Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice i kolege. Ja ću ovih 5 minuta probati ispričati jednu zgodnu priču o jednom gradu koji je imao advent i koji ima advent, koji je 3 godine proglašen najboljim adventom a priča se zapravo zove kako su kraljevi ukrali advent ili još točnije kako su kraljevi krali na adventu. Neću vam reći ništa novo kad kažem da kad je riječ o gradu Zagrebu da se tu krše sva pravila, da se krše pravilnici, da se krše gradski propisi, u konačnici da se krše oni osnovni elementi i pravila pristojnog ponašanja i odgovornog upravljanja. Jer jedna mala ekipica ljudi koji se nalaze oko gradonačelnika, da kažem, da budem poštena do kraja, on kaže da trebamo govoriti gospodin gradonačelnik pa ćemo to reći, u privatne đepove trpa gradske milijune. Imate recimo Advent u gradu Splitu, grad Split ima 19 kućica, grad Zagreb ima 230 kućica. Tko će više uprihoditi od adventa, bilo bi nekako normalno i logično da je to grad Zagreb, ali u ovom slučaju nema normale, nema logike. Grad Split će puno više u proračun dobiti od 19 kućica, nego grad Zagreb od svojih 230 kućica. Dakle, riječ je o bezobraštini, onoj bezobraštini do boli. Bezobraštini kad prijatelji gradonačelnika g. gradonačelnika kradu vam iz očiju. Kad zaista s jedne strane vidite da je riječ o jednoj dobroj manifestaciji, ali ta da dobra manifestacija ne može završiti dobro. Rezultat vam je sljedeći. Otprilike će grad Zagreb na 230 kućica zaraditi, odnosno uprihoditi 700 tisuća kuna, a jednom grubom procjenom, oni koji su dobili mogućnost da upravljaju tim kućicama, uprihodit će 12 milijuna kuna. Da li ima bilo koji posao na ovom svijetu na kojem se može toliko zaraditi? Nema. Toj bezobraštini nema kraja iz razloga što neki od njih će još dobiti i subvenciju što su imali prilike upravljati kućicama i dat ih u podnajam. Drage moje kolegice i kolege u gradu Zagrebu je to tako. Dakle, s jedne strane izigravaju se sve odluke, izigravaju se svi podzakonski akti, piše da nema kućice u podnajam, kućice se daju u podnajam. Ali nije tu kraj. Na tim, na adventu morate prodavati u određenim čašama, u određenim tanjurima, i tko vam to prodaje? Svi ti prijatelji g. Bandića. G. Bandić je koalicijski partner našem premijeru. Premijer Plenković se voli hvaliti i govorio je da voli biti u društvu lige prvaka europske politike. Pitajte se, tko je to g. Bandić. Sigurno nije liga prvaka. Predsjednica, gđa. Kolinda Grabar Kitarović nema problema da kaže da će peči kolače u kojima će vjerojatno biti nekakva turpija unutra da g. Bandiću nosi to u zatvor, dakle, ona već apsolutno je evidentno, činjenica je da on tamo mora završiti pa će mu ona, eto, pomoći. Imamo drage kolegice i kolege dvije opcije. Jedna opcija je da na to žmirite, da pognete pogled, da kažete, da parafraziram, pa tako vam je to u gradu Zagrebu ne vrijede zakoni. U gradu Zagrebu ne vrijede pravila koje sami propišu, u gradu Zagrebu vrijede pravila koja potpiše g. gradonačelnik Bandić. Pa hajdemo onda svi to zajedno odnosno vi kojima je Bandić koalicijski partner, koji ga podržavate u svome svemu tome to priznati. Ja ne vidim niti jednog razloga da u ovom Saboru po hitnoj proceduri se ne donese jedan zakon u kojem će biti samo jedna odredba, da se grad Zagreb više ne zove grad Zagreb nego nek se zove Bandićgrad i neka g. gradonačelnik Bandić tu radi sve što hoće i kako hoće jer ovo nije samo slika grada Zagreba, ovo je slika i Hrvatsko. A u drugom koraku i Hrvatska se može zvati recimo Bandistan pa da onda završimo cijelu [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] tu priču i da se s tim ne zamaramo više. Hvala.
Drugi na redu je Klub zastupnika GLAS-a, poštovana kolegica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS, uvažene kolegice i kolege, za par dana je 1.1.2020., RH je u svom zakonodavstvu i u svom pristupu EU potpisala niz stvari i jedna stvar koja je vezana uz otpad je izuzetno značajna odnosno RH se obvezala i to imamo u svom zakonodavstvu za odvojeno prikupljanje otpada, obavezala se vezano uz određeni postotak, 1.1.2020. je tu, mi to nismo to ostvarili, nismo ni približno, neke druge članice EU koje su to olako shvatile prije plaćale su velike penale koje se računaju o 10-tak tisuća EUR-a dnevno, što će RH zadesiti, to ćemo imati prilike vidjeti, ali u pokušaju da se riješi taj problem temeljem Zakona o održivom gospodarenju otpadom je 2017.g. donešena jedna uredba, a u rujnu mjesecu ove godine je ta uredba izmijenjena. Na tu izmjenu uredbu je podneseno zahtjev za ocjenu suglasnosti sa Ustavom i zakonom jedno 20-tak zahtjeva iz jednostavnog razloga što je uredba definirala protivno zakonom različite korisnike, a jednako tako je i definirala da se plaća fiksni dio i varijabilni dio odnosno nema više na taj način poticanja građana da zaista odvojeno prikupljaju otpad. Što to konkretno znači? Najbolji primjer je kao uvijek Grad Zagreb. O tome kako se zbrinjava otpad odnosno što se s otpadom u Gradu Zagrebu dešava ne moram govorit ja, danas kad ćete se spuštati il oni kolege koji će dolaziti gore, dovoljno je kad idu Mesničkom da vide kako to izgleda, kako izgledaju spremnici i kako to izgleda u stvarnosti. Ali ono što je bitno je slijedeće, dakle gradske službe odnosno g. gradonačelnik je predložio jednu izmjenu odluke gdje će fiksni dio koji će sva domaćinstva u Gradu Zagrebu plaćati iznositi 68,00 kn, to drugim riječima znači Čistoća može sa svojim kamionima spavati doma, ne smije nikako izlaziti van, ni orali, ni kopali, uprihodit će po jednom domaćinstvu 68,00 kn. Koji poticaj je da se zaista odvojeno prikuplja otpad, teško mi je reći jel za to što ćete platit 68,00 kn, ja sam to gledala u svom kućanstvu, recimo mjesečno potrošite 2 do 3 sata da odvojeno prikupite papir, staklenke, plastiku, odnesete to na zeleni otok koji je prepun i ne možete tamo to ostaviti, pa to vraćate doma i to ćete uredno za to platiti svaki mjesec Čistoći 68 kuna. Kad kažete 68 kuna to se ne izgleda puno, ali kad to zbrojite i pomnožite sa 12 mjeseci i sa brojem svih onih koji su registriranih kućanstava, jednom vrlo konzervativnom metodom, dakle tamo gdje ste uzeli vrlo ležerno, grad Zagreb će u svoj proračun uprihoditi 350 milijuna kuna. To znači, za to što Čistoća ne radi, za to što građani grada Zagreba rade, to što ako oni koji su svjesni će stvarno odvojeno prikupljati otpad, a oni koji ne, tek sad neće jer će reći zašto da to radim kad to još plaćam će u grad Zagreb se uprihoditi u proračun 350 milijuna kuna. Stoga vas nikako ne treba čuditi činjenica kad g. gradonačelnik izađe van i kaže ja sam ćaća od adventa. Sljedeće godine će zakup javnog prostora biti nula. Zašto? Jer svoje problem koji ima u gradskom proračunu on kontinuirano rješava na jedan te isti način. Posegne u novčanike i džepove građana grada Zagreba koji onda to plaćaju, a brojke u Zagrebu kad se pomnože su velike brojke. Stoga, zaista je nedopustivo, kao prvo, uredba koja je unijela nered i trebalo bi što prije izmijeniti tu uredbu, a onda i jedinice lokalne samouprave da ne iskoriste ovaj moment i posegnu u džepove građana da riješe svoje probleme u svom proračunu na način na koji to rješava gradonačelnik grada Zagreba. Hvala lijepo.
Hvala. Idemo sada na iznošenje stajališta nezavisnih zastupnika, poštovani kolega Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala poštovani g. predsjedniče, poštovane kolegice i kolege, posebno pozdravljam vas poštovani građani. Govorit ću o predsjedničkim izborima, o načinu vođenja kampanje i nužnosti sučeljavanje najvažnijih kandidata. Koliko je politički sustav u Hrvatskoj, Izborni zakon, koliko su bolesni Izborni zakon, vidi se upravo po ovoj kampanji za izbor Predsjednika RH. Izbor Predsjednika RH dio je ustvari modela postojećeg Izbornog zakona i političkog sustava koji je potpuno izokrenut i koji se prvi mora mijenjati ukoliko želimo pozitivne promjene i da konačno izađemo iz krize ali pogledajmo kako teku ti predsjednički izbori. Evo, premijer i predsjednik jedne stranke donose jučer sa kandidatkinjom kutije s prikupljenim potpisima. Inače, ta se kandidatkinja odrekla formalnog članstva u svojoj stranci jer treba k'o bajage biti neovisan. Usput, ona bi u zatvor nosila kolače ljudima koji ni sami ne znaju koliko imaju optužnica a svi ste jučer vidjeli, svi smo vidjeli o kome je riječ. Ajmo sad ovaj prvi dio kako se prikupljaju potpisi za predsjedniče izbore, za kandidate. To pokazuje da postoje ozbiljne sumnje u nečasne radnje koje se mora istražiti. Evo jedan kandidat koji je prvi predao potpise on je samo u tri dana prikupio 80.000 potpisa, a za obradu svakog građanina koji se potpisuje mjerili smo, svi koji su bili na izborima, trebaju najmanje 2 minute s tim da uopće ne pričate s čovjekom. To znači da je trebalo 160.000 minuta za to kandidata odnosno 2.666 sati ili 111 dana, no potpisi se ne skupljaju preko noći. Preko noći se ne prikupljaju, oni se prikupljaju najviše 8 sati jer se ne vidi ostali dio dana. Pa bi im ih takvih radnih dana trebalo ne 111 nego 333 radna dana. Taj kandidat je dakle morao u Hrvatskoj imati 111 štandova sa dugačkim redovima, a to je gospodo nemoguće. Neki drugi kandidati koji su potpuni anonimusi, oni čak nije jasno kako su skupili onih 10.000 i u pravu je zaista Mislav Kolakušić kada kaže da se mora provesti istraga gospodo nad prikupljenim listama svih kandidata. To bi vjerojatno pokazalo još jednu vrstu organiziranog kriminala, što nas ne bi iznenadilo s obzirom na stanje u zemlji. I zato je potreba za obračun sa korupcijom, pitanje broj jedan, problem broj jedna u Hrvatskoj. I samo ga mogu provesti novi i pošteni, časni ljudi. Ali čega se najviše boje dvije stranke koje su do sada vodile Hrvatsku. Prvo, referenduma i drugo masovnog izlaska na izbore. Vidjeli smo koliki je strah od referenduma kada je vođena kampanja „67 je previše“ koje su vodili sindikati i kako se sve brzo riješilo. Ali još je veći strah poštovani građani od masovnog izlaska na izbore, proteklih 25 godina korištene su metode, kanali, mediji da se građanima podsvijest usadi, teza da pojedinačni glas, moj, tvoj, ne vrijedi ništa i da mi ne možemo ništa promijeniti, ostanite kod kuće ima tko za vas misliti, mi trebamo ostati vječno. Ponavljajući 25 godina ovakav slogan oni su stvarno mnogim ljudima zgadili politiku i oni, ti ljudi dobri, pravi, pošteni, radišni oni ostaju kod kuće, ali to je najveći problem demokracije u Hrvatskoj. Teza da pojedinac ne može ništa napraviti potpuno je netočna, upravo suprotno, dragi građani trebaju sada više nego ikada izlaziti na izbore jer imaju za koga glasati. Ostalo je dragi građani još 18 dana da shvatimo da moramo izaći masovno na izbore za predsjednika RH i prekinuti sustav obmane i političkih predstava. Izabrati pravu osobu koja će korjenito promijeniti Hrvatsku, a imamo takvu osobu. U tom smislu vrhunski interes građana je da vodeće TV kuće u Hrvatskoj organiziraju javna sučeljavanja 4 kandidata koja po svim anketama imaju najveće šanse. Riječ je o televizijama koje su dobile koncesije za javno djelovanje i koje naprosto moraju organizirati takva sučeljavanja kako bismo jasno vidjeli koje programe oni imaju, zašto se zalažu i što konkretno misle napraviti. Taj dan mi građani smo kraljevi, naš glas nije jedan glas, to su tisuće, desetine tisuća građana, ja vas pozivam dragi građani shvatimo zajedno da smo taj dan moćni i promijenimo [[Upadica: Hvala.]] konačno ove obmane, [[Upadica: Hvala vam.]] predstave i promijenimo Hrvatsku. Hvala lijepo.
Sada je na redu Klub zastupnika SDSS-a, poštovana kolegica Dragana Jeckov. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče sabora. Kolegice i kolege koliko puta ste imali priliku čuti jedna jabuka svaki dan, doktor iz kuće van. Usprkos ovoj uvriježenoj poruci o značaju jabuke za naše zdravlje svjedoci smo da se već duže vrijeme u Slavoniji o proizvodnji jabuka i njenom plasmanu, nedovoljno odnosno gotovo ne brine. Više puta su voćari direktno ili putem medija upozoravali na problem u voćarstvu, nudili razne modalitete kako da se zaštiti proizvodnja jabuka u Hrvatskoj, ali nitko ih nije čuo ili nije želio čuti. Iako su voćari do nedavno bili dobro organizirani, uvjeti proizvodnje i prodaje iz godine u godinu bili su sve teži tako da se i njihov broj osipao. Ovdje treba istaći da je u Hrvatskoj u 2018. voće uzgajano na preko 32.000 hektara i proizvedeno je gotovo 190.000 tona voća od čega 49% su bile jabuke. Na 4.700 hektara intenzivno je proizvedeno 90.000 tona jabuka za domaće tržište od čega je 6.000 tona hrvatskih jabuka završilo na austrijskom tržištu. Ipak lani je u Hrvatskoj najviše jabuka uvezeno iz Poljske, gotovo 9.000 tona. Kako nastaje problem? U drugoj polovici kolovoza kod nas počinje berba ranih sorti jabuka, kad stigne naša jabuka kreću i akcije u trgovačkim centrima. Akcije se prelamaju preko leđa proizvođača, sruši se cijena i proizvođač je doslovce ucijenjen. Nećete vi, robu će nam dati netko drugi. Uz našu svježu mladu kvalitetnu jabuku koja se prodaje po smješno niskim cijenama istovremeno se kupcima prodaje i ona uvezena. Stara jabuka, raznih sorti preplavi trgovačke lance, prodaje se po smiješnim cijenama i ljudi jedu smeće, doslovce dehidrirano smeće. Lanci sretni, dobro posluju, proizvođači propadaju, a uz to ako nemate sortirku, kalibrator, ako ne ispoštujete sve zahtjeve lanaca, nema šanse da vam otkupe jabuku. Kontrole su rigorozne, zbog par krivo kalibriranih jabuka u stanju su vratiti kompletnu pošiljku troškova i opet to sve snosi proizvođač i tako stvara gubitke. Valjda je čišćenje hladnjača od zalih šefovima nabave odjela voća i povrća u trgovačkim centrima prilika da malo putuju, jeftino kupe staru jabuku i plasiraju takvu na tržište. I kako to obično biva naš seljak u Hrvatskoj preuzme stvar u svoje ruke, u inat makar i na sopstvenu štetu. Tako je jedan voćar entuzijasta iz Slavonije nakon što je ostao bez plasmana za urod sa voćnjaka donio nesvakidašnju odluku, jabuke neće brati jer se ne isplatiti platiti berače, ali neće ni pustiti da propadnu nego će pozvati narod da ih same bere za dvije kune ili da ih kupi sa tla za jednu kunu. Na taj način očistio je voćnjak, osigurao kakav takav plasman i kako ne bi imao gubitaka učinio je dobro djelo. Ali onda situacija sa hektarima zasađenih jabuka dalje se usložnjava zbog preniskih otkupnih cijena, uvoza viškova iz Europe poput poljske jabuke, dampinga, ucjenjivačkih uvjeta u lancu otkupa, predaje, skladišta, vremenski lošijih godina sa mrazom i nedostataka hladnjača. I na kraju kada voćari ne vide izlaz počinju krčiti svoje njegovane voćnjake zasađene najfinijim sortama, a povađene jabuke idu u ogrjev iako su nasadi mogli biti rodni još godinama. Zamislite samo koliko slavonski voćar uživa dok sluša pucketanje vatre založene najkvalitetnijom sortom jabuke, koliko mu je toplo oko srca, toliko da mu to isto srce punke ne od studeni nego od jada.
Prije prelaska na 3. raspravu, samo bih pozdravio učenike i učenice Osnovne škole bana Josipa Jelačića iz Zagreba. Dobrodošli. [[Pljesak.]] Sada je na redu Kluba zastupnika SDSS-a, poštovani kolega Milorad Pupovac, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče, poštovani kolegice i kolege. Danas je 10. prosinac, 10. decembar, prije 71 g. u Parizu je usvojena univerzalna Deklaracija o ljudskim pravima. Zato se u cijelom svijetu današnji dan obilježava kao Dan ljudskih prava. prije 71 g. UN od 58 zemalja koje su bile članice i koje su donosile univerzalnu deklaraciju, 48 je glasalo za taj važan dokument koji je stvaran nekoliko stoljeća, ako nećemo reći i cijelu povijest kroz različita povijesna razdoblja, ali u modernim vremenima, od 17. st. na ovamo, od američke, francuske, britanske revolucije, pa do njezinog usvajanja 48. godine. Nakon jednog od najstrašnijih razdoblja II. Svj. rata i najmasovnijega kršenja ljudskih prava, kao što je pravo na život, zaštićeno u većini religija i većini regijskih pravila, pa do slobode jednakosti, bratstva među ljudima koji su bili teško narušeni i oduzeti milijunima ljudi životi, oduzeti pravo na jednakost, oduzeti pravo na slobodu, oduzeti pravo na bratstvo. Kada bi danas trebalo donijeti tu univerzalnu deklaraciju, kao što smo ovdje donosili Istambulsku konvenciju, ne vjerujem da bi takva većina bila .../nerazumljivo/... sa takvom većinom to bilo izglasano. 48 za, 8 suzdržanih i 2 koji nisu glasali. Nažalost ne mislim samo da to ne bi bio slučaj u Hrvatskoj nego ne bi bio slučaj u nizu europskih zemalja pa ni u onoj kojoj sebe smatra ... [[Govornik se ne razumije.]] oko ljudskih prava, a to je Amerika i Engleska. I to nas treba brinuti. Treba nas brinuti kao malu zemlju koja je nastala sa idejom svoje samostalnosti u vrijeme kada je ideja ljudskih prava u međunarodnim političkim odnosima bila snažan faktor koji je poticao te procese. Treba nas brinuti zbog toga što u našoj zemlji postoje znakovi da kultura ljudskih prava, obrazovanje za ljudska prava, politika ljudskih prava postaje sve manje važna i sve manje relevantna. Sve je više onih koji različitim oblicima historijskog revizionizma omogućavaju da se stvara prostor za iste one režime iz II. Svj. rata koji su bili povod da se donese ova univerzalna deklaracija. Sve je više onih koji smatraju da su ljudi koji su činili masovne zločine za vrijeme II. Svj. rata zapravo nacionalni heroji. 10. travnja ćete u Hrvatskoj moći naći crkve u kojima će se služiti misa za Pavelića, ali 10. decembra ili prosinca ćete teško naći ijednu crkvenu prostoriju u kojoj će se obilježavati Dan univerzalnih ljudskih prava. nećete nažalost naći niti političku prostoriju, malo stranaka, malo govornica koje će biti posvećene toj temi. A ideja države i državne prakse koja neće polaziti od temeljnih ljudskih prava, od slobode, od jednakosti, od bratstva, od jednakosti među ljudima i prava na rad i prava na poštenu zaradu, od jednakosti među državama, teško da možemo imati ozbiljan prosperitetan koncept i praksu državne politike.
Idemo na raspravu sada poštovanog kolege Branka Hrga u ime Kluba zastupnika HDS-HSLS-HDSSB-a. Izvolite.
Hvalalijepo gospodine predsjedniče. Meni je kao i mnogim građanima u RH Zagrebački advent stvarno nešto prekrasno i žao mi je da to nije bilo davno prije tako napravljeno i da se tako nešto lijepo nije napravilo prije. Ali ja nisam planirao u ime kluba govoriti o tome govorit ću o nečem drugom, govorit ću o obitelji, govorit ću o neradnoj nedjelji, govoriti ću o postupanjima trgovačkih lanaca koji imaju svoja sjedišta izvan RH a imaju ovdje svoje trgovačke centre i ponašaju se sasvim drugačije ovdje nego što se ponašaju u svojim zemljama, u državama iz kojih dolaze, u državama gdje sakupljaju dobit koja se tamo sva prenosi. Ovih dana pratim što se događa i po medijima, pratim te izjave kao i mnogi naši građani, pratim ih posebno još više nakon što je križevački trgovački lanac KTC donio odluku da od 1.1.2020. godine neće raditi nedjeljom. U ime Hrvatske demokršćanske stranke o tome sam već govorio više puta ovdje, imali smo i određene tiskovne konferencije, imamo i određene prijedloge i ja vjerujem da ćemo početkom naredne godine otvoriti i tu temu i da ćemo iznjedriti zakonodavstvo, zakon, pravilnike, odluke kojima će se onemogućiti rad nedjeljom, prvenstveno trgovačkim centrima a onima koji će morati raditi osigurati da im poslodavci daju vrlo jasnu povećanu plaću za njihov rad ukoliko će oni htjeti naravno raditi. Svi danas ovdje u svojim izlaganjima u ime klubova spominju naravno ono što je pred nama, spominju i predsjedničke kandidatkinje i kandidate, posebno spominju i aktualnu predsjednicu. Pa ja ću isto ovdje reći da smo mi u HDS-u vrlo jasno naglasili da ćemo dati potporu onima koji će se zalagati za neradnu nedjelju i meni je drago da je upravo evo i predsjednica nedavno na jednom svom razgovoru sa predstavnicima određenih inicijativa objavila, obznanila, izjavila da podržava apsolutno da nedjelja pripada obitelji, da nedjelja pripada domu, toplini doma. Mi smo već ovako, polako u predbožićnom vremenu, adventskom vremenu i tu svi uvijek govorimo o obitelji i ja sada ovdje apeliram i pozivam na sve one koji trebaju o tome odlučivati i razmisliti da upravo u ovakvom jednom ozračju i vremenu u kojem sada jesmo i koje je pred nama dobro razmislimo kako je onim prvenstveno ženama koje bi trebale na ove blagdane, uoči blagdana provoditi svoje vrijeme umjesto uz svoju djecu, uz svoju obitelj, u svojem domu u trgovačkim centrima i opsluživati nas koji idemo kupovati. I dobro si zamislimo i mi koji smo građani, koji ne radimo u tim centrima da li je baš nužno ići kupovati nedjeljom, da li je baš nužno ići nedjeljom u trgovačke centre. Nije nužno, nije potrebno i mi sami u principu generiramo taj problem ne razmišljajući o onima koji su tamo, koji tamo moraju biti radi toga jer kupci dolaze. Nema tu nikakvih velikih ekonomskih računica. Razgovarao sam sa ljudima koji su i vodili trgovačke centre, promet nedjeljama nije značajan, nije velik i nitko ništa neće izgubiti. Zato ćemo mi evo i na našim sastancima saborske većine otvarati ovu temu i tražiti da se stvarno naprave izmjene zakona ili novi zakoni kako bi se rad nedjeljom zabranio a onima koji će raditi dodatno značajno više platio. Hvala lijepa.
Idemo sada na 10.-tu raspravu, Klub zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Proteklih 40 minuta čuli smo brojne navode, optužbe, laži o korupciji i to u prvom redu od čelnih ljudi, predstavnika korupcijske antikoalicije. Naime, pokušavaju napadajući druge sakriti korupciju ili nerazjašnjenje poslove unutar njihovih stranaka, stranaka te korupcijske antikoalicije. Naime, nije mi jasno i pitamo se, pita se cjelokupna hrvatska javnost kako to da članovima te koalicije ne smeta da kandidat kojega podržavaju u izborima za predsjednika države, da g. Zoran Milanović ulazi u kampanju, u borbu za jedno od, za najvažnije mjesto u Hrvatskoj, za predsjednika Hrvatske a da pri tome cjelokupnoj hrvatskoj javnosti taji, ne želi reći s kime je, koji su to njegovi poslovni partneri bili u protekle 3 godine dok nije bio premijer nakon što je izgubio izbore za, parlamentarne izbore. Kako je to na temelju tih poslova i ugovora ostvarivao višemilijunsku dobit i da o tome hrvatski građani koji idu na izbore nemaju pojma. Koji su razlozi, postavljamo pitanje onima koji ga podržavaju, prije svega njemu osobno da se hrvatskoj javnosti ne, javno objavi podatak koji su to bili partneri, s kime ste surađivali, koji su to bili ugovori, kako je došlo do te milijunske dobiti i zbog čega ste isplaćivali sebi minimalni dohodak, minimalnu plaću. Prema tome, to je, to su, to su podaci koje trebamo znati i prije svega to raščistiti i kad to raščistite, kad budete s time upoznali hrvatsku javnost vi i on, vi koji ga podržavate i on, onda možete govoriti o drugima. Dok ne počistite pred svojim pragom, ne možete čistiti pred .../nerazumljivo/... i nemate vjerodostojnost čistiti i pred tuđim pragovima i optuživati druge. Kako to da vam ne smeta da predsjednik SDP-a dobije poklon od privatne tvrtke u iznosu od 260 tisuća kuna i na to ne plati porez na dohodak? I to ništa, to se apsolutno, to preko toga prelazite, šutite, to ništa nije sporno. A sporno je sve ono što drugi rade. Vrlo interesantno, vrlo je to jako uvjerljivo djeluje od strane ove, kako sam ih nazvao, korupcijske anti koalicije. S druge strane čujemo da Vlada skriva podatke o putu, o službenom putu u Helsinki. O tome smo se već u nekoliko navrata kao stranka i Vlada su se očitovale. I mjesto da se utvrdi kako se tu Vlada i stranka ponašala manirom dobrog gospodara jer niti za jednu lipu nije opteretila državni proračun. Dapače, ovdje se pokušava na ovoj stranci i Vladi nabaciti, klevetati kako se služi javnim sredstvima kako bi nešto ... [[Govornik se ne razumije.]] dakle to je apsolutno zamjena teza i konačno bi trebalo Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa baviti se uistinu sukobom interesa, ne izlaziti iz ovlasti koje su im zakonom date, a uostalom na to su je već upozorili i sudovi i očekujemo upravo da Upravni sud u Hrvatskoj se očituje o tome ima li pravo povjerenstvo ulaziti u to da li je ili nije kršenje načela djelovanja zastupnika ono čime se treba baviti povjerenstvo, umjesto da se bavi onime što mu je zakon naložio, a to je isključivo sukob interesa. Hvala.
Došli smo do kraja slobodnih rasprava pa prelazimo sada na točke dnevnog reda. Prva je: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obrtu, drugo čitanje, P.Z. br. 749. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava i čl. 172. u vezi s čl. 190. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo, a amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molio bih sada predstavnika predlagatelja da da dodatno obrazloženje. S nama je poštovani ministar gospodarstva, poduzetništva i obrta, Darko Horvat. Izvolite ministre.
Poštovani predsjedniče HS-a, poštovani saborske zastupnice, saborski zastupnici. Prije ovog kratkog uvodnog izlaganja, dozvolite mi samo jednu rečenicu. Mi se sa predmetnim amandmanom Odbora za zakonodavstvo slažemo i samim time prihvaćamo ga i postat će sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Postupak izmjena i dopuna Zakona o obrtu pokrenut je u svrhu unaprjeđenja sustava obrazovanja za vezane obrte temeljenom na naukovanju kao modelu obrazovanja koji sadrži karakteristike dualnog sustava obrazovanja, a koji je u Hrvatskoj u provedbi na ovakav ili onakav način negdje od 2003. g. Ovim se zakonom ujedno provodi usklađivanje s odredbama Zakona o sustavu državne uprave, a slijedom toga, trebao bi stupiti na snagu 1.1.2020. g. Naukovanje omogućuje lakše usvajanje znanja i vještina u strukovnom obrazovanja. Osigurava visoku zastupljenost praktičnog dijela nastavke u praktikumu škole i u gospodarstvu te rezultira boljom zapošljivošću mladih. Prednost obrazovanja za vezane obrte je stjecanje kompetencija u samom i neposrednom radnom procesu. Proces naukovanja traje 3 godine, a ukupan broj sati nastave razlikuje se ovisno o zanimanju, međutim, svi programi obavezno uključuju 2600 sati praktične nastave, dakle kroz 1., 2. i 3. godinu 900+900+800, koji se većinom ili dijelom provodi u gospodarskim subjektima odnosno minimalno 70% sustava naukovanja u samim gospodarskim subjektima. Još jedna od specifičnosti ovog modela obrazovanja je da nakon završenog naukovanja učenik polaže pomoćnički ispit koji sada postaje naučnički ispit, a temeljem kojeg se neposredno dokazuju izlazne kompetencije te ostvaruje vanjsko vrednovanje obrazovanja izradom praktičnog uratka pred komisijom u kojoj su osim nastavnika struke uključeni i obrtnici odnosno majstori. Sukladno programu Vlade RH u mandatu 2016.-2020. u okviru temeljnog cilja obrazovanje, znanost i šport, kao specifični cilj definiran je obrazovni sustav koji se usklađuje s potrebama tržišta rada. Slijedom navedenog, temeljem ovih izmjena i dopuna, zakonom, novim modelom zakona uređuje se sustav obrazovanja za vezane obrte. Provedba pomoćničkog ispita koji se ovim zakonom preimenuje i naučnički ispit, prelazi iz nadležnosti HOK-a, kako je to bilo 2013. g. Izmjenama i dopunama Zakona o obrtu u dijelu koji je vezan uz pomoćničke ispite željeno je redefinirati koncept pomoćničkog ispita, zatim uskladiti proces polaganja završnog ispita i pomoćničkog ispita koji se sada polažu neovisno jedan o drugome te njegovu provedbu staviti u nadležnost HOK-a. Naime, pomoćnički ispit koji se ovim zakonom preimenuje u naučnički ispit sastavni je dio završnog rada te se sastoji od radne probe kojim se provjeravaju praktična i teoretska strukovna znanja kao i vještine potrebne za obavljanje poslova određenog obrta pred stručnim povjerenstvom. Kao dokaz o uspješnom položenom naučnikom ispitu te stečenim ključnim i stručnim kompetencijama i stečenom radnom iskustvu, Hrvatska obrtnička komora izdaje dodatak svjedodžbi o naukovanju. Propisivanje osiguranja kvalitete provedbe naučničkog ispita, te vanjsko vrednovanje ovog procesa od strane nadležne Agencije za vanjsko vrednovanje i obrazovanje. Propisivanje osiguranja kvalitete provedbe naukovanja kroz formiranje neovisnog tijela sastavljenog od ključnih dionika Ministarstva nadležnog za obrt, HOK-a, HGK-a i Agencije nadležne za strukovno obrazovanje, a koje će imati zadaću stručnog nadzora kvalitete provedbe naukovanja kod obrtnika i pravnih osoba kako bi se prevenirali problemi u provedbi naukovanja, te savjetodavnu ulogu u smislu pružanja pomoći obrtnicima i pravnim osobama prilikom izvedbe ili provedbe naukovanja. Propisivanje suglasnosti ministru nadležnom za obrt za plan strukture upisa učenika u programe za stjecanje i kvalifikacija za vezane obrte čime se osigurava neposredan utjecaj gospodarskog sektora na strukturu upisa u srednje strukovne škole u cilju osiguravanja maksimalnog utjecaja gospodarstva na usklađenost kvalifikacija s potrebama gospodarstva i tržišta rada, strukovni kurikulum za stjecanje kvalifikacija iz sustava vezanih obrta izrađuje Ministarstvo nadležno za obrt. Propisivanje nadležnosti za donošenje programa za edukaciju mentora u gospodarstvu, Ministarstvu gospodarstva, poduzetništva i obrta, a za čiju provedbu će biti nadležna HOK i HGK. Program ima za cilj osigurati odgovarajuće obrazovanje mentora u gospodarstvu kojima će se ojačati kapacitet gospodarskih subjekata koji provode učenje temeljeno na radu za kvalitetno obavljanje dijela poučavanja koje se odnosi na stjecanja praktičnih znanja, umijeća i sposobnosti učenika kao dijela strukovnog kurikuluma za stjecanje određenih strukovnih kvalifikacija, deregulaciju vezanih obrta za čije obavljanje je kao poseban uvjet stručne spreme propisan majstorski ispit. Osobama koje imaju odgovarajuće srednje strukovno obrazovanje omogućava se registracija vezanog obrta za čije obavljanje je kao uvjet propisan majstorski ispit bez obveze polaganja majstorskog ispita ukoliko ima najmanje 10.g. radnog iskustva na tim ili takvim poslovima. Time se liberalizira pristup tržištu rada, odgovarajuće vrednuje stečeno radno iskustvo i stimulira osnivanje obrta. Inicijalno je u zadanom slučaju traženo 15.g. radnog iskustva, ali se nakon prvog čitanja i uvažavanja primjedbi dvaju zastupnika odnosno zastupnice i zastupnika usvojilo ili usvojio njihov prijedlog, pa se 15 smanjilo na 10.g.. Kao doprinos administrativnom rasterećenju obrtnika izmjene i dopune obuhvaćaju ukidanje naknada za obrtnicu i odobrenja za obavljanje domaće radinosti i sporednog zanimanja. Ukidanje Pravilnika o djelatnostima koje se mogu obavljati kao sezonski obrt, te produljenje ukupnog trajanja sezonskog obrta sa postojećih 6 na novo ili novih 9. mjeseci. U svrhu poboljšanja i unapređenja komorskog sustava uvodi se predsjedništvo kao tijelo HOK-a kao savjetodavnom, sa savjetodavnom i izvršnom funkcijom, propisuje rok o raspisivanju izbora za članove tijela za jedinstveni komorski sustav, te ozakonjuje uspostava Centra za mirenje koji već duže vrijeme funkcionira pri komori sukladno zakonu kojim je uređeno mirenje. Preostali dio izmjena odnosi se na nomotehničko poboljšanje teksta, pa slijedom navedenog predlažemo HS da predmetni zakon i usvoji. Hvala lijepo.
Zahvaljujem ministre, 4 replike, prva je na redu poštovana kolegica Čikotić, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče HS. Iznimno mi je drago što je danas s nama ovdje ministar kako bi pokazao da su mu obrtnici bitni. Klub MOST-a i ja osobno pozdravljamo ovo pojednostavljivanje vezano za majstorski ispit, a isto tako i da se napokon krenulo sa isplatom stipendija koje danas iznose više nego ikad za obrtnička zanimanja. Hvala.
Želite odgovor? Ne, dobro. Kolega Mrsić izvolite, vi ste drugi.
Poštovani ministre, pitat ću vas pitanje koje nije baš tu vezano uz zakon, al je vrlo aktualno, vi se uvijek pokazujete u medijima pokazujete kao spasitelj, pa ste tako spasili Uljanik i pustili ga niz vodu, sad se u Đuri Đakoviću također pokazujete kao spasitelj i jel vam teško gledati radnike Đure Đakovića kako s mukom gledaju kako njihova egzistencija i njihov ponos se urušava, obećavate, obećavate kao što ste obećavali i u Uljaniku, očito da želite napraviti sve isto, smiriti situaciju jer su predsjednički izbori, a ne želite gledati da će se desiti stvari kao i u Uljaniku i ono što je najgore, očito da ne radite svoj posao jer da radite svoj posao onda se ne bi desilo ovo što se desilo u Đuri Đaković, ljudi nemaju plaću, ide Božić, obećavate da će plaća biti isplaćena, al mislim da samo kupujete vrijeme, pa sad recite javno [[Upadica: Hvala vam]] građanima i radnicima Đure Đakovića [[Upadica: Hvala kolega Mrsić]] zašto to radite.
Ovo pitanje nije izravno vezano za temu, to znadete, ali izvolite … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Kolega Maras, vas nije niko ništa pitao, izvolite kolega Horvat.
Hvala poštovani predsjedniče HS. Moj je nekako savjet prijateljski i poštovanom saborskom zastupniku Marasu i poštovanom saborskom zastupniku Mrsiću da mi ne pomažu jer da su si oni sami sebi pomagali u zadnjih 5.g., ja bi se danas bavio sa kreativnim stvarima, a ne nasljeđem onoga što su oni ostavili ovoj Vladi. Ja sam obećao isplatu plaće za 9. mjesec, plaća za 9. mjesec je isplaćena ja sam obećao radnicima isplatu plaće za listopad mjesec i drugi tjedan će plaća biti isplaćena pa vas isto tako molim, u petak, slijedeći petak kad ćete glasovati, kad ljude dobe plaću, ako imate imalo ljudskog dostojanstva, samo da se ispričate i radnicima i hrvatskoj javnosti. Hvala lijepo.
Kolega Maras, sada ste vi, izvolite.
Hvala lijepa. Zvali su me mnogi obrtnici u Varaždinskoj županiji nakon najave ministra da će Hyundai tamo napravit tvornicu, čekaju poslove, zvali su me mnogi obrtnici i iz Istre, iz Pule i Rijeke i kaže, Kinezi samo šta nisu preuzeli brodogradilišta na najavu ministra Horvata i pokrenulo se gospodarstvo, sad ćemo i u Đuri Đakoviću da dođu Amerikanci da preuzmu tvornicu, znači sve te najave dovoljno govore o ozbiljnosti ministra i on mi više izgleda kao Hans Christian Andersen nego kao ministarstva gospodarstva, znači priča bajke ljudima a napravio nije ništa. Ali ono što mene zanima i ono što ja vidim iz ovoga zakona da je frend Ranogajec, HDZ-ovac, župan nesuđeni Krapinsko-zagorske županije, ubacio značajno Hrvatsku obrtničku komoru unutra da opravda svoje postojanje i ovaj zakon se isključivo donosi kako bi njemu učvrstilo se pozicija u HOK-u. Znači, to nema veze sa obrtnicima, nema veze sa naukovanje, ima veze jedino sa HDZ-om i HOK-om. Hvala lijepo.
Izvolite, odgovor, ministre.
Hvala poštovani predsjedniče. Ja sam igrom slučaja i nesreće imao priliku 2016. g. doći na mjesto ministra poduzetništva i obrta i zatekao situaciju koja moram priznati je i ljudima u ministarstvu a i nama koji smo tad došli uredit taj sustav, pritisnula suze na oči jer onih vaših 68 milijuna kuna koje ste nam ostavili u miraz neplaćenih računa, sanirali smo i danas takvih situacija nema a bojim se da jednog dana kada se opet takva filozofija bude slila u tu kuću koja se zove Ministarstvo gospodarstva i poduzetništva, imat ćemo negativne trendove kakve smo imali 2012., 2013. i 2014. godine. Dakle, vas se ne usudite nazvat obrtnici iz Varaždina jer ti ljudi od vas okreću leđa jer znaju dobro što ste im učinili tih godina ali ti ljudi zovu i znaju da je Hyundai ušao u Hrvatsku [[Upadica predsjednik: Hvala, kolega.]] i investirao [[Upadica predsjednik: Ministre Horvat.]] u Rimac automobile i još će investirat.
Vrijeme isteklo. Idemo još, imamo jednu repliku, kolegica Glasovac, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, uzeli ste si ovim zakon dosta prava i mogu reći da je HOK pobijedila sustav obrazovanja i skoro potisnula iz ovog djela JMO programa. Međutim uz neka prava idu obveze. Moje pitanje vama glasi: Kako namjeravate spriječiti dosadašnju zlouporabu učenika u smislu da su vrlo često služili kao jeftina ili besplatna radna snaga odnosno i one propisane zakonom niske naknade, vrlo često im nisu isplaćivane? Drugo, kako namjeravate spriječiti to da se učenici na naukovanju koriste kao pomoćna snaga pa ako se obrazuju za kuhara da se koristi odnosno zloupotrebljava ne da bi se naučilo biti kuhari nego da peru recimo ono najgore, crno posuđe? Kako namjeravate osigurati kvalitetu nakon licenciranja obrta njegovim praćenjem? To su moja tri pitanja vama, vrlo konkretno.
Hvala, odgovor, izvolite.
Poštovana saborska zastupnice, vrlo jednostavno. Sve ono što niste uradili kao pomoćnica, to ćemo uraditi mi i ja sa svojim timom. Dakle, mi smo već za ovu školsku godinu osigurali 220 milijuna kuna za stipendije učenicima, osigurali smo mogućnost da mentori koji će tu djecu educirati povrate jedan dio onoga što će poduzetnik investirati u njih, vratit ćemo i jedan dio naknada koji će poduzetnici plaćati toj djeci koja će biti na praktičnom djelu naukovanja a sami poduzetnici koji će se uključiti u jedan specifičan sustav tzv. dualnog obrazovanja o kojem vi imali ste prilike 4,5 g. priču pričati ali nijedan konkretni korak po tom pitanju niste poduzeli. Dakle mi ćemo u ovoj godini školskoj, gotovo 220 milijuna kuna investirati u nešto što je ključ uspjeha, u povezivanje srednjih strukovnih škola i obrtničkih i radionica trgovačkog društva [[Upadica predsjednik: Hvala.]] Dakle, moj vam je vrlo odgovor [[Upadica predsjednik: Ministre, ministre.]] vrlo jednostavan a odgovor je jednostavan.
ne dobacujete iz klupa. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Pa ne postoji u našem pravilniku da ako niste zadovoljni odgovorom, vičete iz klupe. Možda ćemo to uvest, predložite to. Idemo sada dalje, žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne, onda otvaram raspravu, prva je na redu poštovana kolegica Nada Turina-Đurić u ime Kluba zastupnika GLAS-a. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Kolegice Glasovac, ja vam da ne dobacujete iz klupe. Dobivate opomenu sada.
Poštovani g. predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi ministre sa suradnicima. Evo nekoliko riječi o drugom čitanju, vidjela sam da ste se sa smiješkom i meni obratili kad ste obrazlagali uvodno zakon odnosno drugo čitanje gdje ste rekli da ste uvažili neke od primjedbi, između ostalih je i naša primjedba, primjedba kluba GLAS-a išla u pravcu toga da bi trebalo smanjiti broj godina radnog iskustva za status majstora odnosno mogućnost otvaranja obrta kao majstor za određenu struku, tad smo naveli i razlog koji je sasvim konkretan i jasan a to je da pojedini menadžeri koji vode tvrtke od nekoliko tisuća djelatnika, za taj posao ne moraju imati više od 5 g. radnog iskustva i da smatramo da nije potrebno sa 15 g. što je užasno ustvari dug period, skoro pola radnog, ukupnog radnog staža, tražiti za zanatska zanimanja i hvala vam na tome da ste to uvažili iako smatramo da je možda moglo biti još i manje, no nadamo se da ste konzultirali struku koja je rekla da je 10 godina je to upravo neka granica koja će nas zadovoljiti. Znači ovaj zakon koji želi ići u pravcu olakšanjem funkcioniranja obrtničkih zanimanja, a time znači i sam, otvaranja samih obrta i njihovog funkcioniranja naravno da ćemo podržati sve ono što u tom pravcu ide, a ovaj zakon ide, ide u tom pravcu. Ono što smo u prvom čitanju zamjerali je to da se eto periodično ovako mijenjanjem vlasti zakoni mijenjaju prema potrebi odnosno prema utjecaju pojedinih interesnih skupina, što nije dobro i to bi svakako trebalo, trebalo zaobilaziti ubuduće. Znači, ako se pokazuje u nekakvom, nekoliko godišnjem razdoblju, da li je to 3, 4, 5 godina da nešto funkcionira na dobar način da onda ne bi samim time što se eto promijenila aktualna vlast nužno bilo potrebno mijenjati ili pogodovati nekima pa mijenjati zakone na taj način da im se pogoduje. To bi trebalo izbjegavati ubuduće. Kažem, obrtništvo kao takvo kod nas baš ne cvatu mu ruže, bilo je raznih pokušaja da se spoji evo i ovaj zakon u svom obrazloženju kaže da se mijenja, zato jer pokušava potrebe tržišta i gospodarstva zadovoljiti nekim promjenama i zahvatima unutar zakona, što ok može se priznati da dijelovi ovih prijedloga idu u tom smjeru zato ćemo mi ovaj zakon i podržati, ali smatramo da ovaj zakon odnosno ova problematika je možda više problematika koju bi trebalo rješavati Ministarstvo obrazovanja, ali prethodno bi trebalo donijeti međuresorne neke odluke. Znači u suradnji Ministarstvo gospodarstva, Ministarstvo rada, Ministarstvo obrazovanja, koji bi donijeli određene strateške ciljeve gospodarstva, a onda unutar gospodarstva posebno važno obrtništva u smislu olakšavanja pozicije obrtnika, malih poduzetnika koji čine veliki dio hrvatskog gospodarstva, a koji se trenutno nalaze u ogromnim problemima. Zbog čega? Zbog nedostatka stručne radne snage odnosno majstora. U kom pravcu će to obrtništvo općenito u tom segmentu ići dalje u RH mi u suštini ne znamo osim što znamo da želimo to poticat. Nismo sasvim razvidno rekli niti znamo gdje će se to obrtništvo nalaziti za nekakvih 20 godina, koji će to majstori biti u tih 20, narednih 20 godina biti potrebni odnosno koje će biti potrebno obrazovati. Da na tome nismo inzistirali u prethodnih 20, 30 godina to je vidljivo danas na tržištu rada. Znači mali poduzetnici i obrtnici su u stravičnim problemima vezano uz radnu snagu. Nekako čini mi se da još uvijek zatvaramo oči osim što smo otvorili uvozne kvote za uvoz radne snage, paralelno s tim nismo učinili da obrtnicima olakšamo da tu istu radnu snagu koju će dobiti iz nama vjerojatno susjednih zemalja sa istočnog dijela Europe, da tu radnu snagu i adekvatno brzo mogu ovdje legalizirati. To što mi smo rekli da sad mogu doći tko hoće, to ne znači da smo olakšali poduzetnicima i obrtnicima, otiđite na bilo koji šalter MUP-a pa ćete vidjeti kako izgleda prijava radne snage koja dolazi izvan, izvan granica Hrvatske. To je nešto prestrašno i prestrašno je na koji način se birokracija unutar tog ministarstva odnosi prema našim poduzetnicima vraćajući ih višekratno sa razno raznim upitnicima, dokumentima, fotokopiranim i ne fotokopiranim, dokumentima ovjerenim i neovjerenim i koje kakvim otežavajući ima užasno posao jer obrtniku je najčešće propade 1, 2 ili 3 radna dana tokom mjeseca samo za obavljanje tih poslova, a kao što znate naši obrtnici nemaju sekretarice, tajnike i tajnice koji umjesto njih takve poslove mogu obaviti jer ih naprosto ne mogu platiti. Znači nije mi jasan taj, nije nam jasan taj, to proklamirano zalaganje za obrtništvo, a istovremeno unutar nekih drugih resora, da li se ovdje radi o MUP-u ili se radi o Zavodu za zapošljavanje ili odnosno Ministarstvu rada, da to ne funkcionira na način da zajednički rade na tome da obrtnicima omoguće samo da funkcioniraju, oni ništa ne traže nego da normalno funkcioniraju. A budimo tu sasvim iskreni, ako se tu strateški ne postavimo i ako Vlada ne poduzme sasvim konkretne mjere da se to promijeni, da mi nećemo, ako ne spasimo sada obrtništvo mi ga nećemo spasiti ni za 20 godina. A ovakve stvari koje mi donosimo, evo čak i ovo što vi predlažete to može tek dugoročno spasiti obrtnike odnosno proizvest dovoljan, temeljem ovog kad ćemo mi imati dovoljan broj majstora odnosno stručnih radnika koliko nam ih u Hrvatskoj danas treba, a kojih nema. Naprosto ih nema, a nema ih više ni u prvim susjednim državama, niti su zainteresirani doći u Hrvatsku. Znači to mi moramo hitno rješavati, tu nema, to je već trebalo biti riješeno prekjučer ono što se kaže, a ne danas. No naravno, vi ćete reći da je bolje da se počne rješavat ikad nego nikad i ja bih se mogla s tim i složiti, ali nema tu strateškog promišljanja i ako ćemo strateški promišljati onda razmišljamo o Hrvatskoj kako će izgledati za 10,15,20,30 pa čak i 50 godina da nam se ne bi dogodilo upravo ovo jer se nije prije 30 godina razmišljalo na adekvatan način zato danas imamo probleme koje imamo, čak je ona bivša država koja je bila socijalistička i nije baš pretjerano poticala poduzetništvo razmišljala, ja bih rekla bolje nego što smo mi prije tridesetak godina razmišljali o obrtnicima i o zanatlijama, pa eto imamo onda situaciju kakvu danas imamo. Svi su pobjegli od tih zanimanja, a danas su ta zanimanja i ti poslovi i dobro plaćeni i više nisu onako prljavi ko šta su se nekad kao takvi obilježavali i ocrnjivali u našem društvu nego su pristojni poslovi u kojima se može dobro zaraditi i za kojih ima posla. Zato trebalo bi uvesti neke, neću reći čak ni mjere nego naprosto bi trebali oni koji vode pojedine resore organizirat službe na način da budu stvarno na usluzi našim poduzetnicima i našim obrtnicima, a ne da im zagorčavaju život na pojedinim šalterima i u pojedinim službama i birokratskim procedurama ustvari im oduzimaju kruh. To je ono što bi mi prvo trebali riješiti, a onda naravno i pitanje ovih što sam spomenula migracija odnosno imigracija i gospodarskih migracija vezanih uz radnu snagu gdje je to jedino rješenje koje se na brzinu može pokriti ovu situaciju koju danas imamo, znači proizvodnja nekih novih kadrova u nekoj perspektivi je minimalno pet, a onda i više godina do 20, 30 godina šta školovat, koliko školovat takvih ljudi i na koji način ih školovat da budu kvalitetni kadrovi i da ih imamo dovoljno. To mi nedostaje iako kažem ne može čovjek biti protiv pojednostavljenja nekih procedura koje su ovdje ugrađene u ovaj zakon i evo hvala vam što ste i našu primjedbu uvažili. Mi ćemo ovo podržati, ali apeliramo na vas kao ministra gospodarstva da potaknete jer mislimo da bi vi upravo trebali to potaknuti, da potaknete malo snažnije zagovaranje prije svega strateških odluka, a onda i ovih sasvim praktičnih, ja bih rekla tehničkih čak, odluka koje se odnose na sporost naše administracije, birokratizaciju svega i otežavanje kroz to otežavanje poslovanja naših obrtnika. A onda naravno i posljedično drastično smanjenog interesa za takva zanimanja jer većina mladih ljudi smatra da je to pre neinteresantno, da je to pre komplicirano, a osim toga da im ne daje status koji bi oni htjeli, što naravno nije tako, ali nismo uspjeli kao društvo se izdići iznad toga. Zato kao ministar mislim da možete puno učiniti na promociji jednog takvog promišljanja poduzetništva. Evo ja se zahvaljujem na ovome što smo na ovom našem malom slatkom zadovoljstvu da smo vas u nešto uspjeli u prvom čitanju uvjeriti odnosno da smo vas potaknuli da razmišljate na širi način. Hvala još jednom i klub GLAS-a će podržati prijedlog ovog zakona. Hvala lijepo.
Idemo sada na drugu raspravu, poštovani zastupnik Branko Hrg, Klub zastupnika HDS-HSLS-HDSSB-a. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicama. Kao i u prvom čitanju naš klub će podržati ovaj prijedlog zakona. Smatramo da on nudi određena poboljšanja u obrazovnom dijelu, no nekoliko samo rečenica vezano uz opću problematiku, opće stanje u obrazovanju za strukovna zanimanja. Svi znamo da imamo velikih problema sa strukovnim obrazovanjem, znamo da smo desetljećima minorizirali strukovna zanimanja, da smo ih obezvređivali, da je to bila sramota biti u strukovnom zanimanju, da smo svi bili usmjeravani ono odite, ako ne budete išli u školu budete morali raditi, pa je tako to došlo na naplatu sada. Zato se sada ne trebamo čuditi kad nemamo djece, mladih ljudi koji upisuju strukovna zanimanja. A kad tome dodamo još situaciju da smo i tu nedefinirani, da nam je taj sustav obrazovanja u ovom strukovnom obrazovanju totalno u jednoj, može se reći anarhiji, da ustvari ne znamo točno što hoćemo i kako obrazovati mlade ljude, onda dolazimo u situaciju da je jako teško naravno i danas upisivati mlade ljude u strukovna zanimanja iako ona nose jednu pravu financijsku stabilnost kasnije kada se završi zanat. Dakle onaj tko završi zanat, onaj tko zna nešto svojim rukama raditi taj sigurno kruha neće biti gladan. Ali svi zajedno moramo više raditi upravo na promociji takvih zanimanja, na dizanju statusa tih ljudi, da ti ljudi shvate da su itekako važni da je to vrlo časno i pošteno i da život od svojih ruku, od svog zanata je nešto najbolje što čovjek u stvari može imati. Ove, ovaj zakon i ovo uvođenje, dakle novosti i poboljšanja u obrazovni sustav kao što je već i bilo naglašavano i u raspravama i u prvom čitanju, pa i danas ovdje u drugom, neće do kraja uroditi plodom jer jednostavno naši programi u obrazovnom sustavu nisu spremni provoditi ovo, rekao sam to i u prvom čitanju, ponovit ću i danas, ne možemo u školama raditi upisne kvote prvenstveno i isključivo po kadru koji trenutno imamo u školi, a vrijeme juri, tehnologije napreduju, ne otvaramo nova zanimanja, ne otvaramo atraktivnija zanimanja, ne mijenjamo im nazive, ne prilagođavamo se vremenu i nemojmo se čudit što se mladi ljudi neće upisivat za zidara, za tesara, za stolara, ne znam za što još ne. Danas ta zanimanja imaju više mogućnosti i naziva i specijalizacija i razno raznih boljih aktivnosti, a u drugom dijelu omogućavanje prakse, dakle to je ono što je i glavna stvar u izmjenama ovog zakona, dakle nema, nema nikakve šanse da pojačane dobijemo upisivanje mladih ljudi u obrtnička zanimanja ako oni neće već nakon prve godine završene srednje škole osjetiti i materijalno da zarađuju, da dobivaju plaćeno za svoj rad koji rade na praksi iako neće na praksi provoditi praktički više vremena nego u nekakvom teoretskom obrazovanju, ne može se majstor postati sjedeći u školskoj klupi i biflati iz udžbenika, knjiga ili interneta, svejedno otkud, s tableta, ne može, on mora biti u praksi, on mora biti u radioni, on mora imati uz sebe čovjeka koji taj posao zna, koji će ga pripremat, koji će ga educirat i koji će, kojemu će također biti to nadoknađeno u materijalnom smislu, kad to uspijemo poravnat, kad nam iz Ministarstva gospodarstva i Ministarstva obrazovanja dođe do tog jednog suživota da tako kažem onda možemo očekivati da će se počet nešto događat, da će se mladi ljudi počet više upisivat u strukovna zanimanja. Da ne govorim o onom drugom dijelu što ih čeka kad postaju obrtnici, koje sve terete nabijamo istog trena ne leđa, to je onaj drugi dio i to je smanjeno, ta presija i represija se smanjuje, ali nje još uvijek ima previše. Nije normalno da nekog malog obrtnika godišnje obiđe par inspekcija, pa pusti ga neka radi 5.g., pusti ga neka radi 5.g., neće on pokrast državu, neće on pokrast državu, država se pokrade u velikom sustavu, veliki sustav jednim klikom na računalu pokrade koliko svi obrtnici u RH ne mogu godinu dana, a mi ih gazimo i drobimo, ubijamo im volju za rad i to je istina, pitajte obrtnike, govore vam to svakodnevno, manje je nego što je bilo, al još uvijek je previše. I treće, u obrazovne programe makar fakultativno, ponavljam to opet ispočetka i u prvom sam čitanju, makar fakultativno se moraju ubaciti predmeti gdje će se tu našu djecu već od osnovne škole, pa da ne kažem od vrtića učiti da budu poduzetnici, da budu obrtnici, da budu samostalni i onda ih voditi kroz čitav obrazovni sustav, a ne ih ostavljat da čekaju radno mjesto negdje u nekom uredu i misle da su postigli cilj, nisu, nisu jer imamo niz slučajeva da su ljudi koji su završili zanat, izučili zanat, otvorili obrte, otvorili firme, vrlo brzo prestigli u svom društvenom standardu, u svom osobnom standardu, one koji su završavali fakultete, imaju doktorate, magisterije, ne znam što, vrlo brzo, ali okrenimo tu priču, ako hoćemo imat majstore, ako hoćemo imati ljude koji će biti u krajnjem slučaju zadovoljni sa sobom, a znamo ono staro pravilo samo zadovoljni ljudi mogu stvarati uvjete da na kraju i država bude ta u kojoj svi žele živjeti i koja je svima povoljna i slobodni ljudi i slobodni ljudi. Obrtnici moraju bit slobodni ljudi. Ja ministre molim stvarno da još vidite i dalje da se ta represija na obrtnike, na male poduzetnike smanjuje, umanjimo te inspekcije, umanjimo te kontrole, neka dolaze rjeđe, neka ih ne ubijaju u samom startu dok krenu raditi, dakle apsolutno podržavamo ovaj prijedlog. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Hrgu, prije nego što idemo na iduće izlaganje, molim vas da zajedno pozdravimo učenike i učenice Srednje škole Ivana Meštrovića iz Drniša. Dobro došli! … [[Pljesak]] Sada pozivam poštovanu kolegicu Branku Juričev-Martinčev u ime Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče, poštovani ministre sa suradnicama, kolegice i kolege, ovaj prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obrtu Klub HDZ-a će podržati. Vlada RH tj. resorno ministarstvo koje osluhuje potrebe, primjedbe, prijedloge gospodarstvenika, poduzetnika, obrtnika, prepoznalo je probleme koje svakodnevno ističu a to je nedostatak stručnih kadrova i loše strukovno obrazovanje. Upravo ovim zakonom želi se obrazovni sustav uskladiti s potrebama tržišta rada. Ovim prijedlogom treba biti unaprijeđen sustav obrazovanja za vezane obrte koji se provodi po modelu naukovanja temeljem kojeg se stječu vještine za samostalni rad, usvajaju poduzetničke vještine neposredno u gospodarstvu te olakšava prelazak u svijet rada. Nadalje, u svrhu smanjenja administrativnog opterećenja obrtnika i fizičkih osoba koje obavljaju domaću radinost i sporedno zanimanje, planira se i ukidanje obrtnice i cijene odobrenja za obavljanje domaće radinosti i sporednog zanimanja. Treće što se ovim zakonom donosi i mijenja, obzirom na potrebe tržišta vezano za sezonsko obavljanje djelatnosti, ukazala se potreba za produljenjem ukupnog sezonskog obavljanja obrta sa 6 na 9 mjeseci i ukidanje Pravilnika o djelatnostima koje se mogu obavljati kao sezonski obrti. Naime, ovisno o trendovima na tržištu kao i osobnom odabiru obrtnika smatra se da sezonsko obavljanje ne treba uvjetovati popisom djelatnosti. Posebno ugostitelji koji nisu u mogućnosti ni spremni raditi svih 12 mjeseci, posebno kod nas u Priobalju, a naše sezone su sada sve dulje, znači preko 6 mjeseci do sada nisu bili u mogućnosti raditi sezonski dulje od 6 mjeseci. Upravo ovim izmjenama zakona oni će moći do 9 mjeseci biti registrirani kao sezonski obrt što znači da preostala 3 i više mjeseca u godini neće imati financijske obveze prema državi, djelatnicima i svemu onome što su imali do sada što će znatno rasteretiti njihovo poslovanje. Kada vidimo da je u RH bilo od 86.000 obrta, svega 7.500 oko 8,8% sezonski ove izmjene zakona će zasigurno doprinijeti da ih bude u većem postotku, ali i njihovoj financijskoj boljoj stabilnosti. Kada govorimo o ukidanju Pravilnika o djelatnostima koje se mogu obavljati kao sezonski obrt, vjerujem da će tu mogućnost posebno kod nas u Priobalju iskoristiti i neki građevinari. Znamo da sve više gradska odnosno općinska vijeća donose odluku kojom se zabranjuje izvođenje građevinskih radova u tijeku ljetnih mjeseci. sada to više nije samo od 1. lipnja do ne znam do 1. rujna nego kako je sezona sve dulja i kako se trudimo da naši gosti koji dolaze i u predsezoni i u posezoni imaju što veći mir, tako se zabranjuju i građevinski radovi pa vjerujem da će i građevinari kao i neki obrtnici čije se poslovanje naslanja na građevinarstvo i izgradnju objekata u Priobalju iskoristiti tu mogućnost te svoje poslovanje prijaviti kao sezonsko za 9 mjeseci. Ministarstvo gospodarstva, poduzetništva i obrta krenulo je s pripremama izmjena i dopuna zakona o kojima danas raspravljamo kako bi obrazovni sustav bio usklađen s potrebama tržišta rada. Nakon završenog naukovanja, a u sklopu završnog rada polagat će se naučnički ispit kojim se neposredno provjeravaju i dokazuju kompetencije te se ostvaruje vanjsko vrednovanje obrazovanja. Tako se predviđa model dualnog strukovnog obrazovanja u kojem poslodavci postaju partneri obrazovnim institucijama te zajedno odlučuju o programima i upisnim kvotama. Ove promjene su temeljene na primjerima najbolje prakse u Njemačkoj, Austriji i Švicarskoj. Smatramo da ova rješenja predstavljaju važan iskorak u smjeru jačeg uključivanja gospodarstva odnosno poduzetnika uz sve procese u strukovnom obrazovanju, što je također istaknuto i u preporukama za kvalitetno i učinkovito naukovanje iz ožujka 2018. godine te adekvatnijeg vrednovanja obrtničkog obrazovanja i prilagodbe čitavog sektora aktualnim tržišnim okolnostima. Sve vezano za te pomoćničke ispite, naučnički ispit, dio završnog rada i slično te tome koliko je do sada pristupalo pomoćničkom ispitu, čuli smo svega 42% učenika i promjene koje donosi novi zakon vam je detaljnije obrazložio i sam ministar. Ove sve novine ostavljaju i dovoljno vremena da se pripremi za novu školsku godinu po znatno dinamičnijim, povoljnijim i adekvatnijim pravilima za mlade koji se žele baviti obrtničkim zanimanjima, a kojih nam kronično fali. Sve navedeno napokon povezuje gospodarstvo sa sustavom obrazovanja što je i bio dio programa Vlade RH. Upravo u programu Vlade se predvidjelo preuzimanje primjera najbolje prakse iz zemalja koje imaju razvijeni dualni sustav strukovnog obrazovanja kojim mladi stječu vještine tražene na tržištu rada te time direktno pridonose povećanju produktivnosti i konkurentnosti poduzeća. Sa zadovoljstvom mogu konstatirati da i HOK i sami obrtnici su pozdravili sve ove izmjene i dopune, a ne treba zaboraviti da je čak 39% ukupnih poslovnih subjekata registrirano kao obrt odnosno u RH imamo aktivnih obrta 86.020. Naravno da ovisi od županije do županije npr. u mojoj Šibensko-kninskoj županiji je najveći udio obrtnika u privredi, čak njih 58%. Kako je i prijedlog ovog zakona u prvom čitanju dobio potporu u ovom Visokom domu tj. nije bilo nijednog glasa protiv navedenog prijedloga, očekujem isto tako da će biti usvojen i ovaj konačni prijedlog zakona, posebno što se on u odnosu na prvo čitanje ima minimalne razlike koje se odnose na nomotehnička usklađenja. Također treba pohvaliti i ministarstvo i Vladu što je prihvatilo i primjedbe čak zastupnika oporbe kolegice Turine iz GLAS-a i kolege Vlaovića iz HSS-a da se uvjet za registraciju vezanog obrta za čije je obavljanje propisan majstorski ispit omogući onim osobama koje imaju odgovarajuće srednje strukovno obrazovanje i stečeno radno iskustvo na tim poslovima smanji sa 15 na 10 godina. Ove izmjene su i u skladu sa programima i obećanjima Vlade gdje se smatra da privatni sektor je nositelj ekonomskog razvoja te nam je svima zadatak izgraditi poticajno, jednostavno i sigurno poslovno okruženje. Poduzetnici posebno mikro, mali i srednji te obrtnici i izvoznici oni su kralježnica gospodarstva. Vlada se obvezala i provesti cjelovitu poreznu reformu i olakšati uvjete poslovanja poduzetnicima i ulagačima, pa evo u proteklom tjednu imali smo raspravu i usvojili smo 4 paket porezne reforme sa kojim dodatno rasterećujemo i naše građane, ali i obrtnike i poduzetnike za dodatnih 2,3 milijarde kuna što znači sa prethodna tri paketa ukupno rasterećenje za gotovo 9 milijardi kuna. Također se obvezala razvijati obrazovni sustav u povezanosti sa gospodarstvom što upravo činimo ovim zakonom. Vlada time provodi politiku jačanja obrtništva, malog i srednjeg poduzetništva od onih tradicionalnih preko turističkih i poljoprivrednih pa sve do visoko inovativnih uz naravno porezna rasterećenja. Protekli, prošli tjedan u Solarisu organiziran i 32. Kongres ugostitelja i turističkih djelatnika Hrvatske obrtničke komore i tamo su se pohvalili napori Vlade kojim se i financijski i administrativno nastoje rasteretiti obrtnici uz posebnu brigu o unapređenju strukovnog obrazovanja potporama majstorima, mentorima, iznosu osiguranih stipendija za učenike itd. Jučer smo mogli čitati također da je i predsjednik Hrvatske gospodarske komore gospodin Luka Burilović ističe situaciju u privatnom sektoru kojem nedostaje radne snage, pa i kroz tu prizmu naglašava da je važna usklađenost obrazovanja i tržišta rada. Kaže da su krugovi porezne reforme sigurno pomogli gospodarstvu, ali da je u privatnom sektoru još uvijek puno zahtjeva prema Vladi, međutim da je dobar dio uvažen. Podsjetio je da je 2014. godine bilo 300.000 nezaposlenih, danas ih imamo 100.000, a uz to imamo i veliki problem nedostatka kvalitetne radne snage. I naravno i on je istako problem usklađenja obrazovnog sustava s tržištem rada. Ovaj Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obrtu, Klub HDZ-a će podržati i kao što sam rekla očekujemo da i svi zastupnici ovaj zakon izglasaju jednoglasno jer on zaista pokazuje da je Vlada RH i resorno ministarstvo, da su, da osluhuju potrebe, primjedbe i prijedloge gospodarstvenika, poduzetnika i obrtnika i prepoznali su problem koji imamo svakodnevno na tržištu, znači usklađuju obrazovni sustav sa tržištem rada, dodatno financijski rasterećuju odnosno administrativna dosadašnja opterećenja, cijene i obrtnice i cijene odobrenja za rad se ukidaju kao i uvođenje i proširenje i djelatnosti, a i sezone sa 6 na 9 mjeseci. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Nastavljamo sa raspravom u ime kluba zastupnika, slijedeći je kolega Gordan Maras. Izvolite kolege Maras u ime Kluba zastupnika SDP-a.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici sigurno je bitno razgovarati o gospodarstvu i o obrtima i tvrtkama i kada se donosi jedan ovakav zakon treba gledati koja je intencija njega. Znači, da li će on sutra pomoći gospodarstvu da ono bude bolje, da obrtnici bolje rada i da svi oni koji željno iščekuju tvornicu Hyundaia u Varaždinu mogu početi što bolje raditi. Znači svi smo mi nestrpljivi nakon šta je ministar najavio da će se tvornica Hyundaia izgraditi da što prije ta tvornica, da pustimo je u pogon, ili recimo kineski investitori u Puli i Rijeci. Znači kada oni u punom segmentu profunkcioniraju i investiraju sve ono šta je ministar najavio da će biti i da nam naravno nije mogao detalje jer kao ozbiljan čovjek on te detalje ne priča u javnosti ali mi sad svi sa nestrpljenjem čekamo da se i ta brodogradilišta reinvestiraju i da investitori iz Kine koje on dovodi konačno profunkcioniraju. Isto tako i u Đuri Đakoviću, ne samo da vjerujemo njegovim obećanjima da će i plaća isplaćena nego će vrlo vjerojatno, vrlo brzo kao što je rekao i on, a i ministar Krstičević Amerikanci tamo obnavljati određene stvari i pomoći da i ta tvrtka profunkcionira. Znači sva ta obećanja koja nam je HDZ i ministar Horvat dali, su ja bih rekao nešto šta s nestrpljenjem iščekujemo i vjerujem, nadam se u interesu hrvatskih građana da ćemo i dočekati, da nije pričao bajke i govorio bez veze nego da je imao podlogu kad je takve stvari obećavao i da nakon toga možemo imati i dobar Zakon o obrtu koji će onda omogućiti obrtnicima da budu sudionici tih gospodarskih procesa. Nažalost ovaj Zakon o obrtu ima samo jedno obilježje, a to je da je kao što je rekla moja kolegica Glasovac pisan u Obrtničkoj komori da bi se povećao značaj te organizacije i da bi se vratila u sustav obrazovanja na način na koji po meni nije sposobna obavljati, jer ne bi mi nikada ni sustav naukovanja dali pod Agenciju za strukovno obrazovanje da je Obrtnička komora tih godina provodila i ispite na način na koji se trebalo provoditi i komisije popunjavala na način na koji se trebalo popunjavati. Da je to sve skupa funkcioniralo ne bi se tad nikad ni mijenjalo. I sada kada država ima Agenciju za strukovno obrazovanje koja će i dalje bay the way u okviru svoje kompetencije, nadležnosti raditi te neke stvari, ubaciti unutra samo zbog želje HDZ-ove strukture g. Ranogajca, nesuđenog župana Krapinsko-zagorske županije koji evo nažalost obrtnika to nije postao ali na sreću Zagorca isto tako to nije postao. Znači dobro je da je Kolar ostao tamo župan ali obrtnici i dalje moraju imati predsjednika koji jedino razmišlja kako da digne cijenu komorskog doprinosa. I sada kada od 1.1. bude neoporezivi dio plaće 4 tisuće kuna, vjerujte mi da će on dignuti komorski doprinos sa 76 na 80 kuna. I ove 4 kunice mjesečno će sigurno htjeti obrtnicima uzeti kao šta je uzeo i sa 56 na 76 prije 3 godine kada se prvi put mijenjao taj neoporezivi dio, odnosno kada je išla, kada je išao prvi krug reforme porezne. Znači nažalost kao i Hrvatska gospodarska komora, sustav komorski u RH je duboko inficiran politikom odnosno HDZ-om konkretno, jer je jedan i drugi predsjednik tih komora su HDZ-ovci. Znači i Ranogajec i obrtničkoj komori i Burilović koji je obećavao brda i doline nakon šta je Vidošević otišao a napravio nije ništa nego i dalje ljudi ne znaju zbog čega plaćaju komorski doprinos i zbog čega stotine milijuna kuna poduzetničkih novaca završava u toj instituciji koja ne daje gotovo pa ništa zauzvrat osim što dodjeljuje određene nagrade i radi manifestacije, putuje po svijetu sa predsjednicom RH i hini neku gospodarsku, diplomatsku aktivnost koje u biti, u biti nema. I budimo realni što se tiče gospodarske komore, taj doprinos žao mi je šta nismo ukinuli, nažalost je obvezni doprinos nismo ukinuli, nažalost je tu HNS zbog svojih parcijalnih interesa tada, g. Vrdoljak stao tome na put a vidimo da se na kraju krajeva ta suradnja između HNS-a i HDZ-a nastavila i u Vladi koja je sada na vlasti. Što se tiče ovih stvari, znači mi mislimo za razliku od kolegice Branke da ovaj zakon neće ništa bitno promijeniti niti neće ništa posebno koristiti. Vidim da je u samom zakonu da su određene izmjene vezane i uz način izbora i tijela obrtničke komore. Znači opet vam govori o čemu razmišlja vodstvo komore, odnosno g. Ranogajec. On razmišlja kako će napraviti još jedno tijelo unutar obrtničke komore, kako da se izbori raspisuju. Znači njima je puno važnije, odnosno njemu osobno je puno važnije kako će on sebe održati tamo na mjestu predsjednika nego kako će sutra komora bolje i efikasnije funkcionirati i isporučivati određene usluge koje obrtnici trebaju a koje u ovom trenutku nemaju. Što se tiče izmjena vezano uz obrazovanje, znači kad vidite članak 24 onda se u biti pitate zbog čega se to na taj način postavlja. Znači i dalje se naučnički ispit pokaže i u organizaciji ustanove za strukovno obrazovanje pred stručnim povjerenstvom ali sada naravno nije samo ustanova ta koja imenuje nego imenuje Hrvatska obrtnička komora. Da pokušam građanima približiti zbog čega je to tako, zato da HGK onda može kroz svoju strukturu imenovati određene ljude koji onda imaju neku naknadu zbog toga što sjede u tom povjerenstvu i opet se birokratizira i sustav ja bih rekao tih povjerenstava i u ovom slučaju obrazovanja naših učenika stvara se neki alat kako bi se unutar obrtničke komore moglo nagrađivati svoje ljude i one koji su lojalni nekome i na taj način dobivati određene naknade. Znači to je jedini i isključivi razlog zbog čega se sad HGK gura u to, u imenovanje tih povjerenstava. Zato što su ta povjerenstva plaćena, pa valjda je to svima jasno. I onda kada bude netko odlučivao a ha, biti će Pero a neće biti Marko, znači Pero će zaraditi 200 ili 400 ili 500 kuna na svaku sjednicu povjerenstva i na taj način, i na taj način će se unutar HGK kupovati lojalnost pojedinih obrtnika i onih koji su u strukturama a neće se razmišljati o tome kako da komora zasluži lojalnost obrtnika i želju da oni plaćaju taj komorski doprinos jer u ovom trenutku vjerojatno podrška samih obrtnika sustavu koji vodi aktualni predsjednik, ja ne kažem da postoje i dobre komore unutar sustava, znači ja znam nekolicinu komora koje rade po meni izvrsno ali nažalost na razini države nemamo taj slučaj. Recimo Obrtnička komora u Zagrebu radi kvalitetno i ti ljudi imaju malo drugačiji koncept nego što ima g. Ranogajec kojem je cilj uvaliti se u Sabor ili postati župan a ovi ljudi rade na način da pokušaju što više aktivnosti napraviti kako bi obrtnici osjetili taj njihov rad odnosno korisnost njihovog obrtničkog organiziranja. Znači opet evo, htio sam samo na jednom plastičnom pitanju pokazati zbog čega se sad HGK stavila i u ovom slučaju u zakon kako bi, kako bi one, znači imenovale, kako bi ona imenovala i povjerenstva pred kojim se polažu naučnički ispiti. Sa druge strane kad vidite povezanost i pravosudne, odnosno sudske vlasti, pa ja bih rekao i neke evidentne sukobe interesa koji se dešavaju. Evo reći ću ovdje znači da predsjednik Suda časti Hrvatske obrtničke komore je gospodin koji se zove Kontrec i vjerojatno puno od vas ni ne zna tko je taj gospodin ali kada vidite da je to potpredsjednik Vrhovnog suda i kada vidite da je to potpredsjednik DIP-a, Državnog izbornog povjerenstva onda vam se postavlja logično pitanje. Pa kako znači čovjek sebe dovodi u zavisnu poziciju jer sigurno ne volontira kao predsjednik Suda časti HOK-a jer tamo sigurno ima neku naknadu, kako se dovodi u zavisnu poziciju od ljudi koji se bave politikom? Konkretno, od kandidata za župana u Krapinsko-zagorskog županiji g. Ranogajca. I sad bi mi trebali vjerovati da su ljudi, kao što su Sessa kojeg je imenovala predsjednica RH, kao što je Kontrec kojeg je imenovao Ranogajec, kandidat HDZ-a za župana Krapinsko-zagorske županije koje čine sastav DIP-a da su oni neovisni i da rade u interesu, ne jedne stranke, HDZ-a u ovom slučaju nego u interesu onih svih koji se natječu na izborima, odnosno da dijele pravdu na način da su neovisni od bilo koga. Znači to nije tako. Znači ako je g. koji je član DIP-a imenovan od kandidata HDZ-a Ranogajca, da bude predsjednik Suda časti HOK-a i za to vjerojatno dobiva naknadu, on nije neovisan i meni je čudno da ta gospoda sebe uopće dovode u te pozicije i da na taj način pokazuju da su sve strukture, pa i nazovi institucije ispremrežene interesnim krugovima. Nažalost nisam daleko od one teze koju je g. Nobilo neki dan iznio da neke dijelove hrvatskih institucija jednostavno treba graditi ispočetka, da se više ne mogu popraviti i sa te strane o tome treba govoriti. Znači sve je ispremreženo i nažalost ljudi nemaju elementarno povjerenje u neovisnost pojedinih institucija jer ako potpredsjednik DIP-a ima ovisnu poziciju prema kandidatu za župana bivšem HDZ-a u Krapinsko-zagorskoj županiji, kako onda to može garantirati njegovu poziciju i njegovu neovisnost prema svima ostalima u procesu. Da ne govorim o nevjerojatnoj situaciji da jedna od izvornih ovlasti predsjednice je imenovanje g. Sesse i normalno da g. Sessa neće reagirati ni u kojoj situaciji koja je suspektna što se tiče gđe. Kolinde Grabar Kitarović ni kada govorimo o tome da se koriste državni resursi za kampanju gđe. Kolinde Grabar Kitarović jer ljudi dolaze na skup za vrijeme svog radnog vremena na što sam ga upozorio ovdje u HS-u, nikad neće ništa odreagirati i vjerujte mi, g. Sessa prema gđi. Kolindi Grabar Kitarović jer je od nje postavljen i na nju, kako bi rekao, navezan, nalinkan i o njoj je nažalost ovisan. I dok ne promijenimo taj koncept, dok ne promijenimo da se ljudi ne imenuju na način da ovise o nekome i da nekome moraju biti za to zahvalni nego zbog toga što imaju svoj stav, karakter i neovisni su od bilo koga tko je u političkom procesu, dotle nam neće biti dobro. I sa te strane, zašto ne možemo glasati za ovaj zakon, zbog toga što je ovaj zakon napravljen isključivo, isključivo da bi se HOK pozicionirala jače u samom zakonu u procesu obrazovanja, da bi se, kako bih rekao, omogućili određeni alati da vodstvo obrtničke komore imenuje ljude u povjerenstva, da radi programe, da na neki način određuje naknade koje će ti ljudi imati i sa te strane da kontroliraju cjelokupni proces koji u biti njih najviše zanima, a to je zašto su se i mijenjala tijela. Njih zanima barem ovaj dio koji je vezan uz g. Ranogajca, njih zanima jedino kako da održe sebe na toj poziciji predsjednika HOK-a dok ne uskoči u neku drugu političku, za njih, poziciju, poput HS-a ili župana neke županije ili onoga za što misli da bi mogao bolje sebi, a ne drugima određivati. Tako da s te strane, ne možemo podržati ovaj zakon i građane moramo upozoriti da se ovdje ne radi ni o kakvom poboljšanju koje ide za obrtnicima nego isključivo za jednim uskim dijelom ljudi koji se obrtništvom bave zbog politike i za politiku, a ne za obrtnike. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Nastavljamo s raspravom u ime klubova. Sljedeći je kolega Stjepan Čuraj. Izvolite kolega Čuraj, ispred Kluba zastupnika HNS-a.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Dakle, ja ću se probati držati racia zašto ovo mijenjamo, sa kojim, zbog čega, s kojim, zbog kojih razloga i s kojim ciljem. Ako kažem .../nerazumljivo/... prije svega da imam, smo evidentirali problem uključivanja predstavnika gospodarstva u provedbu tih pomoćničkih odnosno sada naučničkih ispita da zapravo ustanove kojima je to dano na zadaću za strukovno obrazovanje ne potiču učenike na polaganje pa onda kaže se postotak da je pomoćničkom ispitu pristupilo 42% učenika koji su završili 3. razred odnosno srednje škole zanimanja za vezane obrte. Dakle u obrtu imamo vezane, one koji vam zahtijevaju određene majstorska znanja ili upravo ovo o čemu govorimo i slobodne obrte koje može bilo tko obavljati i registrirati. Ono što je meni kad ovako nevezano možda i za ovaj sami zakon nije jasno u našem sustavu, a to je da se traže određena znanja za obavljanje djelatnosti, da li je to čak za posluživanje jela i pića pa morate, ako niste završili ugostiteljsku školu posebno to polagati, a da ne govorim o nekim majstorskim zanimanjima gdje se traže određene kompetencije i upravo o tome ovdje i danas mi pričamo o tim kompetencijama, polaganje tih ispita. No onda, s druge strane gledamo, osnuje se d.o.o., pa čak i j.d.o.o. i registrira se sve djelatnosti koje postoje. I nitko te ne pita što, kako, zašto i zbog čega. Ja ne kažem da ovo nema neku svrhu, mislim da bi trebalo biti, ali kada gledamo da se to može zaobići tako da osoba koja nema određene kompetencije može registrirati određenu djelatnost i nemat maltene ni jednog čovjeka da to obavlja, niti zaposlenog onda se pitam zašto bi netko osnivao ili što to mi pomažemo obrtnicima, kako bi to podupiremo taj poduzetnički duh, samozapošljavanja prije svega kad govorimo o obrtu. Jer tu znamo da tu nosioci obrta su upravo ti koji nose cijelu djelatnost, dakle oni nemaju one neke vlasničke udjele iz kojih ostvaruju svoje prihode iz vlasništva odnosno kapitala nego iz rada. To je smisao obrta i velika razlika između obrta i d.o.o. No međutim, taj d.o.o. pogotovo j.d.o. može obavljati šta god hoće i nitko ga ništa ne pita, pa i ugostiteljstvo, majstorski, bilo što, a u obrtu te za svaki vezani dio zanimanja traže upravo određene certifikate odnosno određene majstorske ispite itd. I tu smo danas došli upravo zbog toga kako bi malo to s ovim izmjenama, ja to ne gledam SDP vratio tamo, HDZ vraća vama, dakle meni to ovaj više dosta tih prebacivanja loptica, bitno je samo što podaci pokazuju i kako što više se ide u korist našem gospodarstvu, našim obrtnicima konkretno i krajnjim time i građanima. Ono što je meni ovdje bitno, ja nisam uspio naći nigdje u zakonu da se tu stvaraju neka dodatna financijska opterećenja što je izuzetno bitno, znači ne propisuju se nego dapače. Prema onome što sam ja vidio imamo određena rasterećenja pa smo hvala Bogu napokon shvatili da smo u nekom modernom dobu i tu pohvaljujem i ministarstvo da kad smo ukinuli obrtnicu kao onu što je bila prometna dozvola sa najlonom, pa smo dali list, pa smo se sada evo i dokučili krajem 2019. da zapravo ne moramo predlagati kad nešto radimo tu istu obrtnicu jel ipak nešto u sustavu, ako ju dobivaš iz sustava e-obrtnice onda zašto bi morao svaki puta priložiti i to je dobro da je stavljeno. Mislim da je to jedan ovaj način kojim se trebalo krenuti ne sada i tu pohvaljujem i ministra i njegove napore i sve, nego to smo mogli napraviti u mandatu evo kolege koji je bio prije mene, ne znam što nije, ali dobro ima vjerojatno drugih razloga. Tako da apsolutno je dobro da se administrativno rasterećujemo i rasterećuju naši gospodarstvenici prije svega financijski, da se ne mora plaćati takve neke različite parafiskalne namete. Također da se, evo još jedna od financijskih, ukida se utvrđivanje cijene odobrenja za obavljanje domaće radinosti ili sporednog zanimanja jer isto više nije tiskani obrazac nego se kreira iz aplikacije, ulazimo u tu neko moderni dio, napokon se koristimo svim blagodatima tehnologije koje ide. Možda je to trebalo davno prije, možda je, ali to ne znači da sada ne trebamo to pohvaliti i reći da je to tu i da je to dobra stvar. Jer mislim da svaki onaj papir koji mi danas imamo kad odemo u jedno upravno tijelo, drugo državno pogotovo, pa nam oni maltene traže dokumente od onog drugoga, a svi su kao bi trebali biti mreženi preko OIB-a onda je to, onda budemo samo ovaj smiješni sami sebi. No, što se tiče najbitnijega, najbitnije promjene, a to je vezano upravo za polaganje sada naučničkih ispita, mislim da je dobro i to je kolegica napomenula da tražimo veću ulogu samih gospodarstvenika, da njih aktiviramo, osim što ih rasterećujemo, ja neću ovdje potpast pod neki utjecaj kolege prije mene pa sad govorit o nekim naknadama. Ono što je meni bitno da niti učenici odnosno obrtnici nemaju nikakav financijski trošak, a imaju veću motivaciju dobiti određena iskustva i znanja prije svega kroz nastavak, zapravo krunu nečega što smo počeli reformom obrazovanja, a to je modelu dualnog obrazovanja u kojem želimo što više pogotovo u ovom sektoru gdje nam je sada tržište takvo da se svaki majstor zlatom plaća staviti naglasak na gospodarstvo, na same ili obrtnike odnosno same ljude već koji to obavljaju ta određena zanimanja, da se već tu puno toga krene raditi i učiti kroz sami rad. A ne ono da imamo one prakse u kojima ti dođe praktikant, a ti mu potpisuješ da je bio, a on sve što je radio je meo i čistio, a to nam je bilo čast izuzecima, to nam je bila itekako, itekako pojava. Pa je on odradio svoj praktični dio rada, a o tome što je tamo radio ili ne radio to je ovisilo o osobama ovaj i svaka čast i njima koji su pošteno i revno to shvatili i odrađivali, ali to je bilo prepušteno njima ili slučaju, a ne sustavu. Sada se s ovim povezivanjem apsolutno bolje utječe na stanje tržišta rada, na kvalitetu onoga što izbacuje obrazovni sustav i zapravo da ti ljudi završetkom svog obrazovanja, polaganjem tih ispita budu spremni za to tržište rada i maltene mogu aktivno već doprinositi i svom poslodavcu ili već samom sebi ako se odluče ići u samozapošljavanje odnosno osnivanje. Dakle, ne treba tu spomenuti da je reformama i strukovnog obrazovanja osigurano preko milijardu kuna iz EU fondova za centar kompetentnosti upravo gdje će se ovo sve nadovezati i mislim ono što je jako bitno i to je rečeno i u uvodnom izlaganju. To povezivanje, jednostavno, tržište rada s obrazovnim sustavom gdje će se sada tražiti suglasnost Ministarstva gospodarstva odnosno nadležnoga ministarstva sutra za upis učenika u programe za stjecanje kvalifikacije za vezane obrte. Dakle, time kako tako se osigurava neposredan utjecaj i gospodarskog sektora na strukturu upisa odnosno prate se potrebe tržišta, ne samo trenutne nego i one buduće. Također vidim da je ministarstvo i prihvatilo prijedlog što je tu i napomenuto, da se osobama koje imaju samo srednje strukovno obrazovanje i nemaju položen majstorski ispit, ali se priznaje njihova vještina, njihovo iskustvo i čak se tu smanjuje sa 15 na 10, to i također pozdravljam jer time se upravo liberalizira pristup tržištu i vrednuje naravno to stečeno znanje i stimulira se zapravo i osnivanje obrta tih ljudi koji su radili kod određenih poslodavaca, stekli iskustvo, nisu polagali ali im se to više sada ni ne traži. Nešto slično je već i postojalo kod određenih drugih zanimanja, ako se ja ne varam da kod računovodstvenih servisa se priznavalo iskustvo a ne samo stečena sprema. Tako da ste vi mogli ako ste imali određeni broj godina iskustva, mislim da isto 10 godina ako se ne varam u računovodstvenim poslovima moći i mogli ste i možete osnovati obrt bez neke kvalifikacije a konkretno stručne, znači ako ste s gimnazijom to radili pa možete dobiti i obrtnicu za to. Dakle ono što bih ja volio samo u perspektivi da se kad govorimo o Zakonu o obrtu malo razmotri a to je, to su obveze koje nam govore na pomaganje članova obitelji obrtniku, dakle nositelju obrta. Naime, do sada Zakonom o obrtu je to dozvoljeno, oni mogu aktivno pomagati ukoliko su članovi istog domaćinstva odnosno kućanstva. Ukoliko nositeljica obrta se eventualno uda, odseli, znači njihovi roditelji, više njeni roditelji i njegovi, kako god neće, neće, ne mogu po zakonu to pomagati, dobije nešto što bi, što bi možda trebalo razmisliti da se na taj način još više olakša rad našim obrtnicima. Tako da to je čisto nešto što sad nije obuhvaćeno ovim promjenama da se krene razmišljati u tom smjeru. Ono kažem zaključno, mislim da cilj ovoga mora biti obrazovni sustav koji je usklađen sa tržištem rada da se administrativno rasterećuju, da se financijski rasterećuju naši gospodarstvenici i da se krene u tome prepoznavanju i jednom fleksibilnijem načinu obrazovanja gdje nemamo nešto što je utkano, uklesano u kamen i da se ne može promijeniti nego da možemo mijenjati stvari kako nam to tržište nalaže i kako možemo uopće i anticipirati ono što će biti ne treba tu baš biti neki veliki proricatelj da znamo kako će se tržište ponašati u sljedećih 3-5 godina i koje će biti potrebe. Mislim da je to presudno i da s ovim ćemo to i dobiti i naravno da klub HNS-a će podržati sve ono što ide ka liberalizaciji, ka ukidanju administrativnih opterećenja i pogotovo financijskih i ne stvaranju novih financijskih opterećenja i da je to onda apsolutno za podržati. I mislim da ćemo s ovim ako dobijemo i od onog 42% i nešto više ljudi koji će se aktivirati, nešto više obrtnika, nešto više onih koji će obavljati te djelatnosti da smo već dosta toga napravili ali ne trebamo naravno tu stati nego nastaviti dalje u tom smjeru praćenja potreba tržišta, suradnju sa obrazovanjem i još daljnjeg, daljnjeg rasterećenja i korištenja napokon te blagodati i tehnologije koja nam ima da već možemo zaboraviti na šetanje po šalterima i donošenje razno raznih papira od jedne institucije do druge. Evo zahvaljujem.
Hvala i vama. Pozdravimo sada naše Istrijane, učenice i učenike Turističke-ugostiteljske škole Antona Štifanića iz Poreča, dobro došli u Sabor. [[Pljesak.]] Nastavljamo sa raspravom u ime Kluba zastupnika, sljedeći je kolega Tomislav Žagar ispred Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike. Izvolite kolega Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege, učenici i njihovi profesori. Nastojati ću s obzirom da je riječ o drugom čitanju u kratkoj raspravi ukazati na ono što je bio prijepor i u prvom čitanju, u obrazloženju koje je poslano u drugo čitanje, vidim da se na to referiralo ali ne mogu reći da nisam zadovoljan sa tim odgovorom jer načelno to mogu podržati međutim ipak postoji jedan još upitnik koji bih htio razriješiti. Naime, mnoga rješenja koje se ovim zakonskim izmjenama predlažu pozdravljamo. I kolega Čuraj je govorio o ukidanju obrtnice, o produženju roka za sezonski rad, to su stvari koje sigurno će gospodarstvu omogućiti bolju konkurentnost. Isto tako kad govorimo o sustavu obrazovanja a ovdje iako je na dnevnom redu Zakon o obrtu, mi de facto govorimo o sustavu obrazovanja, obrazovanju jedne skupine učenika koji se obrazuju za strukovna zanimanja, konkretno ovdje u ovom slučaju za vezane obrte. Kad govorimo o sustavu obrazovanja uvijek, barem tako mi se čini, uvijek moramo razmišljati o horizontalnoj i vertikalnoj prohodnosti tog sustava. Naime, možda vam se na prvu neće činiti da ima veze s ovim zakonom ali ispričati ću vam jednu priču koja je istinita. Čovjek je završio trogodišnju strukovnu školu, nakon toga, zbog niza okolnosti koje su i u, koje su danas u hrvatskom gospodarstvu odlučio je upisati Policijsku akademiju, da završi za policajca. Da bi to ostvario trebao je položiti 4.-ti stupanj. Upisao je, tzv. večernju školu ili u Otvorenom učilištu doškolavanje, završio za komercijalni smjer. Nakon toga je pohađao, kako se već to zove, tečaj ili, ne znam koji je točan naziv na Policijskoj akademiji, završio je za zanimanje policajac. Međutim, kako u tom vremenu dok se obrazovao, upoznao je i djevojku, oženio se i onda je on, on je odbio u tom trenutku otići na mjesto koje mu je u tom trenutku ministarstvo nudilo, mislim da je trebalo otići, napustiti mjesto boravka, otići u Pulu i tada je raskinuo ugovor, platio je sam svoje obrazovanje jer tako je tako u ugovoru pisalo. I onda dolazi situacija da ministarstvo sad raspisuje natječaj, nedostaje 1500 policajaca i u tom natječaju stoji da se mogu prijaviti policajci koji su otišli u mirovinu ili oni koji su dali otkaz. S obzirom da on nije dao ni otkaz niti otišao u mirovinu on se ne može javiti niti na ovaj natječaj. Cijela ova priča zapravo govori o hrvatskoj administraciji i svemu onom što je besmisleno u hrvatskoj administraciji. I u tom kontekstu ja ova zakonska rješenja sa kolegama iz kluba pozdravljam ako će ono omogućiti bolje ili lakše, pristupačnije tržište rada svim onim mladim ljudima koji će sutra završiti svoje školovanje. Drugim riječima cilj ovog zakona kao i svakog, zakonskih izmjena kao i svakog uostalom drugog zakona vezano za obrazovanje a to nam govori kurikularna reforma inače malo i uvijeno to ona govori je cilj da se mladi ljudi zaposle u skladu sa svojim sposobnostima, vještinama, znanjima a da za vrijeme školovanja te sposobnosti, vještine i znanja budu i na najvišem mogućem stupnju. I u tom smislu to dakako treba pozdraviti. Mogli bi se pitati ovako, treba li danas učenik u strukovnom zanimanju, recimo za vodoinstalatera učiti kako se narezuje navoj na čeličnoj pocinčanoj cijevi? Treba li to danas on? Vrlo je ili mala je izglednost da će on za vrijeme svog rada naići na takav posao da će morati narezivati cijevi s obzirom na današnje tehnologije i s obzirom da se cjevovodni sustav, kad govorimo o vodovodu, a i drugim sustavima može praktički raditi u kravati. Doista danas možete u kravati raditi te sustave. Postoje vrlo napredni sustavi koji to omogućuju, spojevi koji se, koji zapravo, bilo da su hladno, bilo da su toplo, ostvareni, to omogućuju. Međutim, mišljenje je i nas koji smo bili nekad u obrazovnom sustavu i onih koji su danas, treba, dakako da treba učiti, jednako kao što treba učenike učiti pisati rukom iako to danas isto više, mogli bi reći da nije potrebno. Eto, malo duži uvod za poantu. Ja sam se u prvom čitanju s tim sukobio, imamo određeno objašnjenje. Nije mi, po mom mišljenju još uvijek nije dobro da Ministarstvo gospodarstva bude nadležno za izradu kurikuluma za strukovna zanimanja. To nije, to jednostavno nije dobro rješenje. Bez obzira na koji način Ministarstvo znanosti i obrazovanja se uključuje, ali ono treba biti ključno. Istina je, ovdje se govori da postoji predstavnik agencije, ali mislim da nadležnost tu treba imati ipak imati Ministarstvo znanosti i obrazovanja jer se u praksi mogu nastupiti problemi upravo zbog ovih razloga koje sam maloprije govorio i tehnologija napreduje. Za RH je naravno dobro da tehnologija napreduje, ali, ne može tržište rada utjecati na to koje ćemo mi struke ili kako ćemo mi mlade obrazovati u budućnosti jer tržište rada uvijek rješava trenutne probleme, tržište rada je usmjereno na ono što sad nedostaje. Poslodavcima sad nedostaje radna snaga, oni sad trebaju zavarivača, oni sad trebaju ljude koji trebaju raditi, a Ministarstvo znanosti i obrazovanja, tu se, vjerujem svi slažemo, ipak mora gledati u budućnost, mora gledati u ono što će u budućnosti biti itekako potrebno. I tu nikako, ja u ovom prijedlogu zakona to nisam vidio, spominjao se, naravno HOK kroz svoja predstavništva po županijama. Tu mi uvijek nedostaje u tim zakonskim prijedlozima jedinice lokalne samouprave su zapravo osnivači. Na koji način i oni utječu i na mrežu škola i na sve ono što nam je danas potrebno? Tako, evo, na mojem području, moje županije niz godina se obrazuju drvni tehničari, a čujte, u šumi ne može raditi bezbrojan ili prekomjeran broj drvnih tehničara. Netko o tome mora voditi računa. Kad pitate ministarstvo, oni kažu to treba županija odrediti, ako pitate u županiji, oni kažu da je to u dogovoru sa školama i tako sad i Ministarstvo gospodarstva. Nemam, ministre, uopće nema sumnje, vi ste naveli to u ovome da se razgovaralo sa svim potencijalnim dionicima, kako se danas uvriježeno reći, i to ne sumnjam da je tako bilo, ali Ministarstvo gospodarstva ne može rješavati probleme u hrvatskom školstvu niti je za to nadležno. Ono može rješavati probleme u poduzetništvu, vi sto nastojite i kroz ovaj zakon, ali hrvatski obrazovni sustav mora rješavati Ministarstvo znanosti i obrazovanja i to je na kraju krajeva osnovni cilj Ministarstva znanosti i obrazovanja. Sve ono što mi znamo o pedagogiji kao znanosti u njenim disciplinama poput metodike, didaktike je danas nekako ostavljeno u drugi plan. Kad se kaže kurikularna reforma onda se potom može misliti svašta i ništa. Ali u osnovnoj stvari u poučavanju koji znaju naši, vjerujte, naši profesori i učitelji to znaju, treba im tu omogućiti da to rade, a ova suradnja sa gospodarstvom, mora naravno, ići inicijativa od Ministarstva gospodarstva, ali nikako ne na taj način da Ministarstvo gospodarstva tu suradnju nameće. U obrazloženju zakona se kaže da nije bila dovoljna, da ne postoji dovoljna zainteresiranost, motivacija gospodarstvenika da u tom sudjeluju i s te strane ja to i pozdravljam, ovakva rješenja, ali onda, što radi Ministarstvo znanosti i obrazovanja? I ono mora svojim, na svoj način sudjelovati u tome da motivira i gospodarstvenike pa onda preko suradnje sa Ministarstvom gospodarstva da donosi zakonske rješenja. Vidjet ćemo kako će se u praksi ovakvo rješenje, kako će ono zaživjeti. Naučnički ispit, to, nemojte misliti da imamo protiv toga nešto, naučnički ispit koji će zamijeniti dosadašnji pomoćnički ispit koji će ujedno biti, to sam zadnji put rekao, čini mi se da i dio vanjskog vrednovanja čitavog procesa poučavanja i učenja i onoga što volimo reći, ishoda učenja, to je dobro, ali koliko stvarno je potrebno da gospodarska slika, današnja gospodarska slika RH oblikuje njen obrazovni sustav, to je upitno sa mnogih stajališta i da kažem, to najslikovitije, mi smo turistička zemlja, pa hajde, ako se mi odlučimo da ćemo biti vrhunski konobari, najbolji na svijetu to možemo se onda odlučiti, ali to nije končani cilj ovog društva i razvoja ovog društva. Naravno, ja sam sad do kraja bukvalizirao, ovo nije, nije ovo ovako, ali sigurno je da Ministarstvo znanosti i obrazovanja mora promišljati o tome što će RH, zapravo što će njeni mladi ljudi sutra raditi i s kojim tehnologijama će baratati, da se tako izrazim da bi RH uhvatila korak sa razvijenim zemljama. Najljepša vam hvala.
Hvala i vama. Nastavljamo s klubovima zastupnika. Sljedeći je kolega Ivica Mišić ispred Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika. Izvolite kolega Mišić.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolege i kolegice. Poštovani ministre sa suradnicima. Kad je pitanje obrta i obrtnika, ja tu mogu kao čovjek s čim se bavim inače u životu, mogu dosta reći. Problemi obrtnika su stalni, to nije bilo jučer, danas, sutra, uvijek je problem, a posebno naš problem je došao poslije rata kada se strukovne škole su bile zapostavljene, kada se nisu proizvodili određeni struke, kada je ova država ostala bez majstora, ostala bez određenih ljudi gdje jednostavno obrtnici danas dolaze u problem jer nemaju kvalificirane i prave radne snage. Naravno da obrtnici igraju veliku ulogu u državi. Školstvo nije odradilo bilo svoj posao koje je trebalo kroz ovih 25 godina, a evo danas nešto se radi na tome i to je jako dobra stvar. Mi obrtnici obrazujemo mlade ljude, mi njima pružamo šansu da idu u svijet, mi njima dajemo naše radionice, naše znanje, mi od njih na kraju pravimo ljudi koji će biti kasnije obrtnici, bit će dobri majstori i to ramo istinu reći da u ovoj državi imamo takvih dobrih, međutim to je jedna težak put, ja moram priznati. Da bi vi bili obrtnik vi morate imati puno hrabrosti, znanja, odricanja, vaša obitelj vas mora podržati, ne smijete biti bahati da bi prošli obrtništvo jer bahatost obično se odbije i dođe do kasnijih problema. Nažalost u ovoj državi je toga bilo dosta, dosta ljudi koji su i mojih kolega koje sam ja poznavao koji su propali kao obrtnici, ponekad istina krivo je neko i društvo, krivi su neki obrtnici ili poduzetnici koji im nisu platili ono što su oni uradili pa su morali otići u problem, međutim kriva je naravno i država i institucije koje prate nas obrtnike, koji vide ko šta radi, da vide kako taj obrtnik posluje da li plaća obveze, da li plaća poreze, da li plaća sve ono što bi trebao plaćati. Međutim, nije problem obrtniku ni platiti ono što treba platiti i dati dobru plaću svome radniku što je osnovna stvar i što mi svi koji imamo takve stvari želimo to dati, ali gospodo vidite danas kakva je situacija, da svi evo profesori hoće dobre plaće, sutra će sindikat evo već se dižu carine, dižu se svi određeni, svi žele dobre plaće. Kako dati plaće ako nemamo privredu, ako nismo gospodarstvo postavili na prave noge? Prvi puta ove godine ili prošle godine imali smo suficit u proračunu, čim se čulo da ima suficit svi skaču dajte nam novce. A ko će dati te novce? Dat će opet ovaj narod, ovi obrtnici, ovi poduzetnici koji inače jako, jako teško žive. Ova Vlada moram iskreno reći radi dosta na tome, nijedna vlada do sada koliko je pokušavala, možda su i vremena bila drugačija, nije mogla napraviti bolje. Danas kada možemo bolje, moramo biti strpljivi, moramo gledati kako živi onaj zadnji majstor ili bilo koji od naših stručnjaka. Gledamo sada na ulicama gledamo ljudi stavljaju fasade, radili su evo nedavno i tramvajsku prugu i rade stalno, koliko ti ljudi imaju novaca? Vidite danas je hladno, a oni su vani. Kako ti ljudi žive? To je pitanje ove države. Naravno obrtniku je administracija veliki problem, veliki problem. Dođete na šaltere onaj kaže uzmite ovo ispunite, onaj kaže uzmite ono ispunite, idite uplatiti ovo, vi svi gubite vrijeme u tom hodu, ko se ne bavi tim vi to ne znate. Vi stotinu papira nekakvih morate napraviti do sada. Evo sada vidimo namjere Vlade da se to može iz kuće napraviti, evo napravili su taj JDO pa se tu napravilo problema jer se to iskoristilo … opet pod upitnik obrtnici, pod upitnik poduzetnici koji su prevarili ovu državu i cilj određenih ljudi je prevariti. Jedan obrtnik koji ima OIB i koji svoj OIB stavi unutra ne može varati jer ne može pet puta obrt otvoriti. Ako je dužan državi on ne može više obrt. Ali poduzetnici pod upitnikom poduzetnici, ja bih ih nazvao kriminalcima, su otvorili 100 firmi i ostavili u stečaj i uništili stotine obrtnika. Pravna država mora zaživjeti, mora se voditi računa do sada moram istinu reći najbolje je biti obrtnik ili poduzetnik biti u dobroj stranci, da li u SDP-u ili u HDZ-u i vi ste strašno uspješni. To kao gljiva ono kada preko noći je ne vidite, a ujutro je već … tako su postali pojedinci bogati koji su se priključili na proračune, koji troše proračune, koji ne plaćaju … i poreze koji niko nije istražio da vide zašto nisu platili, ali obrtnik to ne može napraviti jel više to ne može. I evo imamo danas problem Đure Đakovića, vi ste neki dan bili u Brodu naravno pita se ko je vodio, ko je menadžment bio, ko je upropastio tu firmu, zašto se ti signali nisu davali, zašto netko ne odgovara za to, da ne pričam o Uljaniku i sve druge koje je ova Vlada zatekla interesantno skoro pa sve. Institucije moraju raditi, ako država potiče određene ljude, potiče obrtnike, potiče poljoprivrednike, ako već dajete nova onda ih morate kontrolirati. Kontrola novaca, gdje ste gospodine uložili te novce, ako država to daje. To se davalo šakom i kapom, naravno niko nije kontrolirao. Javne nabave, znamo kako idu. To bi trebalo elektronski pustiti i ko bude najniži da radi. Naravno ako ne uradi svoj posao treba mu to oduzeti i zabraniti više natjecanje u bilo kojem obliku. Obrtnička komora, pa tu dvojim, ako obrtnik ne surađuje sa komorom zašto plaćati? Ti parafiskalni nameti obrtnika su jako, jako veliki. Platite ovo, platite ono, imali smo ovu djecu jel oni su ugostitelji, neko je vlasnik tog hotela on mora osigurati njima sve da bi oni nešto naučili. U školi baš ne mogu sve, svakako obrazovanje mora biti i bez obrazovanja ne možemo ni krenuti u obrtništvo. Da, šaljemo gledajte jednu stvar, mi nemamo majstora, nemamo zidara, nemamo električara, nemamo vodoinstalatera. Ne može vodoinstalater raditi u kravati niti električar, oprosti kolega ali to je malo onako, to su veliki radnici koji moraju štemati, koji moraju postavljati, koji moraju znojit se i na hladnoći i na vrućini i u uvjetima ovakvim ili onakvim. Ti ljudi ne sjede, svako jutro su u svojim autima, vozilima, poznajem svi rade pa tako i moji. Nije to lako, nije ni slučajno lako ali oni bi trebali imati dobar novac. Kada mi ne možemo to ovdje dati, oni lijepo odu u Njemačku, Austriju, Švicarsku, bilogdje, oni i ovako čekaju naravno, iz administracije ne odlazi nitko, interesantno. Zašto naša administracija ne ... [[Govornik se ne razumije.]] njemačku administraciju? Pitam vas, nitko ih ne treba. Nitko ih ne treba. Ja se nadam da će ova Vlada ako ostane i dalje, naravno, ako smo napravili jedan suficit i jedan red pravimo koliko ga možemo napraviti, sve je proces, ništa se ne može napraviti preko noći, ne možete ni obrtnik bit preko noći, za 2 g. bit bogat ako vam kažem da ja za 30 g. nisam išao više na godišnji odmor od 5 dana a radim 16 sati i svaki obrtnik koji nije u stanju raditi 16 sati, taj neće biti obrtnik, i mora imati i obitelj koja će ga podržavati i isto tako radit i znojit se za to. nije to sve tako lako, naravno, ne treba se bojati bogatih obrtnika, poštenih obrtnika ali poštenom je najgore onaj nepošteni. Institucije države ne smiju imati ni prema kome nikakve otklone i puštanja, moraju biti isti prema svima, moraju svi biti kažnjeni za nerad ili za kriminal ili za utaju poreza i svega drugoga. Ja o tome više nemam šta reći, samo bi želio još jednu stvar reći da djeca trebaju ići na zanate, ja mislim da danas otvaraju se druge mogućnosti što do sad nisu bile, mislim da ova Vlada i ovaj sustav sada koji ide, da će otvoriti njima vrata da ne moraju više ići u Njemačku, ne moraju više ići u Švicarsku i ja vidim da i moje kolege pa i sam gledamo dati veće plaće našem majstoru s tim što moramo reći da su oni jako veliki radnici. To govorim o onim koji žele raditi i obrtnicima koji su pošteni, koji plaćaju obaveze prema državi i prema svemu. To nije lako, to je jednostavno težak posao, ne mora se gledati, ja bi volio da se parafiskalni ti nameti koji mi plaćamo ne znam ni kome ni zašto, da smanjujemo administraciju, da dajemo poticaje mladim ljudima da idu u obrtništva i poduzetništva, da razvijamo društvo, da uplaćujemo mi u sustav mirovinski, da ne mora se 18 milijardi kuna vaditi iz proračuna, tada ćemo mi bit stabilna država da u ovoj državi ne skače se odmah čim je suficit svi oni koji su u javnim sektorima dajte nam bolje plaće, dajte, budite malo strpljivi, shvatite da mi ovako ako napravimo red u državi a vidim da se ide ka tome, ova država za 5 g. može biti bar kao Slovenija. Ja radim sa njima, znam kako su odgojeni, znam kako se ponašaju i molim vas i mi, evo danas to vidim, imamo veliku šansu, imamo dobar turizam, imamo poljoprivredu gdje sam ja dolje iz Slavonije, nije to sve tako jadno ni tužno, naravno poljoprivrednicima treba pomoći, ali kontrolirati ih sve. I svi u sustavu koji su u ovoj državi moraju plaćati obveze i poreze onako kako nalažu zakoni. Mi ovaj zakon prihvaćamo i hvala vam i vidim da se ide sve u onom smjeru prema boljem obrtniku i rasterećenju međutim ako budu svi skakali naravno da mi nećemo to izdržati i neće to moći. Hvala vam.
Hvala i vama. I posljednja rasprava u ime kluba zastupnika je rasprava od kolege Davora Vlaovića ispred Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata. Izvolite, kolega Vlaović.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi ministre sa suradnicima, evo u ime kluba HSS-a i Demokrata, nekoliko riječi o ovom predloženom Zakonu o obrtu. Naime, trebamo još jedanput istaknuti važnost i ulogu obrtništva u RH koji ima dugu tradiciju i istaknuti da je više od 86 000 registriranih obrta u RH, da je to skoro nešto više od 40% ukupnog broja gospodarstvenika u RH sa ogromnim brojem zaposlenih ljudi i sa svim problemima koje ovaj sektor ima. I naravno da ovaj zakon i svi, kompletan zakonodavni okvir treba i mora ić za ciljem da se smanji porezno opterećenje obrtništva i poduzetništva, da se smanji administrativno opterećenje i da se kroz sustav obrazovanja pogotovo sustav obrazovanja za obrtnička zanimanja, približimo ta obrtnička zanimanja, ta majstorska zanimanja, našim učenicima i njihovim roditeljima a s druge stvorimo kvalitetan okvir za obrtnike koji će im biti mentori, za radionice u kojima će oni naukovati i kroz ukupno gospodarsko okruženje, prostor da se stvarno mogu i razvijati. Činjenica je da su u kriznim vremenima od 2008. pa do 2015., 2016. veliki broj obrta ugasio ali opet upravo to obrtništvo, ti obrtnici, mali i srednji poduzetnici su bili ta kičma koja je sačuvala gospodarski razvoj RH dok su veliki kompleksi uglavnom došli u stečaj ili likvidaciju. I da se to ne bi dogodilo i obrtništvu, svakako da i ovaj zakon i svi zakoni koji se tiču obrtništva moraju ići za tim da pomognemo tim obrtnicima i mislim da ovaj zakon i ide u pravcu da se smanji ta administrativna opterećenja obrtništva, da ide za tim da stvorimo kvalitetno obrazovanje za obrtništvo. Ono što treba istaknuti da je tu važna i mjesto i uloga Hrvatske obrtničke komore i da je dobro da se ono što se kaže „dite vraća materi“ i da će upravo kroz taj sustav obrtničke komore se stvoriti i preduvjeti za daljnje naukovanje, polaganje majstorskog ispita i za povećavanje broja obrtnika i majstora odnosno da se ne smanjuje broj obrtnika i broj radnih mjesta u obrtništvu u RH ali naravno da tu želim ponovno istaknuti da treba dati prostora i mjesto i malim i srednjim poduzetnicima jer oni također žele u svojim pogonima, u svojim radionicama biti prostori gdje bi se djeca učila kroz praktičnu nastavu i svakako da i taj zakonodavni okvir za učenike u radionici treba vidjeti i na koji način omogućiti da tu ne bude previše opterećenje i da poduzetnici ne izbjegavaju uzimati učenike u naukovanje. Ono što je ključ svega je treba ponovo istaknuti nekakvu kampanju, ja bih to tako rekao, budi majstor jer nama nedostaje puno obrtnika i poduzetnika. Vi već sada imate problem da određena zvanja i zanimanja nemate na području cijele RH pa pogotovo u većim gradovima, da je problem naći majstora koji će vam promijeniti umivaonik ili postaviti bojler, jednostavno tih radnih mjesta nema, tih obrtnika nema. I mi moramo približiti ta zanimanja našim učenicima i dati im šansu da se oni za njih obrazuju, ali naravno onda moraju imati i adekvatna primanja od tog posla. I sigurno da ovaj tren koji ima da je nedostatak radnika i da je nedostatak obrtnika će tome doprinijeti samo je to po inerciji, a ne zato što smo mi sustavno radili kroz zakonodavni okvir na tome. Ono što sigurno treba reći da je tu važna i uloga Ministarstva znanosti i obrazovanja i da je dobro da smo mi digli izdvajanja za Ministarstvo znanosti i obrazovanja sa 9,8 milijardi na skoro 17,3 milijarde u 2019., ali to još uvijek nije dovoljno jer ne može se novcem sve riješiti. Ono što je ključno, a to su nositelji prenošenja znanja na učenike i buduće obrtnike su ti profesori, učitelji, nastavnici oni moraju biti motivirani, oni moraju biti plaćeni. I žalosno je da je toliko dugo trajao štrajk i natezanje oko njihovih koeficijenata, a s druge strane očekujemo rezultate da oni budu motivirani i raditi s učenicima, budućim majstorima i da oni stvaraju nama sutra obrtnike i rast gospodarstva u Hrvatskoj. Dobro je da je konačno došlo do toga da su im povećani koeficijenti, međutim treba i dalje raditi na tome da im se vrati dostojanstvo, a onda ćemo imati i bolje rezultate na PISA testu jer sramotno je da mi nemamo pomaka, da stagniramo, da stojimo u mjestu dok neke druge države iz okruženja rastu, a pogotovo nek nam bude uzro Finska gdje praktički učitelj, profesor ima važan status u društvu maltene kao liječnik ako ne i veći i gdje se njima dozvoljava da sami kreiraju nastavni sat, da sami kreiraju na koji način će prenositi ta znanja i motivirati učenike da uče i da se kroz samo školovanje ta djeca kompletno obrazuju i sutra budu uspješni radnici. Dokle god to ne budemo stvorili u RH, mi ćemo i dalje stajati u mjestu i čak štoviše stagnirati. Da, važan segment u tome su i ministarstva i mreže škola, ali najvažniji su učitelji, nastavnici i profesori. Ako to ne budemo kao takovo prihvatili neće biti značajnijeg pomaka. I evo pozdravljamo povećanje broja sati za praktičnu nastavu jer bez toga mi nećemo stvoriti majstora koji sutra kada završi srednje obrazovanje za neko obrtničko zanimanje može odmah početi raditi nego će samo i dalje imati teoretska znanja i zato je ovo sigurno dobro. Ono što smo mi isticali i ja u ime HSS-a da nije dobro da majstor mora raditi 15 godina u struci da bi mogao ići polagati majstorski ispit. Predloženo je da se to smanji sa 15 na 5, ovim zakonom je to smanjeno sa 15 na 10, ajd to je navodno usuglašeno sa obrtnicima, sa Obrtničkom komorom, ali meni je i dalje to nelogično jer ako mi za nekakva rukovodeća radna mjesta pa i u državnim tvrtkama u natječajima tražimo za takva radna mjesta 5 godina radnog iskustva, onda ne vidim razloga zašto neki majstor koji 5 godina nakon završene srednjeg obrazovanja stekne određena znanja i vještine ne bi i nakon 5 godina dobio status majstora. Mislim da se moglo ići na daljnje smanjenje tog praga i da ovo je pomak, ali mislim da treba dati još šansu mladima da čim prije steknu status majstora i da mogu otvarati svoj obrt i biti sam poduzetnik. Ono što također želim istaknuti da bi trebali mijenjati nekakve naše politike i pratiti strategije i događanja u Europi i u svijetu jer se klima mijenja, neki novi poslovi se razvijaju i za koja mi moramo u našem nastavnom programu stvoriti preduvjete, a to su prije svega se spominju bijeli poslovi to su poslovi u zdravstvu i socijalnoj skrbi jer sve više je potrebe za takvim zvanjima i zanimanjima i radnim mjestima i naravno u kontekstu klimatskih promjena zeleni poslovi, zelena zvanja i zanimanja, znači tu prije svega čuvanje okoliša, proizvodnja čiste energije iz obnovljivih izvora itd., niz zanimanja se u svijetu tu javlja. Mi još u Hrvatskoj to nismo definirali kroz naš obrazovni sustav i moramo te trendove pratiti kako bi našim mladima omogućili da se ovdje u Hrvatskoj obrazuju, a ne da nam odlaze u Europu. Ono što je važno istaknuti što su se svi pozivali ovdje, a to je upravo kakav je to status i mjesto i uloga obrtništva, u kojem oni okruženju posluju i svi su istakli da je jedan od velikih problema i ja to ističem, problem samo tržište i poslovi koje obrtnici mogu dobiti i naši poduzetnici jer kroz sustav javne nabave gdje se uglavnom ona ili objedinjuje pa poslove dobivaju samo veliki i onda obrtnici naši budu kao podizvođači, često zakinuti jer obave posao za neku veliku tvrtku koja je na natječaju dobila posao pa na kraju ne mogu naplatiti svoje poslove, iako je onaj tko je naručio posao isplatio velikoj tvrtki koja je dobila posao. To je jedan model gdje su naši obrtnici zakinuti. A drugi je gdje se direktno javljaju na nekakve manje natječaje gdje jedinice lokalne i regionalne samouprave to idu kroz javnu pogodbu nabavom manje vrijednosti, pa onda ako nisi politički podoban ne možeš dobiti poslove i te politike i takav način u društvu se moraju osuditi i mora se takav pristup potpore obrtništvu i poduzetništvu mijenjati. A sigurno da je jedan od velikih problema i sama naplata jer veliki broj naših obrtnika je došao u blokade i financijske probleme nisu mogli naplatiti svoje izvršene radove, pa evo upozoravaju i sad upravo je u raspravi nakon ovoga i Zakon o ovrsi, da novi sustav ovrhe će dodatno još usporiti da se postupak vraća na sudove, da će produžit taj postupak i da će poskupit taj postupke, da će i dalje još više otežati naplatu našim obrtnicima i poduzetnicima i oni kažu da to ne ide u dobrom smjeru i da će i dalje broj blokiranih biti sve veći, a ne manji kako se planirano izmjenama zakona. Također, pozdravljamo da sve veći broj naših obrtnika može obavljati naš obrt kao paušalno, jer to je primjer Austrije i nekih drugih razvijenih zemalja da se na taj način sačuva život u ruralnim prostorima i neki obrti i mislim da u tom pravcu i treba dalje taj sustav razvijati, a ono što želimo mi iz HSS-a istaknuti da jedna od komparativnih prednosti RH pa i razvoj obrtništva u Hrvatskoj, a to su tradicijski obrti. I mislim da bi taj okvir za, zakonodavni okvir pa pogotovo onaj financijski, obveza za tradicijske obrte trebali smanjiti olabaviti, kako oni to kažu jer na ovaj način nam se gase tradicijski obrti i nestaju, a želimo ih sačuvati. Išlo s prijedlogom i smanjenja PDV-a za tradicijske obrte, nije se to prihvatilo, a isto tako i za one obrte gdje treba ručnog rada kao što su npr. izrada suvenira, a turistička smo zemlja, mislim da bi trebali na tome poraditi da i tu djelatnost izrada suvenira u obrtništvu financijski rasteretimo, kao i frizere, cvjećare. Najveći dio cvijeća mi u RH uvozimo nažalost, a imamo priliku potaknuti cvjećarstvo i prodaju kroz aranžmane i kroz maloprodaju u cvjećarstvu, ako bi financijski rasteretili taj segment sigurno bi doprinijeli i razvoju ovoga segmenta društva, segmenta proizvodnje, a i omogućili očuvanje tih života u ruralnom prostoru. I ne mogu ni ja, a da se ne dotaknem da je jedna od velikih kompanija u problemima, a to je tvrtka Đuro Đaković, grupa Đuro Đaković Slavonski Brod koja je nekad zapošljavala više od 16.000 zaposlenih, danas je tamo ostalo nešto više od 1.000, u specijalnim vozilima oko 600 i da nije dobro da smo, to sam istaknuo i prije 3 godine, da se maknula sa onog popisa strateških tvrtki ili tvrtki od posebnog interesa RH iako me je tad me premijer uvjeravao da će se o njemu brinut marom dobrog gospodara. Pa kad je prije godinu dana išlo dokapitalizacija nije se uspjelo stvoriti financijski okvir da se tvrtka financijski stabilizira. Upozoravao sam na te probleme. Kad su radnici i sindikati u srpnju upozorili da je Zagrebačka banka odustala od financijskog praćenja ove grupe nije se reagiralo do rujna ili listopada dok radnici nisu izišli na ulice. To nije i ne smije biti pristup kako se vodi marom dobrog gospodara jednom društvu, lijepo je čuti da se riješila jedna plaća, da će biti slijedeći tjedan riješena i druga, međutim radnici ne vjeruju oni su i dalje u štrajku i oni žele čuti šta će biti i za godinu dana i za dvije godine jer otprilike toliko imaju i ugovorenih i poslova. A zašto je uprava potrošila novac, zašto nadzorni odbor nije reagirao, zašto državna revizija nije reagirala, zašto vlada kao jedan od suvlasnika nije ranije reagirala? To su ona pitanja na koja moramo dobiti odgovor i tražio sam da to bude i tema rasprave i na Odboru za gospodarstvo Hrvatskog sabora. Vjerujem da će to biti ovih dana, da ta pitanja i tamo postavimo i da razjasnimo i da pošaljemo hrvatskoj javnosti da nam je stalo, poruku da nam je stalo do svakog radnog mjesta i u grupi Đure Đaković i u svim velikim kompanijama, a pogotovo što su te tvrtke imale niz kooperanata, obrtnika i poduzetnika koji su radili za njih. Dajemo im šansu da ponovo rade, da dobiju plaću i da od te plaće mogu živjeti jer to je ono što svi žele, da imamo obrtništvo, da imamo kvalitetno obrazovanje za obrtnike, ali da onda imamo i radna mjesta koja će generirati i plaću i plaću od koje će se moći živjeti. I evo u toj nadi pozdravljam sve radnike u Đuri Đakoviću i sve one koji nisu dobili plaću i pozivam Vladu da se potrudi da to bude čim prije, a obzirom da imamo i onaj neoporezivi dio do 5.000 kuna ja sam predložio i ministru financija gospodinu Mariću, a sad i ministru gospodinu Horvatu da se iznađe mogućnost da im se isplati i božićnica. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Time smo završili s raspravama u ime klubova. Sada kreće pojedinačna rasprava, prvi je kolega Saša Đujić. Izvolite kolega Đujić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege, dakle ja ću kao i u prvom čitanju u ovom zakonu pozdraviti neke dobre stvari, jer ima ovdje dobrih stvari, naglasit ću ono što ja mislim neću reći da je loše, nego da bi možda moglo biti bolje ili da je možda moglo biti drukčije, ali evo ga krenimo redom. Dakle, za početak pozdravljam pomicanje granice kad su u pitanju sezonski obrti sa 6 na 9 mjeseci. Dakle, drago mi je da ste slušali hrvatske obrtnike koji se za to zalažu, zalažu već mjesecima, mjesecima godinama i da je tu bilo sluha i to je pokazatelj kako kada se razgovara s onima kojih se to najviše tiče onda se donose takva rješenja koja su za njih i dobra jer oni u pravilu to najbolje i znaju. Druga stvar pozdravljam i ova administrativna rasterećenja obrtnika zato što upravo administracija i te administrativne barijere, ja bih ih tako nazvao, dakle hrpa papira i uvjeti sporosti nekih procesa, otežavaju poslovanje. I kada pričamo recimo nedavno je objavljena Duing biznis ljestvica upravo jedna od glavnih zamjerki uz izdavanje građevinskih dozvola je bila i administrativna opterećenost prilikom poslovanja u Hrvatskoj. Stoga je svako administrativno rasterećenje dobro došlo i ja ga pozdravljam. Međutim, mislim da trebamo otvoriti jednu raspravu, nisu do kraja riješeni ti problemi. Dakle, zadnji puta sam u prvom čitanju govorio jedan primjer npr. šta mi potičemo, da li mi potičemo otvaranje obrta kao jednih tradicijskih zanimanja ili potičemo mala poduzeća npr. recimo ja sam ekonomista po struci, danas je opće poznato da u Hrvatskoj je tržište ekonomista zasićeno, e sad ja možda mjesecima, godinama ne mogu naći posao, s druge strane možda imam neke vještine koje mogu koristiti npr. ne znam razumijem se u elektriku, dobar sam električar. Po sadašnjim zakonima ja imam ogroman problem otvorit obrt da bi pružao električarske usluge ali za 10 kn mogu otvorit j.d.o.o. i tamo mi ne treba ni majstorski ispit ni 15 g. iskustva ni škola, ništa mi ne treba, otvorim j.d.o.o., plaćam mala davanja i mogu raditi jednostavno i slobodno i u pravilu sam konkurent onim ljudima koji su se školovali npr. za to, uzeo elektriku npr., može bit bilo šta, može bit građevina, može bit nekakvi sitni hobiji na koje se odlučimo recimo jer mogu nać na sadašnjem tržištu posao. Dakle mislim da je to jedna tema za raspravu i da bi trebalo ići ka ovom pravcu, ovo što su i kolege iz HSS-a govorili, da se npr. s tih 15 g. iskustva smanji na 5 pa bi se ja možda i odlučio na taj dio jer mi je obrt povoljniji u nekim stvarima u odnosu na j.d.o.o., nosi mi neke druge benefite ali mislim da te neke razlike treba još više promijeniti, da ih treba više olakšat obrtnicima da bi krenuli jednostavno u tom pravcu, da ne bi išli na firme. Druga stvar, jedna od ključnih izmjena u ovom zakonu je taj majstorski ispit. Dakle, sada se to ponovo vraća u obrtničku komoru, proces ispitivanja i do polaganja majstorskog ispita umjesto Agencije za strukovno obrazovanje, ne majstorskog ispita, ok, da, ali razumijemo se, jel', provodi sada komora ponovo i recimo to ću reć ko i u prvom čitanju, ja to pozdravljam, pozdravljam svako jačanje obrtničke komore ali isto tako, mislim da trebamo otvorit onu raspravu o ulozi i poziciji obrtničke komore, dakle opet pričamo o onom komorskom doprinosu i ne samo obrtničke komore nego svih komora. Dakle opća percepcija je kad pričate s obrtnicima da je komorski doprinos njima jedan namet od kojih oni u pravilu nemaju ništa i ne shvaćaju važnost možda komore i šta im komora može pomoć. Tu je sada možda i krivnja na samoj komori koja ako ima sigurne prihode se dovoljno ne trudi, e sad ja ne govorim šta zastupam ali mislim da tu raspravu svakako trebamo otvoriti na jedan argumentiran način, dakle ne politizacijom nego vidjet kako da ne ugušimo komoru s jedne strane a s druge strane da tu komoru, da rasteretimo obrtnike i da tu komoru učinimo u očima obrtnika važnom dakle kako bi se oni možda više trudili da se približe obrtnicima i da obrtnici imaju osjećaj da im ta komora uistinu treba a onda kada se to postigne na određene načine, onda bi možda mogli razmišljat o dobrovoljnom komorskom doprinosu, dakle nisam za ukidanje preko noći jer mislim da bi to bilo pogubno za obrtničku komoru koja isto ima dugogodišnju tradiciju i u biti očuvala obrte u hrvatskom narodu ali treba naći jedan prelazni modalitet kako u biti potaknuti komoru da bude produktivnija i jača i da obrtnici ju percipiraju kao nešto potrebno i nužno, onda možemo uvesti i doprinos na dobrovoljnoj bazi koji će oni vrlo rado plaćati. Isto tako, mislim da komoru treba depolitizirati, znamo da je sadašnji čelnik visoko politički aktivan, ja znam da ne postoje zakonska rješenja da se to zabrani ali možda na neki način bi o tome trebalo raspravljati jer mislim da obrtnici ne poznaju stranke, dakle obrtnika ima svih političkih opcija, i u SDP-u i u HDZ-u i u GLAS-u i u nekim drugim opcijama i svakako čelnik nije dobro kada je čelnik obrtničke komore, ne znam, kandidat za župana u jednoj županiji i to onako, u jednoj žestokoj borbi, gospodin je onako, inače je malo temperamentan ali onda je ta borba možda još i veće nego da je netko drugi u tom slučaju. Mislim da to nije dobro za obrtnike i mislim da to za ljude kojima treba onda pomoć, otvara nekakve prostore i sumnju da bi se možda netko mogao političkim suparnicima osvećivat na određenom području ili ne rješava njihove probleme kada je politiziran. Dakle, općenito sam za depolitizaciju svih institucija takve prirode kao što je obrtnička komora, gospodarska komora, Hrvatska vatrogasna zajednica o kojoj ćemo razgovarat danas malo kasnije i ostale takve institucije. Uglavnom, obrtništvo je ono što je duboko ukorijenjeno u tradiciji našeg naroda, što je već desetljećima opstalo, što zadnjih godina ponovo vidimo da ima jednu vrijednost i da stvaraju da se sve više vraćamo onom starome i da ljudi više cijene čak i te neke obrtničke aktivnosti zanata i mislim da treba nastaviti to njegovati i razvijati a evo, ovo moje neću reći primjedbe nego nekakve ideje su čisto za razmišljanje kako ubuduće možda nać neka rješenja za te probleme koji se nameću. Evo hvala lijepo.
Hvala i vama. Imamo tri replike na vaše izlaganje, prvi je kolega Lenart, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Đujić, evo mi trebamo krenuti o toga što je motivacija da čovjek bude obrtnik ili da se školuje za obrtničko zanimanje. Znamo da obrtnik garantira sveukupnom svojom imovinom za svoje poslovanje a rak rana našeg gospodarstva a posebno obrtnicima kojima je to i krvnik je društvo sa ograničenom odgovornošću jer mnogi d.o.o.-i su zaveli veliki broj obrtnika u crno. Znamo da oni ne odgovaraju sveukupnom svojom imovinom samo imovinom svoje tvrtke pa mi danas imamo i u našoj okolini ljude koji nemaju ništa, primaju plaći iz državnog proračuna a dužni su državi ogromne novce. Mnogi obrtnici su uglavnom podizvođači takvim d.o.o.-ima koji im onda na kraju ne plate a s obzirom da su se oni zadužili za repromaterijal i za ono s čime rade, na kraju njihovi obrti propadaju zbog toga.
Hvala vam, izvolite kolega, odgovor.
Upravo tako, kolega, dakle to je i na ovom trahu što sam ja govorio o ovom poticanju ljudima da li da otvore obrt ili da otvore j.d.o.o. ili d.o.o. u konačnici gdje su neka druga pravila u odnosu na obrte. Dakle, mislim da ne bi trebao biti veliki problem da se ovaj primjer koji ste rekli upravo izbaci da obrtnik odgovara svom svojom imovinom za poslovanje tvrtke. Ne samo to, imamo mi jedan drugi primjer. Npr. osoba koja ima d.o.o. firmu, vlasnik je nekog stana u nekom drugom gradu, ona taj stan može dat u najam i plaća onaj porez od 5% za najam stanova dok kod obrtnika koji je vlasnik nekog stana u nekom drugom gradu, on plaća drukčiji porez odnosno plaća veći porez nego osoba koja je poduzetnik i ima neku privatnu nekretninu. Dakle to su opet stvari koje demotiviraju ljude da idu u tu priču i to je ono o čemu moramo razgovarati i probat naći rješenja, a mislim da rješenja nisu komplicirana i da se barem ove stvari mogu vrlo, vrlo lako riješiti.
Hvala. Slijedeći je kolega Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani kolega Đujić, da vidim da ste istu temu dotakli ko ja u ime kluba upravo što se tiče uvjeta za obavljanje određenih djelatnosti. Za razliku od društva kapitala kod obrta se traže za vezane djelatnosti, dakle ne za sve jer imamo dio slobodnih zanimanja u kojima možete slobodno prijaviti određenu djelatnost maltene bez obzira na vaše stečeno obrazovanje, da tu ima određena nepravednost prema samim obrtnicima koji moraju to. Ja ne kažem da to ne bi trebalo biti, mislim da oni sa svojom i smislom postojanja obrta trebaju raditi, ali da se dolazi do upravo ovih izbjegavanja preko osnivanja ne d.o.o. nego j.d.o. kao nekih i jednostavnih društava to elegantno zaobilazi, a znamo koje su prednosti i nedostaci samih obrta i znamo koliko su obrti puno bolji za funkcioniranje jednog gospodarstva u cjelini jer oni upravo jamče ovo što je kolega govorio i naplativost i odgovornost i [[Upadica: Hvala vam kolega.]]
Izvolite odgovor.
To je točno kolega Čuraj. Za divno moram reći da je točno sve šta ste rekli ovaj iako zadnje vrijeme baš ovoga se ne slažem s vama. Da, obrt, obrt je puno značajniji po mom mišljenju, ali ima te barijere. Dakle, od, ovo sve smo sad skupa spomenuli i odgovaranja osobnom imovinom, ali i ova priča o poreznim dugovima što je kolega maloprije rekao. Dakle, vi kao obrtnik ako zaglavite tamo na onoj listi poreznih dužnika vi ste tamo i teško ćete se toga riješiti, dok neki vlasnici d.o.o., j.d.o. otvaraju jedno pa drugo, pa treće, pa ono gomilaju dugove na više firmi i u pravilu ne odgovaraju. S druge strane isto, obrt pod svojim imenom i prezimenom otvorite i to je to, a sjećamo se onih poticaja isto kad je bilo kad otvorite j.d.o. ne plaćate odmah, prvu godinu niste u sustavu PDV-a, pa je mi smo napravili, ok, praksa [[Upadica: Hvala vam.]] je pokazala da nije bilo dobro, otvoriš, [[Upadica: Kolega, kolega.]] zatvoriš i otvaraš novo, ali treba priznat kad je nešto, nešto nije dobro rješenje.
Kolega Đujić, u redu je.
Ne, ne kolega Šuker mi sugerira, pa samo, ne, ne mimika.
U redu je imat ćete priliku iskoristi u zadnjoj replici, misao nastavit. Kolega Žagar, izvolite.
Uvaženi kolega Đujić, dobro da ste otvorili tu temu, dakle evo najnoviji ili zadnji slučaj Uljanika gdje vidimo gdje jedno poduzeće može se likvidirati i praktički uskrsnut ako to bude prema planu stečajne upraviteljice kroz poduzeće Uljanik 1865. Kod obrtnika je to nemoguće, zapravo nemoguća likvidacija jer on, jer on odgovara kao što ste i sami rekli i svojim OIB-om i jednostavno sve što ima stavlja na kocku. To su, to su te bitne razlike. Isto tako u RH, ako pogledamo po podacima FINE što je veće poduzeće to ima veći prosjek plaća, što je, dok dođemo do mikro poduzetnika onda su tu plaće najniže. To nam govori da imamo velikih problema, da naši obrtnici zapravo imaju velikih problema u smislu konkurentnosti na tržištu. Netko je ovdje spomenuo javnu nabavu koja je sigurno jedan od doprinosa takvoj situaciji. O tome ću govorit u pojedinačnoj raspravi, ali ova tema koju ste otvorili je sigurno dobra.
Hvala vam. Izvolite kolega, odgovor na repliku.
Kolega Žagar, sigurno je uspoređivati neki manji obrt i ne znam Uljanik ili neki manji obrt i Agrokor, da je to nepravedno, a je. Gledajte Agrokor je država krenula spašavat jer je tamo bilo 10-tak tisuća zaposlenih i raspad Agrokora bi praktički uzrokovao ogromno štetu za državu i blokadu države, a ako se ugasi jedan obrt nažalost tu sustav to ne prepoznaje na taj način da će jednog pojedinca ići spašavati, to je nažalost tako. Dakle, može se ugasit 300 obrta, ono jedan po jedan sa 2, 3 zaposlena da ono nitko neće ni trepnut, ali upravo zato kroz neke zakonske olakšice treba možda tim ljudima taj nepravedan sustav ću reći, probat namirit ili im olakšat na nekakav način. Uljanik je isto veliki broj zaposlenih, ali ni jedan obrtnik neće doći u takve dubioze u koje došao Uljanik jer je jednostavno poslovanje takvo kakvo je, zahtjeva to. Tako da to su stvari koje je dobro spominjat, ali onda vidjet kako obrtnike u biti potaknut, potaknut odnosno napravit [[Upadica: Hvala vam.]] malo pravedniji taj sustav.
Hvala vam. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Slijedeća je kolegica Ljubica Maksimčuk. Izvolite kolegice.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege pred nama je danas zakon kojim obrazovni sustav pokušavamo uskladiti s potrebama tržišta rada u kojem su poslodavci partneri obrazovnim institucijama, gdje zajednički odlučuju o upisnim kvotama, ali i programima koji su potrebni na tržištu rada. Izmjene su pokrenute u svrhu unapređenja sustava obrazovanja za vezane obrte. Stjecanjem vještina koje se traže na tržištu povećava se produktivnost, ali i konkurentnost obrta. Novim zakonom imamo niz pogodnosti, ja ću neke nabrojati. Nakon završenog naukovanja u sklopu završnog ispita polagat će se naučnički ispit kojim se dokazuje kompetencija i olakšava se ulazak na tržište rada mladim osobama. Izmjenama i dopunama zakona doprinijet će se podizanju kvalitete strukovnoga obrazovanja. Osobe koje imaju odgovarajuće srednje strukovno obrazovanje 10 godina radnoga iskustava mogu otvoriti obrt, a da ne moraju polagati majstorski ispit što je bilo do sada i između prvog i drugo čitanja ovaj broj godina je smanjen s 15 na 10 što također pozdravljam. Stipendije, naravno da stipendije, sam ministar je rekao da je 220 milijuna kuna odvojeno za stipendiranje učenika odnosno za sve one pogodnosti koje se tiču strukovnog obrazovanja, a one su, učenici se stipendiraju sa 1.500 kuna što svakako je vrijedno i treba pozdraviti. Financiraju se i mentori u visini od 80% plaće što je također bitno, ti ljudi dosta svoga vremena provedu u učenju mladih i naravno da ih treba za to i nagraditi. Nakon završene škole mladi čovjek može iskoristiti mjeru i samozapošljavanja mjeru i samozapošljavanja gdje koja u visini 70 tisuća kuna i naravno, pokrenuti svoj osobni biznis ili posao. Produljenje ovog sezonskog obrta sa 6 na 9 mjeseci također, pozdravljamo. On je posebno dobar u ovim krajevima gdje je turistička sezona i gdje zaista tih 6 mjeseci možda je i kratko, stoga evo, pozdravljam i ovu mjeru produljenja sezonskog obrta sa 6 na 9 mjeseci. Da bismo povećali konkurentnost obrta, danas evo imamo preko 86 tisuća obrta, u mojoj županiji je to 2164. Moramo biti brži u promjenama zakonske regulative. To naši obrtnici od nas traže. Kod kontrola inspekcija i svih onih koji dolaze u kontrole naših obrtnika. Više vremena trebamo potrošiti u savjetovanje tih obrtnika. Naravno da oni ponekad možda se i zapletu u te zakonske regulative i stoga ja evo naglašavam da ih ne trebamo dolaziti samo kažnjavati nego više vremena trebamo trošiti u savjetovanje tih naših obrtnika. U svakom zdravom društvu cijeni se rad i struka, a u takvim sustavima vrijednosti, dobar majstor je cijenjena osoba. Kada majstor koji zna svoj posao bude poštovan u našem društvu, napredovat ćemo i kao društvo, ali i onom gospodarskom smislu. Nažalost kod nas su se u društvu neke vrijednosti pomalo izokrenule stoga svi zajedno moramo senzibilizirati javnost na problem strukovnoga obrazovanja, a nadovezat ću se još na poreznu reformu, na one prethodne, ne ovaj 4. krug porezne reforme, gdje je nagrada za naukovanje ne ulazi u cenzus uzdržavanog člana obitelji što je zasigurno dosta bitno roditeljima gdje je za neki par kuna te nagrade za naukovanje oni izgube znači to, tog uzdržavanog člana obitelji. Porezno rasterećenje mladih također je jedna od mjera koje zasigurno uz ovaj zakon će mladima omogućiti da ostanu ovdje u svojoj zemlji i pozdravljam donošenje ovoga zakona i nadalje nastavite s medijskom kampanjom jer dobar majstor u društvu je cijenjena osoba, stoga evo još jednom podržavam i zahvaljujem se na ovakvom zakonu. Hvala.
Hvala vam. Na vaše izlaganje imamo 4 replike. Prva je kolegica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Uvažena kolegice Maksimčuk. Vi ste u svom izlaganju dosta govorili o obrazovanju. Dakle, hajdemo vidjeti situaciju koju u ovom trenutku u Hrvatskoj imamo. Mislim da je negdje oko 80 tisuća otvorenih radnih mjesta koje ćemo popunjavati izvan sa ljudima koji su, žive izvan teritorija RH i svjesni smo toga da nešto što je bila kod nas kvaliteta, to su bile obrtničke škole i da smo imali kvalitetne obrtnike s kojima smo se mogli hvaliti. Da smo to po putu negdje izgubili i da je situacija alarmantna, dakle s jedne strane vi imate neke zakonodavne okvire koji moraju biti lagani, moraju biti propulzivni, moraju biti brzo ostvarivi i dakle vezano uz obrtnička zanimanja, mi rezultate možemo vidjeti relativno brzo, ali je tema da s jedne strane možete imati zakon koji može biti dobro reguliran, ali hajdemo vidjeti u stvarnosti, malo se razgovarati o stvarnosti [[Upadica Hajdaš-Dončić: Hvala vam.]] i tu ovu zadnju što [[Upadica Hajdaš-Dončić: Hvala.]] ste govorili o promidžbi, mislim da je izuzetno važno.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvažena kolegice, da ja sam naglasila i u svojoj raspravi da su radi struka u svakom društvu trebaju biti cijenjeni, kod nas su se te vrijednosti negdje izgubile, uzroci su nastali mnogo ranije, slažem se sa vama, trebalo ih je daleko prije početi rješavati, a evo, nadam se da ni sada nije kasno. Donošenje ovoga zakona, ali i svaka ona medijska kampanja koju radi, evo vidjela sam, ministarstvo, možda ju treba još i pojačati i naravno da svi zajedno trebamo težiti ka tome da se cijeni i da dobar majstor bude cijenjen član ovoga društva.
Replika br. 2. Kolega Babić Ante.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovana kolegice Maksimčuk. Vi ste odmah u prvoj rečenici rekli da se obrazovni sustav treba uskladiti zapravo sa tržištem rada. Tržište rada nije ništa statično, ono se iz dana u dan mijenja i Vlada je to primijetila, osluškivala je bilo našeg gospodarstvenika i brzo reagira. Mi kao zakonodavci trebamo raditi na ovim izmjenama i dopunama zakona. Ja bih osobno volio da se ovakvi i slični zakoni donose gotovo u jednom danu, međutim, zakonodavna procedura je takva da to jednostavno nije moguće. Ovim izmjenama i dopunama zakona se zapravo govori o provedbi naučničkog ispita. Vlada odnosno zakonodavac odnosno predlagatelj, Ministarstvo gospodarstva rada uvažilo je i primjedbe nekih drugih oporbenih kolega što zapravo govori da se sa posebnim senzibilitetom gleda na ovakve izmjene i dopune zakona zbog potreba tržišta rada, pa evo i primjedbe kolegice Turine Đurić, vidim da je Vlada u drugom čitanju prihvatila što je jako dobro jer nam želja svima da tržite rada ... [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica: Hvala vam.]] u RH.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi kolega. Naravno da ne pratimo tržište rada. Naše obrazovanje ne prati tržište rada stoga smo i većina ovdje danas u svojim rasprava pozdravili donošenje ovakvoga zakona, uzroci su nastali mnogo prije. Evo, svi zajedno trebamo težiti čim prije to primjenjivati u društvu i nadam se da će se ta brojka na tržištu rada smanjiti. Hvala lijepo.
Hvala vam. Replika br. 3., kolega Maras.
Hvala lijepo g. Maksimčuk. U vašoj raspravi, a znam da ste iz Slavonskog Broda i da vam je vrlo bitno kako će Đuro Đaković funkcionirati u budućnosti nakon najava ministra da će se otvoriti tvornica Hyundaia u Varaždinu i kineske brodogradilišta u Puli i Rijeci. Da li očekujete da će i ova nova najava ministra o američkim investitorima koji će preuzeti i raditi Bradleyje u Đuri Đakoviću, da li vam se to čini kao jedna mogućnost, odnosno pozitivna vijest koju uvijek optimistični i ministar koji nikad ne zakaže Horvat je pustio u javnosti. Da li će to tako biti, evo to je ono što mene zanima? I da li vidite neku pozitivnu stvar za obrtnike kada kažem da nakon Hyundaia nakon Kineza evo i Amerikanci stignu u Brod? Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega. Da, ovih dana svi govorimo o Đuri Đakoviću, mi koji živimo u Slavonskome Brodu znamo s kakvim poteškoćama već dugi niz godina se suočavaju radnici Đure Đakovića. Evo nije prošla ni godinu dana od kada je Vlada dala 95 milijuna kuna jamstva za nastavak proizvodnje u Đuri Đakoviću, nažalost ponovno je Đuro došao u poteškoće. Svi zajedno smo se senzibilizirali sa radnicima Đure Đakovića, tražili smo hitne kratkoročne, ali i one dugoročne mjere za Đuru Đakovića, strateško rješenje. U ponedjeljak je ministar bio u Slavonskome Brodu, razgovarao je sa radnicima Đure Đakovića i sigurna sam da će država, ali i ministarstvo iznaći čim prije i kratkoročnu, ali i ono dugoročno rješenje za radnike i za Đuru Đakovića, ali i za gospodarstvo Slavonskoga Broda koji se zasigurno temelji na Đuri Đakoviću. Hvala.
Hvala i vama. I posljednja replika na vaše izlaganje, replika od kolegice Marije Jelkovac. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Poštovana kolegice. Spomenula ste i svojoj raspravi nešto što je vrlo značajno, a to je da je posljednjih godina zaista obezvrijeđen status majstora odnosno obrtnika u društvo što nije dobro. I sigurno je da i samim poticanjem mladih osoba poslije osnovnoškolskog obrazovanja da se školuju za obrtnička zanimanja je vrlo važno i mislim da i Obrtnička komora tu ima svoju značajnu ulogu. Mislim da je vrlo značajno da se status obrtnika u svakom slučaju popravi na način da im se pomogne u rješavanju svakodnevnim administrativnih problema koje imaju, a isto tako mislim da bi trebalo razmisliti zašto oni koji 24 sata žive ono što rade i odgovaraju cijelom svojom imovinom za uspjehe u svom radu imaju tako nepovoljan i nepravedan mogli bismo reći položaj u odnosu na gospodarstvenike koja imaju trgovačka društva. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvažena kolegice. Da, ovaj zakon je upravo stoga da bismo popravili status obrtnika u našem društvu, oni su kralježnica ovoga društva, ali i u onom gospodarskom i u svakom drugom smislu. Stoga sam rekla da je dobar majstor koji zna svoj posao poštovana osoba u svakom društvu. Kod nas su se negdje možda izopačile ili izgubile te vrijednosti, stoga je pred svima nama da ih popravimo i evo pozdravljam još jednom donošenje ovoga zakona.
Hvala. Nastavljamo s pojedinačnom raspravu. Sljedeći je kolega Ivica Mišić. Izvolite kolega Mišić.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kada raspravljamo o obrtništvu, obrtu moramo samo znati kolika je to velika odgovornost tog istog obrtnika koji ulazi u svijet obrtništva. Taj isti čovjek odgovara svojom imovinom, taj čovjek odgovara sa svim onim što je unio u taj obrt i što će kroz obrt imati problema. Kada promatram danas iz ovog kuta problem ove države, vidim da je postala politika zanat. Naravno da je tu daleko ugodnije sjediti pa i u ovom Saboru ako život gledamo da krene putem politike gdje vam se iz proračuna osiguravaju plaće, gdje vi ako mogu tako reći pokušavate ovom našem narodu prezentirati sebe kao velikog političara, a ustvari niste ništa dali narodu, samo uzimate. Ja sam sa ministrom Marićem raspravljao na sastancima da obrtnicima dignemo 5.000 kuna plaću od minimalca do 5.000 da ne dajemo ništa više državi. To Marić tada nije prihvatio, a ne dati 5.000 kuna pa da obrtnik dadne još državi 4, to je 9.000 mjesečno. To nije prihvaćeno. Međutim, gledajući danas rasterećenje obrtnika koji je ova Vlada, a i sam ministar financija donijeli su i ja ga moram pozdraviti i čestiti, neoporezivih onih 12.000 po radniku. To je jako bitna stvar za obrtnika kada vi možete 12.000 kuna godišnje isplatiti na minimalac i još plaću, ako je taj radnik zaslužio i ako taj obrtnik ima dovoljno sredstava. Još jedna dobra stvar koju je odradila ova Vlada je ta nekada je obrtnik do 3.500 kuna prometa ako pređe 3.500 onda vodi administraciju ustvari knjige svoje kao poduzeće. I to je isto problem bilo obrtniku prelaženje s jednog sustava na drugi sustav, ulaženje u tih papira. Naravno ako ste radili godinama ste malo bolje radili pa ste digli taj obrt malo veći i onda idete jednim drugačijim putem. Ova Vlada ovaj ministar su digli to na 7,5 milijuna i to je jako bitna stvar i to morate znati. Tko se ne bavi obrtništvom i poduzetništvom ustvari ne zna šta je Vlada učinila za obrtnike. Ako mene moji kolege pitaju baš skoro jedan kaže, joj moram početi voditi knjige prešao sam 3,5 milijuna, ja kažem ne moraš ostat će obrtnik i vodit ćeš kao što si i vodio, sada je 7,5 milijuna. Onda je čovjek bio sretan naravno jel prelazite iz sustava u sustav gdje morate ponovno učiti se i administraciju novu ili kakvu instruirati kako to voditi. Ja osobno vidim da ovo ide u jednom dobrom smjeru ali to je proces koji će trajati sljedećih desetak godina. Ako budemo išli tim putem i radili ovo kao što se sada radi, ja vjeruje i za pet, šest godina imat ćemo velike promjene u društvu, imat ćemo velike promjene u obrtništvu, imat ćemo sigurnost. Naš obrtnik mora biti svjestan, ustvari politika mora biti svjesna da obrtnik mora vjerovati politici. Nažalost, kod nas do sada nije bio to slučaj. Zašto? Pa evo primjer evo i Sabor, vidimo populizam, vidimo šta se radi, vidimo da je nabolje živiti i bavit se politikom, sjedit istina i u ovom Saboru, imati dobru plaću, nisam se dokazao na tržištu ali ovdje ću se dokazat. Ne gospodo, treba se dokazat na tržištu pa onda doć ovdje sjest pa sa tržišta govoriti šta se trebalo uraditi i kako treba raditi jer ti si svaki dan unutra, ti svaki dan znaš kakav problem imaš. Vi ministre ste koliko znam bili i na tržištu, radili ste nekakve stvari, zamislite sad čovjeka da bude, sjede ministar, da bude, da vodi nešto a ništa radio nije, to je vrlo teško i tu ne ide, u taj smjer ne možemo više gledati kao što smo dosad gledali. Naravno narod bira i saborske zastupnike pa i izbrao je i mene, meni nije prioritet biti u Saboru, nisam živio ali ovo je meni čast. Ovo je meni čast. Naravno, neće Maras, tebe će izabrati, ti ovdje dokazao i pokazao koliko si veličina ovog Sabora i javnost te gleda. Naravno, javnost nemojte mene gledati, imate primjer ovdje, sjedi u Saboru. častan čovjek, sposoban, pa budi premijer, ja bi bio ustvari nesretan jer od tebe ustvari nema ništa. prema tome, ja se tebe ne stidim i slični takvi kao što si ti, to je populizam listo koji u ovom Saboru prosipamo, narod naravno gleda i mene i tebe, pa kome dadne glas, vidite, ja nikad nisam rekao nikom daj mi glas, Maras, nikad u životu nikome niti ću …
…/Upadica Hajdaš Dončić: Kolega Mišić, molim na temu, molim na temu./…
…ali vi jeste. On je dobacivao, pa sam mu vratio.
…/Upadica Hajdaš Dončić: Molim na temu./…
Ok, ispričavam se. Prema tome, stojim ovdje ponosan, pogledajte da li sam platio poreze, obveze i sve ostalo što sam rekao kao sam ušao u Sabor, iza mene ne postoje nikakvi prljavi poslovi niti želim da budu, samo želim da i svaki obrtnik pošteni bude privilegiran, počašćen da živi tako i treba ga nagrađivat a sve one koji ne plaćaju obveze i poreze i bave se kriminalom, naravno moju podršku nemaju. Prema tome, gospodo hvala na ovom zakonu, jedan dio je pomjeren i bit će bolje obrtništvo, ja to vidim, naravno, treba još puno stvari napraviti da bi mi se mogli porediti sa Finskom, sa Njemačkom, sa Švicarskom, sa Austrijom pa i Slovenijom koja nam je najbliža, s kojom ja surađujem, to je u pitanju i odgoj, sam kućanski odgoj i odgoj naroda jer neću reć da mi nismo odgojeni ali moramo znati jedan red, red i red. Naravno, odzgo s prve stepenice politike pa sve do dolje mora biti red. Ako napravimo red, mi ćemo imati jednu državu gdje će naša unučad i naša djeca imati uređeno društvo i bit će sretan da se vrati svatko tko je otišao u ovu državu. Hvala vam.
Hvala. Na vaše izlaganje imamo tri replike, prvi je kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Mišiću, u vašoj raspravi se osjetilo to iskustvo koje vučete iz privatnog posla, vi ste poduzetnik, uspješni, znači znaju u Vinkovcima da ste napravili velike stvari a sada dajete to i u politici dosta. Znači ono što mene zanima znači kad spojite to poduzetničko iskustvo i iskustvo političko jer imate i tu široko iskustvo kad ste prešli iz MOST-a u Živi zid pa sada u HDZ, znači zaokružili ste jednu cjelinu, da li osjećate da je ovaj zakon na toj razini kvalitetan, da ga vi kao poduzetnik i čovjek širokog političkog spektra, kažem od Živog zida do HDZ-a, da bi mogao pomoći obrtnicima? Evo to je što me zanima i zanima me kako vi vidite te stvari. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor, kolega.
Hvala. Kolega Maras, ja nisam bio u Živom zidu niti sam bio u stranci MOST-a ni u stranci Živog zida. Ja nikad u životu nisam bio ni u jednoj stranci dok nisam ušao u Sabor, to nek vam bude jasno. Ja imao sam čast da me premijer pozvao u HDZ, ja sam rekao da ne, ne želim ni u jednu stranku i to mi je bila čast i ja podržavam HDZ, dao sam ruku ovoj opciji koju podržavam, samo iz tih razloga što sada vidim sa ovim premijerom i ovom strukturom ljudi da ova država ide naprijed. Ako budu radili nešto što nije naravno onda moju podršku neće imati ovo sve do sad što su radili, ja im čestitam. Mislim da više nisu mogli a naravno u budućnosti ako budu vodili, bit će to dobro i država će ići naprijed. Toliko o tom.
Replika broj 2, kolega Vučetić Marko.
Zahvaljujem. Poštovani kolega, izlaganje je bilo zanimljivo, doticalo se od ovih personalnih referenci do tržišta i obrtnika i sad mene zanima, nije mi potpuno jasno, zbog čega tržište dižete na razinu svetosti, čak i na razinu nadređenosti politici i politikama jer tome nije tako. Politike reguliraju i ipak određuju dinamizam koji će se odvijati na tržištu. Osim toga u izlaganju, i obrtništvo bi trebalo gledati kao jedan vid izumiruće aktivnosti, na koji način? Mnogi obrti koji sad postoje, za 10 g. zbog društvenih i gospodarskih promjena, neće postojati. I kad reguliramo zakonski problem obrtništva i ono što se tu događa, ne smijemo obrtništvo promatrati na razini svetosti nego i na razini fluidne stvarnost koja jest, nastaje, nestaje i nastat će, nešto novo. Zahvaljujem.
Izvolite, odgovor.
Hvala g. Vučetiću, kolega Vučetiću. Ja nisam nikoga dizao na svetost ili nešto ali ja sam čovjek koji se bavi nekakvim obrtom i nekakvim poslovima, kad vam netko uradi jednu povoljnu stvar, ja želim da kažem hvala. Za obrtnika je dosta 12 000 kuna koje su sada ova Vlada dala neoporezovano, ja znam šta to znači. Vi kao profesor naravno priključeni ste na proračun, ne znate šta to značim, ja to znam. Nije to da ih diže na ne znam šta već zahvaljujem na tome, naravno, trebalo biti puno toga i više, nije to dovoljno, ali u odnosu kako je bilo, mislim da je to ne samo to, i ovo što sam vam rekao, prihod od 3,5 milijuna na 7,5 milijuna je velika stvar za obrtnike koji se dižu i rastu i ne moraju više mijenjati sustav svojih papira sa obrta na papire koje vode poduzeća. Nije to da ja dižem nekoga ali to je istina i ja govorim samo ono što jest a ono recite mi šta nije. Hvala.
Hvala. Odgovorili ste kolegi Vučetiću, tržišni fundamentalizam je i stvar ideologije no međutim imamo i zadnju repliku a to je kolega Žagar. Izvolite.
Hvala. Uvaženi kolega Mišić, htio sam samo u prilog ove vaše rasprave reći sljedeće. Ne možemo naravno ni sve poduzetnike, ni sve obrtnike staviti u isti koš. Ovdje je netko danas spomenuo i javnu nabavu. I vama je jasno da su mnogi, pa ajde da se kažemo sad ovako, da upotrijebim taj izraz, mangupi, išli sa damping cijenama, dobili posao na javnoj nabavi, angažirali obrtnike, nisu im platili, ljudi su ostali dužni državi i za doprinos i za sve. Znači postoje i takvi slučajevi i u tom smislu ne trebamo se izjednačavati. I još jedna bitna stvar, kada govorimo o tzv. realnom sektoru i javnom sektoru, a bilo je ovih dana aktualno i pitanje plaća učitelja. Vjerujte nisu opet svi poduzetnici u istoj situaciji. Pa netko vrlo izdašno koristi javnu nabavu, 46,6 milijardi kuna bez PDV-a i 14 milijardi kuna potpora. Pa ne ode to u vjetar. U Slavoniji sad grade vrtiće 100 kvadrata 6 milijuna kuna cijena vrtića. O tome trebamo porazgovarati. Dakle niti su svi u javnom sektoru baš sveti pa da, bože u privatnom pa da je samo u javnom sektoru problem.
Hvala. Poštovani zastupnik Mišić.
Ako ste me slušali, ja se zalažem za pravnu državu, za sve obrtnike i poduzetnike da radi pravna država. Onaj tko je prevaren taj, oni koji je prevario ustvari treba odgovarati za to. Tu imaju sudovi nažalost takvi kakvi jesu. Kad gledamo realni sektor ili javni ali naravno da u javnom sektoru ljudi traže sve više i evo, svi traže plaće, dajte, čuli smo ima, kaže ima novaca. Ja kada to slušam kaže ima novaca. Kako vi znate da ima novaca ako ne vodite financije, to jednostavno nije mi jasno. Ali svi političari viču ima novaca. Ja se i dalje zalažem za pravnu državu. Istina bilo je u realnom sektoru svakakvih firmi, svakakvih poduzetnika, svakakvih obrtnika. Nažalost poštenih je obrtnika i propalo radi takvih svakakvih koliko im pričamo mi. A zato je država a mi ... [[Govornik se ne razumije.]] Saboru zatražimo od njih svi da pravna država zaživi konačno. Znam da nije valjalo 40 milijardi poreza nije plaćeno gospodo u ovoj državi. Tko je za to odgovarao? Ne znam, ali to je problem. Hvala.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege evo drago mi je da mogu raspravljati i pojedinačno o ovom zakonu, pogotovo evo nakon kolege Mišića koji je dao dosta veliki doprinos u ovom dijelu podrške samom zakonu i HDZ-u. Ja ću biti malo kritičan i reći ću ono što mi se čini a vezano je uz ovaj zakon u kojem ima i nekih stvari koje su logične i trebalo ih je ispraviti. Primjerice miče se i obrtnica iz samog zakona. Što se tiče ona je bila trošak koji smo ako se dobro sjećam još 2014., '15.-te ukinuli i izdavanje internetom registriranjem obrta šta je bilo prvi takav on-line mogućnost otvaranje tvrtke. 2014. godine smo napravili jedan korak naprijed. Svakako i obrtnička zanimanja i stipendije za obrtnička zanimanja. Drago mi je čak evo vidjeti kada i ministar i premijer Plenković dijele te stipendije koje smo mi ... [[Govornik se ne razumije.]] 2015. godine i tisuće i tisuće naših učenika i učenica dobivaju zahvaljujući toga neki iznos novaca mjesečno kako bi mogli imati kvalitetnije obrazovanje. To je nešto što nam treba i što treba podržavati. Znači sa druge strane ono što se ne mogu složiti u samom zakonu rekao sam, znači to je ispolitizirano do te mjere da je jednostavno grupa interesna koja je povezana sa predsjednikom komore preko HDZ-a na besmislen način ugurala opet obrtničku komoru u sastavljanje komisija, u cijeli proces a imamo agenciju za strukovno obrazovanje koja to može na kvalitetan način raditi i normalno da se sa time ne mogu složiti. Što se tiče same situacije i obrtnika na tržištu njima se može više pomoći. Posebno mi je drago kad vidim da ima jako puno paušalnih obrta, to je oblik poslovanja koji sam posebno promovirao i podržavao. Vidim danas ima tih 40, 50 tisuća obrta koji su odlučili paušalno plaćati poreze a s druge strane svoje usluge prodavati na tržištu. Vido sam u jednom trenutku da je Vlada mislila ukinuti takav oblik i biti rigorozna prema njima. Drago mi je na kraju da se od toga odustalo jer svaki oblik poduzetništva treba poticati pogotovo ovog najmanjeg i pogotovo ovoga koji je najugroženiji. Znači njemu treba dati najviše prostora jer nije jednostavno imati svoj paušalni obrt jer niste sigurni da li ćete imati klijenata sutra. Neki kažu da oni plaćaju manje poreza ali oni nemaju godišnji, oni nemaju mogućnost sigurnog posla kao što to nekada pruža Zakon o radu. Nažalost kažem nekada jer vidimo a nevjerojatno je da u RH imamo tvrtke u vlasništvu države koje ne isplaćuju plaće među njima i Đuro Đaković, među njima i RIZ odašiljači. Evo to je recimo pitanje za ministra koji je direktno nadležan za tu tvrtku kako je moguće da tamo ljudi nisu, njih 200-tinjak dobivalo 6 i nešto mjeseci plaću, u sred grada Zagreba, u vlasništvu države nitko nije ni trepnuo. Znači imamo toliko, toliko stvari o kojima treba pričati, obrta, evo recimo nešto što se ovih dana dosta spominje je i sajam adventski u gradu Zagrebu gdje jako puno obrtnika izlaže ali su izlihvareni, izreketareni, kako god to želite da se nazove da bi dobili kućicu i mogli prodavati svoje stvari i nuditi svoje usluge na adventskom sajmu u gradu Zagrebu. Umjesto da dobiju mogućnost iznajmiti to od grada Zagreba, oni imaju mogućnost to iznajmiti od podizvođača, odnosno oni koji su to unajmili po vrlo povoljnim cijenama od Grada Zagreba, za nekoliko tisuća kuna onda naši obrtnici i jednostavna trgovačka društva ili d.o.o. na kraju, na kraju plaćaju 50 do 100.000 kuna. Žao mi je šta gospodin poduzetnik Mišić nije ovdje koji je član Kluba Milana Bandića, ovaj da kaže nešto o toj temi s obzirom na koji način se reketare naši poduzetnici, a s druge strane rekao sam nešto jučer. Znači, plastično u svakoj porciji fritula od 20 kuna koju plaćate, 10 kuna odlazi na netransparentnost i korupciju. Znači postoji jako puno stvari o kojima treba, kad se priča o obrtu ovdje pričati. Žao mi je šta neke stvari ne možemo kvalitetnije urediti, znači ja se ne zalažem za ovakav pristup koji govori da komora treba dobiti ovakve dodatne ovlasti jer ne mislim da bi komora trebala dobivati zakonske ovlasti i raditi si posao, nego bi komora trebala naći svojim uslugama zainteresiranost obrtnika i da oni koriste te usluge. Nažalost naravno Obrtnička komora o tome ne razmišlja, ona više razmišlja o tome kako politički preživjeti i kako da se ta struktura vodeća na čelu sa Ranogajcem održi u nedogled. Jer vjerujte mi njima puno više znači da ima predsjednik komore A6 001 OK ne, znači to je registracija, A6 je registracija, auto, a 001 Obrtnička komora je registracija to je puno važnije predsjedniku Obrtničke komore, nego kako da pomogne, kako da pomogne obrtnicima u njihovom poslu. Na kraju da kažem evo par stvari, ja sam rekao ja ću biti suzdržan i Klub zastupnika SDP-a će biti suzdržan, znači par stvari koje podržavamo u zakonu su ove neke stvari koje su se brisale, koje su nepotrebne, produženje sezonskog obrta također na 9 mjeseci, više ne možemo od 9 mjeseci jer onda to više ne bi bio sezonski obrt, mada imate vrlo malo de facto obrta koji to rade, čak ni u turizmu nema 9 mjeseci. Bit ćemo sretni kad kao zemlja budemo imali sezonu 9 mjeseci, mislim da to nemamo niti ćemo uskoro imati, ali te neke stvari volio bi da parcijalno mogu podržati jer generalno zakon ne mogu podržati. Volio bi da naši obrtnici, jer mi se evo obratio jedan obrtnik iz Varaždinske županije koji me zamolio da ministra pitam ovdje kome da se javi radio bi rado za Hyundai, za ovu tvornicu koja je otvorena u Varaždinu, pa ako ministar može dati neki kontakt ovdje javno, da se obrtnici znaju javiti. I jedino što smo malo zabrinuti da li ćemo imati kapacitete nakon što je ministar najavio da je Volkswagen dolazi. Znači ne samo da ćemo imati Hyundaievu tvornicu, Hyundai korejska autoindustrija, nego evo i Volkswagen naporima ministra Horvata i premijera Plenkovića, izgurali smo Tursku iz igre i vjerojatno će 1.000 i 1.000 automobila put svijeta iz našeg Varaždina i možda Međimurske županije. Tako da evo, ako to tako bude veselit ćemo se svi, mada s obzirom ovaj kako je to bilo, kako je to bilo komunicirano naravno je i malo sa dozom sumnje da će se to sve skupa ostvariti. Hvala vam lijepo.
Hvala. Imamo dvije replike, prva je poštovane zastupnice Anke Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Maras vi ste se naravno u vašoj raspravi, što je bilo i za očekivati dotakli Grada Zagreba. Grad Zagreb je grad koji će evo idući tjedan izglasati svoj proračun za slijedeću godinu u iznosu od 12 milijardi kuna, ali na stavkama kad je riječ o obrtnicama, kad je riječ o malom poduzetništvu te stavke, sve ono što bi grad trebao pomoći svojim obrtnicima su smanjene. Dakle i kroz taj način zapravo grad je rekao da ga to što je bila tradicija obrtništva, to što je bilo niz stvari koje ste u Gradu Zagrebu mogli, kad je riječ o obrtnicima ostvariti, naravno toga više neće biti. Pa me zanima vaš stav vezano uz ta smanjivanja stavki u proračunu Grada Zagreba, kad je riječ o obrtnicima jer na taj način zapravo poruka koja je njima u Gradu Zagrebu nešto što je bila tradicija to ne treba, neke nove tradicije imamo u Gradu Zagrebu. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Maras.
Hvala lijepa. Pa jasno je da nažalost je to ne 5, nego 105 tema koju interesira gradsku upravu. Problem je što evo primjerice kad smo se dotakli ovoga Adventa i kućica, umjesto da se time bavi ured za imovinske poslove ili za prostorno uređenje grada koji bi trebao voditi brigu kako to grad izgleda, tim se bavi ured za gospodarstvo odnosno gospođa Jozić. Znači, umjesto da se ona bavi kako da potiče gospodarstvenike i kako da napravi nešto šta je više nego na jednom natječaju dodijeliti 200.000 kuna, misle da su napravili ne znam što, oni se bave kao da nađu nove modele netransparentnog upravljanja kao što su adventske kućice u Gradu Zagrebu. Znači, mnoge stvari u Gradu Zagrebu ne štimaju, ljudi se bave time ne sustavno i ne iz onih mjesta koji bi se trebali baviti i ne možemo ništa više ni očekivati niti od gradskog proračuna [[Upadica: Hvala.]] bez obzira što sigurno ima dovoljno novca [[Upadica: Hvala.]] da se daju značajniji poticaji i obrtnicima i malim i srednjim poduzetnicima. Hvala vam lijepo.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Saše Đujića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Maras, vi ste rekli da je vaše mišljenje da komora ne treba imati ovakve ovlasti, e sad ja se ne slažem potpuno s vama, ja smatram da treba jačati komoru, to sam rekao i u svojoj pojedinačnoj raspravi, ali onda moramo razmišljati i o ukidanju komorskog doprinosa. Dakle, jačati komoru na način da ona svojim radom i kvalitetom ili kako bi kolega Mišić rekao stavljanjem na tržište, zaradi svoje prihode. I onda kada bi to tako bilo onda bi obrtnici rado plaćali komorski doprinos na dobrovoljnoj bazi npr. kada bi imali osjećaj da od komore nešto dobivaju. A predsjednik komore bi onda ta sredstva i prihode trošio na poboljšanje kvalitete rada komore i pružanje kvalitetnih usluga obrtnicima, a ne bi koristio recimo na ovaj automobil što ste vi spomenuli i na registarske pločice i takve stvari. To je ono prema čemu svi skupa trebamo težiti.
Poštovani zastupnik Maras.
Hvala lijepa. Moram biti iskren, što se tiče Obrtničke komore mi smo značajno smanjili doprinos, ali smo imali ideju i koncepciju da imamo dvije komore, da HGK ima dobrovoljnu članarinu i tu može svako registrirati J.D.O. ili D.O.O. ukoliko želi ne plaćati komorski doprinos, a Obrtnička komora za specifičnu djelatnost iako značajno smanjena stavljena je da je ostala i obvezna. To je bila ideja da se tada napravi, nažalost kada sam ja bio ministar, nažalost HNS je to iz bojkotirao i na kraju je ostala obvezna i HGK. Ono što se meni ne sviđa u Obrtničkoj komori što su oni iskoristili taj trenutak kada su mogli da povećaju komorski doprinos čim je došao HDZ on je skočio sa 56 na 76 čini mi se, znači za 20 kuna su taj tren dignuli komorski doprinos i na taj način pune i uzimaju previše po meni novca obrtnicima i pune svoj proračun. Hvala lijepa.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Saše Đujića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Maras, vi ste rekli da je vaše mišljenje da komora ne treba imati ovakve ovlasti, e sad ja se ne slažem potpuno s vama, ja smatram da treba jačati komoru, to sam rekao i u svojoj pojedinačnoj raspravi, ali onda moramo razmišljati i o ukidanju komorskog doprinosa. Dakle, jačati komoru na način da ona svojim radom i kvalitetom ili kako bi kolega Mišić rekao stavljanjem na tržište, zaradi svoje prihode. I onda kada bi to tako bilo onda bi obrtnici rado plaćali komorski doprinos na dobrovoljnoj bazi npr. kada bi imali osjećaj da od komore nešto dobivaju. A predsjednik komore bi onda ta sredstva i prihode trošio na poboljšanje kvalitete rada komore i pružanje kvalitetnih usluga obrtnicima, a ne bi koristio recimo na ovaj automobil što ste vi spomenuli i na registarske pločice i takve stvari. To je ono prema čemu svi skupa trebamo težiti.
Poštovani zastupnik Maras.
Hvala lijepa. Moram biti iskren, što se tiče Obrtničke komore mi smo značajno smanjili doprinos, ali smo imali ideju i koncepciju da imamo dvije komore, da HGK ima dobrovoljnu članarinu i tu može svako registrirati J.D.O. ili D.O.O. ukoliko želi ne plaćati komorski doprinos, a Obrtnička komora za specifičnu djelatnost iako značajno smanjena stavljena je da je ostala i obvezna. To je bila ideja da se tada napravi, nažalost kada sam ja bio ministar, nažalost HNS je to iz bojkotirao i na kraju je ostala obvezna i HGK. Ono što se meni ne sviđa u Obrtničkoj komori što su oni iskoristili taj trenutak kada su mogli da povećaju komorski doprinos čim je došao HDZ on je skočio sa 56 na 76 čini mi se, znači za 20 kuna su taj tren dignuli komorski doprinos i na taj način pune i uzimaju previše po meni novca obrtnicima i pune svoj proračun. Hvala lijepa.
Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovane zastupnice Sabine Glasovac. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicama, poštovane kolegice i kolege. Ovaj prijedlog zakona ima svoje pozitivne strane u svakom slučaju to je veće opredjeljenje države, ali i do sada stvorene pretpostavke za povlačenje europskih fondova u smislu stipendiranja obrtničkih zanimanja, posebno kada govorimo o ovom jedinstvenom modelu obrazovanja odnosno vezanim obrtima. Zasigurno dodatni impuls cijelom ovom segmentu mogla bi biti i poticaj samim obrtnicima da im se olakša na neki način trošak koji proizlazi iz ove dodane vrijednosti uz svoj posao, znači sudjelovanja u samom obrazovnom sustavu i u formiranju tržišta rada zajedno sa sustavom obrazovanja jer ipak imamo obrtnike koji se naprosto u to uključuju, imamo obrtnike koji se u to uključuju. Smatram da one koji se u to žele uključiti treba nagraditi, oni koji za to možda imaju interes, ali nemaju uvjete treba im u tome pomoći i tako stvarati jednu klimu potrebe i za tom vrstom društvenog angažmana koja onda u konačnici može biti korisna i samim voditeljima obrta. Jednako tako smatram da je ovaj inicijalni prijedlog da se omogući licenciranje obrta i osobama znači da se izuzme uvjet polaganja majstorskog ispita za osnivanje obrta, da će se vrednovati stečeno iskustvo, rad u toj branši. Prvi prijedlog je bio 15 godina, ovaj je 10, mislim da je to jedan dobar iskorak i da su to pozitivne strane ovoga zakona. Malo sam podvojenog mišljenja vezano uz uvjetovanje završnosti trogodišnjeg obrazovanja odnosno ovih programa obvezom pomoćničkih ispita ne zato što smatram da oni nisu potrebni nego što zapravo sada će ti učenici u odnosu na strukovnjake klasične četverogodišnje programe uz onu potrebnu izradu i obranu završnog rada uz to morati još pristupati i pomoćničkom odnosno naučničkom ispitu. Hoće, neće ne znam ja sam to tako shvatila, ne znam kako će se to uspjeti dinamikom provesti u tom periodu koncem školske godine. Možda ne mogu dovoljno dobro vidjeti kako će to funkcionirati u praksi tako da u tome u samoj provedbi malu rezervu. Nadam se da je zaista intencija zakonodavstva u ovom dijelu bila jedino i isključivo motivirana činjenicom da 42% učenika pristupa nakon završnosti pomoćničkom ispitu jer do sada on nije bio obvezan, nadam se da motiv ne leži u nekakvim financijskim aspektima gdje bi se uz ovu obvezu osigurala, neću reći nekakva financijska korist, ali zasigurno ono što nadam se, dakle ukratko nadam se da je ovo pozitivno motivirano u interesu … Hajmo sada na onaj drugi dio zakona odnosno stavki zakona, upozoriti na neke stvari. Činjenica jest da u RH 70% učenika zapravo je u sustavu strukovnog obrazovanja. Kriva je perpcija javnosti da svi učenici idu u gimnazije ili da većina učenika ide u gimnazije. Ne, to je netočno, znači gotovo 70% naših učenika je u sustavu strukovnog obrazovanja i jedan manji dio je obrtničkih zanimanja upravo ovih trogodišnjih programa. Nedavno je objavljeno izvješće CEDEFOP-a to je glavna krovna europska strukovna agencija gdje je provođeno od 2016. do 2018. godine i oni su kao jedan objektivan mehanizam odnosno instrument odnosno agencija proveli istraživanje između ostalog dali su ključne nalaze i prijedloge za poboljšanje i daljnji razvoj naukovanja. I to je točno ovo što vi napominjete da od 2013. godine kada smo mi zapravo naša vlada izuzeli iz ove provedbe pomoćničkih ispita, na neki način samo malo stavili komoru sa strane ljuti ne ispunjavanjem određenih obveza o kojima ću reći nešto malo poslije više i stoga proizlazi da se sada krivicom tih odluka Vlade, da se udio učenika u JMO programima u strukovnim programima smanjivao od 2013. do danas sa 21 tisuće do 10 670 učenika. Međutim, međutim, ja moram upozoriti, znači to ne možemo dovoditi u vezu s ovim nekim odlukama zato jer se paralelno s tim, znači ta djeca nisu odlazila u strukovne programe četverogodišnje zbog nemogućnosti pronalaska obrta gdje će, nemogućnost sklapanja ugovora, pronalaska mjesta gdje će provoditi naukovanje jer vidimo da od 2013. do danas jednako tako rapidno padao i broj učenika upisanih u strukovne programe. Znači nije razlog opadanja upisa djece u JMO-e u ključnom, je možda u jednom manjem dijelu, vezan s nekim odlukama Vlade. Znači činjenica jest da imamo manji broj učenika, činjenica jest da smo zakazali možda u popularizaciji i u kampanji stvaranja privlačnosti za ova zanimanja i tu moramo usmjeriti svu svoju zapravo energiju. Kriva je percepcija u društvu kad govorimo već o toj promociji obrtničkih programa, kriva je percepcija da se u obrtničke programe zapravo upisuju učenici koji nemaju drugog izbora i koji imaju loše ocjene jer upravo ovo istraživanje pokazuje da su mnogi intervjuirani učenici kazali da su se isključivo opredijelili za te programe i zanimanja, s jedne strane zbog obiteljske tradicije, a s druge strane zbog osobnog interesa. Znači interes postoji, ali interes treba buditi. Ono s čim se i dalje moramo suočavati, ja se nadam se da ćemo se uhvatiti u koštac s nekim ključnim problemima, a to je izostanak podrške. Znači iza ovog istraživanja proizlazi da mnoge škole, ali ne samo škole nego i obrti od kojih se očekuje da se uključe u ove procese, smatraju da komore i sindikati ne ulažu dovoljno napora u pružanje podrške JMO programima i njihovo promicanje jer, recimo, napominju da sindikati uopće nisu uključeni ni na koji način u jedinstvene modele obrazovanja, što je jedna negativnost koju trebamo ispraviti, a to u ovom zakonu tu platformu, ne vidim. Dalje ono što ističe se, znači osiguravanje kvalitete. Da bi obrti mogli pružati naukovanje našim učenicima, oni moraju biti licencirani. Licencu izdaje HOK. Međutim, ono u čemu se slažu obrtnici jest da nakon izdavanja dozvole i licencije ne postoji daljnji nadzor i ne prakticira se naknadno praćenje situacije. Znači ne vodimo dovoljno računa o osiguravanja kvalitete. Kad pustimo naše učenike u sustav, kontinuirani nadzor je onaj koji nedostaje nakon dobivanja licence, to je ono što proizlazi iz ovog i nama je to bitno za naše učenike jer je licenciranje u ovom trenutku jedini alat koji mi možemo osigurati i nadzor, daljnji nadzor je jedini alat kojim možemo osigurati kvalitetu mjesta gdje učenici svoj dio školovanja, konkretno naukovanja provode za vrijeme svog obrazovanja. Većina anketiranih isto tako, mentora bili su majstori obrtnici, međutim, ispitanici su uglavnom izjavili da nisu prošli usavršavanja kako bi razvili svoje pedagoške i didaktičke kompetencije. Zbog toga nisam sigurna jeste li dobro postupili kada ste stavili na neki način van snage onaj pomalo rigorozni pravilnik ministarstva koji je od učitelja u strukovnim školama, ali i od mentora znači koji su obrtnici, licencirani obrtnici koji provode naukovanje, tražilo dosta visoke standarde u pedagoškim i didaktičkim kompetencijama. Na tome moramo raditi i to ne smijemo zanemariti. Njihova stručnost jest bitna u poslu u kojem obavljaju, obrtništvu, ali ne smijemo zanemariti da rade s djecom i da moramo tražiti od njih visoki nivo kompetencija i u ovome dijelu. I završit ću. Onim što sam vam rekla i u replici. Nemojmo da se više ikada dogodi da djeca, znamo da djeca kad odu na naukovanje imaju pravo na tzv. nagradu odnosno naknadu tijekom naukovanja. Ne dozvolimo da obrtnici djeci ne isplaćuju te ionako zakonom propisane minimalne i nikakve naknade. To ne smijemo dozvoliti da naša djeca budu zloupotrebljena kao besplatna radna snaga. To ne. To nije intencija povezivanja tržišta rada i obrazovnog sustava i ne ide u prilog nego ide na sramota i HOK-u i ministarstvu i svima nama ovdje.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Stjepana Čuraja.
Hvala. Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice Glasovac. Samo kratka nadopuna, mislim da ste jednu stvar naveli, stariji podatak i da upravo ovaj novi nam govori zašto su bitne strukovne škole i što se događa. Naime, podatak od 70% u srednjoškolskih učenika da idu u strukovne je iz 2015. Danas kad gledamo u četverogodišnjoj strukovnoj školi to je 42%, 42,05% za ovu godinu koja se upisivala, a za trogodišnju još 15%, dakle to je ukupno 57%. Znači mi smo od 2015. od 70% došli danas na 57% strukovnih i mislim da je izuzetno zato bitno da i radimo ovaj sistem dualnog obrazovanja da se podigne taj prosjek, barem na ono staro, što ne kažem da je možda bilo dobro. A uzgred rečeno, ove godine skoro 24% gimnazijalaca. Zahvaljujem.
Poštovana zastupnica Glasovac.
Apsolutno se slažem s vama. I pritom ne smijemo smetnuti s uma da trebamo naći mehanizme na koji učinkovitije kreirati upisne politike upravljanja ljudskim potencijalima na razini županija koje su mahom osnivači srednjih škola. Ja imam obzir prema socijalnom miru i potrebi čuvanja radnih mjesta, ne slanju ljudi na ulice. Ali, svrha ovog društva i obrazovnog sustava je zaštiti učenika. Znači ne ih upisnim, kreirati upisne politike koje, znači i profile koji trebaju tržištu rada, a ne djecu svjesno slati na tržište rada u neke programe, neka zanimanja za koje ne postoji potreba da bismo, ja ću to tako reći, sačuvali mir u zbornicama, da netko ne bi ostao bez pune ili dijela satnice. To je nešto što je veliki izazov koji stoji pred nama a morat ćemo se prije ili poslije odlučiti na taj korak, koliko god bolan bio.
Poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Uvažena kolegice. Ja sam iz obrtničke familije, dakle odrasla sam u obrtničkoj familiji kad je moj otac bio obrtnik u nekom drugom sustavu u neko drugo vrijeme i ja mislim da je tradicija obrtništva nešto što je izuzetno važno. Da se ona u posljednje vrijeme nekako izgubila i da poruku koju šaljemo i kada djeca upisuju srednje škole su zapravo krive poruke. Postoji neka tradicijska zanimanja koja su potrebna, a koja će se izgubiti. Tako da je, ja sam apsolutno sigurna, osim jednog sustavnog, sustavne priče koja ide kroz ovaj zakon, potrebne su još dvije stvari. Jedna stvar je promidžba određenih zanimanja i vi kad dođete kod bilo kojeg obrtnika, pitanje je da li je on u mirovini ili je na putu za mirovinu? Dakle, da mladi ljudi se za to opredijele, ali mislim da postoji još jedan sustav kojem trebamo odmah djelovati, a to su različite prekvalifikacije iz nekih zemalja, iz nekih zanimanja u obrtnička [[Upadica Reiner: Hvala.]] zanimanja. Hvala.
Poštovana zastupnica Glasovac.
Bolju horizontalnu, ali i vertikalnu prohodnost upravo u ovom dijelu strukovnog obrazovanja. To je predviđala cjelovita kurikularna reforma, čak i u jednom dijelu da se dvije godine ide kao nekakvo opće pa da se onda kroz zadnju godinu ili dvije mijenja, da se lakše prekvalificira. Nažalost tu smo malo u jednom dijelu odustali, drugi dio smo prihvatili i nastavili smo s tim, a ovo što ste spomenuli za tradicijske nama u Hrvatskoj vrijedne obrte, mislim da postoji prostor i u fondovima EU, upravo u onom dijelu Visibilityja da RH i pojedina ministarstva zajedničkim snagama krenu u jednu snažnu kampanju promocije upravo ovo oko očuvanja, potrebe očuvanja tradicijskih obrta i ono što je zapravo vezano uz nas kao države. Jesu to šeširdžije, jesu to postolari, jesu to hrvatski kišobrani i sad, ne ulazim u detalje, to neka netko napravi analizu, ali postoji prostor.
Sljedeća pojedinačna rasprava biti će ona poštovanog zastupnika Stjepana Čuraja. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicima. Malo ću za razliku od onog ispred kluba više se ovdje u svojoj pojedinačnoj raspravi bazira problemima obrtnika odnosno u ukupnom zakonu i sveg onog što se susreću danas obrtnici. Ono što je bitno da se ovim izmjenama, naravno, s time ću i početi upravo kao što sam i naveo podatak u kojem smo samo 4 godine praktički izgubili trećinu djece u obrtničkim odnosno strukovnim školama da nešto moramo poduzeti. Nešto moramo poduzeti, ne govori samo tržište di je danas, čim je malo došlo do neke gospodarski rast i do povećanja gospodarskih aktivnosti pa sve ono što s time i prati od građanskog sektora i svih onih ostalih povezanih, ne možete naći majstora ni za lijek, a košta kao suho zlato. Naravno da to treba upravo na ovaj način kao što je ovdje i predviđeno pratiti, prevenirati odnosno, pa hajmo na jedan način zapravo i anticipirati i ovaj sustav dualnog obrazovanja u kojem uključujemo poslodavce kao partnere, to je nešto što je apsolutno bitno jer to nam jamči da ljudi, kada naša djeca u pravilu, kada izlaze iz tih obrazovnih ustanova, odnosno škola, budu što spremniji za njihovo uključivanje na tržište rada. I ne samo kao pomoćni radnici nego upravo kao osobe koje mogu osnivati ovakve obrte koji već mogu početi sa određenim iskustvom koje mi garantira tijekom obrazovanja koje to nije bilo ono puko što smo imali one prakse učeničke gdje dođu, stoje sa strane, više njih pola metu, spremaju i najmanje nauče ono što su tamo trebali. Mi moramo imati obrazovanje koje će, u kojem ćemo dobiti čovjeka koji može apsolutno odmah krenuti na tržište rada. Pa maltene i samostalno kroz osnivanje i obrta, a i ono što sam spomenuo ili d.o.o.-a, što je zbilja za razmišljanje u toj razlici, da jedan j.d.o.o. ne mora imati nikakve preduvjete za djelatnosti, a obrt mora imati sve. Ako govorimo o vezanim djelatnostima, a ovdje se najviše o tome radi. Ono što mogu pohvaliti je apsolutno promjena što se tiče sezonskih obrta, liberalizacija samog onoga tko sve može biti sezonski obrt, dakle manje-više se to otvara za sve djelatnosti, sa 6 na 9 mjeseci. Sigurno da ovaj dio priče oko informatizacije svega i ukidanjem one fizičke obrtnice u najlonu kao vozačke ili prometne, sada imamo papir koji je apsolutno dostupan svim upravnim tijelima i ne morate ga nositi sa sobom što je isto također, nonsense bio. Naravno i sve troškove koji to proizlazi, ovime ukidamo. Također, određena i administrativna rasterećenja, ali i financijska koja naši obrtnici apsolutno plaćaju. Mislim da taj podatak koji je geneza ovog i ovih izmjena da samo 42% onih koji su završili trogodišnju strukovnu školu pristupe polaganju, dakle negdje rade kod nekog poslodavca i nikada zapravo i ne polože će ovo isto povećati da dobijemo što više kvalitetnih ljudi, majstora na tržištu rada koji mogu onda i samostalno osnivati obrt. Naravno i valorizacija samog iskustva. Ono zapravo što je bitno i što je problem kad gledamo zašto bi netko išao u obrt, zašto ne u društva kapitala, svakako je lakoća poslovanja, manje administracije, manje papirologije, ali ne manje odgovornosti. To je ono što je ovdje podcrtano, moji kolege su rekli, u obrtu se odgovara vlastitom imovinom, pa čak do te razine da ako ste obrtnik a imate u vlasništvu, ne vlasništvu obrta nego svom privatnom vlasništvu, a vi ste obrtnik, određenu nekretninu koju iznajmljujete, pa recimo da ste u sustavu PDV-a vi morate za iznajmljivanje ispostaviti račun sa PDV-om. Ta imovina nije u obrtu, nego je vaša. Ali porezni tretman je takav da vi morate ispostaviti račun, makar je za uslugu koja uopće nema veze sa djelatnostima obrta. To tako porezno se sada gleda. Je li vam se obračunava dohodak na godišnjoj razini i vi ne možete tu plaćati nikakve postotke od iznajmljivanja nego morate izdati fakturu. Ako ste paušalac, onda ide bez PDV-a, naravno ali to vam ulazi u godišnji primitak od onih 300 000 kuna pa se nekom može dogoditi da on izađe iz paušalnog načina oporezivanja upravo zato što je imao neke nekretnine koje je iznajmljivao ili koje je naslijedio, koje su iznajmljivali itd., itd., da ne govorimo tu još drugo opcija koje mogu biti. Nadalje, sami paušalni obrti mislim da su apsolutno bili i jesu pun pogodak za puno zanimanja gdje apsolutno smo rasteretili naše građane svih onih administracija. Oni moraju samo voditi svoje izlazne račune, predavati kvartalne izvješće i na kraju godine napraviti obračun da vidi se u koju kategoriju spadaju s obzirom na prihode koje su imali tijekom godine, da li 80 000 itd., 230 do 300 i platiti sukladno tome porez koji ide od 1200 do 2, 3000 kuna na godišnjoj razini mimo onih davanja 1200 mjesečno i nitko ih ne pita za što troše te novce. Niti jedan ulazni račun ne moraju podastrijeti niti voditi knjigu ulaznih računa niti ništa. Dakle, to je nešto što je apsolutno bitno a zašto to govorim? Imali smo sada kod ovih poreznih izmjena određene izmjene na koje sam ja upozorio da u samo jednom jedinom segmentu mogu razumjet a to je da netko hoće koristiti te pogodnosti i malti ne izbjegavanjem poreznih obveza, dakle ili otvara različite firme, povezane firme ili radi kod jednog poslodavca, sjedi i prima naloge, sve isto samo više nije zaposlenik nego je osoba koja ima samostalnu djelatnost i to mogu razumjet ali sve ostalo, apsolutno treba valorizirat da su ti ljudi odlučili ne imati nikakve beneficije kod poslodavca što se tiče bolovanja, godišnjih, otpremnina, otkaznih rokova, slobodnih dana, bilo čega što im proizlazi iz Zakona o radu i dapače, svoje mirovine, buduća koja im je itekako manja s obzirom da su doprinosi vrlo, vrlo minimalni, gotovo nikakvi ali to je njihov izbor i oni to moraju biti svjesni. Ono što je također bitno kod načina godišnjeg obračuna, vi sada imate situaciju da obrtnik kojemu je to drugi dohodak dakle negdje već zaposlen, kada radi godišnji obračun, on plaća porez odnosno plaća doprinose na zdravstvo iako njegov poslodavac to za njega već plaća. Oni se priznaju u nekoj olakšici 50%, ulaze u trošak te godine ali de facto, on ih plaća. On plaća duplo zdravstvo. Ne znam zbog čega, ne znam zašto, probao sam na razini Ministarstva financija to skrenuti, to se onako ostavilo sa strane, ok kad on ima prihode od samostalne djelatnosti, onda plaća tijekom godine sve doprinose u paušalu koji on sebi odredio da će bit i to je vjerojatno oko 2000 kuna mjesečno na najnižem ako je u sustavu PDV-a odnosno kao dohodaš a onda porez plati sukladno rezultatu. Ali kada već čovjek je obrtnik, ima kao drugo zanimanje da bude sve kako treba, njega onda opet na kraju godine lupimo sa doprinosima za zdravstvo a da nema nikad ništa bolju uslugu. E sad to po meni ne znam koliko je pravedno ili ne, on da osnuje paušalni obrt ona to ne treba, onda će svi tako ići u sferu paušalnog obrta, naravno treba olakšati našim građanima odnosno obrtnicima i onima koji se bave zapravo gospodarstvom, što lakše poslovanje, što jednostavnije i što manje opterećeno. To mislim da je smisao svega jer se pokazalo da što više smo mi rasterećivali gospodarstvo i građane, da su zapravo rasli isti ti prihodi o od poreza zato što se više novaca otpustilo i više je prodisalo i gospodarstvo i treba samo doć do te razine kada to bude dobro. Mislim da kod obrta apsolutno je svima jasno da je to specifičan oblik koji se veže uz OIB, da je odgovora vlastitom imovinom, da to praktički nosi taj obrt imenom i prezimenom, dakle postoji naziv te svojevrsne pravne osobe ali da se sve veže tu uz osobu i zato bi trebali i ono što sam napomenuo, vidjeti kad smo uključili mogućnost što je dobro da članovi obitelji pomažu nositelju obrta a da nisu formalno zaposleni u onom trenutku kada nisu u istom kućanstvu, to više nije moguće, tu bi možda isto trebalo razmisliti da im se omogući da roditelji od obrtnika ili obrtnice mogu pomagati i biti ispomoć u tom obrtu bez obzira živjeli oni pod istim krovom ili ne odnosno istom kućanstvu ili ne. Na taj način bi još više olakšali i tu formalnu priču naših obrtnika koji zbilja se ne događa tu u tom smislu da se vrte ne znam kakvi milijuni i da dolazi do ne znam, ne daj bože, neke porezne evazije jer mislim da su to obični ljudi koji svojim rukama zarađuju za život ili si popunjavaju proračun i da to treba tako i poticati i ostati. Zahvaljujem još jednom.
Hvala lijepa, slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Samo za početak da iskoristim priliku da se zahvalim kolegi Mišiću što je u svojoj raspravi u ime kluba možda mi dao priliku da pojasnim točno što sam mislio. Naime, sad ću govoriti vezano za ovu temu iz drugog stajališta, stajališta samih obrta i obrtnika a u raspravi u ime kluba sam govorio sa stajališta obrazovnog sustava i ono što ovaj zakon donosi pa tako u tom kontekstu sam i rekao kako danas s obzirom da tehnologija napreduje, da bi vodoinstalater mogao instalacije mogao stavljati u kravati, naravno nisam mislio nikako da kako je poslije kolega Mišić rekao, da to nisu vrijedni ljudi, dapače, itekako su vrijedni ljudi jer naravno netko treba i pripremiti žlijeb da se ta cijev stavi. Sjećam se, moj otac je bio davno obrtnik automehaničar, nekad su oni bili masni ko fitilj, da se tako izrazim, danas ipak postoji dijagnostika, postoje mnogi uređaji koji omogućavaju lakši rad i lakše obavljanje svih onih zadataka koje imaju pred sobom. No kad govorimo o obrtništvu i obrtnicima u RH, moramo nekoliko stvari imati na umu, prvo, da su mnogi obrtnici postali obrtnici iz nužde, dakle u RH postoji poduzetništvo iz nužde. Nije slučaj kao u razvijenim zemljama da su ljudi otišli u poduzetništvo zbog toga što su imali dobre ideje pa su htjeli te ideje unaprijediti. I ovdje su naravno ljudi imali ideje, ali nije to bio isključivi motiv, jednostavno najčešće je bio motiv da su ostajali bez posla, da su morali preživjeti i onda su nastojali na tržištu uspjeti, ostvariti zaradu i plaću a to su onda bilo da su osnivali poduzeća ili obrte a posebno, netko je ovdje rekao i oni obrtnici koji su to tradicijski, znači sa roditelja na djecu, gdje se ti obrti prenose. Kad govorimo o vezanim obrtima, onda imamo nekoliko stvari bitnih, evo mi ovdje danas govorimo i o samom uvjetu obrazovanja, dakle naučnički ispit koji prethodi, koji zapravo dolazi na završetku školovanja, on prethodi budućem majstorskom ispitu koji će nakon 2 g. rada u struci svakako želi i moći polagati. To je dakle nešto što se sadašnjim učenicima, budućim obrtnicima mora omogućiti i u tom smisli pozdravljam da se objedini zapravo ovaj naučnički ispit, da on zamijeni pomoćnički ispit i završni rad, da to bude jedan naučnički ispit koji će onda obilježit završetak školovanja i početak da polaznik ima kompetencije da može raditi. Što se tiče mentora u gospodarstvu koji trebaju te naučnike voditi, tu pozdravljam isto njihovo lakše polaganje ispita, dakle kompetencije koje oni moraju imati kao mentori, to isto treba za pozdraviti jer pretpostavka je i činjenica je da u praksi se ljudi ako rade desetke godina, da sigurno imaju mnoga znanja i vještine koja su dovoljna da učenicima pomognu da i oni steknu ta znanja i vještine uz naravno obrazovni sustav koji im omogućuje i druga znanja koja ne smijemo zanemariti i otuda strah i bojazan, to sam rekao zadnji put na raspravi, može netko odlučiti iz Ministarstva gospodarstva polaznik neke strukovne škole ne mora učiti hrvatski jezik jer mu je to nepotrebno ili matematiku, naravno govorimo o trajnostima ali svakako Ministarstvo znanosti i obrazovanja tu treba imati svoju ulogu. Ispričat ću vam jednu stvar, ona se stvarno dogodila, dakle nije izmišljena, u Njemačkoj jedno tradicijsko poduzeće, ne znam po kojim svojstvima oni imaju obrte ali poduzeće koje se bavilo prodajom automobila, auto-kuća je kad je kako se to laže slikovito, stari gazda otišao i mirovinu, prepustio je sinu poslovanje i on je pretpostavio slijedeće da u kontaktu sa klijentima ne treba biti zaposlenik jer je to trošak za poduzeće pa će zapošljavati tako eto studente pa će se oni javljati na telefon. Dogodilo se to da je nakon te njegove intervencije, za 30% opao promet same tvrtke jer su ljudi, klijenti koji su bili desetke godina poslovali s tom kućom, nakon 10 ili 15, 20 g., čovjek je redovito kupovao kod njih automobil, kad bi nazvao poduzeće i pitao za neke pogodnosti ili servise, onda ga je mladi čovjek koji je tamo bio, pitao gdje vi stanujete. Pazite, nakon toliko godina zajedničkog poslovanja ovaj ga pita gdje on stanuje. On se uvrijedio i tu je prestala daljnja suradnja. Zašto govorim taj primjer? Zato što obrazovanje nadilazi samo onaj dio koji nam je potreban samih tehničkih kompetencija, onoga što je bitno za uže pitanje struke. Ono daje ipak određeni širi aspekt, opet naglašavam pedagogiju kao znanost, metodiku, didaktiku, sve ono što treba budući mladi čovjek, obrazovan čovjek da bi na tržištu rada potpuno mogao ispuniti sve one zadaće koje su pred njim. Obrtništvo nije nikako lako, administracija ili birokracija kako god hoćete u RH iznimno pritišće, u tom smislu ovaj zakon ajde treba pohvaliti da će olakšati dio jer kad obrtnik kreće u samo poslovanje, onda nailazi na niz prepreka djelom i zato što smo mi prepisujući direktive EU-a, propisali neću reći svašta ali dosta toga što ponekad otežava ili komplicira stvar i daje značajne troškove pa se tako, ne znam, za skladište krumpira traži protupožarna zaklopka koja tamo pitanje šta na skladištu krumpira raditi ili kad govorimo o minimalnim tehničkim uvjetima, inspektor traži da za ventilator morate imati atest pa onda za ne znam, za sandučić prve pomoći da se mora mijenjati svake, e sad ne znam koji vremenski period, kao da će oni zavoji baš za godinu ili dvije toliko ostarjeti da će biti neupotrebljivi i te stvari, o tome treba voditi računa da kad ljudi ulaze u poduzetništvo, da kas stvaraju obrte, da nemaju previše tih zapreka, a drugi je problem onda kažem, nije toliko teško ući u tržište rada koliko je teško izaći zapravo posebno obrtniku koliko je teško jer ovdje je više puta rečeno da sa poduzećima d.o.o. je lakše to zatvoriti, likvidirati ali kad je obrtnik u pitanju onda je vezano sve uz njegov OIB i tu onda nastaju značajni problemi jer on ne može samo tako izbjeći ona dugovanja koja ima. Dakle ovo zakonsko rješenje može nazvati dobrim ali u djelu u kojem isključuje Ministarstvo znanosti i obrazovanja, to nije najbolje rješenje jer Ministarstvo znanosti i obrazovanja mora skrbiti o obrazovanju pa evo i neka je to i strukovno obrazovanje i ono je to koje mora ostvariti suradnju sa poduzetnicima jer Ministarstvo gospodarstva ima suradnju sa poduzetnicima, vi imate suradnju i to je u opsegu vašeg posla i ajde kažem sad to i na jedan grublji način, vi zapravo ovim preuzimate posao Ministarstva znanosti i obrazovanja a to ne bi trebali jer ovdje je poruka Ministarstvo znanosti i obrazovanja ne radi svoj posao i u tom smislu to nije dobra poruka. Sva druga rješenja pozdravljam i još jedanput, važno je da Hrvatska gospodarska komora i Hrvatska obrtnička komora kako je netko ovdje rekao, da bude doista na korist obrtnicima jer mnogi obrtnici, to je istina, oni se žale, zapravo ne znaju, kaže a šta nama Obrtnička komora uopće može pomoć i na koji način nam može pomoći. A sigurno može pomoći na mnoge načine, možda je problem u poduzetnicima što ne traže pomoć, ali je potrebno uspostaviti tu dvosmjernu komunikaciju između njih. Naravno to ne može Ministarstvo gospodarstva raditi, ali možete određenim uputama, seminarima ili već na druge načine to im sigurno sugerirati. Hvala.
Hvala. Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Marka Vučetića. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani kolega. Ne slažem se s vama, ali to nije uopće ni čudno za ovaj naš klub Nezavisnih zastupnika u onom dijelu koji govorite da postoji kao nekakav moguće definirani antagonizam između Ministarstva znanosti i obrazovanja i Ministarstva gospodarstva. Ja smatram da tog antagonizma nema nego da se radi o jednim integrirajućim pogledima jel ne možemo zahtijevati od Ministarstva znanosti i obrazovanja da uređuje i određuje strukovne kurikulume kao što ne možemo očekivati od Ministarstva gospodarstva da određuje, uvjetno rečeno, one općeobrazovne kurikulume. Ovdje se radi isključivo o tome da se učenika strukovne škole ne promatra kao jednog poslužitelja tržišta rada nego kao onog koji pripada i tržištu rada, struci i odgojno obrazovnoj instituciji. Zahvaljujem.
Poštovani zastupnik Žagar.
Hvala kolega Vučetiću. Dozvolite iako to nije popularno da citiram jednoga filozofa „Ne određuje čovjekova svijest njegov položaj u društvu nego njegov položaj u društvu određuje njegovu svijest“. Dakle, kada pokušamo objasniti u ovom kontekstu ili prikazati. Zašto ja govorim da su oni u sukobu ta dva ministarstva? Zato što smatram da sadašnje stanje u društvu, dakle sve ono što obilježava hrvatsko poduzetništvo, hrvatsko obrtništvo ne može biti temelj da se na tome gradi budućnost obrazovne slike RH. I zato smatram da Ministarstvo znanosti i obrazovanja mora odrediti smjernice u kom će obrazovanje budućih generacija ići. Ako to radi Ministarstvo poduzetništva i obrta, onda se može dogoditi situacija da se nađemo u začaranom krugu i da iz tog kruga nećemo ili nećemo jako dugo izaći.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Đujića.
Hvala lijepo. Kolega Žagar, vi ste spomenuli kako je poduzeće lakše zatvoriti nego obrt i puno smo o tome danas ovdje razgovarali kako kod obrtnika u biti obrtnik jamči svom svojom imovinom za poslovanje koje radi i u biti kada ukucate njegov OIB onda ti dugovi ostaju čak i kada se prestane baviti djelatnošću oni su tamo, dok kod poduzetnika koji ima d.o.o. i j.d.o. praktički odgovara samo poduzeće. E sada ja sam tu u dilemi, ja razmišljam da bi možda i d.o.o. trebalo uvesti da vlasnik odnosno osnivač odgovara svojom osobnom imovinom jer mi smo u zadnjih 30 godina svjedoci mnogih tzv. velikih poduzetnika u Hrvatskoj koji su kada ih pogledate tamo u registar povezane osobe imaju 20, 30 poduzeća sa nagomilanim dugovima i dugovima prema Poreznoj upravi. A obrtnika nemate, obrtnik je samo jedan i on radi dok može i trudi se, ako zapadne u probleme onda je voda preko glave. Dok se ovi tu izvlače iz tih problema i tu treba možda na ovaj drugi način razmišljati da se i njih optereti kao i obrtnike.
Odgovor poštovanog zastupnika Žagar.
Hvala. Kolega Đujić, evo dosta slikovit primjer je u Slavoniji u odnosu OPG-a i isto tako d.o.o. Poduzeća su imala mogućnost da zemlju uzmu na koncesiju, nakon što su u nekoliko navrata se događalo da poduzeća jednostavno likvidiraju da odlaze, zbog dugova da odlaze, ti bi ljudi kasnije osnovali OPG i onda su tek nastale ajde kao da se ništa prije nije dogodilo. A oni koji su imali OPG oni se nisu mogli naći u takvoj situaciji jer jednostavno su slično kao obrti odgovaraju s onim što imaju. I to je ta suštinska razlika, o tome treba razmišljati kako neko može da 3, 4 poduzeća pošalje u stečaj ili u likvidaciju, a nakon toga i dalje posluje samo pod drugim vidom, pa čak on na kraju može otvoriti obrt i onda raditi kao obrtnik na kraju.
Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Marka Vučetića.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, pozdravljam predstavnike ministarstva, poštovane kolegice i kolege. Budući da je ovo moja pojedinačna rasprava došla na samom kraju onda se nalazim pred lažnom dvojbom da ponavljam sve ono što su drugi rekli, a budući da ne volim ponavljati ni ono što sam sam rekao, a kamoli ono što drugi kažu onda ću samo istaknuti nekoliko naglasaka iz ove rasprave za koju smatram da je potrebno izreći. Prvo je da ovaj zakon je dobar zakon i ja ga podržavam. To je zakon ako ćemo vremenski odrediti odgovara onim potrebama na koje smo trebali zadovoljiti još od 2003. godine pa recimo sljedećih 5 do 10 godina. Mi ne znamo, nitko ne zna niti teoretičari koji pokušavaju naslućivati u kojem smjeru će se razvijati tržište u kojem smjeru će se razvijati potrebe za radnom snagom, koja zanimanja će opstati nitko se ne usudi prognozirati jer za razliku od prethodnih revolucija u kojima smo se nalazili nije bilo izraženo ono što danas jest izraženo, a to je nepotrebnost radne snage. Mi u obrtničkim zanimanjima ako promatramo sada što se događa u skandinavskim zemljama, skandinavske zemlje dolaze s parolom da žele skrbiti o radnicima, a ne o radnim mjestima. I ta parola je usmjerena prema tome da sa svakom radniku čije radno mjesto više nije potrebno na tržištu zato što su se razvile tehnologije i zato što se razvila umjetna inteligencija, informacijska tehnologija, biotehnologija da se financira njegova prekvalifikacija u periodu od 2 do 3 godine. S tim problemom ćemo se mi suočavati, ovi problemi koji su danas istaknuti bojim se da su problemi koji ne uzimaju u obzir dovoljne pojmovne distinkcije i kolege su u više navrata isticale ovaj spor između Ministarstva obrta i Ministarstva obrazovanja. Ja taj spor uopće ne vidim, ne vidim ga zbog toga zato što u ovom dokumentu i ovom zakonu vidim suradnju. Suradnja se sastoji u integraciji sadržaja koji proizlaze iz same struke i naukovanja, koji iznose 70% i opće obrazovnog programa koji iznosi 30%. Mislim da ovaj omjer ukoliko se bude provodio istinski kvalitetno i ukoliko sve institucije budu uključene u njegovoj provedbi da će sadašnjim učenicima, budućim naučnicima i majstorima omogućiti da ovladaju sa temeljnim znanjima, vještinama, da se snađu na tržištu rada, ali da budu otvorene prema usvajanju novih znanja, novih vještina i mogućnosti i gotovo izvjesnosti da će doći do transformacije, potrebe da oni transformiraju sadašnja znanja jer neće opstati na tržištu rada, jednostavno jer neće biti potrebe i više nemamo, gotovo je iščezlo iz pojmovnika ono što mi nazivamo sigurno radno mjesto ili radno mjesto koje će nekoga pratiti 40 godina koje odgovara jednom prosječnom radnom vijeku. Dakle, moramo napustiti mnoge iluzije, mi smo ovdje gotovo raspravljali o tome da, ja sam u nekim raspravama uočio nešto što se u marksističkoj literaturi naziva klasni neprijatelj. Toga više nema. Kolega je citirao Marxa, jednog filozofa, Marx je imao klasne neprijatelje, mi sad klasnih neprijatelja nemamo, imamo potrebu da surađujemo, da se prilagođavamo, da evolucija zahvati i naš pogled i naše radne sposobnosti i tržište i da imamo javne politike koje su u stanju anticipirati sve ono što nam budućnost donosi. Budućnost neće naglo nastupiti jer na svu sreću ne nalazimo se u svijetu koji nastaje sa zlim silama vračara, nego se nalazimo u svijetu koji je u jednom temporalnom kontinuitetu, nalazimo se u vremenu. Ništa nas neće tako brzo svladati osim vlastitih iluzija koje nas mogu slomiti. Vlastite iluzije proizlaze iz ovih klasnih neprijatelja, vlastite iluzije proizlaze iz toga što moguće nismo u stanju u potpunosti uvesti ove pojmovne distinkcije. Budući da je ispit i provođenje kvaliteta naučničkog i završnog ispita pod Nacionalnim centrom za vanjsko vrednovanje ne smijemo uopće se bojati da srednje strukovne škole nisu škole, da su srednje strukovne škole postale ispostave Ministarstva obrta, a da su učenici u tim školama postali samo jedni od države nezaštićeni proizvod između ljudskog i nekog alata, to nije. I što je kolegica Sabina Glasovac govorila država će uistinu morati povesti računa da se učenike ne izrabljuje u njihovoj praksi i usvajanju znanja jer oni nisu tu da demonstriraju jednu reducirajuću ljudskost odnosno da oni postaju jedan oblik kmetova kod onih koji bi ih trebali poučiti struci, zbog čega se to ne odvija, zbog toga što ne postoje više klasni neprijatelji, zaboravimo ove pojmove. Klasnih neprijatelja nema, imamo prijateljsko ili sposobno ministarstvo u ovom slučaju dva ministarstva jer je tih ministarstva nema, ako tih ministarstava nema samo tržište će pokazati ne da je došlo do nepotrebnosti radne snage, nego da je došlo do nepotrebnosti političkog promišljanja i definiranja ovog bitnog područja. U konačnici, obećao sam da neću dugo i da neću iskoristit ovo sve vrijeme pa se tog obećanja trebam držati, ovaj zakon vidim kao dobar zakon, vidim kao zakon u kojem se očituje suradnja Ministarstva obrta, Ministarstva znanosti i obrazovanja i vidim zakon koji je svjestan vrijednosti strukovnih zanimanja i koji je svjestan vrijednosti da se i činjenice da se strukovno obrazovanje postiže u školi i u suradnji sa samom strukom, a ne redukcijom struke na školu i škole na struku. I zbog toga mogu samo pohvaliti i u ovoj fazi, jednoj toj kratkoročnoj smatram da ovaj zakon odgovara potrebi i anticipaciji budućnosti prema kojoj idemo s razine strukovnog obrazovanja i s razine same potrebe za stručnim znanjima. Zahvaljujem.
Vaše izlaganje je izazvalo više replika, pa idemo redom. Prva je poštovanog zastupnika Ivice Mišića.
Hvala potpredsjedniče sabora. Kolega Marko, biti obrtnik je odgovoran posao, svaki obrtnik koji počinje biti obrtnik mora uložiti svoja sredstva, mora odgovarati svojom imovinom i tko to riskira znajte da ima velike, velike obaveze u odnosu na poduzeća znamo kao funkcioniraju. Pričali ste o radnoj snazi o Skandinaviji, mi nemamo radne snage, vi ne možete na tržištu naći više električara, bravara, stolara, zidara, nema. Tko je kriv? Pa, politika dosadašnja i kako se to radilo u ovoj državi. Zašto skandinavske zemlje, spomenuste ih, kako oni funkcioniraju, poznato vam je da tamo je neprirodno krasti, neprirodno, odgojeno da ne krade se. A gdje smo to mi? Kako se mi odgajamo? Ne možeš me malo platiti koliko ja mogu malo raditi, ukradi ništa se neće desiti i to je pitanje [[Upadica: Hvala.]] svih pitanja. Hvala.
Poštovani zastupnik Vučetić.
Zahvaljujem. Poštovani kolega, upravo u ovom pitanju replici se očituje kako je potrebno uvoditi pojmovne distinkcije jer pojmovne distinkcije odgovaraju različitim razinama realnosti. Ovo o čemu vi pričate potpada pod radnu etiku i vrijednosti koje postoje u društvu, te vrijednosti koje postoje u društvu se sad izravno ne tiču ovog zakona, ali u jednom neizravnom smislu se odnosi jel ako vi prihvatite vrijednost da je potrebno raditi, da nije potrebno i da je nedozvoljeno varati državu i na taj način širiti zbog vlastitog egoizma i pohlepe društvenu nepravdu onda se radi o zrelom društvu, ali zrelo društvo je društvo koje shvaća da obrtnici nisu samo obrtnici nego da imaju i druge potrebe, kulturne, da imaju ljudske socijalne potrebe i da se čovjeka ne smije reducirati samo na obrtnika, mislim da to ovaj zakon [[Upadica: Hvala]] uviđa.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala. Kolega Vučetiću, uvjerenost s kojom ste govorili je mene razuvjerila sad da ovoga da čak u postojanost konflikta, ali mene i dalje strah jel kad pokušam razmisliti zbog čega me je strah da nije tjeskoba nego baš strah, onda racionalno dolazim do zaključka slijedećeg, RH nije homogena cjelina, ona je heterogena, 4 slavonske županije, osim Osječko-baranjske koja je nešto malo iz, ona je i dalje ispod prosjeka u RH, 4 slavonske županije imaju najmanji broj poduzetnika na 1000 stanovnika ili na 1000, još manji broj na 1000 radno sposobnih stanovnika. Ne može to poduzetništvo uzeti ulogu obrazovanja budućih, budućih obrtnika da bi mi izašli iz te loše situacije, to je moj stav i mislim, mislim da je, mislim da tu ne griješim. Onaj tko nas može izvući je Ministarstvo znanosti i obrazovanja aktivnim politikama, strategijama koje će onda voditi k tome da Slavonija bude jedna regija koja ipak drugačiju sliku ima nego danas.
Poštovani zastupnik Vučetić, odgovor.
Zahvaljujem, uistinu se radi o strahu, a ne tjeskobi jel po definiciji strah je kad se pribojavamo nečeg poznatog, a tjeskoba je kad se pribojavamo nečega, a ne znamo što je i što nas istovremeno privlači i odbija. Volio bih da je u ovom slučaju kod vas riječ o tjeskobi, a ne o strahu, ali budući da je riječ o strahu i da se može definirati, onda je ono što vas zapravo muči je što RH nije podijeljena po regijama i što smatrate ne da obrtništvo ne funkcionira i strukovno obrazovanje, nego da dolazi do razvojne jedne destrukcije različitih područja u RH zbog toga što RH nije teritorijalno preustrojena onako kako bi trebalo koji bi trebalo jamčiti razvoj, ali teritorijalno ustrojstvo RH neće nikad biti definirano ovim ili sličnim zakonima, tako da je vaš strah strah koji je usmjeren prema drugom ministarstvu i drugom području.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Saše Đujića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Vučetić, vi ste rekli da ne možemo predvidjeti kako će izgledati tržište rada u budućnosti i da ono što se zove sigurno radno mjesto više ne postoji, a sve u duhu novih tehnologija i napredovanja. Ja nisam tako skeptičan kad je obrt u pitanju, dakle svaki dan kad razgovaram s ljudima, ljudi govore da je danas teško nać upravo one ljude koji imaju te vještine i dobre i koji su dobri električari, stolari i, i, i koji dobro to rade taj posao. Prema tome, ja mislim da uz sve nove tehnologije i znanja i vještine će za takvim ljudima koji kvalitetno rade svoj posao, a u pravilu to rade kroz obrte, će uvijek biti potrebe i za 10.g. i za 20 i za 30. Zašto ih je sve manje o tome se isto da razgovarat, dakle na to isto utječu uvjeti poslovanja, tržište, okolina, ali tu smo zato mi da mijenjamo te stvari i da očuvamo ta radna mjesta i da takve zanate jednostavno za budućnost štitimo.
Slijedeća replika, odgovor poštovanog zastupnika Vučetića.
Zahvaljujem poštovani kolega, mi smo se složili oko toga jel sam govorio da ne da nije moguće u potpunosti da se nalazimo na razini neznanja kako će tržište izgledat zato što je samo tržište potreba za radnog snagom se nalazi u vremenu, ali naše vrijeme, vrijeme koje se razvija je vrijeme umjetne inteligencije, robotike, automatizacije. Sve ove stvarnosti će ući nužno i u poduzetništvo i u strukovna zanimanja i samo oni poduzetnici, oni obrtnici i djelatnici koji djeluju u strukovnim zanimanjima, koji budu usvajali nova zvanja, nova znanja, bit će u stanju i u budućnosti biti električari, vodoinstalateri i ono što treba. Oni koji se ne budu prilagođavali, a to znači prilagođavati se usvajanjem znanja, neće moći opstati na tržištu zato što će potreba za njihovim znanjima biti dokinuta u slijedećih 5, 10, [[Upadica: Hvala]] 15.g.
Slijedeće replike poštovane zastupnice Sabine Glasovac.
Hvala. Kolega Vučetiću, s pravom, dobro ste prepoznali zapravo tu brzinu izmjene tržišta i potrebu da istoj i doskočimo, mislim da kao država moramo u tome težiti da budemo što brži i upravo intencija cjelovite kurikularne reforme u dijelu strukovnog obrazovanja pretpostavljala je upis učenika bez obzira radilo se o strukovnom 4-godišnjem ili obrtničkom 3-godišnjem zanimanju, upis u sektor, pa bi u strukovnom obrazovanju u prve dvije godine učio opće nešto vezano uz sektor, pod sektor, isto tako u prvoj godini obrtničkih zanimanja, a onda bi kasnije se opredjeljivao, ali samim time kada bi to zanimanje za koje se specijaliziralo, postalo suvišno ili bi ga trebalo prilagodit nekom drugom, ta prilagodba bi bila puno, puno lakša, ne bi morao ponovno ispočetka 3-godišnjim ili 4-godišnjim obrazovanjem stjecati novu, novu kvalifikaciju. Uz centre kompetencije, a koji su predviđeni iz ovih centara kompetencija regionalnih mislim da možemo uspješno od škola napraviti hramove i iz strukovnog obrazovanja, ali zajedno sa gospodarskim subjektima, ak sam vas dobro shvatila u kom pravcu ste išli [[Upadica: Hvala]] dajem si za pravo da i nisam.
Odgovor poštovanog zastupnika Vučetića.
Pa budući da je kolegica Sabina samo zatražila verifikaciju istinu o snu onoga što je rekla, ja verificiram njezin iskaz kao istinit, tu uistini sam to i mislio, evo zahvaljujem.
Hvala lijepa, sad će u ime Kluba MOST-a nezavisnih lista završno govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre, kolegice i kolege obrti su u biti ključ razvoja i to je činjenica da pošto je školstvo obrazovanje i potrebe na tržištu nisu bile usklađene danas imamo evo i nedavno odluku donesenu da imamo 78.000 novih dozvola za zapošljavanje stranaca jel su ljudi naši otišli pa primjer moremo govoriti o obrtima koji su ovdje nabrajani od stolara, zidara jednostavno nije naša obrazovanje bilo usklađeno i sa potrebama tržišta. I tu je doveden jedan veliki problem. Problem je šta kad promatramo evo recimo Švicarsku koja je demokratska država, koja ima gospodarski, razvijena država gdje ljudi žive, imaju kvalitetu življenja daleko ispred nas jednostavno je obrt glavni pokretač te države i toga društva. U RH imamo znači problem da je zbog neusklađenosti, zbog uvoznih lobija, zbog uništavanja poljoprivrede pa nemamo mi mesara, imamo nešto obrta, imamo mesare u Kauflandu il u drugim trgovinama sa vrlo niskom ovaj plaćom, ali nemamo više kao nekada prije primjera u mome Sinju to je bilo, poznati su bili mesari jer je bilo puno stoke, znači jednostavno cila znači cila lepeza uništivača u političkim strukturama, od ministarstava koji su štetočine koji su pogodovali uvozim lobijima su uništili brojne obrte, pa evo meni je palo napamet mesari. Prije je bilo u Sinju mesnica obrtnika veliki broj, kad bi škver splitski primio plaću svi su dolazili u Sinj uzimati kvalitetno, domaće meso u obrtnika mesara. A danas je to trgovački lanci, uvozni lobiji koji uvozi štetnu svinjetinu tko zna kako hranjenu, znači jedan široki, široka lepeza problema. I obrtnik je tu doveden da može bavit se nekom drugom djelatnosti, ako ima nekakav kapital da se bavi turizmom ili ne znam s čim negdje ili da ode vani. Zato imamo danas u RH 2/3 Hrvatske prazne, zato danas imamo 5% BDP-a od doznaka iz inozemstva, jer smo uništili obrtnika, čovjeka koji je stvarao. To je pitanje i u građevinarstvu, mi danas gradimo Pelješki most, nema više naših ljudi koji su mogli biti, tu su mogli biti uključene i naše firme ali i naši obrtnici i koji se bave obrtom, međutim nema sad je Kinezi. Prema tome, mislim da obrazovanje usklađeno sa tržištem to je krajnji trenutak jer ovo ka šta sam rekao u ovoj godini ukupno je 103.000 radnih dozvola je dato za strane radnike u istom trenutku kada naši odlaze vani koji su bili dosta kvalitetni, ali evo uvozni lobiji, neprepoznavanje, znači politika nije prepoznala trenutak kako se triba razvijat ovo društvo, da su pokretači stvaranja nove vrijednosti i zidari i tesari i električari i krovari i krovopokrivači i svi oni, vodoinstalateri, svi oni koji se bave tom djelatnošću, tesari, pa evo imamo i klesare npr. klesar to je bila također jadna djelatnost koja je bila cijenjena. Međutim, danas je dovedeno to na rub, na rub imamo 2/3 Hrvatske prazne, nažalost uvozimo ljude koji se školuju vani, gdje naši obrtnici ovaj gdje naši, koja je znači niže će biti plaćeni, naši obrtnici jednostavno tu neće moći i ovo malo što ih je ostalo postolara, vrlo malo broj. Opet ponavljam ja mogu reći samo na primjeru svoga Sinja, mi nemamo vrlo malo škola mesara npr. I to nije ponižavanje, neg to je ako imamo puno mesara znači da imamo razvijenu poljoprivredu, ali domaću poljoprivredu, prije je toga vrvilo od stoke, danas nemamo, ponavljam nemamo jer uvozni lobiji štetočine ovoga društva al to se nalazi u ministarstvima, nije to došlo sa svemirskih projekata ovih digitalnih projekata robotike koji se bave svemirskim projektima i svemirskim proračunima praćenja zvijezda kako se kreću i da li će komet pogoditi možda našu zemlju, nego živi ljudi u stvarnosti ovdje na zemlji koji su opljačkali ovu državu uništili su sve obrtnike, ljude koji su stvarali na svojim rukama nove vrijednosti, a sve da bi se stvorilo nekoliko [[Upadica: Hvala.]] bogatih koji su primali u džep masnu lovu kao švercerski lobij. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. I sada će u ime predlagatelja govoriti poštovani ministar gospodarstva Darko Horvat. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Pa evo u ovih nekoliko minuta završne riječi, prvo dozvolite da se svima vama koji ste uzimali riječ i sudjelovali u raspravi, koji ste konstruktivnim prijedlozima i između prvog i drugog čitanja utjecali na to da zakon i nomotehnički ali i strukturno popravimo, zahvaljujem klubovima i pojedinačno saborskim zastupnicima za koje smatram da su svojim konstruktivnim doprinosom, a to smo pokazali i usvojivši jedan veći dio primjedbi koje smo dobili, dali doprinos da Hrvatska 2019. godine dobije jedan kvalitetan Zakon o obrtu kao jedno možemo to slobodno nazvati i prijelazno rješenje u njegovom prostoru i transformaciji jedinstvenog modela obrazovanja u nešto što Hrvatska želi, u ono što zapadna Europa ima, a to je kvalitetni sustav dualnog obrazovanja. Ne mogu se oteti dojmu da smo danas ovdje u saboru slušali i one za koje ja ovako gledajući kroz njih mogu smatrati da su imaginarne tvorevine jer su igrom slučaja danas saborski zastupnici 2013.g. bili ministri, pa te 2013.g. u zakon unijeli obavezno članstvo i komorski doprinos do maksimalnog iznosa od 2%, a danas su izgubili pamćenje, pa ta '13.g. im je negdje daleko, daleko od današnjeg dana. Ti isti su tvrdili da su 2015.g. ukinuli obrtnicu, a napravili su što zakonskim prijedlogom? Format obrtnice sa A3 smanjili na A4 i do usvajanja ovih izmjena i dopuna obrtnica je živući dokument, a sada ćemo ga ukinut jer smatramo da u vrijeme ili godini tzv. digitalne transformacije papirnati oblik dokumenta u RH jednostavno više nije potrebit. Imao sam danas čuti nekoliko rasprava za koje bih smo rekli da im jako malo fali, a da se mi u potpunosti s njima složimo. Dakle, mi smo imali hrvatsku povijest u kojoj je Ministarstvo znanosti odlučivalo ama baš sve i poveznice prema gospodarstvu i realnom sektoru nije bilo. Ono što bismo htjeli jednog dana, a to je njemački model u kojem sve uvjete i poveznice između gospodarstva i srednjeg strukovnog obrazovanja je samo i isključivo u Ministarstvu gospodarstva. Mi smo danas ovim zakonom u jednoj tranzicijskoj fazi unutar koje, za one koji me možda do kraja nisu razumjeli, Ministarstvo znanosti i obrazovanja propisuje standarde zanimanja, a Ministarstvo gospodarstva definira kurikulum na način da realni poduzetnički sektor bude baza za definiciju kurikuluma adekvatnog onom znanju i vještini kakvu danas, ne samo obrtnici, već i trgovačka društva trebaju. Bojazan da smo sustav ostavili bez kontrole ide u prilog tome i jednom vrlo konkretnom članku gdje smo rekli ne i oni koji dobe licencu ne mogu je imat doživotno, svakih 7.g. morat će se receptificirati priča i licenca obnoviti. Ono što smo isključili da nam završni ispit ili završnost srednjeg strukovnog obrazovanja samo i isključivo u dijelu strukovnog obrazovanja vezanog uz vezane obrte ima naučnički ispit kao integralni dio završnog rada i u komunikaciji sa ravnateljima srednjih strukovnih škola stvorili model gdje ćemo završnost definirat u maksimalno dva dana, u jednom provjeru teoretskog općeg i teoretskog stručnog znanja i u onom drugom, bez obzira da li se dogodio u srednje strukovnoj školi ili kod poduzetnika i obrtnika, provjeru onog praktičnog djela znanja produkt kojeg su vještine naučene u sustavu naukovanja. Tko bi trebao provjeravat taj stručni strukovni dio? Mi smatramo da dijete koje se školuje u sustavu vezanih obrta ima mentora u školi koji ga prati kroz 3.g., u trenutku kada na praktični dio ili na naukovanje ode u obrt ili trgovačko društvo ima mentora koji prati što to dijete radi u obrtu ili trgovačkom društvu i nakon toga ima verifikator ili sustav koji mora zaokružiti to vanjsko vrednovanje i takva komisija će danas odnosno sutra djetetu dati legitimitet da se pojavi na tržištu rada. Još je jedan moment koji želimo ne samo ovim zakonom, nego i novcem koji smo osigurali da bi ovakav sustav obrazovanja isfinancirali, da to trgovačko društvo i taj obrtnik ne školuje dijete za tržište rada već samo isključivo za svoje potrebe i kada mentor pripremi 3.g. dijete koje će sutra postat zaposlenik tog obrta ili trgovačkog društva onda to dijete na praksi neće čistit tanjure, neće mesti pod, nego će stvarat ili učit kompetencije koje su mu potrebne da prije ta dva dana verifikacije dok je bio učenik, nakon ta dva dana verifikacije postane radnik i zaposlenik tog trgovačkog društva ili obrta. Još jedna stvar po nama vrlo bitna, promocijom obrtničkih zanimanja ili onih zanimanja koje ćemo provoditi u sustavu srednjeg strukovnog obrazovanja za vezane obrte, poduzetnike koji žele biti dio te edukacije, želimo rasteretiti ne administrativno samo, već i financijski, dakle svi oni koji se žele uključiti u proces stvaranja kvalitetnog radnika za svoje potrebe, sve one financijske izdatke odnosno barem 80% takvih izdataka želimo poduzetniku vratit na način da već u ovoj školskoj godini imamo 5500 zahtjeva za stipendije koje će biti 100% veće nego u prošloj školskoj godini, 1.500,00 kn mjesečno ili 18.000,00 kn godišnje. Poduzetniku ćemo omogućit da do iznosa od 500.000,00 kn 80% onoga što daje učeniku kao nagradu i 80% onoga što plaća mentoru za takvu edukaciju vratimo poduzetniku i to ne platimo iz državnog proračuna već iz strukturnog fonda EU. I treća stvar, sugestiju prihvaćam i na njoj zahvaljujem. Promocija, promocija, promocija i naša krilatica „Gdje su ruke ima i struke“ vrti se i prezentira stvaranje proizvoda velikim udjelom ručnog rada i vještine obrtničkih ili zanimanje vezanih obrta kroz nekoliko segmenata promidžbe, ali ne samo zbog toga već i inih drugih stvari koje se otvaraju 2019. godine ovdje na tržištu radne snage u Hrvatskoj imamo gotovo tisuću učenika upisanih više u srednje strukovne škole nego je to bilo 2018. godine. Komora i komorski sustav, dakle preskočit ću politiziranje i sve one efekte koji stoje iza toga. Ovdje je bilo s ove govornice dobro rečeno, kad si uzimate pravo budite svjesni da uzimate i obvezu. Dakle želimo komorski sustav i Obrtničku i Gospodarsku komoru sa određenim dijelom javnih ovlasti što je određena ovlast, ali jako velika obveza jer sutra kada će to dijete doći u trgovačko društvo ili obrt, a onaj koji će ga primiti na posao shvati da to dijete ne zna koja je razlika između običnog ili križnog šrafcigera, kombinirki ili špicangi neće im za to biti kriv ministar gospodarstva već oni koji su s tim djetetom tri godine radili kvalitetno ili ne kvalitetno, a i sami poduzetnici kojima dajemo priliku i direktno i kroz sustav komore da budu dionici takvoga procesa. Pročitao sam u svom uvodnom izlaganju i imam prilike ponoviti i s time ću završiti. Dakle, transformacija nečeg što zapadno od Hrvatske postoji 30 godina u jedno uređeno dualno obrazovanje za koje smatram da je Hrvatska spremna i priprema, za koje smatram da je u Hrvatskoj nužnost i za koje smatram da u Hrvatskoj treba konsenzus, realnog poduzetničkog sektora, Hrvatske akademske zajednice i onih koji na lokalnoj ili centralnoj razini stvaraju okvire unutar kojih definiramo pravila ponašanja. Integritet danas Ministarstva gospodarstva i Ministarstva znanosti i obrazovanja ne samo da je potrebit, on je nužan, ali sa jasno definiranim ogradama, sa jasno definiranim ovlastima, a nakon toga i sa pravom na kritiku ako se takav sustav kakav je zamišljen neće provoditi ovdje na prostoru Hrvatske. Dakle, ovaj zakon uz to što definira potrebu za stvaranjem povjerenstva, definira modalitet na koji će se to povjerenstvo izgradit, definira i njegovu ulogu u cijelom sustavu. Dakle ono propisuje osiguranje kvalitete provedbe naučničkog ispita te vanjsko vrednovanje ovog procesa od strane nadležne Agencije za vanjsko vrednovanje obrazovanja. On propisuje osiguranje kvalitete provedbe naukovanja kroz formiranje neovisnog tijela sastavljenog od ključnih dionika, ministarstva nadležnog za obrt, HOK, HGK i agencije nadležne za strukovno obrazovanje. E pa volio bih vidjeti da kada ovakvo tijelo izađe na tren i ustanovi da djetetu koje je bilo na sustavu naukovanja nije isplaćena naknada, da to dijete radi u uvjetima koji za njega nisu adekvatni ili kompatibilni kada to povjerenstvo odluči ukinuti licencu takvom trgovačkom društvu, onda bih volio znati tko je taj danas tko će takvom obrtniku ili takvom vlasniku trgovačkog društva tu licencu moći jednog dana povratiti. I ono što je bitno, mi u ovom trenutku stvorivši sustav za isplatu stipendija, za isplatu naknada djeci odnosno mentorima, stvaramo obvezu da se prvo i prvotno od strane poduzetnika te naknade djeci odnosno mentoru moraju isplatiti, a kao verifikator takve isplate donijeti valjani dokumenat temeljem kojeg ćemo poduzetniku te novce u 80%-tnom iznosu u tom trenutku i vratiti. I samo još jedno kratko, kratko pojašnjenje. Dakle, legitimitet da u ove tri godine znamo što činimo u segmentu obrtništva pokazuju i brojke. 2017. godine konačno godina u kojoj se otvorilo 1486 obrta više nego ih se zatvorilo u 2018. godini ta brojka je bila 4195, sa današnjim danom u 2019. godini ta brojka je 7735. Dakle, ako jesmo imali krizu ovo su verifikatori da iz te krize izlazimo, ovo su verifikatori da obrtništvo i obrtnike vraćamo na ono mjesto u društvu i u gospodarstvu koje oni zaslužuju, a mehanizam odgovornosti u pravnoj i fizičkoj osobi vrlo dobro znaju oni koji su pravne struke i time se bave, dakle integritet obrtnika kao fizičke osobe i integritet i upravljačke i vlasničke strukture za razliku od pravne osobnosti gdje u pravnoj osobnosti postoje oni koji pravnom osobnošću i koji aktivnosti pravne osobnosti ili nadziraju ili menadžiraju je s pravnog aspekta vrlo, vrlo različita i zbog toga je jedna vertikala u Zakonu o trgovačkim društvima, a druga vertikala u Zakonu o obrtu. Ja ću još jednom zahvaliti se svima vama koji ste na bilo koji način odnosno samo još jedno, još jedan, još jedna, još jedna kratka rečenica vezano za današnju raspravu, dakle uz to što porezno rasterećujemo poduzetnike četvrtu godinu za redom, uz to što treću godinu za redom administrativno rasterećujemo poduzetnike, uz to što u ovom trenutku radimo na liberalizaciji usluga, uz to što smo u završnoj fazi pripreme prvog akcijskog plana za ukidanje dijela i umanjenja dijela neporeznih davanja, moram jasno reći ili i hrvatskoj javnosti staviti na znanje da je 2019.g. profunkcionirao integralni jedinstveni državni inspektorat, ozakonjena aktivnost inspektora koja je predmet današnje rasprave je vrlo taksativno navedena u člancima od 70. do 72. gdje smo izrijekom rekli i jako je puno bilo onih koji su se tome protivili, taksativno rekli koji su to ili koja je to kategorija prekršaja koje inspektor na licu mjesta može identificirati, ali ne smije zbog toga poduzetnika kazniti. Dakle, sve ono što se može otkloniti na licu mjesta ne može biti kažnjivo, sve ono što se može otkloniti u zakonom propisanom roku od 8 dana do trenutka kada se pokreću određeni optužni nalozi, ne može biti kažnjiv. Sve ono što se kod izdavanja rješenja može otkloniti u zakonskom roku propisanom rješenju ne može se kaznit, ali ako se pogreške ponavljaju, ako su one sukcesivne i namjerne onda riječima nekih ovdje saborskih zastupnika i s njima se slažem da bismo stvorili ista pravila za sve, takvi poduzetnici moraju biti i kažnjeni. Poštovani potpredsjedniče, zahvaljujem svima na konstruktivnom danu, četiri i pol sata konstruktivne rasprave, rekao sam na samom početku svog izlaganja, imali smo jedan amandman nomotehničke prirode, mi se s njime slažemo i prihvaćamo ga, isto tako molim klubove da ovaj zakonski prijedlog i podrže. Hvala lijepo.
Hvala lijepa, imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Ivice Mišića, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS. Kolega Horvat, poštovani ministre kolega Horvat, sve ovo što ste vi rekli s tim se mogu složiti, obrtnik je biti čast i to treba znati, nastavite tim putem kojim ste krenuli, vratite povjerenje građana koje smo dosad izgubili, ja osobno mislim da se ne moramo bojati ni bogatih obrtnika, ni bogatih poduzetnika ako pravno nastupamo u državi i ako pravno gledamo kako to ide, nastavite istim putem kao što ste dosada i mislim da ova država može imati povjerenja i da naši građani trebaju imat povjerenja i vraćat se ako nastavimo takvim putem, ako nastavimo nečim drugim onda sve ostaje isto kakvo je. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeće replike poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Suglasni smo da je obrt vrlo, obrtništvo vrlo bitno i suglasni smo da je obrtništvo u RH uništeno i pitanje dal će se ovi zakon moći u provedbi, kakav će biti, mi vjerujemo da će obrtništvo se vratiti. Međutim, digao sam repliku na ovo kad ste rekli da je dobro, jedino dobro šta je jedno od dobrih u 2019. je državni inspektorat šta je pod jednom kapom sad svi inspektorati. Da, vrlo dobro ste to napravili, osigurali ste mogućnost da Andrija Mikulić bude i šef kampanje u Zagrebu predsjednici i da nadzire poduzetnike, tako očito ste osigurali da neće biti tu uopće pritisaka i kazni, nego osigurali ste i mogućnost ako vam bude nedostajalo sredstava u kampanji da na taj, preko tog pritiska to osigurate, pa jeste vi svjesni ministre da smo mi ovdje raspravljali 3 miseca o ujedinjavanju toga Lex Mikulića, … [[Govornik se ne razumije]] Andrije Mikulića i kontrole poduzetnika i obrtnika koji će uplaćivat očito u kampanju jel ovdje je povezan sukob interesa [[Upadica: Hvala lijepa]] čovjek [[Upadica: Hvala lijepa]] vodi kampanju predsjednici koji je [[Upadica: Hvala lijepa]] [[Govornik se ne razumije]] Hvala.
Time ćemo zaključiti raspravu, a o njoj ćemo glasovati kad se o ovom prijedlogu zakona kad se steknu uvjeti.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,06 SATI]] Poštovane kolegice i kolege molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli pristupiti glasovanju o do sad raspravljenim točkama, pa idemo redom. Prvo, Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o obrtu, drugo čitanje, P.Z. br. 749. Kolega Glasnović, izvolite.
Ja bih molio samo tražio stanku. Imamo opširni plan glasovanja ovdje. Molim kolege, drage.
Molim vas kolegice i kolege da čujemo zašto kolega Glasnović traži stanku.
Samo kratko, ima zakona, to je opširni plan. Tražim konzultaciju iz kluba da pogledamo još malo bolje dva zakona da vidim kako ćemo glasati. I na kraju šta je rekao gospodin Zekanović, svi ste dobili ovu … notu za glasanje i dobili ste Gospu na frižider za militantne ateiste da se sjetite šta je Božić, a ne onaj Djed Mraz. … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Nisam razumio što želite, koji je razlog za stanku?
Stanka, da, tražim stanku.
A zašto tražite stanku?
Za konzultaciju po pitanju tri zakona. Ne znamo kako ćemo glasati još.
Koje zakone?
Pa jedan je Zakon o oružanim snagama, drugi zakon GMO hrana i treći vezano za klimatske promjene.
Ali to ćete zatražiti kada dođemo do tih zakona. Dakle stanka, dobro uredu možete tražiti i sada, dobro. Traži li još neku stanku oko nečega? Dobro. Kada dođemo do prvog zakona kolega Glasnović koji ste spomenuli, to je Zakon o oružanim snagama tada ćemo dati stanku jer to je praksa. Dakle, prvo je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o obrtu, drugo čitanje, P.Z. br. 749. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvom, tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je amandman odbora te on postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Sada dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o obrtu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 81 za, 15 suzdržanih i 31 protiv donesen Zakon o izmjenama Zakona o obrtu.
Sada ćemo prijeći na slijedeću točku, a to je: - Konačni prijedlog Ovršnog zakona, drugo čitanje, P.Z.E. br. 676 Kolega Bulj, možemo? Ne vikat iz klupe, jel? Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. u svezi s čl. 190. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje Zakona. Amandmani se mogu podnijet do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, te Odbor za pravosuđe. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovani ministar pravosuđa Dražen Bošnjaković, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovane saborske zastupnice i zastupnici, evo pred nama je dakle Konačni prijedlog Ovršnog zakona i ono što želim odmah u počeku reć, ovaj konačni prijedlog mi nismo puno odstupili od onoga što već predstavljamo više od godinu dana i na javnim raspravama i okruglim stolovima i ono što je najključnije možda ovrhu ovim zakonom vraćamo ponovno u nadležnost općinskih sudova onaj dio ovrhe vezan za ovrhu na temelju vjerodostojne isprave. Jasno, tome je prethodila jedna odluka Suda EU koja je rekla da javni bilježnici koji su ovlašteni u tom postupku do sada i donose rješenja na temelju vjerodostojne isprave, tom odlukom Suda EU propisano je da oni ne mogu donositi odluke u ovom predmetu. I druga važna odluka koja govori, a odnosi se na zapravo pravo dužnika da sazna da je dužan i da se protiv njega pokreće i ovršni postupak. Te smo dvije stvari riješili prvenstveno u ovom zakonu na način da smo ipak zadržali javne bilježnike kao povjerenike suda, zadržali smo FINA-u kao onoga tko radi onaj tehnički dio naplate i prijenosa sredstava sa jednog računa na drugi račun. Dakle javni bilježnik on će ostati u funkciji povjerenika suda i da najbolje na jedan praktičan način opiše kako će postupak ići. Postupak će biti potpuno digitaliziran, bit će propisani obrasci za sve radnje koje se u ovrsi poduzimaju, dakle popunit će se prijedlog za ovrhu, taj prijedlog za ovrhu dolazi elektroničkim putem na sud, sud ga dostavlja javnom bilježniku, bilježnik tada poduzima onu važnu radnju on mora zaključkom obavijestiti dužnika da je protiv njega podnesen prijedlog za ovrhu i u tom postupku dužnik ima nekoliko mogućnosti ako je suglasan s tim, podmirit će račun i zapravo neće ovrhe niti biti. Ukoliko on prigovori, ukoliko prigovori da to ne stoji, tada se postupak pretvara i idemo u fazu parničenja gdje ćemo provoditi sve one potrebne dokazne radnje da se utvrdi da li je neko dužan ili nije dužan. Ako nijedna od te dvije opcije, ako se potpuno zanemari i dužnike se ne oglasi, tada u tom slučaju idemo u postupak ovrhe. I nakon toga kada se donose rješenje o ovrsi dužnik može prigovoriti i onda smo opet u parnici. Ono što je važno reći, mislim da smo ovdje napravili velike iskorake i zadržali neke standarde zaštite koje imamo i danas, a to je zaštita jedine nekretnine gdje je načelo zakona da nema ovrhe na jedinoj nekretnini. Jasno je da je pravo vlasnika nekretnine da raspolaže tom nekretninom i da je stavi pod hipoteku, tada do ovrhe dolazi. Međutim, ukoliko i dođe do onoga najgoreg što ovrha pozna da bude nečija nekretnina prodana i on nema gdje biti, tada je na snazi ova odredba koja je danas, sa država 18 mjeseci vodi brigu i plaća zakupninu za nekoga tko je ostao bez nekretnine, a tom roku se on naravno može i snaći. Također postoji cijeli jedan spektar prihoda koje smo izuzeli iz ovrhe. Mi imamo danas odredbu također da štitimo određeni dio plaće, a to je tri četvrtine ako je ona do prosječne plaće, a ako je veća od toga tada taj iznos ne može prijeći dvije trećine iznosa prosječne plaće, to je ono što štitimo. Također u ovrhu ne mogu ići božice, uskrsnice, terenski dodatak, sada u drugom čitanju dodajemo još i topli obrok, smatramo da su to sve prihodi koje ne treba ovršiti nego da su to prihodi, ne znam dnevnica vezano za nekakav put da to nije uredu da čovjek iz te dnevnice ne može podmiriti neke svoje potrebe. Da se ponovno vratim, jako važna odredba je da podižemo zaštitu dužnika na način da ga pravovremeno obavještavamo jer u dosadašnjem sustavu gdje smo imali preko 300.000 blokiranih bilo je vrlo velikih prigovora da su ovrhe provođene, a da niko ništa nije znao, da niko nije znao da se pokreće ovrha, da je uopće dužan i sada uvodimo da javni bilježnik u onoj pretfazi mora zaključkom obavijestiti dužnika. Prvi put ako uspije uredu, ako ne tada propisujemo da je potrebno i drugi put. Tek treći put ako ne želi otići na poštu to preuzeti, tek treći put objavljujemo to na elektroničkim stranicama i još stavljamo u poštanski sandučić obavijest da je protiv njega podnesen prijedlog za ovrhu. Također u odnosu na prvo čitanje prihvaćamo nomotehnička poboljšanja od našeg Odbora za zakonodavstvo, nomotehnički uređujemo ovaj zakon. Uvodimo još i onu obvezu vezano za vođenje postupka kada je neko pokrenuo postupak za utvrđenje ništetnosti akta nekog ugovora primjerice na temelju kojeg se ovrha vodi. Ukoliko je taj postupak već pokrenut, podnijeta tužba tada je obveza da mi to unutar ovrhe zastanemo i odgodimo ovrhu do pravomoćnog rješavanja tog spora. Ako se radi pak o potrošačkim ugovorima tada još na to dodajemo ako nije pokrenut postupak tada je u obvezi sud donesti odluku gdje se daje rok od 30 dana da se takav postupak pokrene i nakon toga također donosi se odluka o odgodi ovrhe do pravomoćnog okončanja ovog spora. Tako da zakon je u odnosu na prvo čitanje ostao u svojoj koncepciji isti. Mislim da je jako bitno da će ovrha biti digitalizirana, to je nešto što moramo uvesti, to uvodimo i u mnoge segmente postupaka na sudovima. Na trgovačkim sudovima vrlo brzo će to postati i na općinskim sudovima odredba koju će se morati poštivati, a to je e-komunikacija. Tu ćemo dobiti na brzini, na efikasnosti. Važno je isto tu da snižavamo i troškove postupanja, primjerice danas je jedan od troškova da odvjetnik sastavlja prijedlog za ovrhu i to ovisi o vrijednosti spora kolika je tu naknada. Sada to više neće biti sastav prijedloga za ovrhu nego imamo obrazac koji će se jednostavno popuniti i to više nema te vrste troška. I danas se također potvrda pravomoćnosti se naplaćuje obzirom da će biti digitalizirano takve radnje više neće biti potrebne i s te strane ćemo smanjiti troškove i mi ćemo ih takva je namjera unificirati na način da jedna vrsta troška bude jedan iznos fiksni za one ovrhe do 5.000,00 kn i drugi za one preko 5.000,00 kn. Stoga mislim da je ovo jedan ovaj održivi sustav kojim smo se kao prvo uskladili sa odlukom, sa odlukama suda EU, mislim da smo napravili veliki korak u digitalizaciji, pojednostavljenju i pojeftinjenju, instrumenti zaštite dužnika ja mislim da su iznimno veliki, nekretninu štitimo na više načina, dakle imamo i odredbu da se ne može pokrenut ovrha za ona potraživanja do 40.000,00 kn glavnice kad tome pridodamo trošak i kamatu to je još i više, za takva potraživanja ne može ići ovrha na nekretnini, cijeli niz primanja dužnika ovaj štitimo i izuzimamo od ovrhe, tako da mislim da smo ovim prijedlogom zakona uspjeli uravnotežiti sustav i uspjeli zadovoljit sve ono što je bilo zapravo, što je bilo kao problem vezano za presudu suda EU. Hvala vam lijepa.
Hvala vam lijepa, imamo cijeli niz replika, ali kolega Grmoja diže ruku, vjerojatno traži stanku jel?
Hvala, poštovani ministre svjesni ste i vi da s ovim izmjenama ništa nećete postići.
Kolega Grmoja?
Tražim stanku…
Tražite stanku.
…u ime Kluba MOST-a kako bismo se konzultirali ovim zakonskim izmjenama kojima se ništa neće postići, imamo ogroman broj blokiranih ljudi, imamo situaciju da nažalost svi zakoni idu na ruku javnih bilježnika i odvjetnika kojima je ovo lukrativni posao. Ono što je potrebno učiniti je isključiti njih iz postupaka ovrhe, razmisliti i o ukidanju FINA-e kao takve, isto tako niz amandmana koje smo prije 2.g. ja mislim da je, da je donesen zakon davali na Ovršni zakon, vi sada neke od tih amandmana prihvaćate. Tada smo vam predlagali iznos od 50.000,00 kn, tada ste odbili, sad vi predlažete 40.000,00 kn glavnice kad se ne može ovršiti nekretnina. Dakle, to su, ja bih rekao, sitne korekcije koje donosite sada u izbornoj godini, koje ništa neće bitno promijeniti. Isto tako imamo postupke koji traju predugo, ako se tražbina ne može naplatiti u roku 10.g., imali smo amandman takav, treba obustaviti taj postupak, ne možemo ljude držati godinama u dužničkom ropstvu jer što činimo? Tjeramo ih iz RH, ništa nećemo time postići, niti će se oni koji se žele naplatiti, naplatiti, samo ćemo te ljude upropastiti i takav je ovaj Ovršni zakon. Sjetimo se Zakona o HRT-u koji je na inicijativu MOST-a donesen, izbacili smo javne bilježnike i odvjetnike i što vi činite nakon našeg izlaska iz Vlade, Ustavni sud ruši zakon, a sve po diktatu HRT-a i tih odvjetničkih društava s kojima je HRT povezan, a znamo koji su to i medijski su jako moćni. Vrijeme je da počnete raditi u interesu hrvatskog [[Upadica: Hvala lijepa]] naroda, a ne moćnih lobija.
Slijedeću stanku zatražio je, pretpostavljam stanku, u ime SDP-a jel tako, poštovani zastupnik Grbin.
Dakle, u ime Kluba zastupnika SDP-a molio bih stanku od 10 minuta kako bismo se konzultirali još jednom oko ove točke dnevnog reda, dakle oko Ovršnog zakona. Ono što nam se čini kada čitamo ovaj zakon je kao da je donijeta politička odluka da je potrebno u zakonu nešto mijenjati, a da oni koji su za to bili zaduženi nisu znali što bi i onda su uzeli zakon, počeli su listati po njemu i brljali su i tako brljajući po zakonu izbrljali su ovo što je pred nama. Poštovane kolegice i kolege, sustav koji je do sada imao jednog sudionika, javne bilježnike, a sada će umjesto jednog sudionika imati dva, sud i javne bilježnike koji će međusobno morati komunicirati i razmjenjivati podatke i odluke, ne može biti brži nego što je bio sustav dosada, ne može biti efikasniji, ne može biti jeftiniji, jedino što može biti je kompliciraniji i skuplji. Poštovane kolegice i kolege, sustav koji ste predložili loš je za sve koji sudjeluju u njemu, loš je za dužnike jer će se zbog trajanja postupka povećati kamata koju će morati platiti, loš je za vjerovnike jer će im se produljiti rok u kojem naplaćuju svoje tražbine, loš je za državu jer će dodatno opteretiti sudove i u konačnici loš je za građane jer će oni to na kraju morati sve platiti. I zato poštovane kolegice i kolege, ne činite ovo, jedino dobro što imamo u prijedlogu zakona je odgoda do srpnja slijedeće godine njegovog stupanja na snagu, tako da još uvijek postoji nada da ćemo u međuvremenu moći promijeniti vlast i spriječiti nastup ovog štetnog zakona. Hvala vam.
Ruku je digo i poštovani zastupnik Aleksić, pretpostavljam u ime Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e itd. jel?
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, u ime Kluba HSU-a SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i nove politike tražim stanku da bismo još jednom razmotrili štetnost Konačnog prijedloga Ovršnog zakona. Niti jedan prijedlog koji sam uputio i koje smo uputili iz opozicije prema dopunama ovoga konačnog prijedloga nije prihvaćen, nažalost time se i dalje pogoduje ovršnom biznisu jer je nažalost, na dugovima je stvoren pravi pravcati ovršni biznis na kojem se zarađuje milijarde kuna, tu zarađuju odvjetnici i to ne svi, nego posebno zarađuju odvjetnička društva koja su monopolizirana na neki način od strane velikih pravnih osoba, tu zarađuje FINA, tu zarađuje, zarađuju javni bilježnici, tu i vjerovnik zarađuje na zateznim kamatama jer postupak dugo traje, nisu prihvaćeni prijedlozi da se zaustavi rast zateznih kamata, nije prihvaćen prijedlog da se obrne redoslijed naplate dugovanja, čak i ovo što kaže ministar da je prihvaćena sugestija vezana za presudu suda EU-a C-407/18, on pogrešno govori, ja ne znam da li sam ja dobro shvatio ono što piše u samom konačnom prijedlogu, ali on kaže da je obvezujuća odgoda nije obvezujuća, piše da sud može odgoditi ovrhu, dakle ne piše da mora odgoditi. Tu nedostaje ono mora. I u tom smislu zakon je štetan, mi ga kao klub nećemo podržati. Ja osobno ću podržati taj konačni prijedlog samo u slučaju ako se prihvate ti amandmani koje ću predložiti tijekom rasprave. Tražim stanku radi toga da još jednom razmotrimo štetnost konačnog prijedloga Ovršnog zakona. Hvala.
Hvala. I poštovani zastupnik Zekanović je dignuo ruku, vjerojatno u ime kluba Hrvatskih suverenista.
Također tražim stanku radi dodatnih konzultacija u klubu Hrvatskih suverenista. Naime, još jedanput želim istaknuti da se radi o jednom od ključnih problema za Hrvatsku državu i hrvatski narod. A ne vidim da hrvatska Vlada po ovom pitanju radi one radikalne poteze koje bi trebala napraviti. Ponovit ću čisto par brojaka da ostanu u medijskom prostoru. 300.000 hrvatskih građana je na ovaj ili onaj način ovršeno, 300.000, dakle govorimo o 10% punoljetnih građana RH, naše države Hrvatske koji su pogođeni ovim problemom. A mi kao suverena država moramo taj problem moći riješiti, a ne rješavamo ga. Tapkamo u mjestu. Radi se o 30 milijardi kuna novca koji je ovršen, radi se o preko 5 milijuna ovrha, a rješenja nema. Dakle ako hrvatsko društvo danas, hrvatske građene, Hrvatice i Hrvate tišti jedan problem onda ih tišti problem ovrha. A ja niti s ovim prijedlogom zakona niti sa prethodnim mjerama ne vidim da je hrvatskoj Vladi, bit ću konkretan našem predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću stalo da se ovaj problem riješi. A naglasit ću, svakoj suverenoj državi kojoj je stalo do njezinog naroda, do njezine države ključni problemi se rješavaju, a ovaj problem se ne rješava. Stoga vas pozivam da u ovome mandatu ako je to još moguće, da malo potaknete predsjednika Vlade gospodina Plenkovića da se problem 300.000 ponovit ću, ljudi koji su zatekli u ovom problemu da se konačno riješi jer ovo jednostavno nije dobro.
Hvala lijepo. Naravno dati ću stanku pa ćemo se ponovo vidjeti u 15,00 sati. STANKA U 14,48 SATI
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,05 SATI]] Nastavljamo s radom. Imamo nekoliko replika, prva je gospođa Snježana Sabolek. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče Sabora. Gospodine Bošnjakoviću, neki dan sam vam se obratila kao zastupnica i predstavnica građana kako bismo probali riješiti problem gospodina Hatmana koji je taj dan trebao biti i bio je deložiran. Upozorila sam vas na niz nepravilnosti u samom postupku te vas zamolila da probate odgoditi deložaciju dok se ne utvrde sve okolnosti, dakle dok se ne otklone sve sumnje u bilo kakve nepravilnosti u postupku. Obećali ste da ćete se osobno založiti za taj slučaj. Dakle obećali ste pomoći. Nakon toga nam se više niste javljali na telefon. Zbog vas i vaše politike čovjek je završio na cesti i vi nam danas predlažete novi Ovršni zakon. Hvala vam.
Odgovor gospodine ministre, izvolite.
Nije on završio sigurno radi mene nego zato što je trebalo dug podmiriti. A ovaj način kako vi želite, kada bih ja mogao nazvati u svakom predmetu sud i reći presudite ovako ili onako, to bi bilo potpuno izvan Ustava koji poznaje trodiobu vlasti. Dakle koliko god mi je žao svega toga što je tamo bilo, ja nemam tu ovlast, nemam te nadležnosti da bi ušao u konkretan predmet rekao ovdje postupite ovako ili onako. I kada bismo živjeli u takvoj državi, mislim da to ne bi bilo uredu.
Gospodin Aleksić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre Bošnjakoviću, vi ste rekli u uvodnom izlaganju da ste korigirali prijedlog zakona u skladu sa presudom suda EU C407/18 i rekli ste da predlažete da se propiše obveza odgode ovrhe u slučaju ako se vodi postupak zbog nepoštenog potrošačkog kredita. Međutim ja sam pročitao u zakonu da se odgoda može izvršiti, znači da sud može odgoditi ovrhu, a ne da mora odgoditi. Prema presudi suda EU C407/18 trebalo bi ustvari propisati da se u slučaju ako se vodi postupak zbog nepoštenog potrošačkog ugovora bilo da se radi o odredbama ili cijelom ugovoru da se odgoda nekretnine mora izvršiti. Znači molim vas da to objasnite sada malo bolje. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo na ovom pitanju. Doista smatramo da su naši sudovi kvalificirani od predmeta do predmeta odlučiti kada je dobro potpuno odgoditi ovrhu do rješavanja spora, a kada to predstavlja na određeni način nekakvu zlouporabu. U toj odluci inače u sudu EU stoje odredbe da bi sud u ovršnom postupku trebao procjenjivati da li je nekakav ugovor ništetan ili nije ništetan. To je suprotno našem sustavu i mislimo da ove alate koje smo dali gdje kažemo ukoliko je postupak pokrenut ranije, sud će to vrednovati i ocijeniti i vidjeti jel u tom slučaju potrebna odgoda. Ali tamo gdje nije, a prigovara se dajemo rok od 30 dana, pokrenite postupak, podignite tužbu i nakon toga može se donijeti odluka o odgodi ovrhe do pravomoćnog okončanja spora. To je inače jedan instrument koji može dovesti zapravo i do čestih zlouporaba.
Hvala lijepa. Gospodin Škibola.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine ministre. U članku 19. ovih izmjena i dopuna stavak 7. piše da se kazne ne mogu zamijeniti radom za opće dobro. Interesira me zašto se kazne ne bi mogle zamijeniti radom za opće dobro? Upravo suprotno, smatram da bi to bilo dobro i pozitivno kada bi se kazne mogle zamijeniti sa radom za opće dobro, pogotovo kada uzimamo u obzir jednostavno to da su ljudi često bili ovršeni zato što bi dobili otkaz ili bi došlo do raspada određene firme, stečaja firme itd. prema tome ne znam zašto niste omogućili da se može zamijeniti radom za opće dobro. Hvala.
Odgovor gospodine ministre, izvolite.
Hvala lijepo. Ovršni zakon ima svoje specifičnosti. Cilj Ovršnog zakona da sve ono što je dospjelo da se mora ispuniti, bilo novčana naknada, bilo neka druga činidba. Cilj Ovršnog zakona je da dovede do toga da se realizira jedan obvezno pravni odnos. Stoga ga treba promatrati u potpuno izoliranom kontekstu od nekakvih penalnih odredbi.
Gospođa Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre. Dakle, kada se radi zakon, kada se radi neki novi procesi onda je pretpostavka da se ti procesi poslože i vide koliki je previđeni broj dana za određeni postupak. Pa ja pretpostavljam da ste vi to u ministarstvu napravili i zanima me koliko je predviđen broj dana za postupak kada sve ide svojim tijekom, a koliko je dana kada će se netko protiv koga će se voditi postupak žaliti i sve ostalo? Ja pretpostavljam da vi taj hodogram imate, danas svi koji rade, rade u pojedinim kućicama pa me zanima koliki je to broj dana? Recimo da niko se ne žali, da sve ide svojim tijekom od trenutka kada se pokrene do suda do trenutka kada se dobije konačno rješenje i onda na to rješenje ima mogućnost sve ostalo? Pa me zanima barem u tom dijelu da li znate koliki je broj dana odnosno kada onaj koji je ovršenih ima mogućnost određenih žalbi i sve ostalo. Hvala lijepo.
Gospodine ministre.
Hvala lijepo. Ovaj postupak počiva na digitalizaciji, dakle nema više papira, nema više sastavljanja prijedloga, nema više odlaska na poštu, slanja sa pošte, zaprimanja, ovdje je sve u digitalnom obliku, dakle vi ćete kao vjerovnik popuniti obrazac za prijedlog za ovrhu, to će digitalnim putem doći na sud, digitalnim putem od suda će otić javnom bilježniku i ona radnja koja se mora sukladno odluci suda EU ispuniti, mora se obavijestiti dužnika da je protiv njega podnesen prijedlog za ovrhu i nakon toga ovisno opet o njegovom očitovanju, dal ćemo mu morat dvaput slat zaključak ili jednom ili dvaput, pa + treći put ako ne primi drugi put, objavljivat na oglasnoj ploči, tek tada nakon toga ulazimo zapravo u donošenje samog rješenja o ovrsi, to svakako mora bit brže nego što je danas i različite su situacije u varijanti a) da zaprimi odmah u varijanti b) da zaprimi drugi put i u varijanti c) da uopće ne zaprimi [[Upadica: Hvala]] nego mora ić na oglasnu ploču.
g. Bulj.
Hvala lijepo. Ovršni zakon u RH je jedan od ključnih krivaca šta je RH iseljena država i šta imamo problem sa 300 000 blokiranih građana, ljudi koji su omogućili ovo zakonodavstvo zato što ovaj HS čak i ove zakone koje mi donosimo, a to je Zakon o ništetnosti ugovora o kreditima sa međunarodnim obilježjima sklopljenih u RH sa neovlaštenim vjerovnicima koje mi čak koji smo donili ovdje jednoglasno, ne želimo poštivati. I dalje se te Štedno-kreditne zadruge koje su ovršile naše ljude nepravedno i nepravično i dan danas ovršuju njihove i nekretnine jel jednostavno to kredite je nemoguće vratiti, znači kršio se zakon u RH tih Štedno-kreditnih zadruga i naše ljude je uvelo u ropstvo u interesu stranih neovlaštenih znači vjerovnika. O kakvom mi onda zakonu pričamo, o kakvoj državi [[Upadica: Hvala]] pričamo? Hvala lijepo.
Hvala, g. ministre.
Još jednom ću i s ovog mjesta poslat poruku, svaki put kad ulazite u neki obvezno pravni odnos morate uć sa sigurnošću da ćete svoju obvezu moć ispunit i morate predvidjeti i onu situaciju rizičnu koja može dovest do toga da vi osobno niste u stanju to ispunit, ali morate imat rješenje bilo kroz jamca, bilo kroz osiguranje neke imovine koja će dovest do toga da vjerovnik ne bude oštećen jer ako je netko primio novac onda mora se nać način da taj novac uredno i vrati.
g. Grmoja.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre, već sam neka pitanja postavio i u svojoj stanci, dakle zanima me zašto se nije išlo u korjenitije, konkretnije promjene Ovršnog zakona, sasvim je jasno i to nitko ne spori da se dugovi trebaju platiti, ali isto tako ovakvi postupci koje imamo ne dovode do toga da se dugovi naplate, a ljude dugotrajno drže u jednom dužničkom ropstvu i od toga nitko nema u konačnici koristi i mislim da ste trebali razmisliti o tome da se javni bilježnici maknu, znači vi ste sada uveli još jednu stranu u postupku, otežali i produljili samu proceduru, ja mislim da bi javne bilježnike i odvjetnike trebalo maknuti iz postupaka ovrha i da je to jedan pravi put, evo slovenski model je dobar primjer, zašto ne prepisati nešto što funkcionira i što je dobro.
g. ministe.
Poštovani zastupniče, slušali smo dosta zapravo primjedbi i upravo se išlo na tu varijantu je li, maknite bilježnike, stavite sve na sud, da sve sud radi, a s druge strane smo rekli kada to dođe na sud opteretit ćemo sud i napravit ćemo nove zaostale neriješene predmete, radi toga smo ostavili bilježnike da ne zatrpamo sudove i da ne zagušimo njihov rad na drugim predmetima. Mi sada imamo bilježnika koji je pomagač, asistent sudu i koji će provest one administrativno tehničke poslove sa kojima ne želimo opterećivat sud, sud će donosit rješenja temeljem svih onih poslova koji su obavljeni na nekoj drugoj strani, on će napravit provjeru i donijet će u jednom elektroničkom obliku rješenje i to je jedan balans koji smo morali postić, kada ne bih imao bilježnika u cijelom ovom postupku ovrhe, tada bismo zatrpali sud sa novim predmetima.
Na kraju g. Čuraj.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre, par samo pitanja, zanima me da li uopće postoji rok za izdavanje potvrde ovršnosti od strane suda, zanima me kako će buduća aplikacija odnosno automatska komunikacija reagirati na slučajeve sklapanja nagodbi u tijeku ovršnog postupka, dakle imamo situacije također unutar samog postupka kada sada trenutno ovrhovoditelji ishode aktualno stanje duga, a ne da se događa da u međuvremenu je došlo do uplate dijela ili nekog iznosa tražbine, tko će to prepoznavati i u kojem sustavu će to, taj sustav zapravo sam i automatski moći biti vidljiv, jel to radi sud ili bilježnik ili tko u tom cijelom novom postupku? Evo, dakle znači prvo je potvrda za ovršnost jel ima rok neki i druga je što se tiče nagodbi tijekom ovršnog postupka kako će bit to riješeno?
g. ministre odgovor.
Hvala lijepo. Što se tiče izdavanja potvrde pravomoćnosti to ide elektroničkim putem, dakle to ide vrlo brzo unutar sustava e-spisa ćemo izdat i naznačit da je odluka pravomoćna. Što se tiče prepoznavanja da li je neko platio dio ili je platio nešto to će se zapravo u ovom postupku po zaključku gdje se kaže da je pokrenut postupak za ovrhu, sami dužnik će to naznačit ako to nije vidljivo negdje drugdje i to će se naravno onda uzet u obzir kod izdavanja rješenja o ovrsi, a ako se doprinese dokaz da je dug plaćen, tada zapravo nema ovrhe, ako se doprinese nekakav relevantan dokaz da je plaćen dio duga tada će se to također uzet u obzir i izdat će se rješenje sukladno onome da se odbije onaj dio koji je plaćen.
Hvala lijepa. Sada ćemo iskoristit priliku da pozdravimo učenice i učenike Prve gimnazije iz Varaždina i s druge strane studentice i studente Međunarodnih odnosa i diplomacije, pretpostavljam iz Zagreba. Hvala što ste s nama … [[Pljesak]] puno vas ima, puno vas ima više nego nas ovdje dolje, ali sretni smo što ste ovdje s nama danas, tako da nas ima više sve zajedno i sada pozivam predstavnike klubova ako žele govoriti [[Upadica: ne klubova, odbora]] odbora, pardon, oprostite. Ne. Otvaram raspravu, a sad stvarno dolaze klubovi, a prvi je g. Marin Škibola ispred Kluba zastupnika Nezavisne liste mladih, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS, uvažene zastupnice i uvaženi zastupnici, evo danas je pred nama drugo čitanje izmjena i dopuna Ovršnog zakona, Ovršni zakon je zadnjih godina bio zaista aktualna tema. Zašto je bio aktualna tema? Bio je aktualna tema zato što su se na hrvatskoj političkoj sceni i općenito u civilnom društvu počele pojavljivati inicijative koje problematiziraju u javnosti zaduženost građana, koji problematiziraju u javnosti taj nepravedni ovršni sustav. Ono što je važno za reći također jest dok se te udruge i pojedine političke stranke nisu pojavile, hrvatski građani uopće nisu znali da postoji taj ogroman problem, znači deložacije bi se svaki dan događale, ali javnost ne bi bila informirana o tome. Zašto? Zato što hrvatski mediji, hrvatski mediji se bave perifernim stvarima i znači ključno ono čime oni zamagljuju javnost su ti ideološki sukobi, ideološki sukobi, ideološke podjele, natezanja, znači banalne stvari, a ove krucijalne stvari koje su važne za ekonomsko stanje države i društva, e to je ono što se stavlja po strani i to je ono što mediji neće staviti u fokus javnosti. Ali da bi mi mogli uopće govoriti danas o Ovršnom zakonu moramo se dotaknuti dužničke doktrine zato što ovrhe su samo posljedica tzv. dužničke doktrine koja je u RH došla do određene eskalacije. Ta dužnička doktrina, ona funkcionira na makrorazini i na mikrorazini, na makrorazini ona funkcionira na način da država kako bi podmirila javni sektor, mora se zaduživati, znači ministar financija izdaje državne obveznice na financijskom tržištu i onda pojedine bankarske institucije kupuju te državne obveznice i na taj način se zadužuje država. Koja je posljedica tzv. makrorazine dužničke doktrine? Posljedica je takva da se ti dugovi koje uzima država ne mogu vratiti jer su to ogromni dugovi i onda što se događa, događa se do privatizacije javne imovine, događa se privatizacija glavnih strateških firmi i na taj način se kompenzira ta novčana masa koja bi se trebala vratiti bankarskim institucijama. Korijen dužničke doktrine nalazi se u tom posredstvu, znači u posredstvu banaka između, između znači države i samih građana i ključan problem je u tome što HNB nema mogućnost kreacije novca bez zaduživanja. Budući da HNB nema kreacije novca bez zaduživanja i na taj način pokrivanja deficita, nego isključivo dugom, imamo situaciju da je država ogromno zadužena i već sam na početku objasnio kako se to onda kompenzira. Što se tiče mikrorazine i zaduženosti hrvatskih građana, tu stvari funkcioniraju na sličan način, ali, ali, ali malo modificirano, znači većina građana ima niske plaće, plaće koje nisu dostatne za jedan dostojanstven život u RH i onda su oni kako bi servisirali svoje potrebe prisiljeni ulaziti u kreditne odnose, znači nije slučaj da su ljudi lakomi, pa ulaze u kreditne odnose zato što žele imati više novaca, ima i takvih slučajeva, al oni su u manjini, ljudi su prisiljeni da ulaze u kreditne odnose i onda kada nisu još uz to financijski pismeni često se događa da su prevareni od tzv. autoriteta u odijelima koji sjede u bankama koje su opet u 95% u inozemnom vlasništvu i zato smo imali problem švicarskog franka, znači problem švicarskog franka je jasan da je tu se išlo znači na ciljanu manipulaciju kako bi se društvo gurnulo u dužničko ropstvo i kako bi se uzurpirala, uzurpirala njihova, njihova imovina, znači ti bankari su i prije samog emitiranja tih kredita znali koje će biti, koje će biti posljedice i zbog svih tih razloga danas mi razgovaramo o Ovršnom zakonu koji bi samo trebao biti sredstvo naplate tih, naplate tih dugova. U ovom novom Ovršnom zakonu vi ste g. Bošnjakoviću i rekli da se ništa ne mijenja od prvog čitanja, to me žalosti, žalosti me zato što je bilo dosta prijedloga ovdje u HS i zastupnici su iznosili određene kritike, onda se postavlja pitanje naše svrhe i naše uloge ovdje iz kojeg razloga mi ovdje danas raspravljamo, zašto mi dajemo ovdje određene ideje, amandmane, ako u konačnici to ništa vas ne zanima nego imate neku svoju agendu, već otprilike ste smislili sve okvire i znate kakav će taj Ovršni zakon biti, znači tako širok dokument kao što je Ovršni zakon, a vi nećete ništa prihvatiti unutar znači tog perioda između prvog i drugog čitanja i dolazite na drugo čitanje sa istim zakonom kao što je bio u prvom čitanju. Smatram da to nije dobro, smatram da to nije demokratično, pogotovo kada se radi o jednom krucijalnom problemu s kojim se RH suočava, a to su, a to su dugovi, to su lihve i tu imamo jako puno nepravde i nepoštenja i upravo zbog tih dugova, ovrha, ljudi odlaze iz države i ljudi uopće ne vjeruju institucijama. Ja sam vas bio u replici pitao ovaj za čl. 19. st. 7. znači iz kojeg razloga ne dopuštate da se kazne ne mogu zamijeniti radom za opće dobro, vi ste na to rekli dugovi se moraju plaćati, ali kako će ti ljudi platiti dugove ako nemaju otkuda, znači zašto se ne ponudi mogućnost da rade za opće dobro, smatram da je to korisno za društvo, smatram da je to dobro, međutim vi ste taj segment ograničili, znači jednostavno vama nije u interesu da ako već ljudi jesu blokirani, ako već ljudi jesu u dugu da nekako dobiju novu priliku, da dobiju novu priliku, a ne da ih se drži ovaj u tom ulju, u živom blatu i da ne mogu nikako izaći iz toga živoga blata i što onda društvo i država ima od toga. Ja se mogu s time složiti da ima onih pojedinaca koji su neodgovorno vodili svoje financije, ali bez obzira na to što su neodgovorno vodili financije i oni zaslužuju drugu priliku, drugu priliku kao ljudi. U novom Ovršnom zakonu povećava se broj radnji u samom ovršnom postupku sa nedefiniranim rokovima što bi moglo dovesti do povećanja iznosa duga zbog zateznih kamata ako se proces uspori. Znači zatezne kamate ovaj vi uopće ne spominjete problem zateznih kamata, jasno je da su zatezne kamate u RH prevelike i da su one jedan od generatora dužničkog ropstva, pogoduju ovršnoj mafiji i činjenica je da njih treba drastično smijeniti tj. smanjiti i bolje izregulirati. Mene zanima g. Bošnjakoviću da li vi uviđate taj problem, ako ga uviđate što radite po tom problemu, problemu, a ako ga ne uviđate s druge strane onda ne znam da li mi živimo u istoj državi. Čak i Agencije za naplatu potraživanja smatraju da postupak u kojem imamo i javne bilježnike i sudove nije dobar, nego citiram kažu, ako se sudovi već uvode onda neka u cijelosti postupak vode sudovi. Dovodimo se u situaciju ping-ponga između sudova i javnih bilježnika što otežava i odugovlači cjelokupni proces, a na posljetku bi opet mogli ispaštati dužnici. Dobro je što se povećava broj primanja koja su izuzeta od ovrhe, ali to su samo neke od stvari koje ste vi poboljšali, a ove tu ključne stvari, od njih jednostavno bježite i svrha trenutnog Ovršnog zakona nije stvarna naplata postojećeg duga građana nego se s njime dužan građanin dovodi u nemogućnost otplate stvarnog duga jer mu prihod kroz brojne te naknade oduzimaju FINA, javni bilježnici, odvjetnički uredi i Agencije za naplatu dugovanja. Znači imamo te posrednike, imamo posrednike između sudova i građana i koja je svrha tih posrednika ja vas pitam ako nije ona da se namire sve te interesne skupine. A koja bi bila svrha uključiti i javne bilježnike i odvjetnike kad to samo povećava troškove ako, kao što sam rekao nije svrha znači namiriti sve te interesne skupine i dat im neku svrhu koja po mom mišljenju zdravorazumski ne postoji, znači oni su ko neki ono svećenici Ovršnog zakona, posrednici između sudova i ljudi kao što su svećenici u prošlosti naplaćivali ovaj oprost grijeha, tako javni bilježnici, odvjetnički uredi i Agencije za naplatu dugovanja naplaćuju svoje posredovanje u ovršnom postupku. Veliki je problem što se u tom postupku, kao što sam rekao, akumuliraju razni troškovi kao oni koji su izravna posljedica Agencija za naplatu dugovanja koje otkupljuju dugove i dalje ih naplaćuju. Znači nije mi jasno ako već agencije te mogu kupovati dugove iz kojeg razloga onda dužnicima ne date pravo prvokupa tih dugova, to mi isto nije jasno i često su te Agencije za otplatu dugovanja u jednoj sivoj zoni, znači imamo tu i te RBA zadruge zbog kojih se donosio i zakon u RH, znači oni imaju razvijenu jednu strukturu gdje se na javnim dražbama javljaju upravo firme, znači njihove neformalne podružnice koje kupuju onda te nekretnine, znači radi se o jednoj razgranatoj mreži tih struktura koje su se probile čak i u državne institucije, znači one su se infiltrirale i u javna tijela kako bi ostvarivale osobnu korist i zgrtavale, zgrtavale bogatstvo, a sve preko leđa onih najslabijih, onih koji grcaju u dugovima i onih koji ne mogu dobiti, koji ne mogu dobiti novu priliku. Prema našem prijedlogu sudovi su ti koji su nadležni za donošenje rješenja o ovrsi i provedbu ovrha, a kako bi se sudovi rasteretili cjelokupni sustav bi trebao biti potpuno digitaliziran. Znači vi idete u tom smjeru digitalizacije, ali opet to je nedovoljno, znači jer kada bi taj sustav bio potpuno digitaliziran mi bi rasteretili sudove i uklonili bi znači FINU, javne bilježnike iz ovršnog postupka te bi se na takav način riješila i opasnost od generiranja sudskih zaostataka. Ovaj, također ta digitalizacija je važna zbog toga što se njom zadovoljava efikasnost masovne obrade zahtjeva. Modernim informacijskim tehnologijama otklonila bi se dugotrajnost prikupljanja podataka potrebnih za donošenje odluke o ovršnom postupku jer bi njima bili povezani sudski registri sa svojim potrebnim registrima postupka. Tako da smatram da tu ima još puno prostora za poboljšanje ovog Ovršnog zakona s kojim vi idete u petak na izglasavanje, međutim vi ste napravili određene kozmetičke promjene koje pomiču stvari, ali pomiču ih za malo i mi iz Kluba nezavisne liste mladih ne možemo podržati te izmjene jer one jednostavno ne rješavaju ključne probleme, a ključni problemi su puno dublji nego što ih vi nudite u ovom prijedlogu. Hvala.
Sada je na redu gospodin Miro Bulj, ispred Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi ministre, kolegice i kolege, govorimo o ključnom problemu u RH, znači gorućem problemu već desetljećima i koja u biti 300.000 blokiranih građana, ovršni zakoni koji su pogodovali najviše odvjetničkim uredima, javnim bilježnicima i naravno utjerivačima dugova koji se nazivaju malo finije Agencija za naplatu potraživanja, koje su legalizirane u RH, koje su vrlo dobro organizirane i to je jedna od posljedica da danas imamo ogromno iseljavanje iz RH jel jednostavno ljudi su dovedeni u dužničko ropstvo. Čak određeni zakoni koje je ovaj sabor donio van Ovršnoga zakona, a to je zakon kao što sam rekao o ništetnosti ugovora o kreditu s međunarodnim obilježjima sklopljenih u RH sa neovlaštenim ovjerovnicima, ministar je upoznat sa tim zakonom. Taj zakon je ovdje donesen jednoglasno, nije ni Ustav doslovno donesen tako jednoglasno, ne 2/3 većinom, nego svi nazočni zastupnici, čini mi se 134 zastupnika su ga prihatila. Međutim, određene strukture bojkotiraju taj zakon i kroz, uglavnom to ide iz tijela iz Hrvatske i od sudaca, tj. sutkinje koja jednostavno prema Europskome sudu sve čine da se ta agencija tj. ta RBA štedno kreditne zadruge strane austrijske koje su u svojim državama zabranjene, koje u Mađarskoj ne mogu doći blizu jednostavno naš narod ovršuju i koje se istraju i nastavljaju se te ovrhe. Znači, po meni ovdje ministre nije jasno ni zbog čega već ako je se sud …/nerazumljivo/ i to je ok, da bi se kao navodno rasteretio sud, opet su uključeni javni bilježnici što znači da u ovome trenutku ništa nova nismo napravili jer javni bilježnici ostaju u biti kao i do sada, a uključen je sud. Po meni u sudu mi imamo mogućnost da se taj posao obavlja, ako mogu javni bilježnici, ja ne vidim niti jedan razloga da ne mogu ljudi unutar suda tj. pravosuđa, vi ga bolje poznajete strukturu, da ne mogu to obavljati bez javnih bilježnika jer smatram da to povećaje i troškove i kamate jel u nas je doslovno ove kamate kao što je rekao kolega ispred mene, zatezne kamate to je prije ovaj, to je po meni legalizirano kamatarenje, kamatarenje naših građana i Ovršni zakon koji su dosada bili oni su u biti najviše ugrozili pojedince slabije koji su jednostavno ostali, evo vidimo svakodnevno da ljudi ostaju bez svoga doma. Ljudi određene promjene kozmetičke koje ste unijeli, koje smo čak i mi predlagali prije 2 godine, tribalo je već to biti, međutim za jak iskorak nam ovde triba znači puno više. Znači izbaciti i javne bilježnike, pa tu imamo posrednika i FINU, pa imamo odvjetnik i odvjetničke urede koji su strašno jaki i utjecajni i u tijelima javne uprave, posredno i neposredno, koji su utjecajni i u medijskom prostoru, tako da ja znam da je vama se vrlo teško oduprijeti tome jer vi ipak morate čuvati svoj imidž od takvim mogućih ili napada ili bilo čeka. I to je činjenica. Ove ako govorimo o općem dobru, onda opće dobro da ljudi, da vi kažete ljudi su dužni, nitko ne spori da je netko dužan, međutim kako je to kad mi legaliziramo nešto što se zove utjerivanje dugova. Kada imamo Agenciju za naplatu potraživanja, koja maltretira dužnika, njegove susjede, njegove članove obitelji, maltretiraju doslovno pozivima jer su otkupili dugove i dobro je postavljeno pitanje zašto prvootkup u tom iznosu, umanjenom iznosu, jer jednostavno će i ovaj koji je bio ovaj vjerovnik da će on jednostavno ovaj dati pogodnost tome tko mu naplati dug, zbog čega ne bi moglo to napravit se s onim tko je dužan, dužnikom. Prema tome, ja smatram da ovaj trenutni vaš prijedlog zakona nema ništa nešto značajno novo, opet ponavljam, kozmetičke promjene neće dovesti do smanjenja broja blokiranih građana u RH. Zbog Ovršnog zakona za sada imamo jedini rezultat uzrok je Ovršni zakon, iseljavanje mladih ljudi koji su jednostavno prisiljeni, mladih i starih koji su prisiljeni ili im je oduzeta imovina ili im je, ili su blokirani u dužničkom ropstvu i prisiljeni su da odlaze, odlaze vani. Ja bi vas zamolio ministre da odgovorite na ovo pitanje koje sam dao u replici, niste mi odgovorili po pitanju suda tj. po pitanju Zakona o ništetnosti, a to je problem RBA zadruga i njihovih kredita gdje su kamate evo poznato je to da na otoku Rabu i brojnim drugim područjima, poglavito priobalju jednostavno ljude toliko osiromašili da jednostavno da cijeli život vraćaju rate jednostavno samo vraćaju kamate, a glavnice ostaju i to je štedno-kreditna zadruge koje su jednostavno u Austriji odakle dolaze su zabranjene njihove djelatnosti i ne ponašaju se tamo tako, u Mađarskoj ih je nabilo nogom bez ikakvih pitanja jel nije se dozvolilo da se pljačka na taj narod ovaj na taj, na osnovu tako sklopljenih ugovora narod, a u nas je dovedeno da su građani jednostavno dovedeni, al čak smo, evo vi ste tada, vi ste tada bili prihvatili taj zakon i zbog nekakve izmjene koju Europski sud traži il koli traži i zbog toga šta unutar sustava sutkinja, ne mogu se, prezime čini mi se Rodin, koja je prigovorila sutkinja koja je čisto u sukobu interesa jel spava u kući koja je kupljena na, na, koja je pod štedno-zadrugom tj. ili pod hipotekom ili ne znam. Prema tome, po meni moramo poštivati ovo što HS dođe, mi smo suverena država, ne smijemo dozvoliti da nam naši ljudi iz sustava koji vode procese na ono što je donio HS da nam rade prigovore i mi ni dan danas nismo stavili u primjenu taj zakon, tj. stavili smo ga, dal je on i ono sa terena šta se vidi, selektivno se primjenjuje, uglavnom se ljudi ovaj izbacivaju iz svojih nekretnina, ovršuje im se tim štedno-kreditnim zadrugama, što znači da ovaj HS jednostavno, ta odluka koja je bila jednoglasna, ponavljam jednoglasna odluka nije ispoštivana i maloprije sam, danas sam išao prema vamo, bio sam na prosvjedu njegovateljica i njihovih ovaj, traženju njihovih prava i tu sam ovaj naišao na taksistu koji kaže čovjek meni uzelo kuću zbog neplaćenog računa, okej tolke su kamate došle ogromne, a oni šta su opljačkali, opljačkali državu, oni su nekoliko dana gulili kumpire, oni su za nagradu nekoliko dana kupili kumpire i to je jedan, dva, guljenje kumpira. Prema tome, ovi ne mogu raditi za opće dobro, znači ovršeni koji su u grlu, do grla im jednostavno do kraja života i njihove generacije su ovaj, će biti zadužene, njihova budućnost djece i svih, oni ne mogu raditi za opće dobro, a ovi šta su opljačkali državu, izdali nacionalne interese, prodali je za Judine škude, za nešto sitniša tj. ogroman novac, al njihova vrijednost, oni mogu raditi za opće dobro, a ovi ljudi koji jednostavno nemaju načina da plate, nije se našao način da se to riješi, da se na taj način da ljudima kao što je rečeno maloprije druga šansa i da oni svojim radom za opće dobro u biti skinu ove svoje dugove i omču oko vrata, omču oko vrata. Evo još jednom, rekao bi za određene kozmetičke ove kozmetičke promjene, neće napravit neki veliki učinak, izbacite javne bilježnike, oni su bespotrebni, brojne odvjetničke urede, imamo mi legalne sudove, to se može napraviti i kroz vježbenike sve što je potrebno sudu, to se može odrađivati ovaj posao jel znamo kako idu te ovrhe, to se štajnca, samo se minja ime i prezime, sve ostalo je isto, prema tome, određene stvari morate promijeniti, očekujem da će se ispoštivati i zakoni koje je ovaj HS izglasao, a to je o ništetnosti kredita, da rečem skraćeno, koje su strane štedno-kreditne zadruge i da će se napokon kreniti u smanjivanje ovršenih tj. smanjivanje blokiranih i da će ljudi moći normalno nastaviti živjeti u RH, a ne da će odlaziti iz ove države razočarani, iz svoje matične države u druge države tražiti budućnost sebi i svojoj djeci. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Sada je na redu g. Goran Aleksić ispred Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e i Nezavisnih zastupnika nove politike, izvolite. Ti nazivi se stalno mijenjaju, pa moram pročitati ovaj i naučit ih napamet.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS. Pante rei, sve se mijenja, to je tako znate, pogotovo u HS, samo je vlast vječna. Pa što reći o ovom Ovršnom zakonu? Uvaženi ministre Bošnjakoviću sa suradnicima ja znam da ste vi toga svjesni da je Ovršni zakon omogućio jedan ovršni biznis ovaj koji je sada na snazi, Ovršni zakon je omogućio ovršni biznis u kojem se zarađuje milijarde kuna i to ne na vraćanju dugova nego upravo na onim popratnim troškovima koji nastaju na dugovima, pa tako vjerovnik zarađuje na zateznim kamatama, pojedini odvjetnički uredi koji su, moram to tako reći, monopolizirani, zarađuju ogroman novac zahvaljujući tome što zastupaju velike pravne osobe, agencije otkupljuju dugove po 20-30% vrijednosti, pa ih prodaju, pa ih naravno naplaćuju po punoj vrijednosti, što je po Zakonu o obveznim odnosima u redu, pravilno, ali ja bih rekao da nije moralno, netko plati nešto 100, a zaradi na tome još 200 ili 300, to je ogromna marža i to na nečijim dugovima, na nečijoj nesreći ustvari. Te agencije, ja ih nazivam lešinarskim agencijama trebale bi biti dodatno regulirane. Ja ne znam jel vama poznato ministre kako te agencije rade? Građani su prepušteni na milost i nemilost tim agencijama jer što se događa? Banka kada proda svoje dugovanje ona prodaje dospjelu glavnicu i prodaje zatezne kamate i cesijom agencija preuzima taj kompletni dug. I što tada agencija radi u velikom broju slučajeva? Ona zbroji zatezne kamate i glavnicu i naplaćuje zatezne kamate na taj ukupni dug, novi dug. A znamo da se na zatezne kamate ne smije naplaćivati zatezna kamata. I sada postoje dužnici ovršenici koji znaju što napraviti, koji provjere svoje stanje duga, koji ga znaju provjeriti i onda oni ospore takav dug i takav dug agencija se uvijek odrekne onda takvog duga i mora pokrenuti ovrhu ponovo na stvarnom dugu. Međutim veliki broj ljudi to ne zna i oni plaćaju zatezne kamate koje teku i na zatezne kamate i na glavnicu. Mi moramo regulirati rad tih lešinarskih agencija, prije svega je to moguće regulirati na taj način da kao prvo, ukoliko agencija otkupljuje neki dug od banke onda regulator za taj dug u tom smislu mora biti HNB. Ne možete dopustiti da neko drugi sada regulira rad agencije koja je preuzela sve obveze banke, ali više nije regulator HNB nego je regulator netko drugi. To tako nije dobro i događa se vjerojatno u tisućama i tisućama slučajeva da se događa anatocizam, znamo da je to zabranjeno. Međutim ukoliko ovršenik ne ospori takvo dugovanje to se njemu naplaćuje. Prema tome, ja sam predložio između dvaju čitanja neke važne promjene, važne dopune u konačnom prijedlogu Ovršnog zakona, nažalost one nisu prihvaćene. Vi ste u uvodnom izlaganju rekli da ste prihvatili sugestiju vezano za presudu suda EU C407/18 i rekli ste, tako ste rekli u uvodnom izlaganju da je propisana obveza sudu da odgodi ovrhu ukoliko potrošač pokreće sudsku parnicu protiv nepoštenog vjerovnika iz nepoštenog ugovora ili je ugovor nepošten u kompletu ili su nepoštene ugovorne odredbe te čak da mora odgoditi tu ovrhu i u roku od 30 dana dok se ne pokrene takav sudski postupak. Vi ste rekli da je propisana obveza odgode, međutim u prijedlogu zakona koji će biti na glasanju ne postoji obveza nego samo mogućnost. Mogućnost postoji i bez toga da to piše. Sud to može pisalo to, ne pisalo. U zakonu se mora propisati obveza da se to mora napraviti. Pa u tom smislu ja ću predložiti amandmanom da se propiše takva obveza. Druga stvar koja je jako važna jest činjenica da se dopušta velikim pravnim osobama da unajmljuju odvjetnike i da onda ti odvjetnici pokreću ovrhu i prije nego što je počela sudska parnica i onda takvi odvjetnički uredi kao što sam već rekao zarađuju ogroman novac na prostom jednostavnom postupku pokretanja ovrhe. To nije nikakav komplicirani postupak, to može naučiti svatko od nas ako se malo potrudi, to je posao koji može naučiti svatko tko je prosječno obrazovan, uopće nije problematično pokrenuti ovršni postupak. I zbog toga sam predložio da se pravnim osobama koji imaju godišnji prihod preko 3 milijuna kuna, koje spadaju u porez na dobit od 18%, mislim da će se to povećati na 7,5 milijuna kuna godišnje, predložio sam da se takvim pravnim osobama zabrani da naplaćuju troškove odvjetnika od ovršenika. Zbog čega sam to predložio? Zbog jednostavnog razloga što takve pravne osobe moraju imati mogućnost da nekoga u okviru svojih poslova zaposli na tako nečemu. Pa evo nedavno sam i ja dobio prijedlog za pokretanje ovrhe od javnog bilježnika i taj prijedlog nije pokrenuo odvjetnik nego je pokrenuo referent u poduzeće koje od mene hoće naplatiti dugovanje iz 2016. godine. Ja sam srećom dovoljno informiran pa sam znao da je ta ovrha u zastari jer je pokrenuta 2019., a 2016. je nastao dug. Radi se o jednom dugovanju koji je zastario u roku od godinu dana, ja sam jednostavno odgovorio javnom bilježniku da ja neću platiti taj dug zbog toga jer sam u zastari jer je potraživanje u zastari. Svejedno je javni bilježnik pokrenuo sudski postupak, poslao to na sud, međutim ovrhovoditelj kada je vidio da je zastara nastupila, odlučio je prekinuti taj postupak tako da ja nisam ovršen. Mnogi ljudi ne znaju kada nastupa zastara. Meni je ovo prvi put bilo u životu ustvari da me neko pokušao ovršiti i prvi put u životu da uistinu nisam niti platio neki dug. To je bio moj previd, ali s druge strane previd te pravne osobe koja je od mene htjela naplatiti sad i dug i trošak javnog bilježnika i zateznu kamatu, previd te osobe je bio taj što mi nije poslala opomenu one godine kada je dug nastao. Da je meni ta pravna osoba poslala opomenu ja bih to platio, problema nikakvih nema. Ali sada kada su mi htjeli naplatiti još i troškove javnog bilježnika zbog mojeg previda, a prije svega zbog njihovog previda, ja to nisam htio platiti jer ne moram platiti. Tako isto pozivam sve ljude koji slušaju u ovom trenutku ovu raspravu da dobro provjere svoja dugovanja. Prvo trebaju provjeriti jesu li u zastari, drugo trebaju provjeriti jeli stanje duga onakvo kao što piše u prijedlogu za pokretanje ovrhe. Jer kao što sam rekao često nastaje problem zbog toga što netko naplaćuje zateznu kamatu na zateznu kamatu. To je lihvarenje, to se ne smije raditi i čovjek ako to ne zna otkriti nastaje problem. No da se vratim na ove odvjetničke troškove, predložit ću amandmanom da velike pravne osobe koje imaju prihode preko 3 milijuna kuna godišnje ne smiju naplatiti troškove pokretanja ovrhe ukoliko su unajmili odvjetnika. Neka si plate tog odvjetnika sami, ako nisu u stanju sami pokrenuti vrlo jednostavan postupak pokretanja ovrhe. Sljedeća stvar koju ću predložiti koja nije prihvaćenja jest pitanje naplate zateznih kamata. Predložio sam dvije bitne stvari da se mijenjaju u odnosu na zatezne kamate. Prvo sam predložio da se ograniči zatezna kamata na visinu glavnice. Znači ako imamo neki dospjeli dug, zatezna kamata teče, teče, teče i kada dođe do visine glavnice prestaje teći. I sada bih ja tu odredbu čak retroaktivno propisao, ukoliko je neka dospjela glavnica bila prije deset godina i ukoliko je naplaćivana zatezna kamata vrlo je vjerojatno da je već zatezna kamata prešla visinu glavnice. Ukoliko je zatezna kamata prešla visinu glavnice onda bi trebalo onaj dio koji je prešao visinu glavnice odbiti od preostale glavnice i ne naplaćivati dalje zateznu kamatu. To bi bilo dopušteno. Ustav dopušta iznimno opravdano da pojedina odredba u zakonu bude retroaktivna. Znači cijeli zakon ne smije biti retroaktivan, ali pojedina odredba iz zakona smije biti retroaktivna i s time da bih ja to ograničio na potrošače. Napominjem, da takve odredbe vezano za zateznu kamatu o potrošačima ima jedna Njemačka, ima jedna Francuska. Dakle kada netko kaže, to nije tako nigdje propisano obvezno pravnim regulama, to je točno, ali je propisano posebnim zakonima za zaštitu potrošača, a ovaj Ovršni zakon može sadržavati posebne odredbe koje se tiču samo potrošača, pa ću ja predložiti amandmanom da se ograniči zatezna kamata na visinu glavnice za potrošače i da ukoliko je u prošlosti ta zatezna kamata već na neku dospjelu glavnicu prešla preko visine glavnice da se onda taj iznos odbije od glavnice i da se u nastavku naplaćuje samo glavnica. Mislim da bi to bilo sasvim uredu i mislim da bi takva odredba pomogla mnogim ljudima da se s vremenom izvuku iz dugova u potpunosti, za godinu, dvije, tri. Sljedeća odredba koju predlažem također ima veze sa zateznim kamatama i to sa redoslijedom naplate zateznih kamata i glavnice. Troškove nećemo dirati, troškovi su troškovi neka idu na prvo mjesto, to je uredu. Međutim redoslijed naplate glavnice i zatezne kamate može se obrnuti na način da se najprije naplaćuje glavnica pa tek potom zatezna kamata. I opet bih tu odredbu ograničio na potrošače da ne bi netko rekao, idemo sada mijenjati nešto što se tiče Zakona o obveznim odnosima. Ne idemo mijenjati ono što se tiče Zakona o obveznim odnosima, nemojmo pogodovati onima koji će možda htjeti koristiti zakon za nekakve prljave rabote nego idemo pomoći potrošačima koji su najranjivija skupina. Dakle za potrošače predlažem da se obrne redoslijed naplate na način da se glavnica naplaćuje prije zatezne kamate. Moram reći da takav način naplate nije protivan hrvatskome pravu, nije protivan pravu EU-a, a i Hrvatska odvjetnička komora dala je zeleno svjetlo za takav prijedlog i sami su predložili da se to tako propiše bilo u Ovršnom zakonu, bilo u Zakonu o obveznim odnosima. Međutim, napominjem ne bih dirao Zakon o obveznim odnosima, neka se to propiše Ovršnim zakonom i to samo za potrošačke ugovore. Sljedeća stvar koju bih predložio, to sam već rekao, ali tiče se upravo ove odgode ovrhe nekretnine. Znači ovo što je predloženo da bude kao mogućnost, predlažem da se propiše kao obveza. Znači ukoliko ima netko nepošten ugovor o kreditu ili nepoštenu ugovornu odredbu u tom kreditu ili u nekom drugom ugovoru potrošačke naravi, a radi se o potrošaču, ukoliko je pokrenuo sudski postupak da bi utvrdio nepoštenost i da bi dobio restituciju zbog te nepoštenosti, sud bi morao obavezno odgoditi ovrhu nekretnine sve do pravomoćnog završetka sudskoga spora. Mi imamo kolektivni slučaj Franak gdje je utvrđeno da su banke ugovarale nepoštenu promjenu kamatne stope i nepoštenu valutnu klauzulu CHF i to se odnosi na 125.000 kredita. Ukoliko je oštećenik iz takvog ugovora o kreditu pokrenuo sudski postupak protiv banke, vidi se po vremenskom razdoblju kada je ugovoren ugovor i po banci da je to takav kredit, sud ne bi trebao imati dileme, trebao bi odgoditi takvu ovrhu sve do pravomoćnosti sudske presude i to je utemeljeno na pravu EU, utemeljeno je na presudi suda EU C407/18. Moram na kraju reći klub HSU-SNAGA-Nezavisnih zastupnika i Nove politike neće podržati konačni prijedlog Ovršnog zakona, a ja ću vidjeti u skladu s prihvaćanjem mojih amandmana hoću li ja to prihvatiti. Hvala.
Hvala i vama. Gospođa Anka Mrak TAritaš govorit će u ime Kluba zastupnika GLAS-a.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Opet nas otprilike mogu poimence nabrojiti, dakle baš i nije neka velika zainteresiranost za drugo čitanje Ovršnog zakona iako je dosta velikog prostora u medije, u medijima dobilo. Ja ću malo u ovom zakonu s jednog drugog možda aspekta, s jednog tehničkog aspekta, to je moja struka i ja zakone tako gledam i gledam u smislu kako ih je moguće provoditi. Već je ovdje, klubovi koji su raspravljali prije mene ukazivali na činjenicu problema kojeg danas imamo, pogotovo problema zateznih kamata i problema agencija koji imaju jedan novi profesionalni posao. Pa mi dopustite prije nego što se referiram vezano uz ovaj zakon, mi inače u Klubu GLAS-a nećemo podržati ovaj zakon, tako da to ne zaboravim reći, da ispričam priču iz stvarnog života. Moja dobra prijateljica koja ima svoju registriranu firmu koja se bavi projektiranjem već dugi niz godina, vratila se s godišnjeg odmora i u 9. mjesecu je došlo da treba dići jednu preporučenu, jedno preporučeno pismeno i ona je kao savjesna osoba otišla i digla. Ima svoje poduzeće u kojem nika nije radio nitko osim nje. I u tome što je dobila, dobiva od jedne agencije da izvoli obustavi dio plaće djelatnika tog i tog, ime i prezime koje njoj ništa ne znači, djelatnik koji nikad kod nje nije radio, osobu koju nikad u životu nije upoznala niti srela i nalazi se u jednoj velikoj neprilici i ne želi to propustiti jer odnosno da joj se nešto dalje ne desi. Pokušava do te agencije doći, najprije šalje neki mail, odgovara joj se da ta mail adresa koja je tamo bila u zaglavlju je nepoznata. Iza toga pokušava telefonski dobit nekog na telefon, samo da kaže netko se zabunio i krivo poslao, dakle riječ je o čovjeku koji nikad, čak ga ni ne pozna ni ne živi, ne znam zaboravila sam gdje živi. U međuvremenu se nas dvije sretnemo i ona to meni ispriča, ja kažem gle pretpostavljam da je nekakva zabuna, da je netko nešto krivo poslao, veli da, ali ja mislim da se ja ne dođem u nekakvu nepriliku. Iza toga ona odlazi jedan dan na adresu koja je navedena, na toj adresi nitko nikad nije čuo da ta agencija postoji. I ja sam ju kad je došao ovaj zakon i kad sam vidjela da će biti nazvala sam ju i pitala sam jesi ti svoj teški put završila, veli ona nisam, nisam uspjela uopće doći do te agencije i nisam uspjela ništa, kaže ja tu nemam nikakvu obvezu taj čovjek nikad kod mene nije radio, nemam od nikog obustaviti plaću kad nisam nikad tom čovjeku ispostavila plaću. Ali to je stvari život. Dakle, to je nešto što se ljudima, dakle ona je bila odgovorna i savjesna i probala ući u trag, ulaskom u tragu je izgubila, bilo bi zgodno vidjeti koliko je satnicu ona svoju izgubila, al to vam je nekakav stvarni život. I sad kad malo vidimo ovaj Ovršni zakon, ajdemo vidjeti, prvi zakon je donesen 28. lipnja '96. godine. Dakle, kroz taj period je u nekoliko navrata probalo se napraviti novi ovršni zakon. Riječ je o jednoj osjetljivoj situaciji. Zašto se uopće netko doveo u situaciju da je ovršen? Zašto je uopće se netko doveo u situaciju da je dužnik? Imate različite ljudske sudbine i ne možete staviti crtu i staviti ih u isti nazivnik jer ima različitih, različitih priča. I sad ja uvijek kad čitam bilo koji zakon pokušavam vidjeti šta je bila intencija zakona, koji su modeli predviđeni da se to riješi i koliko su ti poboljšanje u odnosu na postojeću situaciju. Jer je evidentno da su s postojećom situacijom svi nezadovoljni. Nezadovoljni su oni koji su vjerovnici, nezadovoljni su oni koji su dužnici, nezadovoljni su oni koji su u procesu i ajdemo vidjeti što se tu desilo da bude zadovoljstvo, nikad ne mogu biti svi zadovoljni, ali da ta količina nezadovoljstva se smanji. Ja znam često reći, ni jedan zakon nije uklesan u kamen, svaki zakon treba ima mogućnost promjene. Kad kroz provedbu zakona vidite da postoje neki problemi, detektirat te probleme, stavit ih na papir, ići ih rješavati. Kad čitate malo oko ovog zakona ona pročitate slijedeće. Da je, dakle željelo se ovim zakonom postići horizontalna usklađenost u odnosu na druge propise. Da li je to napravljeno ili ne meni je to teško suditi, pretpostavljam da svi oni koji su tu sudjelovali i u izradi i u mišljenu su o tome vodili računa. Željela se postići efikasnost ovršnog postupka, željelo se postići dostojanstvenost ovršenika, željeli su se postići manji troškovi postupka. I ajdemo sad malo raspraviti i vidjeti da li je to zaista postignuto, da li idemo dobrim pute, jer već ako je dobar put tu se već nešto može napraviti. Tema efikasnosti ovršnog postupka, tu dolazimo do činjenice da svima nama su došla različita pisma, došli su različiti prijedlozi ljudi. Ono što je meni nekako zazvonilo da svi govore o činjenici da sudovi nisu spremni raditi taj posao. Drugim riječima to znači da je ministarstvo za provedbu ovog zakona trebalo napraviti i neke predradnje, da li je napravljeno vrlo brzo ćemo vidjeti, ali ako svi nekako govore sudovi nisu spremni, bit će zatrpani, a svi imamo nekako u memoriji činjenicu da kad govorimo o sudovima prva misao kad govorimo o sudovima su ti dugi postupci. Postupci koji su dugi, postupci koji su komplicirani, u postupcima u kojem nekako da dobijemo, dođemo do završnog akta dugo traje. Pitanje koje sam ja postavila odnosno bolje rečeno replika koja je bila ministru, je bila ajde da vidimo kako traje taj postupak. Ja inače kad nešto radim, zato sam i rekla uvodno da ću malo razgovarati o tehničkim strukama, čak i kad o bilo kojem zakonu si radim il raspravu il o bilo čemu ja onda to nekako crtam u kućice. Dakle, ja sam tehničke struke i ja razmišljam kroz slike i crtam u kućice i onda ja sebi u tim kućicama nekako crtam šta je koji postupak i zanimalo su me kad sam postavila pitanje ministru, koje su to kućice, koliko proces u toj kućici traje, danas kad bilo ko ocjenjuje, bilo rad, bilo koje, kada se ono, kad RH svrstava na listi onda se uvijek svrstava po tim procesima, koliko imamo procesa i koliko dugo procesi traju, zaista jedna iznimka i jedan izlazak iz svega ovog kad je bio onaj pad na ljestvici Doing Businessa i kad je taj pad bio vezan uz građevinske dozvole, dakle to su bili samo procesi kolko traje i kad vi uvedete jedan novi proces automatski vas čita da ste u tom smislu da je RH manje efikasna i meni je ministar odgovorio, dakle nije mi odgovorio koliko se to može predvidjeti dana za najnormalniji postupak u kojem nema što ste trebali znati i vidjeti, nego je rekao imat ćemo sve definirano tzv. e-postupkom za koji se svi kunemo da je idealan. Ja sam nedavno gledala jedno izvješće koje je došlo sa razine EU o tome, zanimalo me je kolko u ovom trenutku ljudi u svom radnom vijeku, dakle sad mijenjaju poslova, pa je ispalo da mijenjaju otprilike 10 poslova, što prije 20.g. nije bilo tako i onda sam u tom izvješću došla do podatka da je 25% radnog stanovništva EU informatički nepismeno, mene bi zanimalo kolko je to u RH? Bilo bi dobro znati kolko je u RH informatički nepismeno ljudi jer kad vi uvedete jedan novi postupak on će morat uzet nekog da ga uopće savjetuje za to sve zajedno i to morate znati da je tome tako, dakle vi ste meni odgovorili i meni je to u redu, da ide prijedlog sudu, dakle prijedlog koji ide ide odmah u tom e-postupku, pa ide dodjela javnom bilježniku po abecednom redu prvi koji je na redu, pa onda on daje 15 dana, dostavlja dužniku da tako kažem odnosno protiv kog se vodi postupak da se on očituje da li osporava u cijelosti ili u dijelu, pa kad se onda on očituje onda ide prijedlog primjedbe sudu, pa sud onda to ovaj odradi, dakle to je ono najblaže kad niko nema ništa protiv i svi se, i svi se s tim slažu. Bilo bi interesantno vidjeti stvarno koliko to traje, bilo bi interesantno vidjeti koliko ljudi u RH, dakle radnog stanovništva odnosno oni koji jesu su informatički nepismeno i tu vežem uz ovu priču o mojoj prijateljici koja još uvijek od 9. mjeseca pokušava doći do agencije koja joj je poslala preporučeno pismo da mora uzeti dio plaće od nekog koji nikad kod nje nije radio, što se sve na kraju završava da mora pješice odradit, tako da se ja bojim da u toj velikoj želji digitalizacije, a svi funkcioniramo na tome i moramo funkcionirati, pitanje je kako će ovdje biti. Dostojanstvenost ovršenika, moram reći da je tu napravljen jedan pomak, pogotovo je napravljen pomak u onom dijelu gdje su pravo na dom, pravo na iseljavanje je samo u određenom periodu, da određena primanja su oslobođeni od toga i tu je napravljen jedan pomak u sve zajedno, a onda dolazimo do manjih troškova postupka. Dakle, kad radite ovakav jedan zakon, kad želite napraviti određeni iskorak, vi jednostavno morate napraviti neke simulacije. Bilo bi dobro da smo mi te simulacije možda na nekim odborima vidjeli i čuli, dakle simulacija vam je otprilike vezano uz proces o kojem govorim, ali simulacije su vam vezane i uz nekakve primjere, pa da se onda može usporediti koji su troškovi postupka danas, a koji će troškovi postupka biti sukladno odredbama ovog zakona jer to su nekakve usporedbe koje mi možemo imati. Postoji ona jedna uzrečica da je put do pakla u glavnini slučajeva popločen dobrim namjerama, ja uvijek nekako nastojim razmišljat pozitivno i nastojim razmišljati u svrhu odnosno u cilju ovog. Imamo od '96. slažu se različiti Ovršni zakoni, imali smo onaj jedan pokušaj koji nikad nije ni stupio na snagu, pokušava se, vidimo da je tu problem, pokušava se taj problem riješiti i odgovor koji je, da li one probleme koje danas prepoznajemo znamo da su s ovim zakonom, teško da imam bilo koji čarobni štapić, pa da ste sa čarobnim štapićem riješili do kraja, ali da li su odrađene neke predradnje i stvoreni uvjeti da se to riješi. Tema je zateznih kamata, tu još uvijek nismo dobili odgovor odnosno očito tema sa zateznim kamatama ide i dalje, ali ono što ukazuju svi i što bih bilo možda u završnoj riječi dobro da se ministar još jedanput očituje, to je taj postupak koji je jer ako postupak dugo traje onda naravno je i tema zateznih kamata vezano uz taj postupak, postupak mora biti brz, mora biti efikasan i mora biti svima dostupan. Ako on nije svima dostupan, a onda postoji uvijek problem da ćete, da ćete u želji zaista sve postavit e-građane, e-postupak i sve ostalo, da će za tih 25% ljudi, ja pretpostavljam da u RH situacija može biti samo gora nego što je na razini EU, ćete uvesti još nekog gdje će neko nešto morati, naravno niko ništa ne radi na lijepe oči, neko morati da ga uopće vodi kroz taj postupak. Stoga ovim Ovršnim zakonom ste, ja to, apsolutno čovjek uvijem mora biti korektan i korektno reći, pokušali napraviti jedan iskorak. Nama se čini u Klubu GLAS-a da na način da imate i sudove i javne bilježnike i dalje u postupku da se to do kraja nije riješilo, postoje neke dobre prakse nekih zemalja, nikad nije dobro prepisati sve do kraja, jednom prilikom je mene, meni je neko nešto rekao i rekao je kako to mogu Šveđani, a mi ne možemo, zato što su oni Šveđani, a mi nismo, zato oni mogu, a ne da, da to radimo ko oni onda bi i mi bili Šveđani jer su drugačije uopće odgajani, drugačije razmišljaju drugačije imaju tradiciju, ne možete očekivati da neko ko je nešto rješavao 300 godina da mi riješimo za 30 godina. Stoga se nama čini da primjere koje imamo iz susjedne zemlje, pri tom mislim na Sloveniju, da su to sasvim dobri primjeri i da je jedan od načina da te primjere prilagodimo svom zakonodavstvu i nekako ga stavimo u okvire koji nama odgovara bi bile puno bolji. Ovako bojim se da će opet biti veliki trud, a da ćemo vrlo brzo biti svjesni toga da se ono što se htjelo postići nije postiglo i da ćemo onda opet stati negdje na pola puta. Hvala lijepa.
Sada je na redu gospođa Marija Jelkovac koja će govoriti u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovani ministre sa suradnicima. Evo probat ću rezimirati sve povodom ovog konačnog prijedloga Ovršnog zakona. Prije svega želim podsjetiti da smo u Hrvatskoj državi prvi Ovršni zakon donijeli '96. godine, potom 2010. doneseno je zajedno sa Zakonom o javnim ovršiteljima i ta dva zakona trebala su biti osnova novog ovršnog sustava u kojem su temeljnu ulogu trebali imati javni ovršitelji. Ovršni zakon iz 2010. godine u većem dijelu nije zaživio i nije nikada stupio na snagu, prije svega se to odnosi na javne ovršitelje. Treći Ovršni zakon donesen je 2012. godine i njime je uređen postupak prisilnog ostvarivanja tražbina i postupak dobrovoljnog sudskog i javnobilježničkog osiguranja tražbina i to zajedno sa Zakonom o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima čini zakonski okvir za provedbu izvansudske ovrhe koje u najvećoj mjeri provodi FINA. Zbog poteškoća u primjeni postojećeg zakona i njegovog usklađivanja s drugim zakonima te radi pojednostavljenja efikasnosti provedbe cjelokupnog ovršnog postupka, a uz zaštitu dostojanstva ovršenika predlaže se ovaj novi prijedlog Ovršnog zakona. Već zadnjim izmjenama Ovršnog zakona poboljšava se status dužnika čime je ova Vlada pokazala da je zaista socijalno osjetljiva i da želi riješiti koliko je god moguće pitanje blokiranih i ovršenih koje je doseglo određenu zabrinjavajuću razinu u hrvatskom društvu. Tim izmjenama donose se četiri bitna poboljšanja statusa dužnika i to sljedeće, jedina nekretnina se izuzima od ovrhe, nema ovrhe na nekretnini za dug gdje je glavnica manja od 20.000 kuna, a sudu se daju alati da iako je glavnica veća od 20.000 kuna svojom odlukom ne dozvoli ovrhu ako procjeni da bi to bilo nepravično. Zatim ako u postupku nekome i bude prodana nekretnina i osoba nema gdje biti, država garantira osobi mogućnost plaćanja najamnine 18 mjeseci maksimalno 2.500 kuna kako nitko ne bi na taj način ostao nezbrinut i na cesti. Zatim se povećava neovršivi dio plaće ili mirovine na tri četvrtine tog primanja, ali ne više od dvije trećine prosječne plaće u RH što je nešto manje bilo od oko 4.000 kuna. Izuzetak od tog pravila bila je jedina ovrha radi prisilne naplate iznosa za uzdržavanje djeteta kada je od ovrhe izuzeta jedna četvrtina neto plaće ovršenika. Glede ovog prijedloga značajno je naglasiti da su u radnoj skupini za izradu prijedloga zakona bili angažirani svi koji na koje se odnosi ovršni postupak, a naravno i sama struka. Ovim prijedlogom Ovršnog zakona ovršni postupak na temelju vjerodostojne isprave pokreće se podnošenjem prijedloga nadležnom sudu. Sud će dakle biti opće i redovno nadležno tijelo, ali zbog rasterećenja sudova kako ih ne bi ponovno doveli u situaciju da imaju velike zaostatke i da budu prebukirani s predmetima, zadržavaju se javni bilježnici kao povjerenici sudova. Sud bi automatskom dodjelom spisa, spis dodjeljivao javnom bilježniku po abecednom redu. Javni bilježnici kada zaprime zahtjev odnosno uredan prijedloga zaključkom pozvati ovršenika da u roku 15 dana ispuni svoju obvezu prema ovrhovoditelju ili da se očituje u tom roku o osporavanju tražbine ili dijela tražbine. Time se zapravo jača zaštita ovršenika. Javni bilježnik će ako ovršenik ne ospori prijedlog za ovrhu izraditi nacrt odluke i elektroničkim putem dostaviti isti sudu. Rješenje o ovrsi izdaje sud i ono mora sadržavati i obavijest u vezi primanja i naknada koja su izuzeta od ovrhe ili na kojima je ona ograničena. Na rješenje o ovrsi ovršenik ima pravo žalbe. Zatim dalje u postupku sud stavlja potvrdu pravomoćnosti i ovršnosti i dostavlja rješenje FINA-i na provedbu. Radi učinkovitijeg postupka uvodi se elektronička komunikacija, a isto tako i obrasci što u svakom slučaju treba dovesti do smanjenja troškova postupka. Poboljšane su i odredbe o dostavi jer se nakon druge bezuspješne dostave ona vrši putem Oglasne ploče u slanje obavijesti dužniku u poštanski sandučić i osobni pretinac e-Građani. Zatim i dalje ostaje na snazi zaštitna odredba kojom se štiti jedina nekretnina, tj. zabranjena je deložacija u zimskim mjesecima od 1. studenog do 1. travnja što i dalje pokazuje da smo socijalno osjetljivi do mjere koliko je to zaista moguće. Zakonom se povećava i broj primanja koja su izuzeta od ovrhe pa su to prije svega božićnica, regres, jubilarna nagrada, sindikalne pozajmice, naknada za službena putovanja i slično. Poslodavci i HZMO oslobađaju se poslova provedbe ovrhe na plaći i mirovini. FINA provodi ovrhu pod nadzorom suda. Zakonom se povećava iznos glavnice tražbine radi čijeg namirenja nije dopuštena ovrha na nekretnini na iznosu od 40.000 kuna. Također se uređuje postupak prodaje nekretnina putem javnih komisionara, a olakšava se i postupak prodaje nekretnina. U svakom slučaju napravljen je velik iskorak u smanjenju troškova. Brišu se odredbe o određivanju predvidivih troškova postupka, potvrda ovršnosti izdaje se automatizmom, pa nema više troška izdavanja te potvrde. Zakonom se također fiksira trošak tijela u postupku i to i suda i javnih bilježnika i FINA-e, a za određivanje i provedbu rješenja o ovrsi na novčanim sredstvima, taj iznos će biti jedan za one ovrhe do 5.000,00 kn i jedan za sve ostale ovrhe veće od tog iznosa. Nadalje, radi pojednostavljenja efikasnosti ovršnog postupka uvodi se elektronička komunikacija, uređuju se žalbeni razlozi i definiraju odluke protiv kojih je moguće izjaviti reviziju, uvode se elektronički obrasci kako bi postupak bio što dostupniji svima, jasniji i kako bi bio manji trošak za same, za samo sastavljanje tih podnesaka. Predloženim rješenjem sve odluke suda bit će donesene u kontradiktornom postupku, što je bio prigovor do sada suda u članicama EU, te će na taj način sve odluke donesene u RH biti moguće provedive u članicama EU. Na kraju treba reći da je ovaj zakon nastavak mjera Vlade usmjerenih ka rješavanju problema blokiranih građana započetom paketom mjera kroz Zakon o otpustu dugova fizičkim osobama, Zakon o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima i Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o stečaju potrošača koji smo usvojili 2018.g. Bitno je istaknuti i da je cilj ovrhe osigurati ispunjenje tražbine i to je u stvari racio zakona, ne smije se dozvoliti da se favorizira niti pozicija dužnika, a isto tako niti pozicija vjerovnika. Mi u Klubu HDZ-a smatramo da je ustvari ovim prijedlogom Ovršnog zakona uspješno balansirana ta pozicija između dužnika i vjerovnika i da su napravljeni oni pomaci i učinci koje smo željeli napraviti u odnosu na postojeće stanje prema boljem zakonu, prema jeftinijem postupku, prema bržem, transparentnijem i učinkovitijem postupku. Svima onima koji unaprijed ocjenjuju ovaj prijedlog zakona kao onaj koji nije dobar i koji neće polučiti takove rezultate kakove sam upravo sad navela, poručujem da bismo prije svega trebali pustiti zakon da zaživi, pa nakon vremena, određenog vremena njegove provedbe, ocijeniti njegove učinke, a ne bismo trebali unaprijed biti nevjerni Tome. Slijedom navedenog iskazujem da će Klub HDZ-a podržati ovaj Konačni prijedlog Ovršnog zakona. Hvala.
Sada je na redu g. Hrvoje Zekanović ispred Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika g. Željka Glasnovića i g. Zlatka Hasanbegovića, nema ga, gubi pravo, gđa. je Ermina Lekaj Prljaskaj, ispred Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani ministre sa suradnicima, ja bi se isto osvrnula na Ovršni zakon i navela bi par primjedbi, prvo bi se osvrnula na Općinski sud u Novom Zagrebu u predmetu koji se vodi zbog ovrhe na temelju vjerodostojne isprave koji je podnio sudu EU zahtjev za pokretanjem prethodnog postupka radi donošenja odluke o prethodnom pitanju o tome da li odredba domaćeg Ovršnog zakona kojim se javnim bilježnicima daje ovlast da donose rješenja o ovrsi i vode ovršne postupke u skladu s pravom EU i to imajući u vidu, pri tome u vidu presude suda EU i da li te, tu, te, da li se tumačenje izraženo u tim presudama suda može primijeniti u konkretnom ovršnom predmetu. Sud EU donio je u navedenim pitanjima dana 11. travnja 2019. odluku kojom je utvrdio da sud EU nije nadležan na davanje odgovora na pitanja koja je postavio Općinski sud u Novom Zagrebu jer u bitnom opisana situacija tj. ovrha na temelju vjerodostojne isprave između domaćih pravnih i fizičkih osoba ne sadržava ni jednu poveznicu s pravom EU. Znači drugim riječima, sud EU potvrđuje da nije nadležan za odlučivanje o pitanjima nacionalnog prava poput ovrhe na temelju vjerodostojne isprave koju provode javni bilježnici pri čemu se presude suda ne odnose na pitanja nacionalnog zakonodavstva. Također treba naglasiti da za potrebe nekoliko stotina slučajeva ishođenja europskog ovršnog naslova godišnje kada se ovrha želi provesti u drugim zemlja EU, već postoji rješenje u domaćem pravu na način da svaki vjerovnik primjenom odredbi Zakona o parničnom postupku vezano za izdavanje platnog naloga, može ishoditi sudsku odluku ovršnu u drugim zemljama EU, kad se radi znači o odredbama zakona u kojima je detaljno uređen postupak izdavanja platnog naloga. Što se tiče vraćanja ovrha na temelju vjerodostojne isprave u nadležnost sudova postoji bojaznost da će to blokirat rad sudova jer smatramo da sudovi niti su, nisu ni logistički ni tehnološki spremni, a također ni kadrovski za ovakvu reformu s time da koncept, koncept da se ovrhe na temelju vjerodostojne isprave vrate u nadležnost i rad sudova kao što smo to imali do ranijih 2000.-tih godina, faktično će blokirati rad sudova na svim drugim postojećim aktivnim predmetima kojih je ionako već sada previše na sudovima. Također i značajno angažiranje javnih bilježnika loše je rješenje i korak unatrag za poslovnu sigurnost, stabilno i uravnoteženo kolanje dobara u gospodarstvu te primarno ugrožavanje i sada već značajno preopterećenih sudova. Stoga, prijedlog zakona ne nudi niti brže, niti jednostavniji, a niti jeftiniji sustav ovršnih postupaka na temelju vjerodostojne isprave, već će biti rezultat višestrukog produljenja vremena potrebnog za ishođenje pravomoćnog rješenja o ovrsi. Kao primjer možemo uzeti dosadašnje okvirno 30 dana i smatramo da će to ubuduće biti najmanje 6 mjeseci. Također bit će preopterećenost sudova i kompliciranje postupka. Što se tiče rješenja koje se često spominje znači digitalizacija. Također smatramo i na ovo ćemo i podnijeti amandman jer tu nema nikakvih saznanja jesu li uopće započete aktivnosti na izradi digitalne platforme na kojoj bi takav sustav ovrhe mogao funkcionirati i ukoliko bi započete, na takvom sustavu je potrebno raditi godinama i to da se ista prilagodi zahtjevima i potrebama zakonskog modela i da se testira njegova funkcionalnost koja je na primjeru vrlo jednostavnih aktivnosti na trgovačkim sudovima pokazuje na probleme koji su, brojne probleme zbog prebrze i nesmotrene implementacije, a s druge strane niti građani nisu u dovoljnoj mjeri digitalno educirani da bi ovakav koncept mogao zaživjeti i već na, kao što sam i najavila na ovo ćemo podnijeti za amandman. Što se tiče koraka prema rješenju, znači podnošenja prijedlog ovršnog prijedloga prema ovom rješenju novi je ovršni postupak imat će više koraka nego do sada i time postat će duži i sporiji. Koraci postupanja kod ovrhe na temelju vjerodostojne isprave predstavljaju svojevrstan hibrid parnične procedure i nesporne ovršne procedure. Takav hibrid u praksi ne postoji, niti je dovoljno promišljen, niti testiran na nekoj volumenu predmetu ili manjeg značenja procedure pa će samom svojom konstrukcijom kreirati višesudske i stranačke aktivnosti. Tu možemo samo uzeti jedan primjer gdje je vjerovniku će trebati više odnosno puno duže vremena da uopće pokuša naplatiti svoje potraživanje, a s druge strane protek vremena u ovrsi znači puno veće zatezne kamate koje će u konačnici morati platiti dužnik. Za kraj samo bi rekla da Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika podržat će zakon načelno uz amandman koji sam već najavila da ćemo podnositi. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Sada je na redu gospodin Peđa Grbin koji će govorit u ime Kluba SDP-a.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine ministre, uvažene kolegice i kolege, nemam drugačijeg načina za reći ovo što namjeravam izgovoriti, pa ću to morati reći na jednostavniji mogući način, a to je da je ovaj zakon loš. To se ne može reći drugačije jer je to naprosto činjenica. Neću duljiti prvo i osnovno, a o tome sam već nešto govorio. Postupak u kojem se povećava broj sudionika ne može biti brži, ne može biti efikasniji i ne može biti jeftiniji nego postupak u kojem imamo manji broj sudionika. Postupak u kojem se povećava broj radnji ne može biti brži, ne može biti efikasniji i ne može biti jeftiniji od postupka koji ima manji broj radnji. To je elementarna logika. Ako ste do sada imali jednu radnju, a sada ćete imati dvije to je više posla, ako ste do sada imali jednu radnju, a sada ćete imati dvije to je više vremena. Ne morate diplomirati pravo da bi ovo razumjeli. U ovom postupku koji se predlaže umjesto dosadašnjeg odlazite kod javnog bilježnika, predajete mu prijedlog za ovrhu on ga upućuje stranci, stranka ako ima prigovor na rješenje predmet se upućuje sudu, ako nema prigovor daje se ovaj daje se ovršna klauzula i postupak ide dalje u prisilnu naplatu, zamjenjuje se postupkom gdje vi kao stranka odlazite sudu, sud komunicira sa bilježnikom, bilježnik šalje obavijest stranici prvi put, ako stranka ne reagira bilježnik šalje drugi put, ako stranka ovaj tu ne reagira stavlja se sudu koji to na kraju provodi, je postupak kojim se ovrha komplicira i produžuje. Tim više što i dalje ostaje onaj problem na koji sam vam ukazao, nemamo rokove za sudove. Imamo rokove za bilježnike, nemamo rokove za sudove pa ne znamo koliko će to sve trajati. Ovo nije dobro poštovane kolegice i kolege. E sada kada sve ovo sagledamo u mojem mišljenju kada ste ulazili u donošenje ovog zakona imali ste nekoliko opcija. Prvo, mogli ste se odlučiti na povratak ovrhe na sudove. Niste to napravili iz vrlo jednostavnog razloga, znate da bi se na taj način zagušili sudovi. To je činjenica. Da smo sve ovrhe koje imamo sada vratili na sudove, tih 700 do 800.000 predmeta koliko imamo svake godine bi za sudove bili neizvedivi. Imali bi zagušenje od kojeg bi patili svi ostali postupci. To je činjenica. Mogli ste se odlučiti da ovršni postupci ostanu samo kod javnih bilježnika, bez miješanja sudova. Naravno da niste niti to mogli odlučiti jer je politički pritisak prevelik da bi se javni bilježnici ostavili sami donositi odluke, plus činjenica da je europski sud jasno rekao da bilježnici nisu u uredbi Bruxelles i da se te odluke koje donose javni bilježnici ne mogu provoditi pred sudovima država članica EU i morali smo naći način kako da to riješimo, znači nije se moglo niti kod bilježnika. Očekivao sam, a neću reći samo ja, očekivali smo da ćete tada odlučiti primijeniti potpuno elektronski sustav ovrhe. Jedna informacija koju sam dobio je da u susjednoj Sloveniji čini mi se 6 sudaca pokriva čitav njihov sustav e-Izvršbe. Slovenija je duplo manja od Hrvatske ok, Slovenija ima manje problema sa likvidnosti pa je za pretpostaviti da smo preuzeli njihov model da bi to u Hrvatskoj moglo raditi i kontrolirati 20 do 30 ljudi. A pogledajte što bi dobili, dobili bi sustav koji omogućava svakome da bez posrednika, a dolazim iz odvjetničke profesije i naglašavam bez posrednika, bez mojih kolega može pokrenuti postupak, bez bilježnika elektronskim putem, putem zaštićenog sustava, ali još važnije od toga što je sustav zaštićen, putem potpuno kontrolabilnog sustava u kojem svi mi u svakom trenutku imamo potpun pristup informacijama koliko se postupaka vodi, u kojoj su fazi, na koji način se rješavaju. U takvom sustavu gdje je kontrola vrlo jednostavna u samo nekoliko klikova na računalu izbjegavaju se malverzacije. Dobili bi postupak koji je jeftiniji, dobili bi postupak koji je brži, dobili bi postupak koji je učinkovitiji i dobili bi postupak u kojem se izbjegavaju malverzacije, ali mi se na to nismo odlučili. I već zbog toga mi u SDP-u ovaj zakon ne možemo podržati. Ali to nije jedini problem. U prvom čitanju ukazali smo na problem redoslijeda naplate. Poštovani gospodine ministre, rekli ste da ćete vidjeti što možete učiniti po tom pitanju i onda otvorimo konačni prijedlog zakona i u njemu jedan lakonski odgovor, redoslijed naplate nije pitanje koje bi trebalo urediti Ovršnim zakonom. Ja se s time mogu složiti, ali kao što ste ministar nadležan za Ovršni zakon tako ste i ministar nadležan za Zakon o obveznim odnosima. Kao što ste predložili ovaj zakon tako ste mogli predložiti izmjene Zakona o obveznim odnosima, ali to niste učinili. I činjenica da to niste učinili pokazuje da vam to jednostavno nije niti prioritet, niti u planu, niti smatrate to bitnim. Pa onda iskreno izađite van i kažite, ne želimo promijeniti redoslijed naplate, želimo da se i dalje prvo naplaćuju troškovi i kamate, a tek onda glavnica. A to što za neke ljude takav redoslijed naplate znači da dug nikada neće vratiti, iako će ga čitav život plaćati, nikom ništa. Međutim, ovaj zakon ima jedan problem, a taj problem se u Hrvatskoj pojavio prije nekoliko mjeseci. Ali to ustvari nije problem, to je napredak. Poštovane kolegice i kolege, poštovani gospodine ministre, moram upotrijebiti naziv jedne banke da bi bilo potpuno jasno o čemu se radi, a to je Revolut. Revolut je banka koja je registrirana u jednoj državi članici EU, dobro možda još neće biti još dugo država, ali svejedno će moći nastaviti poslovati, koja ima svoj IBAN preko koje možemo primati plaću. Kako ćete izvršiti naplatu nečijih primanja preko REvoluta koji nije u dosegu FINA-e ako brišete iz zakona odredbe o ovrsi na plaći i ovrsi na mirovine? Jel vama jasno ako ovo ostane ovako kako ste predložili koliki će zlonamjerno otići na tu platformu samo zato da bi izbjegavali primanja jer poslodavcima više ovrhu ne šaljemo? Poštovane kolegice i kolege, ovaj prijedloga zakona je loš, ovaj prijedlog zakona neće riješiti probleme koje Hrvatska ima sa ovrhom. Izmjene o kojima govorite, koje bi trebale ići u prilog ovršenicima su samo kozmetičke jer mi niko ne može reći da je za dužnika otegotnije kada ga se izbacuje iz stana 15.3. nego što je to 15.7. kada temperature recimo u mojem kraju dosežu 37, 38 ili više stupnjeva celzijusa. Po čemu je 15.3. manje human za deložaciju nekoga iz nekretnine od 15.7., molim vas da mi to neko objasni? Ni jedan ni drugi datum nisu humani. Ja jednostavno ne znam, ta hipokrizija koja proizlazi iz ovog prijedloga nije vas dostojna poštovane kolegice i kolege. Sve u svemu, kao što sam već rekao, imam osjećaj da je ovdje postojala volja da se nešto promijeni, ali ne i znanje. I rezultat je ovakav da ćemo zbog njega svi imati probleme i ako ne daj Bože on zaživi u praksi, vjerojatno već kroz godinu dana, opet stajati ovdje i razgovarati o tome kako ćemo ovaj zakon promijeniti. Još jednom, Klub zastupnika SDP-a ovo ne može podržati. Hvala.
Sada je na redu gospodin Stjepan Čuraj koji će govoriti u ime HNS-a. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Kratko samo rekapitulacijom što mi ovdje zapravo želimo postići. Vraćamo ovršni postupak pod nadzor suda odnosno uvodimo neki oblik ispomoći suda od strane javnih bilježnika. Ali ono što je najbitnije zapravo da se postupak pokreće i vodi korištenjem sredstava elektroničke komunikacije propisanih obrazaca čime bi trebalo to dovesti do pojednostavljenja postupka, a samim time stvoriti preduvjet za umanjivanje istih troškova. I to je nešto što mislim da ovdje svatko treba i može pozdraviti, da svaki napori koji idu k smanjivanju troškova su s opravdanim razlozima su ... [[Govornik se ne razumije.]] Također tu se povećava stupanj sigurnosti dostave pismena. Dakle povećava se razina zaštite dužnosnika, tako da se uvodi predpostupak, odnosno prije donošenja rješenja o ovrsi na temelju vjerodostojne isprave dužnik se prethodno opominje. Dakle to je izuzetno bitno jer smo imali puno situacija gdje ljudi nisu ni znali da je postojao određeni ugovorni odnos jer su to dnevne parking kazne ili neke participacije gdje nisu bili svjesni svoga druga i onda im je, dočekalo ih je prijedlog i rješenje o ovrsi koje su one možda zanemarile, nisu podigle ili nešto drugo i sjela im je ovrha za koju nisu ni znali. Dapače, već kod onog prijedloga je već nešto generirano troškova i tu da to treba svesti, smanjiti na najmanje moguće. I to također pozdravljam. Pozdravljam i sve smanjivanje troškova za one koji su svjesni, zaboravili, voljni platiti i odmah u startu kažu u redu, podmiriti ću svoje troškove i to je isto apsolutno po meni opravdano. No međutim, mi imamo jednu drugu situaciju a to sad otvaram da ne ponavljam se sve što se tiče i jačanja zaštite ovršenika i smanjivanje troškova, dostojanstva nad nenovčanim sredstvima, nekretnine tek svega onoga što se već govorilo, što se s time donosi. Dolazimo do treće solucije u kojoj ovršenik osporava i kreće u sudski postupak. Njegovi troškovi su isti oni postupka što se tiče samog pokretanja postupka ovrhe kao i onoga koji je priznao da je, ima dug, da će ga platiti, da ga možda nije mogao itd.. Pa čak i oni koji su ga priznali a nemaju novaca ga priznaju i kažu sve u redu, ja jednostavno trenutno nemam novaca, u redu, možete mi sjesti na račune. Ali ima i ona treća skupina koja možda čak i ima novaca ali namjerno ide odugovlačiti postupak, a moramo znati za zakonske zatezna kamata je nešto iznad 6%, 6,3 i on tako može kod niza određenih vjerovnika generirati dugove po njih 10, po 3, 4 tisuće kuna, 40, 50 i na taj način zapravo imati jedno prikriveno financiranje po kamati po kojoj on ne bi mogao dobiti neki gotovinski kredit ili pogotovo kad govorimo o pravnim osobama. Kako to destimulirati i šta to može prouzročiti? Danas imamo naplatu a tu me možete ispraviti od 95% tražbina, odnosno izdanih računa, 5% ide ovrha, od tih 5% ja mislim da čak da se kroz ovršni postupak naplati 3, više od pola. Kada to sada padne a vjerojatno hoće, ja sada govorim da na neki način tu moramo doskočiti, što će se dogoditi? Ti vjerovnici jednostavno će prebaciti teret na koga? Pa na ostale građane koji plaćaju, poskupiti će cijena usluge, ukalkulirati će to jer će shvatiti da je recimo 10%, ide u postupak, dugotrajno čekaju dvije, jednu, dvije godine, tri, sudski postupak se vodi jer je sada oportunitetnije pokrenuti sudski postupak i plaćati eventualno pogotovo za manje iznose jer su tu troškovi barem što se tiče tarife, odvjetničke za manje iznose, fiksnije, mislim da su čak 500 kuna ili tako nešto, pa takvih pokrenuti više, u protutužbe ići, pa osporavati, pa to razdužiti, ajme meni, dok se ne riješi prethodno pitanje, pogotovo ako govorimo o nekim financijskim tražbinama itd., itd. Pa tužba za nešto, tužba za drugo, tužba za ovo i rastegnuti cijeli postupak. I što se događa, onda isti ti vjerovnici poskupljuju svoje usluge. I mi svi koji redovno plaćamo svoje obveze zapravo plaćamo i to, to je jedan problem koji bi se mogao dogoditi ako bi, a kako bi se moglo dogoditi? Tako što, i oprostite mi ako nemam baš neko veliko povjerenje u naše sudove to vam je samo zato što tako statistika govori i takav je dojam da baš nisu najrevniji. Zbilja neki sudovi će to moći rješavati ali mene baš zanima konkretno ovaj Općinski sud u Zagrebu sa stotinama tisuća predmeta kada dođe kako će on to rješavati i na koji način i u kojem roku i što će to doći. Znači ne smije nam se dogoditi da idemo in favorem u određene grupe ljudi koji su možda nešto i neopravdano i plaćali, apsolutno je svima jasno da dug od 200, 300 kuna ne možeš platiti 1100 kuna troškova i takvih stvari, da to nema smisla. Ali ne smijemo dovesti u pitanje samu disciplinu naplaćivanja, odnosno plaćanja da netko shvati da može se lijepo igrati sa tuđim novcima i financirati a na kraju kada vjerovnici to vide, jednostavno će za taj postotak nenaplativosti ili produljenja roka plaćanja neće oni prebacivati nego ... [[Govornik se ne razumije.]] oni će to prebaciti na sve nas druge. To je ono što mene brine. Ono što mi je također briga je sam sustav i izrada aplikacije kako će to funkcionirati jer tu ima puno stvari koje će se naći. U skladu s time ja bih volio da mi ostavimo si još jednu mogućnost da samo nadležno ministarstvo i u svrsi toga ću neki amandman podnijeti da još do 30, 60 dana prije ovoga 1.7. iduće godine može još to možda odgoditi. Jer kažem još jednom sudovi kad dođe slučaj švicarac a to ne znam koliko je desetaka i stotina tisuća predmeta pa kada krenu mogući stečajevi potrošača koliko će se to i na koji način rješavati. Ono što sam pitao isto tako članak ako se ne varam 49 što se tiče provedbe ovrhe odnosno roka za izdavanje potvrde ... [[Govornik se ne razumije.]] piše da će sud bez odgode izdati bez obzira trebalo, ne trebalo, on će izdati. Što ako ne izda? To je instruktivni rok, nikom ništa. Nije sud izdao, pa ne bi bilo prvi put da sud nešto ne napravi. Tu bi možda trebalo skrenuti više pozornosti i također ću neki amandman na to spomenuti. Što se tiče distribucije i odabira bilježnika koji će biti pomoćnici suda u postupku, sada to ide abecednim redom po nadležnosti od početka do kraja od A-Z ili ti Ž. Što ako neki bilježnik ne želi, nikad nije radio, nikad se nije opremio informatički, nema ljudi i da uopće ulazi u te postupke jednostavno odredio se ... [[Govornik se ne razumije.]] nešto drugo. mi moramo dati njemu izbor da li želi ili ne želi. Prema ovome kako se ovdje piše u zakonu, svi će oni dobivat, htjeli ili ne htjeli. Iako meni taj nivo je više logični da se prepusti nekom tržišnom natjecanju jer netko je uložio u sustav, u opremu, u ljude ali s obzirom da to sad sud određuje, onda ne možemo baš tu još i zato ići i pokretati neku javnu nabavu ili ne znam šta jer tu onda ne bi nas nigdje dovelo ali mu bar daje mogućnost da oni koji to kažu svjesno vide ja ne želim biti u tom nivou, da se mogu izjasniti i prijaviti ili odjaviti od suda i reći ja više ne želim sudjelovati u podjeli predmeta ovrhe. Samo kao njihov izbor da se to zakonski navede jer ovdje zakonski to nije predviđeno, samo piše da će se dijeliti, znači mi ćemo njih obvezati da nešto rade, htjeli oni ili ne. Ok, oni obavljaju onu javnu pravnu uslugu odnosno od opće javnosti, oni neke stvari ne smiju odbijat kao kad dođeš da ovršiš neke stvari, ne smiju ali po meni ne vidim razloga da se tjera zašto opet u zaštiti svih stranaka u postupku jer neki su time vični a neki nisu i moguće će doć i tu do problema u samom funkcioniranju. Također čl. 40. stavaka 7. ovrha na novčana sredstva po meni nema potrebe za one pravne subjekte koji su blokirani. Ako uvidom u registar su pravni subjekti blokirani, nema potrebe tražiti nove troškove, ić prvo na novčana sredstva, obvezivati nekoga ako nije. Za građane to bi ostavio, ne bi ih tu stavljao ali eventualno sa pravne subjekte ne, kažem, opet da ne bi pod okriljem zaštite građana jer to vrijedi za pravne subjekte, to iskoristile državne firme koje bi se prikriveno financirale, razduživale postupak i sve radile, radile, radile kako već to naša hrvatska stvarnost zapravo nam i govori. Nadalje, što se tiče komunikacije, to je ono što sam postavio u replici, mislim da tu treba izuzetno dobro propisati kako regulirati određene promjene tijekom postupka. U slučaju sklapanja nagodbi, u slučaju podmirenja djelomičnog duga, kako će stranka u postupku kao ovršenik i na koji način, kojim putem javiti i s kojom vjerodostojnom ispravom to jamčiti da je nešto platilo? Jer vjerovnik neće imati uvida ili će netko iz strane vjerovnika. Do sada smo prije pribavljanja rješenja o ovršnosti uvijek imali mogućnost da se zapravo vidi ako je netko u međuvremenu nešto platio da ga se duplo ne ovrši za nešto što je platio a znamo da su tu ljudi najviše iziritirani budu. A ovdje nam se može to dogoditi. Je, on ima pravo na povrat, je moš'te mislit. Je, on je nešto platio, negdje javio, nije javio, sad mi moramo od njega tražiti da se još bavi pravnim poslom kao ovršenik da još nekom nešto kome javlja u sustav, ne znam. Znači to je po meni jedan dio di se može dogoditi da zbilja netko u tom cijelom plati djelomično, koji iznos se ovršava, ko ga preinačuje, na koji način to funkcionira kad imamo sustav koji je automatiziran, da li javni bilježnik ili opet netko mora angažirat nekog da to vodi i onaj tko će platiti taj trošak. Pa mislim da ovrhovoditelj i vjerovnik neće. sigurno neće angažirat nekoga da nešto vodi što on mora platiti, pusti će nek ide dvaput i kažu obrati se sudu. Ja sam podnio, vi ako ste platili, to vi dokazujte sudu. Sada itekako paze i vode brigu o tome a može nam se zbilja dogoditi da nešto duple ide, zato ta komunikacija je zapravo na koji način će to funkcionirati. Spomenuo sam isto tako nejednaku opterećenost sudova, koji je to utjecaj na vrijeme koje će trebat rješavati sporove, koje će vjerovatno biti i više i sami postupak koji bi kao trebao biti automatiziran da ne bi dovelo još zapravo do kontra efekta, još većih troškova i blokada građana. Znači načelno je dobro da idemo u taj postupak da se snižavaju troškovi, ne smije se dogodit nauštrb onih koji plaćaju da slučajno ne bi ovrhovoditelj iliti vjerovnici prebacivali to na ostale građane koji plaćaju jer pazite, ako sada je 95% naplate odmah pa onda još 3% kroz postupak pa to padne na 85, 80, pa šta mislite koliko će bit dok cijene ne počnu rast? To se treba osigurat da se ne dogodi. To ne smije bit smisao ovog zakona, ne smijemo mi na temelju nekoliko da pogodujemo njima, oštetiti veliku većinu. Jer vjerovatno će se ti ovrhovoditelj odnosno vjerovnici dogovoriti sa svojim pomoćnicima, dati im dio glavnice neka vode, neka brinu o tome a taj nivo prebaciti na ostale i opet imat, sigurno neće oni radit nauštrb sebe u, u krajnjoj liniji niti ne smiju, to im nije i zadaća ali nisu baš pretjerano ni revni da tako nešto i naprave kad bi i mogli, mislim. Tako da neke stvari ću probati osobno amandmanom koji bi se upravo s time pozabavili ali najbitnije da se ugradi dio u prijelaznim odredbama da to mora funkcionirati i da nadležno ministarstvo tu bude odgovorno i da može ako treba i prolongirati primjenu samo da to radi kako treba. Iz ovih nekoliko primjera jer tu ne smije ići ništa na teret građana niti onih koji plaćaju a pogotovo ne na teret stranaka u postupku pa tako i ovrhovoditelja i ovršenika, da se razumijemo. Ne smijemo otpasti pod kolektivnu histeriju da su svi oni koji potražuju svoje novce negativci, nisu. Dapače, prije onaj koji ne plaća nešto je negativac, e sad, kako je do toga došlo, o tom potom. Evo zahvaljujem, u ime kluba HNS-a načelno ćemo i prihvatiti ali nadam se da će i amandmani biti usvojeni, zahvaljujem.
Hvala. Sada prelazimo na pojedinačne rasprave, prvi je g. Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, evo kao što sam rekao u ime kluba, uvaženi ministre, smatram da je ovdje ostalo u biti, da su ostali javni bilježnici, ža mi je šta nije tu ministar, evo javni bilježnici … [[Govornik se ne razumije]] suradnici, javni bilježnici su ovdje ostali, u biti nemamo nikakve promjene osim što je dobro da je otišlo to na sudove, međutim je pitanje zbog čega javni bilježnici, zbog čega FINA, zbog čega Agencije za naplatu potraživanja tj. utjerivači dugova koji su se ozakonili, koji vrše represiju, pritisak razno razni na naše građane, zbog čega ti, te agencije otkupljuju dugove i na taj način stvaraju ogroman pritisak. Ja opet postavljam pitanje tko je ozakonio i na koji način Agencije za naplatu potraživanja i ko im je dao da one mogu koristiti podatke naših građana, da mogu vršiti pritisak, da mogu zvati njihove članove obitelji, njihove susjede i na taj način dovoditi ljude u jedan položaj koji nije predviđen ni Ustavom, ni zakonom. Ako govorimo, pozivamo se na zaštitu podataka o bilo kome onda zbog toga imamo odlazak naših ljudi, zbog toga imamo 300 000 ovaj blokiranih. Ovdje je spomenuto u raspravi zašto ne bi dužnici koji su ovršeni, koji su jednostavno, imaju omču oko vrata, koji su blokirani tj. koji su blokirani, imaju omču oko vrata, zašto se ne bi moglo rješavat njihov problem kroz rad za opće dobro, to kao nije moguće, dug je dug, da razumljivo, dug je dug, a kako mogu oni koji su opljačkali državu gulit kumpire i to je jedan od dva zasad gulit kumpire za 10-tak milijuna kuna, par miseci guli kumpire ako su ih ogulili, vjerojatno ih nisu ni gulili, nego eto slikalo ih da su gulili kumpire, ovi su predali INA-u u, u, u, u tuđe ruke, ovi su tele, tele ovaj komunikacije predali u ruke i naravno da danas imamo državu kakvu imamo da nam dođe premijer, naš premijer bude uz Orbana i Orban kaže da smo mi, ne znam točno kako je rekao, al znam da je RH ruševina, Orban kaže, mađarski premijer pred premijerom Plenkovićom, da je RH ruševina i na to premijer Plenković od narođeni, Plenković od narođeni premijer šuti, čovjeku koji je priko tih poltrona, tada je bio u sustavu također Plenković kad je bio Sanader, do tada je bio kolega Bačić, tada je preuzeta INA i Plenković odšuti, kada reče da je RH ruševina, Orbanu, ne čudim se ja Orbanu, nego se čudim ovdje vama kolege saborski zastupnici zašto mi šutimo na ovu šutnju premijera? On proguta knedlu, šuti, zna se ovdje razbacivati i bahatit, zna napadati saborske zastupnike, kad mu je doša Obran trese se ko prut, kad mu dođe Tajani trese se ka prut, kad mu dođe Vučić trese se ka, četniku, trese se ka prut, nema snage zaštititi naše ovršene, nema zaštititi naše tvrtke koje su opljačkane, apsolutno nikakve, svi šta su opljačkali INA-u apsolutno ne odgovaraju, a našim ovršenim, našim ovršenim kažu ne mogu raditi za opće dobro koji su blokirani tj. doživotno će biti blokirani. I Orban se doslovno ruga sa našom državom tj. sa premijerom, pa kako ga nije sramota ne odgovorit Orbanu kad mu je rekao da je RH ruševina, može mu reći i može mu biti kad to reče. Evo mene zanima šta kaže kolega Bačić, šta bi on rekao Orbanu da je on premijer, da je bio u poziciji Plenkovića i da je rekao Orban da je RH ruševina, a premijer Plenković od narođeni premijer šuti, da mu je netko od saborskih zastupnika to rekao što bi se ovdje bahatio, bilo bi uvreda, bilo bi uvreda, ja to, Junker, Tusk, Merkel, Orban, mi to rješajemo bilateralno, … [[Govornik se ne razumije]] , ma što, o čemu on, šta on rješava, pa kolega Bačić nije smišno, premijer Mađarske kaže premijeru u lice RH je ruševina i on to odšuti, dok u isto vrime je uzeo i našu INA-u preko tih istih kao što je Andrej Plenković koji je tada bio u sustavu i ti ne odgovaraju za ništa nego neki je odgulio možda kumpire nije za taj slučaj, za neki Čobanković, za neki drugi slučaj, pa ovo je nevjerojatno, ovo je nevjerojatno. U RH silosi su nestali puni žita, robne rezerve, nitko nije odgovarao, a 300 000 ovršenih oni ne mogu raditi za opće dobro, mi ne možemo zaštitit znači naše blokirane, ne smimo proglasiti IGP, zaštitit naše ribare, nećemo zaštititi naše poljoprivrednike jer u Mađarskoj Orbanovoj Hrvati ne mogu kupit poljoprivredno zemljište, a od 2020. on će moći kupiti cilu Slavoniju ako oće jel ste je politikom iseljavanja to napravili i ovakvim zakonima kao što je Ovršeni zakon i šta smo mi napravili u biti danas? Da imamo premijera koji stoji pred Orbanom, mađarskim premijerom koji vriđa RH, koji vriđa da smo ruševina, pa nije to čudno od strane Orbana, a premijer šuti. Evo ministre kako bi se vi ponašali u takvoj situaciji, kako se naši blokirani osjećaju, kako se osjećaju poljoprivrednici koji su morali iselit, otić u Irsku, kako se osjećaju ribari što ne smije ova Vlada vaša proglasiti IGP, kako se osjećaju ljudi koji ne mogu riješiti, uknjižiti svoje nekretnine jel nemao te knjižne, nije riješeno knjižni odjel za ovaj di se nekretnine upisuju, razvoje gruntovnice, kaos, ne može se investirati, kako bi se vi osjećali kad jedan premijer kaže hrvatskom premijeru tj. Orban premijer mađarski, vi ste ruševina RH, pa dođe stvarno da zapiva Ustani bane, jednom sam pustao, RH te zove, pa ima li iko hrabrosti u ovoj državi da lupi šakom o stol, nego je bitno da imamo europsku povjerenicu u EU i to za demografiju i, i, i ovu, i ovu demokraciju, i demokratiju, da imamo predsjednicu, da imamo tajnicu Europskog vijeća, Vijeća Europe, da imamo mi te osobe, to je bitno da smo mi to sve smislili šta triba smisliti i apsolutno nikoga nije briga za građane, a to dokaziva ovim zakonom koji je kozmetičkim izmjenama apsolutno neće učiniti ništa u nastavku iseljavanja naših građana jer nismo zaštitili ovim zakonom ni blokirane, ni ovršene. Pa mi ne poštivamo zakon koji je ovaj sabor donio jednoglasno, jednoglasno sa 130 i nešto glasova zakon o ništetnosti ugovora o kreditima s međunarodnim obilježjima sklopljenim u RH sa neovlaštenim vjerovnicima ili RBA zadrugama. I dalje ti ljudi koji su od ovih neovlaštenih vjerovnika to je HNB pogodovao, i dalje se ovršuje, vječiti će biti dužnici. I kad im uzmu nekretnine ostaju im glavnice iste, tako je cijeli, rekao samo otoci cijeli kao npr. na Rabu. Naši suci pišu prigovore na ovaj zakon, nitko se ne odvaživa, ministre misto da ste vi poduzeli mjere da se taj zakon koji je jednoglasno, jednoglasno ne 2/3 većinom nego jednoglasno u ovom saboru i oporba i većina, da vi niste u mogućnosti izboriti se za taj zakon. Pa kakvo je to ponašanje? Poljoprivredno zemljište mi ne možemo kupiti, a naši šta su ovršeni oni će kupiti naravno jer će naši morati iseljiti, naši poljoprivrednici ne ulaže se u poljoprivredu i sad imamo praznu Hrvatsku zbog svih ovih zakona. 300.000 blokiranih i oni ne mogu barem riješiti barem za opće dobro, radom za opće dobro da se izvuču da im se da druga šansa, e al ovi šta su dali INU, e ti, to nije nikakav problem to je sve ok i zaista izjava premijera Plenovića, tj. šutnja on je grijeh šutnje to je grijeh posluha, on ima to je grijeh koji nije zapisan, ali je grijeh zove se posluh, koji je hrvatsko društvo poslije Domovinskoga rata doveo na ove najniže grane, posluh. On je poslušno stao kraj Orbana, kao psić kraj Orbana je stao kad je rekao da je Hrvatska ruševina, jer je preuzeo INU priko vas kolege koji ste šutili, pljeskali Sanaderu, Kosorici, Karamarku, Plenkoviću, svima plješćete, a Andrej Plenković niti riječi na Orbanovo Hrvatska je ruševina. Kakva je to poruka? Jel to jednakopravnost hrvatskog naroda u EU. Sramotno.
Gospodin Grmoja tražili ste repliku.
Hvala. Poštovani kolega Bulj, ja sam maloprije vidio tu izjavu mađarskog premijera Orbana, nisam je mogao vidjeti u medijima. Dakle, pred hrvatskim premijerom u našem Osijeku govori da su oni uspješni i ako je njihova nekretnina vrhunska, misli na državu Mađarsku, a susjed ima ruševinu da to ruši vrijednost njihove nekretnine. Potpuno je neprimjereno o državama govoriti kao o nekretninama, ne znam jel Orban planira prodati Mađarsku, ali na način na koji se bori za mađarske nacionalne interese sumnjam u to. Ali je isto tako, slažem se s vama potpuno neprimjereno, iako je dijelom znači možda u pravu zbog situacije u kojoj se Hrvatska nalazi nije na njemu da to govori i to ispred hrvatskog premijera. Na tu izjavu je trebalo reagirati, ali nažalost tzv. domoljubi, suverenisti i ostali šute kad je Mađarska u pitanju.
I odgovorit će gospodin Bulj.
Zamislite situaciju da je to Andrej Plenković rekao Orbanu. Orban štiti svoje nacionalne interese i vjerojatno on vidi u Slavoniji polja kada sad bude 2020. gdje su naši i blokirani i ovršeni poljoprivrednici gdje su iselili i ostala su prazna polja, gdje će ih on kupiti kao nekretninu dok hrvatski građani u Mađarskoj ne mogu kupiti poljoprivredno zemljište. Da li je to ravnopravna EU Andreju Plenkoviću čovjeku koji jednostavno jedino sve možeš govorit samo mu EU ne smijete kritizirat. Možete hrvatski narod, morete možete blokirane, možete ribare ponižavat, možete poljoprivrednike, neće proglasiti isključivi gospodarski pojas, neće u zakon da se uvede ograničenje da nema prodaje stranim pravnim i fizičkim osobama poljoprivrednog zemljišta, neće zaštiti hrvatskog čovjeka, ali oće stati u mirno kad mu Orban kaže da je Hrvatska [[Upadica: Vrijeme.]] ruševina.
Vrijeme. Idemo dalje. Gospodin Saša Đujić je slijedeći, nema ga, gubi pravo. Gospodin Goran Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre sa suradnicima, ja sam u izlaganju u ime kluba onako u jednom slobodnom govoru rekao sve što mislim o Ovršnom zakonu, rekao sam sve što bi trebalo mijenjati, a sada ću konkretno pročitati amandmane koje ću predložiti, koje sam u stvari već predložio i za koje očekujem da ih je moguće prihvatiti. Klub kojem pripadam neće podržati Konačni prijedlog Ovršnog zakona, međutim ukoliko prihvatite moje amandmane ja ću ga podržati. Evo, pa sad ću vam pročitati svoje amandmane s obrazloženjima, mislim da su razumni, mislim da ih je moguće prihvatiti i mislim a bi prihvaćanjem tih amandmana pomogli u velikoj mjeri ljudima koji već jesu ovršeni u blokadama, pomogli bi im da izađu iz problema u kojima jesu, a pritom ne biste oštetili vjerovnike, niti biste oštetili odvjetnike, niti biste oštetili javne bilježnike, samo bi im omogućili manju zaradu na ovrhama nego što ih imaju prema sadašnjem stanju. Pa ovako, u Članku 18. predlažem da se dodat stavak 7. koji glasi: „Odvjetničke troškove u postupku ovrhe prije pokretanje sudske parnice snosi ovrhovoditelj ukoliko je angažirao odvjetnika za pokretanje ovrhe u svojstvu opunomoćenika i to samo ako je ovrhovoditelj pravna osoba s godišnjim prihodom većim od 3 milijuna kuna.“ Budući da je pokretanje ovrhe vrlo jednostavan proceduralni posao za koji nije potrebna kreativna energija, pa čak niti nekakvo specijalno znanje i zbog toga valja zabraniti naplatu toga troška ovršeniku ako je ovrhovoditelj pravna osoba koja ima promet veći od 3 milijuna kuna što znači da bi takva pravna osoba trebala biti u mogućnosti samostalno pokrenuti ovršni postupak. To se naravno ne odnosi na eventualno sudski postupak koji kasnije netko pokrene jer parnični postupak ima svoja pravila u koja se Ovršnim zakonom ne smije zadirati. Drugi prijedlog, drugi amandman odnosi se na čl. 31. i u čl. 31. predlažem da se dodaju stavci 6. i 7. koji glasi, 6. stavak: Zatezna kamata u ovršnom postupku kojemu je ovršenik potrošač, prestaje teći tada kada dosegne visinu glavnice. Ova odredba primjenjuje se na postupke u tijeku na način da se zatezna kamata koja je već eventualno naplaćena iznad visine glavnice prestaje naplaćivati a onaj dio zatezne kamate koji je naplaćen a već je prešao visinu glavnice, odbija se od preostale glavnice na dan stupanja na snagu ovoga zakona te se preostala glavnica nastavlja naplaćivati bez naplate zateznih kamata. I novi stavak 7.: izuzetno od odredaba o redoslijedu naplate dospjelog duga propisanih Zakonom o obveznim odnosima, zatezne kamate na dospjela dugovanja potrošača, naplaćuju se tek nakon naplate glavnice te se nakon svake naplate glavnice, zatezna kamata počinje obračunavati na novu umanjenu glavnicu od dana kada je ona umanjena za naplaćeni dio glavnice. Obrazloženje, takvim načinom naplate zateznih kamata potrošačima omogućilo bi se postupno smanjivanje dugova potrošača na brži i efikasniji način. Potrošački dugovi čine glavninu dugova u RH i zaštita potrošača na takav način dosegla bi potreban nivo zaštite potrošača kakav je potpuno u skladu s pravom EU-a. Napominjem da je na predloženi stavak 6. sud EU već dao mišljenje na takav način obračuna zateznih kamata da takav način obračuna zateznih kamata nije suprotan pravu EU. Stavak 7. već je prije podržan od strane Hrvatske odvjetničke komore pa imam podršku strukovne odvjetničke organizacije te očigledno da takav način utvrđivanja dugovanja odgovara i odvjetničkoj struci. I konačno posljednji amandman, amandman 3. na čl. 80., u čl. 80. dodaje se stavak 2. koji glasi: Na prijedlog ovršenika sud mora odgoditi ovrhu nekretnine ako ovršna javno-bilježnička isprava potječe iz ugovora koji je zaključio potrošač te ovisno o raspoloživim dokazima vjerojatna ništetnost jedne ili više ugovornih odredbi a potrošač je već pokrenuo sudski postupak za utvrđenje ništetnosti i restituciju ili ima namjeru pokrenuti sudski postupak za utvrđenje ništetnosti i restituciju u roku od 30 dana nakon dostavljanja prijedloga za odgodu ovrhe nekretnine na sud a odgoda ovrhe u tome slučaju mora trajati najmanje do pravomoćnog utvrđenja na temelju sudskog postupka koji je pokrenut. Takva odredba temelji se prije svega na presudi suda EU-a C-407/18 kojom se zabranjuje ovrha nekretnine ako je temelj za ovrhu ugovor s nepoštenim ugovornim odredbama te se time sprječava nenadoknadiva šteta. Prijedlog Vlade RH iz čl. 8. stavka 11. točke 11. nije potpuno u skladu s presudom suda EU C-407/18 koja nedvojbeno i decidirano upućuje na obvezujuću odgodu ovrhe nekretnine ako je ugovor nepošten, citiram paragraf 62 presude C-407/18. Naime, budući da sud koji odlučuje o prijedlogu za ovrhu nema mogućnost ovrhu odgoditi zbog toga što ugovor o hipotekarnom kreditu sadržava nepoštenu odredbu, vjerojatno je da će pljenidba nekretnine osiguranih hipotekom biti dovršena prije nego što sud koji odlučuje o meritumu, donese odluku kojom se eventualno utvrđuje ništetnost te odredbe s obzirom na njezinu nepoštenost a time i ovršnog postupka. U tim uvjetima čak i kad bi takva odluka o meritumu bila donesena u korist dotičnog potrošača, on bi time ostvario samo zaštitu aposteriori u vidu novčane naknade štete pa bi takva zaštita bila nepotpuna i nedovoljna tim više ako bi se pljenidba nekretnine odnosila na stan potrošača i njegove obitelji koji bi tada bio konačno izgubljen. Takva naknadna zaštita stoga ne predstavlja ni odgovarajuće ni učinkovito sredstvo da se prekine s korištenje nepoštene odredbe suprotno cilju iz čl. 7. stavka 1. Direktive 93/13, vidjeti u tom smislu rješenje od 14. studenoga 2013. banka Populare Espagnol i banka De Valencia, predmeti C-537/12 i C-116/13 te EU C-2013/759 točka 56. i 57. te navedena sudska praksa. Dakle, vaš prijedlog iz čl. 70. se odnosi samo na mogućnost a moj amandman to proširuje na obvezu odgode ovrhe nekretnine ako je netko pokrenuo sudski postupak za utvrđenje nepoštenih ugovornih odredaba odnosno nepoštenog ugovora uz zahtjev za restituciju sve do pravomoćnog utvrđenja na temelju takvog sudskog postupka. Evo, ponavljam još jednom, ukoliko prihvatite moje amandmane kojima će se sigurno u roku od 2 do 3 g. kod mnogih potrošača umanjiti dugovi pa možda i u potpunosti otkloniti, ukoliko prihvatite moje amandmane, ja ću podržati vaš konačni prijedlog Ovršnog zakona, hvala.
Nema replika. Sada je na redu g. Vlaho Orepić, nema ga, gubi pravo. G. Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege, poštovani predstavnici Ministarstva pravosuđa. Danas raspravljamo ni manje ni više nego o 26. prijedlogu Ovršnog zakona što znači 29 g. uspostave hrvatske države, 26. se mijenjao Ovršni zakon. Poštovani građani kojima se posebno obraćam i koje pozdravljam, ako nešto mijenjate 26 puta pa to više na ništa ne liči. S druge strane, to znači da su se sve političke elite koje su dosad vladale Hrvatskom, igrale s građanima, prije svega s dužnicima i da nisu ništa posebno napravile nego su željele da steknu da ostave dojam da čine neke napore, velike napore, a mi vidimo da je iz godine u godinu rastao broj blokiranih, preko 300 000 građana ovršenih, nekoliko milijuna ovrha je provedeno znači u RH do sad. U tom smislu, odma da kažem, ispred Stranke promijenimo Hrvatsku tražim od Vlade RH da donese uredbu kojom će se poništiti svi nepošteni dugovi, znači mi iz Stranke promijenimo Hrvatsku smatramo da svak mora vratiti svoj dug, ali pošteni dug, što je pošteni dug? To je glavnica sa redovnom kamatnom stopom, ali koju ne određuje samo banka, o tome već imamo presudu, al što je nepošteni dug? Ma nepošteni dug je kad vam natovare troškove ovrha, onakve kakve oni žele, kad vam natovare zatezne kamate koje nitko ne može vratiti itd. itd., znači u ukupnom dugu nepodmirenom najmanje 60% čine troškovi, a posebno prije troškova zatezne kamate. Zašto mi u Stranci promijenimo Hrvatsku smatramo da su zatezne kamate smrt, najveći otrov koji unesrećuje ljude i stvara vojsku blokiranih i ovršenih građana. Pa prisjetimo se tamo negdje od '94.g. je ta osnovica za izračun zatezne kamate bila eskontna stopa HNB-a koja je tada iznosila, zatezne kamate su iznosile 30%, nakon toga 25, 15, sad su na 9, oko 9,5%, pa molim vas živimo već 10.g. u razdoblju najnižih kamatnih stopa u povijesti, nitko ne može dobiti ako oroči depozit na godinu dana u banci više od 0,1%. S druge strane banke prosječno odobravaju kredite u RH između 4 i 5% znači 40-50 puta više. Ovo je mehanizam za isisavanje akumulacije i za polagano, ali sigurno znači uništavanje gospodarstva, a time i dobrog dijela građana RH. Ovaj Ovršni zakon, dakle velika je bila oko toga priredba, sazivana je ovi, ovi znači sudionici, oni itd., tresla se brda rodilo se niš, ne miš, nego niš, ovo je kozmetička varijanta. Što je ovdje napravljeno vidite, iz ovih priča o ovrsi treba isključiti javne bilježnike, njihove vjerodostojne isprave, e al vi ste sad napravili jedan truli kompromis da i sudovi sude, ali i javni bilježnici i dalje mogu radit. E vidite dragi građani koja je, koji je to jedan nered u hrvatskom pravosuđu i zato ovde, evo već sam četvrta godina mandata u ovom HS, pa ja ovdje nisam čuo nikakve važne promjene, suvisle, konzistentne, e zato ovo treba sve istrest i ovakvu, ovakav poredak treba srušiti na izborima i ovu Vladu i ovakav način rada, znači srušimo ih na izborima koji dolaze demokratskim putem, to je ono što nam pravo daje Ustav, demokracija i tradicija demokratskih sloboda. Ovaj Ovršni zakon je sve dosad civilizacijska sramota i vrijeđa dostojanstvo čovjeka, to je zasigurno najgori Ovršni zakon u Europi i šire, on je omogućio ubrzani, nenormalni rast dodatnih troškova na glavnicu i prema tome što mi iz Stranke promijenimo Hrvatsku predlažemo, dakle vi znate da mi nismo kritizeri, to su ozbiljni ljudi i mi se više ne želimo bakćati trivijalnostima koji se, koji se naprosto iznose u ovom HS, često puta i sramotna i ispod svake razine. Prvi prijedlog g. ministre, to sam predlagao prije 2.g., godinu i evo 26. put, svaka stranka u postupku mora plaćat svoje troškove, dajete to unesite i 60% ovršnih postupaka neće postojat, a ne da troškove ovrhe stvara onaj jadnik koji na kraju mora platit, dužnik, nema veze jel osto bez posla, je li teško bolestan itd. Drugi naš prijedlog, poništiti sve nepoštene dugove, to sam maloprije ovaj objasnio. Treći prijedlog Stranke promijenimo Hrvatsku, naših stručnjaka, referentnu podlogu za zatezne kamate mora formirati i objavljivati HNB, a ne banke, HNB danas samo objavljuje, a banke formiraju, banke nigdje u Europi ne formiraju temeljnu kamatnu stopu, znači one kamatare i još određuju zateznu, osnovicu za zateznu kamatnu stopu, e što je previše previše je. Što vam još predlažemo, javnobilježničke isprave ne mogu biti temelj za ovrhu, javne bilježnike izbacite iz ovih poslova, to ste obećali, niste napravili. Ono što je humano u 21. stoljeću, šta vam peto predlažemo i to je sadržaj amandmana koje sam predao u ime Stranke promijenimo Hrvatsku sa dobrom namjerom da napravimo nešto na dobrobit naših građana i da mnoge ljude, desetine tisuća ponovo vratimo u slobodu iz dužničkog ropstva jer ne zaboravite mnogi ljudi, posebno mladi, morali su otići vani u inozemstvo da zarađuju da bi ovdje otplaćivali ove nenormalne dugove. Koji je peti prijedlog? Slušajte ovo, ukoliko fizička osoba, dužnik, ostane bez posla na duže vrijeme ili naglo oboli, prestaje teći obračun zateznih kamata za to vrijeme, one znači ne postoje, to rade skandinavske zemlje, Finska, Švedska. Bio sam na Islandu prije dva tjedna, tri, dva tjedna, pa oni su napravili ljudi moji revoluciju, dok se ovdje pravi cirkus, ja sam išao gore 4 dana razgovarati s ljudima koji su 2008.g. napravili revoluciju za svoj narod, ima ih oko 350 000, to je mala državica, al napravila je velike korake prve za svijet. U tom kontekstu, znači konkretnih 5 prijedloga sam iznio i ja vas molim u ime građana i pozivam građane da me podrže u ovome da ovi prijedlozi uđu u ovaj ovršni, Ovršni zakon. Inače bez ovakvih, ovih prijedloga, taj Ovršni zakon, oprostite, ali ne vrijedi ništa, on ne vrijedi ništa, najgori su loši kompromisi jer to ništa ne rješava. Postavio bi pitanje i pravnoj struci i onima kojima je pravo svaki dan se baviti, kako to da skoro u svim zemljama EU referentnu stopu određuje središnja banka, ali na temelju stope koju ona formira i na temelju i po kojoj odobrava kredite. A ovdje to rade banke, kako ste to unijeli u Zakon o obveznim odnosima? Vidite, prema tome, ovdje se puno, ovdje još puno stvari ostalo neodgovoreno. To je ta tzv. nacionalna referentna stopa koja je baza za određivanje zateznih kamata i ona je dakle, loše rješenje i na nju se dodaje još 5% za pravne osobe i 3% za fizičke osobe. U EU čiji smo mi član ne postoji pojam blokiranog građanina. Ne možete biti blokirani. 2006 godina prije naše ere Solomon, poznati mislilac i državnik, on je ukinuo dužničko ropstvo, zabranio lihvarenje, kamatarenje jer su lihvari, ako im nije seljak mogao vratiti dug zbog loše godine, oni su padali u roblje. On je raskidao, poništavao te dugove i vraćao ljudima zemlju, a mi živimo u 21. st. i govorimo da smo na civilizacijskoj razini. Dakle, o prijedlozima, o amandmanima koje sam podnio, o tome ću, nadam se sutra ili prekosutra. Ponavljam nekoliko stvari. Nemojte nas, molim vas, nemojte nam donositi loše prijedloge. Mi smo se toga zasitili, a posebno hrvatski građani koji ne mogu spavati zbog dugova. Ovaj financijski sustav u Hrvatskoj je privatiziran od strane talijanskih i austrijskih banaka. One gledaju svoje interese i to je prirodno i to je legitimno, to je legalno. Međutim, nismo, niste razmišljali, prethodne strukture da će one isisavati akumulaciju i polako uništavati gospodarstvo, vidimo da propada industrija i građane. Zato vas pozivam dragi građani, izađimo masovno na izbore da konačno promijenimo ovu nepodnošljivu situaciju i promijenimo Hrvatsku. Hvala.
Sada je na redu g. Stjepan Čuraj.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Dakle, kratko ću prije svega obrazložiti par, odnosno 4 amandmana koja sam podnio. Ono što želim još jednom napomenuti. Apsolutno ono što ovaj zakon mijenja, onu duboku nepravdu, zapravo uvodi svojevrsno načelo razmjernosti. Dakle do sada smo imali situacije da za neku glavnicu se plaća puno veći trošak, puno veće naknade nego što je taj iznos glavnice, što je naravno nesrazmjerno i neproporcionalno sa iznosom duga, a vjerojatno i sa samim postupkom. Dakle, ono što treba uvesti je načelo apsolutno razmjernosti iako prema najavama nekih naknada i troškova koje će Vlada donijeti uredbom, dakle oni nisu, samo su predviđeni zakonom i derogirano je zapravo i delegirana Vlada da donese to umjesto Sabora odnosno da se ne propisuje zakonom nego uredbom. Trenutno za iznose do 990 kuna, čak bi se po starom plaćalo manje nego po novom, dakle 262,50 po aktualnom zakonu, ako vjerovnik odnosno ovršenik namiri po primanju prijedloga, a po nekim prijedlozima 292, to i nije ... [[Govornik se ne razumije.]] cilj ali zapravo samo ukazuje da treba taj nivo voditi se računa da naknade odnosno troškovi budu u srazmjeru sa iznosom duga. Kako ne bi, ono što sam napomenuo došlo do malicioznih, namjernih pokušaja izbjegavanja plaćanja odnosno prolongiranja i odugovlačenja samog postupka uvođenjem suda u priču, odnosno sudskog postupka, postupka pred sudom i parnice. I zato je jako bitno taj sustav u kojem samo želim skrenuti pozornost kako će taj sustav reagirati na određeni nagodbe, na podmirenje djelomično duga, da ne bi zastao, da ne bi se dovelo do još duljih postupaka i zapravo samim time prouzročila se lančana reakcija koja bi plaćali svi građani po modelu kako sam već rekao, ako je cijena 10, da naplativo 100, 95%, pa tri još posto od u postupku ovrhe, sutra ako ovo se damo neke mehanizme ovršenicima da to odugovlačena pa ta naplativost padne na 80% budite sigurni da ta cijena od 10 će biti 12. I to jednostavnog razloga što će svi vjerovnici samo pokrivati svoje troškove i ovo otpisivati pa ako dođe, kad god dođe. I to je ono što trebamo paziti da nam se ne dogodi sa ciljem da zaštitimo određeni segment društva, mi moramo paziti da na to ne patimo svi drugi, pogotovo oni koji plaćaju svoje računa, a ovdje se najviše odnosi na one koji ne plaćaju, a mogu i to trebamo posebno istaknuti. Također, znači amandman na čl. 40 st. 7. di se zapravo iza riječ ovršenika dodaje zarez i riječi osim ukoliko se ne radi o ovršeniku pravnoj osobi koja je u blokadi, naime da se ne mora odmah, odnosno iako se zna u startu da kaže prijedlog za ovrhu na temelju vjerodostojne isprave obvezno sadrži prijedlog za određivanje ovrhe novčane tražbine, znači samo za pravne osobe, ako se zna da je subjekt blokiran da se ne traži ni priskrbljuju dodatni troškovi jer mislimo da je neekonomično i nefunkcionalno prisiljavati ovrhovoditelja da njegov prijedlog na ovrhu mora sadržavati upravo da se ide na novčana sredstva, ako on već zna da je ta pravna osoba u blokadi. Zašto to govorim? Zato što sve ono što mi želimo ovdje napraviti da zaštitimo prije svega naše građane od nesrazmjernih troškova, ne bi se našle određene pravne osobe koje bi to koristile i zapravo prebacivale svoja financiranja na određene vjerovnike i tako rastezale postupak itd., itd.. Dakle zato namjerno sam stavio samo da se odnosi na pravne osobe jer tu zapravo zna ovrhovoditelj da se ne može namiriti a pored troškova pokretanja postupka imati će trošak dostavljanja takve ovrhe na FINA-u a onda mu je dužan i predujmiti FINA-inu pristojbu za provedbu ovrhe a zapravo zna da ide na nešto što je uzaludno i ne može se automatski odmah naplatiti. Nadalje, ono što sam spominjao na članak 41. za javne bilježnike koji će se određivati redom, abecednim redom po nadležnosti suda, ono što je bitno da ostavimo mogućnost zapravo da se bilježnici odrede sami izjavu na propisanom obrascu ... [[Govornik se ne razumije.]] suda da li žele sudjelovati u postupcima ovrhe ili ne. To je čisto njihov izbor i tko god želi dostaviti će tu izjavu, ovjerenu, tko ne želi, isto tako sutra može nju i povući i da jednostavno ne, ne mogu reći opterećujemo ali da ne provode ovrhu oni koji možda nemaju niti interesa niti financijskog a niti resursa da se njima bave jer se do sada isto tako nisu određivali za taj vid svoga poslovanja iako oni bi svi to trebali moći i znati ... [[Govornik se ne razumije.]] Dakle nešto čisto malo, već ako ne možemo liberalizirati da možemo staviti na izbor. Također članak 49. ono što sam pitao, znači pribavljanje, zapravo potvrdu pravomoćnosti. Naime, kaže se u zakonu da će sud bez odgode članak 49. stavak 2. i po službenoj dužnosti izdati potvrdu da je rješenje o ovrsi na temelju vjerodostojne isprave steklo svojstvo pravomoćnosti i ovršnosti. To jako lijepo zvuči međutim što ako to se ne dogodi iz nekih razloga? Što ćemo onda? A ovrhovoditelj treba to rješenje. Onda sam predvidio amandmanom zapravo da ukoliko sud propusti izdati potvrdu u zato predviđenom vremenu koje sam naveo, ovrhovoditelj ima pravo na naknadu troškova pribavljanja potvrda o ovršenosti od strane ovršenika. To znači kao i do sada. Naplatiti će ovršeniku ali ovršenik ima pravo potraživati taj iznos od suda po dosadašnjim pravilima jer je njega sud oštetio jer nije napravio svoj posao. Idemo malo okrenuti stvari da rade, po akuzatornom načelu, idemo primorati sud da mora, da zna šta mu je, zna da ovršenik će moći to tražiti. I nadalje, što se tiče prijelaznih i završnih odredbi ovdje u amandmanu predviđam da nadležno ministarstvo do 60 dana od stupanja na snagu, dakle 1.7. može procijeniti da li su ispunjeni svi uvjeti, da li će to funkcionirati jer ova aplikacija je automatska komunikacija koja bi trebala ići, ne zna se na koji način će to funkcionirati ako mi imamo 500 tisuća ovrha godišnje kako će unos i kako ako netko plati određeni iznos koji će on onda biti umanjen, neće biti umanjen, tko će to raditi, kako će ovršenik dostaviti taj prijedlog, tko će ga dostaviti. Da se ne bi dogodilo da on uhvati jednu kunu i time zaustavi postupak, pa da se nešto gleda pa se ponovo računa, pa ga odgađa itd.. Pa onda ide novi postupak, on opet uplati kunu, dostavi prijedlog pa opet ispočetka sustava prepozna da je došlo do neke promjene. Znači ima tu puno stvari koje provedbeno treba riješiti, sve moguće zloupotrebe iskorijeniti da to funkcionira. Jer smisao tog sustava je zapravo i zbog njega idemo u niže troškove jer izbacujemo one naknade koje su imali odvjetnici i javni bilježnici, smanjujemo ih upravo zbog toga što se sve digitalizira i stava u sustav informatike, obrasca i praćenja cijelog postupka i da se ide automatizmom. I zato to mora biti besprijekorno, ne može nam se događati da imamo neke nejasnoće, što u slučaju nagodbe, tko treba javiti, kako, na koji način, što u slučaju djelomičnog podmirenja duga. Pogotovo smo jako osjetljivi kada netko plati dug a njemu svejedno stigne ovrha jer je on možda propustio, nije propustio to dojaviti, praktički nema se kome obratiti u postupku. Znači mi ovdje nemamo više nekoga tko vodi taj postupak, sada su ovršenici zvali odvjetnike, dogovarali, predlagali, nagodbe, dostavljali potvrde o plaćanju, onda su oni povlačili itd.. Sada mi na ovaj način zapravo tu nemamo neku stranku u postupku, da li je to sud, na koji način će se sudu obratiti a ja, dozvolite mi imam određenu skepsu kad govorimo o sudu i efikasnosti i ekonomičnosti rada sudova, pogotovo efikasnosti to je meni dosta skeptično a sve sa ciljem da se ne dogodi da se postupci namjerno odugovlače i da se taj trošak prebacuje na teret svih građana i onih koji plaćaju. Evo nadam se da će nešto, predlagatelj slobodno moći izmijeniti ove amandmane ako treba sa istim ciljem. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Replika, g. Bulj.
Kolega Čuraj, ovršni zakoni su u biti najveći problem iseljavanja, oni su stvorili problem i oni su u biti uzroka posljedica iseljavanja. Pa vidim sad ovaj zakon, promatram i kada vidim Dubravka Šuica kao povjerenik za demografiju najavljuje da će raditi za povratak ljudi u Hrvatsku. A ona i njena stranka su iselili naše ljude. To je isto kao da đavao nudi da dijeli pričest u crkvi. Kako komentirate tu usporedbu? Oni koji su iselili građane … ... [[Upadica se ne čuje.]] Hrvatske sada ih, sada ih u biti žele vratiti a to je nemoguće. I lijepo sam vam napravio usporedbu, ovo što Dubravka Šuica nudi da će vratiti građane RH u RH je isto kao da se đavao nudi da će dijeliti pričest u crkvi.
Hvala. Odgovor na replikanta. Izvolite.
Poštovani kolega Bulj, dakle živopisno kao i uvijek. Prije svega ne mogu baš se samo složiti s vama da ljudi idu zbog Ovršnog zakona. To je posljedica a ne uzrok. Uzrok je nešto drugo, uzrok je očigledno nelikvidnost, nesolventnost, nemogućnost da privredi za sebe, za obitelj, da zaradi, da plaća te račune itd.. No moramo biti svjesni da je jedna određena, ja mislim da je tu i većina ljudi sama kriva zbog nekih ovršnih prijedloga, su se zaduživali, radili troškove koje očigledno nisu mogli plaćati, a nisu bili neophodni troškovi i to moramo razdvojit od onih koji su ne svojom krivicom, podizanjem kamata, podizanjem valute odnosno tečajnih razlika, gubitkom posla, ekonomije, došli u probleme, ima i onih koji su sami odgovorni za to, tako da što se tiče Ovršnog zakona mi njega trebamo napravit da bude pravedan i da bude srazmjeran onom dugu koji je. Zahvaljujem.
Sada je na redu gđa. Snježana Sabolek.
Hvala vam potpredsjedniče HS, uvaženi ministre sa suradnicama, poštovane kolegice i kolege, posljednjih se godina o Ovršnom zakonu govori kao o propisu koji služi tome da bi se uz njegovu pomoć što lakše i više ogulilo sirotinju koja nema ni za režije ili pak došlo do nekretnina koje su zanimljive po vrlo niskim cijenama. Hoće li se promjene koje se najavljuju u tom zakonu odnositi na socijalno najugroženije građane? Kako objasniti da vi g. ministre niste u slučaju Ovršnog zakona u odnosu na suštinske primjedbe poslušali nikoga? Zašto gospodine ako vam je u interesu da se udovolji svim oštećenim strankama niste poslušali i uvažili prijedlog zakona Živog zida, ljudi sa terena koji su prošli bezbroj mučnih deložacija? Da li ste svjesni da prilikom ovrhe često dolazi do manipulacije nekretninom, pa smo tako imali prilike već bezbroj puta, a i na zadnjoj deložaciji u Poreču, o kojoj su bili obaviješteni i kontaktirani svi, ja osobno kontaktirala sam i vas i upozorila na moguće nepravilnosti, u ovom slučaju slobodna sam reći da postoji i sumnja u manipulaciju nekretninom koja je vrlo vrijedna i uskom centru Rovinja prodana za jako nisku cijenu, gotovo 4 puta manju od prave vrijednosti. Obratila sam se vama g. ministre kao saborska zastupnica i predstavnica građana da probamo zajedno riješiti problem g. Hatmana koji se Živom zidu obratio za pomoć. Naime, g. Ivan Hatman deložiran je jer je bio založni dužnik na način da je jamčio svojom nekretninom. No u samom postupku vidjeli smo niz nepravilnosti koje su nedopustive i da su ti vaši zakoni koje ste već bezbroj puta mijenjali dobri i to radite opet, nije do toga smjelo doći, zapravo je nedopustivo da se događaju takvi propusti na koje nitko ne reagira. Ovrha nad nekretninom pokrenula se prije nego je predmet leasinga oduzet i utvrđeno stvarno stanje dugovanja. Naime, u konto kartici dugovanja nigdje se ne vidi da je iznos dugovanja umanjen za vrijednost predmeta leasinga stroj koji je oduzet glavnom dužniku. Niste učinili ništa iako ste bili obaviješteni o tome svi, obećano je čak da ćete se osobno zainteresirati za slučaj, nije vas bilo briga što je čovjek koji je svoju kuću sagradio vlastitim rukama, umire od spoznaje da mu na tako ružan način oduzimate jedinu nekretninu, očito na nelegalan način, lagali ste mene kao zastupnicu, lagali ste i gospodina koji je taj dan završio u vozilu hitne sa vrećicom svojih lijekova, obećali ste pomoći i nakon toga se više niste javili na telefon, zbog vas i vaše politike čovjek je završio na cesti i vi nam danas predlažete novi Ovršni zakon. Zapravo je neshvatljivo da do današnjeg dana nitko od strane suda nije reagirao na brojne žalbe odvjetnika g. Hatmana koje doista ukazuju na niz nepravilnosti, nikog nije zanimalo što je gospodin od pokretanja postupka teško obolio od zloćudnog karcinoma prostate, što se nalazi u teškom psihičkom stanju, nikog ne zanimaju niz nepravilnosti koje su se dogodile u postupku, nikog ne zanima tko i zašto, kako i za koliko novaca je kupio kuću il je zanimalo, al je tako to moralo vjerojatno biti. Molila sam sve navedene da poduzmu nešto, sve što je u njihovoj mogućnosti kako bi se ova deložacija odgodila dok se ne utvrde sve okolnosti i otkloni bilo kakva sumnja u nepravilnost postupka, to je bilo najmanje što ste mogli učiniti da spasimo dom i nečiji život i otklonite sumnje u bilo kakve koruptivne radnje. Sada vas više ne molimo, sada tražimo iz ovog Visokog doma da ispitate sve nepravilnosti u ovom postupku. Zbog svega toga znamo da ni ovaj vaš prijedlog Ovršnog zakona nije dobar. Tako dugo dok ne pokušate iskorijeniti bilo kakvu sumnju u bilo kakve koruptivne radnje u svrhu nečijeg bogaćenja nije dobar i neće biti dobar. Upravo zbog toga se u našem društvu gubi povjerenje u institucije države i opći pravni aparat, modificirani um obično nije dorastao zadatku da se uvede red u zakonodavne institucije, bezakonju i anarhiji, ljudska prava su ugrožena i sloboda čovjeka. Ali postoji još uvijek nada ukoliko ovo sve pokušamo razumjeti, još uvijek možemo spriječiti ponižavanje i teror svakog građana ove još uvijek lijepe naše. Neisplata zarađenih plaća radnicima i neuplata doprinosa na plaće kazneno je djelo zbog kojeg se ide u zatvor do 3.g. Koliko je velikih poslodavaca iza rešetaka radi toga, a koliko je ljudi izbačeno iz svojih domova i što je jako zanimljivo, koliko zaposlenika kod poslodavaca ovog trenutka ne prima zarađene plaće, niti im se uplaćuju doprinosi za socijalno, mirovine, poreze, prireze i nikom ništa, puta još 2-3 člana njihove obitelji, kolko je ljudi na prisilnoj i dohodovnoj dijeti zbog koje nitko ne odgovara? Zakon drumom, sudska praksa i država, državna volja, šumom. Vlada na odlasku zna se tu i tamo pohvaliti kako je stanje još i dobro, pitam vas ukoliko na Markov trg stignu svi oni koje ste ovršili, svi oni koji ne dobivaju plaće uz sve one koji već prosvjeduju svakog dana, hoće li, ne samo Markov trg, već i sve ulice Zagreba biti dovoljne da pokažu nezadovoljstvo vašim terorom koji svakodnevno vršite nad građanima ove lijepe naše? Hvala vam.
g. Ivan Lovrinović, replika.
Hvala. Poštovana kolegica Sabolek, primijetio sam da je i u ovoj verziji 26.-oj po redu Ovršnog zakona, znači 26.-oj po redu ostala odredba o tzv. tajnim deložacijama koje se odvijaju u kasne noćne sate ili u 1 po ponoći, u 2, u 4. Vaša stranka Živi zid, odnosno aktivisti, najpoznatiji su u sprječavanju takvih deložacija gdje se ide na čovjeka nehumano. Je li ta odredba ostala možda inspirirana vašim aktivizmom da ne možete doći poslije pola noći, biti u objektu sa tim ljudima ili nečijim drugim i jesu li tajne deložacije, dostignuće civilizacije u 21. stoljeću u Hrvatskoj i što mislite o toj sramoti zašto je ona ostala još uvijek u prijedlogu Ovršnog zakona?
Odgovor gđo. Sabolek.
Hvala vam. Poštovani g. Lovrinović, dakle svaka od izmjena zakona išla je zapravo na štetu ovršenika onih koji bi trebali skrbiti o društvenoj odgovornosti pokazali su se i u ovom slučaju krajnje neodgovornim. Zamislite strahotu noćnog buđenja ionako već prestrašenih ljudi, pa tko bi se normalan sa time složio, to je prestrašno. Hvala vam.
Gđa. Marija Jelkovac.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući. Poštovana kolegice, većina vašeg izlaganja odnosila se na pojedinačni slučaj. Mislim da nije dobro da ovdje se ono o čemu raspravljamo temeljimo na pojedinim slučajevima o kojima prije svega nemamo dovoljno činjeničnih saznanja. Mi kao nositelji zakonodavne vlasti morali bismo prije svega cijeniti da Hrvatska treba biti vladavina prava i trebali bismo poštivati načelo trodiobe vlasti. Pa kako mi ne bismo voljeli da nam se bilo koja, niti izvršna niti sudska vlast miješa u zakonodavnu tako vjerojatno i sigurno nije dobro da se mi miješamo u sudsku vlast na način da ovako komentiramo bez dovoljno činjenica postupke. Ja znam da ima svakojakih situacija i vrlo teških na osobnoj razini ali mislim da moramo biti svjesni da Ovršni zakon nije socijalni zakon. Hvala.
Hvala i vama. Odgovor na repliku gđa. Sabolek.
Hvala vam uvažena kolegice. Dakle kao što sam i u govoru spomenula, tako dugo dok se ne pokuša iskorijeniti bilo kakva sumnja u bilo kakve koruptivne radnje u svrhu nečijeg bogaćenja nije ovaj zakon dobar i neće biti dobar. Mi smo ljudi sa terena, znamo situaciju i prenosimo je ovdje vama u Saboru, ukoliko ste voljni poslušati je. Hvala.
Sada je na redu g. Boris Milošević. Nema ga, gubi pravo. G. Goran Aleksić, ispred Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e i nezavisnih zastupnika i Nove politike, završno.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvažene kolegice i kolege, uvaženi ministre sa suradnicima. Ja ću sažeti ono što sam govorio danas, Ovršni zakon kakav imamo omogućio je enormnu zaradu pojedinim odvjetničkim uredima, ljudi često govore odvjetnicima, nije odvjetnicima nego pojedinim odvjetničkim uredima koji rade za velike pravne osobe. Omogućio je zaradu javnim bilježnicima, omogućio je zaradu FINA-i, omogućio je zaradu i vjerovnicima na zateznim kamatama posebice iz prijašnjeg razdoblja kada su zatezne kamate bile ogromne, doveo je ljude u bezizlaznu situaciju, u zdravstvene probleme, ima tu i bračnih brodoloma, ima tu i samoubojstava, ima svega i svačega. I zato bi novi Ovršni zakon trebao biti upravo ono sve suprotno tom Ovršnom zakonu koji je omogućio opću nesreću velikog dijela hrvatskih građana. Predložio sam amandmane kojima bi se pomoglo ljudima da dođu, da stanu na noge, da se riješe svojih dugova a istovremeno ne bi se oštetilo vjerovnike jer bi vjerovnici svoja dugovanja dobili. Pa stoga, ponavljam ono što sam predložio, ukratko, predlažem da se odvjetnički troškovi u slučaju kada velika pravna osoba s prihodom godišnjim preko 3 milijuna kuna unajmljuje odvjetnika ne naplaćuju od ovršenika. Predlažem da se promijeni redoslijed naplate koji sada ide na način da se najprije naplaćuje zatezna kamata pa potom glavnica, predlažem da se obrne, da se najprije naplaćuje glavnica, pa potom zatezna kamata i da to vrijedi samo za potrošače kao najranjiviju skupinu ovršenika. Predlažem da se zatezna kamata ograniči na visinu glavnice i da se to primjeni retroaktivno. Kao što sam rekao ukoliko je opravdano Ustav dopušta da određene zakonske odredbe budu primijenjene retroaktivno. I konačno predlažem da se propiše obvezujuća odredba da u slučaju kada je ovršenih pokrenuo sudski postupak protiv vjerovnika zbog nepoštenog ugovora ili nepoštene ugovorne odredbe da se propiše obvezujuća odgoda ovrhe u takvom slučaju sve do završetka sudskoga spora što je u skladu sa pravom EU-a prije svega s pravom, sa presudom Suda EU-a C407/18 jer ono što je trenutno u konačnom prijedlogu zakona predloženo kao na temelju te presude nije ono što se želi postići tom presudom. Sud EU-a želi postići tom presudom da se odgoda ovrhe mora izvršiti a ne da je to sama mogućnost. I konačno predlažem Ministarstvu gospodarstva da u suradnji sa, Ministarstvu pravosuđa da u suradnji sa Ministarstvom gospodarstva, dakle ministarstvo pravosuđa bi trebalo zajedno sa Ministarstvom gospodarstva razmotriti način da se pomogne stotinama tisuća hrvatskih građana da ovrše banke. Banke su ugovarale nepoštene ugovorne odredbe i o promjenjivoj kamatnoj stopi i o valutnoj klauzuli CHF. Ugovarale su nepoštene odredbe o promjenjivoj kamatnoj stopi u svim valutama kredita ne samo u švicarskim francima nego i u kunama i u eurima, ugovarale su kamatnu stopu koja se mijenja odlukom banke i koja je kasnije rasla. Na takav način banke su potrošače sa valutnom klauzulom CHF oštetile za 20 milijardi kuna a ostale potrošače za nekih 5 milijardi kuna. Pa predlažem Ministarstvu pravosuđa da zajedno sa Ministarstvom gospodarstva napravi određeni plan da se takvim potrošačima omogući lakši pristup sudovima na način da ih se oslobodi plaćanja svih sudskih troškova, sve do završetka sudskog spora gdje bi na kraju sve te troškove platio onaj tko izgubi sudski spor a to je u svakom slučaju, u 100% slučajeva banka. Isto tako predložio bih da se osim toga formira određena komisija pri Ministarstvu gospodarstva u suradnji Ministarstva pravosuđa i Udruge Franak i da ta jedna komisija pri ministarstvu pomaže dužnicima pravnim savjetima u podizanju njihovih tužbi na temelju kolektivne presude u slučaju Franak. Hvala.
Nemamo replika. U ime predlagatelja govoriti će završno ministar g. ministar Dražen Bošnjaković, izvolite ministre pravosuđa.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici. Kao prvo, zahvaljujem se svima na raspravi. Ovršni zakon je doista važan zakon i tema koja dodiruje mnoge naše ljude i to u onom negativnom kontekstu i zato smo i proveli cijeli niz javnih rasprava, okruglih stolova gdje smo raspravljati o tome koja najbolja rješenja možemo ovdje poduzeti. Ja hoću reći to, ovo što mi predlažemo u ovom zakonu a to je digitalizacija, to je elektronički proces unutar cijele ovrhe, to je nešto što nas čeka ili danas ili sutra ili u bilo koje vrijeme u budućnosti ali to je nešto što više ne možemo zaobići. Ono što moramo kroz ovrhu ispoštivati to je odluka Suda EU jeste da doista moramo imati jednu ovrhu u kojoj moramo dati ovršeniku mogućnost da se izjasni o procesu pokretanja ovrhe da li dug koji mu se stavlja na teret priznaje ili ne priznaje. Također Sud EU je rekao da javni bilježnici nisu tijelo koje može donositi odluke o ovrsi i te odluke kao što vidimo ne prihvaćaju kada su donijete u odnosu na strane državljane i pravne osobe, ne prihvaćaju zapravo sustav i tih drugih država. A dualizam u sustavu imati jedan za naše građane a drugi za strane, mislim da nije prihvatljiv. I zato stvar vraćamo ponovno na sud, što je iznimno važno. Opet ovdje je isto bilo prigovora izbacimo javne bilježnike, nemojmo opteretiti sud što je također pitanje relevantno o kome treba razgovarati. Upravo zato da ne opteretimo sud i ne vratimo se u vrijeme kada smo imali po milijun i 600 tisuća neriješenih predmeta na sudovima ostavili smo javne bilježnike koji rade one administrativne poslove ovaj puta za sud. A konačnu odluku temeljem toga donosi sud. Bilo je također govora koliko će to trajati, to će trajati ja sam to pokušao na jednom primjeru reći, doista mora ići brzo jer ako smo za sve propisali obrasce, ako će sve ići u krugu elektroničkim putem, to dakle mora biti brzo. S druge strane, socijalno smo osjetljivi, zaštitili smo jednu nekretninu na nekoliko načina, zaštitili smo i samu ovrhu na bilo kojoj nekretnini vezano za iznos od, da ne može ići na nekretninu ovrha kada je iznos do 40 tisuća kuna, dakle to je i više nego 40 kada tome pribrojimo kamate. Tu smo također ako dođe i ako netko da svoju jedinu nekretninu kao zalog, ako dođe do prodaje takve nekretnine, to već egzistiraju u sadašnjem zakonu da RH štiti tako građanina, da mu plaća smještaj 18 mjeseci. Raširili smo i povećali broj primanja koja su izuzeta od ovrhe, od uskrsnica, božićnica, dnevnica, naknada za topli obrok, naknada za odvojeni život, sve to više nije ovršivo. Dakle, ostavili smo određeni iznos sredstava za koje smatramo da ne trebamo ići u ovrhu i da će omogućiti ipak nekakav život. Neke stvari, neke stvari ne možemo prihvatiti i neke stvari smatramo da taj odnos i uloga vjerovnika i dužnika moraju biti ujednačeni jer situacija u praksi može biti ovakva, vjerovnici su razni, to su i maloljetna djeca kojoj netko nije platio alimentaciju pa nemaju od čega živjeti, to su i majke zajedno sa njima i ovrha je takav sustav gdje moramo omogućiti našim građanima i vjerovnicima da što prije dođu do ispunjenja i realizacije svojih tražbina ali uz što je moguću manju štetu po dužnika. Mislim da ovime pogađamo upravo u to i samo bih rekao, Vlada RH u ovom proteklom razdoblju je učinila dosta upravo za naše blokirane građane, njih je bilo oko 330 tisuća, danas ih je oko 240 tisuća sa tendencijom da taj broj i dalje pada. Ukupan dug koji je bio po blokadama je bio preko 40 milijardi, danas je on nekakvih 15, 16 milijardi. Tako da ja mislim da ovaj prijedlog je, prijedlog je po meni dobar, on je korak naprijed. Ovdje imamo sada više amandmana pa ćemo raspraviti svaki amandman i do glasovanja ćemo se odrediti u odnosu na te amandmane koje ste vi sami ovdje iznijeli, koje ste vi i sami ovdje predlagali. Još jednom zahvaljujem svima na raspravi.
Zahvaljujem se ministru. Imamo 3 replike. Poštovani kolega Ivan Lovrinović. Izvolite.
Hvala. Poštovani ministre Bošnjaković, činjenica da nema izravnog prijenosa na javnoj televiziji raspravi saborove rasprave o prijedlogu Ovršnog zakona sama po sebi dovoljno govori, da javnost, da ste željeli isključiti javnost iz ovoga, da ovo ne smatrate važnim problemom. Nadalje, niste donijeli odluku da se zaustave ovrhe po onome što je Europsku sud, o čemu ste govorili, presudio o ovim nepoštenim znači ugovorima i radnjama i teme sebe izložili kaznenoj prijavi pred Europskim sudom jer ne poštujete Europski sud. Nadalje, ovo želim posebno naglasiti, Papa Franjo je prije nekoliko godina napisao knjigu „Ova ekonomija ubija“ ja bi parafrazirao i rekao ovakav Ovršni zakon ubija. Katolička crkva u Hrvatskoj trebala je stati više u obranu siromašnih, koje osiromašuje i u bijedu baca Ovršni zakon. Nije kasno jer to je naprosto protiv svega, ovo vrišti do neba. Ovako ne možemo [[Upadica: Zahvaljujem.]] mi ćemo poništiti sve nepoštene dugove.
Zahvaljujem, zahvaljujem. Odgovor ministar Bošnjaković, izvolite.
Hvala lijepo, ali što se tiče javnosti ja već sam već više od godinu i pol prisutan u javnosti upravo sa ovakvim Ovršnim zakonom. Da netko ima kvalitetniji zakon koji će uskladit sve ono što se traži presudom suda EU ja bi bio odmah za. Primjerice odredba koju vi predlažete, koju vi predlažete da svatko snosi svoj trošak, pa sad zamislite jedno dijete kojem netko nije platio, kojem otac nije platio alimentaciju, on mora ući u ovrhu i sam snositi troškove te ovrhe da bi došao do onoga što mu po zakonu pripada, jel to pravda, jel to pravednost? Definitivno ne.
Zahvaljujem. Prelazio na slijedeću repliku poštovani kolega Saša Đujić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ministre ja mislim da ove izmjene neće ubrzati procese ovrha u Hrvatskoj ko što ste vi rekli u završnom obraćanju, nego upravo suprotno, mislim da će ih produžit. Javni bilježnici, nije problem u javnim bilježnicima problem je u naknadama u troškovima koje oni naplaćuju i onda da za 25 kuna duga netko mora platiti 1.000 i više kuna kad se uzmu ti troškovi ovrha. To jednostavno nije normalno, ja nemam druge riječi za to. Dakle i te naknade bi se trebale onda usuglasiti sa dugovima. Rekli ste da je smanjeno značajan broj ovršenika, to je točno, ali još uvijek ih je previše, još uvijek je 230.000 ljudi u Hrvatskoj pod ovrhama, a baš me zanima koliki je broj tih koji imaju te male i minimalne dugove gdje su naknade i troškovi ovrha puno veći nego sami izvorni dug. I na tome treba poraditi, mislim da tu treba okončat tu praksu enormnog bogaćenja i javnih bilježnika i određenih odvjetničkih društava. Tu se nije napravilo ništa.
Zahvaljujem. Odgovor ministar Bošnjaković, izvolite.
Pa vi ste jedan od rijetkih koji tvrdi da ćemo imati sporije postupanje. Pa mi smo sad propisali sve obrasce, mi smo propisali digitalizaciju svih sudionika. Dakle, vi danas popunjavate obrasce, stiskate enter i šaljete taj dokument. Dakle, nema papira, nema pošte, nema tih troškova pošte. Ovo što govorite pa smanjili smo troškove, kako da ne. Jedan odvjetnik više neće imati pravo na trošak za sastav prijedloga za ovrhu, koji su vrlo često visoki, zašto, zato što će popunit obrazac. Jučer je on izhađao i naplaćivao da ishađa potvrdu pravomoćnosti odluke, toga više nema jer je to sve u tom sustavu. Limitirali smo naknade za javne bilježnike za predmete do 5.000 kuna i one preko 5.000 kuna. Dakle, radimo i na tome. A što se tiče ovih blokiranih tu je tendencija zapravo daljnjeg pada, tu je tendencija daljeg pada radi one tri Vladine mjere. Nešto je Vlada otpustila, nešto je ovaj deblokirano i nešto je u stečaju potrošača.
Zahvaljujem ministru na odgovoru. Slijedeća replika poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Cijenjeni ministre ja bih vašim riječima i vjerovala da stvarnost nije drugačija, ja sam nedavno trebala promijeniti svoju adresu. U sustavu e-građana to nisam mogla napraviti, riječ je o jednom uredu državne uprave nego sam osobno tamo mogla otići jer mi sustav uopće nije dopuštao da promijenim adresu. Mene zanima, ali to je druga tema, mene zanima vi ste govorili o obrascima, govorili ste o e-poslovanju, jel je platforma gotova. Da li je platforma puštena u testni rad i da li to funkcionira i ako nije kad će biti? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor ministar Bošnjaković.
Mi smo predvidjeli ovim zakonom dakle da zakon stupa na snagu 1. srpnja slijedeće godine. Na jednom dijelu platforme se radi koji je poznat i koji je zadan, međutim ovaj dio koji ovisi o samom konkretnom tekstu zakona provest ćemo vrlo brzo nakon donošenja zakona. Ostale radnje koje je potrebno provest ćemo potpunu edukaciju svih sudionika i mislimo da je to primjereno vrijeme 1.7. Ovdje smo čuli da bi trebali ići na 2, 3 godine, ali bit ćemo brzi i bit ćemo spremni za 1.7.
Zahvaljujem ministru na odgovoru. S ovime smo iscrpili sve rasprave. Zaključujem raspravu. Zahvaljujem još jednom ministru pravosuđa gospodinu Draženu Bošnjakoviću i državnom tajniku gospodinu Josipu Salapiću na obrazloženjima konačnog prijedloga zakona i odgovorima. Glasovat ćemo o ovoj točki kad se za to steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Ovršnog zakona, drugo čitanje, P.Z.E. br. 676. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Na temelju članka 203. Poslovnika Hrvatskog sabora, a zbog većeg broja amandmana podnesenih na tekst Konačnog prijedloga Ovršnog zakona, Vlada RH predlaže da se o ovom zakonskom prijedlogu provede treće čitanje zato sada dajem na glasovanje sljedeći zaključak : „O Konačnom prijedlogu Ovršnog zakona, drugo čitanje, P.Z.E. br. 676 provest će se treće čitanje.“ Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 90 za, 3 suzdržana i 28 protiv donesen zaključak sukladno prijedlogu Vlade RH.
Prelazimo na slijedeću točku dnevnog reda, to je: - Konačni prijedlog Zakona o vatrogastvu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 798. Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava RH i Članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno Članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave temeljem Članka 197. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Pozivam državnog tajnika MUP-a gospodina Žarka Katića da nam da dodatno obrazloženje prijedloga zakona. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedavatelju. Poštovane gospođe zastupnice, poštovana gospodo zastupnici polazna osnova za izradu cjelovitog normativnog okvira kojim će se urediti vatrogasna djelatnost kao djelatnost od interesa za RH utvrđena je Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave koji je donijet prošle godine kojim je propisano da će se posebnim zakonom urediti vatrogasna djelatnost najkasnije 1. siječnja 2020. godine. Istodobno od 1. siječnja 2020. godine naprijed navedenim izmjenama zakona ustrojava se središnji državni ured pod nazivom Hrvatska vatrogasna zajednica za obavljanje upravnih i stručnih poslova koji se odnose na vatrogastvo. Vatrogasna djelatnost od interesa je za RH te ju je potrebno urediti kao cjelovit i učinkovit sustav za građane i gospodarstvo budući da osigurava provedbu mjera zaštite od požara i tehnoloških eksplozija, spašavanja ljudi i imovine kao i pružanje tehničke pomoći u različitim nesrećama i opasnim stanjima. Sve navedeno obvezuje nas da cjeloviti sustav vatrogastva bude operativan od 1. siječnja 2020. godine. Prijedlogom Zakona o vatrogastvu s konačnim prijedlogom zakona žele se stvoriti normativne, organizacijske, tehničke i financijske pretpostavke da Hrvatska vatrogasna zajednica kao središnji državni ured za poslove vatrogastva ima sve potrebne uvjete za nesmetan rad. Stoga, Vlada RH smatra da su se stekli razlozi iz Članka 204. Poslovnika Hrvatskoga sabora da se o Prijedlogu Zakona o vatrogastvu raspravi i donese po hitnom postupku. Tekst zakona je stoga upućen kao konačni prijedlog zakona. U slučaju da zakon kojim se uređuje vatrogastvo ne stupi na snagu 1. siječnja 2020. godine, upitna je prije svega sigurnost ljudi i imovine, a potom i održivost i cjelovitost sustava jer će se dovesti u pitanje vatrogasna djelatnost u organizacijskom, financijskom i provedbenom obliku što može imati izravne posljedice za građane, gospodarstvo, druge dionike kao i za okoliš. Dopustite, poštovane zastupnice i zastupnici da vam samo vrlo kratko iznesem određene brojke koje će vjerujem pokazati krvnu sliku hrvatskoga vatrogastva u ovome trenutku. Dakle, u RH djeluje niz vatrogasnih organizacija od kojih evo ćemo navesti dobrovoljne vatrogasne postrojbe u gospodarstvu 32, dobrovoljna vatrogasna društva 1.757, javne vatrogasne postrojbe profesionalni, dakle to su profesionalni vatrogasci 70, profesionalne vatrogasne postrojbe u gospodarstvu 22, zatim vatrogasne zajednice grada, gradova 63, vatrogasne zajednice područja 28, vatrogasne zajednice 131, vatrogasne zajednice županija i Grada Zagreba 21 i naravno Hrvatska vatrogasna zajednica. Ukupno prema posljednjim podacima djeluje i brani nas 3.645 vatrogasaca, od toga u javnim vatrogasnim postrojbama 2.707 i 938 aktivnih vatrogasaca u dobrovoljnim vatrogasnim društvima, vatrogasnim zajednicama kao što sam rekao općina, gradova i područja. Trenutno je na snazi Zakon o vatrogastvu donijet 1999. godine i koji je stupio i primjenjuje se od 1. siječnja 2000. godine. Primjena tog zakona pokazala je da postoje problemi u pogledu dvojne nadležnosti za vatrogastvo što je bila zapreka za detaljnije normativno reguliranje vatrogasne djelatnosti te za uspostavu jedinstvenog sustava obrazovanja. Nedovoljno konzistentan sustav zapovijedanja odnosno zapovjedni lanac u nekim jedinicama lokalne samouprave rezultirali su problemima prilikom vatrogasnih intervencija. Selektivno financiranje vatrogastva iz državnog proračuna posljedično je pridonijelo neravnomjernom razvoju vatrogasne službe na području RH. Ovim prijedlogom zakona žele se otkloniti određene poteškoće na koje se naišlo u primjeni trenutno važećeg zakona. Kao najvažnije namjerava se otkloniti paralelna nadležnost za vatrogastvo na državnoj razini, uspostaviti konzistentan sustav zapovijedanja, omogućiti jedinicama lokalne samouprave jednaka polazišta za ustrojavanje učinkovite vatrogasne službe. Jednako tako cilj je ujednačiti uvjete za obavljanje vatrogasne djelatnosti, urediti način obavljanja vatrogasne djelatnosti i sudjelovanja u vatrogasnoj intervenciji. Zatim provedbu vatrogasne djelatnosti na državnoj, područnoj i lokalnoj razini te obavljanje vatrogasne djelatnosti vatrogasnih zajednica, profesionalnih vatrogasnih postrojbi i dobrovoljnih vatrogasnih društava. Prijedlogom zakona utvrđuju se prava i obveze tijela državne vlasti, jedinica lokalne i područne samouprave te način donošenja strateških dokumenata od interesa za RH. Odredbe prijedloga zakona među ostalim propisuju ustrojstvo, nadležnost i sjedište Hrvatske vatrogasne zajednice, vatrogasnih zajednica županija, Grada Zagreba, zatim općina, gradova i područja kao nadležnih za sve poslove vatrogastva na određenoj razini i sa pripadajućim javnim ovlastima. Nadalje, se uređuje nadležnost i odgovornost te trajanje mandata predsjednika i vatrogasnih zapovjednika vatrogasnih zajednica, dakle županija, Grada Zagreba, općina, gradova i područja te profesionalnih vatrogasnih postrojbi i dobrovoljnih vatrogasnih društava s točno propisanim nadležnostima, sastavom, načinom izbora, imenovanja i razrješenja, djelokrugom rada, načinom donošenja odluka i odgovornostima članovima i ujedno i javnim ovlastima. Propisuju se i uvjeti za obavljanje poslova vatrogasca, uvjeti za zapošljavanje profesionalnih vatrogasaca i vatrogasaca s posebnim ovlastima i odgovornostima, uvjeti za obavljanje poslova dobrovoljnog i sezonskog vatrogastva, način utvrđivanja tjelesne i duševne sposobnosti profesionalnih i dobrovoljnih vatrogasaca, izradu vatrogasnih iskaznica, računalnu aplikaciju Hrvatske vatrogasne zajednice za evidenciju vatrogasaca, tehnike, opreme, intervencija, regulira se staž osiguranja s povećanim trajanjem, propisuje se organizacija rada zaposlenih vatrogasaca, sudjelovanje dobrovoljnih vatrogasaca koji nisu u radnom odnosu na vatrogasnim intervencijama, prava profesionalnog vatrogasca kod odlaska u invalidsku mirovinu zbog ozljede na radu ili profesionalne bolesti, u starosnu mirovinu ili privremenu starosnu mirovinu, kao i dodatna prava profesionalnog vatrogasca kod kojeg nastupi tjelesno oštećenje, te ostvari pravo na invalidsku mirovinu, zatim prava, po prvi put i prava dobrovoljnog vatrogasca zbog ozljede ili bolesti, dodatna prava članova obitelji dobrovoljnog vatrogasca koji izgubi život na intervenciji da ne bismo imali slučajeve kao što smo ih aktualno imali da suđenja traju godinama, osiguranje dobrovoljnih vatrogasaca prema posebnim propisima, a ujedno se uređuje i prekovremeni rad profesionalnih vatrogasaca i službenika Hrvatske vatrogasne zajednice. Ovim zakonom se i po prvi put uvode određena prava, kao što su pravo na psihološku pomoć vatrogasca koji je sudjelovao u intervenciji i prisustvovao većem traumatskome stresu, zatim pravo na otpremninu i zdravstveno osiguranje dobrovoljnih vatrogasaca. Slijedom ovog što sam iznio, donošenjem ovog zakona uspostavit će se jedna nadležna institucija za vatrogastvo na državnoj razini, držimo da će to omogućiti nesmetani razvoj vatrogasnog sustava u pogledu normativnog uređenja, zatim predlaganja dokumenata državne razine kao što su nacionalna strategija razvoja vatrogastva ili vatrogasni plan RH koji su regulirani čl. 48. Konačnog prijedloga zakona, zatim učinkovitiju obuku i osposobljavanje vatrogasaca, kvalitetniju inspekciju nad vatrogasnim postrojbama, te bolje povlačenje sredstava iz Fondova EU. Uspostavit će se nadalje konzistentniji sustav zapovijedanja na temelju kojeg će se čvršće povezati zapovjedna vertikala i omogućiti i onemogućiti paralelne zapovjedne nadležnosti na lokalnoj razini što će pozitivno utjecati na djelotvornost vatrogasnog sustava prilikom intervencija na izvanrednim događajima kao što su veliki požari otvorenog prostora kojima svjedočimo praktično svakog ljeta, poplave i drugi, druge velike prirodne ili tehnološke nesreće i nezgode gdje sudjeluju vatrogasne snage iz više jedinica lokalne ili područne samouprave. Glavni vatrogasni zapovjednik koji je odgovoran za osposobljenost, organiziranost i opremljenost vatrogasaca preuzet će nadležnost nad vatrogasnom inspekcijom kako je to i u najbolje organiziranim europskim državama. Državna vatrogasna škola bit će čvršće povezana s vatrogasnom organizacijom, te će preuzeti školovanje, obuku i osposobljavanje vatrogasaca kao i u zemljama koje nam mogu u tom pogledu biti uzor, propisat će se jedinstveni sustav obrazovanja profesionalnih i dobrovoljnih vatrogasaca, te vatrogasnih zapovjednika, što će utjecati na strukovni napredak sveukupnoga vatrogastva. Boljim nadzorom uplata premija osiguranja poboljšat će se stupanj zaštite od požara u manjim gradovima i općinama, što je posebice važno za zaštitu od požara otvorenog prostora na priobalju jer će manje sredine kao što su općine ili gradovi, mali gradovi na otocima u Dalmatinskoj zagori, moći organizirat učinkovitiju vatrogasnu službu. Uspostavlja se ovim zakonom i vatrogasna mreža kojom će se urediti financiranje svih vatrogasaca i vatrogasnih organizacija. Vatrogasna mreža regulirana je čl. 116. ovoga prijedloga zakona, nju predlaže glavni vatrogasni zapovjednik Vlade RH, a Vlada RH je, donosi, donosi Uredbu o vatrogasnoj mreži i to u roku od godinu dana od stupanja na snagu ovoga zakona. Sve ovo što sam iznio držimo da će unaprijediti ukupni vatrogasni sustav i omogućiti djelotvorniju provedbu vatrogasne djelatnosti u RH. Evo poštovane zastupnice i zastupnici, to je najkraće o prijedlogu Zakona o vatrogastvu s konačnim prijedlogom zakona, a u slučaju potrebe odgovorit ćemo na vaša pitanja. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem državnom tajniku. Imamo replike, poštovani kolega Stjepan Kovač, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS. Pa znači ja imam konkretno neka pitanja, ovo što ste iznijeli ima dosta netočnosti, žao mi je što vas nisu malo bolje pripremili, prije ste rekli da nas brani 900 dobrovoljnih vatrogasaca, kad pogledate brojku brani nas 21912, to vam je sa stranica Hrvatske vatrogasne zajednice, znači ima 1845 DVD-a, znači to je oko 20 000, a ne 900, možda ste krivo pročitali. Žalosno je da se ovim zakonom gasi znači Hrvatska vatrogasna zajednica koja je utemeljena još 1876.g., da li vi znate, znači po njihovom Statutu, čl. 58., kako se gasi ta zajednica i zašto se ne radi po tom principu, zašto nije održana skupština kad je evo i sam predsjednik ovdje na ovoj strani lijevoj meni strani, znači sjedi, zašto nije sazvao skupštinu i zajedno sa svojim kolegama vatrogascima to riješio i kako to pričamo o obrazovanju da glavni zapovjednik je dovoljno da ima [[Upadica: Zahvaljujem]] kratki stručni studij, a županijski i javne mora imati visoku stručnu spremu.
Zahvaljujem kolega Kovač. Odgovor državni tajnik Katić, izvolite.
Ja sam poštovani g. zastupniče govorio o vatrogascima koji primaju plaće, naravno da imamo 22 000 operativnih dobrovoljnih vatrogasaca koji mogu u svakom trenutku pomoći gasiti požare, a držimo da će ovim prijedlogom zakona oni biti educiraniji, osposobljeniji i imati dovoljno sredstava za opremanje i djelovanje i u najtežim uvjetima. Hrvatska vatrogasna zajednica ne prestaje s radom, dakle ona radi, ona će raditi u drugome obliku i biti će središnje državno tijelo za, ne samo za dobrovoljno vatrogastvo kao do sada nego za sveukupno vatrogastvo u RH. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeća replika, poštovani kolega Damir Mateljan. Izvolite kolega.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Državni tajniče, s obzirom na podatke koje ste iznijeli o broju operativnih, dobrovoljnih vatrogasaca, nije ni čudno što ovaj kompletni zakon derogira dobrovoljno vatrogastvo. I međutim, moje je pitanje usmjereno na sljedeće. Već je dovoljno ponižavajuće što ovako važan zakon dolazi u ovo demotivirajuće vrijeme za raspravu pa se o njemu raspravlja u ove kasne sate. Međutim, mene interesira zbog čega nije poštovana procedura o 30 dana javne rasprave nego je ona ... [[Govornik se ne razumije.]] na 15 dana i zbog čega se zanemarilo preko 600 primjedbi koje su na ovaj zakon uputili i dobrovoljni vatrogasci? Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor državni tajnik Katić.
Prilikom izrade zakona konzultirane su općine i gradovi, socijalni partneri i provedena je široka javna rasprava, razgovaralo se u svim županijama i većim gradovima među vatrogasnim djelatnicima. A što se tiče primjedbi sve su one razmotrene i određeni dio ih je uvažen i uključen u konačni prijedlog zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovani kolega Saša Đujić, izvolite kolega.
Hvala lijepo. G. Katiću nabrajali ste broj vatrogasaca, koliko ima u kojem sastavu, upravo ti vatrogasci dali su najveće primjedbe na ovaj prijedlog zakona. I sada su i moji kolege rekli, zakon od oko 80 stranica 150 stranica primjedbi, uglavnom od vatrogasaca. Ja vam odgovorno mogu reći, jer sam i sam vatrogasac i član dobrovoljnog vatrogasnog društva da vatrogasna zajednica moje županije iz koje ja dolazim Primorsko-goranske županije i koordinacija vatrogasnih zajednica, Istre, Primorsko-goranske i Ličko-senjske županije nije imala prilike razgovarati o ovom zakonu do trenutka javne rasprave, smanjenje za ovih 15 dana. Je kolega Sanader, smijte se, to je točno. Dali su vam hrpu primjedbi ni jedna nije prihvaćena. Drugo niste odgovorili kolegama, po statutu Hrvatske vatrogasne zajednice, ona se može ugasiti jedino tročetvrtinskom odlukom skupštine koja nije sazvana. A u članku 125. zakona stoji: „Hrvatska vatrogasna zajednica prestaje sa radom 1.1.2020. godine i to je jedina istina. I Hrvatska vatrogasna zajednica danas postoji po Zakonu o udrugama a ne po ovome što vi govorite i ne možete reći da funkcionira u nekom drugom obliku. Jer Vladina agencija, odnosno ured nije udruga krovna, hvala lijepo. Hvala potpredsjedniče.
Hvala lijepo. Drago mi je da ste strastveni. Odgovor državni tajnik Katić, izvolite.
Hrvatska vatrogasna zajednica trenutno funkcionira kao udruga građana, to je točno, od 1. siječnja 2020. godine postati će Središnji državni ured pod imenom Hrvatska vatrogasna zajednica koje će obavljati vatrogasnu djelatnost ukupne, i za profesionalne i za dobrovoljne vatrogasce u RH. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovana kolegica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite kolegice.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Katić, mi već godinu dana znamo da treba donijeti ovaj zakon. U ovaj Sabor su prošli niz zakona u prvom i drugom čitanju za koji nama uopće nije jasno zašto idu u prvo i drugo čitanje. A ovaj zakon ste se odlučili u hitnoj proceduri, dobili ste 635 primjedbi i prijedloga i otprilike na više od 90% njih ste rekli ne prihvaćate, niste razmotrili sve ostalo. Dakle s jedne strane imate apsolutno isforsiranu hitnu proceduru i doveli ste se u situaciju da predzadnji tjedan Sabora mi ovo imamo na raspravi, naravno uz sate koje je predsjednik Sabora odlučio. Ali preko odredbe članka 116. vrlo olako prošli. Rekli ste da će vatrogasnu mrežu predložiti glavni vatrogasni zapovjednik i da će ona biti financiranja iz namjenske stope poreza na dohodak i iz sredstva državnog proračuna. O kojim sredstvima govorimo? O kojem iznosu govorimo?
Zahvaljujem. Odgovor državni tajnik Katić, izvolite.
Poštovana gđo. zastupnice već sam odgovorio oko ovih primjedbi, dakle primjedbe su sve razmotrene a jedan dio je usvojen, kod jednog zakona se ne usvoje sve primjedbe. Što se tiče sredstava koja će se osigurati u 2020. godini riječ je oko ... [[Govornik se ne razumije.]] milijuna sredstava ukupno, od toga su sredstva iz državnog proračuna i proračuna jedinica lokalne samouprave. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi tajniče, Prijedlog zakona o vatrogastvu sa Konačnim prijedlogom zakona smatram trebao bi ići u drugo čitanje jer 700 prigovora na ovaj prijedlog zakona govori sve o ovome zakonu da ne treba na ovaj način donositi ovu proceduru. Ali naravno, vidimo da Hrvatska vatrogasna zajednica dobiva novu ulogu, na ulogu da li je to, da li će to biti zakon, da li će se ugraditi zakonito ali je činjenica da je možemo nazvati po predsjedniku vatrogasne zajednice i našem kolegi Anti Sanaderu pa bi ja ovo nazvao lex Ante Sanader. Jer jednostavno je skrojeno točno po njegovim mjerilima. Naravno da se protivimo da ide u jednome čitanju, 700 prigovora je previše, jednostavno dajmo, dozvolimo i drugo čitanje, dozvolite još i javnu raspravu. Vidimo da su tu brojne vatrogasne zajednice, društva, da su se uključili svojim prigovorima. Tražim od vas da povučete, tj. da ide ovaj zakon u drugo čitanje ako ga ne želite povući. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na sljedeću repliku poštovani kolega Marko Vešligaj. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo reći ću da u ovom zakonu što u formalnim, što u nekakvim neformalnim kontaktima slušam već jedno godinu dana. I onda bih očekivali barem poštivanje jedne zakonske procedure oko javne rasprave očekivali bi zakon koji će ići u normalnoj proceduri, u dva čitanja da ovako jednu kompleksnu materiju zajednički raspravimo i da vidimo kako je možemo poboljšati. No ovdje imamo situaciju da se radi apsolutno sve suprotno. I zapravo i sa tim jednim odnosom, pa i sa ovim sad evo, raspravljamo u kasnim večernjim satima, pokazujemo jedan nažalost odnos prema vatrogascima. Poštovani državni tajniče, nije točno da ste proveli jednu raspravu sa jedinicama lokalne samouprave, posebno reći ću sa gradovima, nedavno smo imali skupštinu Udruge gradova, gradonačelnici iz svih opcija, čak većina njih iz HDZ-a je izrazito protiv ovakvoga prijedloga zakona jer ste apsolutno sve financiranje sveli na jedinice lokalne samouprave. I molim još jedanput odgovorite zbog čega nije održana skupština Hrvatske vatrogasne zajednice, isto su vam postavili pitanje moje kolege. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na sljedeću repliku, poštovani kolega Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Samo imam jedno pitanje ... [[Govornik se ne razumije.]] određenih kvalifikacija. Naime, članak 51 kaže da osoba koja se prima na radno mjesto profesionalnog vatrogasca mora imati sljedeće uvjete pa kaže stečenu kvalifikaciju na razinama 4.1 ili 4.2 to je srednja škola trogodišnja ili četverogodišnja ili stečenu kvalifikaciju vatrogasnog smjera. Sad, u prijašnjem zakonu je stajalo da mora imati srednju školu vatrogasnu, ako ne to onda u roku od 2 godine od prijema da završi prekvalifikaciju. A ovdje piše stečena kvalifikacija, ne znam da li to podrazumijeva vatrogasna srednja škola ili osnovna plus neka kvalifikacija i onda kod uvjeta za zapošljavanje glavnog vatrogasnog zapovjednika govorimo o preddiplomskom, diplomskom, sveučilišnom, stručnom i tako dalje i 10 godina iskustva ili prediplomskom stručnom studiju, odnosno kratki stručni studij. Ja ne znam što to znači tri godine a zašto ne i prediplomski sveučilišni studij.
Zahvaljujem kolega Čuraj. Prelazimo na sljedeću repliku, poštovana kolegica Branka Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa poštovani državni tajniče u svom izlaganju ste rekli između ostalog da ovaj zakon će regulirati i financiranje u vatrogastvu i zaista postoje članci koji se odnose na financiranje i stoji da sredstva za financiranje vatrogastva dužni su osigurati gradovi i općine u svojim proračunima ovisno o veličini, znači 2, 3 5% i slično. Sve preostalo će se financirati iz državnog proračuna. I nadalje, kada su u pitanju kaznene odredbe onda kaznom od 2 do 10 tisuća kuna kažnjavate općinskog načelnika, gradonačelnika ili gradonačelnika grada Zagreba ako nisu osigurana ta sredstva a znamo da proračune donose gradska odnosno općinska vijeća pa mislim da je nepošteno da kažnjavamo gradonačelnika ili načelnika za nešto za šta su odgovorna vijeća.
Zahvaljujem. Želi li možda izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram … ... [[Upadica se ne čuje.]] Ne, kolega Grmoja, nemamo evidentirano. ... [[Upadica se ne čuje.]] Imali ste. Ajde, vjerujem vam na riječ. Izvolite kolega Grmoja.
Pa mene je zanimalo, znači ovaj zakon vidimo da se to donosi nekako i u ove kasne sate i u hitnom čitanju, kolega Bulj govori o tome da iza toga stoji Ante Sanader, čujemo kolege gradonačelnike i načelnike koji kažu da su nezadovoljni i HDZ-ovi gradonačelnici i načelnici. Znači postoji određeno nezadovoljstvo sa ovim prijedlogom zakona. Mene zanima kakav je status dobrovoljnih vatrogasnih društava prema ovom zakonu? To je naša tradicija. Moj djed je bio član dobrovoljnog vatrogasnog društva. To je tradicija vatrogastva u Hrvatskoj zapravo iz toga je sve izniklo. I zapravo ljudi koji su se najviše istaknuli, koji su dali i svoje živote i imamo slučaj znači koji je najpoznatiji u hrvatskoj javnosti gdje se također radi o dobrovoljnom vatrogastvu. Mene zanima kakav je njihov status prema ovom zakonu.
Zahvaljujem. Odgovor državni tajnik, izvolite.
Hvala vam lijepa. Poštovani g. zastupniče. Dakle suštinski u zakonu položaj dobrovoljnih vatrogasnih društava, dakle njihovo osnivanje, djelovanje se ne mijenja, međutim položaj dobrovoljnih vatrogasaca se poboljšava, unapređuje, dakle u pogledu njihovog osposobljavanja, provjere zdravstvene sposobnosti, opremljenosti. U slučaju stradavanja, dakle imaju pravo na zdravstveno osiguranje, imaju pravo kao što sam rekao na psihološku pomoć, obitelj ima pravo na naknadu i na pomoć u slučaju stradavanja. Dakle ukupno njihov položaj se kao osoba koje sudjeluju u vrlo rizičnim intervencijama se poboljšava i time ih se osnažuje i na neki način im se čini spremnijim za djelovanje u teškim situacijama. Hvala.
Zahvaljujem. Žele li možda izvjestitelji odbora uzreti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite kolega.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, evo pred nama je, na brzinu, Prijedlog zakona o vatrogastvu, znači sa konačnim prijedlogom. I iznenadilo me kada sam vidio koliko ima prigovora, znači 700 prigovora i to uglavnom vatrogasnih društava, vatrogasnih zajednica, županijskih zajednica, općinskih zajednica, znači gradskih društava, što govori da ovaj zakon nije došao pripremljen, da je ovaj zakon znači konstruiran u inkubatoru interesa, u inkubatoru kontrole centralizacije moći vatrogastva u RH koje će očito nanijeti štete. Zato ja sam još jednom rekao da zbog svih ovih koje su moji kolege rekli u replikama, svih ovih problema da bi bilo dobro da se ovaj zakon ili povuče ili da se da u 2 čitanja. Jer ovaj zakon zaista ovako u ovo vrijeme provući na kraju ove sjednice, u ovo vrijeme je stvarno ispod svake razine i dostojanstva vatrogastva u RH, počev od dobrovoljnog vatrogastva od moga Sinja gdje je 907. gdje su moji članovi čak obitelji sudjelovali u osnivanju tog vatrogastva prije 112 godina, do profesionalnih vatrogasaca, javno vatrogasnih postrojbi i drugih vatrogasaca koji su u drugim postrojbama. Smatram da ova zakon je evo i Hrvatska vatrogasna zajednica prelazi iz udruge u državnu u središnji državni ured u nekakvo tijelo, a koliko imam informaciju da 3/4 udruge zajednice članova moralo bi biti protiv, znači protiv. Mi nemamo ovdje niti jedan dokaz da je to uopće napravljeno, da li je provedena skupština udruge hrvatske zajednice za, Hrvatske vatrogasne zajednice i smatram da bi tribalo o tome razmišljati i da ne bi tribalo znači vatrogastvo dovoditi uvijek u političke svrhe. I to je najgore za vatrogastvo jer vatrogasci ne zaslužuju, vatrogasci ne zaslužuju isto kao što vatrogasci u Vrgorcu, iz Vodica evo Frane Lucić je vatrogasac koji je preživio morao je godinama i godinama boriti se za svoje pravo što su loše poruke bile za vatrogastvo. Vidimo ovdje da zapovjedni lanac, kažu glavni vatrogasni zapovjednik može imati višu, a županijski vatrogasni zapovjednik treba imati visoku stručnu spremu, možete li obrazložiti zbog čega to? Čitajući ove zakone vrlo bitno je financiranje, naravno mi govorimo ovde o financiranju i institucionalnom ovoj centralizaciji. Financiranje je dosta decentralizirano, to će plaćati lokalne samouprave, a dok će, lokalne naravno samouprave, a dok će se centralizirati sve prema tzv. novoj Hrvatskoj vatrogasnoj zajednici koja će biti središnje tijelo. Ovo je jedna zbrka, jer jednostavno ovolki prigovori od vatrogasaca, ljudi koji su u vatrogastvu, od sindikata državnih i lokalnih službenika, veliki je broj znači prigovora i sami ste svjedoci, čini mi se nešto manje od 700 prigovora, 600 i nešto. Smatram da je kratak ovo bio rok da iđe u jedno čitanje pa bi još jednom ja evo kazao da treba ići u ovaj u drugo čitanje. I to bi bilo minimalno pristojno da saslušate sve ove stvari koje će vam zastupnici reć jer jednostavno donit ćemo loš zakon i to nije dobro. Što se tiče dobrovoljnog vatrogastva, ja mislim da ovo dobrovoljno vatrogastvo, ovde vidim i u ovim komentarima, vidim i u pričama, dobrovolji vatrogasci je znači nukleus vatrogastva RH. Dobrovoljno vatrogastvo triba gajiti i njegovati iz njega proizlaze kvalitetni vatrogasci i smatram da i zbog toga je još jedan, još jedan ovaj razlog da se ovo donese u dva čitanja. Da se ovo donese u dva čitanja to ću ponavljati ovo cijelo vrijeme jer lex Sanader ovaj zakon je inače lex Sanader Ante jer on gasi samoinicijativno ovu udrugu kao predsjednik. Donio je odluku bez skupštine i tijela, bez poštivanja zakona o udrugama gdje tribaju 3/4 članova udruge biti protiv gašenja, znači za gašenje ili protiv, međutim ja tu odluku ovdje ne vidim. Ja tu odluku ovdje ne vidim, znam da želi se centralizirati moć u vatrogastvu, ali to nije dobro na prečac raditi. I onda triba o ovome raspravljati da triba ići ovo u drugo čitanje. Ja mislim da ste svi vidli vi kolege iz HDZ-a koliko ovdje ima prigovora, pogledajte vi šta je ovo. Znači, vatrogasne zajednice, društva dobrovoljna, pojedinci vatrogasci, sindikati, jedinice lokalne samouprave, brojni, brojni komentari i naravno da staramo novo tijelo vatrogasnu zajednicu koja je u biti ovaj središnji ured, a gasimo udrugu a nemamo odluku o gašenju udruge. Da li je provedena odluka o gašenju udruge, da li nije? Zato bi bilo dobro da se u među, između ova dva čitanja, ja vas molim da, jer jednostavno nemamo ni uvjete zakonske, da predsjednik Ante Sanader sazove Hrvatsku vatrogasnu zajednicu i da donese tu odluku kojom je ugašena Hrvatska vatrogasna zajednica u obliku udruge. Znači mi sada raspravljamo o jednome tijelu koje nije ugašeno da će prić u drugo, a članovi se ne mogu po statutu mora 3/4 glasati protiv. Ja mislim da bi bilo dobro, evo i kolege iz oporbe su suglasne, a vjerujem da su i vaše kolege iz HDZ-a suglasne da ovo iđe u drugo čitanje jer nema niti jedan razlog da ovo ne prođe drugo čitanje, da se spremimo, da saslušate ove komentare pa da još jednom pogledate ovo sve skupa, da čujete krik i zastupnika i onih koji su čak i dobrovoljni vatrogasci. Ja sam dok sam bio profesionalni vojnik bio i vatrogasac i u raznim namjenskim organiziranim snagama tako da znam kako to sve funkcionira, znam da sustav triba urediti, tko što kad gdje i kako. Sve to triba urediti. Sustav funkcioniranja zapovjedno je ali ne smije se nešto napraviti na prečac, na štetu vatrogastva RH, pogotovo dobrovoljnoga vatrogastva. Dobrovoljno vatrogastvo je tradicija i nukleus. Evo ja govorim o mome Sinju, evo 907. 1907. godine osnovano dobrovoljno vatrogasno društvo. Tako u drugim krajevima, drugim gradovima, oni su simbol, oni su ikona toga područja. Naravno da su profesionalne postrojbe također vrlo značajne i bitne i to su dodatna snaga. Žao mi je što to nije recipročno napravljeno prema županijama, pa recimo najveća županija Splitsko-dalmatinska ima najmanje izdvajanje sredstava za javnu vatrogasnu postrojbu. Dok recimo ja mislim da 3 puta, 2 puta više imala Istarska županija. To su opet političke okolnosti u kojima se nalazi koja vlada pa onda se otvara na taj način i ovaj javno vatrogasne postrojbe znači ja mislim da je, tražim od vas da povučete u ime Kluba MOST-a tj. ili da povučete ovaj zakon ili zbog korektnosti i brojnih prigovora sudionika koji su dali u javnoj raspravi koji sam čuo da je bila skraćena na 15 dana inače trebala bi biti bar 30 dana, da imamo 700 prigovora ljudi koji žive i rade u vatrogastvu od zajednica, društava, udruga koji se bave s time, lokalnih samouprava, sindikata da, i zastupnika koji su davali određene prigovore da ovo iđe u drugo čitanje, nikome neće pasti kruna s glave, a ne u ove sate prid kraj zasjedanja, znači sad pred kraj zasjedanja ove sjednice tj. ovoga sjednice da tako, da se provlači ovaj Zakon o vatrogastvu. Želio bi da mi odgovorite oćete li povući, oćete li ovaj zakon dati u drugo čitanje ili nećete? Evo ja bi želio da ovaj zakon, tražim od vas da ovaj zakon ide, zahtijevam, ide u drugo čitanje ili ga povucite, pripremite, pročitajte prigovore, saslušajte zastupnike, evo molio bi vas da odgovorimo, evo čisto da znamo kako se ponašat. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na slijedeću raspravu, u ime Kluba zastupnika GLAS-a poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš, izvolite kolegice.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, uvaženi g. Katiću sa suradnicom, kolegice i kolege, pred kraj radnog dana u HS iako će to još malo trajati imamo prijedlog Zakona o vatrogascu, vatrogastvu, prvo i drugo čitanje ili hitna procedura. Vrlo rijetko imali smo zakone o prvom i drugom čitanju, ono što smo imali su bili vezani eventualno uz EU Direktive i vrlo, vrlo rijetko su dolazili zakoni i mi smo to cijenili, cijenili smo da smo imali mogućnost u prvom i drugom čitanju iako je bio jedan vrlo, vrlo zanimljiv zakon iz oblasti poljoprivrede gdje smo ovaj ukidali jedno od organizacijskih oblika imali drugi, pa smo to imali u dva čitanja i taman kad smo završili ta dva čitanja onda je bila odluka Vlade da se to sve zajedno ukida, pa smo onda to ukidali. Bila je cijela godina pred nama, moglo je proći prvo čitanje u prvoj polovici godine, drugo u drugoj, ono što kolega Katić kaže, kaže pa nema nijedan zakon gdje se sve primjedbe prihvate. Ali vi pogledajte, od 635 primjedbi, skoro sve su odbijene, uopće se niste ni razmatrali, niste se ni potrudili. Mi u Klubu GLAS-a raspravljamo o zakonima na način da uvijek gledamo što je smisao i što je cilj. Ako razumijemo smisao i cilj onda nekako nađemo i opravdanje iako su neke druge stvari nisu u redu ovaj onda tu moram priznati da nekako i nalazimo opravdanje. Ali što je smisao i cilj ovog zakona? Ajdemo o nekakvim stvarima, klimatske promjene su činjenica, toj činjenici se suprotstavlja valjda g. Trump i više niko, apsolutno ne trebate biti stručnjak za to da to utvrdite. Činjenica je da će biti požara, nažalost više nego što je bilo, da imamo poplava, da će se, da će biti i klizišta, to je treći vid koji je pogotovo za ovaj naš kraj koji ne možete detektirati odnosno apsolutno imate neke signale koji su mali, manji i da tu sudjeluju vatrogasci. Imamo zapravo povijest vatrogastva koji na ovim našim područjima bio djelomično dobrovoljni, djelomično je bilo profesionalni i ti vatrogasci su zapravo dobro radili svoj posao. Ali očito kod nas u RH, nas užasno nervira kad nešto funkcionira, jer ako nešto funkcionira nas to nervira i ajdemo mi sad, uvijek počinjemo s nama otpočetka. Na jednoj televiziji vam ide jedna serija navečer, ja ju gledam zato što moja rođakinja glumi, pa gledam iz tog razloga i ta serija se dešava u Lici, sada uopće onaj koji gleda znat će i sve se dešava tamo oko tih vatrogasaca koji malo idu gasit, pa malo ne, pa sad je, sad je nekakav poslovni prostor u najmu, pa sad je pitanje kako će na skupštini glasat, neće glasat. Ja imam osjećaj da između ovog zakona kojeg mi tu imamo i te serije nema baš bitne razlike. Zanima me, zašto smo odlučili nešto što funkcionira pretvoriti u nekakav drugi oblik, šta je tu motiv? Tu u jednom dijelu kad idete u ono obrazloženje, to je uvijek zgodan dio zakona onda u tom obrazloženju nalazite neke, neke razloge, pa onda da vidimo uopće koji je taj motiv i onda kaže recimo vatrogasno zapovjedništvo Hrvatske vatrogasne zajednice bit će izvršno operativno tijelo, imati stalni i povremeni sastav i sad se kaže što je stalni, što je povremeni i tu završavamo odredbu čl. 8. i ne kažemo što će dalje biti, onda tu u jednom obrazloženju kažemo decentralizacija, a onda iz svega drugog vidite zapravo da je cijeli zakon složen na jednu, ja neću reći, možda ću upotrijebiti grubu riječ, ali nijedan novi nekakav paravojni sustav sa jasnom centralizacijom koji je usko vezan na državni proračun. U državnom proračunu imate za ovu godinu 231 milijun kuna i ja kad sam vas pitala koliko će trebati milijuna kuna da bi se vatrogasna mreža osnovala, mislim da sam čula nekakvih 800, neku drugu brojku, pa me zanima kak će to od 231 doć do 800? Što hoću reći? Ako imate nešto što funkcionira, koji su motivi i razlozi da idemo raditi novi sustav? Možda je ovo gdje kaže da će svi, sve jedinice lokalne samouprave koji nemaju osnovane profesionalne vatrogasne postrojbe to morati napraviti, da će pri tom ovaj, da će se financiranje temeljiti na državnom proračunu. S jedne strane se nekako zalažemo s decentralizacijom, ali s druge strane sve tjeramo da dođu na državne jasle i da se tu pomole i da o tome ovisi Jednako tako zgodne su vam kada pročitate taj zakon, a imate nekad manu da imate saborske zastupnike koji i čitaju, pa je zgodno ovo obveze prava i obveze vatrogasaca pa imate sada političko djelovanje vatrogasaca članak 65. koji kaže da vatrogasac ne smije politički djelovati u vatrogasnoj postrojbi i ne smiju u službenoj odori prisustvovati stranačkim i drugim političkim skupovima, pa onda što on treba raditi, pa je tu kako i kada smije štrajkat, ne smije štrajkat i sve ostalo. Dakle da imam dva argumenta koja bi jasno rekli ljudi moji ovo što imamo ne funkcionira, ne funkcionira nakon sto i nešto godina to nije dobro, mi sada idemo u nešto novo, ali će to nešto novo biti drugačije. Ja nisam sklona upotrebljavati teške riječi jer mislim da to zapravo više govori o onom koji govori neko onom ko govori, mi imamo državu čije gospodarstvo funkcionira na turizmu, imamo nešto malo nekakvih poduzetništva, ali je pitanje što to imamo, ima nas 4 milijuna, imamo jako puno zaposlenih u javnoj upravi i to sami imamo priliku vidjeti i po svemu sudeći kada vidite kako je posložen ovaj zakon, imat ćemo još jedno tijelo koje će biti vezano isključivo na državu odnosno bit će vezano na državni proračun gdje će se pojedini ljudi zapošljavati i gdje će ti pojedini ljudi raditi, tako da oni koji se nisu do sada zaposlili u javnim upravama, koji se nisu zaposlili u pojedinim općinama i županijama moći će se sada zapošljavati. Dal je to smisao? Da li to želimo? Da li želimo imati takvo vatrogastvo? Jednako tako mi smo se već naučili da po terminu koji zakon dobije otrpilike znamo kakav je problem. Obično kada uspijete iz oporbe neki zakon dobiti na plenarnu sjednicu onda je to u ovom terminu ili kada vladajući imaju neke zakone o kojim baš ne vole da se previše priča onda jednako tako dobivamo to u ovom terminu. Ovdje se apsolutno vidi način na koji ta piramida funkcionira. Ono što smo upozoravali kada je bila i ona rasprava krajem prošle godine da ste zapravo da je cijeli zakon i da je cijela organizacija ide na način da smo Državnu upravu za zaštitu i spašavanje pretvorili odnosno sve je preuzela Hrvatska vatrogasna zajednica koja je osnovana, da tu imamo ja bih zaista rekla imamo vojsku, imamo policiju, imamo sada vatrogasce koje ćemo sada profesionalizirati u smislu djelovanja i u smislu klimatskih promjena, dobro da ih imamo, ali još uvijek i to ću treći put ponoviti, ne znam koliko puta ću to ponavljati. Imamo nešto što funkcionira, ako imamo nešto s čim smo zadovoljni, dajte onda malo pomognite da to funkcionira bolje, ali nemojte se odreći i reći to sve zajedno ne valja krenemo iz početka. Vratit ću se i na ove primjedbe koje su bile, pa te primjedbe kada vidite da su to bili primjedbe vatrogasaca koje kažu mi smo vatrogasci iz te i te županije, organiziran na ovaj i onaj način dajte i primjedbe su bile ok, nejasno napisano, pojasnite, vežite, što to znači, od kud sredstva, kako osiguravamo sredstva, od kud školovanje, kako školovanje. Nažalost kao što je gospodin Katić rekao tu smo se malo šalili i baš nas briga nego ćemo funkcionirati na jedan drugi način i kada uzmete ovu odredbu članka 116. to sam i na Odboru za zakonodavstvo kojeg sam član pitala i ovdje pitam, točno kaže mrežu i sve izrađuje i predlaže glavni vatrogasni zapovjednik, a zapovjednika financiramo iz državnog proračuna, sredstva će biti iz stope poreza na dohodak i ostalo, definirat će se sve uredbom i sve ona decentralizacija za koju ćemo se mi deklarativno zalagati. Decentralizacije koje su bile su dobre zaista jer su bili DVD-ovi na razini pojedinih općina i gradova, sve ovo će pasti u vodu jel ćemo imati jasnu zapovjednu piramidu i u toj jasnoj zapovjednoj piramidi ćemo funkcionirati na dalje. Stoga, sada je možete odraditi na ovaj ili onaj način. Vi ste ovo sve zajedno mogli odraditi kroz zakon od dva čitanja, mi bi na prvom čitanju ukazivali i nekako bi nam ostala nada, ajde do drugog čitanja će se to još malo poboljšati i sve zajedno, došli bi u drugom čitanju i rekli formalno da ste nešto poboljšali, a ovdje niste imali niti volje, niti želje, niti energije da uopće raspravljate, idete po hitnom postupku, oni će ispričati svoje, a vi ćete napraviti svoje. Ono što ste jasno rekli, a jasno ste rekli da ćete imati neka vrlo zanimljiva tijela, da ćete imati stalne i povremene sastave, da ćete imati savjetodavna tijela, da ćete imati strukovna tijela, što ste zapravo napravili s ovim svim zajedno? Stvorili ste jednu čvrstu organizaciju, mjesto na kojem ćete moći zaposliti pojedine ljude koji će tu biti zaposleni, a ključno pitanje da li ćemo ono što vatrogasci do sada meni se čini dobro rade, da li će raditi bolje? Neće, radit će isto kao što je samo će nas to više koštati. I ono što smo nešto imali dobro ćemo vrlo jednostavno jednim potezom pera, odnosno ovdje neće biti potez pera nego će biti glasanje u petak za desetak dana, sve to što smo godinama stvarali i imali ćete se vrlo jednostavno odreći jer odlučili ste napraviti nešto bolje i onda će to biti tema tamo za nekakvih desetak godina kada dođe, neću reći od kud do kud i kada se zaključi da nešto ne funkcionira onda ćemo se petljati, prtljati i vraćati na staro, ali zašto, osim da se neki ljudi zaposle ja ne vidim razloga. Hvala lijepo. Naravno mi u klubu GLAS-a ovo nećemo podržati i dat ćemo prijedlog da ovaj zakon ide u drugo čitanje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. U ime Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i RI-a poštovani kolega Tulio Demetlika. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Nakon ovih svih uvodnih, ja ću reći rasprava od klubova sa strane prije svega opozicijskih, možda će vas iznenaditi moj stav, tj. koji ću iznijeti u ime kluba IDS-a jer mi smo stava da bi podržali ovaj zakon iz razloga što svaki zakon koji unapređuje i poboljšava postojeći, znači zakon koji će u ovom slučaju omogućiti i veću operativnost i veću efikasnost u obavljanju vatrogasne djelatnosti a u cilju zaštite od požara, osiguranju sigurnosti građana kao i planiranje nadzora te prevenciju od požara. Mi ćemo taj zakon i podržati iz razloga što su napomenuti da mi u Istri, u Istarskoj županiji imamo već godinama učinkoviti sustav vatrogastva koji je prije svega rezultat uspješne suradnje gradova, općina i županija. I zato ću reći da u Istarskoj županiji će vatrogastvo funkcionirati kao što je i do sada funkcioniralo sa starim zakonom i isto tako će funkcionirati i ubuduće sa novim zakonom upravo jer postoji, ja ću reći ta visoka svijest o kojoj vode računa gradonačelnici, načelnici i župan upravo oko same organizacije vatrogastva i prije svega poštivajući zakonske propise u RH. Ovo što se predlaže sa novim zakonom proizlazi upravo iz nedovoljne, ja ću reći suradnje ili nepoštivanja postojećih određenih propisa. I ministarstvo, barem smo mi to tako shvatili pokušava upravo kroz uvođenjem mreže i kroz ovu vertikalnu zapovjednu liniju uspostaviti ja ću reći više reda jer vatrogastvo je sigurno osnovna snaga sustava civilne zaštite. I danas je puno više od samog gašenja požara. Naime, rješava se veliki broj događaja koji ugrožavaju ljude i imovinu od tehničkih kao i prometnih nesreća i drugih inih nesreća do raznih elementarnih nepogoda kojih nažalost danas je sve više. U proteklih 20 godina problem u vatrogastvu koji se je osjećao i na razinama, gradovima i općinama bio je dualizam na državnoj razini. Vatrogasci su udruženi u Hrvatsku vatrogasnu zajednicu koja je udruga a djelatnost vatrogastva na čelu sa glavnim vatrogasnim zapovjednikom RH je smještena u državnom tijelu. To je predstavljalo glavni problem jer se u 20 godina nije uspjelo donijeti većinu podzakonskih akata a koji su bili potrebni djelovanju vatrogastva na razinama županije, gradova i općina. Ovim zakonom to se napokon raspravlja te se na svim razinama u općinama, gradovima i županijama preko javnih vatrogasnih postrojbi osigurava djelotvornije i operativnije funkcioniranje vatrogastva u RH. Pozdravljamo to što će vatrogasne organizacije imati utjecaj i na djelovanje Središnjeg državnog ureda kroz predviđena tijela jer upravo vatrogasne organizacije najbolje poznaju stanje na terenu kao i probleme s kojima se vatrogasci susreću. Smatramo da je pozitivno što se ovim zakonom definiraju odgovorne osobe na svim razinama vatrogasnog sustava od države, od državne preko županijske do lokalne razine u slučaju potrebe intervencija kao i preventivnih mjera zaštite od požara, pružanju tehničkih pomoći u ekološkim i drugim nesrećama kao i drugim opasnim situacijama. Prisjetimo se da zakonom iz 1999. godine koji je svojedobno predstavljao jedan pomak ka decentralizaciji sustava nije pratila adekvatna podrška države u tom početnom periodu jer su gradovima i općinama te županijama dodijeljene nove ovlasti i obveze a stanje vatrogastva koje smo preuzeli i koje smo zatekli tada je bilo poražavajuće, stara vozila, dotrajala oprema, loša organizacija. I upravo sada možemo reći da se ponajprije zbog napora, naglašavam pojedinih jedinica lokalnih samouprava kao i županija stanje u vatrogastvu ipak popravlja. E sada oni koji to nisu učinili ministarstvo novim zakonom pokušava ih na neki način prisiliti i ono što ne podržavamo je upravo što je kolegica spomenula da se iz državnog proračuna pokrivaju troškovi formiranja novih javnih vatrogasnih postrojbi za one koji nisu to formirali, za nove DVD-e i mislimo da upravo to je nekorektno i nepošteno prema onima koji su uredno ovih 20 godina odvajali i osnovali formirali vatrogastvo na najvišem mogućem nivou. Još jedna stvar koja je pozitivna a gdje će se osigurati vatrogascima minimalni standard je da država definira minimalne koeficijente a jedinicama lokalne samouprave omogućava da kroz osnovicu na neki način dodatno stimuliraju i povećaju standard vatrogascima. Znači radi se o jednoj opasnoj djelatnosti u kojoj ti ljudi vrlo često riskiraju svoje zdravlje i život stoga je je bilo nužno definirati taj minimum njihovih prava. Zakon tu ostavlja tu određenu fleksibilnost da putem kolektivnog pregovaranja kao i kolektivnog ugovora vatrogasci ostvare i veća materijalna prava jer moramo biti svjesni da postoje različiti uvjeti u kojima vatrogasci djeluju. S obzirom na to da se vatrogasci priobalja i kontinenta ne nalaze na istom geografskom području te se stoga susreću sa različitim nepogodama. Dobro je što je predlagatelj uvažio sugestije sa lokalne razine pa je stoga čl. 110. omogućeno predstavničkim tijelima lokalnih jedinica da mogu za financiranje redovite djelatnosti javnih vatrogasnih postrojbi i dobrovoljnih vatrogasnih društva, donijeti odluku o uvođenju ili povećanju komunalne naknade glede financiranje vatrogastva. Nadam se da je to usuglašeno i sa Ministarstvom gospodarstva i da možemo očekivati izmjene Zakona o komunalnom gospodarstvu koje će ići u smjeru kako ne bi ta dva zakona bili u koliziji. Riječ je o kvalitetnom prijedlogu jer bi u suprotnom teret bio prebačen na opće porezne prihode gradova i općina koje Vlada ionako kontinuirano smanjuje čime bi se dovelo u opasnost s jedne strane funkcioniranje javno vatrogasnih postrojbi a s druge strane financiranje vrtića, socijalnih potreba građana, osnovnog školstva i kulture. No tu postoji jedan problem da upravo proračuni gdje se osiguravaju ta sredstva donose gradska i općinska vijeća a prekršajnim odredbama ste predvidjeli da u slučaju nedonošenja i neprihvaćanja i osiguravanja financijskih sredstava, da se kažnjava gradonačelnik. Mislim da treba razmisliti i to ispraviti. I na kraju, ja ću izrazit ipak zadovoljstvo što će ovaj predloženi zakon unaprijediti sustav vatrogastva u Hrvatskoj jer je to svakako bilo dobro no kako bi zaokružili cjelinu, očekujemo isto tako da će se u Saboru uputiti novi prijedlog, prijedlog novog Zakona o sustavu civilne zaštite. Podsjećam da su prema ustavnim odredbama protupožarni sustav i civilna zaštita u ingerenciji lokalne samouprave i stoga očekujemo da se u novom Zakonu o sustavu civilne zaštite te odredbe Ustava poštuju i da se dosljedno provede decentralizacija sustava civilne zaštite. I na kraju još jedanput ću ponoviti da kod nas u Istarskoj županiji vatrogastvo funkcionira i danas po postojećem zakonu i da sigurno će funkcionirati u buduće sa novim zakonom. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika HNS-a poštovani kolega Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Ja ću probat bit što kraći, što koncizniji. Naime, mislim da cilj mora svima nama biti jednak a to je efikasni i ekonomični sustav koji ima zadatak da se poveća sigurnost naših građana, svih onih koji obitavaju na našem području jer mi znamo zapravo da je vatrogastvo danas u Hrvatskoj jedna od najorganiziranijih dobrovoljnih udruga odnosno djelatnosti koje oni obavljaju pogotovo kada govorimo o DVD-u i način i vatrogasne zajednice i načinu tog djelovanja. Dakle nema masovnijeg, organiziranijeg i ajmo reći pa čak bi rekao, možda boljeg udruženja u takvim razmjerima na razini Hrvatske. To sve a ovdje što se predlaže i osnivanje vatrogasne mreže i određenu uvjeti, način i ustrojstva funkcioniranja novog središnjeg državnoga ureda odnosno Hrvatske vatrogasne zajednice, mora imati to za cilj. Ja ću samo kratko se osvrnuti na amandman jedan u ime kluba, jedan u moje ime koji ću predati, naime amandman je zapravo na čl. 110. koji govori o financiranju sustava vatrogastva. Naime, stavcima 8. i 9. predviđeno je kaže da predstavničko tijelo općine, grada i grad Zagreba može za financiranje redovne djelatnosti javnih i dobrovoljnih društava donijeti odluku o uvođenju ili povećanju komunalne naknade glede financiranja vatrogastva. I onda kaže visina komunalne naknade potrebno je uskladiti sa zahtjevom itd., naime, amandman ide da se brišu ti stavci iz jednog jedinog i jasno razloga, upravo zato što se navedeni stavci zapravo osim što se to ne može raditi, navedeni stavci su u suprotnosti sa odredbama iz čl. 91. stavka 2. Zakona o komunalnom gospodarstvu jer u tom članku kaže se, navodi da komunalna naknada prihod proračuna jedinica lokalne samouprave koji se koristi za financiranje, održavanje i građenje komunalne infrastrukture a može se na temelju odluke predstavničkog tijela jedinice lokalne samouprave koristiti i za financiranje, građenje i održavanje objekta predškolskog, školskog, zdravstvenog, socijalnog sadržaja, javnih građevina sportske i kulturne namjene te poboljšanje energetske učinkovitosti zgrada u vlasništvu jedinice lokalne samouprave ako se time ne dovodi u pitanje mogućnost održavanja i građenja komunalne infrastrukture. To je osnovni namjenski prihod, komunalna naknada, održavanje i građenje komunalne infrastrukture plus ovi izuzeci, u tim izuzecima u zakonu nigdje se ne spominje vatrogastvo a s obzirom, znači vrlo je jasno što se može i što se ne smije, tako smatramo da Zakon o vatrogastvu ne samo da ne može nego ni smije zapravo ulaziti u materiju koja je u nadležnosti Zakona o komunalnom gospodarstvu koji je kao lex specialis. Znači mi imamo u koliziji bi imali dva zakona pogotovo neki koji je lex specialis dakle to amandmanom predlažemo da se brišu te odredbe naime imajući odmah u slijedećem čl. 111. u uvid da je tamo vrlo dobro razriješeno osnovice za izračun sredstava iz vlastitog proračuna kao i na koji će se utvrditi koje su potrebe glavni vatrogasni zapovjednik uz prethodnu suglasnost ministra nadležnog za poslovanje financija i da će se zadužiti koji iznos treba određena općina ili županija ili grad izdvojiti za tu osnovu. Znači kaže iako sredstva koje gradovi, općine i županije nisu iz ovog članke, koje nisu dovoljne za provedbu vatrogasne djelatnosti i aktivnosti sukladno planu, vatrogasnom planu i planu zaštite od požara, predstavničko tijelo mora odlukom povećati iznos financijskih sredstava. Dakle apsolutno je navedeno, nema potrebe da se onda ide u koliziju s drugim zakonom, pogotovo koji je lex specialis i da se nenamjenski odnosno namjenska sredstva troše na nenamjenski način, pogotovo ne da to propisujemo drugim zakonom što mislim da je ovdje slučaj. I nadalje ono što sam postavio u replici, također jedan amandman, vezano je prije svega mi nije jasan dio kod kvalifikacije iz članka 51. osoba koja se prima na radno mjesto profesionalnog vatrogasca mora ispunjavati sljedeće uvjete za zasnivanje radnog odnosa pa se kaže da ima stečenu kvalifikaciju na razinama 4.1., 4.2. to je trogodišnja ili četverogodišnja srednja škola ili stečenu kvalifikaciju vatrogasnog smjera što mi nije jasno što ovdje točno znači. Jel po tome znači da to nije srednja škola nego neka večernja škola ili kvalifikacija ili tečaj jel mi smo prije u prijašnjem zakonu zakonsko rješenje je bilo da ako nemate srednju vatrogasnu školu, vi možete imati srednju školu, ali morate u roku dvije godine položiti tzv. stručni vatrogasni ispit. Gdje je on sada nestao? Da li se tu misli na to da je dovoljno imati osnovnu školu i taj stručni ispit jel to to znači ili se opet vraćamo na ono moje koje kod svih i policajaca i zaštitara uvijek prigovaram na smanjivanje uvjeta? Evo to bi molio da se odredi, na to neću pisati amandman. Ali ono što hoću i što jesam napisao amandman što mi nije jasno je kod stavka 6. i 8., dakle da se razumijemo sada ovdje sam čuo da glavni vatrogasni zapovjednik može imati manju kvalifikaciju to nije točno. Ovdje lijepo piše da i za županijske vatrogasne zapovjednike vrijedi isto. No međutim, ono što mi nije jasno kada govorimo o trogodišnjem fakultetu onda su izostavljeni preddiplomski sveučilišni studij i integrirani preddiplomski sveučilišni studij. Znači osoba koja ima stručni studij u trajanju od tri godine može ili kratki stručni studij, ne znam što to znači, tu definiciju nisam još susreo, ali sam ju preuzeo in bona fide sam ju ostavio u amandmanu, kratki stručni studij, vjerojatno stručni studij od dvije godine ako to tako možemo nazvati, ne vjerujem da je to službeni naziv, ali sam ga ostavio i stručni studij od tri godine. Znači ispada kada trebaš imati visoku spremu onda ti treba kako je navedeno preddiplomski sveučilišni i diplomski sveučilišni znači 3+2 ili integrirani preddiplomski i diplomski sveučilišni iako integrirani po ovom mom shvaćanju nema preddiplomskih nego oni su u ukupnom trajanju, ali ostavio sam i to u amandmanu jer zbilja ne mogu u ovako kratkom vremenu doći do dobroga. Ali ja vas molim da izmijenite i moj amandman jel ja vjerujem da integrirani studiji nemaju 3+2 nego su integrirani, to znači da su objedinjeni pa imaju 5, nema tu onog bolonjskog dijela ako je integrirani, a ovdje piše. Mislim da ne postoji uopće integrirani preddiplomski, ali dozvoljavam da sam u krivu pa sam to ostavio. Ali mi nije zato jasno zašto onda izbacujemo taj preddiplomski sveučilišni kao uvjet da neko imat trogodišnju visoku spremu. Iz stavka 6. i stavka 8. koji govori o županijskim vatrogasnim zapovjednicima koji praktički se sve prepisuje. Dakle ako imate visoku treba vam 10 godina, ako imate višu nekadašnju višu treba vam 15 godina iskustva, to mogu razumjeti. Ali ne mogu razumjeti zašto su tu izbačeni preddiplomski sveučilišni studiji koji isto traju tri godine, nije mi jasno i nije mi jasan taj kratak stručni studij. Sada bi bio najveći problem ako zbilja izaberemo si glavnog vatrogasnog zapovjednika koji ima kratak stručni studij, onda bi možda i mogao shvatiti, ali neću biti zločest. Tako da moj amandman ide u tom dijelu da se tu uvedu i kvalifikacije preddiplomskog sveučilišnog studija i 15 godina iskustva kako se ne bi iz nekog razloga nepravedno njih izostavilo, a ne mogu dokučiti iz ovog prijedloga zašto može trogodišnji stručni, a ne može trogodišnji diplomski biti kao uvjet. To su dva amandmana, jedan u ime kluba, jedan u moje ime koje ćemo predati. Ostalom, mislim da još jednom ponovim da sve zakonske promjene koje idu k cilju i efikasnosti i ekonomičnosti i boljoj službi vatrogasnoj odnosno boljoj djelatnosti su pozdravljeni i klub HNS-a će prihvatiti. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika SDP-a raspravu će podijeliti kolega Đujić i kolega Kovač. Izvolite kolega Đujić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine Katić sa suradnicom, kolegice i kolege. Dakle, ja ću na početku danas još jednom ponoviti, ovo je tužan dan za hrvatsko vatrogastvo, tužan dan i nevjerojatno je da Hrvatska vatrogasna zajednica koja je jedna od najstarijih udruga u Hrvatskoj u ovih 144 godine svog postojanja je uspjela odoliti svemu, promjenama država, ratovima, raznim strukturama, ali nije uspjela odoliti HDZ-u. Dakle, HDZ je uspio uništiti i Hrvatsku vatrogasnu zajednicu i to je ono što treba ovdje jasno reći. I nikakav naziv središnjeg državnog ureda Hrvatske vatrogasne zajednice ne može nadomjestiti ono što je Hrvatska vatrogasna zajednica danas. A da ne govorim da nije normalno da jedan središnji državni ured ima naziv Hrvatska vatrogasna zajednica. Državni tajniče, šta je to? Kakva je to glupost i kakva je to sprdačina? To je ruganje sa svim ovim vatrogascima koji 144 godine djeluju kroz sustav Hrvatska vatrogasne zajednice, moram to reći. Dakle i sam sam vatrogasac s 25 godina, radio sam kao aktivni vatrogasac tako da stvarno ne pričam ovdje floskule i nešto što mi je neko napisao nego govorim i neke stvari iz iskustva. To zna i kolega Sanader jedan dio, ne znam koliko pozna, ali nije bitno. Isto tako moram reći i rekao sam danas na tiskovnoj, kolegu Sanadera prije političara, prije svega gledam kao kolegu vatrogasca. Vi ste kolega Sanader postali vatrogasac i to dobrovoljni, ono što je najvrjednije po meni dali ste svoje slobodno vrijeme, svoje iskustvo, imate zavidne rezultate. Bili ste i najbolji vatrogasac u svojoj sredini tamo osamdesetih godina, puno prije HDZ-a i puno prije nego što ste se odlučili bavit politikom, kao i ja, ja sam ko dijete postao vatrogasac, prošao sam i državna takmičenja prije SDP-a i prije svega, ovo je jedno nadstranačko pitanje i stoga ne mogu vjerovat da ste vi dozvolili sebi da uđete u povijest kao posljednji predsjednik Hrvatske vatrogasne zajednice, evo, znam da mi vi, ne mogu vama postavljat pitanja, niti ste mi dužni odgovarat, ali budući da u ime Kluba HDZ-a govorite i za mene, ja bi stvarno volio da mi kažete šta vas je na to nagnalo, zbog čega je to tako. Dakle, kad pričam s vašim kolegama u ofu, puno vaših kolega iz HDZ-a, gradonačelnika, načelnika, pa i dobrovoljnih vatrogasaca nisu zadovoljni ovim prijedlogom zakona, zbog toga mene zanima kako je do njega došlo, dakle nemojmo se zavaravat, sustav vatrogastva u RH nije idealan, ima puno problema, dakle toga smo svi svjesni i godinama se priča da su promjene nužne i u ove promjene se i pristupilo da bi se to sve skupa popravilo. Jedan od glavnih razloga je bio da bi se povezalo glavnog vatrogasnog zapovjednika i Hrvatsku vatrogasnu zajednicu jer ovaj sustav koji je sada aktualan po zakonima, pa nije dobar, ja ću se složit da nije dobar i trebaju promjene i mora se povezat glavni vatrogasni zapovjednik kao glavni operativac i Hrvatska vatrogasna zajednica kao jedno krovno tijelo hrvatskih vatrogasaca, to nije uopće sporno, a šta smo mi sad napravili? Mi smo sada umjesto da ubacimo glavnog vatrogasnog zapovjednika i uključimo u Hrvatsku vatrogasnu zajednicu, Hrvatsku vatrogasnu zajednicu ugurali u glavnog vatrogasnog zapovjednika. Druga stvar, Hrvatska vatrogasna zajednica postoji po Zakonu o udrugama, sada mi gasimo krovnu organizaciju Hrvatsku vatrogasnu zajednicu i nije točno da ne gasimo jer u čl. 125. jasno piše da s 1.1.2020. Hrvatska vatrogasna zajednica se gasi, to piše u ovom prijedlogu zakona, a ostavili smo županijske vatrogasne zajednice, DVD-a i sve ono što je do sada činilo Hrvatsku vatrogasnu zajednicu, na nivoima ispod, u šta će se oni sada udruživat, koja je njihova krovna organizacija pod kojom oni ubuduće mogu djelovat, to više ne postoji, dakle to je ono što smo, što smo, što ste zeznuli u ovom prijedlogu i napravili ste jedan, ha jedan kaos koji je meni potpuno nevjerojatan i koji degradira dobrovoljne vatrogasce, dakle nije točno da se položaj dobrovoljaca ovim prijedlogom zakona poboljšava, ne upravo suprotno, čak i neke odredbe koje uvode kazne za dobrovoljce i za zapovjednike DVD-a ako, ako, koje se povećavaju u financijskom iznosu ili za dobrovoljce koji ne idu na intervencije, destimuliraju dobrovoljno vatrogastvo u RH, pa ko će više bit dobrovoljni vatrogasac ako su kazne. Ja sam očekivao do ovog prijedloga da će se dobrovoljni vatrogasci nagradit, da će bit riješeno kako oni mogu otić sa svog posla, a da za to nemaju problem kod svog poslodavca, da ih se stimulira na taj način, da ih se ko u nekim europskim zemljama, ne znam, možda oslobodi dopunskog zdravstvenog, da imaju nekakve olakšice kod, kod osiguranja, kod komunalne naknade, more je tu situacija kako se moglo stimulirat dobrovoljno vatrogastvo u RH. Šta ste vi napravili? Vi ste napravili destimulaciju. Drugi problem veliki koji je bio razlog za donošenje izmjene zakona je problem financiranja, dakle već godinama vatrogasci ovoga su nezadovoljni načinom kako funkcionira sustav financiranja vatrogastva u RH. Dakle, država je u tom pitanje nekome majka, nekome maćeha. Prije 5-6.g. kad sam razgovarao s nekim mojim kolegama vatrogascima koji su danas, na njihovu sreću tako kažu, mahom u mirovini, govore da im je najbolje bilo '90.-tih godina dok su bili pod MUP-om, da je tad njima bilo najbolje, onda je '99.-te napravljen ovaj sustav i šta mi sad imamo? Evo dat ću vam primjer na primjeru moje županije, otoci, otok Lošinj, otok Lošinj, imam tu točan podatak da ne kažem nešto krivo, dakle otok Lošinj i otok Krk imaju JVP i oni godišnje od države dobiju 3 milijuna kuna za svoj, za svoje djelovanje, a otok Cres i otok Rab od države dobiju nulu. Vatra jednako gori i na Rabu i na Lošinju i na Krku i na Braču i na Hvaru i svugdje, ali ju ne gase vatrogasci pod istim uvjetima na svim tim otocima i ne financiraju se vatrogasci pod istim uvjetima na svim tim otocima i tu je RH raznolika, imamo hrpe različitih primjera, ali svi oni pokazuju da ovaj sustav nije dobar i to je ono što je ovaj zakon trebao riješiti, a ne rješava, šta ste napravili u ovom zakonu? Još ste ugrozili i ovo financiranje koje smo imali, dakle ovaj postotak koji ide 5, pa se ruši po, po, po, po, po, po rastu proračuna se uzima od općeg proračuna grada ili općine, a sredstva idu samo od realnog proračuna na temelju prethodne godine, dakle šta se može dogodit? Može bit realan proračun nekog grada ili općine 10 milijuna kuna i to je realno i od tog postotka oni mogu dobit novce DVD i uđe u neki europski projekt grad i ode proračun na 50-60 milijuna kuna i tu se proračun, postotak smanjuje i oni dobivaju manje novca, dakle gradovi i općine danas imaju ogromne proračune, veće od realnih, od onih realnih proračuna zbog projekata, zbog europskih sredstava i to je dobro, ali nije dobar izračun i način financiranja koji ste vi predložili u ovom zakonu. Druga stvar, guranje preko noći na brzinu, preko koljenja, sa skraćenom javnom raspravom, po hitnom postupku, tjedan dana bez, prije ustavne stanke zasjedanja HS meni govori da ovdje nešto nije u redu, nije dobro, dakle godinu dana mi o ovome pričamo, vi ste sad navrat nanos to napravili, zakon ima 80 stranica, to javnost mora znat i ima 150 stranica primjedbi uglavnom od vatrogasaca koje niko nije slušao, koje niko nije čuo, koje niko nije sazvo na skupštinu Hrvatske vatrogasne zajednice da tamo kažu šta misle o ovom zakonu i da tamo ako treba tročetvrtinskom većinom donesu odluku o gašenju vatrogasne zajednice, a ne Dekretom političkog tajnika HDZ-a, to se tako ne radi i to tako nije dobro i zato ovaj zakon ne valja i on ne ide na ruku hrvatskim vatrogascima i ove neke stvari koje su možda ovdje i dobre i koje će poboljšat neke mjere padaju u sjenu zbog svega ovoga kako, kako ste pristupili rješavanju ovog problema. Klub SDP-a će predložit zaključak da se ovaj zakon provede u drugom čitanju, da odgodimo donošenje ovog zakona i nije točno državni tajniče da ako se ovaj zakon ne donese drugi tjedan da će 1.1. iduće godine svijet stati, da će vatrogastvo u Hrvatskoj prestat funkcionirat i da će biti ugroženost građana što ste rekli, što ste rekli u svom uvodnom, uvodnom izlaganju. Ja ipak mislim da će se sustav dodatno zakomplicirati ako mi upravo donesemo ovaj zakon u ovakvom obliku. I zbog toga apeliramo na vas da odgodimo to i da to gurnemo u drugo čitanje i da se raspravi ovo kako Bog zapovijeda što bi se reklo. Još je puno toga, ja bi o ovom mogao pričat ono možda cijeli dan. Dogovorio sam sa kolegom Kovačem da će nastavit, tako da ću ja još neke stvari u svojoj pojedinačnoj raspravi istaknut. I uglavnom ono što želim poručit je ovaj zakon nije dobar, odustanite od toga i žao mi je da gasimo jednu od najstarijih institucija u zemlji i stari vatrogasni pozdrav kaže „Vatru gasi brata spasi“, ja ovdje poručujem vatru gasi Hrvatsku vatrogasnu zajednicu spasi. Idemo to spasit. Kolega Sanader još imate prilike odustat od ovoga, vaši kolege evo zovu me cijeli dan, cijeli dan je pritisak daj reci nek nam se predsjednik oglasi, nismo imali prilike na skupštini reći. Evo ja stvarno se nadam da, da nisam toliko bezobrazan ako tražim od vas da u ime kluba, iako govorite u HDZ-a se možda osvrnete na neke ove stvar, a ja ću još stvari detaljno po člancima reći u svojoj, u svojoj pojedinačnoj raspravi. Hvala lijepo.
Kolega Kovač izvolite, nastavak rasprave.
Zahvaljujem. Poštovane kolegice i kolege, pa evo više-manje slažem se sa svime što je kolega Đujić rekao, ja bi se osvrnuo na par vaših izlaganja znači kao predlagača. Prije toga, prvo je bilo dovesti u pitanje funkcioniranje vatrogasnog sustava ako se ovaj zakon ne donese, što nije točno. Ja mislim da vi jako dobro znate, a pogotovo kolega Sanader koji je evo dugogodišnji vatrogasac i kojeg cijenim kao kolegu vatrogasca jer sam i sam član jednog dobrovoljnog vatrogasnog društva više od 15 godina, imam čak neki čin u tom vatrogasnom društvu. Nije točno jer taj sustav funkcionira jako dobro. Ja vam mogu reći ne samo u vatrozaštiti, nego i u obrani od poplava. Kod nas u Međimurju gdje smo omeđeni s dvije rijeke, prvi koji su izašli van kad se izlila rijeka Mura su bili vatrogasci. Da nije bilo dobrovoljnog vatrogasnog društva neke općine i čak i grad Središće bi bili poplavljeni. Znači da sustav jako dobro funkcionira i ne znam zašto kolega Sanader koji je predsjednik trenutno Hrvatske vatrogasne zajednice nije išao na skupštinu kako to kaže statut vatrogasne zajednice, zajednice udruga koja je osnovana od 1876. godine, a Članak 125. kao što ste čuli govori da će se ona ovim zakonom ukinuti. Također, na udrugi gradova vi ste rekli da ste razgovarali ste s gradonačelnicima, načelnicima što nije točno. Taj zakon se skrivao, nažalost čak ide priča između vatrogasaca da se radio u jednoj konobi u Zadru, da se radio zakon, ne u ministarstvu, niste ga vi radili. Ocjena, udruga gradova je donijela da će raditi ocjenu ustavnosti zakona, smo donijeli zaključak na udruzi gradova, gradova udruzi gdje su članovi ne samo gradonačelnici SDP-a nego i gradonačelnici HDZ-a. Donijeli smo tu odluku jednoglasno u Šibeniku prije par dana. Znači dat ćemo na odluku ustavnosti. Rekli ste da je riješeno funkcioniranje DVD-a, nije točno, nije riješeno, ostalo je isto kao i do sada. Znači nije se ništa rješavalo, jedino ste dodali da imaju određena prava ako im se nešto desi na intervenciji što je evo pohvalno, to je moralo biti i prije, ali evo bolje ikad nego nikad. Financiranje iz proračuna, sredstva su ostala ista evo Državni proračun za 2020. godinu projekcija za '21.,'22. razdjel je 039, glava 05 Hrvatska vatrogasna zajednica, vi pričate 800 miliona tu vam fino piše dodatna sredstva za izravnu …/nerazumljivo/… funkciju vatrogastva 231 milion kuna. Mene zanima, znači ta sredstva se nisu povećavala niti u projekcijama za '21., '22., a u međuvremenu je osnovano novih 8 javnih vatrogasnih postrojbi i tu u Dalmaciji. Jer mi u Međimurju i sjeveru Hrvatske njegujemo dobrovoljna vatrogasna društva, imamo preko 30, tri županije na sjeveru imaju preko 30.000 dobrovoljnih vatrogasnih vatrogasaca. Znači dobrovoljaca, nismo ko u Dalmaciji da se vatrogasci plaćaju. Vi ste pričali samo o plaćenima niste nigdje spomenuli dobrovoljne vatrogasce. Samo ime govori dobrovoljno vatrogasno društvo. Niste ga spomenuli. Ja bi konkretno da mi odgovorite na neka pitanja, ostalo ću se u svojoj raspravi, znači ovako. Kako predsjednik, kako može predsjednik u završnim odredbama voditi središnji državni ured? Kakvo je to predsjedništvo Hrvatske vatrogasne zajednice kao savjetodavno tijelo i tko ga formira, Članak 6.? Kako će djelatnici sadašnje Hrvatske vatrogasne zajednice kao udruge postati državni službenici, temeljem čega mi objasnite, pa zar ne bi se trebao raspisati javni natječaj? Postoji Zakon o državnim službenicima ako se ne varam. Tko će osigurati sredstva otpremnine za odlazak u mirovine? Što je s vatrogascima koji ne prođu liječnički pregled? Tko će osigurati 13% dodatka iz redovnog rada, što je s profesionalnim oboljenjima, što je sa sezonskim vatrogascima i njihovim naknadama i zašto nema neoporezivih odbitaka? Da li ćemo uništiti dobrovoljna vatrogasna društva jer zainteresiranih ljudi, volontera nažalost ima sve manje i koje ste to mjere poduzeli da potaknete mlađe da budu dobrovoljni vatrogasci? Vi stalno pričate samo o profesionalcima, čisti primjer je DVD Kaštel, gdje je gospodin Sanader predsjednik, oni su DVD Kaštel d.o.o., društvo s ograničenom odgovornošću. Mi ne radimo biznis od toga, mi imamo tradiciju. Tko će provoditi natjecanja, a tko odlikovanja i priznanja i kako to financirati? SDU sasvim drugačije financira [[Upadica: Zahvaljujem.]] nastavit ću ostalo …/nerazumljivo/… pojedinačno.
Zahvaljujem kolega Kovač. Prelazimo na slijedeću raspravu i ime Kluba zastupnika HDZ-a. Poštovani kolega Ante Sanader, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pozdravljam državnog tajnika sa suradnicom i sve kolegice i kolege, evo ovdje je u dvije rasprave dosta žući izbačeno nepotrebno. Očito od ljudi koji nisu informirani ili svjesno manipuliraju, a ne vjerujem da manipuliraju, nisam ih takve upoznao dosad tako da mislim da oni koji su iz informirali su ih loše informirali ili netočno. Znači skupština Hrvatske vatrogasne zajednice, na 4 skupštine, skupštine u 12. mjesecu 2017., na skupštini u 6. mjesecu 2018., na skupštini Hrvatske vatrogasne zajednice u 12. mjesecu 2018. i na Skupštini Hrvatske vatrogasne zajednice u svibnju 2019.-te su raspravljale i donijele svoj zaključak i stav da se ide u transformaciju Hrvatske vatrogasne zajednice. To što pokušavate prikazati kao gašenje Hrvatske vatrogasne zajednice, kao uništenje 146 godina tradicije Hrvatske vatrogasne zajednice, uvaženi kolege to su netočne stvari i nije korektno da manipulirate s javnošću na takav način jer očito ste neinformirani. A ako tako i mislite, to je vaše pravo normalno ali onda si uzmite zapisnike sa 4 zadnje Skupštine Hrvatske vatrogasne zajednice i na jasno određenje Skupštine Hrvatske vatrogasne zajednice o namjeri za transformacijom Hrvatske vatrogasne zajednice. Jer upravo svjesni problema funkcioniranja Hrvatske vatrogasne zajednice kao registrirane po Zakonu o udrugama smo svjesni koliko nam je bio spriječen rad i mogućnosti hrvatskog vatrogastva. Mi smo od 1993. godine kada je donesen u samostalnoj Hrvatskoj državi prvi Zakon o vatrogastvu, od tada do danas nismo uspjeli promijeniti niti jedna podzakonski akt. Zašto? Upravo zbog onog o čemu je govorio državni tajnik a to su na državnoj razini dvije glave, jedna je bila Hrvatska vatrogasna zajednica a druga je bila nadležno tijelo za vatrogastvo koje se mijenjalo u periodima znači od '93. do 2019. pa je bilo u Ministarstvu unutarnjih poslova, pa u MORH-u, pa u Državnoj upravi za zaštitu i spašavanje, znači uvijek u nekom tijelu koje je bilo ... [[Govornik se ne razumije.]] vatrogastva. Znači sad, odnosno 2 godine koliko hrvatski vatrogasci i predstavnici predsjedništva Hrvatske vatrogasne zajednice i zapovjedništvo pregovara sa Ministarstvom unutarnjih poslova. Ja koristim ovu priliku zahvaliti i ministru i državnom tajniku i svim ljudima iz ministarstva koji su pokazali izuzetno razumijevanje i napravili sa zapovjednicima i predsjednicima Hrvatske vatrogasne zajednice, znači svima iz svih vatrogasnih zajednica, županija, svih 20 plus Grad Zagreb, stotine sastanaka u ove 2 godine u cilju da se nađe najbolje rješenje za Hrvatsku vatrogasnu zajednicu. I na prijedlog vatrogasaca je dogovoreno da dobijemo praktično svoj središnji državni ured, svoje malo ministarstvo jer to je najbolji način kako će vatrogasci rješavati svoje probleme. Imali smo mogućnost nakon raspada Državne uprave za zaštitu i spašavanje ili biti u MUP-u odnosno dio civilne zaštite ili imati svoj središnji državni ured. Imamo iskustvo iz MUP-a, imamo iskustvo iz Državne uprave za zaštitu i spašavanje kada je glavni vatrogasni zapovjednik bio peta osoba. Npr. evo nedavno sadašnji glavni vatrogasni zapovjednik g. Tucaković u SDP-ovoj Vladi ravnatelj Državne uprave za zaštitu i spašavanje nije mu dozvolio otići na Državno vatrogasno natjecanje vatrogasaca. Državni vatrogasni zapovjednik nije imao niti vozilo na raspolaganju 24h nego kada bi izbio požar onda je on morao ići zatražiti od ravnatelja da mu dodjeli vozilo da bi on mogao otići na požar. Je li to sustav koji valja? Vi to dobro znate. I zna i neminovno je da je bilo dosta eksperimenata sa vatrogastvom i sa Hrvatskom vatrogasnom zajednicom i da je ovo najbolji model koji su prihvatili hrvatski vatrogasci, ne Ante Sanader, predugo sam ja u vatrogastvu a i predugo sam u politici da bih ja dopustio da se nametne bilo čije mišljenje, moje ili bilo koga drugoga. Znači ovo je stav, a vi možete provjeriti, samo provjerite kod relevantnih izvora. Vi ste danas rekli da vaša zajednica nije uopće uključena, vatrogasna zajednica Primorsko-goranske županije. Vatrogasna zajednica Primorsko-goranske županije sudjelovala je na 5 koordinacija samo ove godine. Znači vi zapiš9ite 2.2. u Dubrovniku, 3.6. u Supetru, 18.6. u Cavatatu, 13.8. u Zadru i 20.11. u Puli. I na svih 5 koordinacija u ovoj godini se raspravljao isključivo Zakon o vatrogastvu i usaglašava se Zakon o vatrogastvu. Znači ovaj vaš informator očito ili nije aktivan u vatrogasnoj zajednici ili ne uvažava vatrogasna njega ili on njih ali to morate riješiti u svojoj kući, u vašoj vatrogasnoj zajednici. Kako ove zajednice Priobalja tako su i zajednice kontinenta imali stalno, g. gradonačelnik Čakovca zna da smo bili kod njega na koordinaciji kontinentalne Hrvatske da smo tamo raspravljali o Zakonu o vatrogastvu, da smo tamo pričali o svemu ovom i da je ta koordinacija to prihvatila, da je nakon te koordinacije u Čakovcu bila koordinacija u Varaždinu isto na prijedlog predsjednika vatrogasne zajednice Međimurske županije mjesec dana prije nego je ovaj zakon išao u proceduru prema ministarstvu jer ovaj zakon je predložila Hrvatska vatrogasna zajednica, nije ga predložilo ministarstvo. Ministarstvo nam je bilo samo logistika i kažem zato sam i zahvalio da su nam bili pri pomoći. Znači mi smo se čvrsto odlučili da nećemo više ići pod nikog nego da tražili smo od ove Vlade da vatrogastvu se da samostalnost i vatrogastvo je postiglo svoju samostalnost kroz ovaj način da smo ušli i da postajemo Središnji državni ured. Da, ukinuli smo predsjednički sustav jer mislimo da je nepotreban. Zašto? Jer kad je bio požar na Kornatima stradao je i u zatvor je otišao samo zapovjednik, niti jedan predsjednik nije stradao nego zapovjednik Slavica iz Šibensko-kninske županije, županijski zapovjednik. I zato je bila čvrsta odluka Hrvatske vatrogasne zajednice i svih njenih tijela da se ide na zapovjedni sustav. I zato je uvedeno, mogao je biti državni tajnik i predsjednik Hrvatske vatrogasne zajednice ali mi nismo bili za to nego dajemo operativi ... [[Govornik se ne razumije.]] i zato je glavni vatrogasni zapovjednik državni tajnik. Sadašnja tijela ostaju i predsjedništvo, posebno Nacionalno vijeće za gašenje i preventivu požara koje dobiva novu značnost i preko njega županijske vatrogasne zajednice i znači donja baza dobiva svoj prodor gore i sudjeluje u radu ovog središnjeg državnog ureda. Uspjeli smo da nam se na čelo središnjeg državnog ureda ne stave političari opće prakse ni neki ljudi koji nemaju veze s vatrogastvom, izborili smo da tamo dođu najstručniji ljudi, da glavni vatrogasni zapovjednik uvjeti su njegovi vidjeli ste, da ima 10 godina iskustva na zapovjednim funkcijama državne ili županijske razine ili 15 godina iskustva i višu stručnu spremu. Znači to su mogućnosti da najstručniji ljudi sa najvećim iskustvom u zapovjednom sustavu budu ti glavni vatrogasni zapovjednici odnosno državni tajnici. Mi smo ovdje stavili tri cilja, to je taj jedinstveni ustroj zapovijedanje i financiranje. U zapovijedanju smo uvezali sustav, zato se gospoda gradonačelnici žale, bez obzira bili vi iz HDZ-a ili SDP-a, ovo je sustav, ovo je čvrsta organizacija u rangu vojske i policije. Financirat će onaj tko je financirao i do sada, ali sustav mora biti čvrst, jedinstven i uvezan. Mi smo do sada imali situaciju, država plaća sve profesionalne vatrogasne postrojbe, niti jedan grad nema ni 30% sredstava izdvaja za profesionalne postrojbe, znači država većinski izdvaja sredstva za javne vatrogasne postrojbe. A mi smo imali situaciju da glavni vatrogasni zapovjednik izda zapovijed javnoj vatrogasnoj postrojbi u nekom gradu i taj kaže da ne može jer je bio podijeljen sustav na državnu, županijsku i lokalnu. Mi smo sustav čvrsti i jedinstveni moramo biti, mi ne možemo trpiti da svak igra svoju igru i zato je uvedena suglasnost. Gradonačelnici su se pobunili zašto se traži suglasnost, suglasnost se traži upravo da struka ima svoju riječ, a ne može neki gradonačelnik. Imamo situacije neću ih ovdje navoditi sada, ali ću ih navesti sutra ako bude vrijeme i potreba gdje su pokušali staviti nestručne ljude, ljude koji nemaju nikakve uvjete, gurali su ih na mjesta zapovjednika javnih vatrogasnih postrojbi. E to je funkcija te suglasnosti da tamo se poštuje struka i da stručni ljudi budu na čelu javnih vatrogasnih postrojbi i da sustav bude uvezan po kompletnoj vertikali. Znači glavni zapovjednik daje suglasnost za županijskog zapovjednika, županijski daje suglasnost za gradskog općinskog, ovaj daje suglasnost za zapovjednika javne postrojbe i tako smo čvrsto uvezali zapovjedni sustav. Napravili smo jedinstvenu vatrogasnu školu. Do sada su bile dvije škole, škola u Zagrebu nije htjela organizirati osposobljavanje u Rijeci, u Splitu, u Osijeku, sada smo napravili jedinstvenu vatrogasnu školu. Postojale su dvije škole, pretvorili smo je u jedinstvenu vatrogasnu školu sa obvezom da brine i osposobljava ljude na cijelom području RH i ovo što sada imamo u Rijeci i u Splitu i u Osijeku da se to sve uveže u jedinstvenu vatrogasnu školu kako to rade i druge države. Regulirali smo pitanje muzeja vatrogastva, uspostavili smo vatrogasnu mrežu, financiranje vatrogastva. To je treći stup ili treći cilj koji smo stavili kroz ovaj zakon, a šta to znači? Najveća nepravda napravljena je iza 2000. godine, 2003. godine kada se nije prihvatila decentralizacija kompletna kada je Sabor donio odluku odnosno Vlada da se uvedu minimalni financijski standardi i nije se išlo u decentralizaciju odvajanja od državnih sredstava. Imali smo 39 postrojbi kada se izašlo iz MUP-a 2000., danas imamo 71 postrojbu. Sva sela su počela tražiti da će osnivati javnu vatrogasnu postrojbu jer kažu ako osnuju javnu vatrogasnu postrojbu država će mi platiti, ako ne osnujem nikom ništa. Zato smo uveli sustav vatrogasne mreže. Što on znači? To je sustav kao sustav hitne pomoći. Mi imamo situaciju … u Splitu npr. Split je bio nekad područje, današnjeg grada Splita, današnjeg grada Solina, grada Kaštela, POdstrane, Šolte sada je Split sam ima 100 vatrogasaca koje država plaća i ti vatrogasci nisu obvezni izaći ni u Šoltu, ni u Solin, ni u Kaštela, a krenuli su iz jedinstvene Općine Split i to je neodrživo stanje, a tako je i u svim drugim područjima. Zato smo uveli sustav vatrogasne mreže gdje smo rekli da će glavni vatrogasni zapovjednik temeljem vatrogasnog plana predložiti financiranje ukupnog sustava vatrogastva, a ne da bude privilegiranih, da njih 70 u državi plaća država, a sve ostali gradovi i općine plaćaju sami sebi. Kroz središnji državni ured, novu Hrvatsku vatrogasnu zajednicu natječemo se za eu fondove, znači tražimo svoju mjeru i dobili smo suglasnost Ministarstva regionalnog razvoja, to nikada ne bi mogli kao udruga jer smo imali situaciju udrugu. Vidjeli smo ovo prošlo natjecanje za izgradnju vatrogasnih domova gdje su se natjecali skupa s poljoprivrednicima, vrtićima, parkovima za gradnju vatrogasnog doma, sada smo dobili svoju mjeru iz koje će se financirati samo vatrogastvo po najboljim iskustvima kako su napravili Poljaci, Česi, Slovaci izvukli ogromna sredstva. To nam otvara ovaj novi oblik osiguranja. Dobrovoljni vatrogasci, smiješno je ovdje gospođa koja nema pojma o vatrogastvu, žao mi je i tužno je da tako govori, ali dobro pokazuje svoje lice. Neki ljudi koji nemaju veze s tim pa kažu sada će se to sve raspasti, nemojmo dirati ono šta funkcionira, sada će se zaposliti neki ljudi i takve budalaštine, ali dobro to je njihovo pravo. Dobrovoljnim vatrogascima dali smo sve ono što se moglo maksimalno dati i sve što imaju iskustva u europskih država, ni Austrija, ni Njemačka nemaju bolje od onoga što smo mi trenutno dali vatrogascima. Poučeni negativnim iskustvom Frane Lučića sa Kornata riješili smo i takva pitanja ozljeđivanja vatrogasaca. Uveli smo inspekciju vatrogastva u vatrogasni sustav da damo glavnom vatrogasnom zapovjedniku i županijskom zapovjedniku alate da mogu raditi i nadzirati sustav i da im pomogne u radu, informatizacija vatrogasnog sustava kroz korištenje računalnih aplikacija, uvođenje novih softvera. Sredstva Hrvatskih šuma, dobili smo 20% minimalno 20% opće korisne funkcije šuma koje će se izdvajati za vatrogastvo. I u zakonu je predviđen jedinstveni sustav komunikacije u vatrogastvu, znači mi smo sada imali vatrogasni sustav radio sustav, radio … veza koji je bio kojekud i kojekako, preko Odašiljača i veza se radi jedinstveni vatrogasni sustav. Znači zaključno, nije ovo nikakav eksperiment, nije gašenje nego je bolji način organiziranja i jedini koji je u ovom momentu moguć, daj Bože da udruge dobiju takav značaj, da dobiju takvu mogućnost u našem društvu, pa da se Hrvatska vatrogasna zajednica jednog dana vrati na taj model iako mislim da je ovaj model daleko bolji nego model udruga i model funkcioniranja koje smo, koje smo imali do sad. Evo tolko za sad, pa ćemo se čut kad.
Zahvaljujem. Prelazimo na slijedeću raspravu u ime Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata, poštovana kolegica Ana-Marija Petin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS. Cilj ovog novog zakonskog rješenja bi trebalo biti jedinstvenost cjelokupnog vatrogasnog sustava, te onemogućavanje njegovog nesmetanog razvoja u pogledu normativnog reguliranja, predlaganja dokumenata državne razine, poboljšanja radno pravnog sustava svih vatrogasaca, njihovog učinkovitijeg osposobljavanja i obuke, kvalitetne inspekcije vatrogasnih postrojbi, te na kraju boljeg povlačenja sredstava iz Fondova EU. Iako se slažemo da ovaj zakonski prijedlog nudi rješenje za većinu ovdje navedenog, smatramo ipak da je veću pažnju upravo u ovom novom zakonskom prijedlogu trebalo posvetiti DVD-ima. U temeljima organizirane zaštite od požara u RH upravo je stoljetna tradicija suprotstavljanja požaru i drugim elementarnim nepogodama bila su DVD-i koja su organizirana kroz više od 100-tinu godina na području cijele RH. DVD-i imaju posebno mjesto ne samo zbog organiziranog suprotstavljanja požaru nego i zbog neprocjenjive uloge koju su imali kroz povijest RH, a koju imaju i dan danas, posebno u ruralnim sredinama koje održavaju i društveni i kulturni život u malim sredinama, koji održavaju razne sportske i druge aktivnosti, koji okupljaju mlade, te im od najranijih dana usađuju osjećaj humanosti, požrtvovnosti, te spremnosti da se u svakoj prilici pomogne svome bližnjem. Mi u HSS-u smatramo da je u zakonu trebala biti posvećena veća pažnja upravo na DVD-e i na dobrovoljne vatrogasce. Ovaj prijedlog zakona većinom se temelji na profesionalizmu, ali moramo reći da nemaju svi osnovanu JVP sa više desetaka profesionalnih vatrogasaca nego svoju zaštitu od požara temelje upravo na dobrovoljnim vatrogascima i na DVD-ima. Mi smo od ovog zakona očekivali da će veći iznosi financiranja ići upravo kroz državni proračun, bar u pogledu opreme jer ne mogu sve jedinice lokalne samouprave izdvojiti sredstva za kupnju vatrogasnih cisterni, navalnih vozila, te druge opreme koji su potrebni upravo DVD-ima za razne intervencije. Ovdje se osvrćem upravo na sredine koje nemaju formirane JVP nego kao što sam rekla, svoju zaštitu od požara temelje na DVD-ima koji se financiraju kroz proračun lokalne samouprave. Ta sredstva su često nedostatna za kupnju ovako velike i bitne opreme, mi to znamo iz osobnog iskustva jer kamioni, vatrogasni kamioni, cisterne koje su podijeljene kroz Ministarstvo gospodarstva, koje su podijeljene vatrogasnim zajednicama, jednostavno ne prelaze u vlasništvo DVD nego ostaju u vlasništvu ministarstava i kao takvi mogu se rasporediti prema potrebi na bilo kojem području RH. Tada u tom slučaju DVD-i ostaju bez nužne opreme, a kako su proračuni jedinica lokalne samouprave mali u malim općinama, jednostavno nemaju mogućnosti da kupe kamione koji su, novi su i iznose i preko 2 milijuna kuna, nego se snalaze, pa kroz nekoliko godina kupuju polovne kamione i polovnu opremu. Mislim da je svima u interesu da kako JVP, tako i DVD-i budu opremljena jer tu su dobrovoljci koji riskiraju svoje živote kako bi sačuvali naše živote i kako bi sačuvali našu imovinu i ono nužno što moraju imati, a to je oprema, kako bi njihov život bio sačuvan, to im svakako moramo osigurati, ako ne možemo kroz proračune jedinica lokalne samouprave onda moramo kroz državni proračun. Isto tako kada govorimo o sredstvima jedinica lokalne samouprave, kao što sam već rekla, lokalne samouprave su u obvezi izdvajati za vatrogastvo na svome području, a s druge strane stavljeni su u podređeni položaj pri recimo potvrđivanja nadležnih zapovjednika ili pri sastavljanju vatrogasnog vijeća koje upravlja vatrogasnom postrojbom na jednom području. Nadalje bi govorila da se u zakonu spominje i to upravo u čl. 42. što mi iskreno nije baš jasan razlog zašto, a to je da DVD-a mogu osim vatrogasne djelatnosti obavljati i druge gospodarske, ugostiteljske ili društvene djelatnosti, te isto tako za obavljanje tih djelatnosti imati stalne ili povremene zaposlenike, nije definirano iz kojih sredstava će se ti zaposlenici financirati. Definirano je ukoliko takva djelatnost donese dobit da se ona mora uložiti u razvoj vatrogastva, ali nije definirano šta ukoliko ta dobit nije dovoljna za financiranje i pokrivanje troškova upravo za obavljanje ovih djelatnosti, tko će tada snositi taj trošak i iz kojih sredstava će se financirati upravo te djelatnosti? Mislim da u ovom prijedlogu zakona ne bi trebalo stajati ta mogućnost za DVD, DVD i dobrovoljne vatrogasce treba shvatiti ozbiljno jer se bave upravo poslom kojim smo, koji sam spomenula i to čisto dobrovoljno i ne treba misliti da su oni po našim selima osnovani kako bi se bavili ugostiteljstvom nego da odrađuju vrlo ozbiljan posao i čuvaju naše živote i našu imovinu. S jedne strane, ovom zakonu poboljšali ste dio stvari koje sam napomenula na početku, ali smatramo da upravo treba još veći značaj dati dobrovoljnim vatrogasnim društvima iako ste položaj dobrovoljaca poboljšali kroz zdravstvenu zaštitu, kroz određene naknade. S druge strane, propisujete u istom tom zakonu kazne za iste te dobrovoljce ukoliko se ne odazovu na poziv na intervencije ili ne opravdaju svoj dolazak kroz 24 sata. Smatram da to ne treba stajati u zakonu s obzirom da u današnje vrijeme ima puno onih koji rade po terenima, koji nisu u mogućnosti da se u određenom vremenu jave niti čak dobiju poruku da je došlo do određene intervencije i da tada oni svakako ne bi trebali snositi bilo kakve kazne. Mislim da treba dobrovoljna vatrogasna društva i dobrovoljne vatrogasce staviti u posebnu kategoriju te ih nagraditi za njihovu požrtvovnost. I upravo iz toga razloga i ovog svega što sam navela, mi u HSS-u smatramo da bi ovaj zakon ipak trebao ići u drugo čitanje kako bi se ove određene primjedbe uvažile, kako bi se zakon doradio i kako bi dobili puno bolje rješenje, a na zadovoljstvo, kao prvo naših vatrogasaca. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Poštovani kolega Martin Baričević, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče. Ovaj zakon držim da je posljedica uz ono što se trebalo napraviti i donijeti ga, ali je ubrzano njegovo donošenje iz prosto izvanrednih okolnosti koje su se dogodile u proteklim godinama. U prvom redu mislim na izvanredne okolnosti koje su bile u Splitsko-dalmatinskoj županiji i iz činjenica da su nastradali u većem dijelu dragovoljni vatrogasci na Kornatima. Prosto je nevjerojatno da netko može kazati da je to bio dobar sustav pa evo, nije ga trebalo mijenjati, to zvuči začuđujuće. Hrvatski vatrogasci, bilo oni javni, bilo oni u većem dijelu dragovoljni, gase vatru i djeluju sa strojevima, opremom i cisternama koja su često stara i po 50 godina. To jednostavno nije održivo i to jednostavno ne može tako biti. Stoga mislim da je potrebno izraditi minimalni standard glede opreme kako je to u mnogim zemljama i da neki strojevi koji izlaze, odnosno radne cisterne i navalna vozila koja izlaze na mjesto događaja su sama po sebi opasnost, a nikako ne mogu služiti za tako izvanredne okolnosti. Sigurnost ljudi je primarna u svakoj uređenoj i civiliziranoj zemlji, pa tako u miru su vatrogasci definitivno jedan element kojeg treba urediti i unaprijediti. Rekli ste da, što je u redu, da ste komunicirali i sa Udrugom gradova i zajednicom općina, točno je, no međutim, isto tako, točno je da sve naše sugestije niste, čak mogu kazati, ni uzeli u razmatranje. Imamo situaciju danas da sredstva iz općekorisnih funkcija šuma po pravilniku Ministarstva poljoprivrede da se napravio korak nazad i učinila se jedna nova nepravda na način da se iscentralizirala način preraspodijele tih sredstava i očito je netko pametniji gdje netko nešto treba nego onih kojima to treba. Pa i ja vas toplo molim kada bude ovo dijeljeno iz nacionalnih sredstava, nije to dijeljeno, to je svih nas, da evo, budemo uključeni u tu preraspodjelu i te norme i odnosno pravila po kojima će se to raspodjeljivati, da to svakako ne bude diskrecijska ocjena neke grupe ili ne daj Bože nekih pojedinaca. S tim u svezi, držim da je ovdje prema dragovoljnim vatrogascima, odnosno društvima ispravljena jedna nepravda jer se dosada da li kroz sustav državne, da li kroz sustav MUP-a privilegiralo i javne vatrogasne postrojbe, a to znači određena područja pa se dodatno doprinosilo i demografskom pražnjenju ruralne Hrvatske što bi definitivno trebalo biti drugačije. Status dragovoljnih vatrogasaca držim da, poglavito tamo gdje je izloženo opasnosti požari, to je priobalni dio, poglavito Dalmacija, imamo situaciju da u ljetnim mjesecima kada trebamo imati dragovoljne vatrogasce da oni rade neke za sebe korisnije poslove, bolje plaćene, pa je jako jako teško ih angažirati u tim plemenitim nastojanjima. S tim u svezi držim da bi nekako to trebalo izregulirati pa da npr. to je i bila jedna od naših sugestija se ima nekakva mjesečna naknada za to, a onda svakako sa nekom naknadom dolazi odgovornost i potreba javljanja lokalnom zapovjedniku, eventualno odlaska na teren ili izvan svog mjesta prebivališta ili nekog pojačanog rada, da se može znati jer često puta bude požar, vi se oslonite na te dragovoljne vatrogasce, a njih nema. Ima još jedna anomalija, mi ćemo iz proračuna bilo nacionalnim, bilo lokalnim plaćati ozljede na požarima itd. Pretpostavka da ti ozljeda će biti što manje je uvježbanost vatrogasaca i profesionalnih i ovih dragovoljnih. Ja često puta, nek mi je na dušu, ovaj vidim i ljude koji izlaze na lice mjesta da su evo malo ko što smo i mi ovdje malo više ugojeni itd. i nisu u stanju rukovati opremom niti biti vješti, pa ima i dosta radnih sati kada, kada se ovaj ništa ne radi pa bi trebalo propisati i uvježbavanje. Na ono što želim staviti akcent mislim da onaj dijelovi društva ili one subjekti koji doprinose i proizvode opasnosti od požara da bi oni trebali pojačano i plaćati, sudjelovati u tome da se postigne ovaj vatrogasni standard odnosno ove opreme. Tu u prvom redu držim da su elektrovodovi ti koji često, često uzrokuju požare, ti koji to provode u Hrvatskoj je to instalacija HEP-a, a to iz samo jednog razloga što smo živjeli u jednom rigidnom sustavu u kojem imamo monopol itd., a oni ništa ne doprinose da se to spriječi. To su isto tako i pušači, na milijuni turista ili noćenja bude na hrvatskoj obali, držim kako smo mi evo svugdje smo dosta istaknuti po veličini poreza, ali po boravišnoj pristojbi nismo baš toliko ovaj visina nije velika u odnosu na druge zemlje u okruženju, tako da držim da bi iz toga dijela se trebalo izdvojiti da bi se opremili vatrogasci. I tako dalje držim da i željeznica ovaj doprinosi pojačanom ovaj potencijalnom požaru, rafinerije, vlasnici kamina i svi oni koji to rade. Tako da moramo napraviti održiv sustav koji će, koji će ovaj i platiti one koji rade to, a i u isto vrijeme osigurati opremu koja je kvaliteta i koja će se mijenjati onog trenutka kad ona bude potrošena. Komunalna naknada definitivno nije moguća, nije moguća ni po Zakonu o komunalnom gospodarstvu, a nije moguća i zbog činjenice da je to nova obveza i potreba namećanja većih iznosa komunalne naknade, a ja moram kazati na temelju vlastitih iskustava da bi mi to već bili napravili jer su naši proračuni jako, jako, jako kratki, ali jednostavno ne možemo jer bi opteretili svoje građane, poglavito ovaj dio kad govorimo o ruralnoj Hrvatskoj. S tim u svezi, akcent bi ovdje dao na ovaj iznos odnosno na državni proračun tih 800 milijuna kuna, da se znamo osloniti, da znamo planirati za vremena koja su ispred nas da lakše povučemo i europska sredstva, da se to rasporedi na jedan pravičan način imajući iskustva ova dosada da to nije bilo tako, ali iščitavam u ovom zakonu zbog ove ispravljanja nepravdi za dragovoljne vatrogasce i javne vatrogasne postrojbe da će se voditi računa, a ja evo iz preventivnih razloga molim ta, to tako, da to tako i bude. Ako ovaj sustav bude implementiran na ispravan i kvalitetan način i oni zakoni koji dalje budu regulirali sigurnost ljudi i gdje imamo potrebu regrutiranja novih snaga ko što je civilna zaštita, to će biti jedan temelj gdje će i lokalno stanovništvo lakše biti uključeno. Po ovom ključu za dragovoljne vatrogasce koji se nalaze u ruralnom prostoru mislim da bi donijeli i jednu demografsku stabilnost tom području jer četo puta i neka naknada koja bi bila bi bila razlog da ti ljudi ostanu na tim dijelovima i da tu logiku konačno centralizma, da li onoga na nacionalnoj razini ili onoga na županijskoj da ju izmijenimo i da pomognemo onima kome je potrebnije, a kad, svi bi mi izdvojili evo [[Upadica: Ističe vam vrijeme.]] Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Imamo replike. Poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče sabora. Kolega Baričević, ako se ne varam vi ste predsjednik udruge općina. Ja inače mislim da su udruge tipa udruga općina netko tko, kad je, pogotovo kad je riječ o ovom zakonu netko tko je partner ministarstvu koji predlaže zakon. Mislim da samo svojim primjedbama i svim ostalim možete afirmativno poboljšati odnosno dobiti što kvalitetniji prijedlog. Obzirom da ste i vi, dakle udruga sama je sudjelovala odnosno vidjela zakon i sve ostalo, mene zanima od svih tih primjedbi, jer je gospodin Katić rekao da je nemoguće sve primjedbe prihvatiti, što se ja mogu složiti da je nemoguće, ali me zanima što je od onog na što je udruga općina ukazivala da bi bilo dobro u zakon izmijeniti odnosno ugraditi da bi imali bolji prijedlog zakona, što od toga je nadležno ministarstvo koje je nositelj izrade zakona i predlagatelj usvojilo? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Baričević.
Kolegice Mrak Taritaš zahvaljujem na postavljenom pitanju. Ja sam predsjednik Hrvatske zajednice općina ona se tako službeno zove, a ne zove se udruga. Naime, što se tiče primjedbi koje smo mi predložili ja sam ovdje istakao sve one primjedbe koje smo kazali, vi se smijete, ali je to činjenica jer evo vi imate monopol na nazive i sve ostalo. Ovaj ja sam sve one primjedbe koje smo mi, na koje smo ukazali i koje smo tražili i koje smo zahtijevali, ja sam ih u svojoj pojedinačnoj raspravi istakao i to se odnosi na, na vatrogasni standard, to se odnosi na naknade dragovoljnim vatrogascima. To se odnosi na uvježbavanje vatrogasaca, to se odnosi na vatrogasnu akademiju. Evo i sve ove naknade koje bi trebale doprinijeti da se poboljša standard vatrogasni.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovani kolega Damir Mateljan. Izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Baričević, vi ste u svojoj raspravi bili pomalo kontrafiktorni. Naime u ovom prvom dijelu u kojem ste načelno hvalili ovaj zakon, u redu, shvaćam, s obzirom na stranu u Saboru u kojem sjedite, međutim u onom drugom dijelu ste rekli u svojoj raspravi ono što bih i ja rekao, odnosno što ću reći u svojoj raspravi a to su dvije važne stvari. Prva stvar dakle da sve one primjedbe koje je uputila udruga općina i gradova odnosno koju su uputili lokalni čelnici, jednostavno nisu prihvaćeni, niste pošteno odgovorili kolegici Mrak-Taritaš. Dakle niti jedna primjedba koju je uputila, koju su uputili lokalni čelnici predlagatelj ju nije prihvatio. A druga je važna stvar da ovaj zakon zaista ide na ruku javnim postrojbama, odnosno profesionalnim vatrogascima na uštrb dobrovoljnih vatrogasaca. I ukoliko ovakav prijedlog zakona bude prihvaćen vjerujte da u protupožarnoj sezoni na obali biti će jako malo, jako malo dobrovoljnih vatrogasaca sa kontinenta koji će vam pomagati gasiti te požare. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Baričević, izvolite.
Ja, očito vi bolje znate, ono što sam ja želio kazati nego ja sam, ja sam pohvalio ono što mislim da je bolje i držim da je bolje a isto tako sam se osvrnuo i na ono što mislim da treba popraviti i sve one primjedbe očito kolegica a i vi imate neka očekivanja od mene da ja kažem neke druge stvari nego ono što je zaključak tijela Hrvatske zajednice općina. Što se tiče solidarnosti među vatrogascima i što se tiče solidarnosti uopće hrvatskog društva ja u to ne sumnjam. I kada se poboljšaju ove druge stvari i u prvom redu mislim da ovih 800 milijuna kuna su ključna stvar da li će se raspodijeliti pravično i da li će to imati smisla i biti u redu da će onda sustav profunkcionirati.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovana kolegica Branka Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Baričević između ostalog ste rekli da sad postoji nepravda da pojedini krajevi nemaju profesionalno vatrogastvo što želite reći da za njih se i za te sredine se ne izdvajaju iz državnog proračuna određena sredstva. S obzirom da je grad Vodice grad koji je 2011. osnovao javnu vatrogasnu postrojbu, pa evo i radi naših građana da znaju, naime naručili smo izradu procjene ugroženosti od požara, plan zaštite od požara, to smo usvojili na gradskom vijeću. Nakon toga smo donijeli odluku o osnivanju javne vatrogasne postrojbe i uputili Državnoj upravi za zaštitu i spašavanje i tako osnovali javnu vatrogasnu.
Zahvaljujem. Odgovor, kolega Baričević.
Pa ja ne sumnjam kolegice Juričev-Martinčev u proceduru i da je to tako moguće ali kada bi tu tedenciju nastavili onda bi namnožili veliki broj javnih vatrogasnih postrojbi, to bi bio preskup sustav. Držim da dragovoljstvo u vatrogastvu je bitno. Rekli smo da evo ima više od 100 godina tradiciju i definitivno ga treba njegovati da ono i dalje funkcionira. To što netko ima javnu vatrogasnu postrojbu, bio je u privilegiranom položaju jer je te profesionalne vatrogasce opremala i plaćala RH dok je sve obveze prema dragovoljnim vatrogascima i dragovoljno vatrogasnim društvima najviše i najčešće imale jedinice lokalne samouprave i to najčešće u onom području koje je financijski najslabije u ruralnom prostoru ... [[Govornik se ne razumije.]]
Zahvaljujem. Prelazimo na sljedeću repliku. Poštovana kolegica Marija Jelkovac. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega istakli ste važnost DVD-a i to je neosporno, u pojedinim sredinama oni su zaista bonus i doprinos velik daju djelovanju JVP-a. Međutim, ono što su dva najvažnija momenta u ovom zakonu mislim da je to vertikalni ustroj zapovijedanja što je posebno važno u hitnim situacijama da se ne gubi na vremenu. A drugo je zaista razvoj ove mreže i pravednije financiranje jer sada imamo situaciju da pojedini gradovi koji imaju JVP-ove dakle interveniraju i tamo u onim jedinicama koje ih nemaju ali te jedinice ne participiraju dovoljno pravično u snošenju troškova tako da najveći teret pada na one gradove koji imaju osnovane javne vatrogasne postrojbe što vjerujem da će sada biti ipak pravičnije rješeno. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Baričević.
Poštovana kolegice intencija ove moje rasprave je i bila u tome da će se ta jedna nepravda popraviti. To što kažete da su gradska središta, najčešće županijska snosila, cijenim i poštivam i to je istina. No međutim proporcionalno financijskoj snazi mislim i uvjeren sam i dokazivao je da su male jedinice u ruralnom prostoru RH više trošila na vatrogastvo nego što su to potencijalno snažnija gradska središta.
Zahvaljujem. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Saša Đujić. Izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Evo prvo na početku svoje rasprave da otklonimo ovu tezu da mi iz SDP-a, ja i kolege izmišljamo da se Hrvatska vatrogasna zajednica gasi i da dezinformiramo javnost, ja ću pročitati sada, citirati ću članak 125. ovoga zakona o kojem sada raspravljamo i koji je predložila Vlada na prijedlog Hrvatske vatrogasne zajednice kako je rekao kolega Sanader maloprije. Dakle u članku 125. piše, stavak 1.: „Danom stupanja na snagu ovog Zakona Hrvatska vatrogasna zajednica osnovana Zakonom o vatrogastvu, NN 58/93 i 87/96 koja je nastavila sa radom sukladno Zakonom o vatrogastvu, NN 6/99 117/01 36 i sad ima tih izmjena puno, prestaje s radom te se po službenoj dužnosti briše iz Registra udruga RH. Možda ja imam problem s hrvatskim izričajem po vama, možda ja imam problem s logikom, možda ja ne razumijem, ali u ovom zakonu piše, prestaje sa radom i briše se iz Registra udruga RH. Ne piše doživljava svoju transformaciju i transformirat će se u neko novo tijelo. To je u suprotnosti sa Zakonom o udrugama po kojima je osnovana ova Hrvatska vatrogasna zajednica. Dakle, Hrvatska vatrogasna zajednica je krovna organizacija županijskih vatrogasnih zajednica koje onda idu piramidalno dolje prema dobrovoljnim vatrogasnim društvima i nekim ostalima. Vi ste sa čl. 125. gasite HVZ-a. Prestaje sa radom, a županijske i lokalne dalje nastavljaju kao udruge raditi. U što će se one udruživati? Kakav je to sad novi sustav? Druga stvar. Statut Hrvatske vatrogasne zajednice, kolega Sanader, vi to dobro znate, još uvijek je važeći, još 20 dana, do 1.1. jer onda nakon usvajanja ovog zakona više statut nije bitan. Kaže da tročetvrtinskom većinom skupština mora donijeti odluku. Sami ste rekli, dugo ste u politici, dugo ste u vatrogastvu, pa niste bedasti, ni vi ni ja. Znamo što je odluka. Skupština, tko je za to da se gasimo, ruka gore, ¾ ako su za, onda se gasimo i donosi se odluka. Skupština je na svojoj sjednici tog i tog dana donijela slijedeću odluku, gasi se HVZ. Dalje u statutu piše što to donosi ili ne donosi. Ove skupštine koje ste vi razgovarali o transformaciji nisu odluka o gašenju, a zakon donosi odluku o gašenju. Transformacija je mogla biti da HVZ postane udruga sa javnim ovlastima, kao što je Hrvatski Crveni križ ili Hrvatski autoklub koji su i dalje udruge i okupljaju udruge neke svoje lokalne dolje, kao i HVZ. Prema tome, HDZ gasi HVZ. Gasi, donesla se odluka dekretom o gašenju. Preko noći u skraćenoj javnoj raspravi. Druga stvar, vi ste se sad, igramo se riječi. Vi ste rekli da su predstavnici moje županije sudjelovali na koordinaciji priobalja. Statut HVZ-a ne poznaje koordinaciju priobalja. Koliko ja znam, vi me ispravite, možda griješim, postoji 6 koordinacija u navedenih u Statutu Hrvatske vatrogasne zajednice. Jedna od tih 6 je Koordinacija Istra-Primorje i Lika. Ta koordinacija nije bila uključena u savjetovanje. To što su predstavnici nekakvog paratijela, da li je to u statutu, da li postoji koordinacija priobalja u Statutu HVZ-a, tko je njezin predstavnik i tko je njezin čelnik? To mi odgovorite, kolega Sanader. To što su predsjednici županija iz priobalja sjedili negdje i o nečemu raspravljali na ove datume što ste vi rekli, to nije u skladu sa Statuom HVZ-a. I to nisu važeće nikakve odluke. To je u rangu, neću biti tako kao kolega Kovač, ali to mi je u rangu sjedenja u nekoj dalmatinskoj konobi i dogovora oko nekakvog zakona. To je to. Druga stvar, ako je usuglašeno, zašto je došlo 150 stranica, više od 700 primjedbi sa terena na ovaj zakon. Više je primjedbi nego stranica zakona. 100 primjedbi je došlo, više od 100 primjedbi je došlo iz moje županije, ove o kojoj vi govorite da su predstavnici sjedili u usuglašavali s vama ovaj zakon. Zašto su .../nerazumljivo/... i to ne bezveznjaka, kako ste vi rekli, možda nevažnih članova vatrogasne zajednice. Javni vatrogasni postrojbi s moje županije su došli prijedlozi, vatrogasnih zapovjednika, ljudi koji vode operativne postrojbe, 90% njihovih primjedbi niste uvažili ni uzeli u razmatranje. Uzeli, znate što ste vi usvojili? One nomotehničke sadržaje koje bi i tako i tako usvojili. 10% primjedbi. To je ono što je usvojeno. Ništa krucijalno nije prihvaćeno. Prema tome, nije to točno. Ja vam odgovorno mogu reći da županijska vatrogasna zajednica i tu ste jedino u pravu, to je možda naš problem, na svom dnevnom redu svojih tijela nikad nije imala raspravu o ovom zakonu. Čelnici su možda sudjelovali s vama u nekim razgovorima ili kroz tijela HVZ-a, ali mi dolje lokalno, lokalni vatrogasci u DVD-ima i članovi županijske zajednice smo imali priliku svoje primjedbe reći jedino kad je otvorena javna rasprava prije 20 dana na 15 dana. To je problem i to nije dobro. Nitko nije rekao da je sustav dobar, ovdje nas optužuju da smo rekli, ja sam rekao odmah u uvodu. Trenutno imamo probleme u vatrogastvu i sustav nije dobar i treba ga popraviti. I zato smo i očekivali ove izmjene, da se on popravi i riješi krucijalne probleme. Nisu riješeni. Dapače, po mom mišljenju postaju još veći problemi i još veća nepravda i ovaj zakon jednostavno nije dobar. Druga stvar, ovdje govore kolege iz HDZ-a riješio se sustav financiranja. Ne, nije se riješio, ništa se nije riješilo. Pričate o mreži. Da, predvidjeli ste donošenje mreže. Tko je donosi? Vatrogasni zapovjednik naknadno. Zašto nije u zakonu kriteriji nekakvi, po kom ključu? Vatrogasci su nepovjerljivi po tome, hoće li se mreža opet donositi opet po nekom političkom ključu, kao što su se osnivale javne vatrogasne postrojbe. Evo, kolegica je spomenula javnu vatrogasnu postrojbu, problem je na terenu jer imamo situacija da na 5 km imamo 2 vatrogasne postrojbe javne jer su tako nekakvi lokalni čelnici koji su bili bliski politici u tom trenutku na vrhu rješavali svoj problem financiranja. Pa ja znam kad je moje društvo razgovaralo tada s ministrom Šukerom da ga upozore preko kanala HDZ-a da je nepravedan sustav financiranja, on im je rekao pa dobro, osnovat ćete javnu vatrogasnu postrojbu i to smo riješili. Da, ali to se tako ne radi. Mi to nismo htjeli napraviti jer to nije rješenje. Dakle, rekao sam primjer Krka i Lošinja koji od države dobiju 3 milijuna kuna za funkcioniranje, a Rab i Cres 0. Vatra jednako gori i na Rabu i na Lošinju i gase ju ljudi u istim uvjetima, odnosno trebali bi gasiti u istim uvjetima, ali ne gase i nisu isto plaćeni isto ne rade. I tako je na svim otocima u priobalju te razlike postoje i to nije dobro i to je ono što su vatrogasci očekivali da će se promijeniti. Ne mijenja se. Rekli, ovaj iz šuma financiranje. Da, zašto se to centralizira? Zašto ta sredstva ne idu u one postrojbe na čijem području se šume nalaze? Vi sada sredstva za zaštitu šuma šaljete za općekorisne funkcije šuma, idu u Zagreb i onda će Zagreb to raspoređivati kako on misli kome treba, kome ne treba. To nije dobro. Pa valjda oni koji po tim šumama dežuraju i rade prevenciju požara najbolje znaju šta treba, koja oprema njima treba, u šta trebaju ulagati i šta trebaju radit, bolje nego neko u nekom uredu u Zagrebu. Druga stvar, ti kriteriji po kojima se piše, pa cijela RH bruja ko će bit slijedeći vatrogasni zapovjednik, zato se i ruše ovi, ja neću to reć, znate vi kolega Sanader šta se priča, tako da, to je, to smo već vidjeli od HDZ-a, Lex Mikulić smo vidjeli, ovo je ista priča, niži kriterij za glavnog vatrogasnog zapovjednika kojeg će sad imenovat politika u odnosu na, u odnosu na dosad, na niže rangirane, niže rangirani zapovjednici moraju imat veće uvjete nego glavni vatrogasni zapovjednik, pa ko je tu lud, šta je to? Druga stvar, vatrogasci dobrovoljni su očekivali, to sam već rekao u ime kluba, da će ih se poticat da postanu dobrovoljni vatrogasci ko u nekim zapadnim, zapadnim zemljama, uzoru, da ih se oslobodi od osiguranja, da ih se oslobodi, da ih se oslobodi, ne znam, nekih davanja, da, da, da su, da mogu otić sa svog posla gasit požar, a ne da imaju problem, evo kolega Baričević govori u Dalmaciji ne mogu otić s posla, ne mogu otić da, jer ako on konobari u kafiću ili radi negdje, neće ga gazda pustit, ali država je to trebala riješit kroz zakonsku regulativu, nije i u pravilu sve što se tiče ovih vatrogasaca, dobrovoljnih vatrogasaca, već postoji u postojećem zakonu, jedino što se mijenja je povećanje kazni, kažnjavanje, to nije dobro i ovaj prijedlog jednostavno nije loš, nažalost evo kažem, nemam, nemam dovoljno vremena, nemam dovoljno vremena, volio bi da mogu više pričat o ovome jer stvarno se ima šta reć i ono što mogu reć je ovaj prijedlog nije dobar i pozivam vas da podržite prijedlog Kluba SDP-a zaključak da s ovim idemo u dva čitanja i da vatrogasci odlučuju o sebi, poboljšan je položaj profesionalnih vatrogasaca i to je dobro i to pozdravljam, to su naši kolege koji u teškim uvjetima rade i treba ih nagradit, ali ne može njihovo poboljšanje ić na uštrb dobrovoljaca i ne znam tko je u ovom pisanju kolega Sanader zastupao dobrovoljce jer se svi žale, Udruga dobrovoljnih vatrogasaca nije zadovoljna s ovim prijedlogom, čak se ne može ni napravit svoju komoru po [[Upadica: Zahvaljujem]] ovom zakonu dok s druge strane profesionalni vatrogasci recimo to mogu i zbog toga mislim da to nije dobro.
Kolega Đujić, već sam vas molio da pripazite na vrijeme, pa ja vas molim kod odgovora da malo skratite. Prelazimo na replike, poštovani kolega Ante Sanader, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega, mogu ponovo ponovit da ja ne mogu rješavat stvari unutar vaše vatrogasne zajednice, koordinacije su statutom predviđene, a osim koordinacija predsjedništvo i OTS Hrvatske vatrogasne zajednice su raspravile ovaj zakon, prihvatile ovaj zakon u predsjedništvu, ako ne uvažavate koordinacije, sjede predsjednik vaše vatrogasne zajednice, vaš zapovjednik sjedi u zapovjedništvu odnosno OTS-u, a vaš predsjednik, zapovjednik, tajnik i zapovjednik JVP iz Rijeke su bili u koordinacijama, ako vi njih ne uvažavate, vi ste ih izabrali onda to vi morate riješit u vašoj kući. Znači, nikakva udruga dobrovoljnih vatrogasaca ne postoji, ne znam odakle vam taj termin, nikakva udruga ne postoji, a predsjedništvo Hrvatske vatrogasne zajednice je predložilo ovaj zakon MUP-u i onda ne možete govorit o tom da vatrogasci se, da vatrogasci nisu zadovoljni, vi spominjete udrugu koja ne postoji.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Đujić.
Spominjete i vi meni koordinaciju koja ne postoji kolega Sanader, priobalja, ne postoji u statutu, ne, ne nikakva koordinacija ne postoji u statutu Hrvatske vatrogasne zajednice priobalja, ima 6 koordinacija, 6 koordinacija, al to nije koordinacija priobalja, imate koordinaciju Dalmacija i koordinaciju sjeverni Jadran s Likom, to nije to, vi ste sad ovdje pozvali isto na neko paratijelo, ali ja vam opet govorim, ja možda, ja uvažavam svoje čelnike, a možda ih i ne uvažavam, to je moja stvar, ali vi ne uvažavate vatrogasce s terena koji su pisali primjedbe, pa nisam ja ovo iz prsta isiso, imate prijedlog zakona koji smo svi dobili, 700 primjedbi vatrogasaca, 100 iz moje županije JVP i čelnika lokalnih postrojbi, pa gledajte ako ćemo govorit ko koga uvažava, ja rađe neću uvažavat dva čovjeka koja su na čelništvu, što nije točno, ali rađe neću njih dvojicu nego stotine ljudi koji, kojima bi ovaj zakon trebao riješiti problem, a ne rješava ga. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Poštovana kolegica Marija Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolega Đujić, rekli ste, pročitali ste u stvari članak da zajednica prestaje s radom, briše se iz registra udruga, to točno piše, ali to tako i mora pisati, dakle vi ste kontradiktorni sami sebi, to je upravo u skladu sa Zakonom o udrugama, da bi udruga prestala sa radom ona mora biti brisana iz registra, dakle suštinski je i sadržajno došlo do transformacije, ali ne može formalno pravno se udruga preoblikovati u tijelo državne uprave, zato se udruga mora ugasiti i brisati iz registra jer je postala tijelo državne uprave. Hvala.
Zahvaljujem. Kolega Đujić, odgovor izvolite.
Kolegice Jelkovac, ne znam di sam ja kontradiktoran, ali drago mi je da ste podržali moj stav, da, da ste rekli da se Hrvatska vatrogasna zajednica briše i da prestaje s radom, to je ono što mi govorimo, prestaje s radom, HDZ gasi Hrvatsku vatrogasnu zajednicu nakon 144.g. i briše ju iz registra udruga, da to smo mi rekli, a onda nam je rečeno da ne, da doživljava transformaciju i sad, vi ste pravnica, vi ste se pozvali na to, da li u statutu Hrvatske vatrogasne zajednice, dal bi se on trebo poštovat, da li bi se trebo poštovat, da li bi Ministarstvo uprave to trebalo kontrolirat? Tamo piše da jedino skupština Hrvatske vatrogasne zajednice tročetvrtinskom većinom može donest odluku o gašenju Hrvatske vatrogasne zajednice odnosno prestanku sa radom odnosno o brisanju iz udruge registra, to se dogodilo nije i to je ono na što mi ovdje upozoravamo, nikakva priča o transformaciji nije formalna odluka o prestanku rada i razdruživanju toga, vi to dobro znate, pa i u statutu HDZ-a vam je propisano kako bi se nekako HDZ presto radit i nama u SDP-u to piše [[Upadica: Zahvaljujem]] ne piše donošenjem zakona.
Slijedeća replika poštovani kolega Stjepan Kovač, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Tu puno pričamo da država financira, ja sam slušao, molio bi da vi saslušate, potpredsjedniče…
Molim vas lijepo dozvolimo kolegi Kovaču da nastavi sa replikom, izvolite kolega Kovač.
Zahvaljujem, evo kolega Đujić, u biti se sa svime slažem što ste rekli jer tu je velika nepoznanica, pričaju složit će se mreža vatrogastva, tko su ti ljudi koji će slagati tu mrežu tko su ti zaposlenici, znači koja mreža će se složiti, 1.1. je tu ljudi za dva tjedna, sad dolaze blagdani, pa ovoga dolaze praznici, ko će to slagati, kad, koje vrijeme, kroz koje vrijeme će se to složiti, to je totalna nepoznanica, drugo puno se priča država financira, nije točno, vatrogasna, Javna vatrogasna zajednica grada Čakovca 4,9 milijuna daje država, 3 milijuna daje grad sa suosnivačima. Što je s ovim drugima koji su se naknadno osnovali, dal ti gradovi imaju ta sredstva? [[Upadica: Zahvaljujem]] U državnom proračunu se sredstva nisu povećavala [[Upadica: Zahvaljujem]] znači da opet ide na gradove i općine.
Odgovor kolega Đujić, izvolite.
Evo hvala kolega Kovač, viču kolege iz HDZ-a može zakonom, da može zakonom, evo ovim zakonom gasimo Hrvatsku vatrogasnu zajednicu, tako da to je pokazatelj da može i čl. 125. može, kad je HDZ u pitanju sve može kolega Bačić, ali vama kolega Kovač da kažem ovaj, rekli ste o mreži, u ovom zakonu piše da će se mreža donest u roku godinu dana, u roku godinu dana i to je sve kako HDZ radi ovoga prebacuje to na neku novu Vladu, opet na neku novu Vladu, neka nova Vlada će donosit mrežu i odlučivat o financiranju košto će neka nova Vlada povisivat i plaće učiteljima i, i, i dodatke i neke druge stvari, ova Vlada sad predizborno ide, donesu odluku i to je to, ali ja mislim da je to trebalo propisat kriterije, to sam rekao jer nije dobro da jedan čovjek opet donosi, tu je opasnost da to bude po političkom ključu donošenje mreže i to, zato smatram da na ovakav način to nije dobro, možda će bit super kolega Sanader [[Upadica: Zahvaljujem]] dok ne vidim, ne vjerujem.
Slijedeća replika poštovani kolega Marko Vešligaj, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS, pa evo kolega Đujić dobro ste detektirali ovu jednu centralizaciju vatrogasnoga sustava, posebno se to odnosi na ovaj problem određivanja jednoga, ja ću reći, netransparentnoga načina vatrogasne mreže di se otvara jedna mogućnost političkog arbitriranja unatoč tome što, evo čuli smo od kolege Sanadera koji tvrdi da to je sad u redu i to će sve struka određivati. Još bi imao jedan kratki komentar na, na vašu raspravu, a ona se tiče ovih kazni koje su predviđene odnosno prekršajnih odredbi koje su predviđene za dobrovoljne vatrogasce, di su stavljeni zapravo u istu … [[Govornik se ne razumije]] sa profesionalnim vatrogascima, jednostavno to smatram da je jedna jako, jako loša poruka, jer nešto što je dobrovoljno, makar je tu sad istaknuto da idemo prema ustroju vatrogastva u stilu vojske i policije, ali ako neko to radi iz čistoga volonterizma, ako je on dobrovoljni vatrogasac, opterećivati ga sa nekakvom mogućnošću kazne je uistinu nešto što nema veze sa zdravom pameću.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Đujić.
Slažem se kolega Vešligaj s vama, još jednom ću ponovit, postojeći sustav nije dobar i to niko nije reko da je dobar i, i da ga ne treba mijenjat, treba ga mijenjat, al ne na ovakav način, nisam imo vremena uć sad u još neke članke šta se sve u ovom zakonu predlaže i kolko se još ovaj sustav dodatno komplicira, a da ne govorim o situaciji gdje lokalne jedinice moraju financirat, moraju financirat jer im se tako nametne, a recimo nemaju utjecaje uopće ovoga kroz vatrogasna vijeća odnosno upravna vijeća koja će bit ili kako će bit imaju jednog predstavnika, znači neko ti kaže šta, to je isto ko i sa školama, gradovi i općine moraju, su osnivači škola, država im proslijedi novce za plaću, oni moraju održavat objekte, moraju gradit vatrogasne domove u ovom slučaju i takve stvari, a nemaju utjecaj nikakav, ali imaju na imenovanje vatrogasnog zapovjednika, to da, tamo mora bit političar, a ne stručnjak.
Zahvaljujem. Slijedeća rasprava poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Ma evo ja bi, govorio sam ovaj u ime kluba, sad bi evo rekao ovdje vjerojatno ovaj zakon koji se pisao našlo je se njijzi 4-5 možda iz Istre, jedan iz moje županije, kolega Sanader, njijzi 4-5 i npr. odredili su tribamo mi nagradit nekoga npr. najprije ćemo napravit kriterije za javnog vatrogasnog, za ovoga glavnog vatrogasnog zapovjednika je dosta viša stručna sprema, a za niže rangirane županijske vatrogasne zapovjednike je potrebna znači viša ova visoka, znači što niži to veća stručna sprema, pa evo mi ćemo u konabi negdje uz pršut i vino, evo imenovat ćemo npr. Željku Šošu, zadarskog zapovjednika vatrogasnog ili šta li, dogovore ljudi to i to će tako bit, evo ja bi ovdje sad, … [[Govornik se ne razumije]] došli u konabi i evo zakon, tu je tajnik iz HSLS-a, nova, novi smjer HSLS-a, transparentnost, javnost, pa povučite ovaj više zakon il ga dajte u drugo čitanje, mislim ovo je katastrofa, pa 700 primjedbi, već se zna ko će bit zapovjednik, već se zna unaprid, pa to je dogovoreno u pršutu sa istarskim HDZ-om, pardon HDZ-om, ne HDZ-om, nego IDS-om, IDS-om, njijzi par dogovorili se, sjeli, imenovali, čovik je tu, tajnik iz HSLS-a, vidiš da mu je neugodno, pa zgodnije izađite ovdje za govornicu i recite dajte evo bar ovaj zakon u drugo čitanje jer je, nema logike, nema logike da glavni vatrogasni zapovjednik dovoljno je viša stručna sprema, a za ove niže zapovjednike županijske ovaj visoka stručna sprema, pa sve je dogovoreno za čovika, to je dogovorena na Kominu uz malo janjetine tj. ispod peke, njijzi 5 ovaj zakon su sročili, vama su uvaženi tajniče ovo donili, pa zbog legitimiteta i novog smjera vaše stranke pa bar izađite i rečite evo imate taj legitimitet dajemo ovo u drugo čitanje, pa vidit ćemo ovih 700 primjedbi, mislim ja sam ih sve čitao, ima dva dana čitam, to su uglavnom vatrogasci, profesionalne postrojbe, DVD-i, lokalne samouprave, županijska vatrogasna društva, prema tome smatram da ovaj zakon je bitan, značajan da se dogovara na Kominu po raznim šušarama, e sa IDS-om, ovima, onima i da se unaprid zna ko će, ko će bit imenovan i to se zna i to je tako, evo gasi se, to smo da se ne ponavljamo, moramo se ponavljat, gasi se vatrogasna zajednica, oni tvrde da se ne gasi, više nije udruga nego sada će biti u uredu državne uprave nekakvo tijelo ili nad tijelo, sustav financiranja je definiran kako je definiran, bezbroj nejasnoća, mislim da je nedovoljno vrimena da se ovo još ozbiljnije saborski zastupnici sagledaju, skratili ste javnosti tj. javno savjetovanje, a vidimo šta je ovo, mislim to je nevjerojatno, evo ako neko ovo prati više od, od 70% ovoga materijala su znači prigovori, prigovori od lokalnih razina do nadalje. Ovo je dogovoren akt, ovo je dogovoreno u konabi, lex šušara, konaba, lex peka, lex janjetina, lex hobotnica, ne znam šta je sve bilo na repertoaru uz oborito vino, prema tome ovdje je riješeno, vidi se po ovome nizu stručne spreme da je to dogovoreno za osobu, određenu osobu, meni je slučajno, evo bezveze sam listao facebook, ovaj Internet, pa sam vidio, pa mi je napamet Željko Šoša, možda sam i pogodio, vidit ćemo kad bude imenovanje, ako ovi bude i ovaj ako bude ovaj ovo, kad bude prošao zakon, kad se bude imenovao novi glavni vatrogasni zapovjednik, možda sam takve sriće, možda je ovo loto igra, ja bi volio i pitat vas, evo vamo, evo ja znam da je kolega Sanader sudjelovao u tim razgovorima, pa on bi mogao evo isprid najveće političke opcije kao zapovjednik, kao predsjednik Hrvatske vatrogasne zajednice kazati par riječi, ja mislim da ne bi škodilo ovdi drugi krug, ovaj drugo čitanje jel u jednom čitanju, hitnom postupku ovaj konačni prijedlog nije dobar, ja nisam ni vidio, evo ja sam u HS ovdje 4.g. nikad nisam vidio ovolko prigovora, znači nešto je prihvaćeno nomotehničke te naravi, a sve ostalo je odbijeno, bezbroj nejasnoća, vidimo da tu dobrovoljno vatrogasci, dobrovoljno vatrogastvo je ugroženo, pozivaju nezadovoljstvo, bilo bi dobro, bilo bi dobro jel je ovo ozbiljan dokumenat, vatrogasci zaslužuju puno ozbiljnije stvari, vatrogasci su vrlo bitni, sustav vatrogastva je bitan i hijerarhija je bitna, način financiranja, poglavito dobrovoljni vatrogasci koji su u biti nukleus ovaj profesionalnih vatrogasaca i njima u zahvalnost bi tribalo ovo puno ozbiljnije napraviti. Evo ja bi još jednom naglasio da mi je žao što je se ovo dogovorilo u nekoj šušari, konabi gdje je bila peka sa malo hobotnice, možda kojim papričkom, vjerojatno koji je neko tu bio, njijzi 4-5 iz određenih županija i dogovorili su, oni su dogovorili točno ime vatrogasca koji će bit zapovjednik i to vam je potpredsjedniče, točno su odredili i definirali sve jel ja ne vidim drugi razlog da se ovo ne povuče, 700 prigovora u 15 dana u skraćenom postupku, pa zbog čega, od '99.-te je važeći zakon, ima znači ima nejasnoća, ima loših stvari u ovome postojećem zakonu, al ovaj način, ovo je po meni katastrofalno, evo tolko od mene, hvala.
Zahvaljujem. Imamo replike poštovani kolega Saša Đujić, izvolite.
Kolega Bulj, nije ovaj zakon nikakav izuzetak kada je HDZ u pitanju, tako su oni nama nedavno objašnjavali kako je mirovinska reforma odlična, a onda je 750 000 ljudi potpisalo za referendum protiv njihove mirovinske reforme, objašnjavali su nam da se ne mogu dignut koeficijenti učiteljima i plaće, a onda su svi učitelji u RH mjesec i nešto dana štrajkali. Sada nam ovdje objašnjavaju kako je ovaj zakon odličan, a imaju 750 primjedbi, imaju više primjedbi nego što ima tekst zakona, od stotina vatrogasaca diljem RH kojih se ovo tiče i to je ono fascinantno kod HDZ-a da oni nikad ne pomisle ha gle možda je problem neki u nama, možda nisu svi u zemlji ludi gdje god taknemo, možda ipak mi radimo neke stvari koje nisu normalne, tako da, to je ono što, što je kod HDZ-a karakteristično, ali ja vjerujem da za 15-tak dana neke stvari će u RH postat [[Upadica: Zahvaljujem]] puno, puno normalnije.
Odgovor kolega Bulj, izvolite.
Pa ovaj, vatrogastvo zaslužuje, ne bi sad ulazio u prosvjetu i to koja je Vlada šta napravila i kako je napravila kolega Đujiću, al je činjenica da je ovo dogovorni Zakon o vatrogastvu i vjerojatno je dogovoren, ja vidim rukopis, vjerojatno je dogovoren na Kominu negdje u nekoj ugodnoj šušari il konabi kao što sam rekao i vidim po poglavito po ovome da viša stručna sprema treba za glavnog zapovjednika, a za niže zapovjednike visoka stručna sprema, pa mi je pa na pamet g. evo Željko Šoša, premda ja osjećam neku vibru, ne znam zbog čega, nekako osjećam da bi mogao biti baš on imenovan, pa ako mogu ovi koji su taj bili na toj večeri il u konabi kad su donosili ovaj zakon, bilo bi dobro da oni kažu jesam li ja pogodio ili nisam, oni znadu unaprid, a vjerojatno evo uskoro ćemo to i doznati, al ja bi zamolio tajnika jel je on je trenutno u HSLS-u novi smjer, pa povucite ovo il dajte u drugo čitanje ispred Vlade, vi ste predstavnik Vlade, hvala lijepo.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Stjepan Kovač, izvolite.
Zahvaljujem, pa slažem se evo kolega Bulj s vama da zakon ide ad hoc, da bi trebao ići u drugo čitanje, što evo i da je loše pripremljen što govori, kao što ste i sami rekli, više od 700 primjedbi u ovo kratko vrijeme, da je vrijeme bilo duže vjerojatno bi bilo i više primjedbi. Ono što je najžalosnije, najviše primjedbi je od kolega vatrogasaca, znači onih kojih se i najviše tiče ovaj zakon, što je, vjerujem bi trebalo biti vladajućima upozorenje da stvarno taj zakon ne valja i da bi ga trebalo možda stavit, ipak malo vidjeti, proučiti dodatno i staviti u drugo čitanje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Bulj.
Pa zato ja cijelo vrijeme i molim tajnika da da ovaj zakon u drugo čitanje, da ne iđu u hitnom postupku jel mi je žao ovdje poglavito, gledam vamo g. Sanadera i on je svjestan da je ovo napravio nakaradan ovaj zakon, da je isforsiran zakon, tako da bi bilo najbolje da se ili povuče ovaj zakon, pa da se na idućoj sjednici raspravi ili da ide u drugo čitanje, ja znam da je sad vrlo teško zato šta je vremenski tisnac, ali evo ako je nemoguće za drugo čitanje najbolje bi bilo povući kolega ovaj zakon i da se ovaj zakon raspravi na pravi način, a ne da je definiran već i zapovjednik koji je u biti, sve je definirano, gašenje udruge ove vatrogasne zajednice hrvatske, znači sve je definirano i samo je prid nas stavilo zakon sa 700 primjedbi, 700 primjedbi u skraćenom postupku i sama logika, ja još jednom tajnika ministarstva bi zamolio, ja znam da je on manjinski partner iz HSLS-a, ali HSLS je odredio novi smjer, ovo je netransparentno, ovo nije dobro za vatrogastvo, ja vas molim još jednom u ime vatrogasaca [[Upadica: Zahvaljujem]] žao mi je Ante Sanadera povučite ovo.
Prelazimo na slijedeću raspravu, poštovani kolega Marko Vešligaj, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege zastupnici, evo reći ću za početak da već sam nekakvo vrijeme ove rasprave ovoga važnoga zakona pokazuje jedan zapravo odnos koji imamo prema vatrogascima. Kasni je večernji sat, kad zapravo i manje ljudi prati Hrvatski sabor, kad nemamo niti toliko interesa medija i onda kad to povežete s time da je zakon o hitnome postupku, dakle da nismo išli na dva čitanja. Kad povežete s time zapravo da je i javna rasprava bila skraćena onda šta drugo zaključiti nego da je nekakva intencija ajmo čim više izbjegnuti interes javnosti, ajmo čim više izbjegnuti prvenstveno dobrovoljnih vatrogasaca 1.000 njih koji su evo pa u nekakvim kontaktima koje sam ja imamo s njima nisam ovaj nikad bio dobrovoljni vatrogasac, ali često sam u kontaktu s članovima dobrovoljnih vatrogasnih društava prvenstveno kao gradonačelnik. Očekivanja od zakona stvarno su bila jako velika. I onda kad imate nekakva velika očekivanja onda vam je i razočaranje puno, puno veće. Jer da nije tako, ne bi bilo, da je taj zakon toliko dobar, da je on toliko usuglašen sa svima kao što je najavio na početku rasprave državni tajnik onda naravno da ne bi došlo ovih 750 primjedbi prvenstveno od strane dobrovoljnih vatrogasnih društava. A vatrogastvo bi valjda trebali gledati kao jednu cjelinu, kao sustav, a ne da idemo na to da ga dijelimo na profesionalna i na dobrovoljno vatrogastvo. Pa čemu to ona vodi, pa jasno je da ne mogu ta dva tijela funkcionirati jedan bez drugoga, nego bi se trebali uistinu nadopunjavati. Dakle, imali smo zakon koji je trebao riješiti te probleme koji očito postoje u hrvatskome vatrogastvu i nekakav minimum je bio da tu provedemo jednu pravu raspravu u koju ćemo onda uključiti sve dionike, prvenstveno u sustavu vatrogastva, od javnih vatrogasnih postrojbi, dakle profesionalnih vatrogasaca pa do onoga najmanjega DVD-a. I ne kaže se da je sustav jak koliko je nekakva njegova najslabija karika jaka, pri tom ne mislim da su naravno DVD-i najslabija karika, očito sad kad ovako raspravljamo najslabija karika su određeni ljudi koji bi trebali nositi taj sustav koji su očito dobrim dijelom taj zakon i pisali i očito ga nisu dobro iskomunicirali, prvenstveno. Iskomunicirali, jer da jesu onda bi uvažili ono što je rekla i lokalna samouprava koja ja mislim da ipak bi trebala biti ovdje partner. Nisu to nikakvi reći ću gradonačelnici koji ne znam su sad protiv vatrogastva, dobar dio gradova i daje sredstva iznad onoga, zakonskih obaveza koje ima. I zato kad ovo gledam puna usta su nam decentralizacije, već smo taj pojam ono izlizali do kraja, slično evo kao ne znam pada mi sad na pamet reforme, oni su isto, svima su bila puna usta reforme, a zapravo ništa ne radimo oko toga osim određenih kozmetičkih primjena. Jer da je to tako, evo sad na primjeru ovoga zakona onda da prođem par članaka koji su po meni jako sporni. Naravno to je prvi ovaj da, naravno da javna vatrogasna postrojba ima upravno vijeće odnosno po novome sad vatrogasno vijeće i sad imate u tom sastavu i predstavnika Hrvatske vatrogasne zajednice, imate predstavnika županijske vatrogasne zajednice, imate samo jednoga predstavnika osnivača. A taj osnivač ipak upravlja sa financijskim sredstvima i osigurava financijska sredstva za funkcioniranje te javne vatrogasne postrojbe u najvećem iznosu. A nemate zapravo po ovome ispada da on nema gotovo nikakvih, nikakvih ovlasti. Pa šta onda reći, to nije samo centralizacija, to ću reći da je i politizacija ovaj sustav, ako znamo da toga gradskoga vatrogasnoga zapovjednika trebamo imenovati uz suglasnost županijskog zapovjednika. Pa zar ne vjerujemo tu da taj gradski zapovjednik, jel nije o trebao poći nekakav određeni filter unutar svoje gradske vatrogasne zajednice, pa imamo toliko malo povjerenja u ljude koji vode lokalne samouprave, da će oni isključivo politički postupati. Mislim to onda možemo na više razina, županija će, pa i država će možda politički postupati, ako se na taj način ponašamo. Ja smatram da je neprihvatljivo sudjelovanje uopće trećih strana u imenovanju ovoga vatrogasnoga zapovjednika u ovom slučaju. Dotaknut ću se naravno i financiranja, mislim da to je ipak najveći kamen spoticanja u odnosu reći ću lokalne samouprave i ovaj sustava vatrogastva zapravo ljudi koji su predložili ovakav zakon o vatrogastvu i zapravo šta vi očekujete od lokalne samouprave, da sad ona vas pljeskom nagradi na ovakav zakon, na ovakav zakon. A niti jednu primjedbu niste prihvatili, niti od hrvatske zajednice općina, niti od udruge gradova RH. I naravno da sad postoje otpori. Kako ne bi postojali u ovoj situaciji kad postoji jedna ogromna nesigurnost prihoda jedinica lokalne samouprave. Znamo da se povećao i onaj osobni odbitak, da idu ovaj porezne izmjene u sustavu koji se odnosio na mlade i da će lokalna zajednica, lokalna samouprava dakle izgubiti velika sredstva ovdje. Jesu određene kompenzacije su mora se priznati osigurane u 2020. godini, ali ovaj 2021. projekcija nemate tih kompenzacija. Zaustavljeni smo na nekakvom nivou nema ovaj određenoga rasta. I sad opet vi idete znači na način taj da sa ove nekakve centralne razine i uvjetujete, prva stvar je znači iznos otpremnine koju bi trebali dobivati vatrogasci, vi ste ju odredili, financiraju naravno lokalna samouprava. Druga stvar, određujete naravno i koeficijent, evo po Članku 68. i koeficijent složenosti poslova odnosno njega određuje glavni vatrogasni zapovjednik. Pa zar nije se to malo prepustiti barem predstavničkom tijelu da ono to odredi? Sličan slučaj je i sa osnovicom koja je po ovome znači bi se primjenjivala osnova za izračun plaće državnih službenika i namještenika. Znači opet primjer jedne, eklatantan primjer di se ugrožava autonomija jedinica lokalne samouprave i također evo u ovome slučaju evo i dodaci također, znači dodaci isto u čl. 76. stavak 10., dodatke određuje Vlada RH. Znači još jedan primjer di zapravo idete kontra jedinica lokalne samouprave i idete kontra onoga što je proklamirano evo pa i europskom polju o lokalnoj samoupravi da jedinice lokalne samouprave imaju određenu autonomiju. Mislim kolega, mene jako to čudi sa vaše strane jer s obzirom na vaše iskustvo u lokalnoj samoupravi, pa reći ću tako, olako ste prešli preko tih nekakvih primjedbi koje su dolazile od strane lokalne samouprave bez obzira na stranački predznak a vi to dobro znate. Vi to dobro znate, ja vam to ne trebam ponavljati. I onda šta drugo imate za zaključak osim ono da li ste po onoj staroj, ideje ... [[Govornik se ne razumije.]] to mi možemo zaključiti iz ovoga svega, iz ovoga prijedloga zakona, ovoga novoga Zakona o vatrogastvu. Ono što s čime bi završio, meni je drago da se evo gleda i prema novom proračunskom razdoblju EU-a koje počinje od 2021. g., da se pregovara i da se otvori linija jer uistinu kroz mjeru 741 nažalost dosta vatrogasnih domova unatoč tome što su stvarno izdvojili ogromna sredstva za projektnu dokumentaciju, siguran sam da se radi o milijunskim iznosima, nisu prošla na natječajima, posebno se to odnosi na dobrovoljna vatrogasna društva u sjevernom djelu Hrvatske, na kontinentu Hrvatske jer su i natječaji bili na taj način postavljeni, da su bile favorizirana DVD-i u primorskom djelu Hrvatske. Ne ulazim tu, to je očito bila određena politička odluka i uredu. Međutim moramo gledati prema budućnosti ako se već ide na formiranje toga središnjega ureda, zbog čega nije osiguran barem određeni iznos sredstava a ja sam sam i predlagao zajedno sa kolegom Hajdašem Dončićem i amandmane državni proračun da zajedno sa jedinicama lokalne samouprave krenete ipak u tu izgradnju, znači da osigurate tu određena sredstva, jedinice lokalne samouprave se uključuju u sufinanciranje i da ipak te domove za koje postoje projektne dokumentacije, koje bi mogle do novoga toga proračunskoga razdoblja dakle isteći im valjanost, da ipak te projekte realiziramo. Mislim da je to bilo moguće i to bi bila jedna dobra poruka prema našim DVD-ima od strane države. Ako može Državni ured za sport imati 16 milijuna osigurano za izgradnju sportskih ... [[Govornik se ne razumije.]] objekata onda vjerujem da može i ovaj novi Državni ured za vatrogastvo. Hvala.
Zahvaljujem, kolega Vešligaj. Imamo nekoliko replika, poštovani kolega Saša Đujić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Vešligaj, vi ste rekli da su vatrogasci puno očekivali od ovog zakona a onda da je i razočaranje veliko i to je točno. Dakle, glavni i ključni problem danas u vatrogastvu osim ovih funkcionalnih djela je financiranje i cijelo vrijeme pričamo o tom financiranju. Dakle godinama postoji jedna nepravda u financijskom sustavu kroz javne vatrogasne postrojbe i kroz DVD-e i to je ono što je ovaj zakon trebao riješit. Nažalost, ne rješava i zbog tih problema koji jesu, godinama postoji po meni, bespotreban jaz i sukob između profesionalnih vatrogasaca i dobrovoljnih vatrogasaca. Hrvatskoj su potrebni i jedni i drugi. Jedni i drugi su vrijedi i jedni i drugi vrijede ali ovakvim zakonom i ovim prijedlogom i rješenjima koji jesu, još uvijek se samo taj sukob povećava. Evo reći ću još jednom, dakle u čl. 67. osniva se komora profesionalnih vatrogasaca Hrvatske u svrhu očuvanja ugleda, časti i prava profesionalnih vatrogasaca. Pa dobrovoljnih nema nigdje, tako da opet se produbljuju te razlike i ti sukobi.
Zahvaljujem. Odgovor, kolega Vešligaj, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Pa evo kolega Đujić, slažem se s vama i to sam istaknuo u raspravi da zakon ide prema tome ali ne bi bilo toliko naravno primjedbi od strane dobrovoljnoga vatrogastva da kroz zakon do toga ne dolazi. Može sad druga strana pričati i vjerojatno ima nekakvu svoju teoriju oko toga, međutim to je činjenica. To je činjenica, to je žalosno. To je žalosno, naravno, sustav bi trebao biti jedinstveni, svi znamo koja je važnost profesionalnog vatrogastva u onim najtežim situacijama no međutim imamo nekakav različiti sustav postavljen u Dalmaciji, imamo različiti sustav postavljen u sjevernoj Hrvatskoj, to je stvar i nekakve naše prošlosti i način na koji je krenulo sa formiranjem tih DVD-a, znači to se sve trebalo uzeti u obzir i ipak donijeti jedan zakon koji će biti na dobrobit jednih i drugih a prvenstveno vatrogastvu, to je najvažnije. Hvala.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovani kolega Ante Sanader, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega Vešligaj, vi ste nekoliko puta rekli da su vatrogasci očekivali pa su iznenađeni. Vama mora biti jasno da su vatrogasci napisali ovaj zakon i predložili ga MUP-u. A vi očito nema nikakvih kontakt sa vatrogascima jer da imate, ne bi tako govorili. Iz vaše županije niti jedna primjedba nije došla na zakon. Temeljem čega vi govorite onda? Koji su to vatrogasci nezadovoljni? Možda vi ali vi vatrogasac. Znači niti jedan vatrogasac nit časnik ni običan vatrogasci iz vaše županije nije dao niti jednu primjedbu jer su vatrogasci napisali ovaj zakon. Danas smo konstatirali da ... [[Govornik se ne razumije.]] iz Primorsko-goranske županije ne funkcioniraju ali sve ostale županije, vi niti jednu županiju nemate ovdje primjedbu koja je dala. G. Đujić je sad dokazao da on uopće nije pročitao ovaj zakon nego samo čita ono što su mu rekli. Jer on kaže u čl. 47. komora je osniva se a uopće toga nema u ovom prijedlogu zakona.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Sanaderu. Imamo povredu Poslovnika, poštovani kolega Đujić, izvolite.
Hvala lijepo. Povrijeđen je čl. 238., dakle kolega Sanader odstupa od uobičajenih pravila ponašanja u Hrvatskom saboru. nije u redu da on za kolege u vatrogasnoj zajednici Primorsko-goranske govori da ne funkcioniraju, da nisu funkcionalni. Pa on je predsjednik Hrvatske vatrogasne zajednice, valjda onda po zapovjednoj odgovornosti ni on ne funkcionira, ne funkcionira, možda je zato i donio odluku o gašenju Hrvatske vatrogasne zajednice, ali ja mislim da su se trebala dogodit neka druga rješenja, a ne ovo. Tako da evo molim vas da upozorite kolegu Sanadera da to nije u redu.
Kolega Đujić upozoravam vas, ne zloupotrebljavajte institut povrede Poslovnika, izričem vam opomenu temeljem Članka 239. Imamo odgovor na repliku. Poštovani kolega Marko Vešligaj, izvolite.
Kolega Sanader, evo siguran sam da vi znate više od mene o sustavu vatrogastva s obzirom na vaše iskustvo koje imate, ali niste baš ovaj upotrijebili ovdje primjereni ton. Ne znam ja zbog čega nije došlo ovaj, zbog čega nije došlo iz Krapinsko-zagorske županije primjedbi na taj zakon, ali ja sam govorio generalno o tom zakonu. Znači koliko ja znam zastupnici u Hrvatskom saboru su zastupnici za područje cijele RH. Dakle, govorimo o jednom zakonu koji, molim … [[Upadica: Ne razumije se.]] pa da iz svoje izborne jedinice, ali pročitajte si valjda zastupamo hrvatske građane, jel tako, bez obzira iz kojega dijela ti hrvatski građani dolazili, ali ja sam dobivao primjedbe od dobrovoljnih vatrogasnih društava. Ne znam zbog čega nisu, možda zato jer ste skratili javnu raspravu, možda bi bilo dosta toga da ste stavili i na dva čitanja i tako, znate nemojte ovaj. Hvala.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovani kolega Damir Mateljan. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine Vešligaj rekli ovaj da se dobrovoljno vatrogastvo podcjenjuje, podcjenjuje se ovim zakonom, podcjenjuje se u ovom visokom domu, podcjenjuje se i u javnosti. Jednako ste tako rekli da niste nikada član bili dobrovoljnog vatrogasnog društva, niste bili dobrovoljac, evo ja sam dovoljno star da sam dobrovoljni vatrogasac preko 40 godina, ne bi vjerovali. Ovaj i kao član i kao predsjednik nazočio sam velikom broju, 10-cima vatrogasnih skupština i mogu vam reći da sadržaj tih skupština, dakle da te skupštine i sadržajno i komunikacijski, da ne govorim o toleranciji su kad kad na puno većoj visini nego što je ovaj visoki dom. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Vešligaj.
Evo, kolega Mateljanu slažem se s ovim naravno što ste, što ste rekli mislim da bi trebali posebno kod ovakvih zakona, gdje ne bi trebali dolaziti neki svjetonazorski, svjetonazorske razlike koje imamo, zato smo zapravo i članovi određenih stranaka, trebalo bi biti malo više ovaj i tolerancije, trebalo bi biti malo više i komunikacije između svih zainteresiranih dionika. Jer ovaj zakon ne tiče se samo vatrogastva, tiče se i nekoga tko će to financirati. Vidim da je to ovaj od strane gospodina Sanadera stavljeno onako sa strane i to je to, znači lokalna samouprava moraš to odraditi, znači morat ćete to financirati i gotova stvar, ali dobro, dobro, u redu. Mislim da odnos prema dobrovoljnim vatrogasnim društvima pokazuje se na način, na taj da nije niti vatrogasna zajednica iznašla možda nekakva sredstva pa možda i sufinancirala izgradnju onih domova koji nisu prošli na mjeri 741, valjda bi se tu [[Upadica: Zahvaljujem.]] isto pokaza nekakav odnos, međutim to se isto nije … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Pa kolega ja mislim tj. znam i osjećam da mi raspravljamo o zakonu koji je već u biti prihvaćen i koji sve definira i glavni vatrogasni zapovjednik i zapovjednici, vidi se to iz ovoga rukopisa kojim je pisano. Znači definirano je, ja ću se uvik pozivati na ovo da viša stručna sprema triba za glavnog vatrogasnog zapovjednika, a za niže vatrogasne zapovjednike triba visoka. Definirano je to za osobu točno mjesto, znači preuzima se i centralizira se sustav, sve u ruke ovaj put gospodina Sanadera, on će to sve voditi. Bit će vatrogasci ovisni o njemu, on će naravno dolaziti redovito slikat se u uniformi vatrogasnoj, vatrogasca i to je njegovo pravo legitimno i to je ok. Ja mislim da ovaj zakon je najzreliji da se povuče, pošto je kratka sjednica neće moći u drugo čitanje jel jednostavno nema vremena, ali da može u idućoj sjednici u idućoj godini se donijet ovaj zakon ja mislim da bi to bilo najpoštenije i najpravičnije. Hvala.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Vešligaj, odgovor izvolite.
Hvala. Pa evo kolega Bulj, slažem se s vama, da i to je ono što smo danas kroz raspravu cijelo vrijeme pričamo da je ovaj loše da ovaj zakon ide ovako po hitnom postupku. Ja isto smatram da bi trebao ići u drugo čitanje da bi možda onda nekakve velike, dosta velike nedoumice koje smo danas ovdje detektirali, a o njima su pričali zapravo zastupnici svih političkih opcija, možda bi tu došlo do jednoga boljega i kvalitetnijega zakona naravno na dobrobit naših vatrogasaca jer smatram da oni to, s obzirom na ono koliko sebe daju u to sve, da to zaslužuju. Zaslužuju jedan pravedniji i jedan više fer odnos, znači taj zakon donosi Hrvatski sabor, trebao bi biti još jedanput ponavljam u redovnoj proceduri, nemaju svi vatrogasci prilike niti sudjelovati na ovim koordinacijama, nisu svi vatrogasni časnici ili tako nešto, ali siguran sam da ovo prate i kroz medije i da bi dali možda i nekad iz baze vam dođe pametniji prijedlog nego gore iz vrha. Često se od šume ne vidi stablo, kako se kaže.
Zahvaljujem. Prelazimo na slijedeću raspravu. Poštovana kolegica Branka Juričev Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege, pa ja bi se složila sa svim prethodnim govornicima koji kažu da su sa nestrpljenjem iščekivali novi Zakon o vatrogastvu s obzirom da trenutno imamo prevelike razlike između profesionalnog i dobrovoljnog vatrogastva. Kad vidimo koje sve privilegije imaju oni u javnim vatrogasnim postrojbama prije svega financiranje, a njih imamo svega 71-u u RH i sa 2.400 profesionalnih vatrogasaca onda ne možemo ni zamisliti kako bi to izgledalo da nije onih 110.000 članova u dobrovoljnim vatrogasnim društvima okupljenim u 1.760 takvih društava. Za razliku od javne vatrogasne postrojbe, dobrovoljna vatrogasna društva ne dobivaju ni lipe iz državnog proračuna, a kao što vidimo većina upravo protupožarne zaštite leži upravo na tim malim društvima. Kad to povežemo i sa onim što smo čuli od kolege Baričevića i znamo da uglavnom manje sredine, manje jedinice lokalne samouprave, općine imaju dobrovoljna vatrogasna društva onda je zaista neophodno da se ispravi ta dugogodišnja nepravda. Ono što svi priželjkujemo da vatrogasna mreža koja će konačno biti ustrojena, da ona ispravi te nepravde koje evo većina nas mogu reći i ja sam očekivala da se riješi i definira u samom zakonu ali evo sad očekujemo taj podzakonski akt koji će vjerojatno gledati pravičnije na čitavu situaciju u vatrogastvu. Ja bih ovako samo iznijela neke podatke i činjenice, tu su kolege rekli da u biti oni gradonačelnici i načelnici koji su bili bolje sa Vladom ili sa onima koji su trenutno bili i na vlasti da su mogli dobiti javnu vatrogasnu postrojbu samo bih rekla primjer grada Vodica. Mi smo upravo 2011. a kao što znate 2011. nije bila Vlada HDZ-a pa isto znači da smo imali valjane argumente i dobili smo suglasnost Državne uprave za spašavanje… ... [[Upadica se ne čuje.]] Molim? ... [[Upadica se ne čuje.]] 2011./2015. ... [[Upadica se ne čuje.]] Pa pri kraju gotovo, na kraju godine ali u svakom slučaju evo. Znači i javne vatrogasne postrojbe koje sada djeluju postoje one koje su pokrivaju svega na znam nešto više od tisuću stanovnika, ima one koje pokrivaju površinu od ne znam 35 kilometara kvadratnih a ima naravno one koje pokrivaju i daleko veći broj i stanovnika i veću površinu. Međutim, kada su se dodjeljivala i još uvijek se dodjeljuju decentralizirana sredstva e tu je velika nejednakost. Naime, nikako ne možemo shvatiti koji su kriteriji kojima se dodjeljuju ta sredstva. Naime, evo grad Vodice koji ima 18 vatrogasaca, pokriva oko 9 tisuća stalnih stanovnika i površinu od 94 km kvadratna u principu dobiva oko milijun i 800 tisuća kuna. Grad Vodice izdvaja gotovo isto toliko sredstava da bi ta naša javna vatrogasna postrojba funkcionirala. Za razliku od nekih drugih sredina koje pokrivaju, kao što sam rekla, ne znam svega tisuću stanovnika pa dobivaju gotovo identični iznos ili oni koji pokrivaju daleko manju površinu a dobivaju čak 2 milijuna i 400 tisuća kuna više. Znači ne puta dva nego koliko je to nekih 140% više nego što dobiva javna vatrogasna postrojba Vodica ili pak neki koji imaju i duplo manju, broj stanovnika i svega trećinu površine pa dobivaju milijun kuna više. Ovom prilikom apeliram kada se bude slagala vatrogasna mreža, znači da se točno zna i propišu i kriteriji od broja stanovnika, površine ali da se ne zaborave jedinice lokalne samouprave u priobalju koje u ljetnim mjesecima imaju višestruko povećanje broja i gostiju i osoba koje moraju štiti od požara a i broj intervencija je znatno viši nego što je to u zimskim mjesecima. Jer npr. u proteklim godinama, evo u 2019. raspodijeljeno je 321 milijun kuna. Prosječno, po vatrogascu ako ćemo tako gledati su postrojbe dobivale oko 123 tisuće kuna. Naša grada Vodica nije dobila ni 100 tisuća što znači 25% manje od prosjeka, da ne uzimam one koje su dobivale i znatno više. Zakon propisuje da sredstva za financiranje vatrogastva trebaju osigurati gradovi, općine i županije iz svojih proračuna i onda je navedeno točno decidirano, znači oni koji imaju do 5 milijuna kuna izdvajaju 5% oni od 25 3% i oni od 45 milijuna kuna izdvajaju 2% sredstava a kaže u jednom od narednih članaka stoji sve ostalo će nadoknaditi država iz državnog proračuna. E sad, točno se zna znači koliko će dati općina i grad a ovaj minus da li će on nadoknaditi s obzirom na broj djelatnika ili po kojem drugom kriteriju. Ili npr. ako neki grad ili općina je zbog svoje površine ili bilo čega zaslužuje da ima svega 18 djelatnika a onaj u međuvremenu, ta javna vatrogasna ima i po 34 da li će u cijelosti tu razliku plaćati jedinica lokalne samouprave što mislim da bi bilo pravično ili će to u cijelosti onda pokrivati grad. I još jednom prilikom bi podvukla da mislim da nije u redu s obzirom da gradske i općinske proračune donose gradska, odnosno općinska vijeća, da kaznene odredbe se odnose samo na gradonačelnika odnosno načelnika. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Imamo replike, poštovana kolegica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažena kolegice Juričev-Martinčev. vi ste zapravo cijelu svoju raspravu vodili oko nečeg što bi trebala biti ključna tema ovog zakona i na što smo ukazivali a to je vatrogasna mreža. I pokazali ste odlično primjer. Dakle mjesta koja se nalaze u Priobalju, glavninu godine, ja ću reći 9 mjeseci, oni koji imaju turizam 3, imaju jedan broj stanovnika i potrebu za određenim brojem a tri mjeseca imaju potrebe za nečim drugim, imaju potrebe za sredstva i ulaganje. Kako će se od tog jednog kolača koji će država morat dati kako će se taj kolač dijeliti, po kojem ključu, po kojem kriteriju? To je ono što je bilo za očekivati. Dakle inače u niz zakona mi imamo da će riješiti podzakonski akti bez obzira da li je uredba ili pravilnik. Ali ovdje je važna tema, trebali su kriteriji biti, mislim da je odredba članka 116. ako se ne varam. Dakle mogao je biti 117 ili 118 kriteriji jer onda zapravo uredba neće doći u ovaj Sabor.
Zahvaljujem. Odgovor, poštovana kolegica Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa kolegice Mrak-Taritaš, ja mislim da bi bilo najpravičnije da se ne rukovodi onim gdje je formirana javna vatrogasna postrojba ili gdje postoji dobrovoljno vatrogasno društvo, ni koliko je zaposlenika u javnoj vatrogasnoj nego da kriteriji budu stanovnici, površina i broj intervencija ili opasnost, već nekakva procjena ili plan zaštite od požara. A da jednostavno zaboravimo tko je bio spretniji pa formirao javnu vatrogasnu ili još spretniji pa je zaposlio 30 ili 40 ljudi.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovani kolega Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovana kolegice. Slažem se s vašom raspravom. Ja bih samo tu dvije stvari izdvojio u ovoj replici. Prva stvar je vatrogastvo je neprofitna humanitarna i stručna djelatnost, dakle nije komunalna i mislim da u tom smislu ide amandman od tome da jedinice lokalne samouprave ne bi trebala povećavanjem komunalne naknade financirati da bi im povećanje komunalne naknade trebalo služiti za osiguravanje sredstava za financiranje ove djelatnosti. I druga stvar, slažem se s vama, dakle ovdje nije samo sporan po meni do sada dvojben način financiranja koja ste vi tu zorno prikazali na nekim primjerima nego je po meni dvojben način osnivanja javnih vatrogasnih postrojbi. Naime, ne mislim da je vatrogasni plan temelj za osnivanje vatrogasnih postrojbi koji plan donosi jedinica lokalne samouprave, držim da bi tu trebao taj državni ured buduća Hrvatska vatrogasna zajednica definirati kriterije tko može imati i na kojim uvjetima i … takve javne postrojbe. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor kolegica Juričev Martinčev.
Istina je, procjena utjecaja od požara i plan zaštite od požara je nešto što se naručuje i radne privatne tvrtke i sigurno da tu postoje određene i manipulacije ako grad naruči jednu procjenu i sugerira da bi bilo jako dobro da u njoj stoji da je neophodna da imamo 16 vatrogasaca da ćemo onda i dobiti jednu takvu procjenu. Puno bi bilo poštenije i realnije da to radi, ne znam, MUP i da oni izrađuju procjene točno prema stanju na terenu, broju stanovnika, površini i svim onim potrebama koje ima određena sredina.
Zahvaljujem. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Krajem prošle godine Hrvatski sabor je donio Zakon o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave kojim je predvidio da će Hrvatska vatrogasna zajednica od 1. siječnja 2020. pojednostavljeno ću reći postati državna upravna organizacija. Dakle od tada do danas prošlo je skoro godinu dana i ovo bi bila jedna izvrsna rasprava o Zakonu o vatrogastvu da se radi o prvom čitanju zakona. Doista radi se o jednoj kompleksnoj materiji gdje imamo nekoliko aspekata koje trebamo sagledati i žao mi je što je Zakon o vatrogastvu na ovaj način došao kao vatrogasna mjera prije nego što će stupiti na snagu ta odredba o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava. Dakle bilo je vremena godinu dana se znalo da će Hrvatska vatrogasna zajednica postati državna upravna organizacija i da ovaj zakon ovakav da bi se to uskladilo onda i nešto popravilo treba donijeti. To je prva primjedba formalno MUP-u jer koliko smo čuli od gospodina Sanadera na ovome su raspravljali i tijela Hrvatske vatrogasne zajednice. Jedna od glavnih ustvari rješenja, to je gospođa Jelkovac rekla u replici kolegi Saši Đujiću je da Hrvatska vatrogasna zajednica više nije udruga nego se transformira u tijelo državne uprave. Dakle obzirom da je udruga po zakonu i po Ustavu oblik demokratskog udruživanja građana, vatrogasna zajednica prestaje biti demokratska zajednica i postaje nedemokratska zajednica. Više neće biti hrvatska vatrogasna demokratska zajednica nego će biti tijelo državne uprave. E sada, ja ne vidim za razliku od mojih kolega ja ne vidim tu problem, dakle kada govorite nešto kao pozicija od vas se očekuje da to napravite kada budete i vlast, trebalo bi. Ja sam sasvim siguran da obzirom da su vatrogasci demokratski izabrali gospodina Antu Sanadera koji je postao politički tajnik HDZ-a u međuvremenu i po meni u potpuno nespojivo sada funkciji da gasi požare prvenstveno u HDZ-u, a ne požare prave, da je on onog trena kada je dobio tu funkciju trebao se zahvaliti na mjestu predsjednika Hrvatske vatrogasne zajednice. Držim da su to formalno spojive, ali djelatno nespojive funkcije. Dakle, sada će Vlada imenovati nekoga i ja sam sasvim siguran da će HDZ-ova Vlada imenovati nekoga razine kvalitete Andrije Mikulića recimo kao državnog inspektora tako Hrvatsku vatrogasnu zajednicu, a onda kada jednom dođe naša vlada ja sam siguran da mi nećemo opet vratiti na to da se ponovo imenuje Ante Sanader od strane vatrogasaca. Jel tako gospodine Sanader? To ni vi na našem mjestu ne bi napravili, kao politički tajnik HDZ-a. Prema tome, ja imam manje rezerve prema tom ustroju. Moj problem je, ja mislim da nije bilo potrebno ukinuti udrugu jer teoretski gledano gospodin Sanader, Saša Đujić i ja možemo se udružiti i osnovati udrugu koja bi se zvala recimo hrvatski vatrogasni savez ili hrvatska vatrogasna unija ili nešto tako, to nam zakon omogućuje. Kakva će biti njena uloga, stvar je statuta i stvar je šta se s državom napravi. Prema tome, držim da ovaj zakon ima određene suspektnosti sa ustavnog stajališta koje ograničava pravo na udruživanje jer držim da nije dobra praksa da se zakonom ukida udruga. Udruga se mogla sama ukinuti statutom, mogla je donijet odluku o prestanu od 1. siječnja na način propisan statutom, a naravno ili je država mogla upravnu organizaciju nazvati drugim imenom. Dakle smatram da ne bi trebao postojati pravni kontinuitet između udruge i tijela državne uprave jer zamislite onda drugo rješenje, kada bi neka druga vlada htjela ponovo vratiti to kao udrugu, ne bi bilo moguće napraviti pravni kontinuitet tijela državne uprave i udruge. Dakle mislim da je na drugi način trebalo transformirati udrugu koja bi imala svoj dalji tijek, ali ne bi imala ovu ulogu koju sada ima, ali neku ulogu bi imala. To je uostalom i pravo građana na slobodno udruživanje. Sa tog aspekta držim da je malo možda to, ja bih to rekao jedan blaži oblik pravnog nasilja, ukidati udrugu zakonom. Ako tijela udruge žele se ukinuti neka se ukinu, oni su slobodno donijeli svoj statut, mogu ga i promijeniti i mogu onda staviti blaže odredbe za prestanak rada, ne mora biti 3/4 nego polovina kao što se statut i mijenja ali držim da sloboda udruživanja je na ovaj način ograničena i da bi bilo upitna ovakva ustavnost ukidanja neke udruge jer zato nema ni potrebe. Ako većina članova skupštine Hrvatske vatrogasne zajednice želi da ona nastavi djelovati kao udruga, oni će osnovati udrugu, troje ljudi je dovoljno za osnovat udrugu. Prema tome, pitanje je jel trebalo ići ovako sjekirom u ovu priču, to je što se tiče udruge. Ja sam razgovarajući sa djelom vatrogasaca sa obale, nisam uočio onakvu kritičnost prema odredbama zakona kao što sam to uočio razgovarajući sa određenim djelom ljudi iz DVD-a s kontinenta. Ja držim naravno da su jasne razlike u funkcioniranju DVD-ova na obali gdje imamo dakle izrazito sezonu ljetnih šumskih požara sa jedne strane i naravno onoga što se događa na kontinentu. Ja moramo priznat da tome niti ne znam dovoljno, dakle ono što znam, to sam čuo do ljudi s kojima sam pripremajući se za ovu točku razgovarao. Ovo što su gradonačelnici rekli i g. Vešligaj i prije gđa. Petin i pretpostavljam da će to reć g. Mateljan i Kovač nakon mene je pitanje odnosa financiranja i ovlasti. Dakle tu treba to uskladiti. Ne može biti da netko financira nešto a da nema nikakve ovlasti ili obrnuto, dakle da ne financira ništa a da o svemu odlučuje, dakle ima ona jedna pjesma od Elvisa J. Kurtovića o pisanju pjesama ali kad bi rekao naslov, onda bi dobio opomenu pa neću ali otprilike se na to svodi. Prema tome, mora biti ravnoteža između ovlasti i odgovornosti. Kada sam rekao o tome politički tajnik HDZ-a ne bi trebao biti predsjednik vatrogasne zajednice, nisam mislio da je utjecaj politike loš, dakle požari kad se dogode i kad se treba gasit, mislim da se ne prebrojavaju politička zrnca vatrogasaca ko je u ovoj stranci, ko je u onoj, ko nije nigdje. Uostalom, jedan dobar primjer suradnje različitih političkih opcija koje su na vlasti u jedinica lokalne samouprave upravo dolazi sa otoka Brača. Dakle čelnici 4 jedinice lokalne samouprave grada Supetra, općina Postira, Nerežišće i Sutivana zajednički su osmislili, koordinirali i dogovorili kako organizirati vatrogastvo na svom području, dapače, uspjeli su, što je vrlo rijedak slučaj ali se događa kao jedan pozitivan primjer osmisliti i zajedničku mjeru iz europskih fondova koja do tad nije postojala da se taj dom isfinancira i tu su ponovno pomogli i ljudi iz drugih političkih opcija dakle u dvije općine su im na vlasti HDZ, u jednoj SDP i u jednoj je nezavisni, dakle vidite da u tom smislu nije bilo problema dogovoriti nešto šta je za opće dobro. Prije godinu i nešto dana, na poticaj kolege Klarina kojeg tu nažalost danas nema, i on je načelnik, govorio sam u slobodnom izjašnjavanju klubova o potrebi da se završi pravosudna agonija jednog vatrogasca iz one poznate Kornatske tragedije jer su se institucije nabacivale tko bi trebao podmiriti, dakle ko bi trebao podmiriti štetu ili ko bi trebao dakle sudjelovati u pomoći osoba koja je teško ozlijeđena stradala u tom požaru i nakon evo, 10-ak godina loptanja s time a u uređenoj državi se ne bi trebalo loptati, ta pričao je, čuo sam, završena da je Vlada uspjela sa Državnim odvjetništvom dogovoriti za nekakvu nagodbu. Još uvijek čini mi se da traje proces zapovjedniku u tom slučaju a razgovarajući sa vatrogascima, oni smatraju da on nije kriv ne u smislu da nije napravio da nego hijerarhijski nije trebao bit tamo. Dakle to je opet nešto što je nejasno. Ovdje imamo priče da li treba osnovati javnu vatrogasnu postrojbu ili DVD vis sa vis financiranja. To se mora znat unaprijed. Dakle u ove 3 stvari, ispada da su ljudi koji su u tom sustavu, prepušteni slučaju a da citiram jednog predsjedničkog kandidata, država u kojoj smo prepušteni slučaju je slučajna država. To ne bi trebalo tako bit. Požari trebaju i ova djelatnost u kojoj ljudi dovode svoj život i zdravlje u opasnost radeći jedan opće prihvaćeni humani posao, trebalo bi se jasnije znati prava i odgovornosti kako pomoć nekome tko strada, ko je kriv, ko zaslužan i u tom smislu držim da bi bilo bolje da smo ovaj zakon raspravili u dva čitanja da se ove stvari čuju ali evo dakle Zakon o vatrogastvu ćemo ipak donijeti čini mi se zadnji dan kao vatrogasnu mjeru. Hvala.
Zahvaljujem. Određujem stanku do 21 i 35. STANKA U 21,22 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 21,37 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo sa radom plenarne sjednice. Na redu je za raspravu poštovani kolega Damir Mateljan, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice i kolege. Evo u ove kasne sate, katkad nas je i u ovoj sabornici bilo više nego popodne, što zapravo govori i o važnosti ove teme i o tome koliko su, koliko je javnost i koliko su, oni koji su za ovu temu vezani zainteresirani za tu temu. Rasprava je katkad bila žustra, međutim, vjerujem da je bila sadržajna i vjerujem da je bila afirmativna. Zbog važnosti samog zakona zapravo moram još jedanput istaknuti svoje negodovanje što ovaj zakon, imam osjećaj da ovaj zakon ide preko koljena, odnosno njegovo donošenje po hitnom postupku, u jednom čitanju, da to nije dobro, da bi svakako ovaj zakon trebao ići barem u dva čitanja ako se već on ovakav kakav je ne povuče. Mislim da smo prije svega svi svjesni vremena u kojem živimo. Gledajući klimatske promjene, gledajući dakle adaptivnost odnosno velike promjene koje se događaju brzo i naglo u geopolitičkom smislu zapravo da to sve vuče sa sobom kako će sve više biti ugroza bile one vezane uz elementarno, dakle uz prirodu, bile one vezane uz geopolitiku. One uz prirodu kao što su to recimom poplave, veliki požari, odnosno one koje su vezane uz geopolitičke odnose kao što je to izbjeglička kriza. Stoga je ovaj zakon izuzetno važan i možda to pompozno zvuči ali ovo je važnije za sigurnost ove zemlje, važnije zbog segmenta civilne zaštite a upravo je vatrogastvo temelj civilne zaštite u RH. A temelj vatrogastva su dobrovoljni vatrogasci. Imam osjećaj a i većina vatrogasaca po meni ima jednak takav osjećaj da zapravo ovaj zakon dijeli vatrogasnu Hrvatsku i to ju dijeli na više načina. Jedna od podjela na koju ovaj zakon dijeli vatrogasnu Hrvatsku je na onaj dio koji se odnosi na profesionalne vatrogasce odnosno na javne postrojbe i na onaj dio koji se odnosi na dobrovoljne vatrogasce odnosno na dobrovoljna vatrogasna društva. Sad kad uzmemo da u Hrvatskoj imate 71 javnu postrojbu sa 30, sa nešto manje od 3 tisuće profesionalnih vatrogasaca i imate s druge strane preko 1700 dobrovoljnih vatrogasnih društava sa 110 tisuća članova, dakle organizacija koja ima 110 tisuća članova i preko 30 tisuća operativnih vatrogasaca. Imate javne postrojbe koje su financirane djelom iz državnog proračuna i čije su financije osigurane. S druge strane imate dobrovoljce koji se isključivo financiraju dakle iz lokalnih proračuna. Stoga je dakle to nezadovoljstvo koje se javilo među dobrovoljnim vatrogascima meni potpuno, potpuno je razumljivo. Sami kriteriji po kojima nastaju javne postrojbe u RH nisu stručni, nisu vatrogasni, nisu protupožarni kriteriji, oni su često vezani uz politiku naročito nakon odluke Ustavnog suda koji je lokalnim zajednicama rekao dakle da one imaju pravo osnivati javne postrojbe, načelnici, odnosno gradonačelnici koji su bili u toj mogućnosti, dakle počeli su osnivati javne postrojbe kao gljive poslije kiše kako bi se priključili direktno na državni, na državni proračun. Mislim dakle da ta podjela nije dobra. S druge strane ona podjela koju ja vidim je podjela na kontinentalnu Hrvatsku i na priobalnu Hrvatsku, ni ta podjela nije dobra. Tradicija vatrogastva prije svega u kontinentalnom dijelu Hrvatske stara je preko 140, 146 godina, mislim da je to najstarije vatrogasno društvo je društvo u Varaždinu. Krovna organizacija dobrovoljnih vatrogasaca je Hrvatska vatrogasna zajednica i ne mislim da ova transformacija ide u smislu afirmacije i dobrovoljnog vatrogastva. Dobrovoljno vatrogastvo nije samo gašenje požara. Kada bismo se vratili malo u prošlost onda bi vidjeli zapravo da se je ne samo u malim ruralnim zajednicama nego i u onim urbanim puno toga odvijalo oko vatrogastva. Katkada ono što niste mogli izreći na zboru građana, ono što se nije moglo izreći u javnosti, moglo se reći na vatrogasnoj skupštini i vatrogasce bi se slušalo. Tako i danas, vatrogasci imaju veliki utjecaj na društvo, na zajednicu u kojoj žive. I na tome bi trebao biti naglasak u ovome zakonu ali prije svega u onom dijelu koji se odnosi na financiranje. Ja se duboko nadam ali to može biti samo nagrada da će pozakonski akti koji će dobru namjeru mreže, koju ima dobra namjera vatrogasne mreže da će ti podzakonski akti biti drugačiji od onoga kao što je to recimo Zakon o brdsko-planinskim područjima gdje je načelno dakle odlučeno da će brdsko-planinska područja biti sufinancirana određenim novcem, međutim niti postoje jasni kriteriji, niti postoji novac koji je za to osiguran. Tako za sada izgleda to i u ovom zakonu koji je pred nama. Sve u svemu mislim zapravo da smo katkad u Hrvatskoj želimo biti, ne želimo izmišljati toplu vodu koja se pokaže da je na kraju hladna, odnosno ne želimo katkad biti veći katolici od Pape. Naime, Hrvatska sa 4 milijuna stanovnika, nažalost čak nešto i manje ima 71 javnu postrojbu s time da je njih još 30 u osnivanju dok recimo država koja je sinonim ne samo Hrvatskoj za uređenost a to je Njemačka, država sa preko 80 milijuna stanovnika ima ukupno 80 javnih postrojbi, 80 javnih postrojbi. Austrija, dakle također jedna vrlo uređena država u kojoj je vatrogastvo temelj civilne zaštite ima 6 javnih postrojbi. Slovenija koja nam je najbliže i u kojoj vatrogastvo izuzetno funkcionira ima 11 vatrogasnih postrojbi. Meni kao načelniku općine je katkad vrlo neugodno kada se recimo druže slovenski i hrvatski vatrogasci i kada vidimo njihovu opremu i kada vidimo našu opremu. Došli smo u situaciju zapravo da kupujemo škart, smeće od Nijemaca, Austrijanaca i Slovenaca kako bismo iole pojačali dakle naše kapacitete a to sve iz razloga jer jedinice lokalne samouprave u kontinentalnom dijelu Hrvatske nemaju takve financijske kapacitete da bi mogli kupovati vozila od recimo 1,5 milijun kuna koliko iznose neki lokalni proračuni, a koliko neko vozilo koje bi bilo adekvatno košta. U priobalnom dijelu ta tradicija, dobro onda kod ovog vatrogastva nije toliko snažna koliko je to na kontinentu, pa tako mi recimo u šibensko, Šibensko-kninskoj županiji i u Dubrovačko-neretvanskoj županiji koja je hvala prebogata županija nemate niti jednu, niti jednu jedinu postrojbu vatrogasne mladeži koju bi oni mogli poslati na natjecaj, niti jednu, ali imaju veliki broj javnih postrojbi, dakle gdje već bogate priobalne općine i gradove država još dodatno financira putem javnih, putem javnih postrojbi s tim da i ovaj zakon kakav je sad pred nama 90% tog zakona upravo uređuje odnose kod javnih postrojbi odnosno kod profesionalnih vatrogasaca. Zbog svega ovoga ja se duboko nadam da ćete vi kao predlagatelj odnosno vatrogasci odnosno vatrogasna zajednica i g. Sanader, dakle kao predlagatelj razmisliti još jedanput, dakle o svemu ovome što je danas rečeno, da će stvarno dakle ovaj zakon ići u dva čitanja iz razloga kako bismo upravo izbjegli te sukobe u odnosu sjever-jug, u odnosu profesionalci, u odnosu dobrovoljci jer još jedanput, dakle situacija danas u svijeta je takva da učestalost ugroza koje nam dolaze i koje će bit sve češće nalaže da sustav civilne zaštite koji se temelji na vatrogastvu bude što masovniji, da ta masovnost bude kapacitirana, dakle i edukacijom i strukom, ali i novcem, ali i financijama, jer jedino takav masovan, dakle masovan sustav može biti kvalitetan i može biti brana ka onome šta nam dolazi. Evo toliko, hvala.
Zahvaljujem. Slijedeća rasprava poštovani kolega Stjepan Kovač, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Pa evo, već smo puno toga čuli, dosta je kasno, žao mi je što ovaj zakon koji mislim da je jako bitan prvenstveno za dobrovoljne vatrogasce, ali i Hrvatsku vatrogasnu zajednicu jer slažem se s kolegom Sanaderom kad je rekao da se na koordinaciji bila riječ da se ide u izmjenu zakona, no sigurno nije bila riječ da se ugasi ili transformira na neki drugi način sadašnja vatrogasna zajednica, to su dvije velike razlike, ali dobra je igra riječi da se razgovaralo o tome. Ono što je sad bojazan kod DVD-a je koja će sad biti poveznica znači između Središnjeg državnog ureda i DVD-a jer to nije uređeno i ne zna se, možemo samo nagađati. Također priča se o vatrogasnoj mreži i tu postoji bojazan jer ljudi ne znaju na koji način i kojim kriterijama će se raditi tj. određivati. Slažem se i s onim što smo čuli oko DVD-a da je tu prijepor između juga i sjevera da tak velimo jer su drukčije možda ustrojena DVD-a, na sjeveru to više se radi na dobrovoljnom principu, stvarno ima kao što sam rekao u izlaganju u ime kluba preko 30 000 dobrovoljnih vatrogasaca u 3 sjeverne županije i to je kao što smo čuli tradicija jer kad pogledate najstariji DVD na području Međimurske županije je DVD Čakovec i DVD Prelog, razlika je dva tjedna u osnivanju, od 1875.g., a vatrogasna zajednica kao što znamo je osnovana 1876.g., znači godinu dana kasnije i naravno da ljudi koji su koljenima da tak velim, više naraštaja bili u dobrovoljnom vatrogastvu se sad boje što će biti jer ne znaju na koji način će se financirati. Ono što ste vi u izlaganju državni tajniče rekli da se zakon mora donesti jer je u pitanju funkcioniranje vatrogasnog sustava, sustav financira, možda nije idealan i treba ga mijenjati, treba ga mijenjati jer … [[Govornik se ne razumije]] ali definitivno ne na uštrb DVD-a jer u više navrata se pokazao da ne samo da su prvi kad su u pitanju vatrogasne intervencije, kod nas u Međimurju gdje je i bila ovoga mogućnost poplave znači vatrogasci su obranili kao što sam rekao par naselja da se nije dogodila neka veća katastrofa i prvi su bili na terenu i bili su najorganiziraniji, DVD-i zato jer je to kod nas tradicija, zato što gradovi, općine ulažu, mi godišnje ulažemo, grad Čakovec svakom DVD-u svake godine kupi jedan kombi vrijedan 200.000,00 kn, ulažemo i u edukaciju, ono što ste vi pričali da će se raditi, mi na sjeveru to radimo, ulažemo u opremu, svake godine određena sredstva preko vatrogasne zajednice grada Čakovca ulažemo u edukaciju vatrogasaca dobrovoljnih jer je to jako bitno jer ih je više nego u JVP-u i pričalo se o financiranju, sve će financirati država, nije točno, JVP financiraju i gradovi na kojima područjima se nalazi, kao što sam rekao JVP grada Čakovca država financira sa 4,9 milijuna kuna, 4,7 pardon, a 3 milijuna kuna daje grad Čakovec sa suosnivačima godišnje, znači da sufinanciraju gradovi i, gradovi i općine. Kad pogledate s druge strane u proračunu sredstva koja su izdvojena za iduću godinu 2020. s projekcijama '21., '22. promjena nema, ista sredstva su, a mi smo osnovali ili su u osnivanju ove godine, kraj godine, 8 novih JVP-a, pa me zanima s obzirom da se sredstva nisu povećavala kome će se uzeti da se ovih 8 namiri jer budimo realni barem 2,5 milijuna treba za jednu manju JVP za funkcioniranje uz državna sredstva jer ne daje samo država napominjem, pa bi to možda i kolega Sanader ima raspravu posle mene da mi odgovori na neke od tih pitanja ako je moguće jer odluka je bila znači na prijedlog zakona da do donošenje uredbe, uredbe iz čl. 116. st. 4. ovog zakona ne mogu se osnivati JVP da li se to odnosi na suosnivanje ili samo na osnivanje a u 2019. godini kao što sam rekao 8 novih javnih vatrogasnih postrojba pa me zanima tko će sve to financirati, sve je to lijepo, ja se slažem da treba, da budemo sigurni ali ne možemo se ponašati kao pijani milijunaši jer država nema novaca, tko će to financirati, da opet to ne padne na gradove i općine. Prošli tjedan smo imali Udruga gradova, vi ste rekli da je bilo na savjetovanjima. Možda su neki bili uključeni i razgovarali ali nije bilo, mi smo imali, revolt je bio u Udruzi gradova, ne gledamo na političke opcije, jednoglasno se donijela odluka da se ide na, donijeli smo znači odluku da se zatraži ocjena ustavnosti ovog zakona. Znači a tamo sjede HDZ-ovi gradonačelnici, ne samo SDP-ovi, mi grledamo za gradove, za građane grada bez obzira na stranačku pripadnost. Znači da nešto ne valja, donosi se, Zakon se donosi, zbog čega tako na brzinu, zašto ne bi išao u drugo čitanje. Pa na zakon je bilo ovih 15 dana preko 700 čujemo primjedbi, pa da li je to normalno? Znači da nešto ne valja. Primjedbe su davali ljudi koji su u tom vatrogastvu, znači nisu davali, ja nisam davao iako sam 15 godina najmanje član dobrovoljnog vatrogasnog društva, hodam na sve vatrogasne, godišnje skupštine i znam kakva su dobrovoljna vatrogasna društva, ne samo da su aktivna nego su i nadasve uspješna. Pogotovo cijenim onaj rad s mladima. Tko će sad to raditi? Otkud će se smoći sredstva za natjecanje, tko će plaćati medalje, tko će plaćati suce? Jer jedno je krovna organizacija koja je bila sad a drugo je ovaj državni ured kojega osnivate, to su dvije različite stvari. I tu su brojne nejasnoće koje naravno članovi dobrovoljnih vatrogasnih društva ne znaju a to je kao što sam rekao tradicija duža od same Hrvatske vatrogasne zajednice koja se s 1.1. po članku 125. novog zakona ukida iako u njihovom statutu piše da, znači to može donijeti skupština i to ¾-tinskom većinom glasova ako se ne varam. Mi to tako ne radimo. Radi se sa ovim zakonom, ukidamo drugo. Da li je to u redu? Pa mislim da nije. S obzirom da je i sam kolega Sanader i predsjednik i dugogodišnji aktivni član čiji rad izuzetno cijenim u vatrogascima i poštujem, žao mi je što nije izašao pred svoje kolege na skupštini, o tome tamo prije svega porazgovarao sa onim ljudima kojih se ovaj zakon tiče a ne da sad mi tu u kasne sate razgovaramo da li su neke stvari dobre ili nisu. Jer velim, razgovaralo se na koordinacijama da treba izmijeniti zakon. I tu se slažem, treba izmijeniti, treba donijeti neke novitete, poboljšati neke stvari ali nije se razgovaralo o tome da će se ugasiti Hrvatska vatrogasna zajednica, to je razlika. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Imamo repliku, poštovani kolega Ante Sanader. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega poveznica će i dalje ostati Hrvatska vatrogasna zajednica jer u Hrvatskoj vatrogasnoj zajednici ostalo je i predsjedništvo i stožer, odnosno zapovjedništvo i nacionalni odbor za preventivu i gašenje požara. Što se tiče novih postrojbi, postojećih, neće se na uštrb starih postrojbi uzimati za nove postrojbe, država je soigurala 10,5 milijuna kuna za nove postrojbe. I osigurala je 3% povećanja za stare postrojbe sredstava i ... [[Govornik se ne razumije.]] prava jer se očekuje veći porez na dohodak. A razgovarali smo i vi znate da je ovaj zakon prijedlog vatrogasaca, ovaj zakon nije prijedlog politike niti jedne, ovaj zakon je prijedlog Hrvatske vatrogasne zajednice koje je išlo prema MUP-u i onda prema hrvatskoj Vladi.
Zahvaljujem. Hvala lijepo. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Ante Sanader. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Evo samo par stvari da čisto ova rasprava jer se to sve skupa i snima i ostati će zapisano pa da ne ostane nejasno. Znači prvo nije uništena Hrvatska vatrogasna zajednica, ponavljam to po 5.-ti put, Hrvatska vatrogasna zajednica ostaje raditi udrugom obliku sa svojim tijelima i sigurno, apsolutno poveznicom baze odnosno županijskih vatrogasnih zajednica, vatrogasnih zajednica gradova i općina, to je važno prvo reći. Drugo, primjedbe na ovaj zakon, točno je, ima 635 primjedbi ali ako ste iščitali primjedbe onda ste mogli vidjeti da je tih 635 primjedbi došlo od 53 faktora, pravnih osoba ili fizičkih osoba, 53. Ako govorimo o Primorsko-goranskoj županiji sve primjedbe došle su od 4 osobe, 4 osobe. Niti jedna druga vatrogasna zajednica županije nije dala primjedbe. Znači ovaj zakon je usuglašen sa svim vatrogasnim zajednicama županija i ovo je njihov predmet a to potvrđuje i primjedbe na ovaj zakon. Znači mi imamo 110 tisuća registriranih članova vatrogasne mreže a imamo sigurno 150 tisuća članova hrvatskog vatrogastva. 53 su dakle primjedbe na ovaj prijedlog zakona od kojih su neke pravne osobe. To najbolje pokazuje koliko je suglasje ovog zakona. Pokušajte danas bilo koji zakon donijeti pred tako veliku i široku masu. To je rezultat 2.-godišnjeg pregovaranja i razgovora obavljenog sa svima, svim vatrogasnim zajednicama, svim koordinacijama, sindikatima, Hrvatskom udrugom poslodavaca, županijama, gradovima, općinama. Mi smo imali 2 sastanka sa županijama, 2 sastanka sa Udrugom gradova, 2 sastanka sa udrugom općina, o svemu smo razgovarali i sve smo pokušali izdogovarati, nismo mogli prihvatiti sve jer imamo koncept i znamo koji su problemi u vatrogastvu i nešto ima preko čega se ne može proći a to je jedinstveni ustroj, jedinstveno zapovijedanje. Mora se čvrsto znati zapovjedna linija, bez te zapovjedne linije sustav ne može funkcionirati, sustav ima svoje poteškoće jer su 3 razine bile, državna, županijska i lokalna, svaka je funkcionirala za sebe. To ovaj sustav ne trpi posebno u vremenima u kojima jesmo a to su vremena velikih događaja, velikih požara, velikih problema ili poplava gdje ovaj sustav mora funkcionirati jedinstveno bez obzira tko koga financira. Tu smo, kad govorimo o ovim problemima, istaknut je problem vatrogasnih vijeća. Vatrogasna vijeća su takvog sastava jer takvo je financiranje, dok država financira javne vatrogasne postrojbe sa preko 50% onda ta država ima pravo i nešto reći tamo. Kad gradovi i općine preuzmu potpuno financiranje onda će sigurno i upravna vijeća biti apsolutno gradska. Zato je išlo i ovo suglasnost zapovjednika. Ove se kaže da se trebala posvetiti veća pažnja, netko je rekao veća pažnja dobrovoljnim vatrogascima. Dobrovoljni vatrogasci su apsolutno dobili sve ono što se može dobiti po našoj zakonodavnoj regulativi, a isto tako sve ono što imaju vatrogasci u najrazvijenijim zemljama. Kad govorim najrazvijenijim onda mislim vatrogasno najrazvijenije, a to su Austrija i Njemačka. Mi smo dobro proučili vatrogasni sustav Austrije i Njemačke, od Austro-ugarske je krenulo organizirano hrvatsko vatrogastvo i danas su nam oni uzor, ali danas se nosimo ravnopravno sa njima, a kao potvrda je da smo imali potpredsjednika svjetske organizacije, dobila naša vatrogasna organizacija, to je priznaje svjetske organizacije hrvatskom vatrogastvu. Ali koristili smo i uvažili sve beneficije, mi ne možemo dati dobrovoljnom vatrogastvu pravo da on ne dođe na posao i da mu vlasnik kaže dobro je što nisi došao. To je moglo biti u socijalizmu, danas to ne ide. Svatko od vas kad bi imao kafić ne može reći čovjeku, ajd ti na požar. On može u svoje slobodno vrijeme, zato se i zovu dobrovoljni vatrogasci. Zašto kazne za, ovdje je spomenuto, kazne za dobrovoljne vatrogasce? Zato jer ste vi dobrovoljni vatrogasac sve dok ne uđete u sustav, ali kad vi uđete u sustav i preuzmete obvezu onda ste vi obveznik nečega. Ako ste vi raspoređeni da večeras dežurate treću smjenu u vatrogasnom domu, onda se vi ne možete ne doći na tu treću smjenu, ne možete se neopravdat. Znači red u vatrogastvu postoji. Tako isto ako se od vas očekuje intervencija, ako se zna da ste vi u interventnoj grupi, onda ste vi tu obvezni. Tu više nema dobrovoljnosti, dobrovoljnost je dok ne uđete. I dobrovoljno radite u svoje slobodno vrijeme. I vatrogasci dobrovoljni ne traže beneficije, pa nisu oni borci za beneficije, oni su tamo ušli dobrovoljno jer žele pomoći drugima. I oni su svjesni što se može napravit. Ovaj zakon je dao sve ono što se moglo napravit u dobrovoljnom vatrogastvu. Nitko ne sprječava lokalne samouprave da gradonačelnik, neki grad ili općina da vatrogastvu besplatno parkiranje, besplatni vrtić, komunalnu naknadu smanji, to rade neki gradovi i općine jer ne mogu naći dobrovoljne vatrogasce i onda ih stimuliraju, ali to je poluprofesionalizam. Sve što vi nešto dajete beneficije, to je poluprofesionalizam. Ako sam ja dobrovoljni vatrogasac onda se ja moram dičiti s tim da meni ne treba nitko ništa za to dati, nikakvo priznanje, niti onu medalju na kraju. To netko drugi mora procijenit, a ne da ja tražim ja ću doći ako ćete vi meni dati medalju. Onda koji je to, to je trgovački odnos. Znači to ne prihvaćamo i zato smo uveli te sankcije jer mora biti ozbiljnost i odgovornost. Zašto smo zaposlili, nema gospođe tu koja je postavila pitanje, zašto smo stavili mogućnost zapošljavanja vatrogasca? Zato što vatrogasci imaju neke svoje aktivnosti gdje se može neki član zaposliti, to ne ide na uštrb i jasno piše u zakonu ne ide na uštrb djelatnosti, niti ide na teret grada i općine, ako grad, ako je on organizirao nekakvu feštu vatrogasnu ili feštu neko mjesto i to, pa je angažirao tamo nekog čovjeka mora mu platiti jer to nije vatrogasna djelatnost. Vatrogasni planovi su nova stvar i vatrogasni planovi moraju regulirati ono što nisu regulirali planovi zaštite od požara i procjene. Mi danas imamo tužnu situaciju gdje moramo mijenjat Zakon o zaštiti od požara jer je tamo procjene i planove rade privatne tvrtke, a privatne tvrtke rade po narudžbi gradonačelnika i načelnika i može vas stavit koliko želite. To je sustav neodrživ i zato idemo na vatrogasne planove i vatrogasnu mrežu preko koje ćemo regulirati što je potrebno i šta se može plaćati. Kriteriji za vatrogasnu mrežu također je bilo pitanje. Opravdano i točno pitanje. Mi želimo vatrogasnu mrežu izjednačit, pošteni odnos financiranja i borit ćemo se da se ne osnuju nove postrojbe vatrogasne jer to je teret i za državni proračun i za ukupno vatrogastvo jer se uništava dobrovoljno vatrogastvo i zato ćemo kriterijima. Kriteriji donosi vatrogasni zapovjednik, a usvaja ga Vlada. Znači vatrogasna struka će ići sa svojim prijedlozima, Vlada će usvojit ono što može financirati. Mi smo uspjeli izboriti, ova Vlada je dala 20% OKFŠ-a bilo je 4%, ova Vlada je to digla na 20% i dala je cijeloj Hrvatskoj jer sa 4% se financiralo samo priobalne županije, a sad je 20%, piše u zakonu najmanje 20% OKFŠ-a općekorisne funkcije šuma i to je donijela ova Vlada i to se stavlja za cijelu Hrvatsku, znači za sve županije. Evo to su dio ovih vaših primjedbi, ali isto tako je ovdje par puta rečeno da županijski zapovjednik mora imati visoku stručnu spremu i tamo se stavila alternativa, visoka ili viša stručna sprema, jer mi nemamo visoku vatrogasnu školu, mi nemamo vatrogasni fakultet. Znači uzimamo ljude koji su opće struke i zato tražimo velike godine iskustva. Znači velike godine operativnog iskustva i uvjet je 10 godina na zapovjednim dužnostima županijskog ili državnog značaja ili 15 godina istog tog značaja i operativne sposobnosti, ali sa višom stručnom spremom. Znači struka je, struka se tu stavila na prvo mjesto. Neki se gradonačelnici sad budne, kao pa vi ste znači, čuo sam i ovdje raspravu, odredili ste osnovnu plaću, odredili ste koeficijente, gledajte neki su se zaletili, zato su, željeli su uzeti državne novce i osnovali profesionalne postrojbe, a nisu bili svjesni koliko košta profesionalni vatrogasac, nisu svjesni bili koliko košta profesionalna postrojba. Nego su se polakomili i rekli bi moji Dalmatinci za novcima koje država daje za profesionalnog vatrogasca i počeli su predlagati u zadnjim najmanjim općinama gdje u zadnjih 10 godina bila 3 požara oni bi sad osnovali profesionalno vatrogastvo jer kao država će to platiti. E sad kad treba platiti tog profesionalnog vatrogasca, njegovu osnovnu plaću, eventualno otpremninu, jer vi ne možete držat invalida, ako čovjek napuni 60 godina, on više ne može biti operativni vatrogasac, on više nije u stanju uzeti 25 kg na leđa i ići na 10 kat. I zato gospodo vi koji ste išli na osnivanje postrojbi, a nije bilo za to razloga ni opravdanja, niti vam trebaju profesionalne postrojbe sad razmislite. Pa onda ako procijenite da vam je skup profesionalni vatrogasac nađite drugi oblik organiziranja, ali to nije kriv ovaj zakon. Ovaj zakon mora omogućit kao i što je prethodni, profesionalni vatrogasac ima status isti ko i policajac. I tko voli nek izvoli, ali ne tuđi račun, to je ključno i to se ovim zakonom riješilo. Plačemo kad vidimo, svi smo tužni i izražavamo velike izraze sućuti kad je strada vatrogasac u Velikoj Gorici, ali kad treba sad vatrogasca stavit dat mu status koji mu pripada e onda jel to košta, ne košta, znači profesionalni vatrogasci imaju svoju cijenu, ali mi smo dužni tim vatrogascima dat razinu i odgovornosti, ali i njihovih prava kakva ima i djelatnici MUP-a jer … [[Govornik se ne razumije]] i izišli smo iz tog sustava. Evo, mislim da naša tijela su donijela odluku i nije, nismo mi sami donijeli odluku, sve skupštine su se složile sa ovim modelom.
Zahvaljujem. Prelazimo na slijedeću raspravu, poštovana kolegica Marija Mačković, izvolite kolegice.
…/Govornik isključen/…poštovani potpredsjedniče HS, državni tajniče, kolegice i kolege, teško je govoriti evo nakon prvog čovjeka, kako bi ja rekla vatrogastva, a pokušala sam i imala sam 4 verzije kako bi počela ovu moju raspravu, ali evo pod zadnje vrijeme stalno su nekakva kukanja i nekakve misli, nema se, kako će ti dobrovoljni vatrogasci. Ja 20.g. kao čelnik jedinice lokalne samouprave slušam da je vatrogastvo humanitarna nestranačka udruga od interesa za RH i 20.g. iz proračuna općine Jasenovac potpomažemo odnosno financiramo dobrovoljno vatrogastvo jer ga želimo, jer ga trebamo. Općina Jasenovac je ustrojena tako da ima 6 DVD-a udruženih u jednu vatrogasnu zajednicu općine Jasenovac, imamo 280 dobrovoljnih vatrogasaca i zato me čudi da netko kuka koji ima daleko veće prihode nego što vjerojatno ima općina Jasenovac koja ima porezne prihode, oko 3,5 milijuna ove godine će imati, a nisam imala nikakvih nikad problema o sufinanciranju svog vatrogastva i oni su mi prva ruka i možda i najvažnija ruka u obrani od poplave, od elementarnih nepogoda i od svih onih događanja koja su često i nepredvidiva gdje uskaču vatrogasci. Moram reći da djelatnost vatrogastva na području općine Jasenovac ima veliku tradiciju i upravo sam dužna vezana uz tu dugu tradiciju se i obratiti i sudjelovati u raspravi, znači najstarije društvo je DVD Jasenovac staro 139.g., dakle vatrogasci su izuzetni ljudi koji će ti priteći uvijek u pomoć i nikad te neće ostaviti bilo da je i njihov život ugrožen. Moram reći da dobrovoljno vatrogastvo na području općine Jasenovac, znači ima središnje društvo … [[Govornik se ne razumije]] DVD Jasenovac koji ima 20 vatrogasaca koji su osposobljeni i imaju vatrogasni ispit, imaju osiguranje koje imaju, a ostala vatrogasna društva imaju po 10 ispitanih vatrogasaca koji također imaju liječnička uvjerenja i to nije mali trošak. Također moram reći, a to je ono najbitnije da ulaganje u vatrogastvo svakako ovisi o čelniku jedinice lokalne samouprave jer čelnik jedinice lokalne samouprave je nadležan, mjerodavan i odgovoran za djelatnost vatrogastva. Moja DVD na području općine sudjeluje sa mladeži svake godine na županijskom natjecanju i trude se i na ostalim događanjima u mjestu kao što je rečeno na svjetovnim događanjima biti aktivni sudionici jer vatrogastvo je tradicija i oni su nam na neki način osim te tradicije zaštitni znakovi gotovo svih ovih ruralnih malih područja. Posebno je reći da područje općine Jasenovac spada stvarno u ruralno područje, područje koje je, ima svoje specifičnosti, nalazi se na granici s BiH, ima park prirode Lonjsko polje gdje su često požari otvorenog tipa, ima u zadnjih 10-tak godina poplave, svake godine makar jednu veliku poplavu odnosno proglašenje izvanrednog stanja i dobrovoljni vatrogasci su ti prvi koji su uvijek tu i koji gotovo uvijek bar 30, a nekad i 50 dana u sustavu obrane od poplave dežuraju i više smjena danonoćno uz pomoć kolega dobrovoljnih vatrogasaca koji dolaze s područja susjednih općina i gradova, dakle sustav vatrogastva na području općine je, se provodi kroz DVD, oprema je takva kakva je, do sad nismo kupili nijedno novo vozilo i nemamo nijedno novo vozilo, sve je vezano uz kupovinu od nekog tko se unaprijedi, dok ima društava koji stvarno imaju vozila i svega onoga što im stoji na skladištu čak i ne treba, ali se nadamo da ćemo ove godine dobiti ili kupiti jedno opet polovno vozilo koje nam je potrebno za jedno DVD mlado. Kad se kaže da se u ovom Zakonu o vatrogastvu, ja sam dobrovoljni vatrogasac 40.g., imam i čin u vatrogastvu i prisutna sam na svakoj skupštini i dobro sam upoznata, kod mene su bar jednom tjedno zapovjednik i predsjednik vatrogasne zajednice ili DVD-i, uredili smo im gotovo sve domove, to je jedino ono hvala što im možemo reći i da pomognemo financiranje njihovih skupština, njihovih druženja jer je to sve jedina plaća koju mi možemo dati jer nikad od njih nitko nije uzeo dnevnicu vezanu uz intervencije na koje su oni išli, a bilo ih je jako, jako puno i jako puno sati. Mislim da smo čak što se tog tiče dobro i organizirani jer su unijeli sve podatke u mrežu koja je sad postojeća i kao što sam rekla vezano uz ovaj novi zakon sam pitala mog zapovjednika, predsjednika i članove iz pojedinih vatrogasnih društava, čak i predsjednika županijske vatrogasne zajednice vezano uz prijedlog konačnog zakona gdje su mi oni rekli, znači ja sam se zanimala, interesiralo me to da vidim jer mi je važno kao i svima nama koji stalno pričamo o dobrovoljnom vatrogastvu da oni budu, da ne budu na neki način zakinuti, svi su mi rekli pogledaj i vidi da li je ostala sustav vatrogasne mreže jer je kroz taj dio planirano da se isplaćuje odnosno da se nadoknadi djelatnost vatrogastva onim jedinicama koje nemaju JVP, to je ostalo. Također vidi da li je u premijama od osiguranja za ono što uplaćuju osigurajuća društva predviđeno za financiranje vatrogastva odnosno jedinica lokalne samouprave 40% što je ostalo. Mislim da je u ovom zakonu također dobro što je sustav zapovijedanja koji je vrlo bitan u bilo kojem tijelu, bilo kojem načinu zapovijedanja pogotovo u vatrogastvu da je to jako bitno. I također evo vezano uz dobrovoljne vatrogasce ipak se vodilo računa da svi o0ni koji na neki način stradaju obnašajući dužnost vatrogastva će se pomoći, nikad se to ne može pomoći onoliko koliko je potrebno ali će se pomoći za obitelj pokojnika, za njegovu sahranu, ako se dogodi neka nezgoda također će i to biti na neki način nadoknađeno. Prema ovom zakonu svi pričaju nešto se gubi, ne znam, ja kao čelnik jedinice lokalne samouprave koja je zadužena za djelokrug vatrogastva po ovom ću valjda nešto i dobiti. Dosada sam dobivala od županije možda 20, 30 tisuća kuna, uvijek smo davali više nego što je 5% na proračun jer je to premalo, sada ću valjda dobiti nekakvih 200-tinjak tisuća, neki su to računali, izračunavali, prema tome, ipak ću nešto dobiti. Dakle ne znam što je tu toliko katastrofalno i zašto je katastrofalno u tom zakonu jer svih tih 20 godina koliko sam kao čelnik morala voditi brigu o vatrogascima nikad nisu bili zapostavljeni, uspjeli smo održati tu djelatnost vatrogastva i kroz mladež i kroz djecu i dati dužno štovanje našim veteranima i svima onima a na njih se uvijek mogu osloniti i odnosno većinom svi nisu, nitko bar nije rekao ništa loše na dobrovoljne vatrogasce, svi su ih hvalili i ja sam ponosna na moje vatrogasce s kojima možemo zajedno izaći na sve izazove, na sve ono što nas zadesi na području općine Jasenovac. I puno puta sam ušla zajedno s njima u navalno vozilo ili kombi u propisanoj opremi kao i mislim da mi to služi za čast a vjerojatno bi to trebalo i svima drugima. I evo, ja ne vidim po ovome zakonu koji je predložen da će općine ove male u ruralnom području išta izgubiti. Sve ono što dobijemo, pa bilo to i 100 tisuća kuna, nama će biti ipak evo nešto što ćemo dobiti. Evo hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, poštovana kolegica Jelkovac Marija. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice, evo prije svega vam želim čestitati na vašem dugogodišnjem dobrovoljnom radu u DVD-u i mislim da ono što je posebno značajno kod DVD-a večeras nitko nije spomenuo a to je ustvari da su DVD-i ti koji privlače, pa već od dječje dobi pa do mladih nove generacije i ustvari odgajaju buduće vatrogasce. I sigurna sam da će ta tradicija koju imaju DVD-i u našem društvu i dalje biti njegovana a i sigurna sam da i ovaj prijedlog zakona kojeg su iznjedrili sami vatrogasci će doprinijeti i još boljem statusu i DVD-a uz JVP-e. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor, kolegica Mačković.
Poštovana kolegice, mislim da su djeca i mladi okosnica vatrogastva i jako ih je lijepo vidjeti kad vježbaju za takmičenje, natjecanja sa onim brentačama, polijevaju se vodom. Vatrogasci kao što ste i rekli su ti koji recimo za naše blagdane, Veliku Gospu nose kip Majke Božje, uvažavani su u svojim naseljima, što je najbitnije a evo kao što sam i rekla sredstava što god dođe iz ovih izvora po ovom novom Zakonu o vatrogastvu također će se nastojati uložiti u mlade, u usavršavanje kadrova i svega onog što donosi napretku i boljitku vezano uz zaštitu svih nas i imovine građana. Hvala.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Glasovati ćemo o ovoj točki kada se za to steknu uvjeti. Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanima, na Konačni prijedlog Zakona o vatrogastvu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.798. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Klub zastupnika SDP-a predložio je Hrvatskom saboru donošenje zaključaka koji glasi. Pod 1., utvrđuje se da je rasprava o Prijedlogu Zakona o vatrogastvu provedena u prvom čitanju. Pod 2., sve primjedbe, prijedlozi dostavit će se predlagatelju radi pripreme Konačnog prijedloga Zakona o vatrogastvu. Molim državnog tajnika, gospodina Žarka Katića da se očituje o ovom prijedlogu zaključka. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici, ovaj prijedlog zaključka se ne prihvaća.
Zahvaljujem. Nema predlagatelja, glasovat ćemo. Prelazimo na zaključak koji je podnio Klub zastupnika GLAS-a o Konačnom prijedlogu Zakona o vatrogastvu, provest će se treće čitanje. Izvolite državni tajniče.
Prijedlog zaključka Kluba zastupnika GLAS-a se ne prihvaća.
Zahvaljujem. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika Hrvatske narodne stranke, Liberalni demokrati, zastupnik Stjepan Kovač, zastupnik Stjepan Čuraj, Klub zastupnika HDZ-a, Klub zastupnika SDP-a. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem. Prelazimo na Prvi amandman Odbora za zakonodavstvo. Izvolite državni tajniče.
Amandman Odbora za zakonodavstvo se prihvaća zato što je nomotehničke naravi.
Zahvaljujem. Postaje sastavni dio zakona. Prelazimo na Drugi amandman Odbora za zakonodavstvo. Izvolite državni tajniče.
Drugi amandman se prihvaća.
Zahvaljujem. Postaje sastavni dio zakona. Treći amandman Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Zahvaljujem. Postaje sastavni dio zakona. Četvrti amandman poštovanog zastupnika Stjepana Kovača. Izvolite državni tajniče.
Amandman zastupnika Stjepana Kovača se ne prihvaća. Predlagatelj zakona smatra da je funkcija županijskog vatrogasnog zapovjednika odgovorna i da se ne može obavljati usputno te se dakle odbija ovaj amandman, ne prihvaća se.
Zahvaljujem. Poštovanog kolege Kovača nema, glasovat ćemo. Prelazimo na Peti amandman Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite državni tajniče.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona, zahvaljujem. Prelazimo na Šesti amandman, Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Dakle, u svrhu učinkovitosti funkcioniranja zapovjednog vatrogasnog sustava smatra se da će gradskog, područnog odnosno općinskog vatrogasnog zapovjednika na prijedlog predsjedništva vatrogasne zajednice grada, općine odnosno područne vatrogasne zajednice sukladno uvjetima propisanim zakonom i uz suglasnost županijskog vatrogasnog zapovjednika imenovati gradonačelnika, općinskog načelnika odnosno odlukom o osnivanju zajedničke vatrogasne zajednice utvrđeni čelnik jedinice lokalne samouprave, na 5 godina.
Zahvaljujem. Nema nazočnih nitko iz Kluba SDP-a, glasovat ćemo. Prelazimo na 7. amandman Kluba zastupnika HDZ-a.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona, zahvaljujem. Prelazimo na 8. amandman, Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite državni tajniče.
Amandman Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća obzirom da se želi uspostaviti zapovjedna struktura te iz razloga što se iz Državnog proračuna putem decentraliziranih sredstava osiguravaju sredstva za javne vatrogasne postrojbe što je oprečno činjenici koja se navodi uz obrazloženje ovoga amandmana.
Zahvaljujem. Nema nazočnih, glasova ćemo. Prelazimo na 9. amandman, Kluba zastupnika HDZ-a.
Amandman se prihvaća.
Postoje sastavni dio zakona. Zahvaljujem državnom tajniku. Prelazimo na 10. amandman Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite državni tajniče.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. Zahvaljujem. Prelazimo na 11. amandman, Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite državni tajniče.
Prihvaća se sukladno zaključku Vlade od 11. prosinca 2019. trebamo li navoditi detaljnije, prihvaća se.
Zahvaljujem. Postaje sastavni dio zakona. Prelazimo na 12. amandman, poštovanog zastupnika Stjepana Čuraja. Izvolite državni tajniče.
Amandman se dakle djelomično prihvaća sukladno zaključku Vlade RH od 11. prosinca 2019. godine.
Kolega Čuraj jeste suglasni? Jeste suglasni s time kolega Čuraj? Recite kolega državni tajniče.
Dakle djelomično se prihvaća amandman zastupnika Stjepana Čuraja na Članak 51. stavke 6. i 8. Konačnog prijedloga Zakona o vatrogastvu u izmijenjenom obliku, tako da glase: Glavni vatrogasni zapovjednik i njegov zamjenik moraju imati završen preddiplomski i diplomski sveučilišni studije ili integrirani preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili završeni preddiplomski stručni i specijalistički diplomski stručni studij te najmanje 10 godina iskustva na poslovima vatrogastva s posebnim ovlastima i odgovornostima odnosno preddiplomski sveučilišni studij ili kratki stručni studij ili preddiplomski stručni studij u trajanju od 3 godine i 15 godina iskustava na poslovima vatrogasca s posebnim ovlastima i odgovornostima. Glavnog vatrogasnog zapovjednika, njegovog zamjenika ili pomoćnika te županijskog vatrogasnog zapovjednika ili zamjenika županijskog vatrogasnog zapovjednika odnosno vatrogasnog zapovjednika Grada Zagreba ili zamjenika vatrogasnog zapovjednika Grada Zagreba to je stavak 6. i stavak 8. glasi …
Prihvaćate kolega Čuraj?
Zahvaljujem na obrazloženju, da zapravo u sušti to je ono što sam htio amandmanom napraviti da se proširi taj dio uvjeta natječajnih za aplikaciju i za obavljanje tih poslova i na one osobe koje su završile sveučilišne studije trogodišnje, a ne samo stručne i prihvaćam ovo u ovom izmijenjenom obliku.
Zahvaljujem. Amandman izmijenjen odnosno pročitan ovako kako ga je pročitao državni tajnik i prihvaćen od strane gospodina Čuraja postaje sastavni dio zakona. Prelazimo na 13. amandman Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite državni tajniče.
Amandman se prihvaća.
Zahvaljujem. Postaje sastavni dio zakona. Prelazimo na 14. amandman Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Naime, želi se osigurati stabilnost vatrogasnog sustava i sigurnost građana kroz izjednačavanje i uspostavljanje minimuma koeficijenata složenosti poslova radnih mjesta vatrogasaca, stoga se amandman ne prihvaća.
Zahvaljujem. Nema nazočnih kolega iz SDP-a, glasovat ćemo o amandmanu. Prelazimo na 15. amandman Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite državni tajniče.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. Zahvaljujem državnom tajniku. Prelazimo na 16. amandman Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje kao i za prošli amandman koji se nije prihvatio.
Zahvaljujem. Glasovat ćemo o amandmanu. Prelazimo na 17. amandman Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća obrazloženje isto kao i za prethodni koji se odbija.
Zahvaljujem. Glasovat ćemo o amandmanu. Prelazimo na 18. amandman Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje isto kao za prethodni.
Zahvaljujem. Glasovat ćemo o amandmanu. Prelazimo na 19. amandman Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća.
Obrazloženje?
Obrazloženje isto kao za prethodni.
Zahvaljujem. Glasovat ćemo o amandmanu. Prelazimo na 20. Amandman Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite državni tajniče.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. Zahvaljujem državnom tajniku. Prelazimo na 21. amandman Odbora za zakonodavstvo. Izvolite državni tajniče.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. Zahvaljujem. Prelazimo na 22. amandman Odbora za zakonodavstvo. Izvolite državni tajniče.
Amandman se prihvaća, briše se suvišna riječ „državni“, dakle prihvaća se.
Zahvaljujem. Postaje sastavni dio zakona. Prelazimo na 23. amandman Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite državni tajniče.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. Zahvaljujem. Prelazimo na 24. amandman Kluba zastupnika HNS-a. Izvolite državni tajniče.
Amandman zastupnika HNS-a Liberalnih demokrata se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. Zahvaljujem. Prelazimo na 25. amandman Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća.
Obrazloženje?
25. amandman, dakle prema mišljenju Ministarstva financija odredbe zakona koje se vežu uz proračunski plan, na način da se navodi račun iz računskog plana 61 odnosno konkretno točno s brojkom bi značilo da sa svakom promjenom računskog plana bi bilo potrebno mijenjati i zakon, stoga se odbija amandman.
Zahvaljujem. Glasovat ćemo o amandmanu. Prelazimo na 26. amandman Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite državni tajniče.
26. amandman Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća, a obrazloženje kao i za prethodni.
Zahvaljujem. Glasovat ćemo o amandmanu. Prelazimo na 27. amandman Kluba zastupnika SDP-a. Izvolit državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Isto obrazloženje kao za prethodna dva koja su odbijena.
Zahvaljujem. Glasovat ćemo o amandmanu. Prelazimo na 28. amandman Kluba zastupnika HDZ-a. izvolite državni tajniče.
Amandman se prihvaća.
Zahvaljujem. Još jednom molim vas, g. državni tajniče, nije mi baš bilo jasno. 24. amandman Kluba zastupnika HNS-a, Vlada prihvaća?
110? 24. Da, prihvaća.
Prihvaća? Hvala lijepo. Zahvaljujem državnom tajniku. Zahvaljujem državnom tajniku na obrazloženjima amandmana. S ovime smo izvršili izjašnjavanje o svim amandmanima podnesenim na sve zakone.
Konačni prijedlog Zakona o vatrogastvu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 798. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Klub zastupnika SDP-a predložio je Hrvatskom saboru donošenje zaključka koji glasi: „1. Utvrđuje se da je rasprava o Prijedlogu Zakona o vatrogastvu provedena u prvom čitanju i 2. Sve primjedbe, prijedlozi dostavit će se predlagatelju radi pripreme Konačnog prijedloga Zakona o vatrogastvu“. Dajem na glasovanje prijedlog zaključka Kluba zastupnika SDP-a kojeg Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da prijedlog zaključka nije dobio potreban broj glasova. Klub zastupnika GLAS-a predložio je Hrvatskom saboru donošenje zaključka koji glasi: „O Konačnom prijedlogu Zakona o vatrogastvu provest će se treće čitanje“. Daje se na glasovanje prijedlog zaključka Kluba zastupnika GLAS-a kojeg Vlada ne prihvaća. Molim glasujmo. Niti ovaj prijedlog zaključka Kluba zastupnika GLAS-a nije dobio potreban broj glasova. Pa onda idemo na amandmane koje su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika Hrvatske narodne stranke, Liberalni demokrati, zastupnik Stjepan Kovač, zastupnik Stjepan Čuraj, Klub zastupnika HDZ-a i Klub zastupnika SDP-a. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem, izjašnjavanje smo proveli ranije na sjednici pa ćemo sada glasovati o podnesenim amandmanima. Idemo redom. 1. je Odbor za zakonodavstvo, prihvaćen, postaje sastavni dio zakona. 2. je Odbor za zakonodavstvo, prihvaćen kao i 3., isto tako Odbor za zakonodavstvo i obadva postaju sastavni dio zakona. 4. zastupnik Stjepan Kovač, Vlada ga ne prihvaća pa moramo glasovati. Molim glasujte. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 5 Kluba zastupnika HDZ-a je prihvaćen, postaje sastavni dio zakona. Amandman broj 6 Kluba zastupnika SDP-a nije prihvaćen pa moramo glasovati. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 7 Kluba zastupnika HDZ-a je prihvaćen i postaje sastavni dio zakona. Amandman broj 8 Kluba zastupnika SDP-a Vlada ne prihvaća pa molim da glasujemo. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 9 Kluba zastupnika HDZ-a je prihvaćen i postaje sastavni dio zakona. Amandman broj 10 Kluba zastupnika HDZ-a je prihvaćen. Amandman broj 11 Kluba zastupnika HDZ-a je prihvaćen i ta tri amandmana postaju sastavni dio zakona. Amandman broj 12 zastupnika Stjepana Čuraja je prihvaćen je u izmijenjenom obliku što je zastupnik Čuraj prihvatio tako da i on postaje sada sastavni dio zakona kao i amandman br. 13. Kluba zastupnika HDZ-a. Amandman br. 14. Kluba zastupnika SDP-a Vlada ne prihvaća pa molim da glasujemo. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 15. Kluba zastupnika HDZ-a je prihvaćen. Postaje sastavni dio zakona. Amandman br. 16. Klub zastupnika SDP-a nije prihvaćen i moramo glasovati. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 17. istog Kluba zastupnika Vlada ga ne prihvaća pa molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 18. istog Kluba zastupnika Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 19., ponovno Klub zastupnika SDP-a, Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 20. Kluba zastupnika HDZ-a je prihvaćen kao i amandman br. 21. Odbora za zakonodavstvo. Amandman br. 22. Odbora za zakonodavstvo isto je prihvaćen i amandman br. 23. Kluba zastupnika HDZ-a je prihvaćen. Amandman br. 24. Kluba zastupnika HNS-a isto tako je prihvaćen i svi ti amandmani postaju sastavni dio zakona. Amandman br. 25., Klub zastupnika SDP-a nije prihvaćen pa moramo glasovati. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 26. Klub zastupnika SDP-a, nije prihvaćen pa vas molim da glasujemo. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman boj 27. Klub zastupnika SDP-a, nije prihvaćen pa molim da glasujemo. Amandman nije dobio potreban broj glasova. I zadnji amandman br. 28. Kluba zastupnika HDZ-a je prihvaćen i postaje sastavni dio zakona. Sada ćemo pristupiti glasovanju. Naglašavam da je sukladno članku 252. Poslovnika Hrvatskoga sabora za donošenje ovog zakona potrebna nadpolovična većina svih zastupnika dakle 76. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o vatrogastvu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 79 za, 1 suzdržan i 48 protiv donesen Zakon o vatrogastvu.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda a to je: - Konačni prijedlog zakona o obradi biometrijskih podataka, drugo čitanje, P.Z. br. 756.; Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. u svezi sa člankom 190. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Molim predstavnika predlagatelja državnog tajnika Ministarstva unutarnjih poslova, g. Žarka Katića da nam da dodatno obrazloženje prijedloga zakona. Izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovani gđe. i gospodo zastupnici. Dopustite da vam vrlo kratko iznesem razloge za donošenje Zakona o obradi biometrijskih podataka i ukratko razlike između prvog i drugog čitanja. Kao što je poznato modernim društvima prijete različite ugroze i stoga je potrebno da države kao i EU bolje upravljaju informacijama kojima se može uz poštivanje temeljnih ljudskih prava i prava na zaštitu osobnih podataka bolje iz tih dakle informacijskih sustava bolje uvidjeti koje opasnosti prijete, može se bolje štititi granica, bolje upravljati migracijama, suzbijati prekogranični kriminalitet i jačati unutarnju sigurnost u korist svih građana. Kao što je poznato EU ima nekoliko velikih postojećih informacijskih sustava kao što su šengenski informacijski sustav, vizni informacijski sustav i europski sustav daktiloskopskih podataka migranata i azilanata poznat kao EURODAC ali ima i gradi buduće informacijske sustave kao što su europski informacijski sustav kaznene evidencije za državljane trećih zemalja kao što je sustav ulaska, izlaska ili Europski sustav za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju. I sve te sustave kao i nacionalne sustave koje ima RH, informacijski sustav MUP-a, Hrvatski vizni informacijski sustav ili sustav Informacijski sustav Ministarstva pravosuđa koji se odnosi na zatvorski sustav potrebno je povezati. U tom smislu u lipnju ove godine na razini EU su usvojene dvije uredbe o interoperabilnosti koje daju zakonski okvir za povezivanje ovih velikih informacijskih sustava. Dakle smisao te interoperabilnosti je povezivanje svih raspoloživih informacijskih sustava i baza podataka, bilo onih nacionalnih, bilo europskih na način da će se omogućiti istodobno dohvaćanje podataka iz svih tih sustava. Evo naš Prijedlog Zakona o obradi biometrijskih podataka razrađuje ova pitanja vrlo detaljno i daje okvir za povezivanje baza podataka. U odnosu na prvo čitanje ovaj konačni prijedlog zakona doživio je vrlo male izmjene. One se prije svega odnose na članak 3. u kom su sadržani određeni pojmovi koji se rabe u ovome zakonu, tako da su izostavljene neke od definicija koje su već sadržane u drugim propisima kao što je definicija obrade podataka, definicija osobnog podatka međunarodne organizacije, a među nadležna tijela koja su ovlaštena za prikupljanje i obradu biometrijskih podataka navedena su osim MUP-a, vanjskih poslova, pravosuđa i ministarstvo nadležno za poslove obrane u dijelu koji se odnosi na obavljanje vojno policijskih propisa sukladno posebnim propisima. Također je usvojena primjedba Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora o potrebi nomotehničke dorade članka 19. stavak 2., to su sve one razlike koje su sadržane u Konačnom prijedlogu Zakona o obradi biometrijskih podataka. Hvala vam lijepa na pozornosti.
Zahvaljujem državnom tajniku. Žele li možda izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika MOST-a kolega Miro Bulj. Nije nazočan. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Petar Škorić. Izvolite kolega Škoriću.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Evo pred nama je Konačni prijedlog Zakona o obradi biometrijskih podataka. Državni tajnik je već naglasio razlike u odnosu na prvo čitanje, posjetit ću samo da je trenutno najaktualnija inicijativa EU upravo na području sigurnosti je na području razmjene podataka kroz interoperabilnost informacijskih sustava i baza s biometrijskim podacima. Najvažniji razlog ove inicijative je sve veći broj nezakonitih prelazaka granice, a samim time sve veća opasnost od terorizma u EU. Vidimo i probleme sa migrantskom krizom, najvećim migracijskim izazovom od II. svjetskog rata koji evo i prema našoj zemlji samo raste i upravljanje informacijama u EU i u našoj zemlji može i mora biti djelotvornije i učinkovitije uz potpuno poštivanje temeljenih prava uključujući posebno i prava na zaštitu osobnih podataka, a sve radi bolje zaštite granice, boljeg upravljanja migracijama, suzbijanja kriminaliteta, jačanje unutarnje sigurnosti u korist svih građana. U tom smislu naša država kao država članica se najdužom vanjskom granicom kojoj je neposredni strateški cilj u biti ostvariti punopravno članstvo u Schengen, odredila je pitanje operabilnosti kao jedan od prioriteta predsjedanjem EU. Stoga ovim zakonom se osiguravaju uvjeti za obradu biometrijskih podataka u informacijskim sustavima unutar naše zemlje kao i povezanim informacijskim sustavima unutar zemalja EU. Važno je podsjetiti da se ovim zakonom i u skladu sa važećim propisima koji se odnose na zaštitu osobnih podataka, posebna važnost pridaje zaštiti fizičkih osoba od zloupotrebe njihovih osobnih podataka kao i njihova tajnost, dakle sve što je zajamčeno i hrvatskim Ustavom, Poveljom EU o temeljnim pravima i ugovorima o funkcioniranju EU. Dakle, cilj je ovog zakona da pred nadležnim tijelima osiguramo brz i kontroliran pristup informacijama i pojednostavimo pristup nadležnih tijela informacijskim sustavima između naše zemlje EU u svrhu sprečavanja, otkrivanja, istraživanja i kaznenog progona teških kaznenih djela i terorizma, dakle u svakom smislu nakon praktički prolaska u ovo drugo čitanje na svaki način podržavamo primjenu ovoga zakona i njegovo doživljavanje. Hvala.
Zahvaljujem. Poštovana kolegica Irena Petrijevčanin Vuksanović. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Katić državni tajniče. Sami ste rekli da između prvog i drugog čitanja nije bilo nikakvih velikih promjena, što se mene osobno tiče kao osobe koja se bavi ovim područjem ovaj zakon je mogao ići bez dva čitanja i to je činjenica. Znači kao što smo čuli ovaj prijedlog zakona osim što je mogao ići bez dva čitanja i to je činjenica, je vrlo kvalitetan zakon jer rješava pitanje potrebe razmjene podataka, a mi znamo da u Hrvatskoj postoji nekoliko baza podataka, kada govorimo o bazama podataka, govorimo o informacijskim bazama podataka. Vi ste spomenuli kao najvažniji informacijski sustav MUP-a, imamo Hrvatski vizni informacijski sustav, imamo zatvorski informacijski sustav. a kada govorimo o EU onda je situacija malo kompleksnija, osim Eeurodesk-a kojeg ste spomenuli i opće poznatog Schengenskog informacijskog sustava i viznog informacijskog sustava i još nekih sustava, mi znamo da Europol ima nekoliko sustava. Svi ti sustavi međusobno trebaju biti interoperabilni, međusobno surađivati, ali ne smiju biti redundantni, to znači da podaci iz jednog sustava ne trebaju se ponavljati u nekom drugom sustavu. Kad govorimo o biometrijskim podacima ona često ćemo čuti pitanja što su to biometrijski podaci i kako najjednostavnije da to objasnimo. Pa treba reći da je primjer najjednostavniji primjer biometrijskog podatka tzv. papilarna linija prsta i uzimanje na taj način biometrijskih podataka, što je najjednostavnije i najbrže. Isto tako postoji mogućnost skeniranja lica, skeniranja zjenice, a po zadnjoj reviziji odnosno uredbi Schengenskog informacijskog sustava ide se dakle i na bazu DNK uzoraka i znamo da će se kompletna revizija odnosno poboljšanje Schengenskog informacijskom sustava dogoditi do 2021. Isto tako kad govorimo u ovom kontekstu geometrijskih podataka treba reći da je ta interoperabilnost informacijskih sustava na razini EU nešto što je od 2015., dakle od one politike otvorenih vrata ulaska u Njemačku i velike migrantske krize, pa nakon toga terorističkih napada, prioritet Europske komisije na najvišoj političkoj razini. Dakle, postoji velika potreba za učinkovitom razmjenom podataka. Za one koji nisu u ovoj tematici duže vrijeme, kad sam spomenula ovaj …/nerazumljivo/… ili EURODAC kako bismo mi u Hrvatskoj rekli, treba reći da je to jako bitan sustav, on je bitan zato što je to najvažniji europski sustav za usporedbu otisaka prstiju, dakle upravo osnovnih geometrijskih podataka i uredba o tom sustavu je donesena još 2013. godine. Znači, svaka zemlja država članica EU, mora biti sudionica EURODAC sustava na način da svaki podnositelj azila mora proći biometrijsku obradu podataka. Isto tako osobe koje ulaze bez valjane dokumentacije i isto tako osobe koje se zateknu u nezakonitom prelasku granice. Ono što je bitno reći da će tu biti obrađene osobe koje su starije od 14 godina, dakle to je minimum dobna granica i to znači onog trenutka kad je osoba zatečena u nezakonitom ulasku u državu članicu EU bit će joj uzeti biometrijski podaci, a tu mislimo prije svega na otisak prsta, u slučaju da to nije moguće bit će uzeti drugi biometrijski ili biografijski podaci i u roku od 72 sata od trenutka uzimanja tog podatka, taj podatak mora biti u sustavu EURODAC, a u sustavu EURODAC dakle, se smiju koristit samo države članice EU i to je sustav koji je specifičan jer se druge vanjske članice ne bi smjele koristiti EURODAC sustavom za razliku od nekih drugih sustava kojima se mogu koristiti druge članice, druge zemlje koje nisu članice EU. Kad spominjemo važnost biometrijskih podataka, spomenuli su i prethodni da se Hrvatska nalazi u veoma zahtjevnom geografskom položaju, dakle to je tzv. izložen položaj jer preko naše granice ide ona jedna, nerado govorimo, ali se zove tzv. Balkanska ruta koja predstavlja poveznicu Zapadne Europe i Bliskog istoga i ona imamo na umu činjenice da granica Hrvatske s Crnom Gorom je 51 km, da granica Hrvatske sa Srbijom je 325 km, da granica Hrvatske s BiH je 1.001 km i ona imamo na umu i onu morsku granicu koja je mislim oko 875 km ako se ne varam. I kad sve to uzmemo u obzir i uzmemo u obzir pritisak u turističkoj sezoni i izvan turističke sezone na kopnenu, morsku i zračnu granicu, onda moramo biti svjesni da granična kontrola, prije svega nadležna tijela MUP-a i carine su pod velikim pritiskom, ako cijeli taj sustav je prespor, inertan i ne ide brzo. Dakle, ono što je bitno reći da osobe koje predstavljaju sigurnosnu prijetnju prilikom ulaska u neku državu ili lažu o svom identitetu ili imaju krivotvorene ili nepotpune isprave, te osobe apsolutno moraju biti brzo i efikasno provjerene u informacijskom sustavu, a nadležna tijela koja to rade moraju imati potpunu sliku o toj osobi. Da bi to bilo moguće ti sustavi moraju biti interoperabilni, ti sustavi moraju biti brzi, učinkoviti i ne smije biti redundancije između tih sustava. Isto tako kad spominjemo Europol imamo dva važna sustava. Jedan je AIS tzv. jel, a druga SIENA, da sad ne govorimo ovaj pune nazive na engleskom, to nije ni bitno, tim sustavima se koriste ne samo nadležna tijela u Hrvatskoj nego i u drugim članicama, to su i institucije i agencije i uredi i ministarstva dakle kao nadležna tijela i svi ti sustavi zapravo služe svim tim institucijama na način da međusobno razmjenjuju podatke. Dok sam čekala ovu raspravu provjerila sam najsvježije podatke, pa možemo reći da je rast ogroman, rast korištenja informacijskih sustava unutar zemalja članica EU, da ono što je bilo prije 5 godina je sada 60 i 70% veći rast, pa recimo za informacijski sustav koji je SIENA jel, koji je Europol-ov informacijski sustav tjedno imamo više od 30.000 pretraga, raste prema 50, podatak je star 2 godine, a najnoviji podaci više od milijun pretraga. Kad govorimo o Schengenu ona je to ex potencijalni rast koji je enorman, pa imamo više od 5 milijardi pretraga, a imamo isto tako 80 milijuna upozorenja. Kad govorimo o sigurnosnom sustavu AIS onda imamo zanimljiv podatak da 2014. godine je tu bilo zapisano 18 osoba koje su predstavljale ugrozu odnosno to su tzv. strani ekstremisti ili borci, a danas je taj broj više od 5.000. Znači od 2014. od 18 osoba do 5000 osoba koje su potencijalni teroristi odnosno ekstremisti, to je jedan primjer, znači to je rast više od 100%. Da bismo naglasili potrebu dakle razmjene podataka treba zaista reći da se ovim prijedlogom zakona sustavno svim propisima vodi računa o zaštiti osobnih podataka, posebna briga je zaštita fizičkih osoba od zlouporabe njihovih osobnih podataka, ali poseban naglasak je realizacija trenutačno najveće ugroze u državama članicama EU, što je naravno i strateški interes RH.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu, zahvaljujem državnom tajniku na obrazloženju prijedloga zakona, glasovat ćemo o ovoj točki kad se za to steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o obradi biometrijskih podataka, drugo čitanje, P.Z. br. 756. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o obradi biometrijskih podataka. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno 122 glasa za donesen zakon o obradi biometrijskih podataka.
Prelazimo na slijedeću točku dnevnog reda: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 799. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. i 204. Poslovnika HS-a. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave temeljem čl. 197. Poslovnika HS. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Molim državnog tajnika u Ministarstvu uprave g. Nekića da nam da dodatno obrazloženje konačnog prijedloga zakona, izvolite državni tajniče.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče i pozdravljam sve zastupnice i zastupnike, dakle kao što je već rečeno pred vama je nacrt prijedloga zakona o izmjeni Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave, novo ime tog zakona bi, znači ako se izglasa u ovako predloženom obliku, trebalo bit znači Zakon o ustrojstvu i djelokrugu tijela države uprave. Ovim se zakonom usklađuje Zakon o ustrojstvu s odredbama Zakona o sustavu državne uprave koji je stupio na snagu 18. srpnja 2019.g. čime je prestala dotadašnja kategorizacija na prvostupanjska i središnja tijela državne uprave. S tim u vezi ovim zakonom predlaže se odgovarajuće, kao što sam rekao, izmijeniti i naziv Zakona o ustrojstvu i djelokrugu, kao i odredbe kojima se određuje predmet tog zakona, te odredbe kojima se ustrojavaju ministarstva i državne upravne organizacije. Nadalje, dopunjuje se djelokrug Hrvatske vatrogasne zajednice kako bi ta državna upravna organizacija odnosno Središnji državni ured s posebnim nazivom, obavljala sve poslove državne uprave u području vatrogastva uslijed čega je u nužnoj mjeri potrebno izmijeniti i djelokrug MUP-a. Odredbe kojima je propisan djelokrug MUP-a ujedno se dopunjuju inspekcijskim poslovima u područjima radiološke i nuklearne sigurnosti sukladno Zakonu o izmjenama Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti. Također odredbe kojima je propisan djelokrug Ministarstva zdravstva i djelokrug Ministarstva kulture mijenjaju se na način da isti obuhvaća obavljanje poslova koji se odnose znači na njihov djelokrug. Stupanjem na snagu ovog zakona predviđeno je za 2. siječnja 2020.g., a takvo odstupanje od redovitog vokacijskog razdoblja nužno je imajući u vidu da odredbe čl. 1. i 18. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih tijela državne uprave temeljem kojih se ustrojava Hrvatska vatrogasna zajednica, stupaju na snagu 1. siječnja 2020., a kako bi se izbjegla moguća kolizija s rokovima za donošenje organizacijskih propisa i internih akata koji su propisani čl. 30. st. 3. i 4. tog zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Želi li možda predstavnici odnosno izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu, poštovani kolega Hrvoje Zekanović, nije nazočan, poštovani kolega Miro Bulj, nije nazočan. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Ante Sanader, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, pozdravljam uvaženog g. državnog tajnika, ovim zakonom usklađuje se Zakon o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave s odredbama Zakona o sustavu državne uprave koji smo izglasali u ovom domu 28. lipnja ove godine, a koji je stupio na snagu 18. srpnja '19. i koji će omogućiti provođenju triju reformskih mjera, prva je depolitizacija državne uprave i daljnja profesionalizacija, druga je decentralizacija odnosno približavanje uprave građanima i racionalizacija, treća je digitalizacija odnosno digitalizacija uredskog poslovanja. Posjetit ću ja, posjetit ću ovdje da je ovo od ključnih novosti u novom Zakonu o sustavu državne uprave ona koja se odnosi na ispunjavanje programa Vlade za mandat 2016.-2020., u dijelu koji se odnosi na depolitizaciju i daljnju profesionalizaciju državne uprave. Upravo tim zakonom su stvoreni opći preduvjeti za daljnje zakonodavne aktivnosti koje će u konačnici rezultirati povjeravanjem većih prvostupanjskih poslova državnoj upravi i županijama, prestankom rada državne uprave u županijama, te prestankom dosadašnje temeljne kategorizacije tijela državne uprave na prvostupanjska i središnja. Treba odma naglasiti da dolazi do izmjene naziva zakona, znači zakon se mijenja i glasi Zakon o ustrojstvu i djelokrugu tijela državne uprave radi cjelovitog usklađivanja sa odredbama Zakona o sustavu državne uprave kojim je napuštena, kako sam i rekao, dosadašnja kategorizacija na prvostupanjska i središnja tijela državne uprave, dok se tijela državne uprave dijele na ministarstva i državne upravne organizacije uključujući i središnje državne urede i državne inspektorate. Nadalje, dopunjuje se djelokrug Hrvatske vatrogasne zajednice kako bi ta državna upravna organizacija, središnji državni ured s posebnim nazivom, a o kojoj … [[Govornik se ne razumije]] smo imali prilike sada čuti u raspravi o Konačnom prijedlogu Zakona o vatrogastvu, obavljala sve poslove državne uprave u području vatrogastva, zbog toga je posljedično nužno izmijeniti djelokrug MUP-a. Naime, donošenjem Zakona o vatrogastvu uredit će se sustav vatrogastva u nadležnosti Hrvatske vatrogasne zajednice kao tijela državne uprave, što će omogućiti nesmetani razvoj vatrogasnog sustava, predlaganje dokumenata državne razine, strategije i slično učinkovitije osposobljavanje i obuku vatrogasaca, učinkovitiju inspekciju nad vatrogasnim poslovima te uspješno povlačenje sredstava iz fondova EU. Uspostaviti će se sustav zapovijedanja na temelju kojeg će se čvršće povezati zapovjedna vertikala na državnoj i lokalnoj razini što će pozitivno utjecati na djelotvornost vatrogasnog sustava prilikom intervencija na izvanrednim događajima, požari na priobalju, poplave i slično gdje sudjeluju vatrogasne snage iz više jedinica lokalne odnosno područne i regionalne samouprave. Ovim zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih tijela državne uprave dopunjen je članak 3. zakona na način da se Hrvatska vatrogasna zajednica ustrojava kao središnji državni ured, dok je člankom 18. istog zakona u Zakonu o ustrojstvu dodan članak 29.a kojim se potvrđuje djelokrug Hrvatske vatrogasne zajednice na način da to tijelo obavlja upravne i stručne poslove koje se odnose na vatrogastvo kao i druge poslove koji su joj stavljeni u nadležnost posebnim zakonom. Ovdje treba dodati da ovim zakonom Hrvatska vatrogasna zajednica preuzima poslove inspekcije vatrogastva iz djelokruga MUP-a. Nadalje, odredbe kojima je propisan djelokrug MUP-a mijenjaju se na način da se brišu inspekcijski poslovi u području vatrogastva, a dodaju se inspekcijski poslovi u području radiološke i nuklearne sigurnosti, sukladno Zakonu o izmjenama Zakona o radiološkoj nuklearnoj sigurnosti. Također odredbe kojima je propisan djelokrug Ministarstva zdravstva u cijelosti se usklađuju sa odredbama Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih tijela državne uprave. Konačno, Klub zastupnika HDZ-a podržat će ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Sanaderu. U ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Arsen Bauk. Izvolite kolega.
Gospodine državni tajniče, gospodine potpredsjedniče, gospodine Sanader i gospođo Jelkovac, zahvaljujem što ste u ove kasne sate ostali ovdje da poslušate i moju raspravu o ovome zakonu. Zakon o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih državnih tijela ili kako će se već zvati jedan je od onih zakona kojim ustvari parlamentarna većina dokazuje da ima parlamentarnu većinu i definira prvenstveno svoj rad odnosno rad svoje administracije u trenucima kada ima parlamentarnu većinu. Da bi Zakon o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih državnih tijela imao smisla treba se najprije poštivati ustrojstvo, a onda i djelokrug ministarstava. O ustrojstvu je sve rekla ministrica obrazovanja kada je rekla citiram „današnja situacija gdje se sustav nalazi u potpunoj blokadi, rezultat je igre moći između sindikata i premijera“, to je o ustrojstvu. A o djelokrugu je rekao sve premijer kada ih nije pustio da pregovara o njenom djelokrugu. Prema tome, da bi ovaj zakon imao smisla potrebno je da ljudi koji su na čelu ministarstava rade svoje posao i onda bi naravno taj sustav bio efikasan. U obrazloženju ovog zakona govori se o tome da se zakonu usklađuje sa Zakonom o sustavu državne uprave, to je točno. U članku 52. Zakona o sustavu državne uprave govori se da su ministri kao čelnici i drugi čelnici tijela dužni provoditi utvrđenu politiku Vlade. Situacija u kojoj jedan čelnik državnog tijela izrijekom kaže da neće provoditi državnu politiku Vlade, utvrđenu politiku Vlade jer da je to igra moći i da je sustav u potpunoj blokadi, ima smisla samo ako taj čelnik tijela nakon toga podnese ostavku. Ako taj čelnik tijela ne podnese ostavku nego izrijekom u mikrofon kaže i još objašnjava da neće provoditi zakon i da se neće svrstati ni na čiju stranu u zemljama sa velikom demokratskom tradicijom taj čelnik tijela bi postao bivši u roku odmah. A u zemljama sa manjom demokratskom tradicijom i sa autoritarnim režimom bilo bi pitanje da li bi uopće ostao na slobodi, ali o tom po tom. Dakle da bi ovaj zakon profunkcionirao mora najprije profunkcionirati Vlada u normalnom smislu da rade svoj posao ili da ih premijer smijeni jer ako se ministre smijeni zbog toga što imaju drugačije mišljenje pa glasaju protiv mišljenja o razrješenju jednog kolege, mislim na ministra Zdravka Marića to su četiri MOST-ova ministra ili ako se ministre smijeni da se obrani percepcija javnosti o tome da Vlada nije korumpirana onda bi se ministre koji izrijekom kažu da neće provoditi zakon također trebalo smijeniti. I ustvari da bi ustrojstvo i djelokrug ministarstava imali smisla, premijer treba pokazati da se rukovodi zakonima i zakonitošću rada svojih članova Vlade, a ne da podleže ucjenama jednog koalicijskog partnera, da će izići iz Vlade ako smijeni ministricu koja ne provodi zakon, koja izrijekom kaže da neće provesti zakon, koja kaže neću se svrstati ni na čiju stranu jer onda nam ni ustrojstvo ni djelokrug države ni ministarstva nemaju nikakvog smisla. I zato kolegice i kolege, obzirom da ovaj zakon dokazuje da imate parlamentarnu većinu, mi ga nećemo podržati, vi ćete ga promijeniti sami sa svojom parlamentarnom većinom, ali vam ta većina neće pomoći u tome da ministarstva rade zakonito i da se ustroj i djelokrug ministarstava poštuje nego će se nažalost u zadnjoj godini mandata i dalje voditi pričom o kalkulacijama, o tome što koristi ili ne koristi na izborima i na kraju ćemo vidjeti kako će sve to završiti. Meni je drago da sam imao prilike ovo izložiti prije nego što predamo potpise za opoziv, ali samo da vidite da će naglasak biti na zakonitosti i na poštivanju zakonitosti i dostojanstvu institucija, što ova zemlja konačno mora dobiti i očekujemo da nam u tome pomognete barem vi iz stranke koji ste govorili da ste mislili da je ministrica trebala podnijeti ostavku kada je rekla da se ne želi svrstavati ni na čiju stranu, a u Vladi je vašoj. Hvala.
Zahvaljujem kolega Bauk. Zaključujem raspravu. Zahvaljujem se državnom tajniku Ministarstva uprave gospodinu Darku Nekiću na obrazloženju prijedloga zakona. Glasovat ćemo o ovoj točki kada se za to steknu uvjeti. Poštovana kolegice i poštovane kolege s ovime smo iscrpili sve točke dnevnog reda za današnji dan. Nastavljamo s radom sutra ujutro u 9,30 sati s Konačnim prijedlogom Zakona o Obalnoj straži RH, drugo čitanje. Hvala lijepo i ugodan ostatak dana. SJEDNICA PREKINUTA U 22,47 SATI
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 799. Predlagatelj je Vlada a rasprava je zaključena. Naglašavam da je sukladno članku 252. Poslovnika Hrvatskoga sabora za donošenje ovog zakona potrebna nadpolovična većina svih zastupnika dakle 76. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 79 za i 50 protiv donesen Zakon o izmjenama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave.