umagu i Puli, zračnih luka Rijeka, Grobnik i Rab, cesta u Primorsko-goranskoj županiji, objekata u zaštiti okoliša, kulturnih, školskih i zdravstvenih objekata u Rijeci, Puli, Kastvu, Matuljima, Delnicama, Rabu, Pazinu. Nasuprot tome, oko šest milijardi kuna svedeno je na dvadesetak proračunskih stavki iz kojih nitko ne zna koliko kome pripada. Radi se o decentraliziranim funkcijama, regionalnom razvoju, brodogradnji i brodarstvu, prometu, turizmu, obrazovanju, zdravstvu i socijalnoj skrbi. Želim se posebno osvrnuti na glavu sporta u Ministarstvu znanosti, obrazovanja i sporta. Za programe, za potrebe programa javnih potreba u sportu, odnosno Hrvatskog olimpijskog odbora predviđeno je oko 72 milijuna kuna što je tri milijuna manje nego 2005. godine, a za 2006. je bar u obrazloženju proračuna bilo navedeno kolika su izvorna proračunska sredstva za sport, a koliko su sredstva iz igara na sreću, pa je bilo vidljivo da su ona na razini 30 milijuna kuna već sedam godina. Sada čak ni u obrazloženju proračuna ne piše koliko se iz proračunskih sredstava stvarno izdvaja za sport. Prisjetimo se da je za 2006. godinu bio planiran približno isti iznos koji je rebalansom polovinom prošle godine smanjen za gotovo 10 milijuna. Kako je ovaj prijedlog približno isti kao ove godine, jasno je da su ulaganja u sport ponovo drastično smanjena. Tako nam ni novi Zakon o sportu ne može pomoći da bi se stanje popravilo posebice kad se zna da čitav niz vrlo značajnih podzakonskih provedbenih akata nije donesen od kojih su najvažniji Nacionalni program sporta, a smanjenje stavki Nacionalno vijeće za sport na 46% plana i preoblikovanje sportskih klubova na 60% samo za sebe govori o stvarnim namjerama Vlade i nadležnog ministarstva po pitanju oživotvorenja Zakona o sportu. Ne znam zašto su napušteni projekti obnove i izgradnje sportskih objekata, prevencije nasilja u školama sportom, poticaj sporta u vrtićima i učeničkim domovima, sportski programi prevencije ovisnosti i programi standarda za izgradnju sportskih objekata. Za poticajne programe ravnopravnosti spolova u sportu iznos od 200 hiljada smanjen je ovim rebalansom na sto hiljada, razvoj sporta na otocima iznos je ostao na simboličnoj razini od 200 hiljada kuna, a poticanje olimpijskog sporta na Bjelolasici smanjeno je od 9 i pol milijuna od prošle godine na 8, a ovim rebalansom na 2,7 milijuna. Za Hrvatski para olimpijski odbor predviđeno je dva milijuna manje nego lani. U Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi podsjetit ću da su u okviru programa borbe protiv zaraze HIV-om odnosno protiv AIDS-a napušteni projekti edukacije o HIV-u i AIDS-u u srednjim školama, pristup testiranju i konzultacijama o HIV-u i AIDS-u, psiho socijalna pomoć oboljelima od HIV-a i AIDS-a kao i smanjivanje rizičnog ponašanja u rizičnoj populaciji. Pitanje je zašto kad je rizik od ove opake bolesti sve veći u društvu, a i s obzirom na broj ovisnika i rizičnih skupina. Zbog svih ovih razloga ne mogu dati svoju potporu ovom rebalansu, a s obzirom na dosadašnju praksu donošenja proračuna nisam podnosila amandmane vezane za spomenute projekte u Primorsko-goranskoj i Istarskoj županiji nego samo dva amandmana koji se odnose na područje sporta. Hvala lijepo.
Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Jelkovac.
Gospodine potpredsjedniče, kolegica Perman rekla je citiram: "Vlada će dijeliti novce prema tko zna kojim kriterijima i tko zna kojom dinamikom". Mislim da to treba ispraviti jer takova izjava ne može stajati. Zna se kako se dijele, odnosno raspoređuju novci i kojom dinamikom. Novci se raspoređuju u skladu sa pozicijama u proračunu koje će nadam se sutra usvojiti ovaj Dom, a dinamikom u skladu sa punjenjem proračuna do konca proračunske godine.
Ispravak netočnog navoda, uvažena zastupnica Zdenka Babić Petričević. Povreda Poslovnika, izvolite.
Kolega je povrijedio članak 209. Poslovnika jer je ispravljao moj netočan navod koji uopće nije netočan. Naime ja nisam tvrdila kako će Vlada dijeliti, ja sam se upitala kao pitanje postavila kojim aršinima i na koji način će to … Prema tome nisam ništa ustvrdila što bi on trebao ispravljati.
Ali ne mogu ja biti sudac koji će presuditi koji je navod točan, jer smatram da nije povrijeđen Poslovnik. Ispravak netočnog navoda, uvažena zastupnica Zdenka Babić Petričević.
Gospodine dopredsjedniče, štovana kolegice. Nije točno da su ulaganja u šport drastično pala. Novim Zakonom o športu ostvarene su pretpostavke za poticanje razvoja vrhunskog sporta i profesionalnih športaša. U proračunu za 2006. godinu za šport je izdvojeno 124,4 milijuna kuna što je 59% više u odnosu na izdvajanje 2003. godine, a sada dodatna izdvajanja za Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa također povećava onu stavku za koju vi kažete da su ulaganja za šport drastično pala, pače suprotno od toga.
Povreda Poslovnika, ajde izvolite.
Pa moram se osvrnuti na ovo jer je ovo zaista povreda Poslovnika. Naime kolegica …
Recite mi koji je članak povrijeđen?
209. Naime kolegica je ispravljala moj netočan navod gdje sam se ja osvrnula na izdvajanje o sportu što nije točno jer je u ova izdvajanja koja su ovdje navedena i u proračunu i u rebalansu, uključena i izdvajanja iz Hrvatske lutrije, odnosno iz igara na sreću što ranijih godina nije bio slučaj. Dakle nije ispravila moj netočan navod.
Ne radi se o povredi Poslovnika, budući drugi put uzastopce kršite Poslovnik, dodjeljujem vam opomenu. Ispravak netočnog navoda, uvažena zastupnica Majdenić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo zastupnica Perman je rekla da je ovaj rebalans proračuna rađen prema predizbornim … Hrvatske demokratske zajednice što to nije točno. Ovo je jedan kvalitetan i realan proračun kojim se uvećani povećani prihodi a ulaže u daljnje ulaganje u ravnomjeran regionalni razvoj u znanje izvrsnost, izdvajaju se za sustav potpora poljoprivrednicima, ribarima i hrvatskom selu, izgradnja socijalno pravednog društva i mislim da bi to trebao biti program svih stranaka.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvažena zastupnica Lelić.
Potpredsjedniče, evo kolegica je rekla da za prevenciju HIV-a i sve ove druge stavke u tom smislu da su smanjene, što nije točno. Ako pogledate lijepo ovdje da stavke nisu ni jedna od njih nije smanjena nego da su ostale na istoj razini. Hvala.
Zahvaljujem. Idemo dalje. Riječ ima uvaženi zastupnik Jure Bitunjac.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, gospodine ministre. Ja ću se samo kratko osvrnuti na rebalans proračuna za 2007. godinu gdje su proračunski prihodi veći za 5 milijardi kuna. Svjedoci smo da u sredstvima javnog priopćavanja, elektroničkim medijima smo vidjeli pozitivno reagiranje stručnih krugova, ali i pozitivno reagiranje najšire javnosti s obzirom na učinke koje je polučila ova Vlada u protekle nepune tri i pol godine. To je svakako rezultat gospodarske i socijalne politike koji je Vlada provodila u ovom mandatnom razdoblju. Želio bih samo istaknuti ono što je već i od strane predlagatelja, a i od strane nekoliko kolega i kolegica rečeno. Mislim da su ti podaci nezaobilazni, znači da je realan rast bruto domaćeg proizvoda 7%, deficit je 2,6% i ono o čemu se danas često pričalo jest pitanje jest nezaposlenost, odnosno zaposlenost. Evidentno je da je u 2006. godini stopa nezaposlenosti, anketna stopa nezaposlenosti bila 11,2% a prema Državnom zavodu za statistiku s obzirom na evidentirani na Zavod za zapošljavanje 16,6%. Međutim u 2007. godini u travnju stopa nezaposlenosti je sada 10,6% anketna a 15,9% prema podacima Hrvatskog zavoda za zapošljavanje. Ako usporedimo te podatke sa 2001. i 2002. odnosno 2003. godinom, očito je da je otvoreno novih 80-85 tisuća radnih mjesta i samo ću spomenuti to da u 4. mjesecu ove godine ukupno zaposlenih je milijun i 470 tisuća, znači bez efekata sezone koja je pred nama i da ćemo sigurno na kraju godine biti u blizini ili oko cca milijun i 500 prosječno zaposlenih tijekom 2007. godine. Spomenuti ću to da je 2003. godine broj zaposlenih na razini cijele godine bio milijun 392 tisuće. Svakako bih istaknuo i činjenicu da ovim rebalansom proračuna rješava se pitanje koje je već nekoliko godina, 7-8 godina je aktualno u Hrvatskoj, to je pitanje rješavanje duga Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. Ono što mene kao zastupnika koji dolazi iz područja koje je ipak na neki način ekonomski način inferiornije, jest pitanje ravnomjernog razvoja cijele Hrvatske poglavito ovih krajeva kao što je Dalmatinska Zagora, područje Cetinske krajine, grad Sinj i tako. Smatram da ekonomski nerazvijenim područjima ova Vlada apsolutno i putem proračuna a poglavito kroz državna javna poduzeća da dosta toga radi, da dosta pomaže. Svjedoci smo otvaranja novih radnih zona i smatram da poticajima od strane Ministarstva gospodarstva kad je riječ o radnim zonama te poticajima za malo i srednje poduzetništvo i Fonda za regionalni razvoj kao i Ministarstva poljoprivrede da su napravljeni značajni i veliki pomaci. Međutim nezaobilazna, nezaobilazna su svakako državna javna poduzeća pa ću samo spomenuti da smo baš prekjučer u Sinju imali otvaranje nove vodospreme i rekonstrukciju crpne stanice koja pokriva 75 tisuća ljudi. To je znači buduće cijele Cetinske krajine plus dobar dio Dalmatinske Zagore i na tu, na taj vodoopskrbni sustav ostavljeno je još 5 gospodarskih zona. Drugim riječima ako ne riješimo ove temeljne stvari po pitanju infrastrukture onda nema ni razvoja gospodarstva. I upravo vidimo da to ova Vlada i nadležna ministarstva rade. Svakako bih spomenuo i Hrvatske ceste. Mogu reći da ovih dana počima, ovih dana će biti natječaj za rekonstrukciju dvije državne ceste, jedne koja poveziva Sinj sa Mućem i druge Sinj sa Vagnjom, to je granica prema Bosni i Hercegovini. I smatram da uz brzu cestu Sinj-Split otvaraju se nove perspektive za razvoj, za razvoj Cetinske krajine, a mislim da se tako radi i na drugim područjima Dalmatinske Zagore. Drugim riječima ljudi trebaju ostati, trebaju biti dobro povezani, prometno povezani i treba riješiti pitanje hvala Bogu i energetike. U svakom slučaju kad je riječ o razvoju gospodarstva koji se danas nameće kao jedan od prioriteta ove hrvatske Vlade ali i svih vlada do sada, smatram da treba uspostaviti a to je ova hrvatska Vlada uspostavila jedan partnerski odnos, znači Vlada, poduzetnici i jedinice lokalne samouprave. Preduvjet za to svakako je … [[Govornik se ne razumije.]] a očito je da ova hrvatska Vlada to zna. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Replika uvaženi zastupnik potpredsjednik Doma Mato Arlović.
Gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, kolega Bitunjac je otvorio jednu vrlo interesantnu temu koja se zapravo vodi na ujednačeni ili jednaki razvoj svih krajeva Republike Hrvatske. I u tom pogledu treba ipak povući jednu finu razliku znate koja je na prvi pogled je semantička ili formalna, je zapravo veoma, veoma sadržajna. To je pitanje jednakog pristupa. On u svojoj može značiti jednako priznanje za, isto jednako priznanje za iste sposobnosti, a drugo je pitanje kada se govori o jednakom startu. E sad jednaki start treba proizvesti, treba stvoriti uvjete da u jednakim mogućnostima jednako svi krajevi Republike Hrvatske mogu u razvoju krenuti. Činjenica je htjeli mi to ne htjeli, a kamo sreće da smo mnoge stvari mogli izbjeći da nije bilo velikosrpske agresije, da nije bilo rata, da nije bilo razaranja, da nije bilo svega onoga što je uz to proizvedeno i proizašlo i proizvedeno i proizašlo jednim dijelom iz loše pretvorbe i privatizacije, ali je nažalost konstatacija koja se mora na osnovu svih tih stvari povući da su pojedini dijelovi Republike Hrvatske u gospodarskoj, u infrastrukturnoj situaciji u nejednakom startu. I ovdje se otvara pitanje ne povodom rebalansa nego povodom koncepcije i strategije razvoja Republike Hrvatske a proračun treba biti instrument njegova ostvarivanja zapravo kako stvarati jednaki start za sve naše područje i sve naše regije da bi mogli ujednačeno se razvijati i istodobno dati ukupni doprinos razvoju Republike Hrvatske. To je bit stvari. Ja se slažem kad vi … [[Govornik se ne razumije.]] to za Sinjsku krajinu. Ali kad pogledate u cjelini onda je problem puno, puno ozbiljniji nego što je pitanje same jednakosti.
Odgovor na repliku [[Upadice se ne razumiju.]] Odgovor na repliku.
Hvala, hvala lijepo. Pa načelno kolega Arlović ja se samo slažem da treba doći u poziciju svaki dio Hrvatske da bude, da polazi sa istih startnih osnova. Međutim moramo biti svjesni i nasljeđa koje već decenijama, godinama postoji, koje je prisutno i smatram da upravo gospodarskom politikom, politikom ravnomjernog razvoja ova Vlada u rješavanju u prvom redu komunalne i druge infrastrukture stvara preduvjete da bi oni koji su danas inferiorni, oni koji moraju ići sa svojih područja, ja sam ilustrirao samo Sinj i Cetinsku krajinu. Tako sam mogao govoriti o cijeloj Dalmatinskoj Zagori ili možda ne znam ni ja o nekim drugim dijelovima Hrvatske, ali s obzirom da dolazim iz Sinja onda sam i to htio ilustrirati, ali smatram da Vlada otvara, da ova Vlada otvara nove perspektive za te ljude, za ta područja. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Riječ ima uvažena zastupnica Vesna Škare-Ožbolt.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre meni se čini da smisao ovog rebalansa proračuna za 2007. godinu je kako se dopasti biračima a ne kako osigurati razvoj zemlje? Ovaj posljednji rebalans Vlade je znakovit. Naime može se napraviti paralela sa tri prijašnja rebalansa, a ona su takva da je svaki rebalans dizao prašinu, ali nije se puno mašina odnosno možemo ga usporediti sa automobilom micala sa mjesta. Vidi se kada se usporede sva tri rebalansa da je bilo previše vrludanja, financijskog lutanja, … [[Govornica se ne razumije.]] i da je umjesno pitati se ima li uopće pilota u avionu odnosno ima li Vlada gospodarskog stratega koji bi znao rukovati komandnom palicom i pravilnom raspodjelom novca koji mi skupi sposobni ministar financija. Ja naravno želim čestitati na ovih 5 milijardi kuna skupljenih u proračunu, ali kao što sam rekla nije dovoljno biti računovođa državne riznice ili sakupljač novca koji kontrolira ulaz i izlaz novca nego treba biti doista i gospodarski strateg koji će na primjer umjesto povećanja novca za nezaposlene 200 kuna, umjesto povećanja broja nezaposlenih ulagati te novce u smanjivanje nezaposlenih odnosno otvaranje radnih mjesta. Odnosno osiguravanja uvjeta za otvaranje novih radnih mjesta. To bi radio gospodarski strateg. Pa je ovo očiti pokazatelj da je ovo čisti izborni rebalans. Ja neću sad govoriti kakav je bio rebalans proračuna u 2004. On je bio u znaku povećanja prihoda od dividende HT-a i trošarina. Tada je ministar financija govorio kako će se smanjiti ogromni vanjski dug, a u međuvremenu vanjski dug je narastao na zastrašujućih 7,1 milijardu EUR-a. To je skoro otprilike, skoro 2/3 duga koji danas ima, vanjskog duga koji ima Srbija. Zastrašujuće. Rebalans proračuna u 2005. godini bio je malo depresivan. Ministar je tada najavio lošu naplatu PDV-a i trošarina. Isto tako najviše novca je otišlo u mirovine, u plaće i na stambeno poticajnu štednju i tada se Vlada jako zabrinula s pravom što politika zapošljavanja nije donijela dobre rezultate. Tada isto gospodarstvo preraspodjelom nije dobilo nikakve posebne stimulanse. Rebalans proračuna za 2006. godinu, cilj rebalansa kako je tada ministar najavljivao bio je osiguranje makroekonomske stabilnosti, veće stope gospodarskog rasta, veći životni standard građana i tada rečeno da je cilj smanjiti vanjski dug. I nakon rebalansa novca su više dobili isti ovi korisnici koji su dobili ove godine, međutim opet na gospodarskom polju nije se puno toga vidjelo. I sad gdje su ti pozitivni trendovi? Naravno da ih ima, a da li su oni toliko značajni da bi se trebalo toliko slavodobitno mahati s njima? Ja sam već danas nekoliko puta rekla koliko je vanjski dug narastao. Narastao je ne samo vanjski, nego i unutarnji, da je narastao broj nelikvidnih poduzeća. Jučer je npr. su analitičari Raifaisen banke rekli da je tijekom svibnja zabilježeno pogoršanje kretanja u robnoj razmjeni s inozemstvom, zabilježen je značajni i snažniji rast uvoza od izvoza i to na godišnjoj razini. Prema podacima Državnog zavoda za statistiku vrijednost izvezenih dobara iznosila je oko 760 milijuna eura, a to je npr. u usporedbi sa svibnjem 2006. godine rast vrijednosti od 8,1%, ali istovremeno je u Hrvatsku uvezeno roba u ukupnoj vrijednosti od tisuću 734 milijuna eura, što predstavlja najviše zabilježenu vrijednost uvoza. I sad tako redom mogla bih citirati navedena kretanja, generirali su deficit u robnoj razmjeni od preko 973 milijuna eura što predstavlja godišnji rast od čak 21,1%. Brži rast uvoza od izvoza unatoč značajnijoj većoj bazi utjecaju na smanjenje pokrivenosti uvoza izvozom na svega 43,9%. I to su pokazatelji. Možemo se mi na njih ljutiti, ali oni su neumoljivi. Likvidnost zdravstvenog sustava je također najgora u posljednjih 15 godina. Obavezne bolnice nikad nisu bile veće, rokovi plaćanja nikad nisu bili duži i doista dobro je da se sada odlučilo konačno, a bilo je takvih pokušaja i prije, međutim bezuspješno da se najveći dio duga riješi. Međutim taj najveći dio duga se rješava, ali dug zdravstva još uvijek neće biti do kraja rješen. I sad dopustite mi da nešto kažem o proračunu Ministarstva pravosuđa. To me je sad podsjetio zastupnik Pero Kovačević. Ministarstvo pravosuđa dobilo je 74 milijuna kuna ukupno. Samo ministarstvo dobilo je 22 milijuna kuna, odnosno 20 milijuna kuna ostvaren na konto tri četiri tri četiri. Ostali nespomenuti financijski rashodi. To je potpuno novi konto. Potpuno novi konto koji nije bio u proračunu. Postavlja se pitanje zašto je uveden? To je ogromna stavka od 20 milijuna i na što će se ti novci trošiti? Molim odgovor. … [[Upadica se ne čuje.]] Samo malo. Stavka glava 05 kapitalni projekti. Na kapitalnim projektima Trga pravde 629154, konto 4511 dodatno ulaganja na građevinskim objektima bila su, osigurano je 32 milijuna 100 milijuna. Sada se ta stavka povećava za 11 milijuna kuna, a istovremeno tih 11 milijuna kuna skida se sa zgrade suda u Osijeku. Zbog čega se to radi? Postavljam vam pitanje zbog čega skidate osječkom sudu 11 milijuna kuna? To je sud koji je stradao u ratu, koji izuzetno dobro radi u otežanim uvjetima. Jutros je ministar, bivši ministar Hebrang govorio o osjetljivosti na rat. Pa ja ne vidim ovdje nikakvu osjetljivost na rat i na poratna stradanja i na poratne žrtve, i na poratne uvjete rada. S kojim pravom 11 milijuna kuna mičete sa osječkog suda da bi dodali splitskom sudu koji je dobio sasvim dovoljno novaca? Dakle, ugovorna obaveza bila je 39 milijuna kuna sa poduzećem "Konstruktorom". Potrošeno je 10 milijuna kuna. Sada je još dodano 11 milijuna kuna. A znate zašto je dodano? Za vantroškovničke radove. Pa se ja dragi ministre pitam otkud toliki vantroškovnički radovi na zgradi jednog suda od 11 milijuna kuna? Ja to uopće ne znam, jer ovo je dogovoreno nakon mog mandata. Ja bih na to pazila i ne bih dopustila vantroškovničke radove od 11 milijuna kuna. Prema tome, ministre vi koji vodite računa o ulazu i izlazu financija odgovorite mi na ovo pitanje, zašto je firma "Konstruktor" dobila 11 milijuna kuna za vantroškovničke radove nakon što je potpisala ugovor, nakon što je završen javni natječaj, nakon što je dogovoren iznos od 39 milijuna kuna za izgradnju zgrade? Mislim da će sa ovim, ja znam da je firma "Konstruktor" veliki izvođač radova ove Vlade, pa i kada mu ministrica pravosuđa oprašta dugove u Zadru, ali činjenica je da 11 milijuna kuna ne možete maknuti sa jednog suda, ne završiti zgradu, ne završiti u Osijeku ništa, nego to mrtvo hladno prebaciti na Split koji je već dobio dovoljno novaca i sa tim postojećim novcem se može sve završiti. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Markovinović.
Hvala gospodine dopredsjedniče. Pa evo kolegica je sa puno ogorčenja rekla da ova Vlada ne osigurava uvjete za otvaranje novih radnih mjesta, a ja upravo tvrdim suprotno. Da upravo izgradnjom, opremanjem novih radnih zona, ulaganjem u magistralne vodovode, magistralne plinovode, jer investitori vam neće doći ukoliko radne zone nisu komunalno opremljene. Upravo i otvaramo radna mjesta da, moramo to ilustrirati jer naši poduzetnici, naši obrtnici ne mogu više naći radnike i tu je problem, veliki, jer jednostavno svi su zaposleni, a da se vidi najbolje po proračunu reći ću vam. Sveta Nedelja prije 2 godine imala je proračun 44 milijuna, u prošloj 67, a sad 105 milijuna kuna. Dakle, ulaganje se itekako isplatilo ne samo u radna mjesta nego i prihode lokalne samouprave.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Bagarić.
Gospodine potpredsjedniče, uvažena zastupnica rekla je da je ovaj rebalans plod financijskih lutanja Vlade Republike Hrvatske da bi ga u datom trenutku pohvalila i čestitala Vladi na 5 milijardi kuna ostvarenih prihoda. Dapače, u tom smislu je možda trebala i uputiti i svoju raspravu kasnije upravo u hvali tih 5 milijardi kuna prihoda. Ja ću ponoviti samo razloge zbog kojih je došlo do ovih 5 milijardi. Prije svega od jasno postavljene fiskalne politike, od discipline o ubiranju svih poreza i prihoda koji pridaju državi bez novih poreznih opterećenja, uz dobre pokazatelje kako makroekonomske, gospodarske, tako i one u poljoprivredi. Mislim da je to osnovni temelj zbog čega je se došlo do ovog rebalansa i do ovih 5 milijardi kuna. A kolegici uz ove objede koje je navela uz pojedine subjekte i moguće malverzacije o ovome mislim da bi bilo dobro da o svojim izjavama porazmisli, jer sudeći po mom primjeru u jednoj emisiji.
Nemojte raspravljati pod institutom netočnog navoda. Uvažena zastupnica Vesna Škare Ožbolt ima pravo govoriti što hoće, naravno u granicama ponašanja u ovom Saboru. Povreda Poslovnika.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, ja se pozivam na povredu Poslovnika i mislim da je kolega zastupnik povrijedio članak 209. Poslovnika. Naime on nije ispravio netočan navod. Ja uopće nisam rekla ono što je on rekao. Ja sam pohvalila ministra što je uspio skupiti 5 milijuna kuna, međutim ja se nisam osvrtala na gospodarska lutanja u ovom proračunu nego gospodarska lutanja u četiri godine. A plus toga kolega zastupnik liječi neke svoje frustracije zbog izjava koje sam ja dala u jednoj emisiji vezano za njegov slučaj Zec. Mislim da to nije predmet ove rasprave i da ne može zloupotrebljavati Poslovnik na ovaj način.
Gledajte i vi ste sada zlorabili Poslovnik, ali kolega Bagarić je smatrao da ste naveli jedan navod koji po njemu nije ispravan. Pa to smo sto puta rekli mi koji predsjedavamo, ne možemo mi suditi o tome jel' on netočan ili točan, a kolega Bagarić je imao pravo na institut ispravaka netočnog navoda na vašu konstataciju da je ovaj rebalans proračuna rezultat lutanja ove Vlade. … [[Upadica se ne čuje.]] I teško je nas staviti u poziciju suca jel' točan ili netočan navod i smatram da nije povrijeđen Poslovnik. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Širac.
Gospodine potpredsjedniče, uvažena zastupnica Vesna Škare Ožbolt iznijela je čitav niz netočnih navoda, a meni dozvolite da joj ispravim samo jedan. Ona je izjavila da je ovaj rebalans proračuna napravit radi, da ga je Vlada napravila radi izbora da se dodvori građanima i narodu Republike Hrvatske što naravno nije točno. Svi mi dobro znamo da u ovom trenutku hrvatsko gospodarstvo bolje radi, da institucije Vlade bolje naplaćuju prihode, da se Vlada vrlo odgovorno ponaša, da je ocijenila da će biti veći prihodi i da podmiruje sve one troškove koje su joj stvorili njeni prethodnici i u zdravstvu i omogućila funkcioniranje zdravstva i odvaja određena sredstva za poljoprivredu i subvenciju u poljoprivredi i sve ono ostalo. Dakle po meni jedan normalni rad i normalni odgovorni odnos Vlade Republike Hrvatske prema građanima koji su korisnici i obveznici stvaranja ovoga proračuna.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Jelkovac.
Potpredsjedniče dvije stvari sam kanio ispraviti. Prvo ovo je izjava koju je već rekao gospodin Širac, da se radi o čistom izbornom rebalansu, ista argumentacija koju je on iznio pa ih neću ponavljati. A druga stvar, kolegica Škare Ožbolt rekla je da ova Vlada nema gospodarskog stratega i da bi gospodarski strateg razmišljao kako zaposliti te ljude, pa upravo gospodarski stratezi ove Vlade i razmišljaju o tome, ali ću podsjetiti o iznosima koji su stavljeni već u izvornom proračunu za gospodarske zone za poticanje poduzetništva u jednoj godini više nego u četverogodišnjem mandatu prethodne Vlade. 160 milijuna kuna Zavodu za zapošljavanje za poticanje zapošljavanja određenih kategorija i za prekvalifikaciju i to je dokaz da ova Vlada da itekako ima pilota u avionu.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvažena zastupnica Majdenić.
Zahvaljujem gospodine potpredjedniče. Evo zastupnica Vesna Škare Ožbolt je rekla da je inozemni dug zastrašujući što nije točno. Dug po kreditima je 100 milijardi, a štednja građana je 171 milijardu i 300 milijuna kuna uz još uz veliko ulaganje u dionice. No, ja bih htjela još nešto reći, a treba pročitati časopis "Banka" pod naslovom "Dosta je neistina" gdje se kaže da je kreditni bonitet Hrvatskoj sve bolji i ovako piše, citiram: "To je jasan znak da inozemni vjerovnici ocjenjuju kako je Hrvatska i nadalje solidan dužnik, to je zemlja za koju se može očekivati da će i ubuduće biti sposobna urediti uredno otplaćivati vlastite obveze tempom u kojem one budu dospijevale." Prema tome, inozemni dug nije zastrašujući.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Prtenjača.
Evo na brzinu dva, jedno političko, a drugo stručno. Prvo političko. Rebalans radi izbora apsolutno nije točno. Uvjetovan je porastom prihoda i s druge strane uvjetovan je potrošnjom naročito u zdravstvu, a kako to zdravstvo služi i mladima i umirovljenicima i kolegici možda će i ona glasovati za HDZ. I drugo pitanje, političko i drugo pitanje. Pitanje stalnog ponavljanja enormnog duga i neprihvatljivog i strahovitog vanjskog zaduženja stalno aludirajući na državu. Još jedanput ispravljam da nije točno, dug države pada. Raste dug tzv. skupine ostalih i skupine banaka. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Kovačević.
Evo poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice u pravu ste, točno je da je ovaj proračun kao što sam i ja rekao u svome izlaganju osobnome, izborni. Da je tome tako, s jedne strane imamo veći prihod od pet milijardi kuna, s druge strane se uzimaju sredstva za zgradu suda u Osijeku i koje je tu valjano obrazloženje. Povećani prihodi i onda se uzima u Osijeku. Zašto? Jednostavno, pa u Osijeku je HSP i HSSP. To je jasna situacija. Daje se u Split … [[Ne razumije se.]] nemamo o čemu pričati. Stvar je jednostavna. A u pravu ste i oko duga toga. Gledajte, predsjednik Sanader kao zastupnik je govorio da je dug građana isto dug države, to smo vidjeli na televizijskim emisijama. Prema tome dug će narasti prema procjenama čak na 50 milijardi dolara to je Kulić fino rekao i ono što Letica danas govorio. Prema tome mi srljamo u dužničko ropski odnos i sada tu govorimo o nekim drugim situacijama. Znači proračun je kao takav izborni, dobro je da je višak prihoda, da nije manjak prihoda onda sve gdje HDZ nema vlast ne bi, onda bi se svi ti projekti uništili, ali bi se samo stavili gdje HDZ ima vlast. E neće vam uspjeti.
Odgovor na repliku.
Odgovor na repliku je samo jedan. Brojke su apsolutno neumoljive, sviđalo se to nekom ili ne. Kada je izvoz veći od uvoza i kada brojke jasno kažu koliki je i to su brojke od jučer i to upravo iz časopisa "Banke" onda ja ne znam kome treba još što dokazivati. Mi se ne možemo ovdje ponašati kao milijarderi na Titaniku koji tone. 21,5 milijardu eura je bio dug u 2004. godini, vanjski dug, sada je 29 milijardi. Ja ne znam šta više treba dokazivati da dug raste a ne da pada.
Zahvaljujem. Ministar financija, Ivan Šuker. Izvolite.
Gledajte! Za razliku od onih koji vole govoriti ovako da se to percepcijski nekome svidi, ja ću govoriti o činjenicama. Prvo. Mislim, krajnje nekorektno govoriti za sud u Osijeku. Sud u Osijeku se još nije počeo ni graditi iz razloga što je poništen natječaj, novi natječaj je raspisan i na toj poziciji je ostalo četiri i pol milijuna kuna, što smatramo kad se završi natječaj da će biti dovoljno do kraja godine. Druga stvar što se tiče suda u Splitu. Vrlo je interesantno dok ste bili ministrica da ste se zagovarali. Tu se ne radi samo o sudu, nego se radi o trudu pravde. A što se tiče van troškovničkih radova, tri milijuna kuna su protupožarna stolarija. To je propis koji je izašao tijekom gradnje i to se temeljem tog zakona moralo ugraditi. Šest milijuna kuna imate 30 stavki i možete ih uvijek dobiti da vidite koje su to stavke. No, govoriti o vanjskom dugu gospođo Vesna Škare Ožbolt! Nikada nikome razumnom nije palo na pamet da kaže da će smanjiti vanjski dug iz razloga što dok god imate deficit ne možete govorit o smanjenju duga. Ali imate neke parametre, ali te parametre razumiju ekonomisti a ne oni koji nisu ekonomisti. A to je da ćete usporit rast vanjskog duga i to je napravljeno. Druga stvar. Udio države u javnom dugu se smanjio sa 33 na 21%. Dakle Vlada je svojom politikom da se zadužuje na domaćem tržištu dala doprinos za smanjenje vanjskog duga. Također fiskalnom politikom smanjenje deficita je dala dodatni doprinos. Govoriti o povećanju duga države, pa zašto idemo na deficit 2,6% nego što s tim želimo smanjiti potrebe za zaduživanjem. Dakle udio javnog duga države, udio središnje države i udio opće države se smanjio po prvi puta u 2006. godini sa 49% na 47% u bruto domaćem proizvodu. I to su činjenice koje nitko ne može oboriti. Isto kao što nitko ne može oboriti da je gospodarski rast od 7% nije došao zbog lošijih rezultata i nikad nešto s čim se vama nikako ne mogu složit, Hrvatska nije Titanik i to svi koji kažu vrijeđaju sve građane Hrvatske i Hrvatsku Državu. Hrvatska ne tone, Hrvatska ide čvrstim koracima naprijed. To se nekima ne sviđa ali to je njihov problem. Međutim činjenica da imamo danas smanjenu nezaposlenost, da imamo povećanu zaposlenost, da imamo gospodarski rast sa 7%, da ni prihodi nisu slučajno ovoliko veći. I povećanje naplate od 15% je samo rezultat strukturnih reformi gospodarskih aktivnosti i mjera koje su se poduzele u borbi sa sivom ekonomijom. I to nitko ne može poreć'. To su nam priznali svi svjetski ekonomski analitičari. To su nam priznali, to nam neće priznat neki koji su u Hrvatskoj otvorili udruge i pričaju kako bi se u Hrvatskoj trebao plaćat porez a sami u Hrvatskoj ne plaćaju porez. Takvi nama savjetnici u Hrvatskoj ne trebaju. Dakle, Hrvatska je završila stand by aranžman sa MMF-om, nakon 12 godina po prvi puta. Hrvatska je potpisala prije mjesec dana PAL2 program sa Svjetskom bankom na temelju strukturnih reformi koje je provela. Pa zar su svi ti ljudi koji su završili Hardver i neka druga sveučilišta i doktorirali na tim fakultetima glupi, ne znaju ništa i dozvolili su da Hrvatska završi stand by aranžman? Zar su svi ljudi u međunarodnim financijskim institucijama isto tako nepismeni i ništa ne znaju kad Hrvatskoj pod ovakvim uvjetima daju kredite pod … [[Govornik se ne razumije.]] daju? Zar mislite da bi Grad Zagreb, s kojim se ponose i uče izdanjem 300 milijuna obveznica na Londonu, da bi dobio pod takvim uvjetima izdane obveznice da nije gospodarsko stanje i stanje općenito u Hrvatskoj takvo kakvo je? Pa ne bi netko Zagrebu dao kao nekakvoj izdvojenoj jedinici. Grad Zagreb je sastavni dio Republike Hrvatske. Kreditni rejting ima Republika Hrvatska, a ne Grad Zagreb. I to nekima mora biti jasno. Ja znam da se možete vi mene nazivati skupljačem i računovođom. To je vaš problem. Međutim, ja ono što sam htio i što sam rekao na početku ovog mandata i što je prije svega rekao predsjednik Vlade i ova Vlada, da ćemo ustrojiti državne financije, napravili smo. Danas postoji Riznica i postoji jedan račun. I upravo zbog toga bi trebali znat kao bivša ministrica financija da ministar financija ne čeprka i ne kopa po računima pojedinih ministarstava nego da to rade ministri, resorni ministri i njihovi pomoćnici za financije. Ali to samo dokazuje koliko ste se bavili sa poslom u svom ministarstvu. Ništa drugo.
Ispravak netočnog navoda uvažena zastupnica Vesna Škare Ožbolt.
Pa nadam se da se nećemo vrijeđati, ali ja sam se jako dobro bavila poslom, što građani jako cijene. Naime, ja sam nabavila zgrade u Splitu za razliku od vas koji ste, to niste bili u stanju sami napraviti. I lijepo vas molim da me sada saslušate. Jedanaest milijuna kuna van troškovničkih radova. Ovo je posao za Državno odvjetništvo, ako ne za Ministarstvo financija. Tri milijuna kuna za nekakve protuprovalne projekte, vrata i ne znam što, možemo reći da su takva.
Uvažena zastupnice! Ispravak netočnog navoda.
Međutim, šest milijuna kuna više, ministre financija počnite se baviti financijama.
Ne možete raspravljati pod institutom ispravke netočnog navoda …
A ne da se, molim lijepo …
Nije ministar govorio o ovome …
Netočan je, potpuno je netočan navod što je ministar rekao da je na stavci Županijskog suda u Osijeku bilo samo četiri milijuna kuna. … [[Upadica se ne čuje.]] Na K629225 u Županijskom sudu u Osijeku bilo je 13 milijuna kuna. 11 milijuna kuna je skinuto sa Osječkog suda i prebačeno za Splitski sud. Zašto je prebačeno?
Zahvaljujem.
Zato što ste firmi koja je iz Belog Manastira koja nije prošla sigurnosnu provjeru uskratili posao.
Zahvaljujem. Isteklo je vrijeme. Zahvaljujem. Isteklo je vrijeme. ... [[Upadica se ne čuje.]]
Molim vas, ne izvrćite istinu.
Riječ ima uvaženi zastupnik Andrija Hebrang. Uvaženi zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite!
Hvala lijepo.
Izvolite.
Hvala lijepo. Htio sam samo čuti čiji je poraz, nisam razumio što je rekla kolegica. Za sad mi se čini da je obrnuto. Štovani gospodine potpredsjedniče, štovani ministre, kolegice i kolege! Pa na dnevnom redu je jedna od najoptimističnijih tema u zadnjih 15 godina, 18 godina Hrvatske Države. Prvi puta rebalans proračuna za takvu jednu kvalitetu da sam ja bio uvjeren kako će cijeli Sabor sa pljeskom dočekati ovo izvješće, bez obzira na političku orijentaciju, pa nisam mogao vjerovati da recimo na izvješću premijera nema recimo potencijalnih premijera koji se tako vide u budućnosti, nema bivšeg potpredsjednika Vlade za gospodarstvo, nema bivšeg ministra financija, pa mi nije jasno, vjerojatno nisu bili obaviješteni o dnevnom redu. Pa bi molio saborske službe da drugi put kad je rebalans proračuna ih obavijeste da oni dođu i da daju svoj doprinos ovakvoj kvalitetnoj raspravi. Ili se možda radi o drugoj stvari koju je spomenuo ministar Šuker. Netko bi volio da je Hrvatska Titanik. Na njihovu žalost Hrvatska nije Titanik nego brod koji sigurno plovi, ali na kojem brodu ima onih koji bi željeli da se moraju aktivirati čamci za spašavanje. Tih čamaca Hrvatska ne treba i neće ih trebati ako će ići ovako ovim smjerom kojim ide državni proračun koji je pred nama. Neki su rekli ova Vlada je imala sreću državni proračun je dobar zato jer je imao sreću, 7% GDP-a porasta jer je imala sreću jer je bila topla i blaga zima. Pa sam ja analizirao. Puno je toplija bila zima za vrijeme prošle koalicijske Vlade, za 0,8 stupnjeva je bila toplija u prosjeku od ove. A u ovoj Vladi jest toplija ali samo oko srca. Što se tiče elemenata porasta bruto nacionalnog dohotka brojke su neumoljive. Brojke su došle zbog toga jer ova Vlada radi gotovo pune četiri godine i to radi kreativno jer zna šta hoće, ne petlja se u gospodarstvo nego stvara uvjete za razvoj gospodarstva, stvorila je prvo pozitivno ozračje za poduzetnike, ukida barijere, pojednostavljuje zakone, omogućava dolazak stranog kapitala jer on se diže prvi put na preko 2 milijarde dolara godišnje, investira u poduzetničke zone u infrastrukturu. Dakle, indirektno stvara teren na kojem se onda poduzetništvo razvija na principu tržišnog gospodarstva. I to je znanje ove Vlade. Jedna od ključnih pretpostavki za razvoj poduzetništva i ukupnog gospodarstva a to uvijek ističu naši prijatelji Irci jest upravo deficit proračuna. Premijer Sanader i ministar Šuker na tom problemu rade intenzivno od prvoga dana, ja bih se usudio reći još od programa naše Vlade. Jedna od najvažnijih razlika između ove i prethodne Vlade je upravo u pogledu održavanja deficita državnog proračuna. Dok su oni zagovarali a i sada u slučaju dolaska na vlast zagovaraju daljnji deficit jer će iz tog deficita financirati svoje socijalne i druge programe dotle treba slušati svjetske stručnjake pa i one koji imaju poput Iraca veliko iskustvo. Oni kažu da je deficit državnog proračuna na što nižoj razini po mogućnosti blizu nulte stope jedan od temeljnih pokretača, jedan od temeljnih motora za razvoj gospodarstva. To se pokazalo ovom prilikom kada je proračun sa 6,4% evo u roku od tri godine došao na 2,6% što je apsolutno rekord u europskim zemljama proteklih desetljeća. I veselim se projekciji Ministarstva financija, deficitu proračuna u idućem mandatu od 0,0%. Kako je to postignuto? Velikim radom, financijskom disciplinom, ukidanjem sive ekonomije, strogim stavom ministra financija kad su u pitanju rashodi, osobito nepotrebni i ponavljani rashodi pa i jednim čvrstim političkim stavom kojim se to sve branilo. I kad to pogledamo onda nam je logično da su prihodi i rashodi današnjeg rebalansa ovakvi kvalitetni kakvi jesu. Što kaže analiza prihoda? Ukupan porez i prihodi iz poreza porasli su za cifru od 9,9%. Porez na dobit nekoliko desetaka posto, nisam stigao ni izračunati, PDV 9,4%, trošarine 5,2%. Doprinosi su porasli 9,6%, nešto više za zdravstvo, nešto malo manje za mirovinsko osiguranje. Dakle, svi izvori prihoda su kvalitetniji a to je posljedica upravo elemenata o kojima sam govorio a posebice kad se govori o porezima posljedica stvaranja reda u financijskom poslovanju i osobito borbi protiv sive ekonomije. No međutim, kvalitetan proračun se vidi i u rashodima. Ti rashodi su u ovoj Vladi uvijek bili manji od prihoda, uvijek se pazilo da se tu ne napravi jedan debalans. Pa i ovaj puta kada uspoređujete prihode i rashode vidite da se ponavlja ta situacija. I ti rashodi su vrlo kvalitetni. Povećanje rashoda je upravo usmjereno na razvoj Hrvatske. Zato ćete vidjeti najveće povećanje osim zdravstva o kojem ću reći nešto na kraju upravo u znanosti i visokom školstvu. I kad čitate te stavke onda se morate veseliti bez obzira bili pozicija ili opozicija da je 291 milijun ponovno iniciran u najvažniji strateški hrvatski bazni projekt a to je razvoj znanosti i visokog školstva. Osnovno školstvo je dobilo 103 milijuna kuna. Tu pohvaljujem i bilo je riječi o nacionalnim manjinama. Obrazovanje nacionalnih manjina je dobilo dodatnih 7,5 milijuna kuna što dokazuje ne samo pozitivan gospodarski smjer ove Vlade nego i pozitivan smjer prema nacionalnim manjinama. Srednje školstvo je dobilo 44 milijuna, od toga 39 milijuna ide na povećanje plaća, znamo u kakvom su stanju plaće naših srednjih i osnovnih škola. Visoko školstvo također nije zaboravljeno 36,5 novih milijuna kuna. I da ne govorim o velikom projektu od 80 milijuna kuna koji se zove financiranje udžbenika za osnovne i niže razrede srednjih škola. Dakle, kad vidimo kuda ide injekcija viška prikupljenog novca onda vidimo da će ona poput grude snijega rađati novi razvoj. I to je karakteristika ovoga proračuna. Što se tiče gospodarstva novih 197 milijuna kuna demantira sve one koji govore da se premalo inicira, dakle ovo je samo novi dodatak, nova financijska injekcija od čega za poduzetništvo više od 80 milijuna kuna, Fond za regionalni razvoj 80 milijuna kuna od čega direktno za malo i srednje poduzetništvo 30 milijuna kuna itd. Veseli naravno i povećanje poljoprivredne stavke za 270 milijuna kuna i da dalje ne nabrajam. Znači, jedan razvojni proračun koji će sigurno vrlo brzo pokazati da je ovakav stav kakav ima ova Vlada u smislu trošenja, i prikupljanja i trošenja proračunskih sredstava ispravan. I na kraju, milijarda i 100 milijuna za pokrivanje deficita više nego pohvalno. A sad bih rekao nešto o najvećoj stavci rashoda u ovom rebalansu a to je zdravstvo. Jasno, od ministra Šukera nadalje svi su ljuti na zdravstvo. I mi koji na neki način sudjelujemo u kreiranju te politike manje ili više jer zdravstvo je u svim zemljama svijeta vreća bez dna, pa je tako i u Hrvatskoj. I današnjih otprilike 17 milijardi kuna iz proračuna je zaista ogroman teret koji će se teško moći održati. Ali, moramo reći da smo i napravili nešto u ovom mandatu. Mi smo u ovom mandatu uveli, kažem uveli jer je bilo potpuno ukinuto prvi puta ponovno evidenciju prihoda i rashoda i analitičku evidenciju i analizu prihoda i poslovanja svake ustanove, svakog subjekta. Nakon teških tri godine i nešto više navikavanja na novi sustav mi danas možemo s ponosom reći da na razini bolničke zdravstvene zaštite koja je uvijek bila veliki kamen smutnje u rashodovnim stavkama prvi puta imamo poslovanje koje je u skladu sa zakonom. Zašto kažem sa zakonom? Jer je to proračunski korisnik i on po Zakonu o proračunu ne smije imati rashode veće od prihoda. I danas možemo s ponosom reći da kad se radi o kliničkim bolnicama sve osim jedne, to je nažalost Klinička bolnica Osijek i s njima ćemo imati posebne razgovore, svi su se doveli u najviše 4% većih rashoda od prihoda. A kad se sve zbroji onda imaju 13% veće rashode od prihoda, 13% manje rashode pardon. Prvi puta su rashodi manji od prihoda, naravno jednim djelom i zbog povećanja proračuna ali najvećim djelom racionalizacija poslovanja. Što se tiče općih bolnica kod njih je prvi puta ukupne obveze su manje 11% od prethodne godine, dakle 11% su smanjene ukupne obveze u odnosu na prošlu godinu što znači da polako ti menadžmenti, te uprave bolnica uče kako se upravlja u bolnici. Na žalost ima šest crnih iznimaka. Opća bolnica Dubrovnik je na čelu. Opća bolnica Dubrovnik je u jednoj godini povećala ukupne obveze za 36%. To je primjer kako se ne smije poslovati. Recimo živežne namirnice su u jednoj godini povećali za 380%, materijalne rashode za preko 600%. Menadžment bolnice u Dubrovniku koji vodi bivši ministar zdravstva Andro Vlahušić je pokazao kako se ne smije upravljati u zdravstvu jer taj novac nije usmjeren prema bolesniku. One bolnice koje su se uskladile sa poslovanjem imaju i najbolje zdravstvene i stručne rezultate. Broj njihovih usluga je u porastu, kvaliteta usluga je vrhunska, a financijski rezultat postaje pozitivan. Prema tome, ministre Šuker mislim da niste uzalud utočili ovaj novac, da on nije ušao u bocu sa šupljim dnom, nego da je to dno zakrpano i zato vam čestitam. Hvala.
Zahvaljujem. Replika uvaženi zastupnik Krešimir Ćosić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, evo pridružujem se raspravi i uvaženog zastupnika Hebranga i naglašavam i mislim da to treba ponoviti i jasno reći da su vrlo opasne i rizične sve one strategije koje se temelje na razvoju Hrvatske kroz povećani deficit državnog proračuna. Imali smo prilike pred nekoliko godina od glavnih gospodarskih stratega koje danas čujemo čut takvu strategiju vrlo opasnu, vrlo rizičnu, ja bih rekao i vrlo štetnu. Nema alternative onoj strategiji koja se temelji na povećanim ulaganjima u znanost, istraživanje i razvoj. Lisabonska strategija ne bez razloga naglašava temelj dugoročnog samo održivog razvoja koji garantira Europi dugoročnu konkurentnost u suvremenom globaliziranom svijetu može proizići i temeljit se upravo na jačem povezivanju industrije sa znanstvenim institucijama, sve većim ulaganjima u znanost, istraživanje i visoke tehnologije koje moraju biti dostupne u što je moguće većoj mjeri, važnim gospodarskim subjektima u Republici Hrvatskoj, a posebno srednjim i malim poduzećima jer njihov rast koji se bude temeljio na povećanim ulaganjima u znanost, istraživanje i razvoj, koji se bude temeljio na kvalitetnijoj suradnji sa razvojnim, znanstvenim, visoko školskim institucijama može garantirati dugoročni samo održivi razvoj i rast, dugoročnu konkurentnost, a opet naglašavam sve one zablude i strategije o tzv. razvoju koji bi se temeljio isključivo i jedino na povećanju deficita državnog proračuna su vrlo štetne i opasne. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Andrija Hebrang.
Hvala lijepo. Štovani kolega zastupnik je Ćosić je upravo pogodio u srž problema. Naime, poznato je u analizama rezultata uspjeha onih zemalja koje su ostvarivale porast bruto nacionalnog dohotka od blizu 10 ili čak 10, a neke kratkoročno i više od toga posto godišnje da je nulta stopa deficita proračuna na drugom mjestu uzroka. Na prvo mjesto meću poreznu politiku, na drugo mjesto meću nultu stopu ili što bliže nultoj stopi deficita proračuna. Na treće mjesto meću obrazovanje i ulaganje u znanost. Obrazovanje i ulaganje u znanost nije nikada loša investicija. Ona se uvijek vraća i to stostruko. Ono što bi još trebalo dodati ovdje to je i tržište kapitala. Naime, imamo sada neke projekte na tržištu koji nam se nude za slijedeće izbore koji bi oporezovali sve oblike kapitala, koji bi srozali naš probeks indeks na one vrijednosti od prije tri, četiri godine, koji bi prisilili investitore da odlaze u susjedne države gdje se ne oporezuje niti kapital, niti se ne oporezuje dividenda, pa bi na taj način bijeg iz Hrvatske kapitala osiromašio naše društvo. I još jedan možda podatak. Oni kažu da se tako bore protiv bogatih. To nije točno. Investicija u dionice, investicije na burzovno tržište znači investicija u proizvodnju, jer dionice koje su tamo dobivaju novi kapital, donose novi kapital svojim vlasnicima i na taj način otvaraju radna mjesta. Znači, socijalna politika jest i politika podržavanja i poticaja i razvoja tržišta kapitala. Hvala.
Hvala. Replika slijedeća poštovani zastupnik Ivan Bagarić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Ćosić je zapravo dobrim dijelom konstatirao, odnosno govorio o onom o čem sam htio govoriti. Ja bih samo sada još jednim dijelom proširio ovo njegovo razmatranje konstatacijom da je zapravo i sređivanje Državne riznice i uvođenje reda jedan od razloga da imamo sada, da smo sad tu gdje jesmo i da smo zapravo i da imamo razloga biti zadovoljni. Prema tome, odao bih priznanje i ovdje nazočnom ministru i Vladi itd. Ali, iskoristio bih i prigodu nakon ovako jednoga briljantnoga izlaganja kolege Hebranga koji je govorio o svim ovim pokazateljima s kojima možemo dakako biti zadovoljni i sretni i zapravo bih mu replicirao odnosno upitao bih ga, pa budući da svi poznajemo i imamo podatke, imamo dokumente i svima nam je jasno da je to jednostavno tako kako jest i Bogu hvala da je tako. Onda koji je razlog da je u toku jutrošnje rasprave dok je bio televizijski prijenos tu bilo toliko napada i na Vladu i nezadovoljstvo s ovim proračunom osobito stoga što i ovdje nazočni kolega Pecek koji je također bio ministar on također zna da je to tako. Pa koji su razlozi zapravo da su oni iskazivali toliku razinu nezadovoljstva dok je trajao televizijski prijenos? To mi stvarno nije jasno. Hvala.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Andrija Hebrang.
Hvala lijepo. Pa kolega, štovani kolega je postavio jedno od ključnih pitanja Hrvatske države. Drugim riječima, zašto postoje kočničari napretka, zašto postoje oni koji vrte pedale unatrag, zašto postoje oni koji veslaju u suprotnom smjeru? To je to pitanje. Odgovor je vrlo jednostavan. Ako nemaš snage pratiti vodećega u grupi koja se natječe i koja trči, nemaš snage ići u korak za njim, nemaš snage dahtati mu za vratom onda ti odglumiš da se popiknuo kako ne bi vidjeli oni gledatelji da si ti slabiji. E oni su se danas popiknuli! Dakle, namjerno su iscenirali jedan svoj pad, moralni, pad ugleda jer su kritizirali evidentne podatke misleći da će to donijeti poene kod publike. Ali publika je ja mislim danas za vrijeme televizijskog prijenosa vidjela tko se namjerno popiknuo i pao poput one kokice koja je trčala pred kokotom pa je rekla: “Čuj, ako mu pobjegnem ništa od svega. Ako stanem reći će pazi ti nju kakva je lagana. Rađe da ja trčim pa da se popiknem.“
I poštovana zastupnica Nevenka Majdenić replika.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa evo gospodin zastupnik Hebrang je rekao i pohvalio da su rashodi ovim rebalansom kvalitetni i ja također smatram da je to istina, a i ja bih se posebno osvrnila i pohvalila ulaganja u regionalni razvoj i to je sa dodatnim 135 milijuna sredstava. Meni je drago da je unutar tih ulaganja u regionalni razvoj da su osigurana sredstva i za novi program Vlade kojim se lokalnim jedinicama želi pomoći u kvalitetnoj pripremi za korištenje predpristupnih programa pomoći Europske unije te u pripremi i provedbi projekata javnog privatnog partnerstva. Naime, s obzirom da se za projekte financirane iz pomoći Europske unije treba osigurati i dio sredstava u proračunu, lokalne jedinice s malim prihodima često nemaju u svojim proračunima prostora za to i sigurno da će se na ovaj način omogućiti upravo manje razvijenim lokalnim jedinicama pristup pomoć Europskoj uniji te će se kroz ovaj program osigurati i sredstva za financiranje koje lokalne jedinice nemaju.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Andrija Hebrang.
Hvala lijepo. Štovana kolegica je dodirnula još jedan veliki problem ne samo gospodarskog nego i političkog razvoja Hrvatske, a to je decentralizacija i ovaj proračun kao i svi proračuni do sada doista daju lokalnoj upravi i samoupravi određene dužnosti, terete i zadatke i to je sigurno pozitivan iskorak. Ja jedino uvijek volim upozoriti da kod decentralizacije treba paziti na disciplinu financijsku. Ova Vlada je u nekoliko navrata izvršila decentralizaciju novaca, kao što se sjećamo i preraspodjelom poreza, s time da je kontrola na terenu ta koja mora pratiti ovakve poteze. Ja ću ponoviti decentralizaciju iz zdravstva. Decentralizirana sredstva koja dosežu i 400 milijuna kuna godišnje troši se na netransparentan način, investicije postižu više cijene nego li centralna ili nabava u samim bolnicama, a dug dospjeli dug bolnica koji bi se trebao iz tog dijela isplaćivati što i zakon ukazuje, zato je i promijenjen zakon, zapravo se ne poštuje. Dakle decentralizacija da, ali uz jaku kontrolu, jer inače ćemo imati puno nepotrebnih gubitaka.
Završni osvrt, ministar financija Ivan Šuker.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Dame i gospodo zastupnici pa evo ovo je prilika da se zahvalim na raspravi. Ja se iskreno nadam da bez obzira kako je tko danas raspravljao, ali da se u konačnici svi veselimo zbog Hrvatske ovim dobrim rezultatima i sada samo potaknuo me je uvaženi zastupnik doktor Hebrang oko decentralizacije i tu je danas puno bilo priče. Samo jedan podatak i za vas zastupnike i za hrvatsku javnost. Gradovi i općine su temeljem izmjene Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave za prvih pet mjeseci uprihodovale 740 milijuna kuna više nego što su prošle godine po starom zakonu uprihodovale iz poreza na dohodak i dobit i to je jasan odgovor svima onima koji kažu da je zakon loš. Ima nekoliko jedinica lokalne samouprave koji su lošije prošle, međutim kao što sam već rekao krajem 9. mjeseca će se napraviti analiza i njima će biti isplaćena pomoć za određene projekte iz tekuće pričuve. No i ovo je još jedna potvrda da ne valja unaprijed zakona koji će dobro donijeti svima ispolitizirati, jer na kraju krajeva kažem zbog Hrvatske svi se trebamo veseliti ovim dobrim rezultatima. [[Pljesak.]]
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Gospođe i gospodo zastupnici, molim uključimo se da utvrdimo kvorum. Kvorum? 82 iako se još mnogi nisu uključili izgleda. Ali imamo kvorum. Idemo dalje. Prvo glasovanje. Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske, izmjena i dopuna Državnog proračuna za 2007. godinu. Rasprava o tekstu prijedloga izmjena i dopuna Državnog proračuna je završena. Prelazimo na izjašnjavanje predlagatelja i glasovanje o podnesenim amandmanima. O podnesenim amandmanima izjašnjava se predlagatelj. Nakon očitovanja predlagatelja o pojedinom amandmanu na očitovanje predlagatelja može se osvrnuti samo podnositelj amandmana, a njegov govor ne može trajati dulje od 2 minute. Imamo 7 amandmana koji su podnijeli zastupnici i jedan amandman Vlade koji je donijet prije roka, poslije roka. Zastupnik Luka Bebić. Izvolite.
Predlažem gospodine predsjedniče da zbog obimnog glasovanja danas 40 točaka dnevnog reda da se u svim točkama dnevnoga reda o amandmanima glasuje dizanjem ruku jer je to daleko brže.
Hvala lijepa. Dobro. Sada ćemo prvo glasovati o tome da li da se glasuje i raspravlja o amandmanu Vlade? Molim tko je za taj prijedlog? Hvala. Protiv? Većinom glasova velikom je usvojeno da će se raspravljati, glasovati o amandmanu Vlade. Ministre, ministar Ivan Šuker. Izvolite obrazložite amandman Vlade.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. S obzirom da je Vlada Republike Hrvatske prekjučer donijela Prijedlog zakona o dodatku na mirovine ostvarene prema Zakonu o mirovinskom osiguranju i prema izračunu Zavoda za mirovinsko i Ministarstva financija, da bi se taj zakon u potpunosti izvršio do kraja godine. Jer kao što znate u zakonu je predložena primjena od 1.10. Mi smo izračunali da bi za isplatu svih mirovina po svim osnovama nedostajalo negdje 60 milijuna kuna i zato predlažemo da se na sa pozicije Ministarstva financija, ostali izdaci države umanji iznos 60 milijuna, a da se Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje na poziciji Ministarstva rada i poduzetništva poveća za 60 milijuna kuna.
Otvaram raspravu. U ime kluba može govoriti samo poštovani zastupnik Tonči Tadić.
Poštovani gospodine predsjedniče, koliko god se ovdje možemo složiti u ovom amandmanu sa čitavim nizom stavaka je da nam je doista čudna i nerazumljiva, a to je smanjenje potpore za vjerske zajednice, a jednako tako i smanjenje iznosa za realizaciju Međunarodnog sporazuma između Svete Stolice i Republike Hrvatske. Ja podsjećam da čitav niz nekretnina koje su trebale biti vraćene nisu vraćene, između ostaloga nekretnine koje hvarska biskupija potražuje od “Sunčanog Hvara“ što je Vlada obećala vratiti, ali nije to učinila. I sada na sve to skupa imamo još i smanjenje iznosa koji bi išao za realizaciju tih ugovora. Dakle, ja bih molio gospodina ministra da objasnite da li je to dogovoreno sa Svetom Stolicom, je li to prošlo međudržavnu komisiju koju predvodi uzoriti gospodin kardinal i gospodin Božo Biškupić kao ministar ili ste to napravili na svoju ruku.
Tu se mora glasovati. Nema. Takva je procedura. Nema. Takva je procedura. Molim tko je za ovaj amandman? Hvala. Protiv? Suzdržan? Sa 114. glasova usvojen ovaj amandman. Sada idemo sa drugim amandmanima. Zastupnik Željko Pavlic. Izvolite.
Vlada ne prihvaća amandmana iz razloga što se predlaže smanjenje sredstava koja služe za održavanje graničnih točki u Republici Hrvatskoj, a ta sredstva se alimentiraju inače od prihoda naplate za korištenje prostora na granici. Dakle, to su prihodi koji se naplate na granici i koriste se za održavanje graničnih prijelaza i nelogično je da se onda ta sredstva skidaju sa ove pozicije i prenamjenjuju za neku drugu poziciju.
Zastupnik Željko Pavlic. Izvolite.
Ja mislim da je logično dakle da se stavka koja govori o graničnim prijelazima za Sloveniju upravo da se sredstva iz te stavke namijene tamo gdje bile najkorisnije, a prvenstveno mislim dakle za granični prijelaz u Murskom Središću gdje je trenutno situacija jako teška. Granični prijelaz u Murskom Središću to je već poznato da nalazi se u samom središtu Murskom Središća. Mislim da bi ovim sredstvima trebalo početi barem rješavati ovaj problem, naravno uz potporu i ostalih ministarstava. Mislim da bi Ministarstvo financija moralo odvojiti inicijalna sredstva za rješavanje ovog problema i zato bi ta sredstva trebala biti namijenjena. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Drugi, također zastupnika Željka Pavlica.
Vlada ne prihvaća iz dva razloga. Prvi razlog je što smatramo da predviđena sredstva za poticanje izvoza su dovoljna, a drugi je što se predlaže da se smanje sredstva za subvenciju brodogradilištima s obzirom na to kakva je situacija u ovom trenutku u hrvatskim brodogradilištima. Vlada ne može prihvatiti da se za 82 milijuna smanji subvencija hrvatskim brodogradilištima.
Zastupnik Pavlic, izvolite.
Pa mislim da sa sredstva koja su namijenjena za poticanje izvoza da su nedovoljna za razliku dakle od vas, jer prema privremenim podacima Državnog zavoda za statistiku za prvih pet mjeseci ove godine, hrvatsku robnu razmjenu s inozemstvom u prvih pet mjeseci ove godine karakterizira i dalje niža stopa rasta izvoza od uvoza, visok rast deficita i smanjenje pokrivenosti uvoza izvozom na 46%. Robni je izvoz izražen u američkim dolarima u prvih pet mjeseci ove godine je iznosio 4,64 milijarde dolara što je za 16% više nego u istom prošlogodišnjem razdoblju dok je uvoz istodobno povećan za 20,8% te ukupno iznosio 10,1 milijardu dolara. Dakle ti podaci nam govore upravo suprotno, tj. da bi morali još jače poticati naše izvoznike. Prema tome znači tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Također treći amandman zastupnika Željka Pavlica.
Vlada ne prihvaća iz razloga jer kao što je predloženo u prethodnom amandmanu da se smanji 85 milijuna za subvencije za brodogradilišta, ovim amandmanom se predlaže dodatno smanjenje od 60 milijuna i to bi naprosto ugušilo hrvatski brodogradnju i to je osnovni razlog zašto Vlada ne može prihvatiti ovaj amandman, jer ponavljam situacija u brodogradnji je takva i ako bi se sredstva umanjila za 150 milijuna kuna onda bi oni stvarno bili u užasno teškoj situaciji.
Zastupnik Željko Pavlic, izvolite.
Ovaj amandman dat … [[Zbog predsjedničkog zvonca, govornik se ne razumije.]] ravnomjeran tretman. Ovim amandmanom dakle nastojao sam da se dio novaca za industrijalizaciju, dakle usmjeri i prema tekstilnoj i obućarskoj industriji, znamo u kakvoj je ona situaciji. U prošloj godini tekstilno-obućarska industrija je dobila 20 milijuna kuna, čini mi se da će ove godine dobiti isto 20 milijuna kuna pa sredstva su im dobro došla, ali bilo bi puno puno bolje ra je riječ o puno većim sredstvima onda mislim da bi naša tekstila i obućarska industrija imala sigurniju budućnost. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Četvrti također zastupnika Željka Pavlica.
Vlada ne može prihvatiti iz razloga što je 75 milijuna dodatnih sredstava osigurano u Fondu za regionalni razvoj gdje se jedinice koje bi koristila sredstva koja vi predlažete mogla natjecati u Fondu za regionalni razvoj.
Zastupnik Željko Pavlic, izvolite.
Ja mislim da, koji je to amandman, dakle prijedlog strategije regionalnog razvoja. Naime, u rebalansu proračuna to je jedna od stavki u kojoj je došlo do smanjenja, dakle radi se o izradi strategije nacionalnog razvoja. Na žalost Hrvatska još uvijek nema strategiju nacionalnog razvoja, upravo je to Hrvatskoj potrebno jer su na žalost svjedoci da iz mjeseca u mjesec, iz godine u godinu su razlike između naših regija sve veće i veće. Na to nas i upozorava i ovo izvješće Svjetske banke o siromaštvu u Republici Hrvatskoj i u uvodu u tom izvješću dakle stručnjaci Svjetske banke nas upozoravaju da te regionalne razlike treba rješavati nacionalnom strategijom regionalnog razvoja. Tu nacionalnu strategiju mi još uvijek nemamo, neznamo da li se uopće ona izrađuje, a istodobno dakle u proračunu smanjujemo sredstva za izradu te nacionalne strategije. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Peti, zastupnice Biserke Perman.
Vlada ne može prihvatiti iz razloga što se predlaže za 27 milijuna 660 tisuća kuna smanjenje sredstava Sigurnosno-obavještajne agencije u trenucima kada se krenulo u žestok obračun sa korupcijom. Nelogično je da se SOA-i smanje sredstva za 27 milijuna, jer onda bi praktički s tim blokirali kompletan njihov rad.
Hvala. Zastupnica nije nazočna. Treba glasovati. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Šesti, također zastupnice Biserke Perman.
Iz istog razloga ne možemo prihvatiti da se za 46 milijuna umanje sredstva Sigurnosno-obavještajnoj agenciji kažem zbog trenutka kada smo se upustili u odlučnu borbu sa korupcijom. To sa ova dva amandmana bi praktički blokiralo totalno rad Obavještajne agencije.
Treba glasovati. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. I sedmi amandman zastupnika Željka Pavlica.
Vlada ne može prihvatiti iz razloga što je Vlada Republike Hrvatske donijela plan održavanja Hrvatskih cesta 2005.-2008. Druga stvar, taj program Betermen se financira po načelu 50% od Europske investicijske banke, 50% iz Hrvatskih cesta. A treća stvar je, predlaže se da se smanje sredstva koja su u proračunu namijenjena za rekonstrukciju i uređenje cesta otocima. Ne možemo govoriti o razvoju otoka, ne možemo govoriti o vraćanju životu na otoke ako istovremeno predložimo smanjenje tih sredstava.
Zastupnik Željko Pavlic.
Ne slažem se, ne može doći do promjene … [[Ne razumije se.]] stavku, pa zato se donosi rebalans proračuna jel'tak. U tome je suština rebalansa proračuna. Međimurje je mogli bismo reći u prenesenom smislu, isto jedan otok, okružen je vodama. Ceste na njemu isto su tako loše kao na Braču ili na nekom drugom otoku. Mislim da bi sredstva itekako dobro došla pogotovo da se obnovi državna cesta od autoceste od Svetog Križa pa do Donje Dubrave. Mislim da moramo uspostaviti ravnotežu među našim regijama, pa molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Dajem na glasovanje Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 69 glasova za, 6 suzdržanih i 32 protiv su donesene izmjene i dopune Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2007. godinu u tekstu kako ga je predložila Vlada zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Dakle ovo možemo reći da su tehničke izmjene, prva je uvjetovana tim što smo smanjili deficit prijedlogom ovog proračuna sa 2,8 na 2,6 automatski s time je i potreba za zaduživanjem, za povećanjem duga se smanjila. Također s obzirom da očekujemo jedan dio prihoda od dionica, od prodaje dionica i udjela u glavnici, dio računa financiranja u slučaju njihovog neostvarivanja omogućava se jedino Vladi ukoliko se dogodi da se može to riješiti zaduživanjem i ovo su sve drugo tehničke promjene s tim da jedna klasična odluka, dakle s obzirom da će biti izbori i da Sabor neće zasjedati krajem godine onda je logična stvar da se omogući preraspodjela unutar pojedini pozicija proračunskim korisnicima da bi izvršenje proračuna i određenih raskola bilo u skladu sa programima koja ministarstva rade. Hvala lijepo.
Hvala. Odbori? Otvaram raspravu. Klubovi se nisu prijavili. Pojedinačna rasprava. Poštovani zastupnik Zvonimir Mršić. Nema ga. Gubi pravo na riječ. Poštovana zastupnica Ingrid Antičević Marinović. Isto tako. Poštovani zastupnik, potpredsjednik Doma Mato Arlović. Izvolite. … [[Upadica se ne čuje.]]
To uopće nije sporno. Hvala na priznanju, vrijedi da ste to napokon rekli. Poštovani predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Znate ja bih prije svega stavio nekoliko pojedinačnih primjedbi, prije svega na članak 7. Novi članak 41.a gdje bi se novčanom kaznom od 10 tisuća do 100 tisuća kuna kažnjavao za prekršaj odgovornu osobu … … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Ako se postupi suprotno odredbi članka 13. stavka 1. ovog zakona, prvo formalno. Zakon je napisan velikim slovom, pa se misli na ovaj tekst. Taj zakon nema članak 13. nego ima svega 8. Dakle moralo bi pisati točno ime zakona, odnosno na koji se broj članka to odnosi, ali to je manji problem. Meni ostaje jedno dvojbeno pitanje, zapravo se radi o tome da ako bi jedinica lokalne ili regionalne samouprave kao javni partner sa privatnim partnerom se išlo u posao iznad 35% ostvarenog proračunskog prihoda da bi se nju ukazalo. Postavlja se pitanje a šta je sa privatnim partnerom? Da li on ima odgovornosti, da li on ima odgovornosti ako prihvati sklapanja ugovora jer se radi o javno-privatnom partnerstvu koji je suprotan zakonu? Ja u tom kontekstu moram postaviti to prvo pitanje sebi i vama, a drugo je pitanje da u taj posao ne može se ući bez suglasnosti Ministarstva. E vidite, zbog toga ja mislim da bi trebalo postaviti pitanje malo drugačije. Mislim da se ovdje radi o odgovornosti zbog nepoštivanja centralne vlasti, a ne zbog prekoračenja ovlasti u upravljanju sredstvima. I to bi trebalo po meni možda malo dodatno precizirati. Drugo pitanje koje bih htio otvoriti jeste upravo ovo kojim je ministar završio svoje izlaganje a to je pitanje preraspodjele sredstava koju bi mogla raditi Vlada na prijedlog Ministarstva svojom odlukom. Naravno motiv je poznat s obzirom na činjenicu da bi u ovoj godini praktički Sabor bio konstituiran i Vlada imenovana, … [[Govornik se ne razumije.]] dobila povjerenje vjerojatno tek početkom iduće godine s obzirom na planirane izbore. Ali postoje … [[Govornik se ne razumije.]] sigurno i takva mogućnost da se zapravo ovaj članak 40.a ne donosi iz jednostavnog razloga jer postoji odluka o privremenom financiranju. I u odluci o privremenom financiranju postoji sasvim normalno mogućnost da sukladno Zakonu o izvršenju proračuna se ovo pitanje riješi. Jer ako se, ako se Vladi da mogućnost da donosi odluku o preraspodjeli sredstava onda to nije tehničko obavljanje poslova Vlade vezano za upravljanje proračunskim sredstvima dok tehničke vlade koja je prestala postojati, koja obavlja poslove dok se ne dobije povjerenje nova Vlada, dok se ona ne konstituira. I zbog toga mislim da bi morali o ovom pitanju raspraviti ne samo sa financijskog nego i političko-demokratskog, demokratskog aspekta. I još jednu stvar koju bih htio reći s pravom su zamijetili u Ministarstvu da kada je u pitanju stopa od 2,3% ukupno proračunskih prihoda da je bila greška u pisanju od 2%. Ali ja isto tako mislim da se takve stvari ne bi mogle i ne bi smjele ubuduće dešavati. To bi trebalo unaprijed razriješiti da do takvih stvari ne bi došlo. I posljednju stvar je pitanje uplaćivanja i prenošenja neplaniranih pomoći odnosno pomoći iznad sredstava koji su planirani a najviše do visine uplaćenih odnosno prenesenih sredstava vezano za lutriju, vezano za … [[Govornik se ne razumije.]] stvari. Ja mislim da bi u ovom segmentu trebalo ipak voditi računa i o ovim projektima. Znate netko je projekte odobrio. Ja mislim da ne bi trebalo vezati svaki puta da ministar financija i Ministarstvo treba odobravati sama sredstva ako je prije toga uz prethodnu suglasnost ili barem prethodno mišljenje Ministarstva financija odobren projekt. Prema tome mi bi trebali posebice sad uvesti i jedna dio i time se približiti i Europskoj uniji da upravljanje sredstvima prati realizacija projekta, a ne da imamo svaki puta posebno odobravanje financija. Mislim da je to između ostaloga i jedan prigovor koji dolazimo, dobijamo izvana. Evo toliko na primjedbe o ovom zakonu. Inače u sadržajnom smislu zakon zapravo pokušava udovoljiti zahtjevima rebalansa proračuna. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovani zastupnik Slaven Letica. Nema ga. Gubi pravo na riječ. Završni osvrt ministar financija Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. I ustvari hvala vam na ovom prvom pitanju gospodine potpredsjedniče. Možda ovom Visokom domu s obzirom da se počeo odvijati projekt javno-privatnog partnerstva treba neke stvari reći. U principu zašto smo predložili pa čak i ovu simboličnu kaznu? Iz razloga što su pojedine jedinice lokalne samouprave počele na jedan vrlo čudan način ulaziti u projekat javnog i privatnog partnerstva bez da su zatražili sukladno smjernicama koje je donio ovaj Visoki dom suglasnost Ministarstva financija i suglasnost Agencije za poticaj izvoza jer u tim smjernicama je to tako definirano. Dapače nekakva čudna javna partnerstva gdje netko sklapa ugovor, onda nekom drugom nameće obveze i to očigledno porođajne muke pa zato jesmo išli na prijedlog ove da kažem kazne ako se netko ne drži tih obveza a što se tiče preraspodjela dok je god državni proračun na petoj razini dotle će biti potreba za preraspodjelom. Sjetite se to je bilo i 2001., 2002., 2003. i to je 2007. 2003. je na takav način preraspodijeljeno negdje oko 3 i pol milijarde. Prošle godine je negdje oko 2 milijarde i 200. Međutim ono što treba napomenuti čisto zbog zapisnika i zbog zastupnika koji su ovdje da ta preraspodjela se ne može vršiti izvan sredstava koja ovaj Sabor odobri jednom Ministarstvu. Dakle proračun se ne može povećati. Ne može nitko potrošiti više novaca nego što je ovaj Sabor odobrio. Dakle to je nešto što je bilo i proteklih godina i nije ništa novo. Ono što je bitno da i Državni ured za reviziju … [[Govornik se ne razumije.]] konstatacija se iz godine u godinu s obzirom da proračun sve više i više liči na programski proračun a ne samo da ga raščlanimo na pojedine troškove. Potreba za tim preraspodjelama je sve manja i manja.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik potpredsjednik Doma Mato Arlović.
Pa ja moram ispraviti ovaj dio vezano za smjernicu kojom se usmjerava i upućuje normu po principu autoriteta, ne po principu legaliteta traži zapravo traži određeno ponašanje jedinice lokalne samouprave. Možda neće biti do kraja samo ispravak ali će biti sasvim sigurno korisno za sve nas. Pokazuje se da su primjedbe koje smo imali kod donošenja smjernica da bi to trebalo zakonom regulirati bile opravdane iz jednostavnog razloga, zapravo često puta interes jedinica lokalne samouprave je puno veći nego što to omogućuju smjernica. Pošto tu nema kazni, nema nikakvih mogućnosti, nema pravne obveze i smjernica na takvo ponašanje onda se dovodimo u situaciju da sada mijenjajući Zakon o izvršenju proračuna pokušavamo ozakoniti nešto što je zapravo politika prisutna u smjernicama. I zbog toga mislim da bi na temelju ovog iskustva koje već sada pomalo imamo trebalo razmotriti mogućnost da se napravi ili izmjena i dopuna Zakona o obaveznim odnosima i da se ugovori o javno-privatnom partnerstvu unesu i razrade tamo ili da se napravi nova izmjena i dopuna zakona koji će ovo pitanje definitivno riješiti da postane pitanje legaliteta a ne pitanje političkog autoriteta.
Hvala. Hvala. Zaključujem raspravu. Konačni prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2007. godinu. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Molim uključimo se. Molim glasovati. Rezultat. Sa 74 glasa za, 6 suzdržanih i i 31 protiv donesen predloženi Zakon.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Dakle prema odredbama važećeg Zakona o porezu na dodanu vrijednost na sve, većinu isporuka se plaća porez od 22%. Dakle to je osnovna stopa. I još imamo dvije stope, nultu stopu i stopu od 10%, nultu stopu na prehrambene proizvode, ortopedska pomagala, knjige i usluge u kinematografima i stopu od 10% za usluge u turizmu i znate da je do prije godinu dana stopa u turizmu bila 0% za organizirani posjet turista izvana i 22% za sve ostale. Mi smo izmijenili to tako da je danas stopa u turizmu za sve goste 10% i ovim izmjenama Zakona predlažemo uvođenje niže stope za izdavače. Dakle oni imaju obvezu obračunavati porez na dodanu vrijednost od 105 na novine i časopise. Međutim na sve usluge, dakle oglašavanje i sve ostale komercijalne usluge prilikom ispostavljanja računa dužni su obračunavati porez na dodanu vrijednost od 22%. Dakle za novine koje šalje i oprema distributerima, prema kioscima itd. na taj iznos se plaća porez na dodanu vrijednost od 10%, međutim na sve komercijalne usluge, prije svega to mislim na oglašavanje plaća se porez od 22% iz razloga da ne bi došlo do nelojalne konkurencije jer imamo čitav niz oglašavanja i reklamiranja hoćete putem elektroničkih medija, hoćete putem plakata i nizom, nizom drugih načina i zbog toga tu treba ostaviti potpuno iste uvjete za sve. Mi predlažemo da ovaj Zakon stupi na snagu 1.8. i što se tiče usporedbe kako recimo imaju to neke druge zemlje članice Europske unije. Austrija ima stopu 10%, Njemačka 7, Malta i Portugal 5, Italija i Španjolska 4 i samo da velim da će državni proračun, to je procjena u Ministarstvu financija zbog smanjenja stope poreza na dodanu vrijednost na časopise i dnevne novine slijedeće godine imati manjak prihoda s tog osnova negdje oko 290 milijuna kuna. Hvala lijepo.
Hvala. Odbori. Odbor za financije, proračun. Nitko. Dalje. Otvaram raspravu. Za Klub zastupnika IDS-a, poštovani zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, cijenjeni gospodine ministre. Ma mislim da nema nikoga stvarno u ovoj sabornici koji ne bi podržao ovaj Zakon. Dapače. Ovaj Zakon kao što je sad ministar Šuker rekao težak je 290 milijuna kuna. E sad da li će to dovesti do pojeftinjenja novina kao što se kaže u ovom obrazloženju ja da budem iskren u to sumnjam. Međutim s druge strane jedan ovakav Zakon zasigurno može pridonijeti smanjenju gubitaka u nekim novinarskim kućama. Mi smo evo nedavno pratili ovaj slučaj Feral. Znači slučaj 500 tisuća kuna PDV-a. Feral je u međuvremenu ako se ne varam preuzet, ponovo izlazi što je za mentalnu higijenu ove zemlje više nego dobro. E sad je pitanje samo koliko će biti autonoman i ove 2007. jer mijenjaju se prilike, mijenja se čitalačka publika, interes stranaca za financiranjem, Hrvatska se civilizira itd. No da se vratim na temu. PDV na medije zasigurno valja smanjiti. Općenito valja smanjiti ovaj PDV. Po mom sudu trebalo bi ga smanjiti ili sa 22% na 20%. Zašto? Jer Hrvatska ima najveći PDV u Europi, odnosno porez na dodanu vrijednost ili bi trebalo uvesti diferencirane stope, između ostalog na tragu ovoga članka 1. gdje se govori da porez na dodanu vrijednost plaća se po stopi od 10% na a) usluge smještaja ili smještaj s doručkom polupansiona ili punog pansiona u svim vrstama komercijalnih ugostiteljskih objekata i usluga agencijskih provizija za naprijed navedene usluge i pod b) sada ovo što se uvodi, to je taj novum, novine, časopise koje izlaze dnevno, periodično, osim na one koje u cijelosti ili uglavnom sadrže oglase ili služe oglašavanju. Po mom sudu bilo bi dobro kada bi se uvelo tri stope PDV-a, kada bi se zadržala ova opća 22% ta turističko-medijska 10% i kada bi se uvela jedna socijalna stopa od 5% na hranu, na novine, na dječje potrepštine itd. Na taj način mislim da bi značajno spustili troškove života. 2% manje PDV, to je de facto minus u državnoj blagajni u iznosu od 3 i pol milijarde kuna. Držim da u ovom trenutku za to Hrvatska ima prostora. PDV na hranu 5%, jasno to treba izračunati koliko bi bio manji proračun. Po nekima tu bi se kretao između 6 i 7 milijardi kuna. Jasno da to nije igra, nije igra. S druge strane usuđuje se reći ni ovaj Prijedlog zakona, bolje rečeno ova poruka medijima de facto tih 290 milijuna kuna to su neto plaće za sve novinare koji rade u hrvatskim pisanim medijima. Recimo ako je prosječna plaća 4 tisuće 750 kuna, govorim o neto plaći, ne o bruto plaći i recimo da u novinskim kućama 5 tisuća ljudi pokriva taj posao znači kroz 12 mjeseci 5 tisuća novinara dobija iznos neto plaće prosječne u zemlji koji se izražava ekvivalentom od 290 do 300 milijuna kuna. Međutim, ono što je primarno što bi po mom sudu najviše kada govorimo o PDV- u ovom trenutku pomoglo i medijskim kućama, ali ne samo njima, nego i malim obrtnicima, gospodarstvu u cjelini, to je ili to bi bilo kad bi se ovaj PDV plaćao ne u roku od 30, nego u roku od 60 dana. U Italiji znam da se PDV ili njihova iva plaća u roku od 4 mjeseca što će reći 120 dana. Ja znam da si Hrvatska to u ovom trenutku ne može priuštiti, ali mislim da je vrijeme da Hrvatska prijeđe na plaćanje PDV-a u roku od 60 dana. Tamo prilikom uvođenja PDV se plaća u roku od 15 dana, sada se plaća u roku od 30 dana. Mislim gospodine ministre da bi to bio jedan stvarno snažan iskorak koji bi najviše pomogao u ovome trenutku hrvatskom gospodarstvu. Istina je Hrvatska, evo vidimo iz ovog obrazloženja između ostalog ima i ovu nultu stopu što je opet novum što se tiče ili izuzetak što se tiče Europe za kruh, za mlijeko, za knjige, za lijekove, za kirurške proizvode ili potrepštine, za znanstvene časopise, čak i filmove i osobno držim da bi svu hranu, ama baš svu počev i od ovoga kruha, mlijeka itd. trebali oporezovati sa 5% PDV-a. Rekoh maloprije to bi bilo minus u državnom proračunu za negdje 6 do 7 milijardi kuna. Rebalansom smo ili hoćemo, o čemu smo maloprije raspravljali preraspodijeliti pet milijardi kuna. Plan državnog proračuna za 2007. bio je 103,5 milijardi kuna. Sa rebalansom ove godine država ili Vlada preraspodijelit će bez izvan proračunskih tih fondova 108,5 milijardi kuna. Znači više 5 milijardi 12 milijuna 312 tisuća kuna u odnosu na planirano. Ja znam, ako jedna recimo prosječna penzija iznosi u ovoj zemlji 2 tisuće kuna zapravo tisuću i 900 kuna, tu negdje, i ako ste sami, vi dnevno koliko možete potrošiti? 60, 65 kuna. Znači šta vam preostaje? Možete kupiti pola kile kruha za dvije, tri kune, pola litre mlijeka za cca. toliko kuna, pola kile krumpira, nešto povrća, meso svaki treći dan. I ako imate svoj stan, ako ste ga mogli otkupiti '91., '92. za 7, 8 tisuća maraka biti ćete napola gladni ali ćete nekako preživjeti. Zato ono što je apsolutno ispred svega, valja izjednačiti stare, nove umirovljenike. I zato mislim da bi bilo korisno ili smanjiti PDV sa 22 na 20% ili uvesti još neku diferenciranu stopu za dio tih prehrambenih artikala, iako bi se možda hrvatskom gospodarstvu u ovom prijelaznom trenutku najviše pomoglo kada bi uveli plaćanje PDV-a u periodu od 60 dana sa sadašnjih 30 dana. Što se tiče samih novinskih kuća itd., ovo nije mala stvar što se danas, o čemu se danas raspravlja, a što će se zasigurno tijekom sutrašnjeg dana usvojiti. Još jedanput ću ponoviti. To je 290 milijuna kuna za ove medijske kuće. To je de facto neto plaća za sve zaposlene koji rade u hrvatskim medijskim kućama počev od "Glasa Istre" preko "Novoga lista", "Vjesnika", "Jutarnjeg", ne znam "Večernjaka", "Slobodne Dalmacije", "Glasa Slavonije" itd. Pet tisuća ljudi, to je plaća za pet tisuća ljudi. E, sad da li je to neki politički deal gospodine Jarnjak, ja ne znam. Ali ako i je pomoći će medijima. To je istina [[Upadica: Šta je, je.]] Šta je, je. E sad. Mi sad jasno, kao što se ovdje kaže u ovom obrazloženju ne trebamo sugerirati vlasniku za što će utrošit tu razliku između 22 i 10%. Vlada predlaže da se smanji cijena novina na pet kuna, u što ja sumnjam. Ja ne vjerujem da će se to dogoditi ali ostat će to šest kuna, ali će neka glasila konsolidirati svoje poslovanje. Možda povećati plaće, ne znam šta će se dogoditi, ali u svakom slučaju hvale vrijedna poruka. … [[Upadica se ne čuje.]]
Hvala. U ime kluba naručeni poziv, poštovani zastupnik Željko Pecek. Mir tamo malo, mir.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa, ja bi vas molio …
Pa hoćete biti malo mirni?
Ja bi vas molio da se ne zabavljamo u ovako ozbiljnim trenutcima.
Sigurno da ne.
Da. Ali molio bi i vas da nam pokušate, pričekat ću, samo vi telefonirajte.
Izvolite!
Pa ja bi vas molio da nam pojasnite barem onoliko koliko nas malo ima ovdje u Saboru, što znači ovo skakutanje po dnevnom redu, cupkanje gdje čupamo točke dnevnog reda a pogotovo čupamo one točke koje nisu … [[Govornik se ne razumije.]]
Sve je najavljeno. Vi imate raspravu o ovome prijedlogu zakona.
Dozvolite mi da kažem. Prije svega mi raspravljamo o točkama koje nisu prošle odbore. Ova točka o PDV-u nije prošla Odbor za informiranje, a jednako tako ni iduća točka koja se tiče elektroničkih medija. Koliko čujem raspravljat ćemo o njoj, također nema mišljenje odbora. Pa bilo bi zgodno da čujemo da li uvodimo novu praksu ili ćemo ovako juriti po onom modelu kao što je rekao profesor Hebrang, mi to u oporbi ne možemo pratiti. To je jedan tempo gdje se vozi bicikl i gdje se on treba gajdati, samo tog se nije sjetio prvi on, nego se sjetio te teze prvi Kutle.
To je sve?
Sve, hvala.
Hvala lijepo. Kad bi se malo pažljivije pratilo onda bi se, onda ne bi propustili prigodu da uvidite da je o ovom Prijedlogu zakona o porezu na dodanu vrijednost raspravio i Odbor za financije i državni proračun nego izvješće koje … [[Govornik se ne razumije.]] I također i Odbor za zakonodavstvo kojega je raspravio i poslao svoje izvješće. A dnevni red ide prema onome kako je najavljeno. Ide istina vrlo brzo ide, ići će još i brže, kao što stvari stoje. Nema više ništa. Zaključujem raspravu o ovoj temi. Konačni prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona. Molim glasovati. Rezultat? Sa 91 glasom za i jednim suzdržanim donesen predloženi Zakon.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Eto prvi put vam nudimo kao što sam rekla i u prvom čitanju novi Zakon o prostornom i građenju, zakon koji na jednom mjestu objedinjava sve ono što nekome treba da bi krenuo u izgradnju pojedinog objekta. Ono što je posebno važno u ovom zakonu to je da smo prvi puta puno veću odgovornost dajemo na planere, projektante, nadzorne organe i izvođače nego što je bilo ikada dosada. Što se tiče prostornog dijela, ja ću samo vrlo kratko ponovit da se podsjetite da se radi o tome da ne mijenjamo bitno ništa u prostornom uređenju, osim što za županijske planove utvrđujemo obvezatnu izradu strateške procjene utjecaja na okoliš, jer smatramo da na županijskom nivou sve ono što se direktno tiče zaštite okoliša mora se utvrditi. Znači u budućnosti svi županijski planovi morat će imati stratešku procjenu utjecaja na okoliš. Ostale stvari kao što sam rekla i prošli puta kad smo radili analize prostornih planova po cijeloj Hrvatskoj utvrdili smo da ima previše detaljnih planova i urbanističkih planova uređenja i zbog toga smo dali obvezu da se detaljni planovi moraju raditi tamo gdje se predviđa urbana komasacija a urbanistički planovi uređenja tamo gdje se planira, gdje su potpuno neizgrađena građevinska područja ili gdje se planira obnova pojedinih dijelova grada ili općine. To je glavna promjena. Naravno da mi jedinicama lokalne samouprave ne omogućujemo da oni i u buduće planiraju tamo gdje smatraju da im je to potrebno izradu detaljnih i urbanističkih planova uređenja. Oni to mogu raditi ali obvezatno je isključivo ovdje gdje smo rekli. Što se tiče jedne novine još to je da se zavodi, da se na županijskom nivou moraju formirati zavodi za prostorno planiranje koji postaju ustanove a da se na nivou velikih gradova preporuča formiranje zavoda za urbanizam jer mislimo da svaki veliki grad bi morao imati svoj zavod koji je u njegovom vlasništvu i koji bi planirao prostor u samom gradu bilo sa onim prostornim planovima gradova urbanističkim ili detaljnim planovima. Što se tiče urbane komasacije o tome sam govorila i prošli puta to je uređenje zemljišta na pojedinim dijelovima grada koji se do sada nisu mogli uređivati zbog toga što su vlasnički odnosi bili takvi kakvi jesu, parcele su bile ili premale ili prevelike, netko je imao premalu, netko preveliku parcelu. I prema tome određuju se taj novi način urbane komasacije. Do sada smo imali samo Zakon o vlasništvu i drugim stvarnim pravima. Ovaj puta predlažemo i tu instituciju. Prema tome, ali naravno da se za cjelokupni taj predio koji bi se urbano komasirao svi vlasnici moraju složiti i svi vlasnici trebaju rješavati zajedno sa komisijom koja će se formirati na nivou grada, općine ili županije. Što se tiče dijela o građenju ovdje smo bitno pojednostavili postupak dobivanja lokacijskih i građevinskih dozvola. Naime, za objekte od 400 kvadrata i poljoprivredne do 600 kvadrata više ne treba tražiti lokacijsku i građevinsku dozvolu, dobivat će se samo rješenje o uvjetima izgradnje i na temelju tog rješenja će se moći graditi. Naravno da na samom gradilištu taj investitor mora imati i glavni projekat po kojem gradi i po kojem nadzorni organ kontrolira samu izgradnju. Što se tiče uporabne dozvole kod ovakvih objekata više neće trebati vršiti tehnički pregled i izdavati uporabnu dozvolu nego će nadzorni inženjer ovjeriti da je objekat izgrađen u skladu sa rješenjem o uvjetima izgradnje i da su zadovoljeni svi uvjeti iz glavnog projekta. Na taj način ćemo bitno pojednostaviti cjelokupni postupak radi toga jer više nema dva upravna postupka, postoji samo jedan upravni postupak. Prema tome, suglasnosti koje su uvijek bile velika boljka svima morat će se prikupljati samo jedan put. Što se tiče većih objekata kao što su stambeni objekti, hoteli ili neki drugi objekti morat će se dobiti lokacijska dozvola ali opet samo kao jedan postupak. A što se tiče mogućnosti gradnje morat će imati glavni projekat koji će dobiti potvrdu glavnog projekta koja će se izdavati u uredima ili velikih gradova ili županija i koja će jasno reći da su svi uvjeti iz lokacijske dozvole primijenjeni u glavnom projektu i da su revizije glavnog projekta obavljene što se tiče stabiliteta objekta, ionizirajućeg zračenja, što se tiče fizike zrake, znači zaštite od buke, toplinske zaštite i slično. Za te objekte trebat će uporabna dozvola, znači mora se obaviti tehnički pregled i uporabna dozvola. Veliki objekti kao što su rafinerije, autoceste i slično morat će imati i lokacijsku i građevinsku dozvolu, s time da u tim dozvolama moraju biti uključeni i objedinjeni uvjeti zaštite okoliša. I kod tih objekata će se izdavati uporabna dozvola na način da se za objekat uporabna dozvola izdaje za trajno dok objekat traje, a što se tiče uvjeta zaštite okoliša izdaje se na pet godina i nakon pet godina treba provjeravati da li su svi oni uvjeti koji su propisani i projektom i revizijom, da li su ti uvjeti i stvarno na samom licu mjesta, na objektu ili ih treba doraditi i onda će se izdavati dozvola na daljnjih pet godina. I tako svaki puta na pet godina a ukoliko treba određene stvari ispraviti to se neće moći napraviti nego tako dugo, znači neće moći dobiti produženje dozvole dok se ne saniraju ti nedostaci koji se utvrde. Vi svi znate da imamo pogotovo županije koje se nalaze na obalnom području gdje jednostavno ne možemo dobiti ljude, dovoljan broj ljudi koji bi izdavao lokacijske i građevinske dozvole. Na temelju zahtjeva i velikih gradova i županija predlažemo da se sa Ureda državne uprave prenese znači da oni dobe izvorno pravo izdavanja i rješenja i lokacijskih i građevinskih dozvola, znači uredi odnosno upravni odjeli koji će se formirati u velikim gradovima i u županijama. Mi smo obavili razgovore sa svima onima koji su bili zainteresirani oko ovog zakona, znači sa udrugom gradova, sa županijama, sa komorom arhitekata i inženjera koji sudjeluju u izgradnji. Sve njihove primjedbe smo prihvatili tako da bi zakon trebao stupiti na snagu ukoliko ga prihvatite 1.10. a ovaj novi ustroj bi trebao znači sa izdavanjem lokacijskih i građevinskih dozvola krenuti 1.12008. godine na zahtjev Udruge gradova i županija jer se onda donosi i novi proračun i onda oni mogu sebi planirati obavljanje tih poslova. Mi mislimo da će oni uspjeti dobiti veći broj ljudi radi toga jer su njihove plaće veće i jednostavno drugačije će biti organizirani tako da mislimo da će tu nastati poboljšica i da će se brže i jednostavnije rješavati predmeti a pogotovo zato što više neće biti potrebna dva postupka, dva upravna postupka nego jedan. To su eto glavne naznake u ovom zakonu. Naravno da ćemo saslušati sve vaše prijedloge i primjedbe ali mislim odbori su svi prihvatili te, naš, naš prijedlog i mislimo da velikih više primjedbi nema. Hvala vam lijepa.
Hvala. Odbori? Odbor za prostorno uređenje i zaštitu okoliša. Poštovani zastupnik Marko Širac. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo ministrice, kolege i kolegice zastupnici. Odbor za prostorno uređenje i zaštitu okoliša Hrvatskog sabora raspravio je na 61. sjednici održanoj 5. srpnja 2007. godine Konačni prijedlog zakona o prostornom uređenju i gradnji. Odbor za prostorno uređenje i zaštitu okoliša na temelju svoje nadležnosti iz članka 83. Poslovnika Hrvatskog sabora raspravio je predmet i Konačni prijedlog zakona kao matično radno tijelo. Odbor je raspolagao pisanim prijedlogom amandmana na Konačni prijedlog zakona Hrvatske komore arhitekata i inžinjera u graditeljstvu, razred inžinjera geodezije, razred inžinjera elektrotehnike, razred inžinjera arhitekata te Hrvatske udruge poslodavaca, Udruge geodetsko, geoinformatičke struke. U uvodnom obrazloženju ministrica Dropulić, ministrica prostornog uređenja i zaštite okoliša, graditeljstva ukratko je obrazložila razlike koje se predlažu ovim Konačnim prijedlogom u odnosu na rješenja iz Prijedloga zakona te istakla da je Konačnim prijedlogom zakona uvažen veliki dio primjedbi i prijedloga Udruge gradova te Hrvatske komore arhitekata i inžinjera u graditeljstvu. Ujedno je napomenula da je još ostalo otvoreno podpitanje sadržaja glavnog projekta definiranog stavkom 1. članka 193. tj. prijedlog razreda inžinjera geodezije Hrvatske komore arhitekata i inžinjera u graditeljstvu te Hrvatske udruge poslodavaca, Udruge geodetsko informatičke struke te glavni projekt sadrži i, glavni projekt sadrži i geodetski projekt. U raspravi na Odboru podržano je donošenje ovog Zakona te je istaknuto kako se njime cjelovito i sustavno uređuje prostorno uređenje i gradnja te uvode odredbe o urbanoj komasaciji. Vezano uz predloženi amandman razrade inženjera geodezije Hrvatske komore arhitekata i inžinjera u graditeljstvu na članak 193., stavak 1. kojim predlažu da glavni projekt sadrži i geodetski projekt Odbor je podržao iznijeto obrazloženje ministrice da bi uvođenje obaveze izrade geodetskog projekta za svaki projekt značilo dodatno nepotrebno financijsko opterećenje investitora. Ministrica je ujedno napomenula da je nedvojbeno kako je izrada geodetskog projekta nužna pri izgradnji krupnih infrastrukturnih projekata te se navedeno može regulirati izmjenom članka, članka 193., stavak 3. Nakon provedene rasprave Odbor je jedno, Odbor je odlučio podržati, predložiti amandman na stavak 3. članka 193. Vezano uz članak 193. i primjedbe razreda arhitekata, inžinjera graditeljstva Hrvatske komore predloženo je da amandman na članak 193., stavak 1. briše troškovnik projektiranih radova. Iznijeto je stajalište predstavnika razreda arhitekata da se troškovnik izrađuje u fazi izvedbenog projekta te da u glavnom projektu nema dovoljno podataka kako bi se kvalitetno izradio troškovnik. Odbor nije podržao taj stav ocjenjujući da je troškovnik nužan jer sadrži detaljan opis radova i količina. Odbor ujedno nije podržao predložene amandmane razreda inžinjera elektrotehnike Hrvatske komore arhitekata i inžinjera u graditeljstvu vezane uz inžinjerske građevine kao na primjer transformatorske stanice i slično jer je navedeno regulirano u članku 2. točka 47. Nakon provedene rasprave Odbor je jednoglasno odlučio predložiti Hrvatskom saboru donošenje Zakona o prostornom uređenju i gradnji zajedno sa sljedećim amandmanom. U članku 193., stavak 3. mijenja se i glasi: "Ovisno o vrsti građevine glavni projekat sadrži i druge vrste projekata, geodetski projekt, projekt temeljenja, krajobraz i drugi." Kratko obrazloženje. Ocjenjujući kako je za izgradnju složenih infrastrukturnih projekata, na primjer auto-cesta, tunela, mostova, visokih građevina i tako dalje nužna izrada geodetskih projekata, navedenim amandmanom predlaže se da glavni projekat ovisno o vrsti građevine sadrži i druge vrste projekata kao što su geodetski projekt, projekt temeljenja, krajobraz projekt i drugi. Sukladno članku 201. ministar će pravilnikom propisati obavezni sadržaj i elemente tih projekata. Hvala.
Hvala. Za Klub HNS-a poštovana zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, poštovana gospođo ministrice sa svojim suradnicima. Sa žaljenjem moram konstatirati da osim nekih manjih korekcija ništa od mojih suštinskih primjedbi i prijedloga nije uzeto u obzir što sam dakako i očekivala. Iako je bezpredmetno pisati amandmane na pojedine člnake i jer je sve to skupa neučinkovito, jer sve primjedbe i prijedlozi koje sam istakla u raspravi ne mogu bitno popraviti ovo što u zakonu bi se trebalo popraviti međutim ipak sam čisto iz razloga podržavanja struke odlučila se da podnesem neke amandmane koji su ustvari amandmani naše struke. Dakle ta priča oko toga da su svi konzultirani i da je to u dogovoru sa svima napravljeno mislim da ne stoji jer su upravo ti amandmani oni amandmani koje niste prihvatili i mislim da o njima barem valja javnost još jedanput upoznati i o njima raspraviti. Suština primjedbi i prijedloga je u ukazivanju na neka u zakon ugrađena rješenja koja po mojem mišljenju definitivno vode u nepotrebno dodatno administriranje, kompliciranje i odugovlačenje postupka pripreme i izrade. Dakako same izrade i donošenja prostorno-planske dokumentacije što će se odraziti na učinkovitost sustava a dodatno će poskupjeti i vremenski produžiti cijeli ovaj proces. Primjerice, ovaj zakon mijenja strukturu i sadržaj planova, ali se time neće unijeti bitno nova kvaliteta planiranja ili bolja učinkovitost već će se kod prvih izmjena i dopuna planovi morati zapravo preslagivati u tekstualnim kao i u grafičkim dijelovima, a da će suštinski sve ostati slično. Uz to si ionako obimna dokumentacija dodatno opterećuje gomilom obveznih priloga koji se u primjeni ne koriste već oni eventualno služe raznim administrativnim postupcima prilikom davanja suglasnosti i davanja mišljenja na plan. To samo produžuje i poskupljuje procese, a naravno time otežava i usporava realizaciju. Obrazloženje da na kraju konačnog prijedloga zakona prema kojem se važeća dokumentacija može mijenjati i dopunjavati prema još uvijek važećim podzakonskim aktima, ne znači da prilikom prve izmjene i dopune nekog postojećeg plana neće trebati taj plan u svim dijelovima presložiti prema novom zakonu tako da ćemo zapravo u praksi prilikom prvih izmjena i dopuna važeće dokumentacije imati obavezu i njegovog strukturnog i sadržajnog preslagivanja prema odredbama sada ovog zakona jer ovim zakonom nigdje nije drukčije određeno. Nadalje, zakonom se propisuje postupak koji prethodi izradi zatim postupak same izrade, zatim postupak rasprave, pribavljanje suglasnosti i mišljenja, te donošenje prostornih planova. Cijeli taj proces koji je već usklađen temeljem sadašnjeg zakona i uredbe i u kojem su prilično jasno posloženi koraci mijenja se, dopunjava odnosno uvode se novi proceduralni i formalni koraci što komplicira, poskupljuje i produžuje vrijeme donošenja dokumenata prostornog uređenja ili njihovih izmjena i dopuna. Bilo bi puno učinkovitije da smo doradili neke već do sada uočene propuste. Posebno ukazujem na uvođenje nove obveze koju će jedinice lokalne samouprave otežati i poskupjeti realizaciju planova, a to je obveza izrade urbanističkog plana uređenja za svako planirano, a ne izgrađeno građevinsko područje veće od 5000 m2. Niti zakonska rješenja sa izdvajanjem županijskih zavoda u javne ustanove nisu dovoljno jasna, odnosno realizacija tih zakonskih odredbi izaziva nedoumice. Zavodi za prostorno uređenje prema novom zakonu županije osnivaju kao javne ustanove. Uvjete za obavljanje djelatnosti propisat će ministar pravilnikom koji će se tek donijeti, a rok za donošenje je 60 dana, a županije moraju osnovati zavode u roku od 6 mjeseci i to ako neće biti novog pravilnika tada po postojećem pravilniku što je poprilično nelogično. Bilo bi bolje da rokovi počnu teći nakon što novi pravilnik bude donesen. To vjerojatno pretpostavlja i prelazak ljudskih i materijalno-tehničkih resursa dosadašnjih zavoda i županije u javnu ustanovu iako zakonodavac ništa ne govori o postojećim djelatnicima, poslovima i materijalno-tehničkim sredstvima zavoda osim rezerviranih sredstava za plaće. To će i prema postojećem pravilniku zahtijevati dodatno kadrovsko ekipiranje novih zavoda, jer dio postojećih zavoda budimo iskreni niti do danas nije u potpunosti ekipiran, a dodatne potrebe svakako proizlaze iz obveze za uvođenjem informacijskog sustava koji propisuje novi zakon. Uz sve navedeno županije moraju imenovati Upravno tijelo koje će kao nositelj izrade biti odgovoran za izradu i donošenje dokumenata prostornog uređenja iz svoje nadležnosti, koordinaciju i provođenje postupka koji tu izradu prate. Teško je procijeniti da li će se predloženim promjenama poboljšati učinkovitost funkcioniranja sustava prostornog uređenja na županijskoj razini, ali je sigurno da će dodatni troškovi opteretiti županije. Ovo su samo najznačajniji naglasci na dijelove zakona koji reguliraju proces prostornog planiranja, pripremu, izradu, rasprave, suglasnosti, mišljenja i donošenja. Oni mi se čine bitni iz razloga što će značajno usporiti zahvate koji iz bilo kojih razloga nisu pokriveni važećim planovima, a nužni su, realni i objektivni. Činjenica je da važeći planovi doživljavaju dinamične promjene prvenstveno na gospodarskom planu, te procjenjujem da predložena zakonska rješenja neće doprinijeti efikasnijoj podršci oživotvorenja programa područne, bilo regionalne ili lokalne ili lokalne samouprave. Isto tako, pokušajmo se staviti u ulogu običnog čovjeka koji namjerava graditi obiteljski dom, a parcela mu je unutar građevinskog područja prema postojećem planu recimo propustom, greškom ili naprosto nekvalitetnim sagledavanjem potreba i mogućnosti ili je u planiranom građevinskom području ali neizgrađenom i većem od 5000 metara. Taj čovjek ovisi o izmjeni i dopuni plana, odnosno izradi urbanističkog plana uređenja za neizgrađeno područje veće od 5000 kvadrata i susreće se on i njegova jedinica lokalne samouprave sa svim gore navedenim proceduralnim, vremenskim i financijskim stepenicama koje ovaj zakon propisuje. Zakon ne radi niti proceduralnu, niti sadržajnu razliku između značajnih ili strateških planskih promjena i zahvata i onih koji su marginalne važnosti za prostor ali od životne važnosti za pojedince. U konačnom prijedlogu zakona izvršene su korekcije u obvezi izrade, nazivlju i obveznoj sadržaju, strukturi prostornog plana Grada Zagreba, PPGZ-a. Naime, PPGZ sada kao sastavni dio obvezno sadrži i elemente prostornog plana uređenja velikog grada POUVG, građevinska područja i uvjete uređenja što znači da se za Grad Zagreb odnosno za isti obuhvat neće morati raditi dva plana. Imat ćemo PPGZ i PPUVG kako je to prijedlogom zakona bilo ranije predviđeno. Promijenjen je članak 72. po kojem se za PPGZ primjenjuje sadržaj određen u prostornim planovima županije odnosno prostorne planove uređenja velikog grada. Ono što je također dobro i što treba pohvaliti je članak 38. gdje se zavodima ponovo omogućuje izrada urbanističkih planova, uređenje. Na žalost, zakonom i tu koliko znam dobili ste primjedbe od više različitih institucija i od društva arhitekata i od udruženja arhitekata i od arhitektonskog fakulteta. Ja ću vam dati i gospodin Pegan je napisao primjedbe sa 18.5. Na žalost, predviđeno je eliminiranje generalnog urbanističkog plana za Grad Zagreb i sve velike gradove znači evidentan povrat na početke prostornog planiranja zbog narušavanja dobro uhodane hijerarhije i sustava koji se dokazuje brojem i kvalitetom planova donesenih u prethodnom razdoblju, a koji proizlaze iz tradicije izrade prvenstveno GUP-a Grada Zagreba. Neshvatljiva je i kontradikcija konstataciji u ocjeni stanja prema kojoj Hrvatska ima dugu tradiciju to je na kraju u obrazloženju, prema kojoj Hrvatska ima dugu tradiciju prostornog planiranja. A onda se unatoč takvoj dugoj tradiciji i iskustvima u koje spada i iskustvo Grada Zagreba bez argumentirane analize takvih iskustava koja bi prethodno trebala pokazati opravdanost za drugačiji pristup prostornom planiranju ukida mogućnost izrade generalnog urbanističkog plana na kojem je opet u primjeru Grada Zagreba prokušana i dokazana koncepcija temeljne organizacije prostora, zaštite prirodnih, kulturnih i povijesnih vrijednosti sa ciljem urbane obnove i konsolidacije gradskog urbanog područja, a sve u skladu sa strategijom i programom prostornog uređenja Republike Hrvatske. Iako sam samo upozorila na nemogućnost završetka procedure usvajanja plana, zbog obveze opetovanog ponavljanja javne rasprave koja se može ponavljati najviše dva puta, nakon koje se provodi novi postupak izrade, a mora se ponavljati čak i kod najmanjih izmjena granica građevinskog područja temeljem prihvaćene primjedbe, a za Grad Zagreb u postupku izradbe izmjene i dopuna plana ima i po nekoliko tisuća primjedba u članku 93. ipak se nije interveniralo. Iz svih ovih navedenih razloga klub Hrvatske narodne stranke neće podržati prijedlog ovog zakona.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Marko Širac.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegica Šain navela je nekoliko netočnih navoda, pa ja ću pokušati na brzinu samo dva ispraviti. Prvo da zakonom nije jasno uređeno pitanje osnivanje županijskih zavoda za prostorno planiranje, pa to nije točno. U zakonu je jasno napisano da je to obaveza i to županije i kako će i to moraju provesti. Međutim, drugo je pitanje o kojem eventualno bi se moglo razgovarati, a to je osnivanje zavoda kod velikih gradova. Oni mogu, a i ne moraju, evo tak je to zakonom uređeno. I zadnje molim, ovaj zakon ne ukida generalni urbanistički plan Grada Zagreba što je kolegica navela, jer u prijelaznim i završnim odredbama jasno piše da svi prostorni planovi ostaju na snazi 10 godina.
Pojedinačna rasprava, poštovana zastupnica Jagoda Martić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo samo bih se s nekoliko riječi osvrnula na ovaj prijedlog zakona. Naime jedna od primjedbi koja se mogla čuti prilikom rasprave o Prijedlogu zakona o prostornom uređenju i gradnji u prvom čitanju bila je da nije u očito ja bih rekla predizbornoj žurbi da se taj zakon donese, nacrt prijedloga zakona da je izrađen bez sudjelovanja ekspertnih timova iz područja prostornog i urbanističkog planiranja i gradnje. Ministrica je na te primjedbe odgovorila da će se do drugog čitanja razmotriti sve pristigle primjedbe na prijedlog zakona i da će se onda procijeniti koji će se od tih primjedbi ugraditi u konačni prijedlog zakona. U obrazloženju ovog konačnog prijedloga zakona navode se primjedbe koje su prihvaćene i one koje nisu prihvaćene, ali se tu navode samo primjedbe koje su iznesene u Saboru ili na sjednicama pojedinih saborskih odbora ili na plenarnoj sjednici. Danas je ministrica opet u svom uvodnom dijelu rekla da su se obavili razgovori sa institucijama s kojima su razgovori obavljeni i da su sve te primjedbe njihove uvrštene i onda mi nije jasno zbog čega se u obrazloženju zakona kad se govori već o razlikama između prvog i drugog čitanja, odnosno razlike koje su unesene, te primjedbe nisu i navele. I zbog toga moram izraziti na neki način sumnju da je zaista to tako. A s druge strane nije mi jasno zbog čega se ponovo ignorirala struka, odnosno zbog čega se u izradu ovog vrlo važnog zakona nisu uključili i predstavnici struke, stručnih institucija i pojedinaca. Zanima me zbog čega ta isključivost i kakav je uopće stav ministarstva prema primjedbama znanstvenih institucija ili strukovnih udruga kao što je to Hrvatska komora arhitekata i inžinjera u graditeljstvu. Smatram da takva samovolja i isključivost resornog ministarstva nije dobra i nije dobro da se važni zakon kao što je i ovaj o kojem danas raspravljamo, donose ne brzinu, pa se upravo zbog toga ne mogu oteti dojmu da je ovaj zakon unaprijed podređen profitnim interesima moćnih investitora. Jer prijedlogom zakona ukida se program mjera unapređenja stanja u prostoru i generalni urbanistički plan čime se ponovo čini mi se otvaraju vrata za kaos u prostoru kao što se uostalom dogodilo i nakon ukidanja zakona o građevinskom zemljištu, Zakona o postupanju s objektima građenim protivno prostornim zakonima i bez odobrenja za građenje. I onda je upravo te 1995. godine započelo ja bih rekla najstrašnije razdoblje za bujanje bespravne gradnje i neviđene devastacije prostora. Osim toga ovaj zakon najavljuje urbanu komasaciju premda se toj istoj ideji 2003. godine gospođa Dropulić najoštrije usprotivila pa ću citirati tada njene riječi: "Smatram da urbanoj komasaciji nije mjesto u okviru ovog zakona, jer osim veze sa detaljnim planovima uređenja prema kojem se provodi, nema veze sa prostornim planiranjem." Prema tome, obzirom na sve ovo što sam rekla i obzirom na iskustvo koje na žalost u Hrvatskoj imamo po pitanju devastacije prostora, jednostavno mi se nameće sumnja da se i ovaj zakon donosi između ostaloga i zbog toga da se pogoduje moćnim investitorima i građevinskim lobijima. Tako imamo prilike čitati ovih dana najavu znatnog broja turistički zona u Splitsko-dalmatinskoj županiji. I sada se ja pitam na temelju koje studije se određuje koliki su kapaciteti naše obale, da li je napravljen neki plan i i strategija razvoja kako bi se na temelju toga odredilo što je to što našoj obali treba u svrhu razvoja turizma u budućnosti. Taj plan održivog razvoja je onaj temelj na kojem bi trebalo određivati koliki je broj turističkih zona, odnosno koliki je broj kreveta koji nam treba ili bolje rečeno koliko možemo podnijeti a da ne narušimo onu jedinstvenu ljepotu naše obale po kojoj smo do sada bili poznati. Ne dozvolimo da nam investitori određuju budući razvoj jer ćemo tako čini mi se, sami sebi rezati granu na kojoj sjedimo. I da zaključim. Ovaj predloženi zakon, odnosno ovaj zakon koji je predložen nije prevažan i zbog toga je nužno provesti široku javnu raspravu u koju bi se uključila struka, svi oni relevantni subjekti koji na ovu temu imaju što reći. Nema razloga za žurbu, a još manje ima opravdanja za ignoriranje mišljenja strukovnih udruga i znanstvenih institucija. Nemojmo se dovesti u situaciju da se jednog dana svi skupa zapitamo što smo to učinili. Hvala.
Hvala. Ministrica, Marina Matulović-Dropulić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa sam strašno začuđena sa ovom diskusijom gospođe Martić radi toga jer jednostavno ne stoji ama doslovce ništa što ste rekli. Kao prvo, nikakva žurba nije u pitanju. Radi se o tome da smo mi tri i pol godine analizirali situaciju u prostoru i nakon toga predlažemo novi zakon. Druga stvar. Sve primjedbe koje su date su razmotrene. Hrvatska komora arhitekata vam je na svojoj web stranici objavila, molim vas da pogledate da su sve njihove primjedbe one uvažene i da smo s njima više puta razgovarali i dogovarali se kako će to ići. Molim vas da pogledate web stranicu njihovu. Prema tome, nemojte govoriti da se radi o tome da smo mi struku eliminirali. Mi smo čak predlagali prije dvije godine struci i Arhitektonskom fakultetu i Hrvatskoj komori arhitekata da predlože svoje, da predlože zakon i da ćemo mi zajedno s njima vidjeti što bi oni željeli. Nikada nikakav prijedlog dobili nismo, prema tome morali smo sami sjesti i taj posao obaviti. Što se tiče programa mjera za unapređenje stanja u prostoru točno da smo ga ukinuli radi toga jer se ni jedan jedini program mjera nije ostvarivao na području pojedinih općina i gradova, ali zato smo ostavili da prije izrade, početka izrade svakog plana treba napraviti izvješće o stanju u prostoru i treba donijeti odluku o izradi plana koja će točno definirati zašto, što treba napraviti, zašto se nešto mijenja ili zašto treba izraditi novi plan. Što se tiče primjedbi naravno da ovdje ne pišu primjedbe koje nisu došle iz Sabora. Znači ili na zasjedanju ili na odborima, jer po poslovniku gospođo Martić jasno piše šta treba i kako se osvrnuti na određene primjedbe. Prema tome, držali smo se poslovnika, a ono što sam ja rekla i sa udrugom gradova i sa županijama i sa Hrvatskom komorom arhitekata i sa našim savjetom za prostorno uređenje itekako smo prodiskutirali i to ne jedanput ovaj Prijedlog. I ono što me posebno boli, a to je ove turističke zone. Neprestano pričamo jedno te isto. Kao da mi nismo sa brojkama izašli, kao da nismo rekli što se događa. Svi prostorni planovi županija doneseni su 2002. ili 2003. godine. Onda je na obalnom području bilo 129 tisuća hektara turističkih zona. Smanjili smo sve. Danas ima, to je građevinsko područje. Znači ukupno građevinsko područje na obalnom području je bilo 129 tisuća hektara, sada je 109 tisuća hektara, što je u prosjeku smanjeno za 15%. Ukupne turističke zone iznose danas 10 tisuća hektara što je za 30% manje nego u županijskim planovima koji su doneseni 2002. i 2003. godine. Mene zanima zašto nikada nitko na te županijske planove nije reagirao, zašto nisu davane primjedbe? Zašto onda ljudi nisu bili prozivani, nego onda kad kreneš na smanjivanje područja, kad kreneš u one ozbiljnu zaštitu prostora onda mi krenemo na ovakav način. Ja vas lijepo molim, ovo je prava Božja istina i mi iza toga stojimo, iza svake riječi koju sam rekla. I samo ću još jednu stvar napomenuti. Što se prostornih planova tiče da se vodila briga prije 4, onih 4 godine kao što se danas vodi briga o tim prostornim planova ne bi se dogodilo da ih ukupno u Hrvatskoj krajem 2003. godine ima 113 od 550 općina koje je onda bilo. Danas imamo 556 općina i gradova i imamo 529 gotovih planova, a do kraja godine imat ćemo sve. Prema tome imamo posla, imamo polaznu osnovu, imamo od kuda poći i imamo odakle krenuti na eventualno ako je potrebno određene izmjene i dopune pojedinih planova. Prema tome nema govora o tome da se nešto skriva ili da se nekome pomaže, a vidite i sami da smo male ljude, oni koji grade obiteljske kuće ili poljoprivredne objekte koji im trebaju posebno obratili pozornost i posebno riješili da im treba isključivo rješenje o uvjetima izgradnje. Prema tome, da jedanput prestanemo govoriti o tajkunima jer jednostavno nije istina.
Ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Evo ispravila bih netočni navod gospođe ministrice koja jest da je … [[Govornica se ne razumije.]] djelovala u svom govoru, ali bih joj naime htjela reći da je 18. svibnja primila primjedbe na Nacrt prijedloga Zakona o prostornom uređenju i gradnji od Arhitektonskog fakulteta u nekoliko stranica. Zatim bih joj htjela reći da je primila i primjedbe o potpisane od Mioć, Čerina, Prlić i Silov isto tako u vašem ministarstvu zaprimljeno 21.5.2007. Kaže ovako: "Poštovana glasnogovornice resornog ministarstva, šaljem vam sljedeće prijedloge." Zatim da ste primili od raznih arhitekata primjedbe sa 7. svibnjem 2007. godine. Dopustite da ove primjedbe vi niste u ovom Zakonu akceptirali, a iz ovog se doslovno vidi da niste niti sa strukom komunicirali, osim sa možda gradovima. Hvala.
Poštovani zastupnik Marko Širac.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo ministrice, kolege i kolegice. Zakon o prostornom uređenju donijet je 1994. i više puta mijenjan i dopunjavan, a Zakon o gradnji donijet je 2003. godine i u primjeni je od 1. siječnja 2004. godine. Tim zakonima upravno područje prostornog uređenja, gradnje zasebno su uređena što je u provedbi tih zakona imalo za posljedicu dugotrajni postupak ishođenja dozvola za građenje koji je često trajao dvije i više godina. Sustav prostornog uređenja građenja nije djelovao kao zajednička osnova zaštite prostora i graditeljske obnove Republike Hrvatske, niti su u te zakone bili ugrađeni zahtjevi europskih načela dobre gradnje. Sve je to stvaralo teškoće u rješavanju osnovnih potreba građana u izgradnji objekata, a isto tako i u razvoju gospodarstva Republike Hrvatske i koje je neophodno otkloniti. Kako je u tijeku postupak donošenja Konačnog prijedloga Zakona o zaštiti okoliša kojim će se znatno utjecati na područje prostornog uređenja i građenja, rješenjima jedinstvenih postupaka u planiranju nekih dokumenata prostornog uređenja kao i u nekim upravnim postupcima za građenje građevina potrebno je uskladiti sustav prostornog uređenja i građenja sa Zakonom o zaštiti okoliša. Sustav za prostorno uređenje i građenje potrebno je uskladiti i sa ovlastima jedinica lokalne samouprave i to osobito iz područja prostornog planiranja izdavanja dozvola za gradnju, a koja su im stavljena u nadležnost Zakonom o lokalnoj samoupravi. Evo da bi se otklonile te uočene teškoće u provedbi zakona iz ovlasti prostornog uređenja i građenja te da se naše zakonodavstvo uskladi sa zakonodavstvom Europske unije a i drugim sektorskim zakonima koji rješavaju ovo pitanje predložen je ovaj konačni prijedlog zakona. Tim se zakonom po prvi put uređuje prostorno uređenje, građenje, uređenje građevinskog zemljišta, urbana komasacija i ostvaruje sveobuhvatna uloga prostornog uređenja u funkciji zaštite prostora te njihovo povezivanje sa ostalim važnim prostorno relevantnim propisima iz sektora područja razvoja od utjecaja za prostor i njegovo uređenje. Stoga ću ja biti slobodan ukazati samo na najbitnija rješenja u ovom konačnom prijedlogu zakona. Upravno područje prostornog uređenja i građenja povezuje se u jedinstven sustav, uključuje i određene postupke iz područja zaštite okoliša. Uspostavljaju se preduvjeti za odgovorniju lokalnu samoupravu u planiranju i zaštiti prostora za koje se i očekuje da će primjerenije uskladiti razvojna očekivanja sa interesima građana. Veliki gradovi za svoje potrebe moći će osnovati svoje Zavode za prostorno uređenje. Ukida se obaveza jedinica lokalne samouprave da izrađuju generalne urbanističke planove za gradove i program mjera unapređenja stanja u prostoru jer se u praksi pokazalo da nisu potrebni a prelaznim odredbama zakona je ostavita mogućnost da ti planovi ostaju na snazi i narednih deset godina. Osniva se Hrvatski zavod za prostorni razvoj u svrhu izrade dokumenata prostornog razvoja za potrebe države. Utvrđuje se potreba osnivanja Fonda za gospodarenje nekretninama da bi se u državi i u jedinicama lokalne samouprave mogla voditi aktivna zemljišna politika. Osigurava se uključivanje javnosti u postupke donošenja dokumenata prostornog uređenja kroz postupak javne rasprave koji je vrlo dobro ovim zakonom također uređen. Novim instrumentima provođenja prostornim planovima osobito urbanom komasacijom omogućava se jedinicama lokalne samouprave uređenje građevinskog zemljišta uz sređenje vlasničkih odnosa. Dakle to je jedan postupak koji se po prvi puta kod nas zakon uređuje i od kojega mislim da možemo svi puno očekivati. Uvodi se pravo prvokupa građevinskog zemljišta za posebno utvrđena područja u korist države i jedinica lokalne samouprave uz naknadu pod tržišnim uvjetima. Uvodi se obaveza prodaje dijela zemljišta u vlasništvu jedinica lokalne samouprave građanima ako im taj dio potreban za formiranje neizgrađene građevinske čestice, s tim da je taj dio po površini nije veći od 20% površine građevinske čestice. I jedna vrlo važna odredba kojom se racionalizira postupak izdavanja akata kojima se odobrava građenje za zgrade površine do 400 metara i objekte za poljoprivredne namjene do 600 metara. Praktički ukida se sadašnja lokacijska i građevinska dozvola i izdavat će se je li rješenje o građenjem. A cijeli postupak pojednostavljuje i objedinjuje u jedan upravni postupak. S tim će se jako vremenski skratiti jer nema dva puta ni sudovanja niti dvostrukog rješavanja oko tih stvari. Sve je svedeno u jedan. Za izgradnju tih objekata bit će potrebno na temelju idejnog projekta ishoditi rješenje o uvjetima građenja koje će izdavati gradski ili županijski odjel koji će u tu svrhu osnovati. Sredstva za rad tih gradskih odjela osigurati će se u proračunu od 1.1. iduće godine. Prema tome, nema nikakvih problema da oni počmu raditi i preuzmu odgovornosti koje su ovim zakonom njima stavite u zadaću. Za izgradnju većih stambenih objekata te hotela trebat će ishoditi lokacijsku dozvolu, a samo za velike i složene objekte i državnu infrastrukturu trebat će pribaviti Studij utjecaja na okoliš, lokacijsku i građevinsku dozvolu kao što je to i običajno za takve velike objekte. A prema informaciji ministrice to je svega negdje oko 150 ili 160 objekata takovih u Republici Hrvatskoj. Ono što posebno želim naglasiti, da je ovim zakonom na projektanta prenesena velika odgovornost jer on je dužan potvrditi projektnu dokumentaciju, da je izgrađena u skladu sa svim zakonskim propisima na temelju koje se ta projektna dokumentacija mora izgraditi. I da na kraju kažem da se ovim zakonom posebno uređuje građevinska inspekcija, njene nadležnosti. Što se tiče pojedinih odredbi konačnog prijedloga zakona, ja na njih ne bi imao primjedbi. Mislim da su one sve u redu, poglavito upravo radi toga što je predlagač usvojio sve ono što smo mi u raspravi iznijeli. I ja ću svakako ovaj konačni prijedlog zakona koji uređuje područje prostornog uređenja, građenja na nov i cjelovit način jer se njime osigurava zaštita prostora i graditeljska obnova Republike Hrvatske na našim i europskim načelima dobre gradnje svakako podržat da se donese.
Hvala. Replika poštovani zastupnik Antun Bagarić.
Gospodine predsjedniče! Evo, čisto kao struka se uključujem u ovu raspravu replikom na izlaganje uvaženog kolege Širca koji je također po struci ono što sam i ja. I želim samo dodati i dopuniti ovo sa jednim stavom kao struke, da je zakon doista dobro napravljen, da je pomirio sve one odrednice nas nositelja, ja bih rekao provedbe ovog zakona a to je struka od arhitekata do građevinara i geodeta, da smo konačno došli do jednog cjelovitog zakona koji regulira, prati i definira stanje u prostoru počevši od geodetskih podloga do pravila i načina kako se ponašati na jednoj uređenoj građevinskoj parceli. Kamo sreće a bilo bi dobro možda i ovim da moja replika bude i prijedlog da uredimo i ono stanje koje nije u građevinskom zemljištu počevši od stanja na poljoprivrednom zemljištu, počevši od stanja na šumskom zemljištu gdje se također dešava gradnja. Počevši od onih već nama daleko poznatih i odavno poznatih elemenata jasnog nerazgraničenja između poljoprivrednog zemljišta i šumskog zemljišta, počevši od toga da i prostorni planovi naših parkova prirode moraju biti jasnije definirani prije svega svojom granicom jer smo na prečac donijetim odlukama o granicama parkova prirode praktički definirali dva režima građenja na pojedinom području pa vjerujem da će ovo ministarstvo u svom prijedlogu ovako sveobuhvatno i cjelovito definirati i ovo područje kako ne bi doista nanosili nekakve nove nepravde vis a vis građenja u prostoru i vis a vis gospodarske aktivnosti u pojedinim parkovima prirode. Apsolutno podržavam sve ovo što je u zakonu rečeno počevši od onih sadržajnih dijelova ovog zakona do onih koji prate nadziru stanje u prostoru na jedan pravi način.
Hvala. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Marko Širac.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Zastupnik Bagarić je ukazao na neka rješenja iz Konačnog prijedloga ovoga Zakona o prostornom uređenju i građenju a poglavito se osvrnuo na cjelovitost rješavanja prostorno-planske problematike. Ja mogu njegovo izlaganje samo još dopuniti i proširiti s time da onoga trenutka kad Hrvatski sabor još donese Zakon o zaštiti okoliša, oba ta dva zakona će problematiku i prostornog uređenja i građenja i zaštita okoliša urediti cjelovito jer su oni među sobom povezani i nadopunjuju se u postupku pribavljanja dokumentacije pa recimo do sada nije bila obaveza, zakonska obaveza da se na urbanistički plan rade odgovarajuće studije utjecaja za okoliš. Zakonom o zaštiti okoliša evo sad se obavezuje i na taj način ćemo se riješiti niz postupaka koji su bili potrebni za izradu tehničke dokumentacije za izdavanje bilo kojeg dokumenta iz područja prostornog uređenja ili građenja. A ja još jedanput napominjem da po prvi puta ovaj zakon veliku odgovornost prenosi na izrađivača projektne dokumentacije tj. na projektanta. On je ovim zakonom dobio javne ovlasti ali je dobio i odgovornosti za ono što radi i što radi uslugu građanima u postupku izgradnje objekata.
Hvala. Poštovana zastupnica Dorotea Pešić-Bukovac. Izvolite.
Hvala. Gospodine predsjedniče, poštovana ministrice sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Pa evo nekoliko osvrta na konačni prijedlog zakona. Mi u IDS-u mislimo da je intencija zakona dobra i da naši građani od nas očekuju da donesemo jasne kriterije i jednostavnije kriterije po kojima će oni rješavati svoje stambene probleme. U odnosu na prvo čitanje neke stvari jesu ispravljene ali neke su i ostale. Čini mi se da je trebalo možda još napraviti jedan korak i imati malo više sluha i još koordinacije kako bi se zaista ovaj zakon mogao primjenjivati i na samom terenu. Ja dolazim iz grada Rijeke i mogu reći da mi u Rijeci smo zaista i do sada bili ekipirani za preuzimanje i lokacijskih i građevinskih dozvola koje smo po ovom zakonu i do sada mogli izdavati ali nije bilo naravno provedbenih mjera da to do danas nismo mogli realizirati. Ono što je u prethodnim primjedbama bilo sporno a što sada nije ugrađeno u ovaj zakon jeste da zakonom a ne naknadnom uredbom Vlade treba biti određeno za koje zahvate u prostoru lokacijsku dozvolu izdaje grad ili županijski uredi a za koju ministarstvo. Ostala je odredba da će to Vlada urediti uredbom koja će biti donesena u roku od 60 dana od stupanja na snagu ovog zakona. Zakon kao što znamo bi stupio na snagu 1.10., znači plus još 60 dana, to je onda stupanje na snagu ovog zakona nakon izbora. Kao što sam rekla, znači nije poznato za koje će zahvate u prostoru izdavati lokacijske dozvole i mislim da je važno da se ovo uredi zakonom a ne uredbom jer ovo pitanje je obaveza i preuzimanje državnih službenika i osiguranje materijalnih i drugih tehničkih uvjeta za rad prije donošenja same uredbe. Nadalje, je ostao nedefiniran pojam koje je to zemljište nužno za redovnu uporabu zgrade, za utvrđivanje kojeg je predviđeno donošenje rješenja. Kao treće, parcelacija građevinskog zemljišta i nadalje je ostala dozvoljena samo temeljem lokacijske dozvole odnosno detaljnog plana što je u direktnoj suprotnosti sa Zakonom o vlasništvu iako smo ukazivali na to i ministarstvo naravno to nije prihvatilo ali je to rečeno da je to u skladu sa propisima Europske unije. Jer, ako je zemljište gradsko i ako je potrebna parcelacija a uglavnom jeste više se ne može prodavati to zemljište temeljem suglasnosti poglavarstva i ne može se provesti razvrgnuće suvlasničke zajednice grada, drugih osoba ili slično. Znači, osim što to ne mogu niti u gradu napraviti ne mogu niti pojedinci, prema tome to predstavlja problem oko parcelacija pogotovo u naseljenim gradovima gdje su parcele vrlo čudnog oblika. Isto tako, suglasnost ministarstva na upućivanje u konačni prijedlog prostornog plana. Znači, ako je prijedlog konačno utvrdilo poglavarstvo i uputilo ga na gradsko vijeće jer svaka korekcija plana između poglavarstva i gradskog vijeća uvjetuje ponovnu suglasnost na izmjenu plana. Mislim da je opet procedura vrlo komplicirana i da nije potrebna. Isto tako, što se tiče članka 55. isto tako ne vidimo razlog nepredviđanja generalnog urbanističkog plana kao planskog dokumenta a pogotovo propisivanje vremenskog važenja postojećeg GUP-a na deset godina od dana stupanja na snagu zakona. Smatramo da bi određivanje vremenskog važenja GUP-a trebalo biti u nadležnosti grada i ovisiti o procjeni njegove svrsishodnosti jer ne može se sve generalizirati i reći da svaki GUP može trajati deset godina. Nadalje, isto tako su sporni članci 121. i 128. a čini mi se da ovaj članak 128. uopće ne spada i nije predmet ovog zakona. Ovo pitanje je uređeno Zakonom o vlasništvu i drugim stvarnim pravima, a po svom sadržaju je predložena odredba zaista čudna u Zakonu o gradnji. Što se tiče članka 121. to je rješenje o utvrđivanju građevne čestice. Ovaj članak je prepisan iz sadašnjeg važećeg zakona, a isti je i do sada stvarao probleme u provođenju. U prvom redu spominje se pojam zemljište nužno za redovnu uporabu građevine, a nigdje to nije definirano kao pojam. Ovaj pojam ustanovljen je Zakonom o prodaji stanova na kojima postoji stanarsko pravo koji je u svojoj izmjeni '98. godine definirao da su vlasnici stanova koji su vlasništvo stana stekli otkupom stanarskog prava postali vlasnici zemljišta nužnog za redovnu uporabu zgrade, a da će oblik i veličinu tog zemljišta utvrditi nadležno tijelo sukladno dokumentima prostornog uređenja i drugim propisima. I s time zemljište nužno za redovnu uporabu građevine nije izjednačeno sa građevnom česticom, a to je vidljivo iz samog teksta predložene odredbe. Daljnjim planom uređenja, a što je jasno iz samog pojma smisla znači šta znači nužno, da li je to minimalno ili je nešto drugo. Isto tako, navedeni problem vidljiv je iz podstavka 2. stavka 2. istog članka gdje se kaže da rješenje donosi ako je građevina izgrađena na katastarskoj čestici čija je površina veća od površine nužne za redovnu uporabu građevine. Evo jedan primjer. Katastarska čestica ima površinu 1000 kvadrata, te i sa prijašnjom lokacijskom dozvolom utvrđena kao građevinska čestica, a onda se rekonstrukcijom zgrade koja je bila u društvenom vlasništvu imala dva stana sa stanarskim pravom, danas pravom vlasništva. Prema Zakonu o prodaji stanova vlasnici su stekli bez naknade zemljište nužno za redovnu uporabu zgrade, a to u ni u kom slučaju nije građevinska čestica površine od 1000 kvadrata. Smatramo da je u takvom slučaju nužno propisivanje akta, rješenja o utvrđivanju zemljišta nužnog za redovnu uporabu zgrade kao zasebnog akta. Mislim da je dobro da će se jedinicama lokalne samouprave, odnosno velikim gradovima dati mogućnost za izdavanje ovakvih dozvola, jer zaista treba skratiti proceduru i treba pojačati ekipiranost kako bi naši građani zaista dobili u primjerenom roku svoje dozvole za rješavanje svojih stambenih problema.
Hvala. Ispravci netočnih navoda. Poštovani zastupnik Ante Bagarić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, netočan je navod kolegice koja je rekla da je parcelacija u suprotnosti sa vlasništvom. Naime, to je jedna preventivna mjera u smislu sprječavanja parcelacije na građevinskom zemljištu na parceli. Jer zamislite kako bi parcelirali parcelu u kojoj vam je vlasništvo jedan kroz 2000. Znači, to nema veze sa time i nije u tom smislu uopće postavljena ova zabrana parcelacije.
Drugi ispravak poštovani zastupnik Marko Širac.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, zastupnica Pešić u svom izlaganju je rekla da zakonom nije uređeno da je to zemljište potrebno za održavanje zgrade. Pa to zakonom naravno ne treba ni biti uređeno. Zemljište potrebno za održavanje zgrade ovisi o mnogim stvarima, ali glavna stvar koja određuje to, odnosno glavni dokument koji određuje to je detaljni dokument prostornog uređenja na temelju kojeg se vrši parcelacija tog građevinskog zemljišta i dakle zemljište potrebno za održavanje zgrade je uređeno dokumentom prostornog uređenja detaljnim planom.
Hvala. Poštovani zastupnik Kruno Peronja. Izvolite.
… [[Govornik se naknadno uključio.]] ovaj Konačni prijedlog Zakona o prostornom uređenju i gradnji potvrdio opredijeljenost hrvatske Vlade, posebno ovoga ministarstva da se već i u Nacrtu prijedloga zakona taj tekst objavi na Internetskim stranicama tako da se mogu svi zainteresirani, a ja bih u prvom redu istaknuo zainteresiranost svih županija koje su najkvalificiranije i kadrovski najekipiranije da prate što se događa u ovom najosjetljivijem dijelu posebno one županije koje se odnose na obalno otočno more i područje. Ono što posebno raduje jest da Zavod za prostorno uređenje županija dobivaju poseban naglasak, sa su u zakonu navedeni koje poslove i što rade, izrađuju i prate provedbu dokumenata prostornog uređenja, područne odnosno razine Grada Zagreba, izrađuje izvješća o stanju prostora, vode registar podataka, također izrađuje i donošenje dokumenata prostornog uređenja u skladu sa ovim zakonom za područje gradova i općina ako mu izdaju tih planova obavi i povjeri ministarstvo ili županijsko poglavarstvo. Ono što bi bilo korisno tu još zasigurno urediti jest da ovi članci propisuju postojeće i nove decentralizirane funkcije tih zavoda, te gašenje zavoda po starom ustroju u roku od 6 mjeseci od dana stupanja na snagu ovog zakona. Nakon toga slijedi novi ustroj zavoda na principu izdvojene javne županijske ustanove. Ovo što nas posebno interesira i htjeli bi da se kako tako na jedan primjeren način uredi, jest da novi zakon zapravo ne osigurava dodatna sredstva za financiranje zavoda. Nužno je u članku 38. dodati stavak koji bi propisao financiranje decentraliziranih aktivnosti zavoda za prostorno uređenje na teret sredstava državnog proračuna, jer ovi dani prijedlozi proizlaze iz članka 23. Zakona o lokalnoj i područnoj samoupravi koji propisuje da se troškove obavljanja poslova državne uprave koji su preneseni na tijela jedinica lokalne i područne samouprave podmiruju iz Državnog proračuna. I to je još jedan korak bi bio u pravcu decentralizacije ne samo funkcija i sredstava. Mislim da je to jedan lagani zahvat koji bi ovaj predloženi prijedlog dodatno osuvremenio i napravio korak dalje u decentralizaciji. Posebno je važna i naglašavam odredba, odredbe članka 48. pa do 54. To su zaštićena područja od posebnog interesa za državu gdje spada obalno područje mora, zaštićene prirodne vrijednosti, kulturno povijesne cjeline koja su područja od posebnog interesa za državu. Uredba o zaštićenom obalnom pojasu je zapravo napravila jedan povijesan iskorak, zaustavila je bespravnu gradnju, devastaciju pomorskog dobra i ovdje upravo u članku 49. navodi se što je to zaštićeno obalno područje mora i na koji način se ono štiti? Važna su i ograničenja u članku 51. da se u zaštićenom obalnom području ne može planirati niti se može izdavati lokacijska dozvola ili rješenje o uvjetima građenja za građevine namijenjene za, ja ću samo istaknuti ono što nas u ovom trenutku najviše muči u Splitsko-Dalmatinskoj županiji ali i u svim obalno-primorskim županijama što smo imali prigode čuti i na otočnom vijeću koji se je nedavno održalo na Blatu na otoku Korčuli. Privezu i luke nautičkog turizma te nasipavanje obale i ili mora izvan građevinskog područja, sidrenje ako smještaj sidrišta nije obavljen u službenim pomorskim publikacijama iz jednostavnog razloga jer se zapravo na taj način zaustavlja daljnja devastacija naših uvala, luka i lučica koje nisu uređene i želi se točno navesti. Svi oni nautičari koji žele privezati svoj brod to moraju u luke i lučice koje su predviđene za tu namjenu i to platiti. I odvoz smeća i priključak vode i struje a ne se na ovaj način švercati. Ta ograničenja zahvata u prostoru posebno su važna na istraživanje i iskorištavanje morske soli, ali za nas u Splitsko-Dalmatinskoj županiji ljubitelji dobre i prirodne izgradnje od kamena jest eksploatacija građevinsko-tehničkog kamena u svrhu građenja na otocima površine do 5 hektara i godišnje proizvodnje do 5 tisuća kubika te arhitektonsko-građevinskog kamena u svrhu nastavljanja tradicijske djelatnosti upravo na otoku Braču gdje je jedina srednja škola kamenoklesara u Hrvatskoj državi. Građevinu za vlastite gospodarske potrebe, građevinske bruto površine do 30 metara kvadratnih i na poljoprivrednom zemljištu površine veće od 1000 kvadrata ako se nalazi na području otoka izvan 1000 metara od obalne crte. Također se još pogoduje i na način u ovim ograničenjima upravo za građevine prijavljenog obiteljskog poljoprivrednog gospodarstva i pružanja ugostiteljskih i turističkih usluga u seljačkom domaćinstvu. Ako se nalazi na građevnoj čestici površine od najmanje 3 hektara i udaljeno je od obalne crte najmanje 300 metara odnosno 100 metara na otocima koje ima prizemlje i ukupnu građevinsku bruto površinu do 200 metara. Na taj način se i štiti domaće autohtono stanovništvo a želi se i omogućiti da se upravo oni razvijaju i temeljem ovih zakonskih propisa. Morske plaže u članku 53. uz … [[Govornik se ne razumije.]] se površina za plaže određuje kao uređena i prirodna morska plaža. Dakle još jedan korak u razbijanju i turizma i ugostiteljstva ali posebno uređenih, uređenih plaža. Ono što još također treba istaknuti jest upravo skraćen postupak za dobivanje uvjeta uređenja prostora kako bi svi oni koji žele graditi na parceli do 400 kvadrata mogu taj postupak ubrzati i olakšati kako se ne bi doista bavili sa jednom bespotrebno velikom papirologijom koja ne samo da će biti skuplja nego zapravo odnosi najviše vremena i opterećuje svakog običnog građanina koji želi graditi. Ono što je još jedan daljnji korak u decentralizaciji jest suglasnost župana na prostorne planove lokalne razine kao što je to navedeno u članku 98. pri donošenju prostornog plana uređenja velikog grada i općine, nositelj izrade dužan je pribaviti suglasnost župana odnosno tijela koje je na ovlasti. Na taj način se i župan, županova odgovornost pojačava ali i briga za prostor jer lako će to koordinirati upravo kad se izdaju suglasnosti na Konačan prijedlog prostornog plana a opet sve u skladu sa Ministarstvom jer takav postupak i treba biti složen, dugotrajan i iscrpan. Ono što također želim istaknuti kao moguću poboljšicu jest upravo podaci koje bi trebalo na neki način napraviti opet na teret državnog proračuna što evo u članku 343. propisuje da su županije do 1. studenog ove godine obvezne osigurati materijalno-tehničke organizacijske i financijske uvjete. Osim za plaće službenika dok se stavkom 3. osiguravaju sredstva za te poslove i plaće službenika iz Državnog proračuna. Takvim odredbama je upitno osiguranje ukupnih sredstava za posebne funkcije na teret državnog proračuna za koje se procjenjuje da će u prvoj godini iznositi oko 20 milijuna kuna. Stoga je potrebno propisati područje financiranja u cjelini na teret državnog proračuna te sa tim uskladiti odredbe ovog članka. Vjerujem da je to još uvijek na vrijeme jer ćemo proračun za iduću godinu 2008. donese, donijeti i nakon donošenja ovog, ovog zakona. Naravno da je potrebno reći da ovaj Zakon oslikava doista, doista situaciju u prostoru da želi se napraviti moderan iskorak i svaka čast i zahvala što se upravo na temelju pravih podataka izrađivači ovog prijedloga, ovdje nazočni iz Ministarstva napravili ono što nam treba, jedan suvremen, nomotehnički dobro uređen zakon koji ima odjeka odmah u primjeni običnog čovjeka i građanina a dakako i struke jer se pojačava odgovornost arhitekata koji su najvećim … [[Govornik se ne razumije.]] i doprinijeli za dosadašnje nesređeno stanje u prostoru poglavito na pomorskom dobru i obali i otocima. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Lesar.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Na moj veliku žalost ja moram ispraviti jedan od navoda prijatelja iz … [[Govornik se ne razumije.]] kolege Peronja. Naime on je rekao u svom uvodu, trećoj, četvrtoj rečenici da se radi o jako dobro i briljantno pripremljenom Prijedlogu zakona. Taj navod naprosto nije točan jer u 4. minuti njegovog izlaganja na klupe su podijeljeni amandmani Vlade na taj isti Prijedlog zakona. Njih je 16 pa je barem 16 razloga zašto vaša tvrdnja ne stoji do kraja da se radi o izvrsno ili jako dobro pripremljeno u zakonu kad je već počela rasprava u Parlamentu, Vlada svojim amandmanima određene po meni ključne odredbe mijenja tako da su ovi amandmani zapravo demanti vaše tvrdnje da se radi o odličnom zakonu.
Replika, uvaženi zastupnik Jurjević.
Kolega Peronja vi ste spomenuli zaštićena područja, područja koja su od posebnog interesa za državu, povijesne jezgre itd. Pošto je u Splitu došlo do toga da je gradsko vijeće donijelo odluku o izmjenama PUP-a, povijesne jezgre grada Splita, a to je područje možda najosjetljiviji, urbanistički najosjetljiviji dio grada Splita koji je i pod zaštitom UNESCO-a. Ja sam osobno mišljenja i mnogi u Splitu, da to nije dobra odluka i da nije u skladu sa generalnim urbanističkim planom kao zakonom višeg reda. Ministarstvo je na moj upit odgovorilo da je to u skladu sa zakonom, iako meni zaista nije jasno na koji način možemo kazati da je tamo situacija recimo prometno riješena što bi bio jedan od preduvjeta. Ako se ne varam, to regulira članak 34. GUP-a. Ali ono što zaista kao građanina Splita, pa evo pošto zajedno živimo u tome gradu, me zanima koji može biti bitan razlog da se na tom mjestu, dakle na Trgu Franje Tuđmana, ispod Trga Franje Tuđmana, ispod splitskih Prokurativa, radi garaža kad hodajući polako pješke možete za pet minuta doći do prostora koji je predviđen GUP-om Svačićeva ulica pa tamo gori poviše kazališta itd. šta ne bi dovelo u nikakvu dilemu opće razmišljanje grada Splita, mislim dobronamjerno. Osim toga prethodna suglasnost koju je dalo Ministarstvo kulture, odnosno konzervatorski odjel u Splitu, govori da je unutar tog područja su predviđena i arheološka istraživanja čiji rezultati onda mogu sve to skupa mijenjati. Moje pitanje, retoričko pitanje, ne pitam ja vas nego da skupa razmišljamo o tome. Zaista da li na ovaj način jedno područje koje je toliko osjetljivo moramo ugroziti pa i onda ako nađemo neko opravdanje šta ja mislim da je zakonski barem dvojbeno, moramo ugroziti čini mi se ipak radi nečijih parcijalnih interesa bili čiji oni bili.
Zahvaljujem. Sukladno članku 207. stavak 2. isteklo je vrijeme za prijavu za pojedinačnu raspravu u trajanju od 10 minuta. Riječ ima uvažena zastupnica Brnadić.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana ministrice sa suradnicom, kolegice i kolege. U raspravi o Prijedlogu zakona o prostornom uređenju i gradnji u prvom čitanju izrazila sam riječ da je ovo povijesni trenutak u rješavanju problematike prostornog uređenja i gradnje i zaista bih to sada ponovno ponovila da je to zaista povijesni trenutak u rješavanju problematike prostornog uređenja i gradnje. Konačni prijedlog zakona na učinkovit i cjelovit način uređuje na jednom mjestu prostorno uređenje, urbanu komasaciju i izgradnju. Jednom riječju na jasan i provediv način uređuje kompletnu zaštitu prostora od planiranja, izgradnje, zaštite okoliša, zaštite prirode itd. Primjedbe na prijedlog zakona koje je uputila struka, a im i zastupnici, uvažene su naravno da se uvijek ne može sve uvažiti i zato su neki nezadovoljni, neki s razlogom, neki bez razloga, prije bih rekla bez razloga jer je zaista donošenjem ovog zakona se uvažilo sve ono šta je imalo rezona da se donese dobar zakon. Neću govoriti o detaljima iz rješenja ovoga zakona na koji način se rješava određena problematika jer je sve već manje-više rečeno, ali bih svakako izrazila zadovoljstvo i pohvalu ministrici i cijelom njenom timu na izradi ovoga zakona i zaista je bilo potrebno na pravi način sagledati cijelu problematiku i imati hrabrosti za donijeti ovakva rješenja i ovakav zakon. Ali bih svakako izrazila pohvale i Vladi koja je podržala ministricu da i nepopularnim mjerama uvede reda u prostorno planiranje i izgradnju i zaštitu okoliša. Donošenjem ovog zakona zaključuje se jedno bremenito poglavlje iz područja planiranja i zaštite okoliša i izgradnje, koje je bilo rak-rana društva za koje se nije naziralo pravo rješenje. Svjedoci smo da je desetljećima unazad pokušalo se raznim rješenjima uvesti red u prostor, a ti pokušaji su rezultirali eskalacijom bespravne izgradnje i tisuće i tisuće neriješenih predmeta lokacijskih i građevinskih dozvola. Ovaj zakon, ali i niz drugih zakona, uredbi i rješenja koje je donijelo ovo ministarstvo, daje rješenja kako će se ova problematika riješiti i zato još jedanputa pohvale ministrici i njezinom timu i naravno glasovat ću za ovaj zakon. Hvala.
Replika, uvažena zastupnica Martić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolegice Brnadić vi tako u nekoliko rečenica ste na ja bih rekla eto lijep način izrazili hvalospjeve ovom zakonu što me i ne čudi, jer pripadate ipak vladajućoj stranci, prema tome to je vaš zadatak da ne kažem i dužnost. Kažete između ostalog u svom nastupu da, i pohvaljujete ministarstvo što je uvažilo mišljenja i primjedbe struke, naravno da se kao što ste rekli ne mogu sva mišljenja uvažiti, neka su se prihvatila neka odbacila. Ja ponovo još jedanput izražavam svoju sumnju da je to zaista tako, jer da je mišljenje struke, odnosno mišljenja struke koja su uvažena ili odbačena onda bi oni bili navedeni u ovom prijedlogu drugog čitanja. Meni je ministrica rekla da po Poslovniku to nije moguće. Međutim to nije točno, jer članak 152. Poslovnika stavak 3. jasno kaže, pročitat ću ga: Predlagatelj zakona dužan je u obrazloženju konačnog prijedloga zakona navesti razlike između rješenja koja predlaže u odnosu na rješenja iz prijedloga zakona, razloge zbog kojih su te razlike nastale te prijedloge i mišljenja koji su bili dani na prijedlog zakona, a koje predlagatelj nije prihvatio uz navođenje razloga zbog kojih ih nije prihvatio. Znači ne kaže se čije prijedloge se treba samo navesti, a tu su navedeni samo primjedbe koje su date u saborskoj raspravi bilo tu u sabornici ili na odborima. I zbog toga još jedanput izražavam svoju sumnju i dilemu da je zaista struka bila uključena u izradu ovog zakona. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku.
Pa evo poštovana kolegice ja sam svoje pohvale izrazila zbog toga što cijeli svoj radni vijek sudjelujem u rješavanju određene problematike u prostornom planiranju i izgradnji i jako dobro znam na koji način je do sada to bilo riješeno, koji su problemi bili, kakvo je stanje bilo na terenu i zaista sa ovim Prijedlogom zakona se puno toga rješava i na puno bolji način i na načinom na koji će biti zadovoljni svi naši građani. A što se tiče mišljenja struke, pa i danas na odboru, i danas ovdje ministrica je kazala da pogledate web stranicu Komore arhitekata i građevinara pa ćete vidjeti što su rekli, a osim toga iščitavajući Konačni prijedlog zakona ja sam vidjela da se puno primjedbi uvažilo. Pa naravno da se ne mogu uvijek sve primjedbe uvažiti, postoje razni interesi onih koji primjedbe daju i da onaj tko donosi zakon mora dobro promisliti da li će to biti poboljšanje zakona ili možda još jedno loše rješenje u zakonu.
Zahvaljujem. Riječ ima uvažena zastupnica Košiša Čičin-Šain.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, cijenjena gospođo ministrice sa suradnicima. Ja sam jedan dio već rekla u svom stavu oko ovog Zakona u okviru mišljenja našeg kluba, no dakako možda bi sada išla možda u nekim segmentima da malo pogledamo sve skupa što se dešavalo u ovih mjesec dana od prvog do drugog čitanja. Naime, na žalost moramo kvalificirati ovaj Zakon ipak kao jako loš i definitivno bi bilo puno bolje da smo imali još jedno čitanje koje bi nam dalo barem još mjesec dana vremenskog perioda u kojem će biti mogućnosti, bile mogućnosti da se razmotri još jedanput neke primjedbe i neki stavovi koje ste vi dobili bez obzira što nam niste dali ovdje na klupe zašto niste usvojili te primjedbe. Ovo što je gospođa Jagoda Martić rekla zaista poslovnikom nije definirano u članku 152. stavak 3. da se vi očitujete samo na primjedbe koje ste dobili u saborskoj raspravi ili samo na primjedbe odbora, nego kaže da se vi trebate očitovati na sve primjedbe, a dopustite da upućivanje na web stranice nije način komunikacije između vladajućih i saborskih zastupnika. Dakle mi ne možemo tražiti vaše odgovore na primjedbe po Internetskim stranicama. Što se tiče kvalitete samog Prijedloga zakona maločas smo na stol dobili 16 amandmana koje je podnijela Vlada, pa pitam se zašto su ti amandmani Vlade došli na stol? Zašto, kad je bilo toliko vremena, a niste u redovnoj proceduri mogli prihvatiti i ići sa tim izmjenama? Naime, osvrćem se na dio moje rasprave od prošli put koji je u početku započeo time da sam vas pohvalila u dijelu koji se odnosi na pojmove jer ste pojmove dobro definirali, ali sam naglasila i one pojmove koje na žalost niste definirali pa je tako ostalo nedefiniran pojam prizemlja, suterena, podruma, zamjenskih građevina ili nejasno definirano obnove. Evo da je to tako i hvala vam lijepo da ste kroz svoje amandmane to prihvatili, najbolje govori činjenica da recimo prvim amandmanom zamjenjujete 1,2 riječi sa 1,5 metara. Da se amandmanom dva uz pročelje građevine dodaju, odnosno da je najmanje jednim svojim pročeljem iznad terena. Zatim da imate bolje definiran pojam podruma. U članku 48. zgrada će, građevinska, itd. Dakle, hvala lijepo da ste prihvatili to. Bilo bi mi drago da je to išlo regularno, da to nije trebalo ići kroz amandmane. To je što se tiče ovog dijela. Što se tiče regulative koja se odnosi na prostorno planiranje i na izradu planova, moram priznati da sam već ranije naglasila da je to na žalost ovim Zakonom vrlo loše obrađeno, odnosno da će u životu i u suprotno mišljenjima članova vašeg kluba, da će to nositi velikih problema u oživotvorenju ovog Zakona i da će na terenu od 1. listopada ove godine ćemo imati velikih problema kod pojave novih investitora koji eto slučajno neće biti željni graditi ono što im planovi nude, pa kad će trebati raditi izmjene i promjene tih planova tada će se muku mučiti sa raznoraznim prepakiravanjem i novim strukturiranjem postojeće planske dokumentacije. Dakle, mislim da je to usporavanje procesa investiranja i gradnje. Mislim da investitori koji dolaze neće za to imati vremena, niti sluha i na žalost mislim da se to neće, da to neće dobro saživjeti i mislim da će biti vrlo velikih problema. Ono što bih svakako htjela ovdje međutim raspraviti je suglasnost ministarstva na konačni prijedlog plana. Naime ovih dana u medijima, a ja bih vas podsjetila da se to već od 2005. godine povlači po raznoraznim novinama. Spominje se ideja tzv. izdvojenog građevinskog područja ugostiteljsko-turističke namjene zvane čempresi o čemu sam govorila i u prošloj raspravi. Naime, ja bih vas gospođo ministrice pitala. Vi ste kao ministarstvo davali suglasnost INA provedbeni plan grada Dubrovnika koji je ovaj dana usvojen, prostorni plan grada Dubrovnika, a koliko ja znam taj prostorni plan nije usuglašen sa županijskim planom. Koliko ja znam on nije bio u dijelu. Ja vas to pitam, ja to ne tvrdim. Vi ćete mi odgovoriti da li je ili nije. Dakle u dijelu koji se odnosi na čempresi, s obzirom da to javnost vrlo zanima, s obzirom da je o tome izašao jedan veliki članak koji se zove "Park prigode", a umjesto "Park prirode". Ja bih vas ovdje željela upitati da li je točno da taj prostorni plan grada Dubrovnika nije usko saglašen sa županijskim planom? Da li je točno da ste vi davali svoje suglasnosti na jedan i na drugi plan? Da li je točno da to nije bilo usaglašeno ni 2005. godine, dakle prošli puta? I da li je točno da to nije u skladu sa uredbom o zaštićenom obalnom pojasu? Ja bih vas molila na ta tri pitanja da mi odgovorite radi javnosti koja o tome spekulira, odnosno radi napisa koji o tome ovih dana imamo, a zbog javnosti isto tako valja reći da je tim planom namijenjeno da se na otoku Šipanu koji danas ima cirka 450 stanovnika planira takvo naselje, neću reći turističko, ali izdvojeno građevinsko područje ugostiteljsko-turističke namjene koje bi trebalo imati 2 tisuće 400 kreveta. Dakle pokušajte promisliti koliko treba stanovnika da bi opslužilo 2 tisuće 400 kreveta i kako će taj park prirode Šipan, odnosno dio parka prirode izgledati ako se to dopustilo tim planovima? Još jedanput naglašavam gospođo ministrice, ovo se poteže po novinama već dvije godine, ovo nije ništa novo, no ovo je samo toliko što je taj plan bio neki dan na skupštini, na vijeću, gradskom vijeću Dubrovnika gdje je bio prepričan, taj plan je bio prepričan, dakle nisu se vidjeli materijali, zastupnici nisu imali prilike to vidjeti, nego su vjerovali kazanoj riječi. Pa eto ovo je ujedno prilika da se oko vaših suglasnosti na taj plan očitujete. Još nešto što bih željela istaknuti su same procedure planova. Naime ima vrlo mnogo primjedbi koje vi kažete da niste dobili. Eto ja sam ih dobila od svojih kolega, dobila sam ih kao što kažem sa Arhitektonskog fakulteta. To je jedan dio koji se odnosi na prostorno planiranje jer je došao iz dijela koji se bavi prostornim planiranjem. Zatim dio preko Udruženja Hrvatskih arhitekata koji se više odnosi na pojmovnike u smislu što je građevinska bruto površina, da bi bilo bolje definirano bez lođe, bez terase itd., radi slobodnijeg izražavanja arhitektonskog. Ja ne tvrdim da ste vi trebali sve prihvatit ali ono što ste nama kao zastupnicima trebali dati, trebali ste dati razloge zašto ne prihvaćate. Isto tako me čudi da u ovim amandmanima koje smo maločas dobili na stol ima ono što sam već našla pripremajući ovu raspravu u materijalima vašim a to je članak 51. kad kažete da ste mijenjali, da ste promijenili stavak, podstavak 1. kojim se predlaže izostaviti navođenje mjesta odnosno područje od moguće tradicijske djelatnosti tj. bolje da svedemo na iskorištavanje morske soli, građevinsko tehničko kamenje u svrhu građenja na otocima te arhitektonsko građevinskog kamena u svrhu nastavljanja na otoku Braču neosporne tradicijske djelatnosti. Ja sam vidjela da ste vi to već kroz Odbor za zakonodavstvo djelomično prihvatili taj prijedlog, ne znam zašto se sad to pojavljuje, piše d.p. djelomično prihvaćeno. Stranica 154. Odbor za zakonodavstvo ukupno 10 primjedbi, prvo d.p. na članak 51. stav 1. djelomično prihvaćeno. Zatim ponovo to isto vidim ovdje u amandmanima. Evo, amandman 5. u članku 51. stavak 2. podstavak mijenjan, mijenja se i glasi: Iskorištavanje, istraživanje i iskorištavanje morske soli, energetskih minerala i sirovina. Ne znam da li se radi o dva podstavka, možda je to razlog, jer tu se definira pet tisuća kvadrata, pet hektara, ali ja bih rekla da je to ipak približno isto. Dakle, moram reći zakon je vrlo obiman i ima puno u njemu stvari koje se mijenjaju, koje nisu dosada bile takove. Ja bih rado da se zaista omogući brža i bolja gradnja nakon usvajanja ovog zakona. No dopustite da sama činjenica oko rješenja o uvjetima građenja za objekte za izgradnju do 400 kvadrata neće biti tako jednostavna, da će postojati i dalje niz problema u procedurama, iako ne sumnjam u vašu dobru namjeru da se to riješi i da se procedure pojednostavne. Bojim se da upravo kompliciranje na nivou donošenja planova će biti ti mehanizmi, ti instrumenti kojima će se građenje onemogućavati. Dakle u jednu ruku smo u procedurama lokacijskih dozvola, sad imamo i dopune lokacijskih dozvola, išli ususret tome da investitorima olakšamo, ali smo ih totalno zabetonirali na nivou prostornih planova gdje ćemo imati jedan, jednu katastrofalnu situaciju a to je da bilo što, što će biti … [[Govornik se ne razumije.]] planova neće moći saživjeti. Bojim se da nismo napravili dobar posao. Ali biti će vremena za promjene. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice Čičin-Šain! Izgleda da vi imate šum na vezama sa lokalnim HNS-om u Dubrovniku pa vas moram ispraviti. Nije točno da prostorni plan grada Dubrovnika nije usklađen sa županijskim prostornim planom. To naprosto nije točno. Dakle, taj plan je usklađen. Drugo, dobio je sve potrebne suglasnosti od svih ministarstava pa tako i od nadležnog ministarstva, što će potvrditi kasnije sasvim sigurno i gospođa ministrica. Prema tome, netočne su informacije da taj prostorni plan nije u skladu sa županijskim i netočno je da nema sve suglasnosti potrebite. Kao što je netočno to što ste naveli da su gradski vijećnici raspravljali o tom planu a da nisu imali temeljne dokumente na temelju čega bi raspravljali. Dakle sve što je bilo potrebno a to su suglasnosti i prijedlog svih tih izmjena koje su bile, a radi se o izmjenama su usklađene sa županijskim prostornim planom i dobivene su sve potrebne suglasnosti.
Zahvaljujem. Replika, uvažena zastupnica Jagoda Martić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo kolegice, vi govorite o parku prirode "Šipan", a ja ću sad tu navesti još jedan problem koji je evo, članak koji je objavljen jučer odnosno od utorka 3. srpnja, gdje se kaže turistička izgradnja Dalmacije i onda se fino piše, Konačnim prijedlogom izmjena i dopuna prostornog plana najelitniji hrvatski otok Hvar dobiva 43 nove turističke zone s velikim područjem gradnje. I ispod toga naslov, Hvar novih četiri milijuna kvadrata za gradnju, pa se tu između ostalog spominje i…
Ali nije to, nemojte, vratite se na temu. Razgovarajmo o zakonu, a ne o…
Pa razgovaramo o ovom zakonu. Ovo i je tema jer to je zapravo tema gdje pričamo da nisu točne tvrdnje što ministrica opetovano ponavlja da je zapravo ova Vlada smanjila turističke zone. Ovo su upravo dokazi da broj turističkih zona nije smanjen nego dapače se on povećava i tu je opet ona dilema koju sam i u svojoj raspravi iznijela. Kuda to idemo? I što radimo od naše obale? Hvala.
Odgovor na repliku.
Zahvaljujem se kolegici da mi je dala priliku pa ću odgovoriti na njezinu repliku u okviru koje ću se vratiti na svoju temu naravno a to je čempresi dakle dio čempresi, dio koji je na otoku Šipanu. Naime, to je točno da je ministarstvo odnosno vjerojatno je ministarstvo dalo suglasnost i u tome i je katastrofa cijele stvari da ministarstvo podržava da se u prostornom planu upravo taj otok kažem koji ima četiristo stanovnika da se na njemu takav zahvat turistički napravi da se praktički mijenja demografska slika svega. A noto bene još i taj otok je unutar parka prirode. Dopustite gospođo ministrice, to zaista nije stručni stav. I mislim, ne možete me uvjeriti da je to, ide u prilog za državi, a ne u prilog pojedincima.
Pa to uopće nije park prirode [[Upadica: To nije park prirode.]] To je prva stvar koja nije točna.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Mato Gavran.
Hvala lijepo. Mogu ja dok se oni usuglase?
Izvolite!
Ne znam gdje su šumovi na vezi ali gospodine potpredsjedniče, uvažena gospođo ministrice sa suradnicima, slažem se sa svim prethodnicima koji su rekli da je ovo vrlo bitan zakon, zakon koji sadržajno i suštinski mijenja odnose da je… … [[Upadica se ne čuje.]] Ja ne znam čemu nervoza. Ako su šumovi u Dubrovniku ne bi trebali biti ovdje. Jasno su postavljeni ciljevi dakle što se želi postići sa ovim zakonom i držim da ovaj zakon u određenim segmentima dobro uređuje pojedine odnose. No činjenica je isto tako da u pojedinim segmentima zbog žurbe ili nečeg trećeg pojedine odredbe nisu dobro posložene ili smo možda mogli pronaći i bolja i kvalitetnija rješenja da smo imali malo više vremena. Ja znam da je ovo usklađenje zakona sa kojim se usklađujemo sa europskim zakonodavstvom, ali osim velikog htijenja vjerojatno da malo popravimo stanje usklađenosti sa europskim zakonodavstvom, mislim da nije trebalo žuriti i da smo u vremenu pred nama imali dovoljno prostora da možda još jednom jedni druge bolje čujemo da se više segmenata uključi u kvalitetnu raščlambu ovoga zakona a da bi na koncu i ukupan rezultat bio bolji. U ovih proteklih 40 dana od prvog čitanja puno toga, puno primjedbi je usvojeno što je dobro, no koliko je rad na izradi ovog zakona bio složen, dugotrajan, iscrpan kako reče jedan od mojih prethodnika vidljivo je da a to smo čuli na prvom čitanju da niti komora, niti razredi pojedini a niti udruge poslodavaca nisu stigli pratiti brzinu koju ministarstvo stvara ovaj prijedlog zakona. No, očito da se u ovih 40 dana dosta toga popravilo, da su znatan dio primjedbi, da je usvojen ali ostalo je nešto što držim a i danas smo to čuli na samom odboru, da treba posebno još i dodatno razmotriti. Pa ću ja ići ciljano prema nekoliko stvari. Govorili smo o geodetskom projektu. Ja se nadam da će amandman koji smo uputili u ime odbora a i osobno sam dao još jedan prijedlog za koji držim da je moguće kvalitetnije riješiti ovaj prijepor, da će ministarstvo usvojiti, da ćete gospođo ministrice uvažiti razloge zbog kojih je i amandman postavljen jer u ovih šesnaest amandmana koje je Vlada evo taj čas nam dostavila na stol, taj problem nije uvažen odnosno nije riješen. Isto tako, u članku 108. stavak 3. kaže se da povjerenstvo za ocjenu, da se imenuje Povjerenstvo za ocjenu uspješnosti idejnog projekta. Nije jasno iz predloženih zakonskih rješenja temeljem kojih kriterija će se ocjenjivati uspješnost određenog projekta ukoliko imamo u vidu da su ovlašteni arhitekti autonomni i da sukladno pozitivnim zakonskim propisima koji uređuju ovu materiju jasno određuju što je zadaća i što je na koncu i odgovornost svih projektanata. Ovdje u predloženom zakonu kaže se da povjerenstvo imenuje županijsko poglavarstvo iz redova predstavnika stručnih javnih institucija i drugih osoba afirmiranih u području arhitekture i prostornog uređenja, ali nigdje niti u jednom drugom članku nije rečeno koji su to kriteriji za ocjenu uspješnosti projekta. Nadalje, u članku 125., 126., 127. kaže se da je izdavanje rješenja i lokacijskih dozvola samo na području na kojem je donesen urbanistički plan uređenja ili na uređenom građevinskom zemljištu. Što ćemo sa, mislim da je netko već rekao, a onim enklavama koje su greškom ispuštene a zakon predlaže da će županijski zavodi biti formirani za šest mjeseci, da je nerealno očekivati da će jedinice lokalne samouprave nakon preuzimanja operative i svega ostaloga mijenjati tom brzinom prostorno-planske dokumente da bi se moglo donijeti detaljni planovi uređenja odnosno ispraviti određene greške koje su normalne i koje se događaju u životu. Dakle, bitno se ograničavaju u pojedinim segmentima mogućnosti gradnje na tim područjima. Isto tako, u članku 191. nije jasno da li je idejno rješenje ili idejno tehničko rješenje ili projekt u pitanju što treba sadržavati taj projekt, sve ono što projekt propisuje ili što će ministrica propisati kako je rečeno u roku od 60 dana odnosno za druge segmente ili za druge članke zakona u roku dvije godine. Što će se dogoditi u tom periodu? Neće li nastati jedan veliki vakum i neće li to usporiti rješavanje problema investitora unatoč željama da se to poboljša? Jer, kako iščitavamo iz prijelaznih odredbi u članku 340. znatan dio pravilnika koji pokrivaju niz članaka da ih ne nabrajam kaže se da će ministar donijeti najkasnije u roku od dvije godine od dana stupanja na snagu ovoga zakona. Ja isto smatram da je to predugo razdoblje i da bi trebalo razmisliti da se znatno ubrzaju ovi postupci i zbog toga i kažem da dijelim mišljenje svih onih koji tvrde da je prebrzo se ušlo u ovo drugo čitanje ako zakon temeljem prijedloga planiramo da stupi na snagu 1. listopada. Dakle, bilo je dovoljno vremena da i u onom zadnjem jesenskom zasjedanju to učinimo i da ostavimo dovoljno prostora da u miru možemo kvalitetnije bez prije potrebne žurbe puno toga kvalitetnije napraviti. Ali evo, što je tu je. O sudbini amandmana koje smo uputili od primjedbi koje su se u ovoj raspravi čuli ovisi i stav o ovom zakonu. Ja se nadam da će biti dostatno suglasja, dostatno odgovornosti da zbog svih onih koji su ovim zakonom obuhvaćeni da ćemo donijeti najkvalitetnije rješenje u korist svih. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Replika uvažena zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Gavran, digla sam repliku iz razloga što sam htjela reći da ono što ste se osvrnuli na to da je struka davala svoja mišljenja, zaista ta mišljenja dopustite nisu akceptirana i u prilog tome govore upravo institucije koje se zovu udruženja arhitekata, društva arhitekata, dakle … [[Govornik se ne razumije.]] i Komora arhitekata. Dakle, to su institucije krovne odnosno strukovne institucije koje su sigurno imale puno toga reći o ovom prijedlogu zakona jer će upravo ti ljudi po tom zakonu i raditi. I mislim da je nedopustivo ustvari da se tako struka ignorira a brzina donošenja ovog zakonskog prijedloga na naše klupe upravo govori o tome da se nije željelo da se ide u neke šire rasprave oko toga što je valjano ispraviti a što ne nego da se pošto poto htjelo taj zakon donijeti. Slažem se s vama i zato sam ministrici predložila da se ide u treće čitanje da se naprosto dopusti do jeseni da se još neke stvari u ovom zakonu poprave što eto nažalost nije naišlo na dobar odaziv iako mislim da će struka nakon donošenja ovog zakona imati neizmjerne probleme oko implementacije.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Josip Leko. A niste digli, ma ne nemojte. Ja sam, e sad tražite i sad dignite. … [[Upadica se ne razumije.]] Izvolite. E pa ne mogu ja gledati uvijek u vas, ja, draže mi je gledati u Alenku.
Dobro. Tu sam, tu sam suglasan sa vama. Kolegice, da, suglasan sam sa vama. Bilo bi kudikamo kvalitetnije i bolje ponavljam da je bilo kudikamo više vremena i da možemo na miru donijeti ovaj zakon koji će biti u funkciji svih onih koji će sutra na bilo koji način biti obuhvaćeni ovim zakonom. Od investitora do nadzora ili do Ministarstva na koncu. No imamo to što imamo. Ja sam siguran da ministrica neće dozvoliti da idemo u treće čitanje. Želim vjerovati da će prihvatiti znatan dio amandmana koji smo predložili kako bismo popravili, pa ja vjerujem u dobru vjeru a vidjet ćemo. Vrijeme i glasanje je pred nama da će prihvatiti rješenja koja nemaju politička obilježja već imaju kvalitetna rješenja koja će omogućiti značajniji iskorak i dugovječnost ovoga zakona. Ne donosimo zakon samo zbog usklađenja sa europskim zakonodavstvom već primarno zbog nas. S druge strane ja sam rekao da jedan dio prihvaćenih amandmana kroz raspravu ili vjerojatno kroz sastanke koji su se događali u međuvremenu a cijenim to na temelju onoga što smo čuli i na samom Odboru za prostorno uređenje kad smo prvi puta raspravili u prvom čitanju o ovom zakonu. Ja pred sobom isto tako imam nekoliko predstavki, nekoliko amandmana koji su uputili Hrvatska udruga poslodavaca i Komora arhitekata, razred geodeta i geoinformatike no dogovorili smo da će bar jedan, jedan dio tih amandmana biti prihvaćen a pokušali smo to riješiti i kroz amandman koji je dao Odbor. Dakle suglasan sam sa vama i bilo bi kudikamo bolje da smo imali više prostora [[Upadica: Zahvaljujem.]] Ja želim vjerovati da nećemo brzo mijenjati ovaj zakon.
Riječ ima uvaženi zastupnik Josip Leko.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo ministrice, kolegice i kolege zastupnici. Pa ja mislim da je nedvojbeno sada da je žurba u donošenju ovog zakona velika. Zašto? Pa Vlada Republike Hrvatske na svoj Konačan prijedlog zakona o prostornom uređenju i gradnji, dakle kad su sva radna tijela obradila Konačni prijedlog zakona i predložila Saboru da ga donese takvog Vlada svojim amandmanima u žurbi dostavlja nove amandmane i novu korekciju samog zakona. Tko imalo poznaje postupak donošenja propisa u Hrvatskom saboru da nije bilo žurbe Vlada bi radnim tijelima Sabora uputila te prijedloge i tražila da ih oni predlože u okviru amandmana. Na taj, na taj način bi bila potpuno legalna procedura kao i ova ali ne bi pokazivala nervozu u Vladi. Ja se slažem da je već vrijeme bilo da se donese novi zakon i o prostornom uređenju i zakon o građenju ali je pitanje da li ovaj zakon zadovoljava potrebe građana odnosno koja je politika u njemu ugrađena? Ja mislim da zastupnici ne bi smjeli pasti na politiku ni jednog lobija, ni jedne udruge. Pa makar to bili i arhitekti i građevinari i jake institucije zastupnici bi interes gledati opći interes, a on bi se po mojem mišljenju trebao sastojati u tome da li ovaj zakon osigurava građenje, građenje i to kvalitetno građenje dakle kontrolu građenja i na principima održivog razvoja. Čuvajući vrijednosti i specifičnosti hrvatskih gradova i hrvatskog sela. Posebno mislim tu specifičnosti hrvatskih sela. I da li osigurava zaista kvalitetu gradnje objekata? Može li se to postići ovim zakonom? Tu će među nama biti sporova s razlogom ali vrijeme će potvrditi ili demantirati Vladu i Ministarstvo. Međutim ministrica u uvodu kaže da ovaj zakon osigurava i objedinjuje sve ono što, što je potrebno onima koji žele graditi. Da li to sve osigurava ovaj zakon i da li objedinjava? Ako pogledamo prijelazne i završne odredbe vidjet ćemo da ta konstatacija ne stoji. Naime samo u članku 353. dakle prestanak važenja propisa postoji izuzetak za 60-tak članaka Zakona o građenju. A u samom, samim odredbama Zakona o prostornom planiranju postoji još značajan broj odredaba koje ostaju na snazi. A u članku 342. gdje se predviđa nova organizacija i nova, drugačija odgovornost države i lokalne samouprave za provedbu zakona sada samo za zapisnik jer javnost to očito neće saznati treba reći da je nemoguće izvršiti ozbiljnu reorganizaciju bez obzira što fale i formalne zakonske pretpostavke recimo Zakona o djelokrugu ministarstava da bi se mogla uspješno izvršiti reorganizacija i prenijeti poslove i ljude u lokalnu samoupravu za dva i po mjeseca. Ako tome još dodamo da sam zakon ima 350 članaka, a još 60 koji stari vrijede taj ogroman dio posla a urbanizam i građenje ne bi smjelo stati, ne bi smjelo stati nije moguće urediti na kvalitetan, zadovoljavajući način da bi se zaštitili opći interesi za dva i po mjeseca. I to želim istaknuti. Kad kažemo o jednom važnom segmentu parcelacije odnosno kako ovdje se predviđa doslovno oduzimanje vlasništva na određenom dijelu parcele. Članak 128., 129., 130. čak tu mogućnost ne definiraju prema pravnim standardima koje Hrvatska ima, pa se u jednom članku kaže da će vlasnik predati jedinici lokalne samouprave. Što? Što će predati? Posjed, vlasništvo ili i posjed i vlasništvo i dio zemljišta. Dakle, prenijeti na jedinicu lokalne samouprave i posjed i vlasništvo i fizički ga predati. Dakle, kad je posjed to znači i fizički ga predati, odnosno omogućiti. To je članak 130. Članak 128. bi trebalo provjeriti je li, a ja mislim da nije, je li utvrđen interes Republike Hrvatske kad se oduzima vlasništvo. Naime, članak 50. Ustava Republike kaže da je zakonom moguće, ali samo u interesu Republike Hrvatske ograničiti ili oduzeti pravo vlasništva. To u zakonu nigdje nije ni implicite rečeno da se radi o interesu Republike Hrvatske. To bi moralo stajati. Kad se donese takva mjera onda se mora reći da to se radi u interesu Republike Hrvatske, a to je druga stvar da li to se može delegirati. O brzini još nešto. Recimo Zakon o prekršajima članak 323. predviđa objektivni zastarni rok u kojem roku od tri godine kad protekne od događaja se ne može pokrenuti prekršajni postupak. To je takozvani objektivni zastarni rok. Ali u slijedećem članku ako prekršajni postupak se pokrene on može trajati neograničeno. Zašto je takva mogućnost ostavljena da sud može voditi postupak, započeti ga u trećoj godini i voditi ga još pet godina i na taj način stvarati nesigurnost, a u našem pravnom sustavu može biti i šikana. Čak i ovaj članak 324. na različiti način završava prekršajni postupak. U istoj odredbi se kaže izrečene prekršajne kazne ne mogu se izvršiti ako od dana pravomoćnosti odluke o prekršaju proteknu tri godine, a zastara počinje teći od dana kad počinitelj prekršaja primi pravomoćnu odluku urednom dostavom. To je jedan način, odnosno od dana kad prvostupanjska odluka postane pravomoćna. Zašto dva datuma, odnosno dva momenta odlučiti kad je, kad je moguće izvršiti prekršaj. Dakle, da bi, netko bi mogao u takvoj situaciji da tako kažem odugovlačiti prijem pismena od Prekršajnog suda i dovoditi sebe u povoljniji položaj zato jer mu je to zakonom omogućeno. Posebno je, još ću se jedan put vratiti i neću više vrlo kako bih rekao dekretom moći Vlade je odlučeno da se poslovi prenesu na gradove, odnosno na lokalnu samoupravu i da se da tako kažem prenesu poslovi i za njima da prijeđu radnici. Najprije, to je zgodna prilika da se jedan dio odgovornosti sa države prebaci na lokalnu samoupravu jer šta se prenosi ili u kojem obliku i u kojem stanju …
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Marko Širac.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, zastupnik Leko u svom izlaganju izjavio je da je Vlada pritisnuta rokovima predložila donošenje ovoga konačnog prijedloga zakona. Naravno da to nije točno. Zastupnik Leko isto kao i ja zna da članak 151. Poslovnika Hrvatskog sabora kaže slijedeće: “Konačni prijedlog zakona predlagatelj je dužan podnijeti u roku od šest mjeseci od dana prihvaćanja prijedloga zakona.“ Prema tome, Vlada je to mogla nakon 30 dana, 40 dana, 90 dana. Kad ga je god podnijela u ovaj rok šest mjeseci to je sve u redu.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Ante Bagarić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Zastupnik Leko je zapravo netočno interpretirao članak 128. dovodeći u zabludu što se prodaje vlasništvo ili posjed, pa evo ja ću samo pročitati prvi stavak članka 128. koji vrlo jasno govori: “Država te jedinica lokalne i područne, regionalne samouprave dužna je na zahtjev vlasnika zemljišta odnosno građevine po tržišnoj cijeni prodati bez provedbe javnog natječaja.“ Znači, vrlo jasno definirano vlasništvo.
Zahvaljujem. Replika uvažena zastupnika Alenka Košiša Čičin-Šain.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Evo, replicirala sam kolegi Leki u dijelu koji je govorio da je bilo krajnje vrijeme da se donese ovaj zakon. Ovdje vidimo na kraju da se imamo izjavu usklađenosti prijedloga propisa s pravnom stečevinom Europske unije i pravnim aktima Vijeća Europe. Željela bih ovdje napomenuti, naime da u Europi postoje vrlo različita tradicija i iskustva oko toga, oko planova i nomenklature praznih nivoa prostornih planova koji se u različitim zemljama koje se danas u Europskoj uniji koriste. Dakle, uopće ne postoji neka jedinstvena, neki jedinstveni sustav koji bi Hrvatska bila nužno sada prihvatila da bi se kao poravnala prema Europi, jer zemlje Europske unije koriste vrlo različite sustave prema svojim tradicijskim situacijama. Dakle, ne bih mogla reći da se ovdje nešto radilo radi usklađivanja sa Europskom unijom, a ako se i radilo na žalost kolega Leko bojim se da ovakav zakon će stvoriti veliki problem što ljudima koji će morati raditi po njemu, dakle referentima koji će morati raditi na planovima, posebno referentima koji će morati raditi na izdavanju planske dokumentacije od građevnih, lokacijskih i ostalih dozvola jer ovako napisan zakon dakako će stvarati ljudima problem. O investitorima koju će patnju investitori prolaziti ne moramo ni govoriti, a znate kada se to sukobi obično proizvod toga je korupcija.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Pa ne mogu se oteti dojmu kao ni vi da je percepcija hrvatske javnosti o stanju u Hrvatskoj sa prostornim uređenjem i urbanističkim planovima tragična, dramatična posebno sa stajališta zaštite prostora. Istodobno hrvatska javnost zna da se dobivaju poslovi u građenju tvrtke koje su jučer osnovane i da nemaju ništa osim kovčega i golje. Ako to rješava ovaj zakon onda direktni burjum, dobro došli. Ali ja nisam uvjeren za to i zato to javno kažem. Brzina je odredila, brzina i potreba je odredila da se zakon donese u najmanju ruku sa pravnim nedostacima, manjkavostima. Dajte da ga lektorira netko tko pozna pravo pa ćete vidjeti koliko će biti promjena u odredbama.
Zahvaljujem. U ime kluba HDZ-a, 5-minutna rasprava uvaženi zastupnik Širac.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođo ministrice, kolege i kolegice. Na temelju rasprave koju sam danas ovdje slušao moram u ime našega Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice istaći da je po našoj ocjeni to vrlo kvalitetan, sadržajno, metodološki napravljen konačni Zakon prostornog uređenja i građenja. Zašto je to tako? Zato što su preduvjeti za donošenje ovoga zakona zaistinu napraviti, taj zakon nije bilo moguće donijeti prije godinu dana. Naše ministarstvo na čelu sa ministricom Dropulić i potpomognuto od strane hrvatske Vlade pomoglo je našim jedinicama lokalne samouprave, onima koji nisu imali sredstava dalo im je sredstva da se naprave prostorni planovi. Evo danas je ovdje rečeno da je 520 prostornih planova jedinica lokalne samouprave donijeto i da će do konca godine još biti napravito i ono ostalo. Dakle osnovni preduvjeti za izradu ovog zakona su načinjeni. Što se tiče učešća stručne javnosti pa ja ne znam koja može biti veća stručna javnost od Hrvatske komore arhitekata i inžinjera u graditeljstvu koji ima pet razreda arhitekte, građevinare, geodete, električare i strojare i koji ukupno broje nešta manje od 10 tisuća inžinjera u Republici Hrvatskoj koji su uključeni u Hrvatsku komoru arhitekata i inžinjera. Svi razredi su ovaj zakon raspravili. Svi razredi su dali svoje primjedbe i danas smo raspravljali na našem Odboru za zaštitu okoliša i prostornog uređenja o primjedbama naših kolega koji potpuno su imali pravo, nitko im to ne osporava, da pored onih kontakata koje su imali direktno sa našim ministarstvom i dogovarali određena stručna rješenja, još i danas pokušaju neke stvari popraviti i odbor je neke stvari i prihvatio u vidu amandmana i dao. I danas su bili na Odboru za prostorno uređenje, bio je jedan sveučilišni profesor sa Arhitektonskog fakulteta Zagreb. Prema tome ako se netko nije u okviru te stručne skupine od 8 ili 10 tisuća ljudi koje predstavljaju njihovi čelni ljudi plus rasprava recimo u Opatiji prije 10-tak dana, pred preko tisući i ne znam koliko diplomiranih inžinjera, gdje je državni tajnik iznio osnovnu koncepciju zakona i gdje smo svi to prihvatili. Mi stojimo na stanovištu da je to vrlo kvalitetan zakon, da je on uredio sva potrebna pitanja iz oblasti prostornog uređenja građenja, ali povezao ovu oblast i sa zaštitom okoliša, da je uredio pitanje i uređenje građevinskog zemljišta u jedinicama lokalne samouprave što do sada uopće nismo imali zakonom uređeno. Ovih 17 godina zapravo nije pravog rješenja u tom pogledu bilo. Da je to jedan sustavni zakon koji je kvalitetno uredio oblast, sve u interesu od svakog građanina Republike Hrvatske preko jedinice lokalne samouprave, preko županija, sve do države, svi su našli svoje mjesto, svoje pravo, svoje obaveze i svoje ovlasti u realizaciji poslova prostornog uređenja i graditeljstva. I radi toga još jedanput ističem da će Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržati donošenje ovog zakona. Hvala.
Zahvaljujem. U ime kluba SDP-a, 5-minutna rasprava, uvaženi zastupnik potpredsjednik Doma, Mato Arlović. Ispravak netočnog navoda, oprostite.
Hvala lijepo. Ispravila bih netočni navod kolege Širca, da su izradom 525 prostornih planova stvoreni uvjeti za donošenje ovog zakona, jer upravo ovaj zakon predlaže potpuno novu strukturu izrade prostornih planova tako da de facto dezavuira sve ono što je koliko toliko standardizirano i do sada napravljeno na nivou prostornog uređenja. Zanima me kako kolega Širac vidi da će se danas-sutra vršiti izmjene i dopune tih planova i koliko će trajati te procedure.
Izvolite, potpredsjednik Doma Mato Arlović, 5-minutna rasprava u ime kluba SDP-a.
Gospodine potpredsjedniče, gospođo ministrice sa suradnicima, kolegice i kolege. Mi iz kluba zastupnika smo već najavili da ćemo glasati o ovom zakonu ovisno o tome kako će proći amandmani to ne samo kluba SDP-a nego i mnogih drugih zastupnika pa i matičnog odbora koji su usmjereni na popravljanje ovog zakona. No dopustite da još jedanputa iskažemo svoje rezerve. Prvo, očigledno je da je ovo pokušaj kodifikacije zakonodavne i jednoga cijeloga područja u kojem treba obuhvatiti i zakone koji uređuju prostorno planiranje i Zakon o građenju itd. itd. da ne nabrajam desetak zakona koji se zapravo ovdje vide. Drugo što bi htjeli jasno reći, mi imamo veoma velike rezerve vezano za pravnu tehniku i pravne instrumente koji se nude za provođenje ovog zakona. Teško će biti razlučiti ovdje šta je to dozvola za gradnju kada je upravni akt ili recimo kada se ona treba pojaviti ili lokacijska dozvola šta je ona, da li je ona dio prostornog planskog dokumenta ili upravni akt. Onda šta je to pitanje idejnog rješenja ili šta je pitanje sa pojedinim rješenjima koja jesu upravni akti. Dakle vrlo će teško biti voditi u takvim situacijama vrlo konkretne stvari koje su vezano za zaštitu prava građana. Ilustracije radi, samo uzmite članak 156. stavak 2. gdje se kaže da se dostavom zaključka o provedbi postupka komasacije obustavljaju neka stvarno pravna ovlaštenja građaninu nad njegovim zemljištima. Ali zaključak po stavu Ustavnog suda nije pravni akt, a kamoli upravno pravni akt da biste mogli voditi spor i zaštititi svoja prava. Prema tome mi izražavamo vrlo ozbiljnu rezervu da u ove instrumente kako su ovdje posloženi i kako su stavljeni, mogu dovesti u pitanje i ostvarivanje temeljnih ljudskih prava i sloboda propisanih Ustavom Republike Hrvatske napose s naslova zaštite prava vlasništva, ali i drugih prava. Treće, postupak komasacije ili zapravo iza njega se krije problem oko izvlaštenja, ali ovdje upozoravam da to nije moguće u interesu jedinice lokalne samouprave kao što zakon predviđa, nego sukladno Ustavu to je moguće samo u interesu Republike Hrvatske i u tom pogledu je to trebalo tako i napraviti da je moguće naravno izvlaštenje i putem instrumenta komasacije ili instituta komasacije u Republici Hrvatskoj kad je to od interesa za Republiku Hrvatsku i tada se treba raspraviti pitanje kome se dodjeljuje takva čestica, da li uvijek jedinici lokalne samouprave ili onog čiji se interes mora štititi, ali se to može zakonom, a ne ovo. U protivnom se primjenjuje posebni Zakon o izvlašćenju koji uređuje ova pitanja naravno sa sasvim drugačijim postupkom zaštite prava, ostvarivanje prava i naravno naknade koja mora biti po tržištu iako je ovdje pokušano dati zakonska formulacija šta se smatra pod tržišnom naknadom. Četvrto, mi upozoravamo da primjerice potvrda o potvrđivanju glavnog projekta nije upravni akt, ali recimo građevinska dozvola jest upravni akt, i sad se postavlja pitanje šta važi ili primjera radi ako uzmete samo pitanje nove situacije koja treba omogućiti građanima da koji grade do 400 kvadrata objekt da praktički ne moraju više imati građevinsku dozvolu, ali se stvara pitanje, a zapravo da li sva one prethodne radnje do idejnog i provedbenog projekta i projekta koji mora biti na gradilištu ne poskupljuju zapravo cijeli i otežava taj postupak. I naravno nemoguće je u 5 minuta izložiti sve one naše rezerve i upozorenja koje bismo htjeli reći, ali ostaje primjera radi pitanje prijelaznih i završnih odredbi, od prestanka važećih propisa gdje se spominje je li između ostaloga da se neće primjenjivati neke pojedine odredbe do donošenja posebnog zakona kojim se regulira pitanje građevinskog materijala. Sad je interesantno, a hoćemo tako dočekati i posebni zakon kojim će se regulirati pitanje dovođenja električne energije, pitanje vode, pitanje svih ostalih stvari jer je očigledno da se iza toga ne krije samo pitanje građevinskog materijala kao što se ovdje pokušava staviti, nego se kriju još neke stvari koje naravno u prijelaznim i završnim odredbama sasvim jasno i lijepo se mogu uočiti kada se čitaju te odredbe iz jednostavnog razloga jer onda poslije toga vidite kao između ostaloga u stavku 2. podstavku građevinskih proizvoda, pa zatim pitanje u podstavku 2. važiti danom stupanja na snagu posebnog zakona kojim se uređuju pitanja obavljanja posla u projektiranju stručnog nadzora u djelatnosti građenja itd., itd. E sad to postaje posve ozbiljno pitanje, a zapravo šta smo mi donijeli onda? Da li je ovaj Zakon uopće provediv ako zbog toga moramo čekati taj posebni zakon? Ovo pitanje posebice treba povezati i sa načelnom primjedbom jer je ovim Zakonom uređeno čitav niz pitanja sa aspekta javne vlasti, ali odnosi između investitora, inženjera, nadzornog organa itd. uopće nisu uređeni. Oni su obavezno pravni odnosi i trebaju osigurati zaštitu javnog interesa u ovom području. Zbog toga taj Zakon treba ići po nam u treće čitanje, ako je ikako moguće, a ako nije moguće, mi ćemo pokušati vidjeti s ovim amandmanima šta će se raditi, a ako ne uspijemo popraviti da zaštitimo i zajamčimo zaštitu Ustava zajamčenih prava morat ćemo ići u ustavno-pravni spor nakon toga da pokušamo putem Ustavnog suda popraviti zakon radi zaštite ustavnih prava i sloboda naših građana. Hvala lijepa.
Molim. Završni osvrt, ministrica Marina Matulović-Dropulić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Pa eto meni je jako žao što članovi SDP-a nisu sudjelovali na prvom čitanju ovog Zakona i što jasno nisu imali mogućnost nešto reći na samoj raspravi, ali mi smo imali dovoljno vremena da nam se upute eventualno ili pismena ili usmena još one primjedbe, pa bi o njima isto tako mogli i porazgovarati. Međutim, činjenica je da svatko ima pravo tražiti ustavnost zakona pa prema tome tako i naravno svi ljudi koji to žele. No ono na što se moram osvrnuti to je ono što je rekao gospodin Leko da Vlada dekretom određuje tko će raditi da bi sa sebe skinula odgovornost tko će izdavati lokacijske i građevinske dozvole. Ja mislim da se vi sjećate da je donesen Zakon o lokalnoj samoupravi, da je u Zakonu o lokalnoj samoupravi kojeg ste vi donijeli jasno rečeno da će se lokacijske i građevinske dozvole izdavati u županijama i velikim gradovima i da smo mi bili dužni, a ne samo zbog toga što je zakon to rekao, nego i zato što su ljudi to tražili i inzistirali i županije i veliki gradovi vječito su se bunili da kojim pravom netko može izdavati lokacijsku ili građevinsku dozvolu iz državne uprave u njegovom gradu, a umjesto da to rade oni. Svi veliki gradovi i zbog toga temeljem Zakona o lokalnoj samoupravi koji je donesen u ovom Saboru, u ovom zasjedanju smo mi to i napravili. Prema tome, uopće se ne radi o nikakvoj žurbi radi toga jer vi se dobro sjećate kada smo mi polovicom 2004. godine išli na izmjenu i dopunu Zakona o prostornom uređenju gdje smo htjeli utvrditi ono što je prije toga godinu dana izbačeno, a to su rokovi za izradu prostornih planova. Na toj sjednici, znači kad su se usvajale izmjene i dopune tog Zakona rečeno je bilo i traženo od nas da napravimo prijedlog novog zakona. To je zaključak kojeg smo mi izvršili nakon 3 i pol godine provjeravajući sve planove, provjeravajući sve ono što je i građevinske dozvole i lokacijske dozvole, kao što znate imamo i drugostupanjska rješenja u našem ministarstvu, prema tome na temelju toga predložili i ovo. I još jedanput moram reći, stručna javnost je bila konzultirana. Komora je svoje rekla. Udruženje arhitekata nije dalo ni jednu jedinu primjedbu. Dobili smo primjedbe nekih arhitekata koji su napisali, a ako tog kolege i imate onda možete pročitati gdje piše da bez njegove suglasnosti ne može se ništa objavljivati niti o tome govoriti. Prema tome to je napisao kolega Pegan na koga se vi pozivate. Prema tome mislim da je to dovoljno jasno zašto mi na njegove primjedbe nismo odgovarali. Druga stvar što je on npr. dao primjedbe, odnosno ne primjedbe, nego razmišljanja i određene prijedloge. Prema tome ja ne želim više o tome govoriti. Mi smatramo da smo kompletnu javnost upoznali. Možda ne znate, ali ja obilazim sve županije i u svim županijama tumačim i zakon i ovaj Prijedlog zakona i Prijedlog Zakona o okolišu. Prema tome, ljudi mogu reagirati na javnim tribinama. Do sada nismo dobili, na sedam javnih tribina sam bila ni jednu jedinu primjedbu na ovaj zakon. Prema tome, mi smo se potrudili da stvarno javnost čuje i da zna što mi predlažemo. Prema tome predlagat ćemo i mislimo da smo predložili ono što će naše sve građane zadovoljiti i gdje ćemo na puno jednostavniji i brži način doći do izdavanja lokacijskih i građevinskih dozvola. I samo bi još rekla, što se tiče prostornog planiranja, prostorno planiranje mora imati i okoliš obuhvaćen i objedinjene uvjete zaštite okoliša, objedinjene u svom djelu. To nam kažu europske direktive, mi to jednostavno moramo riješiti. Prema tome, samo u tom je razlika u prostornim planovima. Način donošenja prostornih planova je isti kakav je bio i dosada. Prema tome jednostavno ne stoji tvrdnje da nije neke stvari da nisu poštivane. Prema tome, ja vam se svima skupa zahvaljujem na onome što ste, a da, tražila je, trebala sam dat samo još jedan odgovor. Ja sam gospođi zastupnici jer me pitala direktno oko dubrovačkog, plana Dubrovačko-neretvanske županije, plan za Dubrovačko-neretvansku, izmjene i dopune plana su donešene. Donio ih je povjerenik, nakon što je županija se ustrojila i nakon ovih izbora. Oni su mogli ići na izmjene i dopune županijskog plana da su to željeli. Do dan danas nitko od njih nije napravio izmjene i dopune plana. Prema tome, plan kakav je donesen je važeći plan. Prostorni plan grada Dubrovnika i generalni plan grada Dubrovnika usklađeni su sa prostornim planom županije i sa našom uredbom, a Šipan nije park prirode. Možda će jednog dana Elafiti postati park prirode, ali zasada oni to nisu. Što se tiče "Jutarnjeg lista" i Hvara, ja i dalje tvrdim da novih zona nema, da su postojeće zone iz prostornog plana Splitsko-dalmatinske županije smanjene i da ih ima manje nego što ih je bilo 2002. godine odnosno 2003. kada je donesen županijski plan. Prema tome, ja vam se svima skupa zahvaljujem. Mi se ne žurimo sa zakonom. Smatramo da zakon treba donijeti, radi toga jer je prošlo dovoljno vremena od '94. godine da se donese novi zakon, moderniji zakon i zakon koji će ljudima omogućiti jednostavnije postupke. Hvala lijepa. [[Pljesak.]]
Hvala. Ispravak navoda, poštovana zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain. Izvolite!
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Osvrnula bi se prvo na ispravak navoda kad je gospođa ministrica kazala da bez suglasnosti pojedinca koji se obratio u ministarstvo nije mogla ništa objavljivati. Poštovana gospođo ministrice! Već ste danas čuli kad su vam citirali članak 152. Poslovnika stavak 3., gdje se kaže da morate odgovoriti na sve primjedbe. Nigdje se ne navodi samo vaših odbora ili naših odbora. Drugo. Još bih htjela ispraviti jedan navod vezan na Čempresi. Naime, gospođo ministrice nije ovo što sam vas pitala, nisam ja izmislila, ja živim naime u Zagrebu, ali vam je to članak u "Feralu" u kojem vas pitaju da li ste, da li je točno da to izdvojeno građevinsko područje u zaštićenom obalnom pojasu i u najnovijem prostornom planu grada Dubrovnika? Dakle ja sam vas pitala da li je to u zaštićenom obalnom pojasu i da li ste vi to znali i da li ste dali suglasnost na to?
Hvala. Zaključujem raspravu. Konačni prijedlog Zakona o prostornom uređenju i gradnji, drugo čitanje. Imamo tablicu sa amandmanima. Ima tu 47 amandmana.
Predlažem da se dizanjem ruke o amandmanima izjašnjavamo …
Hvala. Ministrice, amandman jedan Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaćamo.
Postaje sastavni dio zakona. Drugi, Kluba zastupnika IDS-a.
Ne prihvaćamo zbog toga što se traži prenamjena gospodarskih zona u stambene zone što ne možemo prihvatiti.
Hvala. Trebamo glasovati. Nema zastupnika predlagatelja. Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Treći Vlade Republike Hrvatske postaje sastavni dio zakona. Četvrti Kluba zastupnika IDS-a.
Prvi dio se ne prihvaća zbog toga što se traži da se, mi tražimo da se uspostavi standard za buduće planove, odnosno upućujemo jasno što je podrum, prizemlje i suteren da ne bi bilo zlouporabe kao što je bilo do sada.
Koji je prvi dio?
Prvi je u članku … [[Govornik se ne razumije.]] i u članku dva. Imaju dva dijela, ali dobro je. Ali dobro je, drugi dio isto tako ne prihvaćamo.
Čekajte nije mi jasno. Što znači prvi dio?
U članku 2. stavku 1.
U članku 2. stavku 1. točke 4.1., 4.3 i 4.6 brišu se.
Ne prihvaćamo.
Što vi ne prihvaćate?
To.
To ne prihvaćate. Dobro.
Niti ovo slijedeće u stavku 1. članka 2. da se iza točke 11.2 dodaje točka 11.3. Ne prihvaćamo.
Pa onda ništa ne prihvaćate?
Ne prihvaćamo.
Treba glasovati. Molim tko je za taj amandman? Nitko. Nije dobio ni jedan glas. Peti Vlada, postaje sastavni dio. Šesti Vlada sastavni dio. Sedmi Vlada sastavni dio zakona. Osmi zastupnice Alenke Košiša Čičin-Šain.
Ne možemo prihvatiti jer direktiva jasno kaže da energetska svojstva zgrada moraju biti uključena u zakon, a certifikate izdaje ministarstvo što radi i danas jer nema nitko drugi koji bi to mogao raditi.
Zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ja bih samo napomenula da se ovim amandmanom ovako definirani stavci dva i tri biti će vrlo neostvarivi ili u najmanju ruku zahtijevat će ogromne radne i formalne aktivnosti budući da bi se odredba o certifikatu trebala odnositi samo na nove zgrade, a ne kod iznajmljivanja i kod prodaje, pogotovo ne u dijelovima zgrada jer to znači da kod svake prodaje stana bi trebali takav certifikatom potvrđivati energetska svojstva. Tražim glasovanje.
Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Deveti Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaćamo.
Postaje sastavni dio zakona. Deseti istog odbora.
Prihvaćamo.
Sastavni dio zakona. Jedanaesti istog odbora.
Prihvaćamo.
Sastavni dio zakona. Dvanaesti zastupnice Alenke Košiša Čičin-Šain.
Prihvaćamo djelomično tako da se nakon riječi ovlaštenog arhitekta briše točka i dodaju se riječi “ovlaštenog arhitekta urbaniste“.
Zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Zadovoljna sam.
Suglasna s time. Daklem, amandman prihvaćen u promijenjenom obliku. Trinaesti zastupnice Alenke Košiše Čičin-Šain.
Ne prihvaća se. Kao što znate, mi u zakonu imamo da sve zone koje su manje od 50% izgrađene da se moraju smanjiti za 30%. Ovdje se predlaže da se smanje za 10%. Prema tome, mi ne prihvaćamo takav prijedlog pogotovo nakon onih prozivanja koje smo dobili jučer i svaki dan da ne smanjujemo turističke zone.
Zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Poštovani predsjedniče, postojećom odredbom omogućava se proširenje za 40% površine zonama koje su već iskoristile do sada 80% građevinskog područja u ZOP-u, a u neravnopravni položaj dolazi i kažnjavaju se oni koji su više godina čuvali i postupno izgrađivali ZOP. Predlaženim amandmanom u isti položaj dolaze sva područja. Dakle, oni koji su u povijesti racionalno koristili svoj prostor ti se kažnjavaju, dok se oni koji su ga iako legalno napuhavali još sada i honoriraju. Niti je … [[Govornik se ne razumije.]] a u pitanje dolazi i Stečajno pravo primjerice nekoga tko je imao građevnu parcelu i čuvao za svoje dijete, a sad mu se onemogućuje gradnja. Tražim o ovom amandmanu glasovanje.
Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Četrnaesti Vlade.
Postaje sastavni dio.
Četrnaesti.
Postaje sastavni dio.
Petnaesti Vlade. Postaje sastavni dio. Šesnaesti zastupnice Alenke Košiša Čičin-Šain.
Ne prihvaćamo taj amandman jer članak 52. jasno govori o izdvojenim građevinskim područjima i predviđeni amandman je već propisan sadržajima prostornog plana. Prostorni planovi točno kažu da izgrađenost područja, koeficijenti i sve skupa je uključeno.
Zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Postojećom odredbom u stavku 1. članka 52. onemogućava se u pretežito stambenim naseljima i u gradovima kao što su Split, Opatija ili drugi izgradnje rekonstrukcija građevina ugostiteljsko-turističke namjene veće visine od dva i pol kata odnosno prizemlje plus kat plus potkrovlje. To u provedbi znači da uz recepciju i zajedničke prostore u prizemlju hotela gdje će biti restoran i kuhinja za smještaj gostiju preostaje prvi kat i potkrovlje. Ujedno se tako destimulira izgradnja garaža unutar građevne čestice. Predloženim amandmanom omogućava se i potiče izgradnja gospodarski opravdanih smještajnih građevina više kategorizacije. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Sedamnaesti također iste zastupnice.
Isto tako se ne prihvaća, jer cijelo vrijeme se zapravo miješa neizgrađena građevinska područja u izdvojenim područjima i u naseljima. Naselja jasno sve imaju i isto tako je sadržaj propisan ovim zakonom.
Zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Ovdje se radi za razliku od onog amandmana prije gdje se govorilo o izgrađenosti pojedine čestice i o koeficijentu, ovdje se radi o kapacitetu. Dakle kapacitet pojedinačne smještajne građevine tipa hotela, pansiona ili prenoćišta ako se nalazi unutar površine mješovite namjene u građevinskom području u kojem ima više od 50% postojećih građevina koristi se za stalno stanovanje osoba koje imaju prebivalište u tom naselju, to tražimo da se određuje sa planom. Predloženim amandmanom omogućava se i poticaj izgradnje gospodarski opravdanijih i smještanje građevina koje su za višu kategorizaciju tih objekata. Tražim glasovanje o tom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 18 Vlade, postaje sastavni dio zakona. 19 Kluba zastupnika IDS-a.
Ne prihvaća se. Kao što smo u raspravi rekli umjesto GUP-a koji je p nama plan premalog mjerila, mi predviđamo detaljnije planove urbanističkog plana uređenja. Znači za cijelo područje za koje se radi GUP može se raditi sada i urbanistički plan uređenja, a sadržaj prostornih planova GUP-a i urbanističkog plana uređenja su se preklapali pogotovo što će generalni urbanistički planovi vrijediti i dalje 10 godina.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 20 također Kluba zastupnika IDS-a.
Ne prihvaća se.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio ni jedan glas. 21 Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. 22 Kluba zastupnika IDS-a.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. 23 također Kluba zastupnika IDS-a.
Ne prihvaća se.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio ni jedan glas. 24 također istog kluba.
Ne prihvaća se.
Tko je za? Nije dobio dovoljan broj glasova. 25 Vlade, postaje sastavni dio. 26 Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. 27 Kluba zastupnika IDS-a.
Ne prihvaća se.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 28 zastupnika Mate Gavrana.
Ne prihvaća se iz razloga prihvaćanja sljedećeg amandmana broj 29 Odbora za prostorno uređenje.
Zastupnik Mato Gavran.
Hvala lijepo gospodine predjedniče. Bez obzira što evo ovaj sljedeći amandman na neki način dopunjuje propušteno, smatram da je ovo kvalitetniji izričaj i da u uvjetima dok nemamo pravilnikom propisano sve ili temeljem zakona, pravilnici će biti tek za dvije godine donijeti, ostaje praznina. Ja molim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 29.
Prihvaćamo.
Postaje sastavni dio zakona. 30 zastupnice Alenke Košiša Čičin-Šain.
Ne prihvaća se. Bez obzira što je krivo i napisano, znamo o čemu se radi iz obrazloženja, o troškovniku. Smatramo da troškovnik mora biti sastavni dio glavnog projekta jer govori o opisu i količini radova.
Zastupnica Košiša Čičin-Šain.
Da, zaista postoji tipfeler, nije stavak nego je alineja ali mislim da to ne čini meritum stvari, prema tome vi ste dobro razumjeli na što se amandman odnosi. Dakle troškovnik se izrađuje u fazi izvedbenog projekta. U glavnom projektu nema dovoljno podataka da bi se troškovnik kvalitetno izradio. Niti je to javni interes, a niti obaveza države da se miješa u odnose između investitora i izvođača jer je troškovnik dokument pod kojim se potpisuju ugovori. Slabe projekte trebalo bi nadopuniti drugim opisima i tehničkim specifikacijama. Dakle bilo bi puno bolje da piše da glavni projekt može sadržavati troškovnik, ali ne i da ga mora sadržavati, jer je zaista smiješno da za poljoprivrednu halu koja ima 600 kvadrata radimo bravarske stavke i zatim radimo troškovnike. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 31 također zastupnice Alenke Košiša Čičin-Šain.
Ne prihvaća se. Kad bi se u članku 209. u stavku 1. izbrisalo ono što predlaže zastupnica onda bi cijeli taj stavak bio bespredmetan. Mi ostajemo kod članka 209. stavka 1. i on nije u koliziji sa člankom 213. i 215.
Zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Dakle u fazi idejnog projekta za ishođenje uvjeta građenja se ne izrađuje projekta dokumentacija kojom se dokazuje mehanička otpornost i stabilnost te ušteda energije i toplinske zaštite jer je to sastavni dio glavnog projekta. Također je nužno usvojiti ovaj amandman jer je upravo protivan članku 213. i 215. Da li to znači da se zgrade do 400 kvadrata ili poljoprivredne zgrade do 600 kvadrata npr. hale, 20x30 neće biti potrebno raditi statiku, tj. neće se trebati raditi dokumentacija kojom se dokazuje mehanička otpornost i stabilnost i to neće biti obavezno jer znamo da to nije obavezni dio idejnog projekta. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 32 Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. 33 Vlade, postaje sastavni dio zakona. 34 također Vlade, postaje sastavni dio. 35, 36, 37, 38 Vlade, postaje sastavni dio zakona. I 39 Vlade, sastavni dio zakona. 40 Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. 41 Kluba zastupnika IDS-a.
Ne prihvaća se.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 42 istog kluba.
Ne prihvaća se.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 43 Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Sastavni dio zakona. 44 istog odbora.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. 45 istog odbora.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. 46 Vlade, postaje sastavni dio. 47 Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Hvala. Postaje sastavni dio zakona. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim uključimo se. Molim glasovati. Rezultat? Sa 85 glasova za, 5 suzdržanih i 6 protiv, donesen je Zakon o prostornom uređenju i gradnji u tekstu kako ga je predložila Vlada zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Idemo na sljedeću točku - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkim medijima, drugo čitanje P.Z.E. br. 670 Predlagatelj je Vlada, drugo čitanje. Odbori za zakonodavstvo, informiranje, informatizaciju i medije, Ustav, ljudska prava i prava nacionalnih manjina i europske integracije su proveli raspravu. Državni tajnik Ministarstva kulture Jadran Antolović će dodatno obrazložiti prijedlog.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkim medijima ima za cilj potpuno usklađenje ovog dijela zakonodavstva sa pravnom stečevinom Europske unije i to u pogledu nadležnosti Republike Hrvatske i djelovanja nakladnika televizijskih programa u Republici Hrvatskoj, zaštite maloljetnika, oglašavanje i teletrgovine, obveznog većinskog udjela europskih audiovizuelnih djela i uređenja … [[Govornik se ne razumije.]] jačanja Vijeća za elektroničke medije pri dodavanjima i osnivanjima agencije koja će omogućiti kvalitetnije osiguravanje monitoringa nad provedbom zakona. Ujedno bi želio istaći da prihvaćamo amandmane, sve amandmane Odbora za zakonodavstvo, s obzirom da su svi amandmani usmjereni na jasni izričaj zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Odbori? Ne. Otvaram raspravu. Poštovana zastupnica Mirjana Didović. Nema je. Gubi pravo na riječ. Poštovana zastupnica Gordana Sobol. Izvolite!
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče. Ja ću samo se u svojoj raspravi osvrnuti na neke amandmane koje je u ovom drugom čitanju sada dao i klub SDP-a ali ga je u drugom sada čitanju ponovio Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. A iz obrazloženja konačnog prijedloga zakona vidite se da vi te amandmane kod prvog čitanja odnosno niste ih uvažili kad ste predlagali ovaj konačni prijedlog izmjena i dopuna zakona. Najprije ovaj dio koji se odnosi, amandman je ustvari stigao iz Ureda za ravnopravnost spolova odnosno od Povjerenstva za praćenje i procjenu provedbe politike ravnopravnosti spolova u medijima i odnosi se na proizvodnju, ustvari odnosno financiranje programa koji bi se između ostalog, koji bi između ostalog bili zbog poticanja razvoja svijesti o ravnopravnosti spolova odnosi se na članak 23. gdje se predlaže dakle da se u članku 57. stavku 1. iza podstavka 6. doda taj novi podstavak, dakle kojim bi se ustvari omogućilo da se sredstvima Fonda za poticanje pluralizma i raznovrsnosti elektroničkih medija između ostalog dakle i potiče proizvodnja i objavljivanje programskih sadržaja koji bi poticali razvoj svijesti o ravnopravnosti spolova. Gospodine državni tajniče, kada ste u svom obrazloženju zašto prilikom izrade konačnog prijedloga niste prihvatili ovaj prijedlog amandmana rekli ste dakle da piše doslovce ovako: "Prema preporuci Vijeća Europe u odnosu na postizanje raznovrsnosti sadržaja nije navedena ravnopravnost spolova u smislu da bi se namjenski proizvodili i prijavljivali sadržaji koji se odnose na ovu ravnopravnost.", odnosno da se ovo načelo dostojanstvo i jednaka vrijednost svakog ljudskog bića odnosi samo na to da ne bi bilo povrijeđeno u bilo kojem televizijskom programu a ne u smislu posebne proizvodnje i emitiranja sadržaja. Ovakvo obrazloženje neprihvaćanja ovakvog amandmana ustvari ukazuje na jedno potpuno nerazumijevanje ustavne odredbe o ravnopravnosti spolova i potpunog ignoriranja postojećeg zakonodavstva u Hrvatskoj, prvenstveno Zakona o ravnopravnosti spolova, Zakona o medijima i nacionalne politike za promicanje ravnopravnosti spolova. Naime, prošle godine u rujnu mjesecu Hrvatski sabor je donio novu nacionalnu politiku za promicanje ravnopravnosti spolova koja je ovdje usvojena, ishvaljena a tamo je u toj nacionalnoj politici u ocjeni stanja kad govorimo o medijima stoji doslovce ovako: "Mediji u Hrvatskoj nemaju rodno osjetljivu politiku, portretiranje žena je seksističko, ne postoji svijest o rodnoj demokraciji, potvrđuje se neravnopravnost spolova kako u kvalitativnom tako i u kvantitativnom načinu prikazivanja žena i muškaraca. Stereotipi o spolnim ulogama još i danas široko prihvaćeni u hrvatskoj kulturi i svakodnevnom životu a posredovanim putem obrazovanja i medija čine jake prepreke postizanju stvarne ravnopravnosti među ženama u muškarcima." Ovo je doslovno citat iz Hrvatske nacionalne politike o promicanju ravnopravnosti spolova. A članak 16. stavak 1. Zakona o ravnopravnosti spolova kaže da će mediji kroz programske koncepte promicati razvoj svijesti o ravnopravnosti žena i muškaraca a Zakon o medijima članak 8. stavak 2. kaže da će se poticati proizvodnja i objavljivanje programskih sadržaja koji se odnose na promicanje svijesti o ravnopravnosti žena i muškaraca. U skladu sa time u toj nacionalnoj politici dakle da bi se prevladalo stanje kakvo je danas između ostalog govori se i o uvođenju rodno osjetljive politike u medije, pa između ostalog navodi posebnu mjeru: "izdvajat će se sredstva za produkciju i ili koprodukciju rodno senzibiliziranih medijskih sadržaja te će se osigurati medijski prostor za emitiranje rodno senzibiliziranih sadržaja nastalih u nezavisnoj produkciji". Način na koji ste vi ovdje obrazložili da ne prihvaćate to, ponavljam, govori o jednom nerazumijevanju uopće što to ustavna odredba ravnopravnosti jest jer ja se ne mogu složiti na to da ćemo mi o ravnopravnosti spolova kad su u pitanju između ostalog i elektronički mediji se svoditi na to hoćemo li procjenjivati ili nećemo procjenjivati to da li u nekoj reklami se muškarca ili ženu pokazuje ili prikazuje u podređenom položaju. Pa nismo valjda politiku ravnopravnosti spolova kad su mediji u pitanju sveli na to. Jer, ponovno ću citirati članak 5. Zakona o ravnopravnosti spolova kaže kad govori o tome što to ravnopravnost spolova jest, kaže znači da su žene i muškarci jednako prisutni u svim područjima javnog i privatnog života, da imaju jednak status i jednake mogućnosti za ostvarivanje svih prava kao jednaku korist od ostvarenih rezultata. Gospodine državni tajniče, ja vas stvarno molim i pozivam da u skladu dakle i sa amandmanima koji su napisani evo i povodom konačnog prijedloga zakona, da se uvaže ti amandmani i da se kroz ovaj dakle fond koji proizlazi iz Zakona o elektroničkim medijima potiče i financiranje i proizvodnja programa koji će na poseban način podizati svijest o ravnopravnosti spolova u hrvatskom društvu. I drugo što bih htjela još posebno reći a na taj način ustvari i poduprijeti i prijedlog amandmana i primjedbe koje je uputilo Pravobraniteljstvo za djecu odnosno pravobraniteljica za djecu i kad je bilo u pitanju prvo čitanje, evo sad i u drugom čitanju jedan dio nešto od toga je prihvaćeno. Međutim, ja se želim, klub je uputio prijedlog ovih amandmana u proceduru, ja vjerujem da ćete ih razmotriti ali posebno bih željela upozoriti na nešto i pozvati ustvari i kolegice i kolege iz vladajuće stranke da prihvate taj prijedlog amandmana ili pozivam Vladu da vidi da li može i sama formulirati amandman u tom smislu. Naime, podsjećam sve nas pritom na raspravu koju smo ovdje vodili povodom Izvješća pravobraniteljice za djecu za prošlu godinu gdje se u jednom dijelu govorilo i o neprimjerenosti sadržaja koji se prikazuju kroz naše medije, pa prema tome i kroz elektroničke medije kada su u pitanju djeca. Tada sam i ja a čini mi se da je na neki način bilo odobravanje i ostalih kolegica i kolega pozvala na to da Vlada prihvati sugestije pravobraniteljice za djecu i da konačno definira što to između ostalog recimo jeste pornografija ili što je to bezrazložno nasilje. Naime, pravobraniteljica za djecu predlaže da se članak 2. stavka 1. dopuni objašnjenjem značenja pojmova pornografija i bezrazložno nasilje. Naime, to je u biti vezano uz formulaciju iz članka 8. koju dopunjuje članak 15. Zakona o elektroničkim medijima. Međutim, mi smatramo i ja također da je potrebno i u članku 2. radi omogućavanja adekvatne provedbe zakona to posebno objasniti jer kad vi pokušate ukazati da je neki sadržaj koji se prikaže u nekom mediju pornografskog sadržaja onda će se taj medij braniti na način da u biti ni kod nas nije definirano što to pornografski sadržaj jest odnosno što to pornografija jest. Predlažemo da kao što pravobraniteljica za djecu predlaže da se za eventualno objašnjenje značenja termina pornografija predloži ono što je Ustavni sud Hrvatske još usvojio u jednoj odluci od '98. godine donio i da se to može, to obrazloženje pornografije može onda staviti dakle u ovaj zakon. Također, isto tako podupiremo nastojanja pravobraniteljice da se prvenstveno djeca ali ne samo djeca nego i svi ostali zaštite od onog što zovemo bezrazložno, od programa u kojima se prikazuje bezrazložno nasilje. I ona tu predlaže da se to definira kao ono nasilje koje se prikazuje izvan nekog informativnog odnosno dokumentarnog programa što ima svojih razloga. Molim dakle državnog tajnika da još jednom razmotre prijedloge amandmana koji su stigli od kluba SDP-a ali ukazujem i na amandmane Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina te da ih ili kroz svoje eventualno amandmane ili prihvaćanjem ovih ugradi u konačan prijedlog ovog zakona. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik potpredsjednik Doma Mato Arlović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Ja bih pošao od pitanja koja predlagatelj, odnosno koja predlagatelj zakona nije uvrstio, a na temelju mišljenja i primjedbi koje su date u raspravi do sada. Slažem se sa kolegicom Sobol da pitanja ravnopravnosti spolova svakako u ovoj i ne samo u ovaj zakon, nego i u sve zakone Republike Hrvatske … [[Govornik se ne razumije.]] Možda prema preporuci Vijeća Europe to nije regulirano i u tom pogledu se slažem da u odnosu na tu preporuku Vijeće Europe taj zakon i druge zakone ne bi trebalo usklađivati. Ali, nas ne prijeći, ja mislim čak da imamo i obavezu da to uskladimo sa vlastitim Ustavom. Ne može biti opravdanje neusklađivanje našeg zakona sa našim Ustavom jer neka preporuka Vijeća Europe neko pitanje nije riješeno. Mi smo u članku 3. Ustava izričito propisali da je i ravnopravnost spolova jedna od najviših vrednota ustavnog poretka Republike Hrvatske i temelj su za tumačenje Ustava i iz tog razloga je sasvim jasno da se u ovom zakonu treba razraditi pitanje ravnopravnosti spolova u svim segmentima u kojima se oni pojavljuju u okviru kreiranja, izvođenja i prezentiranja programa, odnosno upravljanja i rukovođenja televizijskim projektima i televizijom. Drugo što bismo htjeli osobito i što želim naglasiti. Znate, kada se kaže da oglašavanje kladionica, kockarnica, automata za igre na sreću nije zabranjeno direktivom televizije bez granica i Europskom konvencijom, onda se stvarno postavlja pitanje ili primjerice nije regulirano preporukom Vijeća Europe šta se odnosi na osobito grube pojmove nasilja, oblike nasilja, šta predstavlja to itd. onda opet mogu imati donekle razumijevanja ako se tako usko to pitanje promatra. Ali ja moram podsjetiti na članak 62. Ustava Republike Hrvatske koji je vrlo izričit citiram: “Država štiti materinstvo, djecu i mladež, te stvara socijalne, kulturne, odgojne, materijalne i druge uvjete koji promiču ostvarivanje prava na dostojan život. Teško bi bilo zamisliti da se između ostalog … [[Govornik se ne razumije.]] nasilje, reketarenje ili igre sa automatima na kocku i kockanje smatra izvorima prihoda koji su dostojni, potrebni za dostojni život i oblik rada za dostojni život koji bi trebao odgajati našu djecu i našu mladež. Ja mislim da takve primjedbe jednostavno ne može se zaobići i osim toga po samom, osim članka 62. postoji i članak 16. Ustava. Postoji po njemu mogućnost da se čak i ograniče određena prava ili zakonom da se potpuno izuzmu ako se radi o onim slučajevima ja ću ovdje biti vrlo precizan čak i kada su u pitanju slobode i prava i onda se kaže: “Slobode i prava se mogu ograničiti samo zakonom da bi se zaštitile slobode i prava drugih ljudi, te pravni poredak, javni moral i zdravlje.“ Ja ne znam tko interpretira javni moral u Hrvatskoj po kojem bi po nama po našem prosječnom, javnom moralu u Hrvatskoj bilo normalno da se pribavljaju sredstva za život na temelju kockanja u kockarnicama, u kladionicama, u automatima na sreću ili gdje se radi o tome da se prikazuju takvi sadržaji koji imaju posebno obuhvaćaju sve oblike nasilja jer eventualno neki od tih oblika nasilja nisu propisani zakonom, pa bi se primjenjivalo načelo … [[Govornik se ne razumije.]] sine lege, pa propišimo onda ovim zakonom da je to prekršaj. Propišimo, pa za Boga miloga ja moram reći ja rijetko gledam televiziju kao i većina od vas iz jednostavnog razloga jer nismo kod kuće. Ali mi imamo takve sadržaje u televizijskim programima koji često puta kad dođete u zapadno europske zemlje pojedini filmovi koji se kod nas prikazuju tamo su zabranjeni ili se mogu samo uz posebnu naknadu gledati osobe starije od 18 godina jer se radi o osobito brutalnim filmovima s izrazitim nasiljem … [[Govornik se ne razumije.]] na svoju mladež i svoju djecu. Ja mislim da u tom pogledu sasvim jasno ovakve stvari ne bi se smjele dogoditi i ne bi se smjele dopustiti i zbog toga što nešto nije obuhvaćeno nekom preporukom ne bi trebalo zbog toga zanemariti vlastiti Ustav. Drugo što bih htio reći. Znate, prema pravnim stečevinama preporuke nisu pravni akti Vijeća Europe i u tom pogledu možemo govoriti o instruktivnim oblicima mogućeg usklađivanja, ali daleko je važnije uskladiti to onda sa svojim zakonom i sa direktivama koje postoje u Vijeću Europe i zbog toga bi i to valjalo imati u vidu. Treće. Moram se iznenaditi da se zapravo na mala vrata izvršilo podržavljenje Fonda za poticanje pluralizma i raznovrsnosti elektroničkih medija. On bi postao sada sastavni dio agencije i što je najinteresantnije postao bi rezidualna većina. Nakon što se podmire svi poslovi i troškovi rada agencije onda ono što ostane ostalo bi praktički zapravo za podmirenje, razvoj i poticanje pluralizma i ravnopravnost elektroničkih medija. Mislim da to pitanje nije dobro iz razloga jer je vrlo precizno. Ako samo pogledate primjerice novi članak 25. tamo se kaže: “Neutrošena sredstva iz stavka 7. ovog članka po završnom računu postaju prihodi fonda“ a onda se kaže “sredstva za rad agencije uključuju sredstva za plaćanje ravnatelja agencije, članova vijeća, osiguranja itd. itd.“ i oni su zapravo … [[Govornik se ne razumije.]] Za čega smo mi osnovali fond? Za poticanje pluralizma i ravnopravnosti elektroničkih medija ako ćemo mi praktički tim sredstvima financirati samu agenciju. Agencija bi trebala biti organizacija, uprava sa javnim ovlastima koja mora imati druge izvore prihoda, ne ovo. Prema tome, mi moramo o tome sasvim ozbiljno progovoriti i ja mislim da ovaj zakon zapravo nije … [[Govornik se ne razumije.]] za usvajanje sa aspekta ciljeva i sadržaja koje zakon treba postići. Naravno, mi smo pokušali ponuditi kao klub neke od amandmana koje se odnose prije svega na zaštite dostojanstva djece i mladeži, zatim na pitanje ravnopravnosti spolova, pa ako hoćete i na pitanje uopće seksualnog ponašanja u javnim prostorima i na javnim medijima. Ali to sasvim sigurno nije dosta da poprave sve ove nedostatke koje zakon ima i zbog toga ja osobno neću moći podržati ovaj prijedlog zakona.
Replika poštovana zastupnica Gordana Sobol.
Zahvaljujem. Gospodine predsjedniče, kolega Arlović slažući se dakle u onom što ste vi dodatno još podcrtali vezano oko problematike ravnopravnosti spolova još jedanput želim ukazati na to da nije pitanje što piše u direktivi, preporuci Vijeća Europe, odnosno u Europskoj konvenciji o međugraničnoj televiziji. Jer i u toj Europskoj konvenciji o međugraničnoj televiziji u svojoj preambuli načelo ravnopravnosti žena i muškaraca navodi se kao jedno od temeljnih načela te konvencije, ali ne samo u tom smislu da se to načelo ne bi povrijedilo u bilo kojem televizijskom programu. Još jedanput ponavljam čini mi se da je tu problem tumačenja, tumačenja te odredbe pa onda i s te strane i nepoštivanje Zakona o ravnopravnosti spolova, Zakona o medijima i nacionalne politike. A htjela bih u replici vezano oko problematike oglašavanja kladionica, kockarnica, automata za sreću i tako dalje gdje se također navodi da to nije zabranjeno direktivom o televiziji bez granica i konvencijom podupirući, podupirem također amandmane dakle koje smo dali u ime kluba ali želim upozoriti na nešto što se desilo nedavno pa onda reći da možda i ne čudi ovakav stav ovog Ministarstva kada ako niste znali ali postoji nešto, zove Agencija za obrazovanje odraslih u okviru Ministarstva znanosti. Mi smo donijeli Zakon o visokom obrazovanju pa bih molila da uputim u stvari sve mada sam ja o tome i upozorila ministra u letku kojim se propagira cjeloživotno učenje i obrazovanje. I agencija poziva dakle građane na cjeloživotno obrazovanje. Između ostalog ono zašto treba učiti cijeli život, između ostalog stoji da biste bolje odigrali igre odnosno u kladionicama. Doslovce se spominju kladionice i rezultat koji ćete postići. To vam piše u letku Agencije za obrazovanje odraslih. Ja sam kao predsjednica Odbora uputila pismo ministru. Ja vjerujem da je on odreagirao mada nemam povratne informacije da li je taj letak povučen?
Odgovor na repliku potpredsjednik Mato Arlović. Izvolite.
Tu više odgovaram na ovu repliku iz razloga da zapravo iznesemo dodatne argumente u vezi sa time kako bi trebali poštivati svoj Ustav. Znate govoriti o slobodi je apstraktno kao i pravima ako ne osiguramo granice i uvjete da jednako možemo ostvariti i slobodu i prava svih. A baš to naš Ustav u članku 14. od 1990. naovamo stalno bez obzira na sve izmjene i dopune nikad se ta odredba nije mijenjala, je zajamčen. Ustav, opet ću citirati: "Svako u Republici Hrvatskoj ima pravo i slobode neovisno o njegovoj rasi, boji kože, spolu, jeziku" i tako dalje i tako dalje. I svi su pred zakonom jednaki. A onda Ustav isto tako kaže u članku 26.: "Svi su državljani Republike Hrvatske i stranci jednaki pred sudovima i drugim državnim i inim tijelima koje imaju javne ovlasti". Televizija i agencija imaju javne ovlasti. Prema tome poštovane kolege i kolegice, uopće se ne smijete pozivati na onu preporuku. To što u preporuci Vijeća Europe i u nekim njenim … [[Govornik se ne razumije.]] je nedostatno razrađena ravnopravnost spolova. Nije nikakva isprika da se ne razrade da je ravnopravnost u skladu sa našim Ustavom i našim propisima i u skladu sa evo Konvencijom o ekonomskim i ljudskim pravima i slobodama Ujedinjenih nacija i Vijeća Europe. Zbog toga ja mislim da to pitanje treba sasvim, sasvim drugačije i vrlo ozbiljnije razraditi i urediti. To je veoma važno pitanje kao što je isto tako veoma važno pitanje javnog morala. Nedopustivo je nešto što je svakome znano da je nemoralni oblik pribavljanja prihoda. Dakle nije zakonom zabranjen ali je nemoralan, podvesti pod to da se javno na primjerice javnoj televiziji reklamira ili danas, sutra nakon izmjene ovakvog zakona da počnemo reklamirati kako je dobro umjesto da radite da zapravo i radom stječete svoje prihode, se trebate kockati, da trebate ići u kockarnice i osigurati igrama na automate zapravo pribavljanje takvih prihoda. Jer eto preporuka Vijeća Europe to ne zabranjuje. Pa vi onda … [[Govornik se ne razumije.]] televiziji nećemo taj dio. Naknada za takve reklame na elektroničkim medijima je vrlo visoka. I naravno s aspekta interesa i zarade tih elektroničkih medija itekako će se puno vrtiti. Prema tome ja mislim da to treba svakako razraditi a najmanje što se može to je da se usvoje amandmani SDP-a.
Hvala. Petminutna rasprava, u ime Kluba SDP-a poštovani zastupnik Antun Vujić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Prije nego što počne odbrojavanje moram reći da nismo održali danas sjednicu Odbora i da nismo mogli analizirati čitav niz konkretnih primjedbi koje se tiču poboljšanja teksta od nomotehničkih do sadržajnih elemenata proturječnosti u samome zakonu i tako dalje. Tako da ne znam kakav ima status ova naša rasprava obzirom da ovaj Odbor za informiranje nije imao sjednicu vezano na ovu temu. No vjerojatno ćete vi riješiti pitanje statusa pa ja se neću vraćati na ono što bi trebalo biti popravci ili barem potrebe za razrjašnjenjima nekih elemenata zakona pa ću se samo sumarno osloniti na neke, na neke, sutra je sazvana ali mislim da je to kasno. Jer ova rasprava bi vjerojatno drugačije izgledala da su uvažene kolege iz Ministarstva mogle dobiti kritiku nekih pojedinačnih elemenata ovoga zakona neusaglašenosti i tako dalje. Vjerojatno bi imali i odgovore i vjerojatno bi onda imalo to i razloga da se neki amandmani daju. Ovako ćemo samo reći s čim nismo zadovoljni? Pa dopustite da to s čim nismo zadovoljni postavimo u nekoliko elemenata odnosno u nekoliko "flash" situacija. Prvo, politički kontekst. Zakon je na neki način antidatiran. On se poziva na direktivu iz 1989. i izmjene iz 1997. u, a usvojena je nova, odnosno nije usvojena nova direktiva iako je poznati tekst. Naprosto, kako da kažem teško je objasniti razloge donošenja ovoga zakona u ovome trenutku koji se usklađuje sa nečim na što će trebati vjerojatno i kasnije još neka dodatna … [[Govornik se ne razumije.]] ili barem deklarativne izjave da se sa time slažemo. Postoji također jedna isto tako politički, u političkom kontekstu anomalija a to je da je tendencija da na sve većoj samostalnosti regulatornog tijela, a ovdje je na neki način tendencija na sve većem skupljanju regulatornog dijela bez da tako kažem autonomije ali zato sa naglašavanjem položaja ravnatelja agencije istodobno i kao predsjednika Vijeća. To je do te mjere anomalično da se čak spominje i to, nije također usaglašeno da je, da Saboru daju izvještaj na neki način dvije osobe. Jedanput ravnatelj Agencije a drugi puta ta ista osoba kao predsjednik Vijeća. To bi se dalo popraviti ali pokazuje se da zapravo zakon nije usuglašen i da zapravo nije dovoljno mogao biti promišljen a pogotovo zapravo jer ogroman problem proistječe iz toga što se mijenja, mijenjaju se ključne stvari. Mijenja se pravni položaj agencije. Mijenja se statut, mijenja se pravna osobnost. Stvara se zapravo situacija u kojoj će se nakon šta bi se ovaj zakon usvojio morati ponovo svi njegovi akti i sve ono što se tiče iznova ići na Sabor. Dakle imamo jednu deregulaciju bez stvarne potrebe. I istodobno se ništa substancijalno ne mijenja u odnosu na prethodni zakon. Nije jasno čemu je to potrebno i budući da ne možemo otkriti razloge za ovaj zakon sada, vrlo je teško podržati taj zakon. I dalje su ostale, a to smo i u prvom čitanju upozoravali neke vrlo važne terminološke nejasnoće. Pozivanje na nepostojeće termine koji izaziva pravnu nesigurnost, što je to multiplex, što je to mrežni operator digitalnog radija ili televizijskog programa, što je multiplex operator, što je to koregulacija i samoreguliacija. Ovo su termini koji bi trebali biti objašnjeni zbog toga, a pogotovo u kontekstu javljanja i interneta i mogućih velikih ovlasti određenih osoba koje bi se moglo pojaviti u ovim funkcijama, a da istodobno se neznaju u kojem smislu oni trebaju i koje su njihove ingerencije. Drugo, ovo sve govorim u kontekstu nove regulative koja nije ovdje mogla biti uvažena. Ima čitav niz novih termina koji dakako imaju hrvatske ekvivalente ali na koje bi trebalo odgovoriti. Što je to "prodakt plejsment", plasman proizvoda. To je užasno važno obzirom na anomaliju da na jednom mjestu imamo regulirano da je vrlo teško dobiti koncesiju na TV-trgovini a na drugom mjestu na neki način se gotovo isključuje TV-trgovina ili se kaže da u TV-trgovini ne smije biti ovoga ili onoga. Uopće se ne zna koji su odnosi između svih tih elemenata. Zakon je izuzetno neusklađen. Mislim da je ključno što za njim nema zapravo stvarne potrebe i s tim ću i završiti cijelu priču. Mi imamo prilično razvijeno medijsko zakonodavstvo koje se razvijalo u zadnjih godina ne samo za mandata prethodne Vlade nego i za mandata ove Vlade. Donseni su zakoni koji svaki pojedinačno vjerojatno predstavljaju vrlo kvalitetne zakone u kontekstu europskih zakona. Međutim između svih njih ono šta je najveći problem a to je da vlada određena nekonzistencija. Ja mislim ako bi nešto trebalo učiniti sada ili idući puta to je prvenstveno ove sve zakone međusobno uskladiti da međusobno ne interferiraju i da budu u skladu sa ukupnim da tako kažem smislom zakonodavstva i sa smislom našeg zakonodavstva i sa smislom usklađivanja. Važnije bi bilo uskladiti ove zakone nego donositi nove. Međutim to je dakako politička odluka. Vi ste se za sada odlučili da idete na izmjenu i dopunu zakona ovakvoga kako jest, on je izuzetno proturječan, ima izuzetno velike slabosti i glavna naša primjedba je da je nepotreban, da je nepotreban u odnosu na ono što je stvarno potrebno. Dakako podržavajući ono što su ranije govorili zastupnici SDP-a, moram reći da ne možemo podržati donošenje ovog zakona. Hvala lijepa.
Hvala. Završni osvrt, državni tajnik Jadran Antolović. Izvolite.
Kao prvo želim se zahvaliti na raspravi. Uložene amandmane ćemo razmotriti. Jedino mi je žao što oni koji su razgovarali o ravnopravnosti spolova nisu uočili da u članku 12. Zakona o elektroničkim medijima obveza je svakog nakladnika elektroničkih medija da u svojim programskim sadržajima se bori za ravnopravnost žene i muškaraca. Dakle to mu je obveza i slijedom toga je neobično da ga potičemo financijski da tu svoju obvezu izvršava. Također moram reći da direktiva o kojoj je govorio zastupnik Vujić o audio-vizualnim uslugama bit će tek donesena pretpostavljamo u 9. mjesecu i tada ćemo biti ponovo pred usklađenjem našeg medijskog zakonodavstva kao što ovo sada predstavlja usklađenje sa aquis communautaireom i slijedom toga sve vaše primjedbe koje idu u cilju da ovaj tekst usaglasimo sa pravnom stečevinom ćemo prihvatiti vrlo rado jer je ova potreba dopune zaista dobrog našeg medijskog zakonodavstva da je ono dobro potvrdilo je i to da smo upravo neki dan otvorili pregovore u tom području sa konstatacijom da je ono gotovo u potpunosti usklađeno sa pravnom stečevinom uz neke dopune koje upravo u ovom prijedlogu pokušavamo učiniti. Hvala lijepo.
Hvala. Zaključujem raspravu. I još ćemo jedan, Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkim medijima. Molim zastupnik Tonči Vujić. Izvolite.
Predsjedniče mislim da bi Sabor trebao znati da ovaj zakon nije prošao radno tijelo jer se radno tijelo nije moglo sastati, a radi se inače o znatnim primjedbama i vrlo ozbiljnim primjedbama a također i o nepotrebnoj produkciji ovoga zakona obzirom da će se ionako mijenjati vrlo brzo kada se uskladi sa direktivom koja je inače pripremljena a s kojom se nije uskladio. Mislim da je nepotrebno da o ovom glasamo sada i bilo bi bolje da ga ostavimo za, da ga usaglasimo. U svakom slučaju element da odbor ga nije vidio, mislim da Sabor treba biti uopozoren.
Na žalost odbor se nije sastao. Izvolite. Odbor za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. Drugi, Klub zastupnika SDP-a.
Ne prihvaća se, obzirom da prikazivanje pornografije i bezrazložnog nasilja je zakonom zabranjeno, a nadzor nad provedbom ove odredbe provodi Vijeće za elektroničke medije kao što je to uobičajeno i propisano europskim standardima.
Klub zastupnika SDP-a, poštovana zastupnica Gordana Sobol.
Gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče jučer kad sam obrazlagala zašto smo preuzeli, odnosno podržali ovaj amandman jer je to bio zahtjev i pravobraniteljice za djecu. Upućeno je vašem ministarstvu i kod prvog čitanja ovih izmjena i dopuna, a to je što problem jest ustvari u tome što mi s jedne strane svi govorimo i bunimo se zbog velike količine nasilja koji se prikazuje, kojima smo izloženi kroz naše elektroničke medije zbog toga što vodimo raspravu o tome je li neki sadržaj pornografski ili nije, a odbijamo pritom kao zakonodavac dati objašnjenje, odnosno definiciju što to pornografija jest ili što to bezrazložno nasilje jest. I ako uputite bilo kojem uredniku bilo kakvu primjedbu vezanu oko eventualno prikazivanja neprimjerenih sadržaja tipa pornografsko, dobiti ćete odgovor da nigdje niti u jednom zakonu nije definirano što to pornografija jest i što to bezrazložno nasilje jest. Ja ću i druge godine ako budem u ovom Parlamentu, podsjetiti zastupnike vladajuće koalicije, pa i vas iz Vlade, da kad se bude raspravljalo o izvješću pravobraniteljice za djecu onda ćemo svi plakat nad tim izvješćem i podržavati pravobraniteljicu u njenoj borbi da zaštitimo prvenstveno djecu od ovakvih scena u našim elektroničkim medijima, a kada imamo priliku da to zakonski riješimo onda na ovaj način to odbijamo. Molim glasovanje.
Na prijedlog Kluba zastupnika HDZ-a, ćemo glasovati ručno. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Treći, Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. Četvrti, Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. Šesti, Kluba zastupnika HSP-a.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. Peti, Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina.
On je prihvaćanjem prethodnog amandmana ovaj nije bilo moguće prihvatiti.
Hvala. Sedmi, Kluba zastupnika SDP-a.
Ne prihvaća se amandman. Naime zakon propisuje zaštitu od ugrožavanja fizičkog, mentalnog i moralnog razvoja maloljetnika što znači da štiti populaciju do 18 godina, a predloženim amandmanom se traži zaštita djece što uobičajeno u hrvatskoj pravnoj praksi se smatra osobom do 14 godina. Prema tome prihvaćanjem predloženog amandmana smanjila bi se zaštita prema maloljetnicima.
Izvolite.
Vidi se kad ste se na kraju nasmijali, što mislite o svom vlastitom obrazloženju i kada govorite o ovom prijedlogu amandmana gospodine državni tajniče, jer ovaj amandman je išao na to da nisu dopušteni programski sadržaji koji mogu ozbiljno ugroziti fizički, intelektualni, emocionalni, socijalni i/ili moralni razvoj djece posebno oni sadržaji koji uključuju pornografiju ili bezrazložno nasilje. Ako ste već, mislim da vam obrazloženje ne stoji, s tim ako ste već na to išli onda ste mogli prihvatiti ovaj amandman uz izmjenu da umjesto djece stoji izraz maloljetnika, mada je za raspravu o tome oko toga koliko uopće Hrvatska primjenjuje Konvenciju o pravima djeteta kada je u pitanju nazivi. Išli smo s ovim amandmanom zbog toga što razvojna psihologija dijeli djetetov razvoj kao općenito ljudsko funkcioniranje na fizičko, intelektualno, emocionalno, socijalno i moralno i stoga smo u tom smislu išli sa prijedlogom nadopune ovog članka zakona i ja molim glasovanje.
Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 8. Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. 9. Kluba zastupnika SDP-a.
Ne prihvaća se amandman. Kako je člankom 15. Zakona o elektroničkim medijima zabranjen bilo koji oblik diskriminacije smatramo da ne treba ponavljati odredbu osobito kada su u pitanju samooglašavanje i teletrgovina.
Zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Ja sam uvjerena kao i mi u klubu SDP-a da uvijek treba ponavljati jer inače se vadimo na to da su neke odredbe zakona nedovoljno jasne i da se govori više općenito nego konkretno. Prema tome, predložili smo da se članak 17.a stavak 1. točka 2. izmijeni da se, da glasi da se uključi bilo kakva diskriminacija na temelju rase, spola, dobi, izgleda, nacionalnosti ili materijalnog položaja. Pritom smo itekako imali u vidu prvenstveno maloljetnike koji su i kroz naše reklame izloženi ovakvoj vrsti diskriminacije. Molim glasovanje.
Glasovanje. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 10. Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Izričito propisivanje zabrane oglašavanja kladionica, kockarnica i igara na sreću nije uobičajeno u europskoj pravnoj praksi, već je prepušteno regulatornom tijelu, u našem slučaju Vijeću za elektroničke medije, a sukladno propisima o igrama na sreću maloljetnicima je zabranjeno sudjelovanje i pristup u tim slučajevima.
Zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Gospodine državni tajniče, u našoj državi je maloljetnicima zabranjen i pristup alkoholu i duhanskim proizvodima pa valjda smo svi svjedoci svakodnevno kad uđete u neku trgovinu da bez problema im se prodaju i duhanski proizvodi i alkohol, a kad govorimo o kladionicama, kockarnicama i automatima za igre na sreću to što to nije riješeno na jednak način u zemljama Europske unije to ne znači da ne možemo mi riješiti u Hrvatskoj, a dokazano jeste kako sudjelovanje u igrama u kladionicama, kockarnicama i automatima za igre na sreću mogu itekako dovesti do ovisnosti. Tražimo dakle glasanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 10. Kluba zastupnika SDP-a.
To je taj.
Pardon, 11. Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. 12. konzumiran. 13. Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
14. Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. 15. Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina.
Prihvaća se.
Prihvaćen. Je li prihvaćen 15 [[Upadica: Da, prihvaćen.]] Dobro. 16. Kluba zastupnika SDP-a.
S obzirom da je prihvaćen 15. onda je konzumirano.
Konzumiran. 17. Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. 18. Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
19. Odbora.
Prihvaća se.
20. istog Odbora.
Prihvaća.
21. istog Odbora.
Prihvaća.
22. istog Odbora.
Prihvaća i 23. prihvaća.
I 23. istog Odbora. Klub zastupnika HDZ-a. Izvolite, predsjednik Odbora, potpredsjednik Luka Bebić.
Predlažem da danas ne glasujemo o konačnom usvajanju zakona zbog konzultacija i usuglašavanja stajališta.
Hvala. Pa onda nećemo o njemu glasovati, kao i o još nekim zakonima koji su raspravljeni kao izmjene i dopune Zakona o autorskom pravu, Zakona o strancima, Zakona o azilu, pa ćemo to glasovati idući puta. Sada prekidam sjednicu. Nastavak u srijedu sa dnevnim redom izmjene i dopune za Obiteljskog zakona i Vladin i HSS-ov i Zakona o udomiteljstvo i Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi. To je srijeda. Prekidam sjednicu. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkim medijima tu treba 77 glasova za. Molim uključimo se. Molim glasovati. Rezultat. 84 za i 1 protiv, 17 suzdržan, 1 suzdržan, 17 protiv, zakon donijet sa kvalificiranom potrebnom većinom.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Ovim mojim prijedlogom izmjena i dopuna Zakona o poljoprivredi, a prema izvješću, prema mišljenju Vlade a i raspravi ustvari odlukama na matičnom Odboru za poljoprivredu, izvjesno je da nepravda koja je učinjena građanima u općinama, poljoprivrednim proizvođačima u općinama i gradovima treće skupine državne skrbi, očito da neće biti ispravljena. Naime, radi se o sljedećem. Izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivredi od srpnja 2003. godine svi poljoprivredni proizvođači u općinama i gradovima treće skupine posebne državne skrbi izgubili su pravo na potpore čiji je cilj kompenzacija za lošije rezultate proizvodnje koji se javljaju zbog otežanih uvjeta proizvodnje. Tim izmjenama zakona pravo na potpore ostale su općinama i gradovima prve i druge skupine posebne državne skrbi, otocima i poluotoku Pelješcu, brdsko-planinskim područjima i područjima od nepovoljnih hidroloških i pedoloških svojstava. Općine treće skupine posebne državne skrbi, ima ih ukupno 68 u 17 županija, kad uzmemo u obzir samo proizvođače mlijeka ostale su samo u 2006. godini ostale su oštećene za ukupno kada govorimo o potporama, za ukupno 38 milijuna kuna. Prema podacima Središnjeg laboratorija za kontrolu mlijeka Hrvatskog stočarskog centra općine i gradovi treće skupine državne skrbi, iz općina i gradova treće skupine državne skrbi prikupljeno je ukupno 96 milijuna mlijeka, kada se uračuna potpora koju su izgubili, a do 2003. imali su pravo na nju, to je ukupno negdje oko 39 milijuna. Kad se pogleda po županijama Osječko-baranjska županija najviše 8,2 milijuna, Brodsko-posavska županija 7,2 milijuna, Bjelovarsko-bilogorska 5,2 milijuna, Vukovarsko-srijemska 4 milijuna i Virovitičko-podravska 3,5 milijuna ili je to ukupno 72% cjelokupnog iznosa kojeg su općine od posebne državne skrbi treće skupine izgubile od iznosa 39 milijuna. Prema objašnjenju Vlade, naime Vlada govori, citiram, naime dosadašnja iskustva pokazuju da postoje mjere koje se primjenjuju za prvu i drugu skupine što je točno, a ne i na treću skupinu i to iz razloga što općine nisu taksativno navedene u zakonu što nije točno, jer u zakonu po općinama od posebne državne skrbi općine treće skupine su taksativno navedene. Nadalje s obzirom da postoje određene mjere koje su identične i slične i za treću skupinu i za brdsko-planinska područja, jedinice lokalne samouprave ne mogu istovremeno imati status i brdsko-planinskih područja i treće skupine općina od posebne državne skrbi što isto tako nije točno. I još jedan detalj čisto da se razjasni razlika koja očito i Vladi nije jasna. Razlika između općina ili kriterija temeljem kojih su neke općine i gradovi uvršteni u treću skupinu od posebne državne skrbi, a s druge strane u brdsko-planinska područja. Za treću skupinu područja posebne državne skrbi ulaze općine koje su ocijenjene kao dijelovi Republike Hrvatske koji zaostaju u razvoju i to po kriteriju ekonomske razvijenosti koji se odnosi na utvrđivanje područja koja gospodarski zaostaju, zatim kriterij … [[Govornik se ne razumije.]] poteškoća koji se odnosi na utvrđivanje područja s izrazitim problemima nezaposlenosti, industrijskog i poljoprivrednog restrukturiranja i demokratski kriterij koji se odnosi na utvrđivanje područje izrazito nepovoljnih demografskih pokazatelja. Ova tri kriterija koja sam spomenuo mislim da dovoljno govore o potrebi da i te općine uđu u sustav potpore koje su imali do 2003., a izmjenama zakona iz 2003. su ostale bez tih potreba. Za brdsko-planinska područja kriterij je, citiram zakon brdsko-planinska područja u smislu ovog Zakona jesu područja od interesa i pod posebnom zaštitom Republike Hrvatske radi poticanja demografske obnove. Mislim da je dovoljno usporediti kriterije za općine od posebne državne treće skupine i kriterij za definiranje kojima je neka općina ili grad ulazi u brdsko-planinsko područje. Mislim da i ta činjenica govori dovoljno o, neću reći namjernom zapostavljanju poljoprivrednih proizvođača u općinama treće skupine državne skrbi. Da ne duljim, s obzirom na mišljenje Vlade i s obzirom na izvjesnost nepodržavanja ovog zakonskog prijedloga, a tim zakonskim prijedlogom prema modelu kojega vrlo uspješno provodimo u Varaždinskoj županiji godišnjim iznosom potpora koje ti građani ne dobivaju moglo bi se otvoriti 480 novih staja sa po 20 krava. To je negdje oko 100 milijuna kuna prihoda dodatnoga. Međutim i taj podatak nije dovoljan podatak da bi Vlada se pozitivno izrazila o ovom zakonskom prijedlogu. I mislim da se odstupa od nedavnog, nedavno smo imali prilike čuti program koji nosi Hrvatsku jednakih šansi. Nedavno smo imali prilike čuti o proračunu za pravedno društvo. Mislim da nepodržavanjem ovog zakonskog prijedloga dosljednost u provođenju obećanog je dalje prisutan. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Nikola Vuljanić.
Hvala gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Javio sam se u ime kluba Hrvatske narodne stranke reći par riječi o ovom zakonskom prijedlogu, ne samo zato što je kolega Koračević član našega kluba, nego i zbog tri druga dodatna razloga. Jedan je ispravljanje nepravde. Pogledajte popis tih općina o kojima se radi, koje su u trećoj skupini područja od posebne državne skrbi i vidjet ćete da micanje tih dijelova Republike Hrvatske iz područja u kojima država intervenira svojim poticajima i nakanom da im pomogne u razvoju zapravo produžuje nepravdu, odnosno povećava nepravdu koja eto proizlazi iz činjenice što su u takvim krajevima u kakvima jesu, što su imali takvu povijest kakvu su imali i što su uglavnom tako siromašni kao što jesu. Druga dva razloga tiču se naših pa mogu reći zajedničkih parola Hrvatske demokratske zajednice i Hrvatske narodne stranke, odnosno obrnute Hrvatske narodne stranke i Hrvatske demokratske zajednice, jer smo te parole mi lansirali pred izvjesno vrijeme, HDZ ih je prihvatio i dobro da ih je prihvatio. To su dobre parole. Prva je pravedno društvo. Ajmo svi pokušati napraviti situaciju u kojoj će se ljudi osjećati ravnopravnima, u kojoj će se osjećati pravedno tretiranima od strane državne vlasti. Te općine iz treće skupine područja od posebne državne skrbi nisu u tu skupinu ušle, ne znam nekakvim čudom prirode ili odlukom neke više sile, nego zato što tamo spadaju. Pravedno je tamo ih ostaviti. Druga naša zajednička parola je jednake šanse. Poljoprivrednici u tim općinama nemaju jednake šanse kao u razvijenim dijelovima Republike Hrvatske bližim centrima, bolje organiziranim i prometno, infrastrukturno i sa boljom strukturom kadrova i tome slično. E, pa sad zbog tih dviju zajedničkih parola bilo bi red da se ovaj prijedlog prihvati. Naime, ne radi se o područjima od posebnog državnog interesa kako Vlada to tumači. Čitava Republika Hrvatska je od posebnog državnog interesa Republici Hrvatskoj. Radi se o područjima od posebne državne skrbi, a o njima se skrbi zato jer im to treba. Trebalo im je dosada pa ne događa se ništa takvoga da im sad ta skrb ne bi trebala. Općine nisu sortirane u te tri skupine područja od posebne državne skrbi prva, druga, treća po kriteriju vrijednosti za Republiku Hrvatsku, po kriteriju ne znam kojem, nego su sortirane prema uvjetima koje nemaju da bi se našli u tom društvu. Za ovu treću skupinu Vlada je jednostavno odrezala špagu i ostavila ih izvan tog vlaka. Dakle jednom arbitrarnom, praktično arbitrarnom odlukom jedan dobar dio pogotovo poljoprivrednih proizvođača u tim nerazvijenim krajevima ostavljen je na cjedilu i onemogućeno im je da se zapravo bave tim poslom i dalje. Radi se o 38 milijuna kuna godišnje koje ta područja dobivaju manje za koja su ti ljudi oštećeni i uvjereni smo da to nije novac koji bi bio tako ključan da proračun Republike Hrvatske ne bi mogao bez njega, a jest novac koji bi tim ljudima pružio šansu za jednu bolju budućnost. Pa apeliramo da prihvatite prijedlog zakona.
Hvala lijepa. Kolega Koračević želite li završni osvrt? Ne. Onda zaključujem raspravu. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o poljoprivredi. Predlagatelj zakona je zastupnik Zlatko Koračević. Sukladno prijedlogu radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Ne prihvaća se spomenuti zakon. Molim glasovati. Rezultat? Sa 64 za, 2 suzdržana, 28 protiv donesen predloženi zaključak.
Hvala lijepo. Zahvaljujem se na ovoj prigodi da u ovaj kasni sat a još se i vidi jel, kažem nekoliko riječi o jednom zakonu kojega nemam iluzija da neće, da li će dobiti ili neće dobiti podršku, ne zato što nije dobar zakon, nego naprosto zato što funkcioniramo, bojim se da funkcioniramo na način koji preferira više traženje rješenja kako zadržat vlast ili ostat na vlasti a ne kako rješavati ozbiljne probleme građana u ovoj zemlji. Reći ću ovo. Nalazi Svjetske banke i njihovog istraživanja siromaštva u Hrvatskoj, veliko istraživanje o siromaštvu koje je i UNDP-i organizirao prošle godine pokazuju jedan za našu zemlju nevjerojatno ozbiljan, ozbiljan i krajnje kompromitirajući podatak. Naime, u Hrvatskoj je najveći rizik za siromaštvo, najveći rizik za siromaštvo je starost. Sedam puta su stariji ljudi izloženi riziku siromaštva nego mlađi. A posebno ona skupina ljudi koji su izišli iz radnoga kontigenta, nisu više u aktivnom stanovništvu a nemaju mirovinu. I sad pokušajmo zamisliti grad veličine Slavonskog Broda dakle nekih šezdesetak tisuća ljudi koji su lišeni, doista lišeni bilo kakvih elementarnih, egzistencijalnih uvjeta za život. 60 tisuća od ukupni 133 tisuće ljudi starijih od 65 godina nema nikakvu mirovinu i nema nikakvu imovinu. Dakle to su definitivno ljudi koji nemaju od čega živjeti. I nema te mjere i nema toga sredstva za smanjenje siromaštva koje bi efikasnije bilo ciljano i dobro usmjereno od ovoga što predlažemo ovim zakonom. Dakle, ovim zakonom predlažemo da se za sve one građane Hrvatske koji su navršili 65 godina i više, koji nisu stekli pravo na mirovinu i koji nemaju nikakvu imovinu dakle uz imovinski cenzus da se osigura ono što smo nazvali socijalnom mirovinom. Riječ je o onom iznosu novca koji ne jamči ne znam kako solidnu egzistenciju ali je riječ o 640 kuna koji bi predstavljali možda ključni iskorak da ti ljudi naprave prema jednom civiliziranom životu. Tko brine o tih 133 tisuće ljudi? Ako ste imali ikada prilike otići i obići Banijske ćuke ili Kordunske i vidjeti usamljene starice ili ne, zapuštena slavonska sela, koje žive bez vode, bez struje, bukvalno na ivici bez egzistencije i potpuno gladne. Onda ćete moći razumjeti zašto mi takav zakon trebamo, jer takav zakon u Hrvatskoj, u Europi ima 17 zemalja članica Europske unije. Ovim zakonom predlažemo dakle da se svi oni koji se nalaze u toj dobi, koji ne udovoljavaju osnovnim imovinskim kriterijima dakle ne raspolažu sa dohotkom koji bi bio u iznosu od 10% proračunske osnovice, podsjećam da je ta proračunska osnovica 4 tisuće 226 kuna već pet godina, da se za njih osiguraju takve mirovine ako je riječ o samcima u iznosu od 640 kuna ili tisuću kuna za par takvih ljudi sa tako niskim primanjima. Cijela ta ozbiljna priča i ozbiljno socijalno davanje iznosilo bi na mjesečnoj razini negdje oko 23 milijuna kuna odnosno 250 milijuna kuna godišnje, i to je podsjećam svega nekoliko kilometara autoceste za koje jesam da se grade, ali izvukli bismo iz te apsolutne bijede doista 60 tisuća najsiromašnijih koji si ne mogu pomoći jer su izgubili radnu sposobnost. Koju vrstu prigovora i koje obrazloženje smo imali od strane Vlade da odbija ovakav prijedlog? Obrazloženje je da to tobože nije mirovina jer se mirovina kao u Hrvatskoj isključivo isplaćuje iz doprinosa. To je potpuno neutemeljen argument jer u mirovinskom sustavu od, ukupnim mirovinskim izdvajanjima 42% sudjeluje proračun države, ne doprinos. Dakle, mi već imamo fiskalizirani mirovinski sustav a 42% znači skoro pa polovina govori o tome da su to namirili građani ove zemlje kroz poreze a ne kroz doprinos i imaju pravo svi građani participirati u preraspodjeli novca koji se prikuplja porezima pa i ovi naši najsiromašniji građani imaju pravo. Dakle, taj prigovor otpada. Drugo, mi smo promijenili mirovinski sustav. On više ne počiva a nije nikada ni počivao isključivo na načelu za javnost. Znači, koliko uplata i koliko duga tolike i mirovine. To nije točno. Mi imamo u mirovinskom sustavu načelo solidarnosti, mi imamo najviše mirovine, mi imamo najniže mirovine i dakle tu već dolazi do svojevrsnih preraspodjela između onih koji bi trebali dobiti više i onih koji bi trebali dobiti manje od onoga što je zajamčeno kao minimalna mirovina bilo uopće minimalna mirovina, bilo minimalna mirovina za puni staž. Drugi prigovor koji se čuo da bi ta mirovina od 640 kuna bila tobože previsoka u odnosu na tu najnižu mirovinu koja iznosi 738 kuna. To samo znači da je ta najniža mirovina preniska a ne da je ovo previsoko. Zašto? Pa zato što po našem mirovinskom zakonu čovjek ako ima četrnaest godina jedanaest mjeseci i 30 dana staža ne može ostvariti pravo na mirovinu jer imamo uvjet 15 godina staža. Nitko u našem sustavu ne valorizira te godine staža koje netko možda nije mogao prikupiti. Ja podsjećam mi nismo niti u vrijeme onoga socijalizma imali punu zaposlenost barem fiktivnu kao što su to imale neke druge socijalističke zemlje Mađarske, Sovjetskog Saveza, Čehoslovačke itd. Mi smo imali golemu registriranu nezaposlenost, veliki odljev ljudi. Neki ljudi naprosto nisu mogli steći mirovinski staž, neke je nešto drugo spriječilo, pa taman da nije htio ništa raditi cijeli život, ma taman da ništa nije htio raditi kakvo bismo mi društvo bili ako bismo pustili da nam ti stari ljudi skapavaju pored plota od hladnoće i od gladi. Elementarna civilizirana ja bih rekao civiliziranost bi nas silila da interveniramo u ovom slučaju. I naizad prigovor da je to socijala. Pa jest socijala. Zašto je nazivamo mirovinom? Zato što ju primaju samo stariji od 65 godina. Dakle, to jest ciljano socijalno pravo, mirovina je za to da sačuva dostojanstvo tih starijih ljudi, mirovina je zato što oni ne mogu raditi, nemaju radnu sposobnost tako da i ta vrsta prigovora otpada. Niti je preskupo, nije preskupo za ono što bismo dobili tim novce, to je dobro ciljani novac. Nije dakle ni na koji način narušeno niti jedno načelo mirovinskoga osiguranja da ovaj zakon ne bismo mogli primiti. I zato apeliram na vas kolege koji ste bogobojazni ako ima bogobojaznih među vama glasujte za ovaj zakon, to će vam Bog dobro honorirati jer je ovo zakon koji sigurno ide u korist građana ove zemlje i to onih najslabijih, najsiromašnijih, najzaštićenijih. Zamislite, i vaši su se roditelji, očevi, majke ili vaši najbliži mogli naći u takvoj situaciji u kakvoj se nalaze mnogi od tih naših 60 tisuća sugrađana.
Hvala. Zaključujem raspravu. Prijedlog Zakona o socijalnoj mirovini. Predlagatelj zakona je Klub zastupnika SDP-a. Sukladno prijedlogu radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Ne prihvaća se prijedlog spomenutog zakona. Molim uključimo se. Molim glasovati. Rezultat? Sa 63 glasa za, jednim suzdržanim i 26 protiv donesen predloženi zaključak.
Hvala. Poštovani gospodine predsjedniče, dame i gospodo. Evo dopustite ukratko. Hrvatski sabor donio je na sjednici održanoj 13. srpnja 2006. godine Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zdravstvenoj zaštiti. Između ostalog, tim zakonom utvrdila se obveza osnivanja domova zdravlja na otocima koji su poimenice navedeni. Osnivač tih domova zdravlja na otocima je jedinica područne regionalne samouprave a pored osnivanja tih domova utvrđuje se da će županije biti osnivači najmanje jednog doma zdravlja na području županije osim grada Zagreba koji će osnovati najmanje tri doma zdravlja na području grada. Mi držimo da ovakva zakonska odredba stavlja u neravnopravan položaj jedinice lokalne samouprave jer općine i gradovi nemaju mogućnosti realizirati svoje nadležnosti koje proizlaze iz Zakona o lokalnoj i područnoj regionalnoj samoupravi. Stoga bi valjalo omogućiti jedinicama lokalne samouprave gradovima i općinama da u slučaju iskazanog interesa budu osnivači domova zdravlja. Sukladno ovom prijedlogu više jedinica lokalne samouprave mogu biti osnivači jednog doma zdravlja ali se ne bi brisala odredba kojom se određuje da će osnivači domova zdravlja biti i županije. Držimo da na čitavom području Republike Hrvatske vladaju različiti uvjeti od različito razvijene prometne povezanosti, zemljopisnih karakteristika pojedinih područja, različita gustoća naseljenosti do činjenice da li postoje veći medicinski centri u neposrednoj blizini sjedišta domova zdravlja odnosno naselja, gradova i općina. Nadalje, valja istaći da u ovom slučaju do posebnog izražaja dolazi poštivanje načela dostupnosti zdravstvene zaštite jer će na taj način u organizacijskom smislu djelovanjem jedinica lokalne samouprave ovo načelo naići na primjenu u punom opsegu. Jedinice lokalne samouprave time dobivaju daljnju obavezu ali motiv da se dodatno zalažu za razvoj primarne zdravstvene zaštite naravno i da dodatno ulažu financijska sredstva u njen razvoj. Pored toga, nije za zanemariti niti činjenica da županije nemaju u većem broju slučajeva fiskalnog kapaciteta da pokriju gubitke domova zdravlja a što im je zakonska obveza. S druge strane, fiskalni kapaciteti nekih općina i gradova, pogotovo velikih gradova u znatnoj mjeri nadmašuju u svom opsegu županije pa su stoga sposobni sanirati gubitke domova zdravlja i stvoriti solidnije temelje za funkcioniranje primarne zdravstvene zaštite. Hvala lijepa.
Hvala. Zaključujem raspravu. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zdravstvenoj zaštiti. Predlagatelj zakona je Klub zastupnika PGS-a, SBHS-a, MBS-a. Sukladno prijedlogu radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Ne prihvaća se prijedlog spomenutog zakona. Molim uključimo se. Glasovati. Rezultat? Sa 65 glasova za, 3 suzdržana, 24 protiv. Prihvaćen predloženi zaključak.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege nisam ostao ovdje u nadi i uvjerenju da ćete prihvatiti ovaj Prijedlog zakona jer je Vlada dala negativno mišljenje ali ostao sam iz dva osnovna razloga. Prvi je razlog taj što u obrazloženju zakona što vas želim podsjetiti su pobrojane konvencije Međunarodne organizacije rada koje je Hrvatska preuzela u tzv. sukcesiji ili preuzela iz bivše države. I onda je u periodu ili u vremenu između 2000., 2003. većina tih konvencija objavljena u "Narodnim novinama" u dijelu međunarodnih ugovora a vi znate ili sam siguran da znate da te međunarodne konvencije su sastavni dio pravnog poretka Republike Hrvatske ali pomnim proučavanjem objave tih dokumenata dakle međunarodnih ugovora koje je Hrvatska preuzela došao sam do spoznaje da je Hrvatska do sad preuzela od bivše države 44 konvencije Međunarodne organizacije rada, ali da od osamostaljenja i stvaranja Hrvatske države nismo ratificirali ali baš nijednu. Jedna od takvih je i konvencija broj 154. za koju mi je sasvim jasno da bivša država nije nju ratificirala i preuzela jer se radi o kolektivnom pregovaranju i kolektivnim ugovorima a tako nešto u tom sustavu nije bilo pojmljivo, nije bilo ni potrebno jer nije bilo ni partnera ni socijalnih partnera niti pak nitko nije osim vlasti imao pravio utvrđivati ili o bilo čemu pregovarati. Ali ono što me je posebno i zbunilo kad sam proučavao pravni sustav na tom području su činjenice da recimo jedna od konvencija koja je čak i dosta ključna je nešto stara i preuzeta je a jedina objava i da bi u Hrvatskoj vrijedila a nisam je objavio i izmislio ja nego su knjigu izdali Marinko Vućur i Sandra Valeta objavljena je vjerujte i u, na snazi je u Hrvatskoj. U službenim novinama Kraljevine Jugoslavije. I taj dokumenata, taj akt ratifikacije i jedini tekst objave te konvencije je iz doba Kraljevine Jugoslavije i Hrvatska kad ju je preuzela nije kasnije nikad objavila na hrvatskom jeziku i na latiničnom pismu taj dokumenat ali ovaj dokumenat je dio pravnog sustava Republike Hrvatske. U ovoj knjizi također ima još 4 konvencije koje su jedino objavljene u službenom glasilu SFRJ i nikad poslije toga, objavljene na hrvatskom jeziku i latiničnom pismu u "Narodnim novinama" međunarodni ugovori. Toliko o tome koliko držimo sami do sebe i koliko pažnje posvećujemo da međunarodne ugovore koje smo preuzeli ili obaveze ili ratifikaciju tih dokumenata objavljujemo i činimo dostupnim, a ja vam želim reći da iz ove knjige uče studenti prava u Hrvatskoj. I ovu konvenciju mogu pročitati samo na čirilici iz službene novine Kraljevine Jugoslavije. To je prvi razlog zašto sam ostao. Želim vjerovati da će se sadašnji ministar nadležan za rad sjetiti i učiniti napore i ove 4 konvencije koje nikad nisu objavljene na hrvatskom jeziku i latiničnom pismu objaviti u "Narodnim novinama" jer su preuzete čini mi se zadnja 1991. godine u jesen, gospodine predsjedniče vi to bolje od mene znate. Od tad dakle nismo imali snage niti sredstava da ih prevedemo na hrvatski i objavimo u "Narodnim novinama". Drugi je razlog taj što bi ovo dakle bila prva konvencija koju bi samostalna Hrvatska međunarodne organizacije rada, koju bi samostalna Hrvatska ratificirala. Međutim meni je jasno zašto neće biti ratificirana? Meni je jasno zašto je i Vlada dala, zašto je, hvala kolega Arapović ali ne vjerujem da je to moj papir ali ja ću uzeti. … [[Upadica se ne razumije.]] Možda je netko prije ostavio, možda je netko ranije, da, da, radi se pravima radnika, dječjeg rada, prisilnog rada. To je samo meni moglo ispasti, to je, to ste u pravu. To sam samo ja mogao izgubiti. Dakle, koji su dakle razlozi zašto je Vlada dala negativno mišljenje? Zašto vi nećete prihvatiti ovu konvenciju, ratifikaciju ove konvencije? Ja vas želim uvjeriti da ovo nema nikakvih političkih ili stranačkih konotacija, čak je dio sindikata protiv ratifikacije ove konvencije. I dio sindikata je protiv. Jer ja kad sam to predložio u proceduru tražio sam njihovo mišljenje. Oni pravi veliki sindikati su to podržali. Neki koji su u međuvremenu naučili pjevati neke nove pjesmuljke su protiv ratifikacije ove konvencije. Naime ova konvencija predviđa nakon ratifikacije obavezu države koja je izvršila ratifikaciju da zamislite državna vlast promiče kolekivno pregovaranje i kolektivne ugovore kao normalno i standardno mjerilo i način utvrđivanja odnosa na tržištu rada pa čak i u uvjetima rada, uvjetima zasnivanja radnog odnosa, odnosi između poslodavaca i radnika i radničkih udruženja i radničkih predstavnika. S obzirom da je i premijer Sanader najavio da će problem rada nedjeljom i blagdanom biti rješavan zakonom a ne kolektivnim ugovorima meni je odmah postalo jasno da ova konvencija u Hrvatskoj ne može biti ratificirana. Drugo, ova konvencija utvrđuje mjere kako državna vlast mora poticati, možda nešto o tome piše i u Sportskim novostima, ali dobro. Dakle kako državna vlast mora poticati te kolektivne pregovore pa navodi ili daje obavezu države da primjerice rješava radne sporove u smislu osnivanje posebnih institucija arbitražnih tijela i nagodbnim tijela o tome. Mi ni tome nismo skloni, a posebno je problematičan članak 7. koji kaže da mjere koje tijela javne vlasti poduzimaju radi poticanja i promicanja razvoja kolektivnog pregovaranja podliježu prethodnom savjetovanju. I kad je god to moguće dogovoru između tijela javne vlasti te poslodavačkih i radničkih udruženja. I u kojem god dokumentu postoji odredba koja upućuje na to da bi postiglo ili trebalo se postići dogovor između ta tri partnera i da bi se javne vlasti trebale suzdržavati miješanje u autonomiju socijalnih partnera onda to u Hrvatskoj postaje problem. Mi ćemo rađe jednostavnije i lakše te iste probleme rješavati zakonima. To je komotnije, to je čišće jer uvijek vlast ima mogućnost da većinom u ruku riješi taj problem. Ali sad vas ja pitam od obećanja da će se zakonom, izmjenom Zakona o trgovini ili novim zakonom riješiti rad nedjeljom, blagdanom, praznicima. Prošlo je 12 mjeseci zakona nema. Kolektivne ugovore ne želimo kao mehanizam dogovaranja i pregovaranja. Imamo nered, imamo nelojalnu konkurenciju i zakidanje radničkih prava i nismo riješili ništa. Od 2000. do današnjeg dana u Hrvatskoj smo bjesomučno uvodili i provodili fleksibilizaciju tržišta radne snage. Ali mjere ili mehanizme zaštite, socijalne zaštite nema niti tragova od toga. Ova konvencija upućuje i na to a u Europi po uzoru na Dansku, Nizozemsku, Finsku i Švedsku prije par godina se javio jedan noviji model koji uvažava i priznaje i potrebe fleksibilizacije tržišta radne snage, ali i uvođenje mehanizama zaštitne klauzule ili zaštite prava na rad koje se ne svodi na isključivo zaštitu radnog mjesta koje bi trebalo biti domirovinsko. I cijeli taj model u Europi je uspio zato što nije bila intervencija države kroz zakone, nego se došlo do tog modela kroz kolektivne pregovore i kolektivne ugovore. Četvrti argumenat očitovanja Vlade je bio da je ovu konvenciju ratificiralo zamislite samo 35 država. I točno, ovu konvenciju nije ratificirala Uganda, Tanganjika, Zanzibar, Vijetnam, Koreja sjeverna. Nisu znali da uopće postoji točno, Čad i ostale demokratske države. Ali države koje su se pripremale za ulazak u Europsku uniju i koje su ušle u Europsku uniju izvršile su ratifikaciju ove konvencije i ona je postala sastavni dio zakonodavstva tih država i upravo na temelju toga, a danas je u konkurentnosti bila velikoj riječi kad je bila rasprava o rebalansu proračuna koja je država na prvom mjestu konkurentnosti po dokumentu kojega ste i vi dobili jučer koje je dalo Vijeće za konkurentnost Danska. Jeste li vidjeli da je Danska sa šestog mjesta prošle godine, pretprošle u prošloj godini došla na prvo mjesto. A ovaj model u kojem se socijalni partneri, a na temelju ove konvencije dogovaraju o modelima, mehanizmima i potezima i fleksibilnosti tržišta radne snage, ali i socijalnoj sigurnosti ne radnog mjesta nego prava na rad čovjeka je nastao u Danskoj a onda se proširio u Finsku koja je zamislite druga na tablici konkurentnosti je došao i u Nizozemsku koja je peta ili šesta ako se ne varam, tu negdje. Naša Vlada veli da nema potrebe ratifikacije ove konvencije. Oni će to rješavati zakonima. To je točno i to je moguće i to je u svijetu viđeno. Međutim, nešto drugo nije viđeno da u pravnom sustavu neke zemlje postoje međunarodni ugovori koji nikada nisu objavljeni u službeno glasilo te države, koji nikad nisu prevedeni na službeni jezik te države i objavljeni na pismo koje je službeno u toj državi. Mi na žalost u pravnom poretku imamo takve međunarodne ugovore koje nismo ni objavili, ni preveli da bi bili sastavni dio toga. Čija je to čast, a čija je to sramota prosudite sami. Hvala lijepa.
Hvala. Zaključujem raspravu. Prijedlog Zakona o potvrđivanju Konvencije o promicanju kolektivnog pregovaranja. Predlagatelj zakona je Klub zastupnika HNS-a. Sukladno prijedlogu radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Ne prihvaća se prijedlog spomenutog zaključka. Glasovati. Rezultat? Sa 66 za, jednim suzdržanim i 23 protiv prihvaćen predloženi zaključak.
Evo hvala lijepa, ali to možemo zahvaliti gospodinu predsjedniku koji je tako iskreirao rad. Dakle, evo u ime kluba da predložim Prijedlog zakona o HRT-u kojim se predlaže smanjenje RTV pristojbe za umirovljenike. Naime, kao što vam je vjerojatno poznato HRT pristojba obračunava se u visini od 1 i pol posto od prosjećne plaće za prošlu godinu. Taj obračun vrši se u trećem mjesecu. Ove godine taj obračun također napravljen. Visina pretplate je sada 69 kuna. Prošle godine je bila 66 kuna. Ukupno ove godine dakle pretplatnici bi trebali izdvojiti 828 kuna godišnje. Kad pogledamo naše mirovine to je otprilike pola jedne mirovine naši umirovljenici moraju dati za RTV pristojbu. S obzirom da smo iz godine u godinu svjedoci sve većeg zaostajanja prosječne mirovine za prosječnom plaćom, samo da podsjetim da je 2003. godine udio prosječne mirovine, prosječne plaće bio iznad 43%, a da je sada, danas ove godine ispod 40%. Vidimo dakle, da zapravo je ta pristojba iz mjeseca u mjesec, iz godine u godinu sve veći teret za naše umirovljenike. Ovim zakonom mi predlažemo da se za umirovljenike obračunava pristojba u visini od jedan i pol posto prosječne mirovine za proteklu godinu, tako da bi umirovljenici plaćali pristojbu recimo za ovu godinu ne 69 kuna već 29 kuna. Mislimo dakle s obzirom na to da su na socijalno stanje velikog broja naših umirovljenika i s obzirom na to dakle da su oni i najredovitiji gledatelji tog programa, da bi bilo dobro da im izađemo u susret i da im smanjimo RTV pristojbu. Ovdje je dakle bilo primjedbi na tome da će to biti teško odrediti, dakle tko će plaćati, tko neće plaćati itd. Ja mislim da bi to bilo dobro i da ne bi bilo problema zapravo u određivanju toga tko će plaćati tko neće plaćati. Evo ja se nadam dakle da će ovaj zakon podržati i članovi saborski zastupnici iz Hrvatske demokratske zajednice, jer 2003. godine u svom letku za umirovljenike na prvo mjesto su stavili ukinuti TV pretplatu umirovljenicima. Dakle ja očekujem vašu podršku, dakle neće doći do ukidanja nego do smanjenja pretplate za umirovljenike. Evo, hvala lijepa.
Hvala. Odbori? Otvaram raspravu. Klub zastupnika HSU-a, poštovani zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvaženi kolega Pavlic, bit ću vrlo kratak. Moram priznati da nikad nisam tako brzo došao na red od predaje prijavnice za diskusiju. Dakle Hrvatska stranka umirovljenika je na neki način pregovarala o sporazumu sa ovom Vladom o određenim radnjama, određenim pravima koje treba tijekom ovog mandata izregulirati. Sjećam se da je ova Vlada u svom izbornom nastupu, odnosno HDZ obećavao oslobađanje od pretplate jel', za umirovljenike. Međutim puno toga još u sporazumu nije realizirano, naravno mi smo od onih koji će reći da se nije moglo više, moglo se, uvijek se može više jer ako se nešto želi napraviti onda se nađe način, ako se nešto ne želi napraviti onda se nađe izgovor. Međutim puno je toga ostalo i ostati će rješavati se za sljedeći mandat, ali iz principijelnih razloga s obzirom da se radi o jednom predizbornom obećanju iz principijelnih razloga što smo otvoreno dali podršku ovom prijedlogu gospodina Pavlica, Hrvatska stranka umirovljenika glasat će za ovaj prijedlog zakona pa makar on možda ne bi bio i najbolje izrađen, možda ne najkorektniji, ali iz principijelnih razloga ostajemo pri svom stavu. Zahvaljujem.
Hvala. Poštovani zastupnik Slaven Letica. Nema ga. Gubi pravo na riječ. Kolega Pavlic? Hvala. Zaključujem raspravu. Prijedlog Zakona o dopuni Zakona o hrvatskoj radioteleviziji. Predlagatelj zakona je Klub zastupnika PGS-a, SBHS-a i MDS-a. Sukladno prijedlogu radnog tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Ne prihvaća se spomenuti prijedlog zakona. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 65 glasova za, 11 suzdržanih, 16 protiv prihvaćen predloženi zaključak.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče. Meni je žao što predlagatelja ovdje nema i njihovog partnera koji su zajednički najavili ovaj prijedlog zakona kao veliku revoluciju u njihovoj borbi za prava i interese lokalne samouprave. Doduše u toj najavi se potkrala jedna pogreška pa su najavili da traže ratifikaciju ove povelje, sada sam iz teksta zakona vidio da ipak samo djelomična popravka se traži. Dvije su bitne odredbe u toj Europskoj povelji o lokalnoj samoupravi koje Hrvatska nije preuzela kada je potvrdila konvenciju, ima i više ali dvije su bitne. Prva je u članku 4. točki 6. koja je države članice ili one koje su joj pristupile obavezuje, citiram: "lokalne jedinice će se koliko je to moguće pravovremeno na odgovarajući način pitati za mišljenje o postupku pripremanja i donošenja odluka kojih se neposredno tiču". Dakle to je odredba povelje koja obavezuje središnju vlast da u proceduri predlaganja zakonodavnih rješenja a prije dolaska u parlament izvrši savjetovanje sa lokalnom i regionalnom samoupravom. Ja znam da kolega Peronja o tome jako puno zna, jer smo zajedno o tome učili čak i u Americi koliko je to značajno, koliko je to iskorak u demokratskim procesima kada središnja vlast ima obavezu savjetovanja i konzultiranje lokalne i regionalne samouprave. Međutim po mišljenju Vlade tu obavezu izvršna vlast za sada ne želi preuzeti iako su udruga gradova, udruga općina i njihov savez, kao i savez županija sve aktivniji i konstruktivniji sa Središnjim uredom državne uprave kada se pripremaju zakoni. I druga značajna odredba iz te povelje je članak 9. točka 4. koji otprilike glasi da sustav financiranja ili prihodi lokalne i regionalne samouprave bi trebali biti ogovarajući njihovim obavezama. Mi u glasanju nećemo podržati ovaj prijedlog zakona iz dva razloga, prvo zato što su predlagatelji dio vladajuće koalicije i koji su se ovoga sjetili tek na kraju mandata … … [[Upadica se ne čuje.]] Protiv ponašanja predlaganja gospodine predsjedniče. Protiv politikantskog igranja sa ovako ozbiljnim stvarima, protiv toga da netko predlaže tako ozbiljne promjene a onda ne dođe pred Parlament i to obrazložiti naročito kad, … … [[Upadica se ne čuje.]] Da, nema televizije veli kolega Arapović. A kaj ja mogu kad je nekim televizija bitna od sudbine države, to vam je tako znate. Svak' izabire svoje primarne interese. To je točno. Ali još jedan razlog postoji. Naime ova odredba o potrebi da središnja vlast lokalnoj samoupravi osigura primjerene izvore financiranja u Hrvatskoj već postoji i to u Ustavu u članku 137. stavak 2. koji otprilike glasi da prihodi jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave moraju biti razmjerni njihovim ovlastima predviđenim Ustavom i zakonom. E sada ako imamo Ustav ove države i ako donašamo zakone u kojim lokalnoj i regionalnoj samoupravi dajemo ovlasti, obaveze i nadležnosti, a ne osiguravamo ovlast za to, samo je ratifikacija ili potvrda ovih dijelova Europske povelje neće biti ozbiljniji pomak što su predlagatelji morali znati. Oni su to trebali znati, trebali su dakle inzistirati na borbi za ove interese onda kada je ovaj Sabor takve zakone donašao. No očito je došlo do različitih pristupa između dva predlagatelja ili dva partnera, pa i vjerovatno zbog toga danas ovdje nikoga nema da nas uvjeri o potrebi da podržimo ovakve revolucionarne napretke u borbi za interese za lokalnu i regionalnu samoupravu. Hvala.
Hvala. Zaključujem raspravu sa vrlo skromnim šansama na uspjeh ovog Prijedloga zakona jer.
To ste vi rekli predsjedniče, ne ja.
Da, ja sam samo citirao implicite ove vaše zaključke obzirom. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o potvrđivanju Europske povelje o lokalnoj samoupravi. Predlagatelj zakona je Klub zastupnika HSS-a. Dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Ne prihvaća se spomenuti prijedlog zakona. Molim uključimo se. Molim glasovati. Rezultat? Sa 67 glasova za, 6 suzdržanih, 20 protiv prihvaćen predloženi zaključak.
Poštovane dame i gospodo, dopustite ukratko samo da vas upozorim zapravo na jedan prijedlog kojega sam pokušao riješiti prvo s jednim, pa onda i s drugim zakonom. Tražim vašu pomoć, a tražim pogotovo evo pomoć predsjednika Sabora, ne zbog toga što je to Zakon o vinu, nego zbog toga što se radi o očitoj nepravdi i problemu koji je prisutan u našoj poljoprivredi. Naime, o čemu se radi. 2002. godine donesen je Zakon o posebnom porezu na alkohol, 2003. godine donesen je Zakon o vinu, 2006. godine donesen je pravilnik o voćnim vinima. Prema dakle ovom Zakonu o posebnim porezima na alkohol prema članku 9. vina su oslobođena tog poreznog nameta, tj. plaća se porez od 0 kuna. Prema Zakonu o vinu i voćna vina su uključena u taj zakon, ali što se na žalost na terenu dešava? Ministarstvo financija tumači zakonske propise na jedan način, Ministarstvo poljoprivrede tumači opet propise na drugi način. Ministarstvo poljoprivrede to je jasno i ja sam postavio zastupničko pitanje i Ministarstvu poljoprivrede i Ministarstvu financija. Ministarstvo financija ostaje kod svog stava jer tako piše u Zakonu o posebnom porezu na alkohol, dok je u Zakonu o vinu dakle voćno vino je u članku 1. definirano kao … [[Govornik se ne razumije.]] vina. O tome govori Ministarstvo poljoprivrede, citiram odgovor iz zastupničkog pitanja. Dakle, Ministarstvo poljoprivrede govori, dakle prema Zakonu o vinu vinom se smatraju proizvodi od grožđa kao i proizvodi od voća, odnosno voćnih vina. Dakle, prema Zakonu o vinu vinom se smatraju proizvodi od grožđa, kao i proizvodi od voća, odnosno voćnih vina. Također Ministarstvo poljoprivrede je u rujnu 2003., ožujku 2004., svibnju 2006. Ministarstvu financija uputilo Prijedlog izmjene i dopune Zakona o posebnom porezu na alkohol koje bi uključile voćno vino u kategoriju vina s istim obračunom poreza kao dakle vino u mogli bismo reći užem smislu. Na žalost samo Ministarstvo financija nije išlo sa svojom promjenom zakona. Ja sam kontaktirao i s jednim i s drugim ministarstvom. Ministarstvo financija rekli su dakle s obzirom da su oni snažni bi se reklo u tom odnosu, da treba mijenjati Zakon o vinu. Ja sam krenuo tim putem. Dakle predlažem određene promjene Zakona o vinu u članku 3., u članku 4. dakle da se u tu grupu izričito navede da je vino u smislu ovog Zakona dakle vino napravljeno od grožđa ili voća, isto tako da je vino u užem smislu zakona također vino od voća. Na žalost u odgovoru Vlade, odgovor Vlade je negativan, ali opet Vlada ne daje nikakvu alternativu u skorije doba, tj. Vlada ističe, Vlada Republike je mišljenja da se pitanje oporezivanja vina i voćnih vina posebnim porezom treba regulirati u sklopu novog trošarinskog zakonodavstva čije će se usklađivanje s pravnom stečevinom Europske unije prema nacionalnom programu Republike Hrvatske provesti tijekom 2008. godine. Znači tek sljedeće godine možemo očekivati da će doći do određenih promjena. Samo da napomenem da trenutno u Republici Hrvatskoj ima 75 proizvođača voćnih vina s površinama od 66 hektara, s proizvodnjom od tisuću i 600 hektolitara vina te prometom vina od 2006. godine od tisuću i 500 hektolitara vina. Ta vina su popularna u zemljama srednje Europe, znači otvoren nam je prostor i za izvoz. Turisti srednje Europe dolaze u Hrvatsku, isto su interesenti za potrošnju tog vina. Mnogi proizvođači voćnih vina uzeli su upravo kredite, zadužili su se da bi mogli saditi voćnjake i raditi voćna vina. Zašto? Zato jer su ta vina skuplja normalno od običnih vina, veća je zarada, a k tome u poljoprivredi moramo svi težiti da s malim serijama, intenzivnom proizvodnjom dobijemo kvalitetniji proizvod kojega ćemo skuplje dakle prodati, ali da taj proizvod opet bude konkurentan jer naplatom ovog poreza ta naša vina su skuplja od vina iz uvoza i što se dešava? Dešava se to dakle da ćemo si zatvoriti izvoz, a otvoriti uvoz vina. Evo isto imam dopis jednog proizvođača koji govori kada ćemo biti i mi proizvođači voćnog vina izjednačeni i po pravima sa proizvođačima iz Grožnja, u dilemi smo i usprkos kreditnog zaduženja dalje nastaviti sa proizvodnjom ili iskrčiti voćnjak kupina. Evo Vlada je na žalost dala negativno mišljenje. Dakle sumnjam da će se tu bilo što moći napraviti, ali imamo alternativu da se još dakle 28. lipnja, prije tjedan dana odmah napravio poslije rasprave na odboru i Prijedlog Zakona o dopuni Zakona o posebnom porezu na alkohol, dakle gdje promjenu članka 9. On je prošli tjedan u saborskoj proceduri, evo sad ide molba na predsjednika da taj zakon odradimo u što skorijem roku. Evo, tu tražim i vašu podršku da taj zakon dođe na raspravu. Možemo ga staviti kao P.Z.E. na ovu sjednicu. I nek se onda na jesen usvoji u drugom čitanju da se ove godine taj problem riješi. Ako ćemo čekati 2008. godinu onda mislim da će biti velikih problema a svi bi htjeli sačuvati svoju proizvodnju, smanjiti uvoz a povećati izvoz. Evo hvala lijepa. To je to.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o vinu. Predlagatelj zakona je Klub zastupnika PGS-a, SBHS-a i MDS-a. Dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Ne prihvaća se prijedlog zakona. Molim uključimo se. Molim glasovati. Rezultat? Sa 66 glasova za, 3 suzdržana i 24 protiv, donesen predloženi zaključak. Imamo još jedan prijedlog zaključka zastupnika Željka Pavlica koji kaže ovako: Obvezuje se Vlada Republike Hrvatske da do 27. sjednice Hrvatskoga sabora predloži Hrvatskom saboru Prijedlog zakona o dopunama Zakona o posebnom porezu na alkohol, s Konačnim prijedlogom zakona. Predlaže se promjena članka 9. stavka 2. o posebnom porezu na alkohol kojim bi se i voćna vina oslobodila plaćanje posebnog poreza na alkohol. Molim uključimo se. Molim glasovati. Rezultat? Sa 80 za, 3 suzdržana, 6 protiv donesen predloženi zaključak.