Molim zastupnike ko je u sali da se prijavi, da se registrira. Uvažene dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti otvaram 12. hitnu sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, himna Bosne i Hercegovine. [[INTONIRANJE HIMNE]] Još jednom srdačno pozdravljam sve prisutne zastupnike i uvažene goste. U ovome trenutku sjednici prisustvuje 29 zastupnika, tako da sjednica ima kvorum za punopravan rad i odlučivanje. Hitna sjednica sazvana je na zahtjev zastupnka: Predraga Kojovića, Nermina Nikšića, Aide Baručije, Saše Magazinovića, Mirjane Marinković-Lepić, Nade Mladine, Damira Arnauta, Zukana Heleza i Denisa Zvizdića. Konstatiram da 12. hitna sjednica Doma ima sledeći dnevni red, odnosno samo jednu tačku dnevnog reda, a to je Dnevni red 1. Posputanje institucija Bosne i Hercegovine po pitanju agresije Ruske Federacije na Ukrajinu, uključujući preduzimanje konkretnih mjera s ciljem pružanja pomoći Ukrajini i njenim građanima, predlagači: zastupnici Predrag Kojović, Nermin Nikšić, Aida Baručija, Saša Magazinović, Mirjana Marinković-Lepić, Nada Mladina, Damir Arnaut, Zukan Helez i Denis Zvizdić, broj: 01-50-1-15-318/22 od 02.03.2022. Uz poziv za sjednicu dobili ste i zahtjev za sazivanje hitne sjednice s prijedlogom tačke dnevnog reda. Tačla jedan, Ad. 1. Posputanje institucija Bosne i Hercegovine po pitanju agresije Ruske Federacije na Ukrajinu, uključujući preduzimanje konkretnih mjera s ciljem pružanja pomoći Ukrajini i njenim građanima, predlagači: zastupnici Predrag Kojović, Nermin Nikšić, Aida Baručija, Saša Magazinović, Mirjana Marinković-Lepić, Nada Mladina, Damir Arnaut, Zukan Helez i Denis Zvizdić, broj: 01-50-1-15-318/22 od 02.03.2022. Sada otvaram raspravu o pomenutoj tački, odnosno koja predstavlja dnevni red današnjeg zasjedanja. Izvolite. Uvažena zastupnica Edita Đapo, izvolite. 2
Hvala cijenjeni predsjedavajući. Moje poštovanje Vama, dopredsjedavajućoj, poslanicama i poslanicima ovog Doma, članovima Vijeća ministara, koji prisustvuju, i naravno građanima BiH, koji nas gledaju putem malih ekrana. Ja vas sve prije svega pozdravljam i iskreno zahvaljujem na organizaciji ove hitne sjednice, jer mislim da smo na ovaj način poslali jednu vrlo važnu poruku iz BiH, vjerujem da će današnja hitna sjednica i rasprava, koju ćemo imati, rezultirati konkretnim i korisnim prijedlozima i zaključcima kako za narod Ukrajine, tako i za narod BiH. Bez obzira da li je narod Ukrajine danas u svojoj zemlji u ratu ili su negdje u pokretu i izbjeglištvu ovo su sigurno najteži dani u njihovim životima. Sigurna sam da očekuju pomoć, kao što smo i mi očekivali i dobivali od svih civiliziranih i odgovornih stanovnika planete zemlje. Moram istaći da je meni kao ženi, i majci, i poslanici ovog ovog najvećeg doma u našoj zemlji teško, ustvari preteško gledati one užasne scene rata i ratnih razaranja u Ukrajini, podjednako je teško i gledati kolone Ukrajinki sa djecom u naručju kako napuštaju svoje najmilije, svoju zemlju na putu za negdje, a kako vidimo veliki broj njih ne zna ni kuda se uputio, ni gdje im je odredište, ni da li će i kada će se vratiti u svoje već razrušene domove u Ukrajini. To nas podsjeća na ono što smo preživjeli i ne mogu a da se u ovom trenutku ne zahvalim Republici Hrvatskoj koja je primila, nahranila i udomila na hiljade naših izbjeglica. Hrvatska je tada bila našim najvećim prijateljem i to im nikada ne smijemo zaboraviti. Mislim da je BiH kao članica, država Ujedinjenih nacija danas na ozbiljnom ispitu i stoga jasno i glasno moramo osuditi agresiju Ruske Federacije na Ukrajinu. Rusija je nasrnula na nezavisnost, suverenitet i teritorijalni integritet Ukrajine, ali Rusija godinama nasrće i na BiH, sistemski ugrožavajući put BiH ka Evropskoj uniji i NATO-u kroz svoje djelovanje u PIK- u. Podsjećam da je Dejtonski mirovni sporazum okončao agresiju i donio mir i to je najveće dostignuće. Nakon zaključivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma, u novembru '95. godine, mjesec dana kasnije u Londonu održana je Konferencija o provedbi mira čiji je cilj bio mobilizirati međunarodnu podršku za provedbu Mirovnog sporazuma. Tada je osnovano Vijeće za provedbu mira ili PIK, kojeg čini 55 zemalja i organizacija, koji na različite načine pružaju podršku mirovnom procesu u BiH. Londonska konferencija o provedbi mira također je dovela do uspostave Upravnog odbora Vijeća za provedbu mira, koji pod predsjedavanjem visokog predstavnika funkcioniše kao izvršni odbor PIK-a. Upravo ovaj Upravni odbor visokom predstavniku daje političke smjernice, a članice Upravnog odbora su Francuska, Italija, Japan, Kanada, Njemačka, Rusija, SAD, Velika Britanija, Predsjedništvo EU, Evropska komisija i Organizacija islamske konferencije koju predstavlja Rusija, predstavlja Turska, oprostite. I sad ja postavljam pitanje svima nama – Kako Rusija, zemlja koja je agresor, može raditi na implementaciji mira, kako Rusija, koja je napala Ukrajinu, može implementirati Dejtonski mirovni sporazum ovdje u BiH? Pa to je naprosto nemoguće. Stoga predlažem zaključak: Da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH uputi zahtjev svim zemljama i organizacijama, članicama Vijeća za provedbu mira, da hitno suspenduje Rusku Federaciju iz ovog tijela, pozivam zemlje i članice PIK-a da otvore oči, da nas oslobode okova Rusije i da na taj način zaustave sistemske opstrukcije implementacije Dejtonskog sporazuma, da omoguće normalno djelovanje visokog predstavnika i da dozvole napredak BiH kao euroatlanskim integracijama. 3 Mi znamo gdje pripadamo, naše mjesto je u EU i NATO-u, kao neko ko je bio ubijan svakim danom tokom opsade Sarajeva, samo zato što sam stanovnik Sarajeva, apeliram na sve članice PIK-a isključite, suspendujte, izbacite Rusku Federaciju iz Vijeća za implementaciju mira, jer je Ruska Federacija agresor u ovom momentu. Agresor se mora izolovati, isključiti iz svih svjetskih organizacija i svih tijela odlučivanja, jer ne može Rusija odlučivati o budućnosti naše djece. Suspenzija Rusije iz PIK-a je nešto što dugujete ne samo žrtvama agresije na BiH, to dugujete nama preživjelim i našoj djeci, ali to dugijete i cijelom čovječanstvu. Na taj način ćete zaustaviti one koji sanjaju o dezintegraciji BiH i destabilizaciji regiona. Samo na taj način ćete zaustaviti one koji crpe snagu i sporih i ponekad neadekvatnih odgovora međunarodne zajednice. Pasivnosti i strpljenju danas nema mjesta, od međunarodne zajednice se očekuju brze i konkretne akcije, kako bismo ulili nadu našem narodu, omogućili napredak BiH, ali u isto vrijeme ulili nadu i ukrajinskom narodu. Slava Ukrajini i živjela BiH. Hvala vam.
Hvala. Riječ dajem uvaženom zastupniku, Predragu Kojoviću, diskusija.
Zahvaljujem predsjedavajući. Prije nego što kažem ono što sam naumio želim u potpunosti da podržim izlaganje kolegice Đapo i njen zahtjev da Konferencija 55 zemalja, osnivači koji upravljaju PIK-om razmotre učešće Rusije u Savjetu za implementaciju mira, da razmotre učešće agresora na priznatu UN državu koja ovdje treba kod nas da implementira Dejtonski mir. Prošle sedmice, 24. februara, Rusija je izvršila brutalnu agresiju na Ukrajinu, punopravnu članicu UN-a sa javno proklamovanim ciljeme Putinovog režima da je izbriše sa mape svijeta. Taj plan se do danas nije ostvario samo zahvaljujući nevjerovatnoj hrabrosti ukrajinskih građana i odlučnosti njihovog predsjednika Zelinskog, čije liderstvo jeste i mora biti svima nama inspiracija. Pozivam vas i apelujem na vašu savjest da budemo svjesni odgovornosti u ovom istorijskom trenutku i za svijet, i za Evropu, ali posebno istorijskog trenutka za našu državu BiH. Geopolitički svijet u kojem smo održali posljednju sjednicu ovoga Doma više ne postoji. Postulati vanjske politike, koji su važili do prije par sedmica, više ne važe. Nuklearni sistemi velikih sila su u stanju pripravnosti. Sav demokratski svijet je nakon dugo vremena, možda prvi put od Drugog svjetskog rata, ujedinjen i odlučan da brani dostignute civilizacijske vrijednosti oružjem. Molim vas, molim vas da ne bježimo od ovih istina. Nema i ne može biti neutralnih u ovom globalnom sukobu, odbijam svaku mogućnost da granatiranje gradova, ubijanje civila, uprkos propagandi Putinovog režima, imaju bilo kakvo, za normalne ljude, smisleno opravdanje. Nemaju, neće i ne mogu ga imati. Ovo što zovemo, što gledamo u Ukrajini se zove agresija, a metoda kojom se to radi su zločini protiv čovječnosti. Svijet u kojem se nalazimo je isključivo ... ili ste na strani naroda Ukrajine zajedno sa Amerikom, Evropskom unijom i 141 državom svijeta ili ste na strani Putina sa Sirijom, Sjevernom Korejom, Bjelorusijom i Eritrejom. U kojem pravcu ovo najvše zakonodavno tijelo, koje direktno biraju građani, treba voditi našu BiH, u mir, u sigurnost, u ekonomski i politički napredak koji nude Amerika i EU ili u politički i vojni barbarizam Putina? BiH i svi naši građani, i Bošnjaci, i Srbi, i Hrvati, i svi drugi su Evropljani, mi pripadamo Evropi geografski, ali što je još važnije pripadamo joj po našoj istoriji, kulturi i humanističkim vrijednostima koje dijelimo. Ako ne želimo nove ratove, stradanja i život u najdubljem siromaštvu, ako želimo da buduće generacije 4 Bosanaca i Hercegovaca žive kao ravnopravni partner u porodici civiliziranih zemalja predlažem da napravimo korak za koji nam je potrebno samo zdravog razuma. Predlažem da formiramo, odma sada, na ovoj sjednici, radno tijelo predstavljeno od predstavnika svih klubova, da se usaglasimo o tri zakona – Zakonu o sukobu interesa, Zakonu o javnim nabavkama i Zakonu o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću. Svi znamo da postoji 14 prioriteta, svi znamo da nam je rečeno da kandidatski status možemo dobiti ako pokažemo kredibilan napor u ispunjavanju ovih prioriteta i svi znamo koja su to tri zakona – Zakon o javnim nabavkama, Zakon o sukobu interesa i Zakon o VSTV-u. Jedan već od ovih zakona smo izglasali i on se nalazi u Domu naroda već mjesecima. Predlažem, predsjedavajući, da formiramo ovo radno tijelo, da radno tijelo odma koliko danas popodne počne sa radom, verzije ovih zakona koje su prihvatljive većini postoje. Ja ću samo reći, mi smo spremni glasati za verziju zakona koja možda nije baš po našem ukusu, ali ako zadovoljava evropske standarde i ako će EU prihvatiti kao ispunjavanje, mi ćemo podržati i takav nesavršen zakon. Zaista apelujem na vas da shvatite ozbiljnost i važnost ovoga trenutka i ovog koraka, svijet u kojem smo živjeli, geopolitički svijet je istorija, naša istorijska šansa je da na ruševinama tog starog geopolitičkog svijeta napravimo jedan novi bolji i ovo što sam predložio je prvi korak u tom pravcu. Hvala vam.
Hvala. Uvaženi zastupnik Magazinović, diskusija.
Uvaženi predsjedavajući, gospođo dopredsjedavajuća, kolegice i kolege sve vas pozdravljam. Na samom početku želim pozdraviti dvije prethodne diskusije i predložene zaključke, kako ovu kolegice Đapo vezanu za učešće Ruske Federacije u Vijeću za implementaciju mira, sa svim ovim argumentima koje je kazala, kojoj više tu nije mjesto, tako i ovo o čemu su, o čemu je govorio uvaženi kolega Kojović, kada je u pitanju nova podjela karata u kojoj kandidatski status BiH u EU je izvjesniji nego što je to bio ranije. Dakle, mi danas ne zauzimamo stav spram ruske agresije u Ukrajini, on je davno zauzet i članovi diplomatsko- konzularne mreže su u odnosu na te ranije zauzete stavove učestvovali u radu određenih međunarodnih tijela i BiH pozicionirali već sada na pravu stranu istorije, na tome im čestitam i zahvaljujem, iako su samo radili svoj posao za koji su plaćeni. Ono o čemu mi danas govorimo je na koji način pomoći državi Ukrajini i ukrajinskom narodu, dakle, mala smo, nedovoljno jaka država, ali i najmanja pomoć i najmanji gest dobre volje će ostati zabilježen. Na kraju krajeva mi imamo i moralnu obavezu u ovakvim situacijama biti pri ruci onima kojima je pomoć potrebna, u najmanju ruku nemamo pravo šutiti, gledati i eventualno komentarisati. Ovdje imam spisak potreba koji je zvanični dokument države Ukrajine, koji je odaslan širom svijeta, ovdje imam i prevod, mada nisu nam jezici toliko različiti da ne razumijemo, potrebe Ukrajine koja je ogromna država su velike, u tonama su iskazane potrebe za odjećom, obućom, uniformama, donjim vešom, dekama, posteljinama, posuđem, namještajem, građevinskim materijalom, sredstvima za prvu pomoć, jednokratnim posuđem, higjenskim sredstvima, fenjerima, baterijama, generatorima, bolničkim krevetima, 5 paketima prve pomoći, transportnim vozilima, sredstvima komunikacije, svijećama, rasklopljivim ležajevima itd. itd. Ja znam da naš kapacitet nije takav da možemo u značajnoj mjeri udovoljiti ovim prohtjevima, dakle, zahtjevima, ali mislim da se moramo, pa maka i na simboličan način, makar u okviru naših mogućnosti angažovati i uputiti pomoć u Ukrajinu. Druga stvar, postoje pravila za boravak ukrajinskih građana u BiH, ona su takva da je bezvizni režim ograničen, ako sam dobro razumio, na 30 dana u ovakvim okolnostima to nije dovoljno – da li postoji interes građana iz različitih dijelova Ukrajine da dođu u BiH? Postoji, dakle, već su registrovani takvi slučajevi, mi to moramo olakšati. Ima jedan primjer koji će vam možda osvijetliti tu čitavu situaciju, koji kaže da francuska multinacionalna kompanija Lactalis, koja funkcioniše i u BiH, ovih dana komunicira sa institucijama BiH na temu kako da, ukoliko bude postojao, a postoji interes uposlenika ove firme iz Ukrajine, kako da ih primi u BiH, olakša njihov boravak, pa čak ih i uposli u njihovoj kompaniji i finansira njihov boravak u BiH. Ali treba pomoć institucija, ne trebaju ovi ljudi da šalju na desetine mejlove i da budu upućivani sa jednog na drugo ministarstvo, uz izuzetak Ministarstva vanjskih poslova koje je na određen način na ovo reagovalo. Dakle, mnogo je načina da institucije BiH pomognu državi i građanima Ukrajine i smatram da je pozitivan rezultat ove sjednice ako te procese ubrzamo. I na kraju par riječi o onima koji danas nisu ovdje u sali. Dakle, jedan od razloga što oni nisu danas u sali je to što oni ne znaju šta misle danas. Dakle, to su ljudi koji ne znaju šta je njihov stav, to su ljudi koji su zbunjeni glasanjem Srbije u UN-u, koja je osudila rusku agresiju na Ukrajinu. To su ljudi koji se plaše reći ono što misle i onda su shvatili da im je najbolje da ne dođu nikako, jer je moguće da im stav promijeni u toku same sjednice. Tužno je što u BiH ima ljudi i političkih projekata koji sebe svrstavaju u ogromnu svjetsku manjinu koja se ustručava reći da je Rusija izvršila agresiju na Ukrajinu ili čak podržava jednu takvu strašnu stvar. Strah upravlja onima koji danas nisu tu, među njima ima ljudi za koje ja garantujem da su dobri ljudi, da ne misle nikom loše, ali nažalost njihov strah je veći od njihove dobrote. Njih pozivam da pobijede svoj strah, da se otrgnu i pobijede zlo koje ih toliko plaši, a nas sve zajedno pozivam da se takmičimo u dobroti prema narodu Ukrajine, ali i prema svima onima koji žive u BiH, prema bosanskohercegovačkom narodu, jer ne treba zatvarati oči pred već sada vidljivom refleksijom dešavanja u Ukrajini na ljude u BiH, koji su ovo preživjeli i koji žive u strahu i traumi da li će se to ponovo ovdje ponoviti. Trebamo biti uz te ljude, shvatiti ih, shvatiti njihove strahove, njihove egzistencijalne probleme, o kojima ćemo govoriti na narednoj sjednici, 09. marta, kad budemo govorili o ukidanju akciza. Pa jeste li vi vidjeli sinoć šta je jedna vijest proizvela, redove onolike na pumpama, pa je li mislite da to ljudima nije bila asocijacija na '92. godinu kad su isto tako redovi na pumpama bili pred sam početak rata, a mi možemo pomoći i narodu Ukrajine, i narodu BiH mnogo više i ja nas pozivam sve zajedno da to radimo. Hvala vam.
Hvala. Uvaženi zastupnik Helez, diskusija.
Zahvaljujem. Uvaženi predsjedavajući, dopredsjedavajuća, ne vidim da ima ..., a ima predstavnici Vijeća ministara, dame i gospodo zastupnici. 6 Jedan sam od supotpisnika zahtjeva za održavanje ove hitne sjednice i ne trabam vam govorit koji su razlozi za to. Građani i narodi BiH najbolje znaju šta znači kad neko izvrši agresiju na vašu državu. Jako je bitno da mi danas ovdje u ovom visokom domu damo podršku Ukrajini, jeste da smo mi mala država, sa malim brojem stanovnika, u nekim svjetskim normama malo značajno država, ali simbolički možda najznačajnija država koja daje podršku Ukrajini i ukrajinskom narodu. Iz kog razloga? Pa iz razloga zato što smo mi jedina država u Evropi koja je doživjela agresiju poslije Drugog svjetskog rata, sad se to slično ili isto dešava državi Ukrajini. Isto kao Ukrajinu napali su ljudi iz drugih država BiH i danas svijet se svrstava samo na dvije strane i ja ću slobodan ovdje biti da kažem, da se formira jedna široka antifašistička alijansa, a na drugoj strani ostaju fašistički režimi. Šta je fašizam, šta je fašizam ako nije, ako neko ne prolazi u vašu državu na graničnom prelazu nego ide tenkom i ruši sve pred sobom? Šta je fašizam ako nije kad se bacaju kasetne bombe, šta je fašizam ako nije da prijetite nuklearnim naoružanjem, šta je fašizam ako nije da vam neko u vašu kuću dođe, u vaš dom pa vam siluje majku, sestru, ubije vam oca? Gledam iste scene kao što sam gledao '92, '93, '94, '95. godine i zato je jako bitno da se BiH svrsta na stranu antifašističke alijanse. Ovo danas ja ne mogu jednostavno, što bi naš narod rekao, da dođem sebi, da kolege iz manjeg bh. entiteta ne prisustvuju današnjoj sjednici. Da li je to znak da podržavaju agresiju Ruske Federacije na Ukrajinu? Al' onda kad malo razmislite, kad analizirate, ne želim da sve te ljude stavim u isti koš, nama se obija o glavu to da među nama sjede ljudi, ovdje u Parlamentu, koji su '92, '93. godine sa čuvenim kombijem kupili nemoćne Bošnjake, Hrvate i Srbe koji nisu isto mislili, silovali, ubijali, prebijali i progonili iz njihovih domova. I mi nekako to sve stavimo pod tepih, šutimo i na kraju vidite da dlaka fali da se nama ponovo to obije o glavu. Pored pomoći cijelog svijeta Ukrajini moramo da izvučemo jednu pouku, vrlo bitnu pouku, kad je trebalo da se brani Ukrajina samo su momci, stanovnici, evo i žene, i dame stali u odbranu svoje države, znači samo državljani Ukrajine, istina poneki dobrovoljac, ali nema države koja je zvanično poslala svoje trupe da pomognu Ukrajincima. Zato ja cijeloj bosanskohercegovačkoj javnosti želim da otvorim oči, da se trebamo pripremiti i da je išlo kako je planirala Ruska Federacija i Putin vjerovatno bi mi već imali slične stvari u BiH. Međutim, hrabri ljudi Ukrajine pomrsili su račune zlotvoru Putinu, stali mu na put, odbranili se i već zadnje vijesti govore da idu u kontraofanzivu oslobađanja pojedinih dijelova koje su zauzele ruske trupe. Zato mislim da je prekinuta jedna nit, bar na trenutak, na koju sam upozoravao ovdje nekoliko puta u svojim diskusijama, ovdje u našem Domu dirigovalo se direktno iz Ruske Federacije, sve ove opstrukcije koje i danas traju dolaze iz Ruske Federacije preko zvanične Srbije, režima Aleksandra Vučića, do Milorada Dodika, koji nam cijelo ovo vrijeme pravi probleme. Ovo što su kolege predložile da predložimo svjetskim moćnicima da eliminišu Rusku Federaciju iz Vijeća za implementaciju mira ne bi više bilo blokada, ne bi više Milorad Dodik mogao blokirati rad ovih institucija, jer tada bi došao do izražaja visoki predstavnik i sve ono što mu nalažu međunarodni ugovori, mogao bi da sve one koji blokiraju da eliminiše iz procesa i da naša država krene ka EU i NATO savezu. Ako pogledate ko sve danas ili ko samo podržava agresiju Rusije na Ukrajinu, to su nedemokratski režimi, režimi gdje godinama nema izbora, režimi koji su poklopili cijelo društvo u tim državama Venecuela, Sjeverna Koreja, Sirija, Eritreja i nažalost dio BiH, i nažalost dio zvaničnika BiH, to me jako, posebno me to jako žalosti. Međutim, mislim da će Ruska Federacija biti poražena i da će to biti poruka i ovim ostalim režimima koji podržavaju Rusiju, Rusku Federaciju i Putina, i da je to početak kraja tih totalitarnih režima i da se formira jedan novi svjetski demkratski poredak. 7 Na kraju želim da dam podršku, evo simboličku, građanima Ukrajine, borcima Ukrajine, svim dobrovoljcima, i ovo mi lični ono na Španski rat, svim dobrovoljcima svijeta koji su otišli da pomognu da se odbrani Ukrajina nezavisna suverena država. A što se tiče pomoći BiH spreman sam od lične pomoći, u skladu sa svojim mogućnostima, do naravno pomoći kroz institucije države BiH. Hvala vam.
Hvala zastupniku Helezu.
/nije uključen mikrofon/
Hvala najljepša. Još jednom pozdravljam sve uvažene zastupnice i zastupnike i koristim ovu priliku da se obratim, ne kao, samo kao zastupnik ili predsjedavajući Predstavničkog doma već, prije svega, kao čovjek. Smatram da je i ljudski i civilizacijski vrlo jasno kazati da je ovo što Ruska Federacija radi Ukrajini ničim izazvan čin agresije i to naravno nije samo moja ocjena, to je ocjena skoro čitavoga demokratskoga svijeta i skoro cijele planete i to nije prvi, kako neki tvrde, to je drugi napad na međunarodni poredak i na međunarodno priznatu državu na tlu Evrope nakon Drugog svjetskog rata. Prvi takav napad se dogodio devedesetih godina prošlog stoljeća kada je izvršena agresija na međunarodno priznatu Republiku Bosnu i Hercegovinu i zbog toga se nadamo da Kijev neće biti izložen dugogodišnjoj opsadi, razaranju i ubijanju civila i djece, kao što je to bilo Sarajevo, a postoji velika sličnost u onome što sada gledamo da se dešava i u Kijevu i u cijeloj Ukrajini. Od adekvatne i konzistentne reakcije demokratskog svijeta će isto tako ovisiti da li će Harkov, Odesa, Herson ili Marijupolj proći kroz iste patnje, genocid, urbicid, egzodus stanovništva, etnička čišćenja, ubijanja i masovne zločine kroz koje su pred očima čitavog svijeta devedesetih godina prošli Srebrenica, Višegrad, Foča, Prijedor, Goražde, susjedni Vukovar i mnogi drugi gradovi. Svije je agresiju na BiH 1992. godine dugo vremena nijemo posmatrao, uveden je enbarko na uvoz oružja, ali BiH se je uspjela odbraniti i sačuvati svoj teritorijalni integritet i suverenitet. Sada je, kao što vidimo, zapad mnogo angažovaniji, ukrajinski narod nema enbargo na oružje, ima podršku cijelog slobodnog i demokratskog svijeta. Na toj ispravnoj strani historije jeste i mora ostati i BiH, jer kada je riječ o borbi između dobra i zla onda nema i ne smije biti bilo kakve kalkulacije. Dobro je dobro, a zlo je zlo i oni se jasno razlikuju, tu nema nikakve sredine, nema neutralnosti kada birate između civilizacije i barbarstva, neutralnost u takvim situacijama nije ništa drugo nego providno licemjerje i kukavičluk. Nažalost, neki političari u BiH odlučili su zauzeti neutralan stav i time su se defakto stavili na pogrešnu stranu historije zajedno sa Bjelorusijom, Sjevernom Korejom, Eritrejom i Sirijom. Budimo sigurni da će čovječanstvo ovo zapamtiti i da će historija posebno zapisati one koje su pokušali opravdati rušenje međunarodnog poretka i civilizacijskih vrijednosti. Čak je i Švicarska, koja je tradicionalno stoljećima neutralna zemlja, ovaj put odlučila uvesti sankcije Ruskoj Federaciji i osuditi čin agresije na međunarodno priznatu državu Ukrajinu. Iskreno se nadam da će prevladati razumijevanje te i agresije jedne države na drugu državu relikt ... prošlosti i da u međunarodnoj politici i ne može, i ne smije vrijediti zakon jačeg, jer ako to dopustimo vraćamo se u stanje koje je jedan filozof, engleski filozof Hobs definirao kao rat svih protiv svih, takva vrsta sukoba u 21. stoljeću dovela bi svijet i civilizaciju do uništenja. 8 Zato svi zajedno trebamo osuditi svaki napad na bilo koju međunarodno priznatu državu, time štitimo sami sebe i pravo na našu slobodu, jel' međunarodni poredak danas počiva na dva načela, prvo na načelu nepovredivosti granica i drugo na načelu poštovanja teritorijalnog integriteta i suvereniteta međunarodno priznatih država i to svi, bez izuzetka, moraju poštovati ili rizikuju da budu i trebaju biti izopćeni iz svih institucija i oblika saradnje u savremenom demokratskom poretku. Povelja UN-a poznatija i kao Ustav planete Zemlje u članu 2. stav (4) zabranjuje upotrebu sile protiv teritorijalnog integriteta ili političke nezavisnosti međunarodno priznate države. Takođe Helsinški završni akt iz 1975. godine, koji predstavlja temelj evropske i međunarodne sigurnosti zabranjuje povredu granica i garantuje teritorijalnu cjelovitost priznatih država. Ako bilo ko ima bilo kakvu sumnju u vezi ovoga što Ruska Federacija, kao sljednik Sovjetskog Saveza, čini u Ukrajini, a riječ je o brutalnoj i ničim izazvanoj agrasiji, dovoljno je citirati jednu rečenicu iz člana 4. Helsinškog završnog akta, koja glasi: „Države sudionice će se suzdržati od toga da teritorij druge države podvrgnu vojnoj okupaciji ili drugim mjerama prisile suprotnim međunarodnom pravu. Niti jedna takva okupacija ili prisvajanje neće biti pravno priznato“. Dakle, međunarodno pravo jasno ukazuje da u Ukrajini trenutno svjedočimo činu vojne okupacije, odnosno agresije. Ne smijemo se praviti da to ne vidimo, šutnja na takve postupke je ustvari odobravanje. Imajući u vidu navedeno mislim da svi organi BiH trebaju i dalje jasno insistirati na već zauzetim stavovima osude ruske agresije na međunarodno priznatu državu Ukrajinu, da trebaju zauzeti jasne političke, pravne i sve druge stavove, nikakva igra riječi i nikakav zahtjev za neutralnost neće umanjiti našu obavezu i odgovornost prema narodu Ukrajine. Pravni osnov za postupanje institucija BiH uopće nije sporan, on postoji u više zakona, strategija i međunarodnih akata, koje smo potpisali i ratificirali. Stoga pozivam sve prisutne da u konačnici prihvatimo zaključke koji će proizaći iz ove rasprave kako bi sve institucije BiH, svaka iz svoje nadležnosti, poduzele mjere s ciljem pružanja pomoći Ukrajini i svim njenim građanima. Dok sam bio predsjedavajući Vijeća ministara BiH u roku od 7 do 10 dana upućivali smo materijalnu, finansijsku i humanitarnu pomoć u sve dijelove svijeta gdje god se desila neka veća prirodna nesreća, od Albanije, Grčke, Hrvatske, Turske itd. to isto danas trebamo uraditi i sa Ukrajinom, i zato će pružanje finansijske i materijalne pomoći BiH državi Ukrajini biti jedan od današnjih predloženih zaključaka, kao i adekvatan prijem izbjeglica koje odluče da dođu u BiH. Neko će možda reći kakve korisit Ukrajina ima od pomoći male BiH. Da mi jesmo mala država, grad Kijev samostalno ima stanovnika koliko cijela BiH, površina Ukrajine je čak dvanaest puta veća, pardon, od površine BiH, al' ovdje se ne radi o tome, ovdje je riječ o simbolici, o porukama koje šaljemo i koje BiH mora poslati i svojim građanima i cijelom demokratskom svijetu. Ako se u svakom dijelu svijeta ne budemo zauzeli za slobodu i demokratiju, onda te vrijednosti nećemo moći zagovarati ni u bilo kojoj, pa ni u sopstvenoj zemlji. Ovdje se radi o izboru da li smo na strani 150 civiliziranih i demokratskih država svijeta, koje su jasno osudile agresiju i odlučile pomoći Ukrajini ili ćemo biti zajedno sa Bjelorusijom i Sjevernom Korejom, razlika je ogromna. Svi pomno pratimo razvoj događaja u Ukrajini, ali već sada možemo kazati da će hrabrost i otpor ukrajinskog naroda, baš poput hrabrosti Bosanaca i Hercegovaca, koji su odbranili Bosnu i Hercegovinu, ostati upamćen kao primjer borbe za ljudsko dostojanstvo i slobodu. Želim im puno sreće i uspjeha u njihovoj oslobodilačkoj borbi, svako dobro. 9
Hvala kolegi predsjedavajućem, gospodinu Zvizdiću. A riječ ima zastupnik Jasmin Emrić, izvolite.
Zahvaljujem uvaženi i uvažena predsjedavajuća. Pridružujem se prethodnim diskusijama kolegica i kolega, te želim u skladu sa današnjom temom ove hitne sjednice predložiti neke zaključke radi institucionalne pomoći BiH stanovništvu i napadnutoj državi Ukrajini. Danas kada je u toku brutalna agresija Ruske Federacije na Ukrajinu, kada se razaraju i nastoje opkoliti najveći ukrajinski gradovi, uključujući i glavni grad Kijev, kada se nemilosrdno granatira i uništava cjelokupna ukrajinska privreda, privredna, prometna i druga infrastruktura, kada se ne štede stambena naselja i civili, kada se beskrupulozno i monstruozno ubijaju nedužni ljudi, uključujući i djecu, bez obzira na uzrast, moralna je obaveza naša da osudimo agresiju, da osudimo ovaj brutalni ratni pohod u kojem jedna članica Vijeća sigurnosti UN-a Ruska Federacija osjećajući se moćnom silom radi svojih strateških interesa i imepijalističkih pobuda želi ratom osvojiti i pokoriti članicu UN-a i međunarodno priznatu državu Ukrajinu. Svi mi u BiH, koji još uvijek imamo svježa sjećanja na agresiju na našu državu i strahote rata koje su preživjeli naši građani, moramo jasno i nedvosmisleno dići svoj glas protiv kršenja međunarodnog prava, protiv kršenja osnovnih načela Povelje UN-a. Moramo dići svoj glas protiv ugrožavanja mira i stabilnosti, protiv ubijanja nedužnog stanovništa i protiv svakog oblika rata i oružanog sukoba, a posebno protiv agresije koja ima za cilj okupaciju međunarodno priznate države Ukrajine od strane Ruske Federacije. I ako smo svjesni naših ograničenih mogućnosti smatram, smatram da se moramo solidarizirati s narodom Ukrajine, moramo pokazati da razumijemo njihov bol, da razumijemo njihovu patnju, te da država BiH treba pružiti humanitarnu i svaku drugu pomoć, koja je sada nužna narodu Ukrajine, kako bi im pomogli u ovom dramatičnim ratnim okolnostima. S tim u vezi pozivam Predsjedništvo i Vijeće ministara BiH da donesu potrebne odluke kako bi se i BiH pridružila civiliziranom svijetu i svim zemljama koje su već pružile i koje pružaju različite vidove pomoći stanovništvu i državi Ukrajini. Također smatram potrebnim da se i svi ostali nivoi vlasti u BiH organiziraju u skladu sa svojim mogućnostima radi pružanja humanitarne pomoći narodu Ukrajine. Stoga predlažem i sledeće zaključke: 1. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH poziva Predsjedništvo BiH da hitno donese potrebne odluke radi pružanja humanitarne pomići stanovništvu i državi Ukrajini. 2. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da hitno osiguraju financijska sredstva, organiziraju i dostave potrebnu humanitarnu, zdravstvenu i drugu prijeko potrebnu pomoć stanovništvu i državi Ukrajini. 3. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH poziva vlade oba entiteta, kantonalne vlade, općine i gradove u BiH da u skladu sa svojim mogućnostima organiziraju i pruže humanitarnu pomoć stanovništvu i državi Ukrajini. Zahvaljujem. 10
Hvala. Uvaženi zastupnik Osmanović, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Uvažena dopredsjedavajuća, kolegice i kolege zastupnici, članovi Vijeća ministara želim da u ime Kluba poslanika SDA pozdravim sazivanje današnje 12. hitne sjednice Predstavničkog doma Paralamentarne skupštine BiH sa tačkom dnevnog reda – Postupanje institucija BiH po pitanju agresije Ruske Federacije na Ukrajunu, uključujući i preduzimanje konkretnih mjera. Dobro je da je država BiH, da su naši funkcioneri osudili vojnu agresiju Ruske Federacije na Ukrajinu, međunarodno priznatu državu, članicu UN-a i naravno za očekivati je da i najviši zakonodavni dom BiH to isto učini. Moji prethodnici su rekli u svojim izlaganjima da bosanskohercegovački narod posebno emotivno doživljava sve ovo što se dešava na prostoru Ukrajine, nadamo se da Kijev neće proći svu onu golgotu kroz koju je prošao glavni grad BiH Sarajevo i posebno se nadamo da se neće desiti Srebrenica na prostoru Ukrajine. Da bismo u punom kapacitetu dali značaju ove današnje sjednice i ove tačke dnevnog reda, ja želim da u ime Kluba poslanika SDA predloželim Rezoluciju o osudi agresije na Ukrajinu.
Potvrđujući značaj Povelje Ujedinjenih naroda u promicanju vladavine prava među narodima; Podsjećajući na obavezu svih država na temelju člana 2. Povelje da se u svojim međunarodnim odnosima suzdrže od prijetnje silom ili upotrebe sile protiv teritorijanog integriteta i političke nezavisnosti svake države, te upotrebe sile na bilo koji drugi način koji nije saglasan sa ciljevima Ujedinjenih naroda; Imajući na umu važnost održavanja i jačanja međunarodnog mira utemeljenog na slobodi, jednakosti, pravdi i poštivanju ljudskih prava, te razvijanju prijateljskih odnosa među narodima bez obzira na njihove političke, privredne i društvene sisteme ili stepen njihovog razvoja; Podsjećajući na Rezoluciju Generalne skupštine Ujedinjenih naroda 3314, od 14. decembra 1974. godine, kojom se agresija definira kao upotreba oružane sile od strane države protiv suverene, suvereniteta, teritorijalnog integriteta ili političke nezavisnosti druge države ili na bilo koji drugi način koji nije u skladu sa Poveljom; Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine na 12. hitnoj sjednici održanoj 04. marta 2022. godine usvojio je REZOLUCIJU O OSUDI AGRESIJE NA UKRAJINU 1. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine najoštrije osuđuje agresiju Ruske Federacije na Ukrajinu i njezin suverenitet, teritorijalni integritet i 11 nezavisnost i poziva Rusku Federaciju da odmah prestane sa vojnim napadom i povuče svoje trupe s ukrajinskog teritorija. Predstavnički dom osuđuje priznavanje samoproglašenih regija Donjecka i Luhanska, jer taj čin predstavlja grubo kršenje suvereniteta Ukrajine i podriva temelje međunarodnog poretka; 2. Predstavnički dom daje punu podršku suverenitetu, teritorijalnom integritetu i nezavisnosti Ukrajine u njezinim međunarodno priznatim granicama što je i temeljna odrednica u odnosima i saradnje između Bosne i Hercegovine i Ukrajine; 3. Predstavnički dom izražava punu solidarsnot s Ukrajinom i ukrajinskim narodom te poziva Vijeće ministara Bosne i Hercegovine da pruži humanitarnu i drugu odgovarajuću pomoć Ukrajini u ovom za njih i za sav miroljubivi svijet teškom trenutku; 4. Predstavnički dom snažno i odlučno podržava evropski sigurnosni poredak, čiji su temeljna načela sadržana u Povelji Ujedinjenih naroda i temeljnim dokumentima Organizacija za evropsku sigurnost i saradnju, uključujući Helsinški završni akt i Parišku povelju, te počivaju na suverenoj jednakosti i teritorijalnom integritetu država, nepovredivosti granica, suzdržavanju od prijetnje ili upotrebe sile, te slobodi država da izaberu ili promijene svoje vlastite sigurnosne aranžmane; 5. Predstavnički dom naglašava da u kontekstu sigurnosne situacije na istoku Evrope, održavanje dijaloga između svih međunarodnih relevantnih aktera, smirivanje napetosti i agresivne retorike uz poštivanje međunarodnog pravnog poretka i nepovredivosti međunarodnih granica predstavlja ključ za očuvanje mira i stabilnosti u regiji; 6. Predstavnički dom izražava čvrsto uvjerenje da je sigurna, stabilna i prosperitetna Ukrajina u strateškom interesu svih građana Ukrajine, Evropske unije, cijele Evrope, svjetskog mira i međunarodnog poretka. Hvala.
Hvala. Uvaženi zastupnik Nermin Nekšić, diskusija.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, pozdravljam sve prisutne. Ma, je li, evo jednostavno ne može čovjek sebi dopustiti da u ovakvom trenutku šuti i ne kaže nekoliko činjenica. Mi u BiH vjerovatno najbolje razumijemo narod Ukrajine, prije 30 godina građani BiH su se ogromnom većinom izjasnili potvrdno na pitanje – Jeste li za suverenu i nezavisnu Bosnu i Hercegovinu, državu ravnopravnih građana, naroda BiH: Muslimana, Srba, Hrvata i pripadnika drugih naroda koji u njoj žive? 12 Dakle, bilo je to prije ravno 30 godina. Na stranu što se danas neki svojski trude da izbrišu ovu kategoriju građana, to danas nije tema, paralela je sa stanovišta da je BiH mjesec dana nakon referenduma bila izložena agresiji i smatram da većina ljudi koja ovdje sjedi u ovoj sali, ne znam da li ima neko mlađi, ali da su im još uvijek svježa, da su nam još uvijek svježa sjećanja na opsade, granatiranje gradova, stradanje civila, posebno djece i žena. Agresija Rusije na Ukrajinu očit je napad na međunarodni pravni poredak, ali i snimci koje gledam neodoljivo podsjećaju na slike iz naših gradova u periodu od '92. do '95. godine. Ja nemam nikakve dileme da moramo odlučno osuditi rusku agresiju, pokazati solidarnost i podršku herojskom narodu Ukrajine, koji vodi pravednu borbu i drago mi je da sve kolegice i kolege koji su danas o tome govorili imaju isti stav. Nažalost, treba ovdje reći u našem najvećem zakonodavnom tijelu da je i BiH suočena s napadima na njen suverenitet u raznim formama. Milorad Dodik, nažalost, kao član Predsjedništva BiH je jedini od evropskih državnika koji je pored Lukašenka stao uz agresora, koji je stao uz Putina, koji opet ne uništava samo Ukrajinu, on uništava i svoj narod i svoju zemlju. Nazvati herojske branioce Ukrajine oružanom bandom, što je izjava gospodina Dodika, ili besramnu agresiju samo oružanim sukobom, što je rekao Dragan Čović, više nije pitanje dobrog ukusa nego ozbiljnog problema s činjenicama i istinom, ali Boga mi ukazuje i na ozbiljne veze dijela političkog establišmenta BiH s kriminalnim strukturama Ruske Federacije. Naravno, da smo mi svi dugo u politici i da nas u BiH baš ne može puno toga iznenaditi. Danas slušamo Putina, Lavrova, Lukašenka, Dodika kako nas poput nekadašnjih agresora na našu zemlju uvjeravaju da zločini i teror koji provode nad civilima Ukrajine je u stvari po njima posledica ponašanja Ukrajine. Valjda je po logici ovih suludih agresora vojska i narod Ukrajine trebala s cvijećem i poklonima dočekati agresorsku vojsku, valjda su očekivali da se legalno izabrana vlast Ukrajine povuče zato što se ne sviđa tiraninu Putinu. Naravno, da moramo spomenuti i ovo što imamo u BiH, mi smo mala zemlja, ali je baš zbog onoga što smo nedavno proživjeli važno da se odredimo. Rekao bih da nam je čak bila prilika da se i mi u BiH konačno jasno jedinstveno opredijelimo, ako se nismo mogli složiti i suočiti s istinom da imamo pravosnažne presude Međunarodnog suda pravde o genocidu ili udruženom zločinačkom poduhvatu, ako su neki imali problem da to priznaju jer na taj način tobože vrše psihološki pritisak i vrijeđaju one koje su te zločine radili, naravno da o psihičkom stanju žrtava se baš ne sekiraju puno, valjda je bilo logično, a Boga mi njihovo opredjeljenje, pa i glasna šutnja nekih koji su očito u bliskoj vezi i koordinaciji te su imali saveznike u Ruskoj Federaciji za svoj odnos i urušavanje institucija države BiH govori više o njima. Saša je u ime Kluba veće podržao prijedlog zaključaka, ja samo želim reći da mi je zaista drago da smo danas održali ovu sjednicu bez obzira što nismo bili u punom sastavu, ali je vrlo važno da se čuje glas iz BiH, naročito iz ovog Parlamenta bez obzira na našu veličinu, ali imajući u vidu, ponavljam, ono što smo mi ovdje prije 30 godina počeli doživljavati, a nakon tri, četiri godine prestali. Hvala lijepo.
Hvala. Uvaženi zastupnik Begić, diskusija.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, dame i gospodo, članovi administrativne službe Parlamentarne skupštine BiH. 13 Mi smo se danas okupili da podržimo mir, da podržimo demokratiju, da podržimo ljudska prava i slobode, da podržimo međunarodno pravo i nadovezaću se na diskusiju kolege Nikšića, mi možda jesmo mala zemlja, ali svi se sjećamo, odnosno znamo priču o mravu koji je nosio kapljicu vode kada je gorjela u velikom požaru šuma, njemu je tad bilo bitno da se tačno zna na kojoj je strani i to je jako važno da se zna na kojoj smo strani. Bosanskohercegovački narod jako dobro razumije narod Ukrajine, bosanskohercegovački narod, naši očevi, naše majke i mi koji smo ovdje, smo devedesetih godina odbili biti dio Miloševićeve soldateske, naše majke, i očevi i mi ovdje smo goloruki stali pred ratnu mašineriju četvrte vojne sile u Evropi, odbijajući da palimo i ubijamo u ime velikodržavne politike po našim bratskim zemljama i da pucamo po bratskim narodima. Tada smo mislili da nam susjedi to nikan neće zaboraviti, danas se nadamo da će se toga sjetiti. Ja bi želio da istaknem jednu stvar i molio bi da odavde ne odu pogrešne poruke, nema loših naroda, nema loših nacija, nema loših etničkih skupina, nacionalnih manjina, postoje samo loše politike, postoje samo loši politički lideri. U tom smislu bi se osvrnuo na današnje neprisustvovanje kolega iz entiteta Republika Srpska. Naravno, ja podržavam sve zaključke i ovaj operativni zaključak koji je iznio kolega Kojović u smislu formiranja komisije koja bi se sastojala od predstavnika svih klubova, ali evo vidimo da nemamo kolege iz Republike Srpske danas sa nama. Da li su oni dobri ljudi ili nisu, ja sad u to ne bi ulazio, ali moj zaključak je da mi nemamo opozicije u Republici Srpskoj, čini mi se da imamo samo gore kopije vrlo lošeg orginala i čini mi se da mi to moramo ovdje shvatiti. U tom smislu bratski srpski narod, ruski narod će se morati u demokratskom smislu obračunati sa svojim političkim vođama na demokratski način i odrediti se s obzirom na buduće događaje i okolnosti koji neminovno dolaze kako za čitav svijet tako i za BiH. Moja lična podrška, podrška Demokratske fronte narodu Ukrajine, njihovoj borbi, takođe bi se priključio pozivu, a mi to u Tuzlanskom kantonu već radimo, pokrenuli smo neke aktivnosti, da pomognemo na svaki mogući način, jer bojim se da sve ono na što je međunarodna zajednica zažmirila i progledala kroz prste kada je riječ o BiH devedesetih godina prošlog stoljeća, da ih je 25 godina kasnije dočekalo upravo u Ukrajini. Jedna neprincipijelnost vuče drugu, tu onda dolazi do domino efekta, ugrožava se mir i sigurnost, evo vidjeli smo sinoć su gorile nuklearne elektrane, sve do opasnosti po cjelokupno čovječanstvo. Nenaučene lekcije, nepricipijelni kompromisi iz devedesetih godina prošlog stoljeća na području BiH danas se preslikavaju na situaciju u Ukrajini. Podrška ukrajinskom narodu, želim im da istraju u svojoj pravednoj borbi, također želim da ruski vojnici i ruski narod shvate da nemaju šta tražiti u tuđoj zemlji i na tuđem teritoriju, a ponajviše želim da shvate politički predstavnici iz entiteta Republika Srpska da poruka koju su danas poslali, a ona je dvostruka, nije u najmanju ruku korekna, odnosno pogubna je kako za srpski narod, tako i za BiH, tako i za čitav region. Dvostruka jer je na prvom mjestu odaslana prema međunarodnoj zajednici, svrstavajući taj narod na stranu onih koji podržavaju totalitarizam, agresiju, narušavanje međunarodnog mira i sigurnosti, te s druge strane upućena nama ovdje u smislu da nište ne bi imali protiv da se nešto slično desi i na području BiH. To ja zaključujem jer danas nema i ne smije biti neutralnih, onaj ko je neutralan u čitavom ovom, u čitavoj, u svim ovim događajima koji se dešavaju pred našim očima, on je zapravo za destrukciju, za vojnu silu, za kršenje prava i sve ono što iz toga proizilazi. Živjela BiH, slava Ukrajini. Hvala vam lijepa. 14
Hvala najljepša. Samo radi dinamike rada da vas informiram, imamo još pet prijavljenih, plus ministar Cikotić, poslije još dva izlaganja ćemo dati pauzu od 11:45 do 12:45 i vratićemo se na dalju raspravu po ovoj tački dnevnog reda. Uvaženi zastupnik Đonlagić, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovane dame i gospodo važnost teme danas je postupanje institucija BiH, vrlo je važno kazati da institucije BiH imaju stav o ruskoj vojnoj agresiji na Ukrajinu. Institucije BiH rade svoj posao u skladu sa ustavnim nadležnostima, Predsjedništvo BiH već djeluje u skladu sa političkim stavom iz 2014. godine, što praktično znači da djeluje u skladu sa Poveljom Ujedinjenih nacija i u tom smislu institucije BiH su poslale poruku i Ukrajini i civiliziranom svijetu da nismo neutralni. Povelja Ujedinjenih nacija znači poštivanje međunarodnog javnog prava i teritorijalnog integriteta i suvereniteta država. BiH je potpisala Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju sa Evropskom unijom i tako preuzela obaveze da poštuje, da poštuje i slijedi vanjsku politiku Evropske unije. Imajući sve ovo u vidu da nadležne institucije BiH imaju na osnovu ranijih odluka i potpisanih i preuzetih međunarodnih obaveza svoj politički stav vrlo je važno još jednom poslati poruku da su ambasadori BiH pri Ujedinjenim nacijama i Vijeću Evrope, Sven Alkalaj i Ivan Orlić, uradili odličan posao i našu državu s pravom svrstali na pravu stranu historije i civilizacije gdje građani BiH i pripadaju. Na ovaj način glasajući za Rezoluciju Ujedinjenih nacija kojom se osuđuje agresija Rusije na Ukrajinu i glasajući za izbacivanje Rusije iz Vijeća Evrope kao država smo iskazali jasnu, nedvosmislen čin političke podrške Ukrajini. Mi smo kao država na ovaj način ne samo prirodno nego i institucionalno na strani civiliziranih država i društava, dakle, nismo neutralni. U tom kontekstu bi sada trebalo ići korak dalje i u tome vidim cilj i smisao ovog današnjeg zasjedanje, a to je usvajanje ovih seta zaključaka u smislu konkretiziranja određenih mjera s aspekta humanitarnog prava i ekonomske i materijalne pomoći. Dakle, institucionalno, politički smo već djelovali, iskazali svoj politički stav na međunarodnoj javnoj sceni u institucijama, dakle, prije svega u Ujedinjenim nacijama i u Vijeću Evrope, a ovi zaključci oko konkretnih mjera i aktivnosti od strane Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH bi u najvećoj mogućoj mjeri trebale ići, što je i naša nadležnost, prema Vijeću ministara BiH. Hvala.
Hvala. Uvaženi zastupnik Damir Arnaut, diskusija.
Hvala predsjedavajući. Rusija je agresiju na Ukrajinu počela u prošli četvrtak i potpisivanje zahtjeva za ovu hitnu sjednicu smo otpočeli odmah i ja pozdravljam činjenicu, predsjedavajući, da ste sjednicu sazvali bez odlaganja, da nismo čekali redovnu sjednicu iduće sedmice. Vremena za čekanje nema, ne samo jer je svaki dan bitan za Ukrajinu i njene građane, te da je svaka pomoć u ovom trenutku bitna i sa stanovišta toga šta ćemo konkretno uputiti, ali i u smislu stvaranja što šireg 15 svjetskog otpora ovoj frapantnoj agresiji. S tim u vezi BiH ima posebnu obavezu da digne svoj glas, pretrpili smo najgoru agresiju u Evropi od kraja Drugog svjetskog rata, naš glas ima izuzetnu simboliku i danas ga šaljemo iz najprikladnijeg tijela, ovog visokog doma. Pored te simbolike koja je iz ovih razloga od izuzetnog značaja predlažem i konkretne poteze, da naložimo Vijeću ministara BiH, koje je odgovorno ovom Domu, da bez odlaganja produže period bezviznog boravka državljana Ukrajine na teritoriji BiH sa trenutnih 30 na 90 dana. Da naložimo Vijeću ministara da bez odlaganja uvede mogućnost ulaska državljana Ukrajine u BiH sa ličnim kartama, trenutno mogu ući samo sa pasošima, a u haosu koji je trenutno u Ukrajini, pogotovo u onim dijelovima odakle izbjeglice najviše bježe mogućnost vađenja pasoša nije rutinska stvar. Da naložimo Vijeću ministara da bez odlaganja uvede vizni režim za državljane Ruske Federacije, odnosno da napusti Sporazum o bezviznom režimu koji je sklopljen između Vijeća ministara i Vlade Ruske Federacije, ovo nije pitanje za Predsjedništvo, nije ratifikovano, ovo je sporazum između dvije vlade i Vijeće ministara ga može jednostrano raskinuti. Podsjećam i ovo je jako bitno, da prema tom sporazumu nosioci diplomatskih pasoša Ruske Federacije mogu u BiH bez vize borativi do 90 dana, ovo je izuzetno bitno sigurnosno pitanje, BiH ne smije dozvoliti saturaciju nositelja diplomatskih pasoša Putinovog režima u našoj zemlji u ovom trenutku. Zna se ko bi bile te osobe i s kojim bi ciljem došle da rovare po BiH po 90 dana. Da naložimo Vijeću ministara da uputi hitnu humanitarnu i medicinsku pomoć Ukrajini i njenim građanima. Kad smo kod Vijeća ministara, ja zaista ne mogu propustiti da ukažem na činjenicu, ja ovdje imam pozive koje je predsjedavajući ovog Doma uputio svakom članu Vijeća ministara poimenično istog dana kada je te pozive za ovu hitnu sjednicu uputio poslanicima u ovom Domu. Nas 28 je došlo, iz Vijeća ministara imamo samo ministra Cikotića i ja pozdravljam njegovo prisustvo, ali osuđujem činjenicu da je jedini od ukupno 20 ministara i zamjenika koji sjede u tom tijelu, to je poražavajuće uzimajući u obzir o čemu danas diskutujemo. Hrvatski sabor je sjednicu o Ukrajini održao jučer i premijer te države je zastupnike detaljno izvijestio o stanju u Ukrajini, poduzetim i planiranim potezima Republike Hrvatske, statusu i stanju hrvatskih građana u Ukrajini, te brojnim drugim pitanjima. Vlada Republike Hrvatske nije čekala da im Sabor da zadatke, da ih sazove, već je umjesto toga izvijestio Sabor o onome što je Vlada uradila i što radi i dalje. A u ovom Parlamentu, evo, nema predsjedavajućeg Vijeća ministara Tegeltije, ali nema ni njegovih zamjenika gospođe Turković i gospodina Bevande. Stoga je od izuzetne važnosti da se što prije usvoji ovaj prijedlog opozicije, da se po hitnom postupku već iduće sedmice usvoje dva zakona sa liste 14 prioriteta koja sjede u ovom Domu, koja su već u proceduri u ovom Domu. Dakle, Zakon o sukobu interesa i Zakon o VSTV-u, da o tome obavijestimo Brisel sa zahtjevom za kandidatski status. Ovu domaću zadaću je trebalo obaviti odmah kada smo je kao zemlja dobili, još u maju 2019. godine, saće tri godine tome, a ne čekati da ovako dogori do nokata. Ko sada glasa protiv ova dva zakona, VSTV i sukob interesa, glasaće ne samo protiv evropske budućnosti BiH već i protiv sigurnosti i stabilnosti na ovim prostorima. Hvala predsjedavajući.
Hvala. Naravno, ako uvaženi zastupnici koji su naredi diskutanti možda malo skrate svoje diskusije, onda bi to mogli i završiti ovaj dio današnjeg zasjedanja, ovaj prvi dio i prije 12,00 sati. Uvaženi zastupnik Mehmedović, diskusija. 16
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti nakon emotivnog izlaganja kolegice Đapo, a to može samo majka, u mnogome je opredijelilo evo i ovo što ću ja danas da kažem vezano za ovu tačku dnevnog reda. Podržavam svaku izgovorenu riječ i prijedlog mjera koje smo čuli, evo, od kolega i kolegica zastupnika, jer nije naš zadatak da danas budemo za ili protiv Ukrajine ili Rusije, ovdje smo danas da jasno izrazimo stav da smo na strani dobra, a protiv zla, to je naš civilizacijski zadatak danas. Nije ni ruski vojnik kriv što ga je neko poslao u Ukrajinu, to je rezultat loše vlasti, lošeg liderstva, lošeg sistema. Mi u BiH ponajbolje razumijemo narod Ukrajine, ali želimo da razumijemo i majke ruskih vojnika, zato pozivamo ukrajinski narod da istraje u svojoj časnoj borbi i da im jasno poručimo da mala BiH je na njihovoj strani, zato što su oni na strani istine. Pozivamo ruske vojnike da otkažu poslušnost sistemu koji vrši agresiju bez obzira na ponuđena opravdanja ili privilegije koje ih očekuju, jer iz rata izlaze invalidi, poginuli, iz rata izlaze odlikovani, a to ništa nije vrijedno ljudskih života. Pozivamo Srbiju da stane na stranu istine, na stranu dobra i da zajedno sa ostalim zemljama Balkana gradimo sretniju i bolju budućnost u Evropskoj uniji i NATO-u svih zemalja. Pozivamo sve svjetske lidere da se ponašaju odgovorno i očuvamo civilizacijske vrijednosti poštujući različitosti svih nas, da ponudimo našim mladim i budućim generacijama bolji ambijent od ovog koji mi imamo, a to je naša misija. Pozivamo prijateljske zemlje da nam olakšaju i omoguće naš europski put Evrope i NATO put. Naravno, pozivam i naše kolege i kolegice u Parlamentarnoj skupštini BiH, koji nažalost danas nisu sa nama, da zbace okove i strah od lidera i politike koju on predstavlja i da se distanciraju od politika zla koje i nas godinama drže u stanju ni rata, ni mira, pružamo vam ruku saradnje uz poštivanje univerzalnih vrijednosti čovječanstva. Svijet konačno nije i neće biti, više biti isti, a kako će izgledati zavisi od akcije koju će čovječanstvo poduzeti. Zato pozivamo Vijeće ministara da radi svoj posao odgovorno i da ispoštuje zaključke koje ćemo danas usvojiti, ali i da olakša građanima BiH da lakše podnose krizu koja je rezultat agresije Rusije na Ukrajinu. Pozivam Predsjedništvo da razmotri Rezoluciju koju je šest senatora u Kongresu SAD predložilo i koja će vjerovatno biti usvojena danas i da naročito obrate pažnju na tačku 12. i 13. da se osudi zapaljiva retorika bosanskohercegovačkih političara koji BiH drže kao taoce i da osudi političare koji ustrajavaju na krupciji, koja je zapravo rezultat njihovog ličnog bogaćenja i da, i koji sprječavaju reforme na evropskom i NATO putu BiH. Neka živi naša BiH i svaka čast i priznanje ukrajinskom predsjedniku i ukrajinskom narodu na borbi. Hvala lijepo.
Hvala. Uvažena zastupnica Čolo, diskusija. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Cijenjene kolegice i kolege, ja nemam napisan govor za ovu tačku dnevnog reda, ja nemam dileme kada je u pitanju rat, ja sam na strani međunarodnog pravnog poretka, na strani Povelje Ujedinjenih nacija, na strani ženevskih konvencija o zaštiti ratnih zarobljenika i civila u toku ratnih dejstava. Ja sam sinoć imala priliku da vidim, a vjerovatno ste i vi vidjeli, napad na nuklearnu elektranu Zaporožje i govor predsjednika Zelenskog koji je upozoravao na nuklearnu katastrofu, koja se može desiti u tom dijelu Evrope. Mnogi od nas se sjećaju 1986. 17 godine i sjećaju se Černobila, prema izvještaju UN-ovog Komiteta za efekte atomske radijacije Bjerorusija, Ukrajina i Ruska Federacija su od efekata Černobila imali 20 hiljada dokumentovanih karcinoma tiroidne žlijezde na području ove tri zemlje. Ja ne znam zašto poslanici iz Republike Srpske nisu ovdje danas s nama, da li to znači da oni podržavaju rat, da li to znači da oni podržavaju masovni egzodus majki sa djecom, koji su na granicama Poljske, Rumunije, Češke, da li to znači da su oni neosjetljivi na suze djece koja se nalaze u tim kolonama, da li to znači da oni podržavaju opasnost od nuklearne katastrofe? Černobil i Zaporožje nuklearne elektrane nisu daleko od BiH, one nisu daleko ni od Republike Srpske, da li to znači da su oni neosjetljivi na to što se može desiti cijelom svijetu, da li ne boje za sudbinu svoje djece? Mislim da su danas morali ovdje biti s nama, mislim da su morali da osude nasilje, zločine protiv čovječnosti i da pozovu na ulaganje maksimalnih diplomatskih napora radi postizanja trenutnog i bezuslovnog mira. Zaključak kojim se oni povode, zaključak Narodne skupštine Republike Srpske ni u kom slučaju ih ne opravdava da danas nisu ovdje s nama.
Hvala. Uvažena zastupnica Nada Mladina, diskusija. Izvolite.
Hvala vam lijepo. Poštovani predsjedavajući, dopredsjedavajuća, kolegice i kolege sve vas srdačno pozdravljam. Ja također nemam pripremljenu diskusiju napismeno. Htjela bih reći da BiH po mišljenju, mislim, svih nas nema ovo na dnevnom redu samo zato da se priključi brojnim onima koji osuđuju agresiju Rusije na međunarodno priznatu zemlju Ukrajinu, ne samo zbog toga, ne priključuje se, BiH je među prvima koja je imala takvu agresiju, preživjela je, a mene su u prvoj delegaciji BiH za vrijema rata u Beogradu na jednoj velikoj tribini, a puno je bilo tih velikih tribina po gradovima Srbije, pitali – a šta je po vama gospođo agresor, ko je to agresor? Agresor je za mene svako ko puca nekontrolisano po gradovima, po civilima, po djeci, po vojnicima, onaj ko to radi međunarodno priznatoj državi, a to je bio slučaj i sa našom zemljom, nažalost. Razočarana sam činjenicom da organizacija Ujedinjenih nacija sve više, nažalost, još od vremena rata u BiH gubi na značaju i ugledu. Neko drugi, velike sile upravljaju svjetskim mirom i prijete svjetskom miru i ova agresija Rusije, Ruske Federacije na Ukrajinu ukazuje na to da je velika prijetnja svjetskom miru, pa tako i miru, sasvim opravdano, na Zapadnom Balkanu i u našoj zemlji Bosni i Hercegovini. Htjela bih samo uz podršku svih prijedloga koje su dale kolegice i kolege i zaključaka, dakle, potpunu podršku, da dodamo činjenicu da je pod hitno potrebno provesti pregovore o prekidu sukoba, jer ovo ne smije i ne mora dugo da traje, ljudske žrtve ne smiju biti tako velike i ne smiju biti podređene ciljevima bilo kog lidera, bilo kog lidera. Zato apelujem i na kolege i kolegice da i to unesemo u zaključke, da apelujemo i tražimo da se ubrzaju i smire tenzije i provedu pregovori o prekidu sukoba. Hvala vam lijepo. 18
Hvala. Uvaženi zastupnik Lovrinović, diskusija. Izvolite.
Dobar dan, lijepi pozdrav koleginicama i kolegama, Vama, predsjedavajući i gospođi Krišto. Dakle, ima stvari koje bih ja takođe htio danas reći nešto i u ime osobno svoje nešto i u ime kluba, a ima stvari koje bih, naravno, mogao ne reći ali čini mi se da bi ipak bilo dobro danas ih čuti ovdje. Naime, ovo mi je najviše što ću reći sada ponukala gospođa Mladina koja je rekla da smo mi ovdje zato što se suosjećamo sa ukrajinskim narodom i dobro je to rekla, dakle, jer jedan od kolega je negdje prije rekao da se mi danas priključujemo svima onima koji su na strani Ukrajine. Dakle, i bez toga ja pozdravljam to što ste rekli i ja sam ovdje zato što se želim priljučiti pravednoj borbi ukrajinskog naroda, bez obzira ko se tome priključio il' ne priključio i to poštujem ovo što ste rekli, dakle. A čini mi se i nadam se, dakle, nije vjerojatno danas mjesto, ni vrijeme za velike rasprave, da jedan dio kolega nije tako pristupio ovome, bez obzira šta priča ovdje, dakle, bez obzira šta ovdje priča jedan ih je dio došao ovdje da kaže svoje osobne frustracije ili političke ciljeve, jedan dio je izrazio licemjerje, dakle, koje je samo njemu svojstveno. Dakle, ne uvažavajući ovo što smo ja i Vi rekli sad ovdje da smo se, da se priključujemo pravednoj borbi ukrajinskog naroda samo zato što to oni zaslužuju, zato što su napadnuti, zato što ih neko dira a nema pravo na to. Ali eto to svakome na čast i na volju i još jedan je kolega rekao da je njemu drago što smo se mi danas sastali makar i u nepotpunom sastavu. Meni to nije drago, meni to nije drago, ja bi volio da smo mi danas u potpunom sastavu, ja bi to volio i zato sam rekao onu rečenicu prethodnu, da su neki to danas koristili za svoje vlastite političke poglede, dakle, ja bih volio da smo mi ovdje danas kompletni. Ja znam gospodine predsjedavajući da ste Vi ovu sjednicu sazvali sukladno Poslovniku i na zahtjev određenog broja kolega kako se saziva hitna sjednica, ne znam šta je toliko hitno, ali evo hitno je, jedan dio kolega misli da je to strašno hitno. Dakle, al' sam ... prema mojim informacijama niste ni pokušali da se čujete sa kolegama iz Kolegija prije sazivanja sjednice, da biste eventualno pokušali dogovoriti da budemo svi ovdje, da budemo svi ovdje. Dakle, ne znam ja je li kolega strah, jel' nemaju svoj stav, možda i na ovaj način izražavaju svoj stav i ne pada mi na pamet da ih branim, ali bih volio da su tu i ja baih volio da Parlamentarna skupština, Zastupnički dom zauzme zajednički stav o ovim pitanjima o kojim danas govorimo i o ovim prijedlozima zaključaka koji su danas pali. Ja imam informaciju da niste to pokušali nego da ste eto tako koristeći Poslovnik koji je na Vašoj strani jednostavno sjednicu sazvali i to je ok. Zašto ovo govorim? Zato što predlažem, dakle, da sve zaključke, svaki mi je evo gotovo prihvatljiv, samo ću neke poslije komentirati koji su predlagani je su li izvodivi, dakle, predlažem da zaključke ostavimo, da sazovemo prije svega poslije ove rasprave Kolegij u proširenom sastavu i da zaključke koji su predloženi pranaliziramo i da ih donesemo u srijedu na sjednici. Jer se ja nadam pošto imaju svoje zakone i prijedloge zakona da će kolege tu biti i da te zaključke donesemo jednoznačno, jednoglasno ako je moguće u potpunoj suglasnosti. Ne vidim razloga nijednoga da ni kolege koje danas nisu ovdje, dakle, ne podrže te zaključke koje ćemo mi eventualno, evo, pročistiti malo na Kolegiju u proširenom sastavu ili kako god, kako god. Dakle, zato predlažem da danas kad napravimo stanku, održimo i Kolegij u proširenom sastavu, prvo ćemo vjerojatno morati, jer je dosta zaključaka koji, čak su neki i slični i da ako prihvaćate, dakle, da se o njima izjasnimo u srijedu, evo danas smo razgovarali i neka smo i 19 nemam ništa protiv. Mislim da ta dva dana nisu tolika hitnost i da je vrlo važno da donesemo, ako je ikako moguće, dakle, kao cjelina tu odluku. Što se tiče jednog dijela, dakle, iskoristiću ovu svoju raspravu da prokomentiram neke prijedloge koji su ovdje padali. Dakle, gospodin Kojović je rekao da, govorio o prijedlogu onome da se tri zakona, odnosno dva, jer je Zakon, kako se kaže, o javnim nabavama prošao proceduru u ovome Domu, donesu preko nekog radnog tijela itd. Ja ne mislim da je to u redu, dakle, to ne znam hoću li reći je li to danas vrijeme da kažem puč, šta je to, dakle, ima ko predlaže zakone, ima kako se oni donose i ima kakva je procedura. Dakle, i predlagati tako nešto, isto što smo i ovu sjednicu danas zakazali, a znamo da niti danas ove zaključke niti ih možemo donijeti, znamo da ih ne možemo po našem Poslovniku donijeti, pa niti te prijedloge zakona, zato predlažem ovo da probamo u srijedu to nekako donijeti, da među nama probamo doći do nekog mira, do nekog suglasja, makar da nam ovo što se događa u Ukrajini bude nešto će nas motivisati da kod sebe riješimo stvari, a ne da još dalje se produbljujemo između sebe jaz i nesporazume itd. Dakle, ne znam što znači formirati radnu grupu i donijeti prijedloge nekih tekstova ta dva zakona, a znamo da ih ne možemo donijeti. Dakle, je li to, je li to samo populizam ili šta je, ja ne razumijem zašto se to tako predlaže, ima procedura, ima sve, imaju tekstovi neki koji su i u proceduri čak, dakle, dajte da o tome razmislimo. Druga stvar, gospodin Magazinović je predlagao, a kasnije se priključio, čini mi se, i gospodin Arnaut oko viznog režima, produženja roka itd. takođe bih volio znati do srijede da li je moguće to zakonski, dakle, da li treba intervenirati u zakonu, nemam ništa protiv, al' da se vidi, dakle, da li to postoji zakonska mogućnost da se takvo šta radi, pa i ovo s oduzimanjem viza ljudima iz Rusije itd. jednostavno da se vidi da mi ne donosimo nešto ovdje što je zakonska regulativa i što se mora intervenirati u zakonu, čisto da razmislimo. Gospodine Zvizdiću, dakle, i Vi ste govorili, tako, dakle, svoja zapažanja o ovome svemu i na temu koju, koja je danas na dnevnom redu, dakle, Vi ste rekli da je devedesetih godina bio prvi napad na teritoriju Evrope ovakve, ovakvog izgleda i oblika, bio je na Sloveniju, bio je na Hrvatsku, dakle, možda i prije nego na BiH, možda ste to zaboravili, ali eto, ili možda je u paketu je li. Kolega Begić je tkođe ovako znakovito govorio i kaže on da mu susjedi trebaju zahvaliti zato što se nije išlo tamo pucati po tim našim bratskim narodima i državama susjednim. Nisam ja gospodine Begiću siguran da nisu svi išli tamo, imalo ih je tamo koji su pucali, pa čak možda i ovdje da ne nabrajam, ali također to nije rasprava za današnju temu. I dakle, na koncu, završiću s time, da ja predlažem, dakle, možda da sve ove zaključke, osim onih praktičnih da se pomogne u robama i materijalima koji su potrebni narodu Ukrajine, možemo riješiti jednim, sa dvije rečenice zaključkom, da se priključujemo svim deklaracijama i rezolucijama, ono što su donijeli Evropski parlament, dakle, UN, nemamo mi tu što posebno, dakle, naravno da smo na strani Ukrajine, naravno da poštujemo suverenitet, teritorijalni integritet Ukrajine i nemamo što reći. Jedna od najsnažnijih poruka poslana je upravo iz Hrvatske države, a i u ime hrvatskoga naroda, kojem i ja pripadam, što mi je također vrlo drago i drago mi je da se to tako dogodilo i ja stojim na tome stajalištvu i čini mi se da bismo samo jednom rečenicom priključivanjem svim tim rezolucijama, nešto od toga je SDA i stavio u ovu svoju Rezoluciju, ako se ne varam, dakle možemo tu zadovoljiti. Mi jesmo mala država, nisam siguran koliko možemo pomoći i vrlo je važno da imamo stav o ovome i drago mi je također da o ovome razgovaramo, ali bih volio da konačne zaključke, konačne prijedloge koji su danas padali, dakle, donesemo u srijedu ako je ikako moguće i ako se s tim slažete, jer sve drugo, vi znate kao i da je to danas nedonosivo, dakle, da je to jednostavno danas po našem Poslovniku nemoguće. Na stranu je šta ćemo neko od nas sad misliti o kolegama koji nisu tu, šta je itd. da evo sad ne ponavljam se, dakle, ako imadnete imalo razumijevanja, mislim da dva dana ne znače ništa i da u srijedu to možemo fino 20 uobličiti sve ovo što je ovdje danas izrečeno i donijeti, eto ako bude ikakve volje i želje, dakle, kao jedinstven parlament il' bar oko toga da budemo jedinstveni. Hvala lijepo.
Hvala. Vaša diskusija je izazvala tri ispravke krivog navoda i ja sam četvrti, ali neću se prijavljivati pošto će moj odgovor biti u samo jednoj rečenici. Dakle, pogrešno ste gospodine Lovrinoviću informisani i jednostrano očito, jer ja sam se prije zakazivanja sjednice čuo sa gospodinom Radmanovićem, u međuvremenu čuo sam se i sa gospodinom Šarovićem, dakle, nije istina i potpuno je netačna Vaša informacija da sam bez razgovora sa našim kolegama zakazao sjednicu. Mirjana Marinković-Lepić, ispravka krivog navoda.
Ja se zaista nisam mislila javljati, jer, naravno, čim smo ovdje i čim sam jedna od podnosilaca inicijative za hitnu sjednicu zna se kakve stavove imama, a svi mi koji smo preživjeli rat u BiH naravno da suosjećamo, a ja sam jedna od tih, dakle, bila sam u svom gradu za svo vrijeme, svo vrijeme rata i suosjećam sa narodom Ukrajine, ali evo gospodin Lovrinović me uvijek inspiriše da i ja diskutujem. Dakle, prvo ispravka krivog navoda je u tome da nije tačno da kolege iz Republike Srpske nisu zauzele stav o ovom pitanju, oni su vrlo jasno juče još objavili svoj stav vezano za zakazivanje ove sjednice, jer kažu da su uvjereni da je ta sjednica zakazana da bi produbila podjele i izazvala sukobe u BiH, zamislite. Da znači solidarisanje i osuda ovog što se dešava i naša pomoć koju želimo uputiti na sve moguće načine bi izazvala, produbila podjele i sukobe u BiH, jako bi me zanimalo kako i na koji način. Oni se očigledno hoće staviti zaista na stranu onog, onog minornog ostatka svijeta koji ovo jedno te isto ne radi i ono što je posebno značajno je ovdje da se, da kolege iz Republike Srpske stalno dezinformišu javnost i tobože se pozivaju na neke pravne dokumente, pa i na ovaj Dejtonski sporazum kojeg svako očigledno tumači na način kako on želi, jer oni u svom stavu kažu da poslanici iz Republike Srpske su posvećeni očuvanju mira, Dejtonskog sporazuma, ustavnih principa itd. Da jesu znali bi da je dio Dejtonskog sporazuma Ustav, a da se u Ustavu kaže da postoji Parlament i da je jedina, osnovna ustvari ne jedina, osnovna obaveza nas parlamentaraca da radimo u ovom Parlamentu. Prema tome, dakle, nije tačno da oni nisu zauzeli stav i ovaj njihov stav je očigledno jasan. Ostaviću kolegi Kojoviću da se očituje na navode koje je izrekao vezano za njegov, njegove prijedloge, takođe ne znam zašto bismo mi ovdje sad, degutantno je da u ovom momentu ustvari pričamo o tome je li rat prvo počeo u Sloveniji ili u BiH, u svakom slučaju [[zastupnica se upozorava na vrijeme]] je kod nas bio najkrvaviji i ne znam zašto spominjanje Hrvatske, mislim mi smo BiH i mi treba da se očitujemo o Ukrajini i da joj ponudimo pomoć kao što je to uradila i Hrvatska.
Hvala najljepša. Dajem pauzu do 12:45 minuta. [[PAUZA]] 21 Nastavljamo brzo za par minuta, čekamo samo kolege još iz SDA da nam se priključe i nastavljamo sa sjednicom. Ok, evo kolege dolaze, došli su gore i gospodin Đonlagić, dakle imamo kvorum, možemo nastaviti. Idemo dalje, uvaženi zastupnik Predrag Kožul, diskusija. Izvolite.
Najpre dobar dan vam svima želim. Pa mi ovdje okupljeni u ovom kapacitetu, u ovom Domu i u ovom broju jasno je da smo svi jedinstveni u jednoj stvari, osudi agresije Ruske Federacije na Ukrajinu i toj osudi ja se snažno i iskreno priključujem osobno, kolega Lovrinović je to rekao u ime našeg kluba, a ja ću podsjetiti da su svi relevantni predstavnici hrvatskog naroda u ovih zadnjih nekoliko dana jasno osudili tu agresiju, tu mislim na glavno, na Glavno vijeće Hrvatskog narodnog sabora i njihovu izjavu u vezi ovamo, tu mislim na više javno iznesenih izjava predsjednika Hrvatskog narodnog sabora, gospodina Dragana Čovića, te mi je tim potpuno nepotrebno i nekorektno ono što je kontekst u kojem je kolega Nikšić spominjao Dragana Čovića danas u ovoj raspravi, a moram reći da mi nije nejasan taj kontekst i shvaćam motive o kojim se tu radi, al' ti motivi su nekorektni i zaista nepotrebni. Uostalom šta mi imamo posebno dodati na osudu kad imamo skoro plebiscitarno osudu ove agresije od strane Ujedinjenih naroda u jednoj rezoluciji, a za nas je najvažnije da je tu rezoluciju podržala i BiH. Ne skoro manje važno je u kontekstu i naše današnje sjednice, al' naše ukupne političke situacije, da je tu osudu u Ujedinjim narodima podržala i Republika Srbija. Rečeno ovdje, ja se slažem, već da je u jednom simboličkom smislu važno da i BiH o ovom kaže i ovaj Parlament nešto, jer ovo je za nas deja vu – već viđeno, ne samo na nizu lokacija u BiH nego i u Republici Hrvatskoj od Dubrovnika do Vukovara. Zato ne želeći ispravljati ovdje krive navode osvrćem se na ono što su rekli kolega Helez i kolega Zvizdić da je ovo u Ukrajini druga agresija na jednu suverenu zemlju u zadnjih 30 godina, to je pomalo politički, to je historiski netočno i važno je reći da to nije, da je agresija bila i na Republiku Hrvatsku, međunarodno priznatu, kod Slovenije je bila nešto druga situacija, taj mali rat kod njih bio je u trenutku kada još nije bila međunarodno priznata Republika Slovenija, ali evo to u ovom kontekstu važno baratati sa historiski točnim činjenicama. Mislim da mi ovdje najviše trebamo reći i upozoriti na ono što, gdje mi možemo, a to je pitanje naše koliko možemo pomoći ukrajinskom narodu i Ukrajini u proteklom periodu. Ja sam juče bio u Međugorju sa dvije ukrajinske obitelji, planirao sam otići i na misu u Međugorje na ukrajinskom jeziku, ali sam promašio termin, došao kasno, al' s te dvije obitelji razgovarao na jednu temu, hoće li još Ukrajinaca, ima li volju, želju i načina doći u BiH. I tada je rečeno da svakako ima, oni su posebno, ti ljudi apostrofirali Međugorje koje im je poznato, koje im je drago i da i prostor taj postoji. Mi taj prostor moramo financijski, materijalno i institucionalno osigurati, to je pitanje i viznog režima na koji su posebno upozoravali i tu se potpuno slažem da je ta vrsta pomoći i materijalna pomoć, da je moramo kroz sve razine vlasti i kroz njihove nadležnosti u BiH osigurati kako bi to funkcioniralo. Refleksije ove situacije ukrajinske ili ruske na čitav svijet su jasne i činjenične, ja se ipak ne bih im usuđivao ovdje davati u ovom trenutku davati epohalni značaj kako je na neki 22 način rečeno. Pa rekao bih da time idemo u prilog jednoj tezi da je osim Evrope drugi dio svijeta pomalo beznačajan i da svi oni ratovi, isto su krvavi bili, koji su se vodili na niz, na velikom dijelu prostora, najviše u području Bliskog istoka, imaju nešto beznačajniji karakter, ali mi smo svjesni šta nosi ova. Ja ipak kad govorimo o refleksiji ove situacije na BiH ne bih podlijegao katastrofičnim prognozama koje smo slušali u zadnje vrijeme od raznih analitičara koji nam prognoziraju ovo i ono, čak bih odavde zamolio sve te vrste, sve te analitičare, sve vrste tih prognozera da nas se kane, da ne prizivaju BiH nešto što se u njoj ne treba i neće dogoditi. Oprez, dakako, nije suvišan, zato je pitanje euroatlanskih integracija ono na čemu smo, barem mi ovdje, jedinstveni, vrlo važno pitanje i posebno je u ovom trenutku aktualno što se tiče BiH. Zato je dobro aktuelizirati i pitanje kandidatskog statusa BiH, posebno kad vidimo da to pitanje aktuelizira i niz ljudi izvan BiH, primjera radi predsjednik Hrvatske, gospodin Milanović. U još jednoj stvari čini mi se da nam može posebno značajna biti ova situacija, nama u BiH, u kontekstu naših međusobnih odnosa, mi ovdje, šta god mi o tome mislimo, sjedimo na federalnoj razini, evo osim gospodina Osmanovića, predstavljamo teritorijalno pola ove države i unutar te Federacije mi u ovom trenutku imamamo niz otvorenih procesa, niz otvorenih pitanja, koja ne bi trebala ležati i čini mi se da je kad gledamo s ove daljine na tu situaciju u Ukrajini i oko Ukrajine i Rusije, da bi dobro došla nam jedna politička katarza u kojoj bi možda promijenili pogled na odnose većeg i mnogobrojnijeg u odnosu na manjeg i malobrojnijeg u ovoj državi, znate dobro o čemu govorim i znate dobro na koje procese mislim i dobro bi i važno bilo da ti procesi ne stoje, nego da se odvijaju u BiH, pa kažem i u svijetlu nešto drugačijeg pogleda na te odnose. Kada govorimo o zaključcima čini mi se i meni da bi dobro bilo zaključke sažeti na određeni način u jedan dokumenat, koji bi u izričaju i formi bio na tragu Rezolucije UN-a upravo da damo šansu takvom dokumentu da postane i formalno-pravno dokumenat ovog Doma, a vi znate kako taj, kako jedan dokumenat može formalno-pravno postati dokumenat ovog Doma. Kao što je ta Rezolucija UN-a svojim izričajem, svojim tonom dala šansu da bude plebiscitarno podržana i od onih od kojih smo čak se iznenadili na toj podršci i to je vrlo važno kad slažemo ovaj dokument da on bude takav. Otprilike toliko, ajde još sam ja ovdje toga napisao, ali je već to sve rečeno, tako da nema smisla ponavljati se ovdje danas. Zahvaljujem.
Hvala najljepša. Zastupnik Nermin Nikšić, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Oružani sukobi u Ukrajini poziv su na posebno promatranje geopolitičkih i sigurnosnih izazova koji se ni na koji način ne smiju prelijevati na prostor Zapadnog Balkana, niti ugrožavati mir – istakao je predsjedavajući Doma naroda, gospodin Dragan Čović na sastanku sa vođstvom i članovima Hrvatskog generalnog zbora. Ako ima negdje da je čovjek osudio agresiju Rusije na Ukrajinu evo ja pozivam da javno kažete, ja se izvinjavam onda, ja samo citiram ono što možemo naći u medijima i na Fejsbuku, eto. 23
Hvala. Uvažena kolegica Borjana Krišto, diskusija. Izvolite.
Hvala ljepa. Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege sve vas srdačno pozdravljam. Obzirom na danas definiranu točku dnevnog reda današnje sjednice kako je ona formulirana, a ona glasi – Postupanje institucija BiH po pitanju agresije Ruske Federacije na Ukrajinu, uključujući i poduzimanje, zapravo, konkretnih mjera s ciljem pružanja pomoći Ukrajini i njenim građanima, jasno je da mi kao zakonodavno tijelo ne možemo donositi nikakve prijedloge ili zaključke koji bi obvezivale bilo koju od institucija u BiH. Ne bi sad posebno podsjećala, svi znamo i svjesni smo situacije da i ovaj Dom radi, naravno, u krnjem sastavu, ali želim reći da svaka institucija treba raditi svoj posao u okviru Ustavom definiranih nadležnosti, pa tako i ovo zakonodavno tijelo, odnosno Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH. A šta želim reći? Današnja tema ove sjednice svakako zaslužuje pozornost, znači, bez obzira na stavove koje smo danas čuli i koje je svatko na nekakav svoj način iznio, pa evo svako se može pitati na koji način koristi, da kažem, ovu situaciju i kakve političke poruke šalje. Ja ću takođe kazati da zastrašujuće slike bombardiranja, razaranja, koje gledamo zadnjih dana u medijima, bilo preko televizijskih ekrana, bilo preko portala, društvenih mreža, sigurno nikoga ni od nas, ni izvan ove sale ne ostavljaju ravnodušnim. To zaprepaštenje je svakako i sigurno veće imajući u vidu spoznaju o kakvim razmjerama se ovdje radi i pogotovo mi koji raspravljamo i ovdje je puno puta naglašeno, posebno ljudi koji su prošli i preživjeli strahote Domovinskog rata to jako dobro osjećaju i znaju. Ono što želim reći jeste da mir i stabilnost su imperativ i da svaka ugroza je direktno gaženje načela na kojima počiva današnja Europa. Takođe mir i stabilnost i u jugoistočnoj Europi moraju biti neosporivi i moraju biti zaštićeni od svake vrste ugroza. Kao dio političke opcije, evo i kojoj pripadam kroz predsjednika našeg kluba, evo kroz kolegu Kožula koji je danas kazao, mi smo iznijeli svoje stavove na jasan i nedvosmislen način, iznijeli smo to i od stavov preko političke opcije, preko predsjednika stranke, kao naroda kroz instituciju Hrvatskog narodnog sabora, a napose i kao narodu kojem pripadamo, a to je i kroz najjasnije i najizraženije stavove koje je iznijela Republika Hrvatska kao članica EU kroz Deklaraciju Hrvatskog sabora. Danas smo takođe jasno kazali da osuđujemo svaku ugrozu mira, da suosjećamo sa žrtvama i da smo otvoreni za svaki vid pomoći. Ovo sam pokušala nekako sublimirati na ono što sam slušala kolege i svi se kroz različite vidove, prijedloge zaključaka to se na neki način izražava. Kao zemlja koja teži članstvu u EU i u NATO savezu i trebali bi biti, da kažem, jasni i jedinstveni, danas smo čuli mnogo ovih prijedloga itd. ja uistinu ne znam zašto nam je to potrebno ako se danas svi ovdje slažemo oko jednog jedinstvenog stava, a to je osuda, patnja i suosjećanje sa žrtvama itd. Ne znam zašto se nismo mogli dogovoriti da kroz formu ili Proširenog kolegija itd. sjednemo i dogovorimo se o nekakvim načinima, prijedlozima zaključaka koje su primjerene ovom Domu, a kroz koji možemo iskazati jedinstveno svoje stavove, mislim da bi to bila najsnažnija i najveća poruka i podrška i za osudu s jedne strane, a i za potporu ukrajinskom narodu koji proživljava sve ove patnje i ove boli. Stoga želim još jednom ponoviti da kao zemlja koja teži članstvu u EU i NATO savezu trebali bi kroz formu naših jedinstvenih zaključaka da podržimo stavove, odnosno Rezoluciju 24 Evropskog parlamenta i Rezoluciju Ujedinjenih naroda dajući pritom punu podršku aktivnostima Evropske unije u odgovorima na Rusku invaziju prema Ukrajini. Međutim, evo i ovdje smo danas čuli, ja ću još jednom ponoviti, stvari možda koje od nekog su licitirane, možda i kao licemjerstvo, neka svako za sebe uzme i proanalizira što bi to i kako bi se moglo zvati, ali ja to želim napomenuti i skrenuti pozornost svima nama, da uistinu ozbiljnost situacije, ratna razaranja i ljudske žrtve kojima se plaća cijena ovog rata ne daju uistinu nikome prostora da netko s njima skuplja bilo dnevnopolitičke poene ili pak povlači nekakve paralele. Ključ za očuvanje mira i stabilnosti upravo leži u dijalogu, u smirivanju napetosti, od suzdržavanja od agresivne retorike, a sve ostalo je samo kontraproduktivno. Stoga da bi, po meni, poruka sa današnje sjednice imala težinu kakvu zaslužuje, ja ću predložiti jedan jedinstven zaključak, koji glasi: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH podržava Rezoluciju Evropskog parlamenta od 01. ožujka 2022. godine o ruskoj agresiji na Ukrajinu i Rezoluciju Generalne skupštine Ujedinjenih naroda o Ukrajini, te daje punu podršku institucijama Evropske unije u njihovim aktivnostima na invaziju Ruske Federacije prema Ukrajini. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem se. Imamo ispravku krivog navoda, Damir Arnaut. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Samo da podcrtam da sam zaključke koje sam izrekao u diskusiji predao na protokol, tako da su oni sada i zvanično u proceduri. Hvala.
Hvala. Nemamo više prijavljenih zastupnika, imamo Nikolu Lovrinovića, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ma jednim dijelom je ispravak krivog navoda predsjedavajući, dakle, možda sam trebao ovo na Poslovnik, znači nešto slično sam ja predložio što je gospođa Krišto sada to finije zaokružila, s Vama sam razgovarao ovdje prije početka nastavka sjednice, dakle, da održimo Kolegij u proširenom sastavu, da vidimo možemo li ove sve zaključke staviti u ovaj ili će se ostati pri tome da se glasuje o svakom zaključku ponaosob i onom prijedlogu da se iako ostane pri svakom zaključku, da se možda glasovanje prenese za srijedu. Vi ste mi rekli da ne postoji takvo raspoloženje, možda ćete to reći i u mikrofon, nego da žele svi koji su predlagali da se danas to završi, je li, ne znam kako god hoćete, volio bi da čujem to od Vas, ovaj, ali svakako ćete dati stanku da se pripremimo za glasovanje ako već bude tako kako ste mi rekli u, prije početka ovog nastavka. 25 A sad eto, pošto sam se javio pod ovom, znači samo da kažem gospođi Lepić, dakle, drago mi je što sam inspiracija, ali i ja sam bio u ratu cijelo vrijeme u BiH nisam ni dana bio izvan nje, ako Vam to nešto znači i ako je to za danas važno. Hvala lijepo.
Hvala. Naravno, ja sam htio govoriti o ovome o čemu je govorio uvaženi kolega Lovrinović, ali prije toga nam se za diskusiju javio ministar sigurnosti, gospodin Cikotić, pa mu dajemo riječ, a onda ćemo zaključiti i dogovoriti se o pauzi i o vremenu za glasanje.
Uvaženi gospodine predsjedavajući, gospođo zamjenice predsjedavajuća, uvažene zastupnice i zastupnici. Želim da izrazim neku vrstu zadovoljstva i ponosa što Parlamentarna skupština BiH na ovaj način definiše svoj stav i odnos i većinu ovih diskusija i suštinu ove rasprave u potpunosti podržavam i u smislu ovih zaključaka ili onako definirane tačke dnevnog reda želim da vas upoznam s onim što je u okviru Vijeća ministara, u smislu rasprave koja se dans vodi, već preduzeto. Naime, 26.02. je Ambasada Ukrajine u BiH dostavila zahtjev Ministarstvu vanjskih poslova BiH za pružanje određene humanitarne pomoći. Na temelju uvažavanja i situacije i urgentnosti za reagovanje Ministarstvo vanjskih poslova BiH je uputilo Vijeću ministara prijedlog za hitno zasjedanje Vijeća ministara. Taj prijedlog je upućen predsjedavajućem, ali isto tako i ministru sigurnosti i ministru finansija i trezora. Zašto ovoj dvojici? Zbog toga što Okvirni zakon o zaštiti i spašavanju dozvoljava da Vijeće ministara odlučuje ne samo o prihvatanju već i o pružanju međunarodne pomoći susjedima i drugim državama kojima je ta pomoć potrebna. Bez obzira na činjenicu što nemamo usvijen budžet za 2022. godinu i što funkcionišemo na principima privremenog finansiranja u odnosu na Odluku o privremenom finansiranju kao i Zakonu o budžetu institucija i tekućoj rezervi koja je njime definisana iznađena su određena sredstva, te je Ministarstvo sigurnosti u skladu sa svojom obavezom da na bazi raspoloživih sredstava iz tekuće rezerve predlaže, ono je formiralo prijedlog i uputilo ga Vijeću ministara, a isto tako i ministru finansija i trezora i predlažemo da se od strane BiH u vidu finansijske pomoći hitno odobri i uputi pomoć od 200.000 eura. Ostale mogućnost pomoći će se naknadno razmatrati, ono što je u ovom trenutku još jako bitno jeste činjenica da ukoliko se desi da državljani Ukrajine zatraže zaštitu i pomoć u smislu smještaja i prihvata na teritoriji BiH mi u ovom trenutku imamo na raspolaganje kapaciteta Azilantskog centra u Delijašu u blizini Trnova, koje, koji djeluje u okviru Ministarstva sigurnosti, a isto tako i Centra za prihvat izbjeglih i raseljenih lica koji se nalazi u Salakovcu u blizini Mostara koji djeluje u okviru Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice. Ukoliko eventualno u smislu ovih naših mogućnosti u ovom trenutku ima nekih pitanja na raspolaganju sam da odgovorim.
Zahvaljujemo se ministru Cikotiću. Dakle, nemamo više prijavljenih, iscrpili smo diskusiju u vezi sa današnjom sjednicom Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. 26 Dakle, kao što je to i već rekao gospodin Lovrinović, ja sam razgovarao sa njim, razgovarao sam sa svim predlagačima zaključaka, većinom šefova klubova i oni traže da se o predloženim zaključcima glasa odmah danas i to pojedinačno redoslijedom kako su ti zaključci i predloženi. Tako da evo gospodin Lovrinović je rekao da će tražiti pauzu ako se slažete, ne znam koliko je dovoljna pauza pola sata ili, pola sata. Onda da se vidimo ovdje u 14:15 na glasanju o zaključcima. Ja sam isto tako imao ispred mene zaključak, evo nije vam u međuvremenu podijeljen, to je ovo što sam rekao u govoru u vezi sa izdvajanjem finansijskih sredstava, samo taj zaključak da Vijeća ministara izdvoji finansijska sredstva za pomoć Ukrajini. Dobro, vidimo se u 14:15. [[PAUZA]] Molim zastupnike da se registruju, molim vas ko se nije registrovao. Molim vas da zauzmete vaša mjesta. Uvažena zastupnice Đapo, molim Vas da, molim članove Interparlamentarne unije da zauzmu svoja mjesta. Dobro, nadam se da smo svi sjeli, da smo se registrovali i da možemo pristupiti i glasanju u vezi sa zaključcima 12. hitne sjednice Predstavničkoga doma. Glasaćemo o zaključcima redoslijedom kako su dostavljeni, odnosno najavljeni u istupima zastupnika u toku današnje diskusije. Prvo glasamo o Prijedlogu zaključka uvažene zastupnice Edite Đapo, koji glasi: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH upućuje zahtjev svim zemljama i organizacijama, članicama Vijeća za provedbu mira da hitno suspenduje Rusku Federaciju iz ovog tijela, Rusija je izvršila agresiju na Ukrajinu i kao takva ne može promovirati i implementirati mir u BiH. Molim da se izjasnimo o ovome Zaključku. Hvala. Od 29 prisutnih – za 24, protiv ništa, suzdržano je 5. Dakle, postoji opća većina, ne postoji entitetska većina i ići ćemo u drugi krug. Hvala. Gospodin Kojović me je informisao da Klub zastupnika Naše stranke odustaje od prijedloga zaključka za održavanje Proširenoga kolegija. Idemo dalje, glasamo o Prijedlogu zaključka zastupnika Denisa Zvizdića, koji glasi: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Vijeća ministara da bez odlaganja iz tekuće rezerve Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH izdvoji iznos od 250.000 eura za pomoć građanima Ukrajine. Molim da se izjasnimo o ovom Zaključku. Od ukupno prisutnih 29 – za 23, protiv ništa, suzdržanih 6. Dakle, ima opća većina, ne postoji entitetska većina i ići ćemo u drugi krug. Hvala. 27 Idemo dalje, glasamo o Prijedlogu zaključaka zastupnika Jasmina Emrića, koji glase, tri su: 1. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH poziva Predsjedništvo BiH da hitno donese potrebne odluke radi pružanja humanitarne pomoći stanovništvu i državi Ukrajini. 2. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da hitno osiguraju financijska sredstva, organiziraju i dostave potrebnu humanitarnu, zdravstvenu i drugu prijeko potrebnu pomoć stanovništvu i državi Ukrajini. 3. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH poziva vlade oba entiteta, kantonalne vlade, općine i gradove u BiH da u skladu sa svojim mogućnostima organiziraju i pruže humanitarnu pomoć stanovništvu i državi Ukrajini. Molim da se izjasnimo o Zaključku. Hvala. Od ukupno prisutnih 29 – za 24, protiv niko, suzdržanih 5. Imamo opću većinu, nemamo entitetsku većinu, ide se u drugi krug izjašnjavanja. Dalje, glasamo o Prijedlogu rezolucije o osudi agresije na Ukrajinu zastupnika, koja je predložena ispred Kluba zastupnika SDA. Gospodin Osmanović kao šef Kluba je pročitao tu Rezoluciju. Ima li potrebe da vam je još jednom pročitam? Nema, ok. Onda se izjašnjavamo o Rezoluciji. Od ukupno prisutnih 29 – za 24, protiv ništa, suzdržanih 5. Postoji opća, a ne postoji entitetska većina, ići ćemo u drugi krug. Idemo dalje, glasamo o Prijedlogu zaključaka zastupnika Predraga Kojovića, Mirjane Marinković-Lepić, Aide Baručije i Damira Arnauta, koji glase: 1. Nalaže se Vijeću ministara BiH da bez odlaganja produži period bezviznog boravka državljana Ukrajine na teritoriji BiH s 30 na 90 dana. 2. Nalaže se Vijeću ministara da bez odlaganja uvede mogućnost ulaska državljana Ukrajine u BiH s ličnim kartama. 3. Nalaže se Vijeću ministara da bez odlaganja uvede vizni režim za državljane Ruske Federacije, odnosno da raskine Sporazum o bezviznom režimo koji je 2013. godine sklopljen između Vijeća ministara BiH i Vlade Ruske Fedracije, potrebno je neophodno odmah uvesti vizni režim za nosioce diplomatskih pasoša Ruske Federacije koji po tom Sporazumu u BiH mogu boraviti bez vize do 90 dana uzimajući u obzir mogućnost agenata Putinovog režima da koriste ovu privilegiju s ciljem poduzimanja poteza protiv interesa BiH. 4. Nalaže se Vijeću ministara da uputi hitnu humanitarnu i medicinsku pomoć Ukrajini. 5. Nalaže se Vijeću ministara da u roku od 7 dana ovaj Dom obavijesti o svim detaljima provedbe ovih zaključaka. Molim da se izjasnimo. Od ukupno prisutnih 29 – za 24, protiv niko, suzdržanih 5. Postoji opća, a ne postoji entitetska većina ići će se u drugi krug. 28 I glasamo o Prijedlogu zaključka zastupnice Borjane Krišto, koji glasi: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH podržava Rezoluciju Evropskog parlamenta od 01. marta 2022. o ruskoj agresiji na Ukrajinu, ovdje imamo broj rezolucije, i Rezoluciju Generalne skupštine Ujedinjenih naroda o Ukrajini, ta daje punu podršku institucijama Evropske unije u njihovim aktivnostima odgovora na invaziju Ruske Federacije prema Ukrajini. Molim da se izjasnimo o ovom Zaključku. Od ukupno prisutnih 29 – za je 29, protiv niko, suzdržan niko. Postoji, dakle, dominantna opća većina, ne postoji entitetska većina ići će se u drug krug. Time smo iscrpili predložene zaključke i završavamo današnje zasjedanje hitne sjednice Predstavničkog doma, svako dobro i vidimo se iduće sedmice. Sjednica završena u 14:30 sati.