Gospođe i gospodo zastupnici, dobar dan. Otvaram 3. sjednicu Hrvatskoga sabora i sve vas srdačno pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade gospodina Tihomira Oreškovića, prvog potpredsjednika gospodina Tomislava Karamarka, potpredsjednika Vlade gospodina Božu Petrova i sve ostale nazočne članove Vlade Republike Hrvatske. Zapisnik 2. sjednice Hrvatskoga sabora primili ste na sjednici. Ima li bilo tko kakvih primjedbi na zapisnik, molim vas? Ne vidim da se itko javlja. Prema tome, ako nema primjedbi utvrđujem da smo usvojili zapisnik 2. sjednice Sabora u predloženom tekstu. Gospođe i gospodo zastupnici, prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv na sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda. Na sjednici vam je podijeljen konačni prijedlog dnevnog reda. Naglašavam da su nove točke predložene u konačnom prijedlogu dnevnog reda tiskane debljim, masnijim slovima. Te točke nije sadržavao prijedlog dnevnog reda kojeg ste primili uz poziv prije tjedan dana ili desetak dana. Ja sam u konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio 5 novih točaka. I to su točke pod brojevima 6., 7., 11. te točke 20. i 27. To su dakle pod točkom: 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o genetski modificiranim organizmima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 26 7.Prijedlog zakona o provedbi Uredbe (eu) br. 98/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2013. o stavljanju na tržište i uporabi prekursora eksploziva, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 27 11. Izvješće o poslovanju slobodnih zona u Republici Hrvatskoj u 2014. godini 20. Izvještaj o radu obveznih mirovinskih fondova kojima upravlja Raiffeisen društvo za upravljanje obveznim i dobrovoljnim mirovinskim fondovima Podnositelj: Raiffeisen mirovinski fondovi 27. Prijedlog zakona o provedbi Carinskog zakonodavstva Europske unije, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E br. 25 Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Prije odlučivanja o hitnosti htio bih podsjetiti da je za 34. točku iz konačnog prijedlog dnevnog reda predlagatelj povukao zahtjev za hitnost, tako da ćemo o toj točki raspravljati u prvom čitanju. To je točka 34., da vas podsjetim Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o pravima i dužnostima zastupnika u Hrvatskome saboru, prvo čitanje, P.Z. br. 1 Predlagatelj: Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista. Ja bih vas sada molio da se uključite radi provjere kvoruma, da li imamo kvorum. Molim vas uključimo se. Hvala lijepa. Možemo pogledati. Ima nas ukupno 119, dakle utvrđujem da imamo kvorum i možemo pravovaljano odlučivati. Članak 206. Poslovnika određuje da se po hitnom postupku donose zakoni koji se usklađuju s dokumentima EU ako to zatraži predlagatelj te se o njima ne glasuje. To su točke 5, 6, 7 i 27 u konačnom prijedlogu dnevnog reda. Sukladno čl. 206. stavak 1. Poslovnika utvrđujem da su ovi zakonski prijedlozi uvršteni u dnevni red po hitnom postupku. Sukladno čl. 205. Poslovnika odlučit ćemo o prijedlogu zakona za koje predlagatelj predlaže donošenje u hitnom postupku. To je točka 38. iz konačnog prijedloga dnevnog reda, da podsjetim Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o financiranju političkih aktivnosti, izborne promidžbe s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z.E.BR. 21 kojeg su predložili Klub zastupnika Hrvatsko-Socijalno-liberalne stranke, Bloka umirovljenika zajedno i nezavisne zastupnice Gordane Rusak, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona? Ne vidim da se itko javlja. Prema tome, utvrđujem da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno članku 205. Poslovnika. Pisanih prigovora na dnevni red kojeg sam predložio uz poziv za sjednicu nije bilo te se taj dnevni red sukladno članku 225. stavak 3 Poslovnika smatra utvrđenim. Sukladno članku 225. stavak 4. Poslovnika prigovor se sada može uputiti samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu, a o točkama 6., 7. i 27. izjasnili smo se prigodom glasanja o hitnosti. Ima li tko od zastupnica i zastupnika prigovor na uvrštavanje točaka 11. i 20. konačnog prijedloga dnevnog reda koji nije sadržavao prijedlog dnevnog reda kojeg ste dobili uz poziv za treću sjednicu. Da podsjetim opet, to su točke 11. Izvješće o poslovanju slobodnih zona u RH u 2014. godini i 20. Izvješće o radu obveznih mirovinskih fondova kojima upravlja Raiffeisen društvo za upravljanje obveznim i dobrovoljnim mirovinskim fondovima. Ne vidim da se itko javlja. Ako nema prigovora utvrđujem da su i ove točke uvrštene u dnevni red treće sjednice. Time gospođe i gospodo zastupnici dnevni red je utvrđen. Sukladno članku 205. stavak 2. Poslovnika ja bih sad trebao objaviti utvrđeni dnevni red na odgovarajući način ali predlažem sukladno našoj praksi ako ste suglasni da ga ne čitam sad u cijelosti nego da mi dopustite da objavim da je utvrđen dnevni red onako kako sam ga predložio u konačnom prijedlogu dnevnog reda. Ako se slažete, evo vidim da se slažete, prema tome hvala vam lijepa. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Kolegice i kolege možemo početi? Dakle, najprije bih sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika predložio dopunu dnevnog reda 3. sjednice sa 17 novih točaka. 1. Prijedlog Zakona o provedbi Uredbe (EZ) br. 1060/2009. Europskog parlamenta i vijeća od 16. rujna 2009. o agencijama za kreditni rejting, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 28 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prostornom uređenju, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 30 1. Prijedlog Zakona o alternativnom rješavanju potrošačkih sporova, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 32 1. Prijedlog Zakona o provedbi Uredbe EU iz područja platnog prometa, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 33 1. Prijedlog Zakona o potvrđivanju okvirnog Ugovora o zajmu između Republike Hrvatske i Razvojne banke Vijeća Europe za projekt zaštite od poplava, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 31 1. Prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Kraljevine Belgije, Kraljevine Danske, Savezne Republike Njemačke i Irske, Talijanske Republike, Velikog Vojvodstva od Luksemburga, Kraljevine Nizozemske, Europske zajednice za atomsku energiju i Međunarodne agencija za atomsku energiju o provedbi članka 3. stavka 1. i 4. Ugovora o neširenju nuklearnog oružja i dodatnog protokola uz Sporazum između Republike Austrije, Kraljevine Belgije, Kraljevine Danske, Republike Finske, Savezne Republike Njemačke, Helenske Republike Irske, Talijanske Republike, Velikog Vojvodstva od Luksemburga, Kraljevine Nizozemske, Portugalske Republike, Kraljevine Španjolske, Kraljevine Švedske, Europske zajednice za atomsku energiju i Međunarodne agencija za atomsku energiju o provedbi članka 3. stavka 1. i 4. Ugovora o neširenju nuklearnog oružja s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 34 1. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o posebnim pravima predsjednika Republike Hrvatske po prestanku obnašanja dužnosti, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 29 1. Izvješće o provedbi Plana upravljanja imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske za 2015. godinu 1. Izvješće o ostvarivanju prava na besplatnu pravnu pomoć i utrošku sredstava u 2015. godini 1. Prijedlog Zakona o nabavi i registraciji oružja građana, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 41 1. Prijedlog Zakona o eksplozivnim tvarima te proizvodnji i prometu oružja, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 42 1. Prijedlog zakona o izmjenama i Zakona o patentu, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 35 1. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o žigu, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 37 1. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o industrijskom dizajnu, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 36 1. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o oznakama zemljopisnog podrijetla i oznakama izvornosti proizvoda i usluga, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 38 1. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o zaštiti topografija poluvodičkih proizvoda, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 39 1. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o službi u Oružanim snagama Republike Hrvatske, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 40 Prijedlog dopune dnevnog reda podijeljen vam je na klupe. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Molim vas uključite se radi provjere kvoruma. Možemo li vidjeti koliko nas ima? Ukupno nas ima 99, znači imamo kvorum. Utvrđujem da imamo kvorum i da možemo pravovaljano odlučivati. Članak 206. Poslovnika određuje da se po hitnom postupku donose zakoni koji se usklađuju s dokumentima EU ako to zatraži predlagatelj te se o njima ne glasuje. To su točke 1. do 4. te 10. i 11. točke predložene dopune. Dakle, ja ih ne bih sad ponovno čitao ako se slažete? One su sve napisane. Međutim, Odbor za zakonodavstvo predložio je da prijedlozi zakona pod točkama 2. i 3. idu u prvo čitanje iako su P.Z.E. zakoni. Dakle, radi se o prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prostornom uređenju s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 30 i prijedlogu Zakona o alternativnom rješavanju potrošačkih sporova s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 32. Dakle imamo situaciju da je Odbor za zakonodavstvo predložio da usprkos tome što se radi o P.Z.E. zakonima oni idu u dva čitanja, odnosno da idu u prvo čitanje. Mi o tome moramo glasovati. Prema tome, ja vas molim, najprije za prijedlog pod br. 2. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prostornom uređenju sa Konačnim prijedlogom Zakona. Tko je za to da taj Zakon ide u prvo čitanje? Molim vas glasujte. Molim rezultat. 101 glas za, 1 suzdržan. Prema tome ide u prvo čitanje. Drugi je Prijedlog zakona o alternativnom rješavanju potrošačkih sporova sa Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 32. Opet prijedlog Odbora za zakonodavstvo da ide u prvo čitanje, bez obzira što je P.Z.E.. Prema tome tko je za da taj Zakon ide u prvo čitanje? Molim vas glasujte. 102 glasa za, niti jedan suzdržan, niti jedan protiv. Prema tome i taj Zakon ide u prvo čitanje. Ostali zakoni sukladno članku 206. stavak 1. Poslovnika su uvršteni u dnevni red po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka pod donošenja zakona pod točkama 5., 6. i 7. te od 12. do 17. točaka predložene dopune, da ih ne čitam sada iznova? Izvolite. Imamo uvaženu zastupnicu Zgrebec. Izvolite.
Predsjedniče, klub SDP-a ima primjedbe na hitnost postupka pod točkama 7., 12., 13., 14., 15., 16. i 17. Ova Vlada nam još nije dostavila niti jedan zakon koji bi išao u redovnu proceduru što je u prošlom mandatu uvijek bila primjedba vašega kluba makar je tada bilo i zakona koji su išli u redovnu proceduru. Mi imamo upozorenje Ustavnoga suda da u pravilu zakoni moraju biti u dva čitanja a i danas nam je povjerenica za informiranje također nas upozorila da nije dobro da zakoni idu u hitnu proceduru. Pa molim da glasamo o ovom prijedlogu.
Hvala. Uvaženi zastupnik Hrelja.
Poštovani gospodine predsjedniče, u klubu Hrvatske stranke umirovljenika i Nezavisne liste Stipe Petrina smatramo da ne postoje poslovnički uvjeti za hitni postupak za točke 7., 12., 15., i 17. i da bi i o patentu i o Izmjenama zakona o oznakama zemljopisnog porijekla i oznaka izvornosti proizvoda i usluga kako i o službi u Oružanim snagama kao i pravima predsjednika trebalo ako nije prije napravljena javna rasprava onda između dva čitanja. Takvog smo stava pa molim da se Sabor izjasni o hitnosti postupka.
Hvala lijepo. Prema tome, sada ćemo glasovati o hitnosti postupka za svaki od tih zakona. Najprije vas molim da glasujemo o Izmjeni i dopuni Zakona o posebnim pravima predsjednika Republike Hrvatske po prestanku obnašanja dužnosti sa Konačnim prijedlogom Zakona. Tko je za hitni postupak? Molim rezultat. 73 za, niti jedan suzdržan, 26 protiv. Utvrđujem da je prihvaćen hitni postupak za taj Zakon. Sljedeći Zakon je Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o patentu, s Konačnim prijedlogom Zakona. Molim vas tko je za hitni postupak kod tog Zakona? Može, hvala. 71 za, 29 protiv, niti jedan suzdržan. Utvrđujem da je prihvaćen hitni postupak. Sljedeći Zakon je Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o žigu, s Konačnim prijedlogom Zakona. Molim vas tko je za hitni postupak? Molim rezultat. 71 za, 30 protiv, nitko suzdržan. Utvrđujem da je hitni postupak za taj Zakon prihvaćen. Sljedeći je Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o industrijskom dizajnu, s Konačnim prijedlogom Zakona. Molim vas tko je za hitni postupak? Molim rezultat. 71 glas za, 30 protiv, ništa suzdržanih. Utvrđujem da je hitni postupak prihvaćen. Sljedeći je Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o oznakama zemljopisnog podrijetla i oznakama izvornosti proizvoda i usluga, s Konačnim prijedlogom Zakona. Molim vas tko je za hitnost postupka? Molim rezultat. 69 za, 29 protiv, ništa suzdržanih. Utvrđujem da je prihvaćeni hitni postupak. Sljedeći Zakon je Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o zaštiti topografija poluvodičkih proizvoda sa Konačnim prijedlogom Zakona. Tko je za hitni postupak? Molim vas glasujte. Molim rezultat. 71 za, 28 protiv, 1 suzdržan. Utvrđujem da je hitan postupak za taj zakon prihvaćen. I napokon, Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o službi oružanim snagama RH s s konačnim prijedlogom zakona. Tko je za hitni postupak? Molim vas glasujte. Molim rezultat. 70 za, 30 protiv, nitko suzdržan. Utvrđujem da je većinom glasova prihvaćen hitni postupak. Ima li tko od zastupnika i zastupnica primjedbi na uvrštavanje preostalih točaka na dnevni red treće sjednice, to su točke 8 i 9 predložene dopune? Čini se da nema. Ako nema primjedbi ove su točke uvrštene u dnevni red sjednice. Time kolegice i kolege zastupnici dopuna dnevnog reda je utvrđena. Izvolite, uvaženi zastupnik Beus Richembergh.
Gospodine predsjedniče imam jedno možda neobično pitanje. Zanimalo bi me da li znate u kom postotku su se ispunili uvjeti za glasovanje o Izvješću Hrvatske narodne banke za 2014. godinu? Unaprijed hvala na odgovoru.
Dakle ovako, mi ćemo nastaviti sa redovitim naravno radom ove sjednice u srijedu 27. travnja, prva točka biti će kao što i slijedi po pročišćenom dnevnom redu Izvješće o poslovanju slobodnih zona u Republici Hrvatskoj u 2014. godini. Ja vas naravno sve pozivam da sutra dođemo odati počast žrtvama Jasenovca koje će biti u 11,00, započet će ceremonija u 11,00 sati. Očekujem da svi budemo tamo i da dužni pijetet odamo žrtvama zločina koji se tamo dogodio. Hvala vam lijepa. SJEDNICA PREKINUTA U 15,33 SATI. Poštovane kolegice i kolege, gospođe i gospodo zastupnici sukladno članku 226. stavak 2. Poslovnika ja ću predložiti dopunu dnevnog reda treće sjednice sa 10 novih točaka. Ja ću vam ih sada pročitati. Prva bi bila Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prijevozu u linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 50. Drugo, Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 48. Treće, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o inspekcijama u gospodarstvu s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 47. Četvrto, Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o obvezama i pravima držanih dužnosnika s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 51. Peto, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 49. 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnim izborima, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 43. Predlagatelji su Klub zastupnika HNS-a, Klub zastupnika HRID-i i nezavisnog zastupnika Šandora Juhasa, Klub zastupnika HSU-a, Nezavisne liste Stipe Petrine i nezavisnih zastupnika. 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 45. Predlagatelji su 45 zastupnika u Hrvatskom saboru. 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu toplinske energije, prvo čitanje, P.Z. br. 44. Predlagatelj je Klub zastupnika Hrvatskih laburista – Stranke rada. 9. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o referendumu i drugim oblicima osobnog sudjelovanja u obavljanu državne vlasti i lokalne, područne (regionalne) samouprave, prvo čitanje, P.Z. br. 46. Predlagatelj je zastupnik Ivan Vilibor Sinčić. 10. Godišnje izvješće o radu Državnog odvjetništva za 2015. godinu. Podnositelj tog izvješća je Državno odvjetništvo Republike Hrvatske. Prijedlog dopune dnevnog reda podijeljen vam je na klupe. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Evo za riječ se javlja uvaženi zastupnik Ivan Šuker, izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora zbog političke dosljednosti i vjerodostojnosti s obzirom da sam u proteklom mandatu 4 godine u ime kluba HDZ-a izražavao neslaganje zašto zakoni dolaze po hitnom postupku ja molim predstavnike Vlade kao i sve predlagatelje zakona dakle i nas zastupnike koji predlažemo zakone da za sve one zakone za koje se nisu stekli poslovnički uvjeti da idu po hitnom postupku da se cijeni i poštuje ovaj Visoki dom i da se zakoni rasprave u dva čitanja. Mislim da naprosto mi kao zastupnici se moramo boriti da vratimo vjerodostojnost i vrijednost ovoga Doma. I zato vas lijepo molim kao predsjednika Sabora, shvaćam kolege iz Vlade da ova tri mjeseca je bilo gužva i trebalo je to napraviti, međutim ono što je P.Z.E. to razumijemo, ono za što su se stekli poslovnički uvjeti isto razumijemo ali nije baš da svi zakoni moraju ići po hitnom postupku. Ali ponavljam zbog političke dosljednosti ako smo to prigovarali 4 godine onda bi bilo krajnje nekorektno i politički nepošteno da to ne kažemo i sada. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Uvažena zastupnica Dragica Zgrebec, izvolite.
Hvala predsjedniče. I klub SDP-a ima primjedbu na hitnost postupaka kod svih zakona koji idu po hitnom postupku izuzev ovoga koji se usklađuje sa zakonodavstvom EU. Moramo se pridržavati i upute Ustavnog suda koji je rekao da većina zakona mora ići po redovnoj proceduri, iznimno u skladu sa našim Poslovnikom, ići u dva čitanja a iznimno samo po hitnoj proceduri. Dobro je što se i kolega Šuker tome priključuje i nadam se da će ovo imati odjeka i u Hrvatskoj vladi. Dosada nismo dobili ovdje u ovome mandatu nijedan zakon koji bi išao u redovnu proceduru.
Moram vas ispraviti, jesmo, ali većina nažalost je bila po hitnom postupku slažem se s vama. Uvažena zastupnica Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. U ime kluba HNS-a jednako tako se priključujemo ovim zahtjevima. Nije dobro da zakoni idu po hitnom postupku, nije dobro i za samog predlagatelja. Neusporedivo je bolje kad imaju dva čitanja što smo imali priliku, ovdje smo imali sad jedan zakon koji ima oznaku P.Z.E. ali smo se odlučili u dva čitanja iz jednostavnog razloga jer dobivamo puno kvalitetnija rješenja nego što su to inače. Imate prilike vidjeti od ovih 10 da je samo prvi prijedlog P.Z.E. što apsolutno opravdava hitnost postupka. Jednako tako pod točkom 6. je jedan zakon koji zašto je hitnost postupka? Iz jednostavnog razloga, on se odnosi na lokalne izbore. Lokalni izbori su od 21. svibnja 2017. Preporuka je da ono što se odnosi na izbore bi trebalo biti u Saboru godinu dana prije pa onda molim da bi bilo dobro da to ide ipak po hitnom postupku obzirom da smo evo danas već kraj travanja.
Hvala lijepa. Uvaženi potpredsjednik Doma prof. Podolnjak, izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora vezano na ovo što je rekla uvažena zastupnica ono što se odnosi na izbore i rok od godine dana odnosi se samo na državne izbore i na Izborni zakon koji se odnosi na državnu razinu u skladu sa Ustavnim zakonom o provedbi Ustava, ne odnosi se na lokalne izbore. Problematika lokalnog izbornog sustava može biti uređena i u manjem roku od godine dana i nema potrebe za hitni postupak niti kod ovog zakona.
Hvala lijepa. Vi ste me svi malo preduhitrili. Ja sam naime naravno mislio reći da članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se bilo koji od tih zakona donese po hitnom postupku pa ćemo naravno o tome i glasovati onda očito sukladno izraženoj želji zastupnika. Ja vas najprije molim da se prvo uključite radi provjere kvoruma. Možemo, imate rezultat? 98, dakle ima nas dovoljno da imamo kvorum i možemo pravovaljano odlučivati. Čujem da ima neki problem sa, postoji li problem neki sa glasovanjem? Možemo molim vas ponoviti. Ovako, budući da bi iz tehničkih razloga morao cijeli sustav ponovo startati i tako, ja ću zamoliti uvaženog zastupnika Glasnovića da se sjedne na neko drugo mjesto i na drugom mjestu glasuje, sa svojom karticom naravno. Čini mi se da je to najjednostavnije i najpraktičnije rješenje. Čini se da smo tehničke probleme riješili a dakle ustanovili smo da imamo kvorum i da možemo pravovaljano odlučivati. Članak 206. Poslovnika određuje da se po hitnom postupku donose zakoni koji se usklađuju sa dokumentima Europske unije ako to zatraži predlagatelj te se o njima ne glasuje. To je samo prijedlog prvog dakle ovog zakona. To je dakle točka 1. predložene dopune Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prijevozu i linijskom, povremenom obalnom pomorskom prometu s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 50. Sukladno članku 206. stavak 1. Poslovnika, utvrđujem da je ovaj zakonski prijedlog uvršten u dnevni red po hitnom postupku. E sada, naravno moram formalno vas pitati ima li tko od zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja ostalih? Očito imate. Prema tome, idemo glasovati o prijedlozima od 2. do 10., molim vas. Dakle, najprije imamo: 2. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 48. Tko je za hitni postupak? Molim vas rezultat. 70 je za hitni postupak, 2 suzdržana, 28 protiv. Sljedeći je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o inspekcijama u gospodarstvu s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z. br. 47. Molim vas tko je za hitni postupak? Glasujte. Molim rezultat. 70 za, 2 suzdržana, 32 protiv. Prema tome prihvaćen je hitni postupak. Sljedeći je Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o obvezama i pravima držanih dužnosnika s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z. br. 51. Molim vas tko je za hitni postupak? Molim rezultat. 69 za, 3 suzdržana, 31 protiv. Prema tome, hitni postupak je prihvaćen. Sljedeći je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z. br. 49. Molim vas tko je za hitni postupak? Molim rezultat. 69 za, 1 suzdržan 33 protiv. Konstatiram da je prihvaćen hitni postupak. Sljedeći je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnim izborima, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z. br. 43. Molim vas tko je za hitni postupak? Molim rezultat. 26 za, 5 suzdržanih, 71 protiv. Prema tome, konstatiram da ovaj zakon neće ići po hitnom postupku nego će ići po redovitom postupku u prvo čitanje. Sljedeći je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z. br. 45. Molim vas tko je za hitni postupak? Molim rezultat. 69 za, 4 suzdržana, 27 protiv. Prema tome prihvaćen je hitni postupak. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi za uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red treće sjednice? To su napominjem dakle točke, 8, 9 i 10 predložene dopune? Čini se da nema. Ako nema primjedbi, ove točke su uvrštene u dnevni red sjednice. Gospođe i gospode zastupnici time je dopuna dnevnog reda utvrđena. Sada ćemo prijeći na onaj dio vezan uz glasovanje. Ali prije toga naravno po običaju predložit ću dopunu dnevnog reda. Dakle, gospođe i gospodo zastupnici sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 3. sjednice sa 25 novih točaka. 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ravnopravnosti spolova s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 63; 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o informiranju potrošača o hrani s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 65; 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o strancima s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 68; 1. Zakon o potvrđivanju Svjetske poštanske konvencije sa završenim protokolom s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 57; 1. Prijedlog Zakona o potvrđivanju općih pravila Svjetske poštanske unije s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 58; 1. Prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o poštanskim uslugama plaćanja s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 59; 1. Prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za financiranje projekta restrukturiranja HAC-a s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 52; 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 64; 1. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o prikupljanju, obradi, povezivanju, korištenju i razmjeni podataka o primicima i javnim davanjima po osiguranicima s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 66; 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Ovršnog zakona, prvo čitanje, P.Z. br. 52; - Predlagatelj zastupnik Ivan Vilibor Sinčić; 1. Prijedlog Zakona o financiranju političkih aktivnosti, izborne promidžbe i referenduma, prva čitanje, P.Z. br. 53; - Predlagatelj Klub zastupnika SDP-a; 1. Prijedlog Zakona o referendumu, prvo čitanje, P.Z. br. 54; - Predlagatelj Klub zastupnika SDP-a; 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o suzbijanju i zlouporabi droga, prvo čitanje, P.Z. br. 55; - Predlagatelj Klub zastupnika SDP-a; 1. Prijedlog Zakona o prijenosu vlasništva nad domovima umirovljenika, prvoa čitanje, P.Z. br. 56; - Predlagatelji Klub zastupnika SDP-a, Klub zastupnika HSU-a i Nezavisne liste Stipe Petrine i nezavisnih zastupnika; 1. Izvješće predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske o stanju sudbene vlasti za 2015. godinu – Podnositelj predsjednik Vrhovnog suda; 1. Godišnje izvješće o obrani za 2015. godinu; 1. Programsko i financijsko izvješće Hrvatskog olimpijskog odbora za 2015. godinu s prilogom – Podnositelj Hrvatski olimpijski odbor; 1. Godišnji izvještaj o radu Nacionalne zaklade za razvoj civilnog društva za 2015. godinu – Podnositelj Nacionalna zaklada za razvoj civilnog društva; 1. Prijedlog Odluke o proglašenju „Nacionalnog dana ambliopije“; 1. Prijedlog Zakona o Hrvatskoj gospodarskoj komori, prvo čitanje, P.Z. br. 60; - Predlagatelj Klub zastupnika SDP-a; 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske, prvo čitanje, P.Z. br. 61; - Predlagatelj Klub zastupnika HNS-a; 22.je godišnje Izvješće o radu Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja za 2015.godinu. Podnositelj je Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja. 23.je prijedlog Zakona o prijenosu mirovinskih prava, prvo čitanje, P.Z.E.BR. 67. 24.je Izvješće o provedbi plana humanitarnog razminiranja i utrošenim financijskim sredstvima za 2015.godinu. I 25.je Izvješće o radu Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti u 2015.godini. I to bi bilo otprilike to. Prijedlog dopune dnevnog reda vam je podijeljen na klupe. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. Ja vas molim da se uključite rad provjere kvoruma. Molim vas rezultat. Ukupno ima 80 prisutnih, prema tome imamo kvorum za glasovanje. Utvrđujem da imamo kvorum te možemo pravovaljano odlučivati. Članak 206. Poslovnika određuje da se po hitnom postupku donose zakoni koji se usklađuju sa dokumentima EU ako to zatraži predlagatelj te se o njima ne glasuje. To su dakle točke 1.do 3.predložene dopune, prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ravnopravnosti spolova s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupa, prvo i drugo čitanje, P.Z.E.BR.63, prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o informiranju potrošača o hrani s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E.BR.65, prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o strancima s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E.BR.68. Sukladno članku 206.stavak 1. Poslovnika utvrđujem da su ovi zakonski prijedlozi uvršteni u dnevni red po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona po točkama od 4.do 9.predložene dopune? Uvažena zastupnica Zgrebec izvolite.
Hvala predsjedniče. Klub SDP-a ima primjedbe na sve nabrojene točke izuzev točke 7.na hitnost postupka i žao nam je što Vlada nije uvažila i prijedlog predsjednika kluba HDZ-a na prošlom glasanju da više ne dostavlja zakone u hitnu proceduru. Pa očekujemo da će nas u tome podržati i klub HDZ-a.
Uvaženi zastupnik Milorad Batinić. Izvolite.
Hvala vam gospodine predsjedniče Sabora. Imamo prigovor na uvrštavanje po hitnoj proceduri zakone pod točkama od 4.do 9., svih 4., 5., 6., 7., 8. i 9. upravo iz ranije izrečenih razloga i svega onoga za što su se zalagale kolegice i kolege i Domoljubne i MOST-a i očekujemo također njihovu podršku u tome da će podržati da se ti zakoni uvrste u redovnu proceduru.
Hvala lijepa. Meni je izuzetno drago da se kvorum naglo povećao očito pa možemo onda nastaviti sa glasovanje. Evo povreda Poslovnika uvaženi zastupnik Mlakar, Davorin Mlakar. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Povrijeđen je članak 238. Poslovnika, utvrđivali smo kvorum i utvrdili da je 80 nazočnih zastupnika ovoj sjednici. Nije mi jasno kako ne nazočan zastupnik može prigovarati uvrštavanju točaka u dnevni red. Molim vas za pojašnjenje. [[Pljesak]]
Moja interpretacija da su se iznenada svi pojavili ovdje očito i vjerojatno će sada glasat. Mi ćemo ionako morati kvorum ponovno ustanoviti jer će o svakoj od ovih točaka za koje se izrazio prigovor morati biti glasovanje. A silno mi je drago da se kvorum iznenada tako dramatično povećao. Sada ćemo dakle glasovati o svakom od ovih zakona koji su naravno dovedeni u pitanje. Prema tome, najprije vas molim o Zakonu o potvrđivanju … [[Upadica se ne čuje.]] Možemo nastaviti, o Zakonu o potvrđivanju Svjetske poštanske konvencije sa završnim protokolom sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.57. Molim vas tko je za? Rezultat molim. 75 za, 2 suzdržana i 27 protiv. Dakle, prihvatili smo hitni postupak. Slijedeći je prijedlog Zakona o potvrđivanju općih pravila Svjetske poštanske unije s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.58. Molim vas tko je za hitni postupak? Molim rezultat. 72 za, 3 suzdržana i 28 protiv. Znači prihvaćen je hitni postupak. Slijedeći zakon je prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma o poštanskim uslugama plaćanja s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.59. Molim vas tko je za hitni postupak? Molim rezultat. 74 za, 4 suzdržana, 26 protiv. Prema tome prihvatili smo hitni postupak. Sljedeći je Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za financiranje projekata restrukturiranja HAC-a sa Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 62. Molim vas tko je za hitni postupak? Molim rezultat. 72 glasa za, 5 suzdržanih, 24 protiv. Konstatiram da je prihvaćen hitni postupak. 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 64. Molim vas tko je za hitni postupak? Molim rezultat. 75 za, 5 suzdržanih, 24 protiv. Konstatiram da je prihvaćen hitni postupak. I napokon Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o prikupljanju, obradi, povezivanju, korištenju i razmjeni podataka o primicima i javnim davanjima po osiguranicima sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 66. Molim vas tko je za hitni postupak? Molim rezultat. 75 za, 4 suzdržana, 24 protiv. Konstatiram da je prihvaćena hitnost postupka i za ovaj zakon. Ima li tko od zastupnika i zastupnica primjedbe za uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red sjednice, dakle to su točke od 10. do 25. predložene dopune? Čini se da nema. Ako nema primjedbi, ove su točke uvrštene u dnevni red sjednice. Time je gospođe i gospodo zastupnici dopuna dnevnog reda utvrđena. Sada ćemo pristupiti dopunama dnevnog reda kolegice i kolege zastupnici. Sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 3. sjednice ako mi dozvolite. … /Buka u dvorani, govornici govore u glas./… Hvala lijepa što ste konačno prestali razgovarati. Dakle, predložit ću dopunu dnevnog reda 3. sjednice sa 10 novih točaka. 1. Prijedlog zakona o dopuni Kaznenog zakona, prvo čitanje, P.Z. br. 69; - Predlagatelj Klub zastupnika SDP-a; 1. Prijedlog Zakona o prestanku važenja Zakona o Zakladi „Hrvatska kuća – Croatia House“, prvo čitanje, P.Z. br. 70; 1. Prijedlog Godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2015. godinu i Prijedlog Godišnjeg izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za 2015. godinu; 1. Prijedlog odluke o izmjeni Odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u misiji potpore miru Resoluty support u Afganistanu; 1. Godišnje izvješće o državnim potporama za 2014. godinu; 1. Izvješće o poslovanju Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2015. godinu; - podnositelj Fond hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji; 1. Izvješće ministra unutarnjih poslova o obavljanju policijskih poslova u 2015. godini; 1. Interpelacija o radu Vlade Republike Hrvatske na području radnog zakonodavstva, reguliranje rada na određeno vrijeme; - podnositelji 16 zastupnika u Hrvatskom saboru; 1. Interpelacije o radu Vlade Republike Hrvatske radi postupanja Vlade Republike Hrvatske u postupcima koji će se pred međunarodnim arbitražnim sudištima pokrenuti … [[Buka u dvorani, ne razumije se.]] Kolega to ste vi podnijeli pa bar onda šutite dok to čitam, ja vas lijepo molim. Interpelacija o radu Vlade Republike Hrvatske radi postupanja Vlade Republike Hrvatske u postupcima koji će se pred međunarodnim arbitražnim sudištima pokrenuti protiv Republike Hrvatske zbog donošenja zakona o izmjeni i dopunama Zakona o potrošačkom kreditiranju i zakona o izmjeni i dopunama Zakona o kreditnim institucijama; - podnositelji 25 zastupnika Kluba zastupnika SDP-a. 1. Prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja Tomislavu Karamarku prvom potpredsjedniku Vlade Republike Hrvatske; - predlagatelji 39 zastupnika Kluba zastupnika SDP-a. Temeljem članka 125. Poslovnika Prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja predsjedniku Vlade, pojedinom njenom članu ili Vladi u cjelini uvrštava se odmah u dnevni red bez odlučivanja. Dakle o tome nećemo odlučivati. Prijedlog dopune dnevnog reda podijeljen vam je na klupe. Prijedlog dopune dnevnog reda podijeljen vam je na klupe. Ja vas sad molim da se uključite radi provjere kvoruma. 85, dakle utvrđujem da imamo kvorum i da možemo pravovaljano odlučivati. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na uvrštavanje točaka od 1.do 9.predložene dopune u dnevni red 3. sjednice? Napominjem još jedanput da je točka 10.utvrštena u dnevni red temeljem članka 125. Poslovnika bez glasovanja. Nema nitko, ako nema primjedbi sve predložene točke uvrštene su u dnevni red sjednice. I time je kolegice i kolege zastupnici dopuna dnevnog reda utvrđena.
Gospodine predsjedniče Sabora, htio bih samo pitati zašto danas za proširenje dnevnoga reda niste uvrstili i prijedlog kluba HNS-a. To je prijedlog zaključka o potpori cjelovitoj kurikularnoj reformi.
On je stigao jučer tek, pa nije naprosto stigao biti uvršten u dnevni red. Bit će uvršten prvom, prema Poslovniku bit će uvršten apsolutno. Sljedeći tjedan ćemo ga uvrstiti [[Upadica Beus: Znači 24 sata nam nisu dovoljna da umnožimo taj dokument. Hvala.]] Biti će uvršten u poslovničkom roku. Dapače, što je moguće ranije. Izvolite, uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Uvaženi gospodine predsjedniče, vi čitate točke. Zaista, mi bi tribali imat te materijale da vidimo o kojim se točkama radi. Nerazumljivo je kad čitate, jednostavno ne možemo shvatiti koji su zakoni, kakvi su zakoni, pa bih evo zatražio da se podijele ti materijali da vidimo točke o kojima ćemo.
Materijali su podijeljeni, jedino popis nije podijeljen [[Upadica Bulj: Popis, popis, ja i govorim o popisu.]] Točno. Pa ja sam unaprijed se ispričao zbog toga što popis nije podijeljen, zato ga čitam, a materijali su svi podijeljeni. Materijale imate. Dakle, prijedlog dopune dnevnog reda velim ponovo, na žalost popis nije podijeljen, ali svi materijali su podijeljeni i imate ih. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. Već smo prije imali kvorum, sad imamo još veći kvorum, pa možemo pravovaljano odlučivati. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona po točkama 1. i 3. dopune. To su da ponovo pročitam. Sad ću vam pročitati. To su dakle: Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju vodnog gospodarstva s konačnim prijedlogom zakona, prvo i drugo čitanje, hitni postupak, P.Z. br. 73. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju s konačnim prijedlogom zakona, prvo i drugo čitanje, hitni postupak, P.Z. br. 74. i tri Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zdravstvenoj zaštiti s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 75. Da, izvolite uvažena zastupnica Dragica Zgrebec.
Klub SDP-a ima primjedbu na hitnost ova tri zakona. Već smo nekoliko puta, odnosno svaki puta kad Vlade daje u hitni postupak imamo primjedbu. Ponovo se pozivamo na predstavnika kluba HDZ-a koji je također upozorio Vladu da nam ne šalje zakone po hitnom postupku.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupnik Milorad Batinić.
Gospodine predsjedniče, klub HNS-a također ima primjedbe na uvrštavanje ovih zakona po hitnom postupku. Naime, ukoliko je hitnost, ukoliko Vlada inzistira na hitnosti mi to možemo vrlo korektno tehnički riješiti vrlo brzo kroz nekih petnaestak dana. Stoga predlažem da se ovi zakoni koji su upućeni u hitnu proceduru temeljem svega što je kolegica Zgrebec rekla i intencije koja je išla iz vladajuće koalicije da se upute u redovnu proceduru, tim više što je i klub HNS-a uputio isti zakon o financiranju vodnog gospodarstva po redovnoj proceduri, pa smatramo da bi bilo dobro da idu objedinjena rasprava neovisno o čemu se radi. Hvala.
Dobro, hvala lijepo. Onda ćemo pristupiti glasovanju o svakom od ta tri zakona. Dakle, prvo tko je za hitni postupak o zakonu, da po hitnom postupku raspravimo zakon, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju vodnog gospodarstva s konačnim prijedlogom zakona, P.Z. br. 73. Molim vas glasujte. Tko je za hitni postupak? Molim rezultat? 70 za, 7 suzdržanih, 49 protiv. Utvrđujem da je prihvaćen hitni postupak. Sljedeći je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju s konačnim prijedlogom zakona, P.Z. br. 74. Tko je za primjenu hitnog postupka? Molim glasujte. Molim rezultat? 66 za, 9 suzdržanih, 50 protiv. Utvrđujem da je većinom prihvaćen hitni postupak. I zadnji je Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o zdravstvenoj zaštiti s konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. br. 75. Tko je za hitni postupak molim vas? Molim rezultat? 68 za, 9 suzdržanih, 50 protiv. Utvrđujem da je sa većinom glasova prihvaćen hitni postupak i za ovaj zakon. Ima li tko od zastupnice i zastupnika primjedbi na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red ove treće sjednice? To su točke, dakle četiri do trinaest predložene dopune. Čini se da nema. Hvala. Ako nema primjedbi, ove su točke uvrštene u dnevni red sjednice. I time kolegice zastupnice i zastupnici dopuna dnevnog reda utvrđena. Ja bih sada dao jednu stanku do 12,00 sati kada ćemo onda pristupiti glasovanju. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Dobro onda idemo odmah na raspravu. Mi možemo naravno ovdje sačekati. Ja sam mislio dati stanku zbog toga što na žalost nisu došli materijali. Materijali nisu došli iako je odbor završio sa radom i poznat je rezultat toga, ali materijali nisu došli zato sam ja mislio dati stanku jer mislim da je korektno da svi imaju materijale i da se onda može o tome. Dakle, glasovanje će biti u1 2,00 sati sigurno, a rasprava naravno čim dođu materijali. STANKA U 11,05 SATI. Pa prije nego što pređemo na prvu točku imamo 2 posla za obaviti. Jedno je kolegice i kolege, dobili smo pa bih ja sada dnevni red 3. sjednice dopunio točkom Prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja predsjedniku Vlade Republike Hrvatske Tihomiru Oreškoviću kojeg je predložilo 42 zastupnika Hrvatskoga sabora. Prijedlog akta vam je dostavljen na klupe. Članak 125. Poslovnika određuje da se Prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja predsjedniku Vlade, pojedinom njenom članu ili Vladi u cjelini uvrštava u dnevni red odmah bez odlučivanja. Kolegice i kolege zastupnici nastavno na odredbu navedenog članka Poslovnika utvrđujem da je dnevni red 3. sjednice dopunjen točkom Prijedlog za pokretanje pitanje povjerenja predsjedniku Vlade Republike Hrvatske Tihomiru Oreškoviću. Sada nastavljamo sa radom prema počišćenom dnevnom redu.
Zahvaljujem vam gospodine predsjedniče. Samo da korigiram, rekli ste da je podnio zahtjev Klub zastupnika SDP-a, zapravo podnijeli su 59 zastupnika u kojima je i ukupni klub Hrvatske narodne stranke.
Evo oprostite, nije bilo napisano pa zato nisam pročitao ali akceptiramo to naravno. Ima li tko od zastupnika i zastupnica primjedbu na uvrštavanje ove točke u dnevni red 3. sjednice? Čini mi se da nema. Ako nema primjedbi onda je ova točka uvrštena u dnevni red sjednice. Dakle, gospođo i gospodo zastupnici dopuna dnevnog reda je time utvrđena. Gospođo i gospode zastupnici, sada bismo počeli sa postavljenjem pitanja Vladi odnosno pojedinim članovima Vlade, sukladno odredbama Poslovnika, član 132.-139. Aktualno prijepodne kao što znate održava se na početku svake sjednice prije prijelaza na prvu točku dnevnog reda. Prvi na redu za postavljanje pitanja je zastupnik Šandor Juhas. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani premijeru, poštovani ministri, dame i gospodo. Ja ću postaviti jedno pitanje ali i upozorit ću i na jedan problem koji se provlači već niz godina i koji nama u Slavoniji i Baranji predstavlja jedan izuzetno veliki problem. Ovih dana postala je aktualna prodaja zemlje. Netko bi kupio a netko bi prodao. Ja moram da vam kažem da u Baranji nema zemlje više za prodaju. U Baranji više nema slobodne zemlje. Sva se obrađuje i sva je manje-više data u dugogodišnje koncepcije ili su dati u dugoročni zakup ili u privremeni zakup. Najviše zemlje dato je Belju ili Agrokoru jer oni su uživali prioritetni zakup jer su i ranije obrađivali tu zemlju. Tako recimo u Općini Kneževi Vinogradi od nekih 9 tisuća hektara zemlje 7 tisuća hektara je dato u određene zakupe ili koncesije a od toga je negdje oko 6300 ha dato Belju. Dato je na osnovu prioritetnog zakupa zbog toga jer je bilo obećano da će se zadržati radna mjesta i da će se nastaviti proizvodnja. Tako je dato u općini Kneževi Vinogradi rekao sam 6300 ha, u općini Belje negdje oko 2000 ha itd. Problem predstavlja cijena. Cijena je data negdje u visini od oko 350 kn po ha zemlje, međutim, tržišna cijena i cijena koju plaćaju OPG-ovi ili u privatni zakup je negdje oko 1500, 1800 kn [[Upadica: PREDSJEDNIK: Hvala lijepa.]] Jedinice lokalne samouprave na taj način gube enormne količine novca općina Kneževi Vinogradi negdje oko 4 000, općina.. …/ upadica: PREDSJEDNIK: Gospodine Juhas. Vrijeme je isteklo. Koliko sam ja shvatio pitanje zapravo niste postavili ali odgovorit će uvaženi ministar poljoprivrede. Postavio sam da li reformska Vlada planira provesti reformu cijena davanja u zakup državne zemlje.
Hvala lijepa. Odgovorit će ministar poljoprivrede Davor Romić. Izvolite.
Hvala lijepa. Predsjedniče Hrvatskog sabora, saborski zastupnice i zastupnici hvala lijepa na postavljenom pitanju. Ja bih ipak kroz malu kronologiju ukazao kako je proces tekao i što će ova reformska Vlada napraviti. Cijene zakupa i koncesije poljoprivrednog zemljišta uspostavljene su i ugovorene u razdoblju od 1994. do 2016. godine u skladu s tada aktualnim zakonskim propisima. U tom razdoblju modaliteti utvrđivanja cijene zakupa i koncesije bili su različiti. Ovdje želim samo istaknuti da u ovom cijelom razdoblju Hrvatski sabor je gotovo svake godine mijenjao Zakon o poljoprivrednom zemljištu. Prema Zakonu o poljoprivrednom zemljištu iz 2001. godine Vlada je pravnim slijednicima poljoprivrednih tvrtki u društvenom vlasništvu omogućila ostvarivanje tzv. prioritetne koncesije. Pri tome su navedene poljoprivredne tvrtke morale dokazati pravo slijednosti bivših pikova u društvenom vlasništvu. Nadalje, morale su dokazati da su bili u posjedu tog zemljišta i neprekidno ga koristile. Ugovori su sklapani po početnoj cijeni neposrednom pogodbom na rok od 10 godina, 25 godina za trajne nasade i 50 godina za maslinike. Pritom razlike u koncesiji zakupa nastale su stoga što je kod zakupa početna cijena licitirana na natječaju i mogla je biti dvostruko viša od početne dok se prioritetna koncesija dodjeljivala po početnoj cijeni. Slijedom toga nastale su i razlike u cijeni zakupa odnosno koncesije ovisno o razdoblju kada se ugovor sklapao. Jasno je da to potiče pitanja neravnopravnosti. Ujednačavanje cijene zakupa i koncesija moguće je ukoliko su ugovorima osigurane mogućnosti da se promijeni cijena zakupa i koncesije. Međutim, to je sada pravno pitanje. Može li biti jednostrane promjene ugovorne cijene zakupa i koncesije ili se ujednačavanje može provoditi samo kada ti ugovori isteknu? Samo pitanje revalorizacije cijene zakupa i koncesije moguće je prema zakonskim odredbama od 2008. godine i to je cilj očuvanja vrijednosti novca kroz određeni vremenski period u slučaju nastupanja inflacije, deflacije i slično a ne izjednačavanjem ugovorenih iznosa zakupnine po svim oblicima raspolaganja državnim poljoprivrednim zemljištem koji su postignuti po određenim tadašnjim propisima. Kako bi se to pitanje ujednačavanje cijene zakupa i koncesije za ubuduće riješilo u novim izmjenama Zakona o poljoprivrednom zemljištu nastojat ćemo poboljšati odredbe o revalorizaciji i ujednačavanju cijena zakupa i koncesije poljoprivrednog zemljišta za buduće ugovore. To znači u svakom budućem ugovoru ova reformska Vlada namjerava uvesti klauzule koje će to regulirati. To su naše promjene koje želimo napraviti. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege ja znam da ste vi razdragani što se dugo niste vidjeli pa međusobno puno pričate ali ja vas lijepo molim da dopustimo govornicima da kažu ono što žele reći, onima koji postavljaju pitanja da se čuju pitanja, onima koji odgovaraju da svi čuju njihove odgovore. Uvaženi zastupnik Šandor Juhas, izvolite.
Pa nisam zadovoljan s odgovorom jer pola nisam ni čuo pa bih zato molio ove kolege da malo utišaju. Nisam zadovoljan jer još uvijek ne znam kako će se nadoknaditi Općini Bilje negdje oko 3 do 4 milijuna kuna godišnje. Nisam zadovoljan jer ne znam kako će se nadoknaditi Općini Kneževi Vinogradi oko 4 milijuna kuna. Nisam zadovoljan jer ne znam kako će se nadoknaditi Općini Draž negdje oko milijun kuna godišnje, itd. da ne nabrajam sve ostale općine u Baranji. To su ogromni novci što se tiče njihovih proračuna. Lijepo je govoriti da je zemlja naše bogatstvo, lijepo je govoriti o tome da mi živimo u panonskoj nizini u jednim od najpovoljnijih dijelova za život čovjeka na svijetu, lijepo je govoriti da je zemlja naše bogatstvo međutim to nije tako. Te općine, ti ljudi koji tamo žive imaju sve manje i manje koristi od toga. Dolazi do enormne depopulacije područja. Ja ću vam samo spomenuti jedan podatak da u roku od tri godine u Belom Manastiru je broj učenika u osnovnoj školi sa 800 pao negdje tamo na nekakvih 540. Da ne govorim opet o drugim općinama gdje dolazi do spajanja razreda itd., itd. Ako pogledamo druge dijelove Republike Hrvatske koji nemaju zemlju, koji imaju nešto drugo, koji imaju nekakva druga bogatstva pa koja se onda razbacuju i onda mi koji tamo radimo od jutra do sutra gledamo kako u Općini Vir dobivaju po 10 tisuća kuna, da se dijele stipendije za učenike i za studente koji studiraju ne znam ja u Zagrebu, Splitu itd. Da postoji jedan određeni društveni standard. Gledamo kako se u nekim područjima osigurava besplatan vrtić, da se osiguravaju besplatne škole itd. I onda možemo samo sjesti i plakati. To mi ništa nemamo tamo i zbog toga je potrebno izvršiti reformu zakupa zemlje da ona dostigne jednu realnu cijenu koja je na tržištu i koju plaćaju ostali.
Hvala lijepa. Sljedeće pitanje postavit će uvaženi zastupnik Veljko Kajtazi i ono je usmjereno premijeru gospodinu Tihomiru Oreškoviću. Izvolite kolega Kajtazi.
Zahvaljujem se. Moje pitanje je predsjedniku Vlade gospodinu Oreškoviću. Nacionalna zaklada za potporu učeničkom i studentskom standardu svake godine raspisuje natječaj za dodjelu stipendija. Prošle godine natječaj za dodjelu 438 stipendija je raspisano u veljači. Stipendije se dodjeljuju u 6 kategorija. Jedna od kategorija je namijenjena isključivo pripadnicima romske nacionalne manjine kojima obrazovanje ovisi o tim sredstvima i više nego drugim kategorijama studenata s obzirom na posebno loš položaj u kojem se u pravilu nalaze. Isti natječaj za ovu akademsku godinu još uvijek nije raspisan. Od nadležnog Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta sam već pokušavao dobiti odgovor, bezuspješno. Isto tako bezuspješno baš kao i romski studenti pokušavaju kontaktirati Nacionalnu zakladu za potporu učeničkom i studentskom standardu. Kako nisam uspio doći do odgovora, poštovani predsjedniče Vlade, pitanje koje postavljam je. Zašto do danas nije došlo do raspisivanja ovogodišnjeg natječaja za dodjelu stipendija studentima pripadnicima Romske nacionalne manjine i na koji način će situacija biti razriješena. Ističem da pripadnici Romske nacionalne manjine odustaju od nastavka školovanja jer ne mogu pokrivati troškove studiranja bez ove stipendije. A vrlo je dobro poznato da smo već na sredini akademske godine a natječaj još uvijek nije raspisan. Imajući u vidu navedeno, pitam se, hoće li pripadnici Romske nacionalne manjine sljedeće akademske godine možda ostvariti pravo na dvije iste stipendije ili će Vlada utjecati da se ovo pitanje hitno riješi. Hvala.
Odgovoriti će uvaženi predsjednik Vlade, Tihomir Orešković. Izvolite.
Predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi zastupnici. Hvala na pitanju, znam da smo imali priliku nekoliko puta se naći u Vladi i znam da to za vas općenito kada je riječ o obrazovanju za Rome jedan ključni, ja bih rekao … [[Govornik se ne razumije.]] i to poštujem. Tako da znam da sam se sa ministrom Šustarom, često smo razgovarali što točno mi nudimo i na koji način možemo čak i povećati to šta mi nudimo, ne samo Romima nego svim manjinama. Ovo specifično pitanje, znam da smo često o tome razgovarali, ne samo sa ministrom Šustarom, nego i sa ministrom financija na par pitanja. … [[Govornik se ne razumije.]] sredstva u proračun. I to … [[Govornik se ne razumije.]] imamo. A specifično, i sada možda neću datume točno možda pogoditi ali kada je riječ o ovom specifičnom slučaju, ja znam da prošle godine … [[Govornik se ne razumije.]] zaklade koji je bio ugovoren da će podijeliti te stipendije dao ostavku, mislim tu negdje sada ili 7. ili 8. mjesec, ne znam točno ali pozicija je bila otvorena i nažalost, bivša Vlada nije tu poziciju koju je … [[Govornik se ne razumije.]] promijenila i nisu naši novoga … [[Govornik se ne razumije.]] Tako da u principu ništa se nije događalo. Nažalost. I sada je situacija ovakva kakva je. Studenti nažalost nisu dobili te stipendije, ne samo Romi nego broj koji ste spomenuli. Tako da od ove Vlade možete očekivati i to smo ovih dana i o tome malo komentirali da ćemo što prije pokrenuti proceduru. I ako nije sada … [[Govornik se ne razumije.]] koji će sada tu proceduru pokrenuti onda ćemo kroz ministarstvo naći prvo sredstava … [[Govornik se ne razumije.]] proračun. Ali da ćemo pokrenuti novi natječaj tako da što prije možemo te stipendije podijeliti. Ne samo stipendije i onda što prije opet isplatiti te stipendije. Tako, ova Vlada će brzo reagirati. Ukoliko evo, to ću vam pružiti. Ako nemate rješenje za mjesec dana slobodno možete mene direktno kontaktirati. Hvala lijepo.
Hvala. Uvaženi zastupnik Veljko Kajtazi.
Moram vam reći da nisam zadovoljan s vašim odgovorom jer vaš odgovor ne daje jasnu informaciju kada će studenti i pripadnici Romske nacionalne manjine dobiti stipendiju koji su, i nužnu potrebu za nastavljanje školovanja, te koji se posebno ističu u izvještajima o provedbi Ustavnog zakona o pravima nacionalne manjine. Takvi izvještaji ne pokazuju da studenti i pripadnici Romske nacionalne manjine ustvari sami financiraju svoje školovanje. A sa velikim zakašnjenjem dobiju stipendije koje im pripadaju. Vaš odgovor u tom smislu ne odgovara na ključni dio pitanja a to je kada će studenti i pripadnici Romske nacionalne manjine kao i sve druge kategorije studenta obuhvaćeni ovi natječaji moći nesmetano nastaviti svoje školovanje. Hvala.
Sljedeće pitanje postaviti će uvaženi zastupnik Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Moje pitanje je za prvog potpredsjednika Vlade gospodina Tomislava Karamarka. Uvaženi potpredsjedniče Vlade, volite svoju Vladu nazivati reformskom, ali od tih reformi nismo vidjeli ni R. Osim najava rezova i doline suza koju doduše ispunjavate i to upravo tamo gdje su građani socijalno najosjetljiviji. A kada već govorimo o socijalnoj osjetljivosti, upravo ste vi osobno u predizbornoj kampanji kao najzvučnije obećanje gurali obećanje o potpori o tisuću eura za svako novorođeno dijete. Evo ovako je to izgledalo da vas podsjetim. Dakle tisuću eura za svako novorođeno dijete. Sredina je travnja, proračun je donesen. Potpora i dalje nema. I gdje smo se doveli? Jedna mjera koja je trebala riješiti sve demografske probleme Hrvatske je postala opća sprdnja. Evo vidite kako to izgleda, pogledajte. Internet je pun ovoga, ovakvih stvari. Zato bih vas molio da mi odgovorite, jasno i nedvosmisleno, radi li se obmani birača kada govorimo o ovoj potpori ili jednostavno niste u stanju osmisliti model na kojem bi isplaćivali ove naknade? Hvala.
Hvala. Izvolite, odgovoriti će ... [[Govornik se ne razumije.]] Vlade.
Hvala lijepo na ovom pitanju. Pa šta reći, gledajte Vlada je tu dva mjeseca i nešto. Vi ste imali 4 godine pa doista ništa niste napravili na ovom planu, dakle socijalna osjetljivost nula. Obećali smo tisuću eura po novorođenom djetetu, da, to je istina. Osigurali smo i 100 milijuna kuna sredstva za to. Prema tome od 1.9. će to vjerojatno krenuti, moramo donijeti adekvatniji zakon. Prema tome, doista Vlada je socijalno osjetljiva. I vjerujte, reformska Vlada jest, da, ali na taj način da tu reformu osjete oni koji su zaslužili a ne oni koji su potrebiti i siromašni. Hvala lijepa.
Uvaženi zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče Vlade, znate kako stari Latini kažu? Obećanje ludom radovanje. Navodno su novci osigurani ali potpora još nema. A, pa evo postavite stvari ovako. Ukoliko zaista želite provesti tu mjeru i ukoliko zaista želite jedno ozbiljno i sustavno rješenje, ja vam predlažem da pogledate zakonski prijedlog o roditeljskim naknadama koje je SDP poslao u proceduru još prije 2 mjeseca, da ga stavite na raspravu, da ga usvojite i da sukladno tome isplatite naknade kada već niste u stanju sami osmisliti model. Hvala.
Sljedeće pitanje postaviti će uvaženi zastupnik Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče Hrvatske Vlade, potpredsjednici i gospodo ministri, kolegice i kolege sve vas skupa pozdravljam. Moje pitanje će biti upućeno odnosno upućujem profesoru doktoru Davoru Romiću, ministru poljoprivrede. Naime, svjedoci smo niz aktivnosti koje je ministar poljoprivrede u zadnje vrijeme proveo, kontakte koje je odradio sa udrugama i dionicima u poljoprivrednoj proizvodnji RH a svjedoci smo i stanja u poljoprivredi pa postavljam pitanje ministru poljoprivrede koje mjere i aktivnosti kani on kao ministar i Vlada RH u narednom periodu povesti kako bi doveli hrvatsku poljoprivredu u konkurentni položaj prije svega obiteljska poljoprivredna gospodarstva i sve druge dionike u poljoprivrednoj proizvodnji. Naime, kroz razgovore koje smo imali sa predstavnicima udruga u proizvodnji mlijeka u mljekarskom sektoru svjedoci smo da u ovom trenutku ovi gube po litri proizvedenog mlijeka preko kunu i da je takvo stanje nedopustivo i da sve veći broj OPG-a zatvara proizvodnju, gasi farme. Slična problematika je i u proizvodnji mesa, u svinjogojskoj proizvodnji, u govedarskoj proizvodnji gdje smo svjedoci nepoštene trgovačke prakse da uvozni lobiji na hrvatske police stavljaju meso upitne kvalitete a o cijeni da i ne govorim a želja nam je zaštititi hrvatske potrošače da znaju što jedu, znači i kvalitetnije označavanje i sve što drugo uz to slijedi. Naravno problematika je i kroz direktne potpore, poljoprivredi zahvaljujemo na potporama, izravnim plaćanjima koje su u ovom trenutku u fazi isplate, međutim smatramo da je to u ovom trenutku još uvijek nedovoljno i da pod hitno se moraju i druge mjere i aktivnosti poduzeti pa iz tog razloga postavljam pitanje ministru što je Vlada i ministarstvo u narednom periodu predvidjelo za spas hrvatske poljoprivredne proizvodnje, potpore OPG-ima a i zaštitu hrvatskih potrošača. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će ministar poljoprivrede, uvaženi Davor Romić. Izvolite.
Hvala lijepa. Potpredsjedniče Vlade, saborske zastupnice i zastupnici, hvala na pitanju. Što se tiče stanja u hrvatskoj poljoprivredi mi smo u potpunosti svjesni da su dva najosjetljivija sektora proizvodnja odnosno mliječni sektor i svinjogojstvo. Isto tako znamo dobro da je veliki problem sa voćem i povrćem. Isto tako znamo da su to problemi koji su nastali kao rezultat globalnih promjena i stanja na Europskom odnosno svjetskom tržištu. Prije svega bih istakao da su to posljedice ruskog embarga i nekih drugih događanja koji se događaju na području cijele EU. No međutim, mi to moramo gledati u kontekstu onoga što mi trebamo napraviti u našem segmentu i stoga ova reformska Vlada će raditi nekoliko reformi. Prva i osnovna reforma koju moramo napraviti je reforma zemljišne politike. Moram istaći da u Hrvatskoj danas imamo više od 650 tisuća zapuštenog poljoprivrednog zemljišta. Iskorištavanje prirodnih resursa a prirodna resursa su, jedno od najvažnijih prirodnih resursa je zemljište, moramo ga kroz politiku zemljišne reforme promijeniti i iskoristiti na način da on bude učinkovit i da poljoprivredna proizvodnja odnosno poljoprivredni proizvođači imaju to isto zemljište na raspolaganju. Drugo što ćemo raditi i napraviti je smanjenje fiskalnih i parafiskalnih opterećenja na čemu intenzivno radimo. Ako govorimo da naše poljoprivredne proizvođače trebamo dovesti na istu razinu inputa kao što su i kolege u EU onda moramo napraviti niz iskoraka kako bi to bilo osigurano. To znači omogućavanje investiranja u proizvodnju po značajno nižim kamatnim stopama, na čemu isto tako intenzivno radimo. Donošenje zakonskog okvira dobre trgovačke prakse svih sudionika na tržište smatramo jedan od velikih problema i velikih mjera koje trebamo napraviti kako bi one koji su u ovom trenutku najugroženiji a najugroženiji su ovi poljoprivredni proizvođači koji smo danas rekli. Njima bih htio još isto tako poručiti da je neophodno njihovo udruživanje, njihovo povezivanje kako bi u tom lancu trgovine bili jači i imali bolju poziciju. Uspostaviti organiziranje i razvoj proizvođačkih organizacija, to je jedan od vidova jer te iste proizvođačke organizacije možemo sufinancirati iz zajedničkog programa ruralnog razvoja koji nam stoji na raspolaganju. Izmjena programa ruralnog razvoja postavlja značajne, kvalitetnijih i transparentnijih kriterija u odnosu na provedene natječaje. Mi danas imamo velikih problema sa provedbenim natječajima iz razloga što Europska Komisija jako gleda jer je to novac svih europskih građana i ona provodi procedure i mjere kako bi utvrdila točno stanje i zašto je došlo do zastoja. I na kraju marketing i promocija domaćih proizvoda. Vi danas evo imali ste priliku kod ulaska u Hrvatski sabor vidjeti na koji način ćemo poticati i one koji bi trebali se naći u trgovačkim odnosno na turističkoj ponudi u RH. Mi danas promoviramo, radimo marketinški da se oni budu prepoznati i to su one reforme koje ova Vlada u ovom trenutku radi. Ja još jednom podcrtavam, vrlo osjetljivi sektor mlijeka i mliječnih proizvoda, ja bih rekao da će oni u svojoj ovoj ovogodišnjoj omotnici osjetiti da smo ipak vodili računa o njima. Hvala lijepa.
Hvala. Uvaženi zastupnik Davor Vlaović. Izvolite.
Zahvaljujem ministru na odgovoru. Naravno da pozdravljam najavu zemljišne reforme. Evo i uvaženi gospodin Juhas je naglasio koliko je problem i koliko je hrvatskih poljoprivredni proizvođač da sam upravlja tim najznačajnijim hrvatskim resursom, poljoprivrednim zemljištem i naravno da kroz tu reformu treba pod hitno ubrzati procedure i omogućiti OPG-ima da mogu okrupniti svoju proizvodnju kako bi bili konkurentni. Pozdravljam i najavljene izmjene programa mjera ruralnog razvoja odnosno približavanje kroz pravilnike i kroz natječajnu dokumentaciju OPG-ima koje će omogućiti ravnomjerni ruralni razvoj a ne da velike tvrtke kompanije povuku ovaj novac koji je namijenjen za mjere ruralnog razvoja a predlažem također da se razmisli i o mogućnosti pomoći obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima koji su kroz operativne programe podigli svoju i razvili svoju farmersku proizvodnju bilo da je riječ o svinjogojstvu i govedarstvu koji su u nemogućnosti vraćanja kredita na koji način im pomoći pogotovo što je među 325 tisuća blokiranih u Republici Hrvatskoj veliki broj obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava. Nužno treba na tu temu sjesti i razgovarati i pronaći načina i kroz izmjenu Ovršnog zakona i kroz druge mjere kako bi se tim proizvođačima pomoglo da ponovno pokrenu svoju proizvodnju i da Hrvatska ima dostatnu proizvodnju hrane za vlastite potrebe. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeće pitanje uputit će uvaženi zastupnik Branimir Glavaš, izvolite.
Gospodine premijeru jedno nepripremljeno ili unaprijed nedogovoreno pitanje sa vama. Sektor mlijeka u Hrvatskoj proživljava svoje najteže trenutke i prijeti mu totalni kolaps s nesagledivim posljedicama za domaće proizvođače, potrošače ali i čitavo hrvatsko gospodarstvo. Svakog dana propadaju obiteljska poljoprivredna gospodarstva, mali i srednji isporučitelji a u zadnje vrijeme i velike farme muznih krava. Prateći podatke o isporučenoj količini mlijeka od 2006. do 2015. godine vidljivo je da usprkos krizi u sektoru skoro sve članice EU osim Hrvatske koja je u minusu 21% i Slovačke koja je u minusu 10% imaju rast u proizvodnji mlijeka, Austrija primjerice plus 16%, Njemačka plus 19% i Poljska plus 23%. Uz pomoć svojih vlada članice EU zadržale su stopu samodostatnosti tako da Njemačka ima 133%, Francuska 137%, Češka 136% pa čak i naši susjedi Slovenci 117% i Mađarska 101%. Te zemlje su povećale izvoz mlijeka i mliječnih proizvoda na druga tržišta. Njemačka na 57% vlastite proizvodnje, Austrija 64% i Slovenija 63%. I dok se u Europi aktivnim mjerama bore sa krizom i pomažu svoje proizvođače u Hrvatskoj u tom razdoblju propalo je 28 197 isporučitelja mlijeka, stopa samodostatnosti spustila se na 59%, proizvodnja je pala na 513 430 tona a uvoz porastao na 429 752 tone. Zbog svega navedenog i zbog sve teže situacije u kojoj se nalazi mljekarski sektor u Republici Hrvatskoj zanima me da li ste otkrili stvarne razloge krize mljekarskog sektora te koje ste mjere pripremili i poduzeli za spas proizvođača mlijeka. Pri tome ne mislim na sredstva za ublažavanje krize u mljekarskom sektoru koje su odobrene na razini EU a koja su se trebala isplatiti još prije punih 6 mjeseci. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi predsjednik Vlade Tihomir Orešković, izvolite.
Hvala na pitanju. Znate da ovih dana sam bio u Slavoniji i imao sam priliku se naći sa OPG … [[Govorniku isključen mikrofon, ne razumije se.]] pitanje oko opet možda za ove koji nisu čuli. Ovih dana sam bio u Slavoniji tako da sam se malo upoznao sa situacijom specifičnom oko mlijeka i OPG-ima koji se bave sa mlijekom. Ali mogu reći da evo iz EU ćemo isto povući sredstva, tu ćemo već u ovom kvartalu kad gledamo prema prošloj godini Hrvatska je u ovom prvom kvartalu povukla 100% više nego prošle godine u isto vrijeme kad je riječ o OPG-u. Kroz investicije, iskorišteni su EU fondovi i druga sredstva. Ja sam uvjeren da ćemo i pomoći ne samo ovima koji se bave sa mlijekom nego i ove druge OPG-e. Znate da smo ne samo kroz iskorištene EU fondove nego da evo sad ćemo otvoriti isto ovaj novi fond za 500 milijuna eura tako da možemo pomoći ove male i srednje poduzetnike da mogu i otvarati nove OPG-e ali i da mogu se proširiti. Jer mislim da svima nama je jasno ne možemo konkurirati a ne možemo se proširiti, trebamo imati dovoljnu jednu masu i na tome radimo ovih dana. Bio sam opet u Slavoniji, evo danas je bio jedan sjajan primjer koji se bave s medom gdje su se udružili. Ja sam otvoreno pitao i rekao bravo, na koji način ste i ima tu neke pozitivne sinergije. Rekli su da je točno, da ima. Tako da ja se nadam da ćemo zajedno raditi na koji god način možemo i pružiti nove modele tako da možemo konkurirati. Od ove Vlade ćemo evo dati sve da možemo ta sredstva pružiti ili kroz ovaj fond od 500 milijuna eura iz EU i od nas da možemo što lakše pomoći ove OPG-e da mogu doći u te fondove i da olakšamo taj cijeli proces. Nama je svima jasno da trebamo konkurirati i ako nećemo sada kroz tehnologiju i druge nekakve sustave bit će teže, ali s naše strane ćemo dati sve da možemo to opet ubrzati i pomoći u konkurentnosti. Hvala.
Hvala. Uvaženi zastupnik Branimir Glavaš, izvolite.
Premijeru nisam zadovoljan vašim odgovorom. Njime ste potvrdili da o tako velikom problemu hrvatskog gospodarstva apsolutno ništa ne znate. Kao hrvatski premijer morali bi znati da su stvarni uzroci krize u Hrvatskoj prije svega niske otkupne cijene mlijeka, loši pravilnici koji definiraju kvalitetu mlijeka na štetu proizvođača, izostanak mjera zaštite tržišta i nepostojanje sustava nadzora kvalitete i zdravstvene ispravnosti prehrambenih proizvoda. A nadasve pogodovanje uvozničkim lobijima i trgovačkim centrima. Pitam vas i tražim konkretan odgovor kako se smjelo dozvoliti da samo u RH padaju cijene mlijeka u trgovačkim centrima ispod 2,89 kuna s PDV-om dok se u Austriji prodajna cijena mlijeka od 5,71 do 6,79 kuna. U Francuskoj od 6,17 do 8,30 kuna, u Sloveniji čak 4,95 do 5,56 kuna u odnosu na Hrvatsku. Zar to nije direktno pogodovanje uvozničkom lobiju? Pitam vas i tražim konkretan odgovor tko u Hrvatskoj dozvoljava da se kroz politiku cijena uništava domaći proizvod direktno nanoseći štetu hrvatskim regijama u kojima je proizvodnja mlijeka vodeći sektor u poljoprivredi a koji samo u našoj županiji Osječko-baranjskoj iznosi 25% od ukupne proizvodnje RH. Na tim prostorima se kroz povijest ginulo za svaku brazdu, livadu i njivu i zar mislite da je narod glup i da ne razumije što se događa u sektoru poljoprivrede? Zar mislite da će s nastavkom ovakve politike i nebrige prema Slavoniji brže pronaći investitora sa Bliskog istoka? Ako se nastavi uništavanje proizvodnje mlijeka i prehrambene industrije narod će se sam organizirati i poduzeti drastične korake u zaštiti vlastite proizvodnje a koja bi trebala biti nacionalni interes svake pa i ove vaše Vlade Republike Hrvatske. Gospodine Oreškoviću, naš narod šuti i trpi nepravdu, no i vi bi morali biti svjesni da u našim ljudima ključa nezadovoljstvo pa je samo pitanje dana kada će politici koju predstavljate reći dosta. To neće biti samo borba za rješavanje problema u poljoprivredi nego za opstojnost hrvatskog naroda na tim prostorima. A u takvim trenucima poduzimaju se radikalne mjere. Premijeru čekaju vas vrlo, vrlo teški dani.
Hvala lijepa. Sljedeće pitanje postaviti će uvaženi zastupnik Leon Žulj.
Poštovani predsjedniče Sabora, predsjedniče Vlade, potpredsjednici Vlade, poštovani ministri, zastupnice i zastupnici. Moje pitanje je ministru financija. Dana 24. prosinca prošle godine stupio je na snagu Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o porezu na dohodak koji u članku 2. navodi sljedeće. Službenim putovanjem u smislu zakona i ovog Pravilnika smatra se putovanje do 30. dana neprekidno. Takva odredba predstavlja veliki problem svim našim poduzetnicima koji posluju sa inozemnim tvrtkama jer u većini slučajeva nije moguće utjecati na duljinu trajanja službenog puta iz razloga zahtjeva kupaca, koordinacije s poslovnim partnerima i obujma posla. Kod službenog putovanja u daleke zemlje poput Brazila, Kine ili SAD-a cijena avionske karte predstavlja značajnu stavku tako da nije rješenje vraćati radnike svakih 30 dana te ih opet pustiti na službeni put. Nakon 30 dana boravka na službenom putovanju naši poduzetnici su dužni na sve plaćene dnevnice svojim radnicima platiti dodatno i poreze i doprinose što je dodatno opterećenje na već previsoko fiskalno opterećene poduzetnike. Takve odredbe i tumačenja stavljaju naše poduzetnike u neravnopravan i nekonkurentan položaj prema poduzetnicima iz ostalih država članica EU poput Poljske ili Njemačke. Trajanje službenog putovanja u Njemačkoj smatra se putovanje do 90 dana neprekidno. Kada bi isto vrijedilo i za naše poduzetnike smatramo da bi bilo puno pravednije i da bi naše poduzetnike stavilo u ravnopravan položaj sa svim ostalim poduzetnicima iz država članica EU. Jednako tako upitan je i efekt za državni proračun a s druge strane ozbiljan je teret poduzetnicima koji obavljaju usluge za poslovne partnere na svjetskom tržištu. Smatramo da bi bilo potrebno izvršiti dodatne analize pa tek onda predložiti rješenja koja su ne samo opteretila nego i zbunila poduzetnike pa i djelatnike koji su upućivani u rad u inozemstvu [[Upadica: Hvala.]] U većini slučajeva, još jedna rečenica [[Upadica: Vrijeme je.]] U većini slučajeva radi se o specijaliziranim radnicima na montaži opreme i tehnologije koja je proizvedena u Hrvatskoj između partnera iz EU. Tražimo da se prijašnje rješenje gdje je dužina trajanja … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Hvala lijepa. Odgovoriti će uvaženi ministar Zdravko Marić.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodo potpredsjednici, dame i gospodo zastupnici. Dakle hvala lijepo na pitanju. Činjenica je ovo što ste i naveli u samom pitanju da je izmjenama i dopunama Pravilnika o porezu na dohodak napravljena jedna određena uskladba u definiciji službenog putovanja sa Zakonom o porezu na dohodak prema kojemu je definirano da je službeno putovanje službeno putovanje od neprekidno 30 dana što je također u skladu sa Zakonom o radu i Zakonom o doprinosima. Međutim, u isto vrijeme činjenica je da prije tih izmjena i dopuna Pravilnika obzirom da nije decidirano navedeno koji je to ograničeni rok trajanja službenog putovanja da su poslodavci koristili za navedene primjere u inozemstvu praktički neoporezivi iznos dnevnica koji od zemlje do zemlje se razlikuju od 30 do 80 eura naravno kako je i definirano. Dok u isto vrijeme mi imamo ograničen, odnosno limitiran iznos tzv. terenskog dodatka u inozemstvu na 250 kuna, to je drugi instrument u toj problematici. Taj terenski dodatak, odnosno njegov neoporezivi dio kao i neoporezivi dio za službena putovanja u zemlji, u Hrvatskoj, u tuzemstvu je usklađen i iznosi 170 kuna. S time u svezi a nastavljam ne samo na vaše pitanje, nego na određene prijedloge i komentare koje smo dobili od pojedinih poslodavaca vi ste naveli tri zemlje. Ja sam konkretno dobio jedan upit i primjer za slučaj Japana gdje je to poslodavcima zaista određeni problem. Međutim, u isto vrijeme radi se o vrlo, da tako kažem, izdvojenim i pojedinačnim pitanjima, a u isto vrijeme i sa proklamiranim stavom Vlade RH da ćemo naravno učiniti iskorake kako u poreznom, tako i nekim drugim sustavima kako bismo olakšali poslovanje i općenito način rada u Hrvatskoj a i naših poslodavaca u inozemstvu. Smatramo da je potrebno u tom pravilniku napraviti određene uskladbe između terenskog dodatka u inozemstvu i službenog putovanja na način da bi se taj terenski dodatak praktički uskladio u iznosima kao što je propisano vezano za dnevnice u inozemstvu. Na taj način bi praktički mi u potpunosti otklonili i u najvećoj mjeri praktički ovu problematiku koju ste vi spomenuli u pitanju. U svakom slučaju, Ministarstvo financija i porezna uprava će o ovoj problematici voditi računa i vrlo brzo donijeti rješenje. Hvala lijepo.
Hvala. Uvaženi zastupnik Leon Žulj. Izvolite.
Zahvaljujem se ministru na odgovoru. Smatram da svi pozdravljamo svako porezno rasterećenje naših poduzetnika.
Sljedeće pitanje biti će ono uvaženog zastupnika Damira Tomića. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Svoje pitanje upućujem prvom potpredsjedniku Vlade gospodinu Tomislavu Karamarku. Poštovani potpredsjedniče, često volite istaknuti kako bivša Vlada nije bila socijalno osjetljiva, to ste maloprije kolegi Hajdukoviću rekli u jednom vašem odgovoru. Poznato je da vama istina nije baš najdraže oružje nego obmanjivanje javnosti. I podsjetio bih vas da je samo jedna od mjera koje je prošla Vlada donijela bio Zakon o konverziji kredita u švicarskim francima. Tim zakonom smo mi jasno rekli što mi mislimo o izrabljivanju hrvatskih građana od strane stranih banaka. Pitam vas kako će hrvatska Vlada reagirati na najavljene tužbe tih stranih banaka protiv države i hoćete li zaštiti hrvatske građane ili strane banke? Hvala lijepo.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi prvi potpredsjednik Vlade.
Hvala lijepo na tom pitanju. Švicarski franak, pa draga gospodo vi ste to tako riješili da ste sve građane opteretili sa milijardu eura duga. Građani će to otplaćivati. To sve skupa neće past na leđa bankama, to smo davno shvatili. Dakle to je bila vaša populistička mjera, jel? Prema tome, mi razgovaramo sa ljudima koji su ugroženi u slučaju franak, razgovaramo i sigurno ćemo naći rješenja, ali zapamtite opteretili ste državu, tj. poreznike, obveznike poreza za milijardu eura. Vi biste trebali dati odgovor na ovo pitanje.
Odgovor, uvaženi zastupnik Damir Tomić. Izvolite.
Evo, rado ću vas podsjetiti gospodine Karamarko, da je vaša stranka isto glasala za ovaj zakon i da je ovaj zakon prošao u Hrvatskom saboru jednoglasno, tako da ovo vaše, ova vaša primjedba doista ne stoji. Isto tako sve mjere koje se donose za spas određenih skupina pogađaju nas sve, pa i ova vaša mjera od tisuću eura ćemo platiti svi za svako novorođeno dijete, i što sad. Sad bi trebali to napast. Podsjetit ću vas samo da je 50 tisuća obitelji koje su došle u dužničko ropstvo zahvaljujući tome što niste reagirali kada ste bili na vlasti u onom periodu prije nas. Mi smo to spasili i vi sada populistički govorite da je to udar na džepove građana. Ja se nadam da ćete podržati interpelaciju o radu Vladu koji je SDP podnio jučer i da nećete prvi put pokazati da ste na strani hrvatskih građana a ne onih koji vas plaćaju. Hvala lijepa.
Sljedeće pitanje postavit će uvažena zastupnica Marija Budimir. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani premijeru, poštovani članovi Vlade, kolegice i kolege. Svoje pitanje upućujem predsjedniku Vlade RH gosp. Tihomiru Oreškoviću. Prigodom posjeta Vukovarsko-srijemskoj županiji čuli ste brojne probleme, od goruće nezaposlenosti, odlazaka mladih, problema poljoprivrednika, poduzetnika. Međutim potencijala ima. No koliko i na koji način Vlada može pomoći? Može li uopće? Hoće li se nešto u odnosu prema navedenim problemima moći premostiti? Koliko je ostvariva inicijativa župana Bože Galića, o osnivanju tzv. Vladinog savjeta za razvoj Slavoniji koja je u odnosu na mnoge krajeve Hrvatske možda nije dobila pravu prigodu i potporu s razine Vlade proteklih godina. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi predsjednik Vlade. Izvolite.
Uvažena, hvala na pitanju. Najprije bih rekao da inicijativu od župana Galića mislim da je odlična i da će imati našu podršku. Sam sam vidio situaciju, vidio sam i dobro a i lošu stranu dok sam bil u županiji. Od ove Vlade možete očekivati i već ste čuli i danas nekakve pozitivne rezultate ali najprije svima nam je jasno. Ja sam uvjeren, situacija je teška ali potencijala ima u poljoprivredi, u gospodarstvu, i kroz investicije. Mi trebamo što više investicija povući. Jasno mi je bilo i glasno sam čuo koliko je komplicirano doći do Europskih fondova i na koji način ih možemo povući. Tu trebamo raditi na tome, onda možemo tako cijeli proces simplificirati ali mogu opet kad je riječ o mladima koji odlaze i znamo da nekih 50 tisuća su otišli iz ove naše zemlje da to trebamo zaustaviti i da se nadam da ću se početi mladi i vraćati. Tu bi volio iskoristiti evo dvije prilike na koji način ćemo tu pomoći. Ja sam već i spomenuo taj startap koncep i ja mislim na koji način možemo kroz evaluaciju početi pokrenuti. Svi znamo da ako di god idemo u svijetu znamo kako taj jedan apple dućan izgleda i ja bih volio da imamo u Osijeku, u Rijeci, u Zagrebu, u Splitu jedan start ap centar i mladi mogu doći gdje imaju nekakvu informaciju na koji način mogu pokrenuti tu novu inicijativu, kak mogu napraviti jedan kvalitetan biznis plan, kak mogu doći do kredita i evo tu ću se vratiti na pitanje oko kredita. Drugo je kad gledamo je taj … font koji sam spomenuo tih 500 milijuna eura. Tu ćemo opet povući nekih 200 milijuna od Europskih fondova, 0 kamata, tu ćemo povezati sa HABOR i sa komercijalnim bankama tako da možemo nuditi tih 500 milijuna nekakvih 3% kamate šta mislimo da možemo tu konkurirati i mladi i drugi mogu pokrenuti. Dva primjera, evo imao sam priliku se upoznati, tvrtka se zove Trico i to je jedan veoma mogu reć uspješna obiteljska firma i to je možda nekakav prosjek. To su te naše srednje male poduzetnike koji su počeli u podrumu i to je tekstilna industrija, čovjek je sa svojom obitelji pokrenuo i danas ima 250 zaposlenih. Tražio milijun eura da može podići kredit, da može povećati taj kapacitet, da može zaposliti još 50 ljudi i znamo kakvo je teško stanje u županiji, hvala, evo ministar obrane je bio tamo s nama. Vrlo brzo smo pokrenuli, čovjek danas ima te milijune dobre kamate i dobio i sad će moći povećati kapacitete i čak i tu u firmi s kim on radi su globalne svjetske firme, dobre marke i to je opet dobar jedan brand za nas. To je jedna strana aspekta. Na drugu stranu što sam vidio su bile jedne firme koje se zove Nexus firma i Molti Norm i to je firma koja se bavi …. Dakle vidimo da opet se može tu konkurirati i firme koje može zaposliti i koje su ovih dana uložili 33 milijuna kuna di će se proširiti i to je opet jedna sjajna priča za Hrvatsku. Tako, znamo da je teško ali opet vidimo da imamo tu mogućnosti i da možemo se kroz pomoć ove inicijative a najviše inicijative dođu od ovih naših građana a mi tu trebamo i pomoći i mislim da smo pokazali jedan vrlo kratki rok da smo spremni poduzeti svaku mjeru da možemo evo povećati broj zaposlenih i opet investicija. Hvala.
Uvažena zastupnica Marija Budimir. Kolege, ja vas molim, ja pretpostavljam da vas zanimaju odgovori kad ih već postavljate, pitanja pa onda budimo toliko parlamentarni da saslušamo odgovore. Izvolite kolegice Budimir.
Zahvaljujem na odgovoru. Zadovoljna sam odgovorom i očekujem rezultate rada vašeg tima kako bi se spriječio egzodus stanovništva poglavito iz 5 slavonskih županija. Za primjer, u Vukovarsko-srijemskoj županiji u ovoj školskoj godini upisano je 1000 učenika manje u odnosu na prošlu školsku godinu. Slavonija ima velik demografski problem, Slavonija koja je nekad primala i ljudi su se doseljavali da prežive a sada odlaze. Naš problem dosada je bio odnos države prema Slavoniji. Birokratski duh pojeo je inovaciju, bivša Vlada nije stvorila preduvjete kako bi poduzetnici mogli što lakše razvijati svoje tvrtke … [[Ne razumije se.]] aktualnu problematiku kompleksne dokumentacije. Primjer vukovarske tvrtke Smiljanić čiji je vlasnik realizirao investiciju pod nazivom „Proizvodnja drvenih gajbica“ ukupne vrijednosti gotovo 13 milijuna kuna iz programa povećanja gospodarske aktivnosti i konkurentnosti mladog i srednjeg poduzetništva. Tvrtka zapošljava oko 22 djelatnika. O svom iskustvu o dobivanju sredstava iz fondova EU sam vlasnik kaže, citiram: „Da nije posut trnjem kako se narodski kaže nego da je posut razbijenim staklom.“ Na prednatječaj ovog programa aplicirao je u lipnju 2013. godine, a projekt je službeno odobren u studenom 2015. godine. To moramo spriječiti. Nije lako, ali se tome mora stati na kraj jer Slavonija propada, nestaju sela. Jednostavno jedna vrlo teška situacija. Zato nam nažalost mladi odlaze, uvjereni da je uspjeh temeljen na znanju i inovaciji moguće ostvariti samo negdje vani u inozemstvu.
Hvala lijepa. Sljedeće pitanje postavit će uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović, izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine potpredsjedniče Hrvatske vlade poštovani gospodine Karamarko na nedavni fizički napad na poznatog književnika, pisca i kolumnista u Splitu vaš ministar gospodin Hasanbegović doslovno je rekao da i taj slučaj podsjeća na važnost odgovornosti za javno izgovorenu riječ iliti narodski rečeno dobio je ono što je tražio. Time je ustvari on stao na tragu potpuno onog vašeg predizbornog obećanja kada ste obećali hrvatskim građanima kad HDZ dođe na vlast da će svi moći misliti ono što hoće u svoja 4 zida tj. kod kuće. U sličnom stilu obratila se i gospođa predsjednica Republike Hrvatske srpskoj manjini kada im je rekla da pripaze što govore jer se mogu izvrgnuti različitim napasnicima i batinašima. Jeste li svjesni ustvari koliko je opasno kada se s najviše državne razine šalju takve poruke u biti šalju se potjernice protiv svih onih slobodoumnih ljudi, protiv svih intelektualaca, književnika, pisaca, svih onih kojima je i dužnost da kritički preispitaju, kritiziraju pa ako hoćete i provociraju državnu vlast da je to jako opasno. Recite mi molim vas, odgovorite mi na pitanje jeste li svjesni da u društvu u kojem se antifašizam proglašava floskulom, šake nažalost postaju stvarnost.
Odgovorit će prvi potpredsjednik Vlade.
Hvala lijepa. Što reći? Dakle, u vašem pitanju je toliko neistina da ne znam što bih zapravo odgovorio. Što se tiče fizičkih napada apsolutno smo protiv svakog nasilja. Nadam se da će policija naći počinitelja, ako već nije. Što se tiče demokracije, demokratičnosti ovog društva, pluralizma itd. Pa tu smo bili jasni. Pa sjedimo u ovom Parlamentu s različitim razmišljanjima i mišljenjima o svemu pa i o prošlosti, o povijesti i o budućnosti možda čak. Prema tome, duboko sam svjestan da mi moramo i dalje štititi demokraciju i štititi ćemo je. I na pravo da drugi ljudi ili mi mislimo različito od vas ili vi od nas. Prema tome, izrekli ste dosta neistina i sa ovim bih završio. Hvala lijepo.
Uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Koja je to neistina koju sam ja izrekla? Ja samo tražim da se o antifašizmu ne muca. Vi ste nastupili odnosno obećavali kao veliki reformatori, ali dosada se vaša Vlada neki posebno su se istakli samo u deformaciji povijesti. Zato ja vas gospodine potpredsjedniče, sve ministre i samog premijera ali jednako tako i gospođu predsjednicu pozdravljam uz pozdrav smrt fašizmu, sloboda narodu!
Sljedeće pitanje postavit će uvaženi zastupnik Silvano Hrelja. … /Buka u dvorani./… Kolegice i kolege možda možemo dozvoliti kolegi da postavi pitanje. Možemo li dozvoliti kolegi da postavi pitanje? Izvolite kolega Hrelja.
Hvala gospodine predsjedniče. Svoje zastupničko pitanje postavit ću potpredsjedniku Vlade zaduženom za društvene djelatnosti gospodinu Boži Petrovu. Gospodine Petrov vi ste rekli da dopunsko zdravstveno osiguranje treba poskupiti za 19 kuna po polici, na što je i predsjednik Sabora rekao da nije veliki novac. U svjetlu činjenica to znači da želite za milijun i 600 tisuća građana dodatno uzeti im iz džepova 400 milijuna kuna godišnje. To znači ako želite biti i ostati pri tome da za milijun i 45 tisuća osiguranika država plaća svoju obvezu a među njima je 700 tisuća siromašnih ispod prihodovnog cenzusa znači da i sebi povećavate trošak od 250 milijuna kuna. Do kolapsa kod javnog osiguravatelja je došlo zbog toga što u zadnjih 6 godina država nije platila više od 850 milijuna kuna, ostala je dužna. Ta obaveza države je utemeljena na zakonima RH. Umjesto da država namiri svoj dug i da sustav može funkcionirati želite taj novac, taj dug, taj trošak prebaciti na građane koji su i do sada redovno plaćali svoju dopunsku policu obveznog osiguranja. Podsjećam naplativost te police od javnog osiguravatelja je 98,8%, takvu naplativost nema ni jedna firma u Hrvatskoj. Pitam vas jer ste rekli da morate to učiniti zbog solidarnosti, pitam vas, molim vas, definirajte mi što za vas znači u ovom slučaju solidarnost.
Odgovoriti će potpredsjednik Vlade uvaženi Božo Petrov. Izvolite.
Poštovani zastupniče. Meni je zaista drago što se odmah rekli što se događalo i za vrijeme bivše Vlade. Pretpostavljam da se upoznati i s time i da se za vrijeme bivše Vlade isto tako nije uplaćivalo po onome kako bi se to trebalo raditi. Po meni je bilo još i gore, nije se radilo, pa se samo zaduživalo, živjelo na kredit i bilo je lijepo. Ali u jednom trenutku doživite dno jer ne možete dalje. Dakle, meni osobno nije drago što se mora podići polica dopunskog osiguranja. Podizanje bilo kakvih troškova mi nije drago. Ali u situaciji ako želite održati ovakav sustav i solidarni koji postoji, ako želite da dalje bez obzira što su se stekli takvi dugovi, ako želite osigurati na 900 tisuća osoba i dalje dopunsko osiguranje da država može plaćati, ako želite da imamo takav medicinski sustav gdje smo mi npr. europski lider u transplantaciji i gdje naši liječnici rade čuda i bez obzira što su slabiji uvjeti onda se to nažalost treba napraviti. Ono što mogu reći, nije mi drago radi toga, smatram da će država kroz smanjenje drugih nameta na kraju učiniti da neto životni troškovi budu manji poput smanjenja parafiskalnih nameta. A osim toga onaj dio koji najviše muči građane što se tiče nameta to je HRT pristojba. Smatram da će se analizirati potreba za visinom ovakve pristojbe. Tako da će na kraju neto životni troškovi hrvatskih građana sigurno biti manji. A naša solidarnost će ostati ista i medicinski sustav jednako jak i stabilniji nego što je bio prije. Hvala.
Uvaženi zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Hvala lijepa. Samo u dijelu mogu razumjeti vaše argumente, dakle nisam zadovoljan sa odgovorom i tražim pisani odgovor na ovu temu i postaviti ću vam na kraju jedno dopunsko pitanje. I reći ću vam, znate šta je prouzročila ova vaša najava, ova vaša najava poskupljenja? Prouzročila je agresivnost privatnih osiguravatelja koji sada nude police dopunskog životnog osiguranja po 67 kuna. Ali osiguravaju samo mlade i zdrave. Starije od 65 godina neće vam osigurati nitko ili hoće uz još B policu ali po cijeni od 150 kuna. Dakle na djelu je raslojavanje javnog osiguravatelja koji počiva na postulatima međugeneracijske solidarnosti. Samo znajte da privatni osiguravatelji u javno zdravstvo vam vraćaju između 50 i 55% sredstava koje ubiru a javni osiguravatelj vam vraća 88% sredstava u javni sustav. Prema tome, ja vas molim da mi odgovorite pisano na ovo moje zastupničko pitanje u svjetlu činjenica a ne u svjetlu pretpostavki i da mi još jednom kažete što za vas znači javni interes za koga ste se zaklinjali u predizbornoj kampanji kojeg ja izuzetno cijenim. Jer ako vi osmislite ovdje javni interes i pošteno odgovorite imate moju podršku. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeće pitanje postaviti će uvaženi zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Pitanje postavljam prvom potpredsjedniku Vlade, gospodinu Karamarku. Sprema se službena komemoracija u Jasenovcu, ali na nju neće doći predstavnici žrtava. Neće doći Židovi, neće doći Srbi, neće doći hrvatski antifašisti. Neće doći jer ne žele tamo biti s vama i sa Hasanbegovićem. Neće jer su vas prozreli, jer su vas prezreli. Jer su shvatili sav cinizam i svu neiskrenost vaše osude fašizma. Predsjednica Republike zadnjih 2, 3 dana trudi se osuditi fašizam, ali ona na stadionu u Osijeku ne čuje ustaške pokliče, ne čuje ih ni premijer. To ustaško urlikanje ne čuje ni potpredsjednik Sabora Tepeš kada zajedno sa Bujancem predvodi onaj marš 6 hiljada za dom spremnih bojovnika protiv jedne 68.-godišnje … [[Govornik se ne razumije.]] dame. Gospodinu Pupovcu, vaš Milijan Brkić kaže Srbine ako se ne osjećaj sigurno ovdje a ti se gubi tamo gdje ćeš se osjećati sigurnije. A predsjednica mu dodaje, oni koji podnose prijetnje i napade to i zaslužuju jer godinama izazivaju i provociraju. Vi niste se o svemu tome oglasili niti jednom jedinom riječju. Pa vam potpredsjedniče ove tragikomične Vlade postavljam pitanje, do kada vi to svojim ponašanjem mislite tolerirati ova bolesni, primitivni povratak ustaštvo, ovu ustašofiliju i tako sramotiti Hrvatsku državu i hrvatski narod?
Hvala lijepa. Ja bih samo zamolio da pazimo kakve riječi rabimo jer priča o tragikomičnim Vladama i slične stvari nisu primjerene, nisu primjerene ovom Domu. Izvolite gospodine Karamarko, … [[Govornik se ne razumije.]]
Naravno da ne želim početi odgovor sa pričom o tragikomičnoj oporbi u ovom momentu ali kada su u pitanju totalitarizmi tu smo bili jasni. Osudili smo i nacizam i fašizam i sve derivacije ali smo osudili i komunizam. Svaki put kada netko osudi komunističke zločine na primjer vi kažete da smo protiv antifašizma, što nije istina. Mi smo i antifašisti i antinacisti i antikomunisti, Anti totalitaristi i tu je naš problem. Ja ne vidim problem tamo gdje se javlja ustaštvo, treba ga doista uništiti ali isto tako vi ne vidite oko nas svuda boljševizam, žal za Jugoslavijom. Dakle, žal za boljševizmom, žal za komunizmom. Gospođa Ingird, ja bih poštovao i poštivao vaš pozdrav da ste ga izrekli i kompletirali smrt fašizmu, smrt komunizmu su smrt svim totalitarizmima a sloboda svim narodima. Hvala vam lijepa.
Hvala. Uvaženi zastupnik Nenad Stazić.
Prvo predsjedniku Sabora, članak 33. našeg poslovnika, nije na vama da ispravljate govornika. Nemate na to pravo [[Upadica predsjednik: Kolega Stazić nije na vama da diskutirate sa predsjedavajućim.]] Jest, nazvao sam ovu Vladu tragikomičnom a vi ste 4 godine nju nazivali, našu Vladu ne narodnom i nisam primijetio da ste se pobunili, nisam primijetio [[Upadica predsjednik: Kolega Staziću, prvo, ja to nisam učinio, drugo vi sa mnom nasmijete raspravljati. Ja vam izričem opomenu.]] Jel to zbog? Vidim da vam se moj poziv na antifašizam nije svidio u toj mjeri da mi morate izricati opomenu. Gledajte potpredsjedniče vlade, britanski … povjesničar David Irving 2006.godine osuđen je u Austriji na 3 godine zatvora zbog relativiziranja holokausta. On je tada rekao a pazite to je napravio u govoru u Austriji u dva govora 1999. godine. On je rekao nije mi jasno zašto se sad mene progoni, zbog nečega što je bilo prije 17 godina. Slično kao i gospodin Hasanbegović. U tome su slični. U čemu su različiti? Različiti su u tome što se za takvo što u Austriji ide u zatvor a u Hrvatskoj se postaje ministar na prijedlog Tomislava Karamarka i njegovog HDZ-a.
Hvala vam lijepa. Sljedeće pitanje postavit će uvažena zastupnica Ružica Vukovac.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani predsjedniče Hrvatske Vlade, poštovane kolegice, kolege zastupnici, poštovane ministrice i ministri. Dakle, kako dolazim iz Slavonije, gorde ponosne Slavonije koja je nažalost toliko ponižena, toliko iskorištena unazad 10-tak godina sve s ciljem zadovoljavanja nekih interesa, nekih interesa koje ja ne razumijem. Logično moje pitanje je danas upućeno poštovanom ministru poljoprivrede gospodinu Davoru Romiću. Dakle, ministre, tržište poljoprivrednih proizvoda u najgorem je stanju u Hrvatskoj u zadnjih deset godina. Otkupne cijene primarnih proizvoda su najniže do sada. Cijene gotovih proizvoda u trgovinama su zapravo još i niže od onih otkupnih cijena. Da li nudite nekakvo konkretno rješenje kako bi pomogli ovom sektoru u izumiranju. Hvala vam lijepa.
Uvaženi ministar, izvolite poljoprivrede.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Sabora. Gospođo saborske zastupnice, saborski zastupnici, hvala vam na vašem pitanju. Hrvatska je ušla u EU i postala dio zajedničkog tržišta EU i sudionici zajedničke poljoprivredne politike. Trenutno je stanje na tržištu poljoprivrednih proizvoda u EU iznimno loše i to sam istakao već nekoliko puta. Posebno dva sektora, sektor mlijeko, sektor svinjogojstva. Rekao sam i razloge zašto se i to dogodilo, što se događa sa proizvodnjom mlijeka u EU, skidanje kvota, cijene mlijeka u EU se povećavaju. Normalno to se odnosi i samo na nekoliko država. Za sve ostale države problemi sa mlijekom su iznimno veliki. No međutim trebam istaći da mi imamo za to mjere. Mi smo dio EU i kao takvi moramo se nalaziti tamo na mjestu gdje se donose određene politike. Ja ću istaći u ovom trenutku da se politika kada je u pitanju zajednička poljoprivredna politika EU događa u Bruxellesu kao ministar aktivno ću sudjelovati na svim akcijama koje se događaju u Bruxellesu i tamo prezentirati probleme koji se događaju u Slavoniji, koji se događaju u Dalmaciji, znači bit ću aktivni sudionik tih politika. Kada je u pitanju mjere koje trebamo napraviti. Ja ću vas samo podsjetiti što se dogodilo u ovoj godini kada je u pitanju, to je osjetljivi sektor kao što je mlijeko. Ovdje sam čuo danas nekoliko govornika koji su spomenuli problem mlijeka i mliječnog sektora pa ću usporediti 2014. i 2015. godinu da vam kažem da smo za taj vrlo osjetljivi mliječni sektor u ovoj godini osigurali gotovo 100 milijuna kuna više nego u 2014. kada govorimo o proizvodnim godinama. O čemu se radi? Radi se o proizvodno vezanim potporama za mliječne krave plaćane uz iznimno osjetilnim sektorima mliječnih krava koje si je za 70 milijuna kuna više izravne mjere pomoći tom sektoru koji je bio u iznosu od 27 milijuna kuna. Poljoprivredni proizvođači ne da pasivno nego aktivno sudjeluje sa ministarstvom ne samo zbog forme nego zbog stvarnog rješavanja tih problema ja ću biti ministar svih Slavonaca, svih Hrvata i njih ću predstavljati u Bruxellesu a što se tiče još dodatnih mjera koje kratkoročne i koje spremamo, to je politika koja je vezana za nepoštenu trgovačku praksu u kojoj vi u ovom trenutku upozoravate. Zajedno sa Ministarstvom gospodarstva radimo na tom programu koji će srediti sljedivost i pozicije pojedinog sudionika na tržištu a vas molim poručite Slavoncima da će ova Vlada biti uz njih. Hvala vam.
Hvala Vam lijepa. Uvažena zastupnica Ružica Vukovac. Izvolite.
Međutim, držim da je pred vama izuzetno ozbiljan posao, velik posao kojeg nećete moći sami odraditi pa se evo stavljamo svi, nadam se i ostale kolege zastupnici, na raspolaganje jer će i njihova pomoć itekako biti dobrodošla. Činjenica je da se u ovu situaciju nismo niti sami doveli niti se u njoj slučajno našli, dakle pasivnost bivših vlada i nepoštivanje te proizvodnje je zapravo dovelo nas do situacije da smo ostali bez mladih ljudi, bez radno aktivnih ljudi, a to se nije smjelo dogoditi. Evo iskreno se nadam da kroz ove mjere ćemo zaustaviti taj egzodus, zaustaviti ćemo propadanje obiteljskih gospodarstava, vratiti život na selo a na taj način ćemo vratiti i nadu u bolju budućnost, a isto tako i pomoći izlasku iz ove gospodarske krize cijeloj državi Hrvatskoj. Hvala vam lijepa.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit će uvažena zastupnica Irena Petrijevčanin Vuksanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani premijeru. Prošli put, moje pitanje je upućeno gospodinu Oreškoviću premijeru, prošli put kad ste bili ovdje u Saboru naš klub vas je pitao što sve planirate privatizirati jer vidimo da su znatna sredstva predviđena od prodaje državne imovine. Zadnji put kad ste bili u Slavoniji rekli ste da tražite 10 000 hektara zemlje za stranog investitora čije ime niste željeli otkriti. Budući da ste vi premijer svih građana i radite u interesu građana RH, građane jako zanima za koga tražite tu zemlju. Nama je jasno, dakle pozivamo vas na transparentnost i na otvorenost u upravljanju javnim dobrima u interesu svih građana RH. Ne vidim dakle u čemu bi bio problem da odgovorite za kojeg to stranog investitora tražite zemlju i da nam zapravo kažete konkretno. Mi smo gledali nedavno izjavu ministra Romića gdje je rekao da se zemlja sljedećih pet godina ne može privatizirati, međutim vi da biste dali nekome zemlju vi nju ne morate prodati, vi je možete dati u najam stranom investitoru kad već ne dajete hrvatskim seljacima onda barem otkrijte ime stranog investitora. I zanima nas dakle što će taj investitor ako dobije tu zemlju u zakup zasijati na toj zemlji? Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi predsjednik Vlade Tihomir Orešković.
Uvažena hvala na pitanju. Ovih 10 000 je dosta pokrenulo nekakve teme, što mi je drago mogu reći. Mislim da je bitno da imamo nekakvu raspravu prvo. Ali da je samo jasno, i drugi investitori meni dolaze, ne samo meni nego i ministrima, i nekakva imena ne smijemo dati i nećemo. Jer već kad sam dao nekakvo ime, kad je procurilo jedno ime odmah investitor se povukao. Tako da trebamo svi ja se nadam razumjeti. Samo ću reći investitor je sa Bliskog istoka. I ništa drugo nego je pitao pitanje, a Hrvatska ima. To ne znači da ćemo prodati, svi znamo da nećemo prodavati našu zemlju. Ali meni je bilo vrlo jasno, meni je bilo u interesu i općem da imamo priliku. A postoji 10 000, znamo da je teško doći do 10 000. Ali možda evo, i danas sam čuo i možda je to jedan moj cilj ću ja reći, nešto što sam naučio kad sam bio u Slavoniji, nitko ne voli tu riječ zadruga. Ali dobro, idemo onda to zvati klaster ako to malo ljepše zvuči. Sva ova nekakva pitanja koja sam danas čuo nekako se vrti ovako na koji način mi možemo konkurirati? Ja mislim da je svima nama jasno teško je konkurirati kad imaš jedan hektar, dva hektara. A kad naši susjedi imaju 10, 50 tisuća hektara možda tko zna. Moje pitanje je bilo vrlo jednostavno, ja sam tražio na koji način možemo si mi prvo možda naći novi model i zato sam i išao u Slavoniju da sam mogu pitati i da vidim što su tu naše mogućnosti. Meni je cilj da možemo mi zaposliti i iskoristiti što više naših 800 tisuća hektara koje imamo i koji nisu danas nažalost iskorišteni. Tih 10 000 vidim da je pokrenulo dosta diskusije, a jedan možda moj cilj je da možemo aktivirati to zemljište. A opet možda treba na jedan drugačiji način početi razmišljati. Tako da investitori će dolaziti, ja se slažem mi nećemo sada tu, nisam ja rekao da ćemo prodati ili da ovaj investitor traži da će kupiti nego postoji investitor koji bi volio tu evo investirati. Onda bi se mogli formirati jedan klaster, to se možda i traži, to kad sam bio u Vukovaru čak sam i pitao, oni koji su bili na jednom sastanku sa mnom iz OPG-a i druge firme da li uopće imamo te mogućnosti. Nažalost, ako nemamo onda bit će teže, ali mislim da trebamo vidjeti na koji način možemo početi stvarati te klastere da možemo opet konkurirati. I to je bio moj glavni cilj. Hvala.
Hvala. Uvažena zastupnica Irena Petrijevčanin Vuksanović, izvolite.
Poštovani premijeru nisam zadovoljna odgovorom jer niste konkretno odgovorili na konkretno pitanje. I vaša tajnovitost je suspektna. Među ostalim se ponašate kao agiter nekakvih stranih mega kompanija koje zapravo, a trebali bi raditi u interesu hrvatskog društva. Znači, ono što ste radili dok niste postali premijer nastavljate i dalje. Dakle, morate biti otvoreniji, transparentniji i raditi u interesu hrvatskih građana. Morate biti svjesni ako toga niste svjesni da smo imali tako u zadnjih 20 godina bolna iskustva s privatizacijama, s netransparentnošću, s neotvorenošću i sa tajnovitošću koja nije donijela hrvatskim građanima nikakvo dobro. Ja sam se nadala da vi nećete nastaviti s tom praksom i pozivam vas zapravo da budete premijer svih građana i ne tajite informacije od javnog interesa. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit će uvaženi zastupnik Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Ja ću svoje pitanje postaviti ministru pomorstva, prometa i infrastrukture gospodinu Olegu Butkoviću. Poštovani ministre kaže sam naziv ministarstva da ste osim za pomorstvo i promet nadležni i za infrastrukturu. Veliko i važno područje za sveukupni razvoj RH, za poticanje i razvoj građevinskog sektora za otvaranje novih radnih mjesta ali i za stvaranje novih vrijednosti na korist svih u RH. Protekli mandat kukuriku Vlade u tom području infrastrukture bilježi samo neuspjeh. Puno se pričalo, obećavalo a malo prosperiralo. Jedan je projekt bio posebno najavljivan od biše Vlade a to je projekt nizinske pruge Rijeka-Zagreb-Botovo. U 4 godine silnih najava od realizacije smo imali sljedeće. Najprije najavu da će tu prugu graditi tisuće Kineza pa na kraju ništa. Onda se izmijenila trasa i na kraju provedena 2, 3 natječaja od koja dva neuspješna za dionicu Dugo Selo-Križevci. Moje pitanje vama poštovani ministre. Što se događa sa projektom na dionici Dugo Selo-Križevci i hoće li konačno u 2016. godini krenuti radovi na toj dionici? Hvala lijepo.
Odgovoriti će poštovani ministar Butković. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče, zahvaljujem na vašem pitanju. Prije nego što vam dam konkretan odgovor, napomenuti ću nekoliko stvari. Projektiranje navedene dionice Dugo Selo-Križevci započelo je negdje u 2009. godini. 2013. godine je raspisan prvi natječaj za izvođenje koji je poništen. Nakon toga je bio 2. natječaj u 2014. koji je isto tako poništen. A evo 3. puta kako kažu i 3. puta i Bog pomaže. U petak je državna komisija odbila žalbu jednog od ponuditelja te su se stekli uvjeti za potpis ugovora o izvođenju i početku radova na toj dionici o kojoj se dosta dugo govori. To je dio mediteranskog koridora. Radi se o velikom, najvećem željezničkom infrastrukturnom projektu u Hrvatskoj procijenjene vrijednosti jedne milijarde i 500 milijuna kuna koji se sufinancira 85% sredstvima Europske Unije. Obnova postojećeg kolosijeka i izgradnja novog u dužini od 38,2 km kojime će se skratiti vrijeme putovanja između Dugog Sela i Križevaca sa otprilike sa 30 na 18 minuta. I ono što želim još napomenuti da će radovi krenuti i nakon potpisa ugovora negdje u ljetu. Ovo je veliki korak za hrvatsko gospodarstvo. Ovaj projekt će utjecati na rast BDP-a, revitalizaciju građevinskog sektora i unapređenje sigurnosti željezničkog prometa u Hrvatskoj. I da zaključim mi smo prije mjesec dana na tzv. CEF prijavili nastavak tog projekta Križevci-Koprivnica-mađarska granica. Tako da bi mi negdje do kraja 2020. godine imali spojeni Zagreb sa mađarskom granicom, sa novom obnovljenom, modernom željezničkom prugom. Hvala.
Hvala. Uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre, ja sam zadovoljan sa vašim odgovorom, za to ima milijardu i pol razloga, o tome ste vi sada rekli, znači milijardu i pol kuna. I da nismo to uspjeli sada kako vi kažete vjerojatno bi ta sredstva bila izgubljena a onda bi još morali tražiti iz vlastitih sredstava kako to riješiti, znači da govorimo gotovo o 3 milijarde kuna koristi za RH. I još jedan razlog zašto sam zadovoljan, što konačno na aktualnom satu dobivamo odgovore na konkretna pitanja jer u proteklom mandatu dobivali smo uglavnom ili uvrede ili nekakve pridjeve, poslanice i više-manje smo uvijek bili nezadovoljni. Ono što me možda može brinuti da obećavamo nešto a da nećemo napraviti kao što je to napravila bivša Vlada. Obećali su nam silne investicijske cikluse, nisu napravili ništa. Samo ću vas podsjetiti u energetici 8 hidroelektrana, dvije termoelektrane, LNG eksploatacija i istraživanje nafte, pa nizinska pruga, pa Istarski ipsilon, pa Žuta Lokva, Križišće, ništa nisu napravili. Mislim da mi ne bi smjeli ići tim smjerom a i mislim da su najveća prepreka tome bile upravo javne uprave u javnim poduzećima, uprave u javnim poduzećima koje su nažalost i danas ovdje. Ako iste ostanu, mislim da bi nas mogao slijediti sličan rezultat u infrastrukturnim projektima. Tako da nadam se da ćemo tu napraviti pomake jer trebaju nam ljudi koji znaju raditi i koji znaju graditi za ovu našu lijepu Domovinu. A SDP neka se kažem bavi prošlošću, neka razvrstavaju kape jer za drugo i nisu. Hvala lijepo.
Sljedeće pitanje postaviti će uvaženi zastupnik Pero Ćosić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Svoje pitanje uputiti ću ministru gospodarstva gospodinu Paneniću. Poštovani ministre, molim vas da mi odgovorite što ste poduzeli ili ćete poduzeti u svezi rješavanja izuzetno teške situacije u poslovanju tvrtke "Đuro Đaković" u Slavonskom Brodu. Naime, 14. travnja 2016., to je za dva dana u četvrtak se održava sjednica Nadzornog odbora holdinga "Đure Đakovića" gdje će jedna od točaka svakako biti i rasprava o povjerenju uprave te tvrtke jer joj mandat ističe, koliko ja znam koncem travnja. Zanima me kao, mene osobno i kako sve građane Brodsko-posavske županije koje ste naputke dali ili ćete dati nadzornom odboru kao većinski vlasnik ove tvrtke u svezi ovoga pitanja. A vjerujem da ste sigurno upoznati sa katastrofalno lošim stanjem i rezultatima u toj tvrtci. Činjenica da je ova uprava generirala gubitak u ove 4 godine od 225 milijuna kuna a nadzorni odbor je takvo poslovanje odobravao. Kako namjeravate zaštiti interese vlasnika, jer znamo da je država u ovom trenutku većinski vlasnik, interese zaposlenika, njihovih obitelji, građana Brodsko-posavske županije? Želim vjerovati da će vaš odgovor biti jasan i nedvosmislen i da će uključivati svakako smjenu i uprave i nadzornog odbora jer to bi se sigurno tako činilo u svim tvrtkama koje nisu u većinskom državnom vlasništvu. Morate uz svoj odgovor uzeti i činjenicu da je sadašnji gubitak tvrtke gotovo 50% veći od temeljnog kapitala a znamo da je prošle godine napravljena i provedene dokapitalizacija u koju je država uložila 65 milijuna kuna poreznih obveznika. Pa evo, gospodine ministre, što namjeravate učiniti sa upravom i nadzornim odborom koji su odgovorni za otpuštanje 320 ljudi, za ovako ogromne poslovne gubitke i propadanje naše metaloprerađivačke industrije?
Odgovorit će uvaženi ministar Tomislav Panenić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani potpredsjednici, poštovane zastupnice i zastupnici. Đuro Đaković je jednom od kompanija koja je u problemima, koja ima dugogodišnje probleme a možemo reći da nakon 2013. kad su iskazani gubici od čak 125 milijuna kuna došlo je do kulminacije i svi smo svjesni da u 2014. imali smo jedan od rijetkih slučaja gdje predstavnici radnika u nadzornom odboru, isto tako i predstavnici privatnih investitora, smijenili su tadašnju upravu. Isto tako iskazan je gubitak u 2014. od dodatnih 96 milijuna kuna. Pokrenut je proces restrukturiranja gdje evo i sami ste rekli uložena su sredstva i države i naravno da je i to pod posebnom pažnjom evo i mene kao i ministra i isto tako i ljude koji rade na tome i to komuniciramo i sa sadašnjom upravom. U ovoj godini prema najavama uprave gdje imaju i potpisane i ugovore planira se negdje povećanje prihoda na 700 milijuna kuna i ostvarenje prve dobiti nakon 7 godina, znači 7 godina nije bilo dobiti. Za sada ovo što smo komunicirali a dosta često sam u kontaktu s njima, odvija se restrukturiranje prema planu koji je bio usvojen. U sljedećem periodu a naravno da bismo pojačali učinke plana restrukturiranja imenovat će se novi Nadzorni odbor kojem evo želimo jasno prenijeti smjernice i da se ovaj proces restrukturiranja kvalitetno provede i nakon toga onda možemo i zapravo donijeti odluku, stratešku odluku o načinu daljnjega upravljanja sa trgovačkim društvom, da li će ostati u većinskom vlasništvu RH i na koji način ćemo se odnositi prema trgovačkim društvima koje su kao i ono što je od strateškog i od posebnog interesa. Prema tome, moja odluka u ovom trenutku bit će sigurno da se i ne na imenovanje novog nadzornog odbora koji će dati jasne smjernice isto tako i upravi i moći u kratkom vremenu donijeti odluke o tome i ova postojeća uprava da li ona izvršava te smjernice, ako ne isto tako pristupit će se izboru novih članova uprave. Hvala lijepa.
Hvala. Uvaženi zastupnik Pero Ćosić, izvolite.
Hvala lijepa. Ne mogu u potpunosti biti zadovoljan vašim odgovorom jer niste vjerojatno u potpunosti da kažem sagledali važnost ovog pitanja odnosno važnost problema unutar Đure Đakovića i gospodarstva Brodsko-posavske županije jer naša da kažem vodeća gospodarska djelatnost bi trebala biti upravo metalo-prerađivačka djelatnost koja bi bila pokretač svih događanja u našoj županiji. Međutim, zato imamo i materijalne da kažem ljudske resurse, međutim to nažalost nije tako jer na čelu ove najvažnije da kažem grane imamo upravu koja je evo napravila ovakve rezultate u kojima ste i vi nešto rekli. Moram reći da je 2014. bio gubitak 93 milijuna a 2015. 60 milijuna kuna. Ja svakako amnestiram ni one neke prethodne uprave koje su dovele do slabljenja Đure Đakovića ali ova posebna uprava se upravo iskazala po tome da nije vodila brigu niti o resursima niti o zapošljavanju, otpuštena je gotovo jedna četvrtina ljudi u tom restrukturiranju, stanje se nije popravilo. Država je uložila dodatna sredstva a ovi poslovi koje oni sada ugovaraju svi oni koji se malo razumiju znaju da su ti poslovi ugovoreni isključivo zbog toga da bi dobili Evanse da bi se prebrodilo ovo stanje likvidnosti i da će ti poslovi i dalje završiti sa gubitkom. Pokrivaju se znači plaće radnika i sve ostalo iz tih novo ugovorenih poslova a oni će završiti kao i ovi poslovi. Prema mojim saznanjima u prvom tromjesečju će biti gubitak 11 milijuna kuna i za ovu godinu i evo neću dužiti a vrijeme za odgovor ističe, ali mislim, gospodine ministre ističe i vrijeme za oporavak gospodarstva i spas gospodarstva Đure Đakovića u Brodsko-posavskoj županiji, pa evo ja vas molim da učinite sve. Vi ste to naslijedili ali da učinite sve da na čelo ove tvrtke dovedete upravu koja će stvarati dobit i koja će evo dakle razvijati i gospodarstvo Đure Đakovića i Brodsko-posavske županije. Hvala vam lijepa.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit će zastupnik Vedran Babić.
Hvala predsjedniče. Svoje pitanje postavit ću potpredsjedniku Vlade, gospodinu Boži Petrovu. Poštovani potpredsjedniče, Domoljubna koalicija i MOST nezavisnih lista potpisali su Sporazum o suradnji o reformskoj Vladi. Tim sporazumom ste se obvezali da ćete u roku 60 dana sačiniti reformski plan gdje ćete sve svoje obećane reforme prezentirati građanstvu. Osim što je taj rok davno prošao, niste od reformi najavili ni odradili ništa nego ste počeli udarat na one najslabije slojeve našeg društva. Pokušali ste znači ukinuti subvenciju školskog prijevoza ali pod pritiskom javnosti odustalo se od toga. Smanjili ste za 100 milijuna kuna naknadu za socijalno najugroženije. Povećavate dopunsko zdravstveno osiguranje, najavljuje se privatizacija zdravstva, najavljuje se produžetak radnog tjedna, ukidate sredstva za neprofitne medije, smjenjujete ljude u medijima, plašite civilna društva, jača politički ekstremizam i ono zadnje što je aktualno ne znamo šta je sa kurikularnom reformom. Moje pitanje bi bilo kad ćemo vidjeti taj reformski plan koji ste najavili. Hvala.
Odgovorit će uvaženi potpredsjednik Vlade Božo Petrov. Izvolite.
Poštovani zastupniče, meni je izuzetna čast kad mi se upravo vi obratite zato što je SDP skupa s nama pregovarao i kad smo razgovarali sa HDZ-om i mi smo zajednički donijeli taj popis reformi koji ste vi potpisali skupa s nama i on je identičan popisu koji smo u prvih pet tjedana donijeli znači i SDP odnosno Koalicija Hrvatska raste koja Domoljubna Koalicija i MOST su potpisali 100 stranica identičnih poteza koji se trebaju napraviti. Tako da evo ja vas podsjećam da je to jedan od javnih dokumenata na internetu koji možete provjeriti. A osim toga službeni dokument Vlade ćete dobiti ja vjerujem u idućih 15 dana koji se pravi, a koji je na planu onoga što ste vi potpisali da se slažete. Zato očekujem 100%-nu potvrdu ovdje u Saboru da se slažete sa tim reformama. Što se tiče samog prijevoza to ću vam kratko reći ako ste vidjeli amandman vidjeli ste isto tako da je to amandman Vlade, da mi nismo za ukidanje tih prijevoza i da će se to ispraviti. Isto tako će se riješiti i za kraj godine, ali nekim drugim mjerama. Problem je samo što vi niste rješavali određene stvari, a ja ću samo jednu stvar se osvrnuti na prethodno pitanje, a isto je vezano sa dopunskim osiguranjem koje ste vi spomenuli. Mene zanima zašto je bivša Vlada dala mogućnost da oni koji su zaposleni u državnom sektoru idu kod privatnog osiguravatelja i time javni osiguravatelj gubi novac? To je pitanje koje vi sebi trebate postaviti. A ja ću samo završnu stvar reći, nikad ne procjenjujete korak ako ne vidite cjelokupnu sliku. I kada je bivša Vlada na čelu sa gospodinom Lalovcem provodila početak mini porezne reforme ja sam tada kao gradonačelnik rekao pozdravljam prvi potez, ako će to biti samo prvi u nizu. Kada ste populističkim potezom uzeli dio novaca lokalnim samoupravama i dignuli za 50 kuna plaće građanima, ali se stalo na tome. Ja nadam se da ova Vlada neće stati. Hvala.
Hvala. Uvaženi zastupnik Vedran Babić, izvolite.
Hvala lijepo. Pa ja evo ne mogu biti zadovoljan s odgovorom koji sam dobio, zadovoljan sam u biti jer sam znao što ćete odgovoriti, da ćete odgovarati demagoški. Vi ste član Vlade, treći čovjek u ovoj Vladi i odgovarate za reforme. Nemojte sad prozivati SDP što smo mi potpisali ili nismo. Da ste ozbiljni vaše reforme bi se našle u proračunu, ne nalaze se. Hvala lijepo. Krenite raditi!
Sljedeće pitanje je uvaženog zastupnika Maria Klobučića, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pozdravljam predsjednika Vlade, potpredsjednike i članove Vlade. Svoje pitanje uputio bih ministru kulture gospodinu Hasanbegoviću. Poznato je da se Hrvatski povijesni muzej nalazi na Gornjem gradu u potpuno neadekvatnom prostoru koji ne omogućava stalni postav muzeja a time i njegovu primarnu funkciju. 2007. godine je pokrenuta inicijativa preseljenja te je otkupljen prostor bivšeg TDR-a kao mjesto novog muzeja. U nadi da će Grad Zagreb dobiti uz Muzej suvremenih umjetnosti i ostale muzeje još jedan reprezentativan muzej koji će obogatiti turističku ponudu, oplemeniti obrazovnu komponentu zanima me sljedeće, što je učinjeno po pitanju Hrvatskog povijesnog muzeja od vašeg imenovanja? U kojoj fazi je selidba muzeja, da li je taj prostor koji je otkupljen za tu namjenu uopće svrsishodan? Također, zanimaju me budući koraci u toku projekta Hrvatskog povijesnog muzeja? Hvala.
Hvala. Odgovorit će ministar kulture, uvaženi Zlatko Hasanbegović. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, uvažene zastupnice, uvaženi zastupnici prije nego što vam konkretno odgovorim na vaše pitanje dopustite mi da u nekoliko rečenica iznesem samu genezu problema selidbe i gradnje novoga Hrvatskoga povijenoga muzeja. Kao što ste rekli 2007. godine Ministarstvo kulture je zaključilo ugovor sa ADRIS grupom o kupnji bivše Tvornice duhana Zagreb za potrebe izgradnje zgrade novoga Hrvatskoga povijesnoga muzeja. Kupoprodaja je izvršena, Ministarstvo kulture je tu kupnju platilo 9 milijuna i 800 tisuća eura, a 2010. godine RH je uknjižena kao vlasnik ove nekretnine. Prije toga 2008. godine ishođena je lokacijska i građevinska dozvola. U međuvremenu se pristupilo određenim razgovorima o uvođenju u ovaj projekt javno-privatnog partnerstva. Stajalište ovog ministarstva je da ovaj projekt ne može biti objektom bilo kakvog eksperimentiranja i da je riječ o strateškom državnom projektu. Nakon toga posebice nakon 2012. godine nastaje muk. Moji uvaženi predčasnici, uvažena prof. Zlatar Violić i uvaženi prof. Šipuš zapravo nisu pokazivali nikakav poseban interes za to pitanje. To je bilo na marginama njihove kulturne politike koja se sastojala među ostalim i od stvaranja sofisticirane klijentelističke mreže kojoj bi teško ušao u trag i Sherlock Holmes, a osim deklaratornoga antifašizma imali smo primjere dakle selektivnog financiranja dijela neprofitnih medija ili slučajeva o kojima možemo čitati ovih dana posezanja za gotovinom sa službenih kartica Ministarstva kulture, kupovanje sunčanih naočala, šibica i cigareta putem službene kartice i na račun poreznih obveznika. Iz zimskog sna su se na trenutak probudili 2013. godine kada je tadašnje ministarstvo imenovalo tijelo pretencioznoga naziva uprava projekta Hrvatskoga povijesnoga muzeja na čelu koje je temeljem stanovitih kriterija stao stručnjak izvan Ministarstva kulture i koji je naravno sukladno lošim hrvatskim običajima za svoj rad, tj. nerad dobivao i honorar. Jedina konkretna mjera te uprave projekta Hrvatskog povijesnog muzeja je ona iz 2013. godine kada iz potpuno nejasnih razloga, kada se pristupilo promjeni već odobrenoga projekta nadopuni čime je projekt dodatno poskupio a otvorilo se pitanje autorskih prava. U međuvremenu naravno zbog nerada u kolovozu 2015. istekla je pravomoćna građevinska dozvola i to je stanje koje smo mi zatekli. Molim vas samo još jednu rečenicu. Dakle, Ministarstvo se vratilo na prvotni projekt. Do kraja godine želimo ishoditi pravomoćnu građevinsku dozvolu i 2017. godine konačno nakon 4 propuštene godine krenuti za konkretnim radovima. Hvala.
Uvaženi ministre, vrijeme je isteklo i molim vas sve da se pridržavamo vremena. Izvolite, uvaženi zastupnik.
Zahvaljujem gospodine ministre na ovoj argumetaciji i ovo je zapravo bila geneza jednog problema koji je trajao, koji se kroz zadnjih 10 godina događao na toj kulturnoj sceni. Naveli ste pojedinačno sve te probleme i ne bih ih ja dodatno obrazlagao. Nažalost na kraju smo došli i do te situacije da je ta građevinska dozvola istekla i da vi zapravo više tu ne možete ništa raditi. Pohvaljujem ovu inicijativu da ćete ponovo ići u tom pravcu da se ta građevinska dozvola ishodi i lokacijska i sve ostale kako bi taj muzej u nekom narednom periodu zajedno otvorili u svojstvu građana ili bilo koga drugoga. Hvala.
Hvala. Uvaženi zastupnik Stipe Petrina je podigao povredu Poslovnika. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora molio bih vas da se ovakvi propusti ne dešavaju, dakle da se Poslovnik primjenjuje prema svim diskutantima u raspravi jednako, jer svi smo ovdje isti i da se ne dozvoljava da se prekoračuje vrijeme od čak 25%. Molio bih vas da se to odnosi na sve zastupnike a tako i članove Vlade. Hvala.
Ja se nadam da ste vi slušali da sam ja 2 ili 3 puta upozorio uvaženoga [[Upadica Petrina: Nije dovoljno samo…]] Ne možete samnom diskutirati, to vas isto upozoravam, pročitajte Poslovnik. Ja sam dva ili tri puta upozorio poštovanog ministra na vrijeme. Nažalost sam morao i neke druge kolege upozoravati i zastupnike na to, pa naravno to ću činiti i ubuduće. Sada bismo prešli ne sljedeće pitanje a ono je uvaženog zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Moje pitanje biti će upućeno ministru pravosuđa premda bi moglo biti upućeno i ministru financija. Pitanje se odnosi na Ovršni zakon jer danas imamo 300 tisuća građana kojima je blokiran račun bez ikakve pravne zaštite. Njima i njihovim obiteljima danas se oduzima imovina. Oni su na cesti bez ikakvih prava. Zakonom se legalizirala pljačka hrvatskih građana. Zbog toga je i oduzet njima i ponos i dostojanstvo. Dozvoljeno je da strane štedne kreditne zadruge kamatare i lihvare naši građane. Poglavito a ključno i najviše što boli naše građane je 90 tisuća onih koji su ovršeni zbog Hrvatske radiotelevizije, javne televizije. Ne zbog duga od 200 kuna nego zbog duga od 200 kuna koji se pretvori u 1200 kuna jer javni bilježnici i odvjetnici podjele taj harač od 1000 kuna šta znači 500% više uzmu od duga stvarnoga. I oni stvaraju sada i javni bilježnici i odvjetnici stvaraju svoja carstva na račun tih građana koji su ovršeni, na račun tih građana koji se više ne mogu vratiti u normalan život zbog toga što te ovrhe, njima je mirovina 2000 kuna, uzmu im 1500 kuna ovrhe zbog 200 kuna. Gospodine ministre šta planirate i što ćete poduzeti po pitanju Ovršnoga zakona i kada će se stati i pomoći ovim našim sugrađanima da se stane na kraj ovome haraču?
Hvala lijepa. Odgovoriti će uvaženi ministar pravosuđa, gospodin Ante Šprlje. Izvolite.
Poštovani zastupniče, vaša pitanja su uvijek vrlo specifična i teška. Puno toga je propušteno za uraditi i u proteklom razdoblju, u proteklih 10, 20 godina. Nažalost malo tko usporedi brojku od 300 i nešto tisuća blokiranih sa brojkom od gotovo 300 tisuća nezaposlenih. To je jedno od ključnih pitanja koje čak nije ni problem Ovršnog zakona. Međutim i Ovršni zakon će se prilagođavati u skoro vrijeme u stvarnoj situaciji u državi. Ali opet ni to neće riješiti ovaj problem siromaštva građana. Ali jednu stvar ste jako dobro uočili, HRT 90 tisuća ovrha. Nešto je malo čini mi se veći broj. Ja sam radio nekakve analize još dok sam bio sudac u tom problemu i mogu vam reći da oko 50 milijuna kuna hrvatski građani plate samo odvjetničkim društvima za te ovrhe od HRT-a. HRT ima pravnu službu. Ovrhe koje šalje HRT su vrlo jednostavne. One se rade po obrascima koje može raditi svatko sa srednjom stručnom spremom. To odgovorno tvrdim. Zato ne treba biti veliki filozof niti imati veliko pravno znanje ali te ovrhe se nažalost daju odvjetničkim društvima koja daju onda naravno odvjetnička tarifa ona se mora platiti i to je na godišnjoj razini negdje oko 50 milijuna kuna. To je nešto što se treba postaviti HRT-u kao javnoj ustanovi, jedno pitanje. Mi trebamo razmisliti da li je HRT kao javna ustanova tu da ipak štiti interese građana u svim područjima. Mi ne trebamo zapošljavati ogroman broj ljudi u HRT-u da bi HRT sam radio te ovrhe. To je nešto što moramo razmisliti svi ovdje u ovome Saboru jer to nije pitanje koje će donositi odluku ministar pravosuđa, to je pitanje koje moramo svi zajedno donijeti odluku. To nije preskupo za HRT. Ja odgovorno tvrdim da HRT izračune koje je dao da će to koštati HRT toliko i toliko ljudi, toliko i toliko iznosa da je taj iznos manji. Ponovo tvrdim, radio sam neke izračune i ne treba toliko novca HRT izdvajati da bi sam to radio. To su jednostavno ovrhe, a hrvatskim građanima bi jako puno pomoglo. Propustili smo jako puno vremena u zadnjih 20 godina ne štiteći hrvatske građane od nezakonitih kredita iz inozemstva, iz Hrvatske iz svega. Mislim da moramo postići konsenzus oko toga na koji način možemo pomoći hrvatskim građanima da smanjimo te troškove. Hvala.
Hvala. Uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Uvaženi ministre, složio bih se s vama da HRT kao javni servis narodni servis, da radi građanima, da ih zarobljava tj. uvlači u dužničko ropstvo jedan od velikih problema a kad se kažemo 90 tisuća pretplatnika onda govorimo o 90 tisuća obitelji. To je mnogo veći broj, ta jedna javna televizija, sve se to događalo, slažem se s vama jer su se tili dodvoriti bilo lijevoj na vlasti ili desnoj u prethodnim periodima. I znam da pred ovom Vladom nije lak posao. Ali ovo se može riješiti jednim potezom. 3000 ljudi da radi na HTV-u pa od toga sigurno ima 200 pravnika. Šta oni rade? Zašto bi 1000 kuna našim građanima zbog 2000 kuna oduzimali odvjetnički uredi i javni bilježnici. Zbog toga očekujem od vas i cijele Vlade da se ovaj problem hitno riješi a sve zbog ovih ljudi 90 tisuća koji su blokirani i sada traže boce po kantama od smeća da bi preživjeli. Hvala.
Hvala. Sljedeće pitanje uvaženog zastupnika Giovannia Sponze.
Poštovani predsjedniče Vlade imam pitanje za vas. Najavili ste reforme, decentralizacija je neizostavni dio reformi koji se moraju provesti kao završetak procesa tranzicije i izlaska iz ekonomske, iz društvene krize u kojoj se svi skupa nalazimo. Decentralizaciju treba provesti zbog gospodarskog oporavka, investicija, boljeg raspolaganja resursima i boljeg standarda građana. Cilj decentralizacije ako se dobro postavi treba biti jeftinija, brža i kvalitetnija usluga za građane. Najjednostavniji način na koji mogu predočiti benefite decentralizacije je utjecaj na smanjenje iseljavanja stanovništva a osobito mladih. Koncentracija moći, novaca, relevantnih institucija je u Zagrebu. Mnogo mladih i obrazovanih ljudi prisiljeno je na preseljenje iz svoje lokalne zajednice kako bi ostvarilo zaposlenje, organiziralo si kvalitetan život. Ako ne izvan granica Hrvatske onda u glavnom gradu Zagrebu. Sa druge strane davanje većih ovlasti fiskalne autonomije lokalnim vlastima i središtima, općine i gradovi imali bi mogućnost veće efikasnosti, većeg utjecaja na prevlačenje investicija, stvaranje novih radnih mjesta, stvaranje primjernog životnog standarda i tako bi mladi imali mogućnost ostvarenja svojih životnih ciljeva i svojih životnih potreba u zajednici u kojoj su odrasli i u zajednici koja je u njih uložila. Poštovani predsjedniče Vlade, pitanje za vas glasi: Kada planirate započeti i u kojim rokovima planirate provesti proces decentralizacije?
Hvala. Odgovorit će uvaženi predsjednik Vlade Tihomir Orešković.
Uvaženi, hvala na pitanju. Ja se slažem u vezi decentralizacije. Ja sam uvijek da manje je na jedan način više kad je riječ … države i to mogu reći da mnoge države u svijetu su već i samim time i tako da od naše strane kad je već pitanje oko decentralizacije sad smo već pokrenuli, barem evo samo javna uprava, već smo tu pokrenuli tri mjere, jer možda već znate, tu smo gledali na koji način možemo evo danas se poklapaju, primjer, poklapaju se nekakve funkcije koje su u općine i koje i Vlada danas isto također vode. Mi smo već pokrenuli proceduru na koji način ćemo prebaciti taj odgovornost i na općine i da tako možemo i ovo što ste samo rekli da možemo ubrzati te investicije i to je i nama ključ. Ako hoćemo pokrenuti ovaj naš BDP i ako hoćemo ubrzati te investicije ja se slažem 100%. Svi znamo na kraju kad dođe do općine, do grada, tu je ono gdje se kaže … kak bi reko i tu trebamo ubrzati tu taj cijeli proces. Tako informacije, možda i druga mjera kad gledamo ovaj pitanje, reforme, tu isto ovaj, evo danas sam se našao sa predsjednikom iz Estonije koji je jedan ja bi rekao jedan zlatan primjer jedna mala država iskoristi tu informatiku tako da bi eto mogli povećati te njihove efikasnosti. Vlada je također pokrenula dva ova programa i to je ovaj E- građenja i poduzetnika. Tako da tu isto možemo ubrzati te procedure da možemo lakše doći do dozvole i do druge informacije da možemo ubrzati opet te naše investicije. Kad je pitanje oko ove fiskalne ekonomije dugoročno ja bih samo tu možda rekao da trebamo razmatrati da idemo u tom smjeru. Ja se slažem, mislim da bismo trebali ići u tom smjeru ali u ovom momentu ja mislim da sad trebamo malo balansirati cijeli taj sustav. Ali kad je riječ opet, za ovu Vladu, kad je riječ oko reformi i investicija evo jučer smo vidjeli da opet naša prognoza i MMF-a o rastu oko skoro 2% je pozitivan indikator. Druge reforme će dodatno pokazati da ćemo smanjiti taj naš deficit. I to sve skupa ja sam uvjeren da će imati jedan pozitivan rezultat i kroz ove druge reforme u javnoj upravi ja sam uvjeren da ćemo ubrzati ove investicije koje će donijeti dodatne vrijednosti. Hvala lijepo.
Hvala. Uvaženi zastupnik Giovanni Sponza.
Poštovani predsjedniče Vlade prije svega vam se zahvaljujem na odgovoru. Vi ste spomenuli u početku vašeg odgovora reformu javne uprave a pri kraju vašeg odgovora rekli ste što se tiče funkcionalne i financijske decentralizacije da trebamo sačekati. S obzirom da vi dolazite iz realnog sektora stava sam da jako dobro razumijete i znate da parcijalna rješenja nikada nisu dobra. Hrvatskoj trebaju cjelovita rješenja, Hrvatska se ne smije zadovoljiti sa administrativnom razinom decentralizacije. Hrvatska treba suštinsku, sadržajnu, održivu i dugoročno dobru decentralizaciju koja podrazumijeva i funkcionalnu i financijsku decentralizaciju. Hrvatska je rigidno centralizirana država. Hrvatska je postala punopravna članica EU a u europskom političkom sustavu jaka lokalna samouprava je ključni element razvoja. Bez decentralizacije suštinske i sadržajne nema gospodarskog oporavka, nema investicija, nema kvalitetnog raspolaganja resursima i nema kvalitetnijeg životnog standarda. Mi smo ovdje zbog građana Republike Hrvatske svih i moramo utjecati da im podignemo standard. I na samome kraju želio bih vas osobno poštovani predsjedniče Vlade prisjetiti na vašu rečenicu kada jeste predstavljali Vladu i rekli ste da u ključnim reformama treba uključiti prije svega otvorenu raspravu i postići što je mogući širi konsenzus. 2016. godina za Hrvatsku je godina odgovornosti koje se konačno treba prihvatiti. Stoga vam u dobroj vjeri i namjeri sugeriram konačno otvorimo javnu raspravu na temu decentralizacije jer je ona nužna i neophodna i tražimo po toj važnoj temi što je mogući širi konsenzus. Zahvaljujem.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit će uvaženi zastupnik Željko Jovanović, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora. Pozdravljam uvaženog premijera i sve ministre. Moje pitanje ide prvom potpredsjedniku Vlade gospodinu Karamarku. Gospodine Karamarko nakon što je po hitnom postupku smijenjen glavni ravnatelj HRT-a privremeni ravnatelj Siniša Kovačić kojem je zapravo jedina zadaća bila raspisati natječaj za novog glavnog ravnatelja prihvatio se provođenja čistki i smjena u pravoj orbanovskoj, erdoganovskoj ili staljinističkoj maniri, vi izaberite koja vam je najdraža, smijenjeni su urednici Informativnog programa i Dnevnika, Hrvatske uživo, pometeni su svi novinari i voditelji emisija koji se ne uklapaju u ideološku sliku televizije kako je vidi HDZ. Ukida se satirična emisija jer se usudila kritizirati vlast, satira se proglašava govorom mržnje, a pravi govor mržnje opravdava satirom. Tragikomično je kolegice i kolege da je čak smijenjena i urednica sportskog programa. Umjesto smijenjenih naravno dovode se pouzdani, uzdanice HDZ-a i provjereni partijski kadrovi koji imaju samo jedan zadatak javnu televiziju, HRT pretvoriti u stranački bilten HDZ-a. Potpredsjedniče Vlade jasno je da je ovo što se događa na HRT-u ima vaš blagoslov jer želite ugušiti slobodu medija, potaknuti klerikalizaciju hrvatskog društva. Ali gospodine Karamarko ono što ja vas pitam da li znate u kojoj godini mi danas živimo? Ovo nije sigurno Orwellova '84. i da li za to što činite imate suglasnost premijera Oreškovića?
Prije nego što odgovori uvaženi prvi potpredsjednik Vlade kolega Jovanović vi ste sada, ja vam nisam izrekao opomenu s oduzimanjem riječi na koju sam imao pravo, vi ste prekršili naš Poslovnik članak 240. kad ste usporedili neke državnike sa Staljinom. To je vrijeđanje tih državnika, konkretno predsjednika Turske Erdogana, konkretno predsjednika Orbana. Ja vas molim da ubuduće takve stvari ne slušamo u ovom Parlamentu. Izvolite odgovoriti uvaženi prvi potpredsjedniče.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine Jovanoviću doista da li se vi sjećate prije 4 godine da ste u nekoliko dana smijenili 40 urednika na televiziji kad ste došli na tzv. vlast jel'. Dakle, ovaj govor možemo ga slobodno prebaciti u ono vrijeme prije 4 godine i upravo se uklapa. Mi želimo, ja kao gledatelj i pretplatnik želim da televizija bude javni servis, da bude servis građana da bude objektivna, da ne bude stranačka kao što je bila protekle 4 godine. Da ne bude stranački rekao bih instrumentalizirana, da ne bude stranački instrumentalizirana u predizborne svrhe kako je to bilo zadnje vrijeme. Prema tome, što se tiče staljinističkih metoda pa ove 4 godine ste demonstrirali kako to izgleda. Nemojte da idemo sad dalje to obrazlagati daleko i puno bismo mogli pričati. Prema tome, ja se ne petljam u uređivanje programa. Ja uopće ne znam, evo vi znate tko je smijenjen, ja ne znam tko je smijenjen. Očito pazite i bdijete nad tim. Ali kažem, prisjetite se vaših metoda od televizije, od policije na primjer, od policijskog USKOK-a itd., itd. Riječ staljinizam mislim da je primjerenija jednoj drugoj strukturi nama svakako ne. Prema tome mislim da ste vi u problemu, a ne mi. Hvala.
Uvaženi zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Pa gospodine potpredsjedniče hrvatske Vlade, kada situaciji koja se događa na HRT-u pridodamo npr. pritisak na Vijeće za elektroničke medije, posebno na gospođu Mirjanu Rakić a istovremeno vašu podršku osuđenom dileru kokaina koji kokainom plaća razno razne usluge, kada tome dodamo pritisak na neprofitne medije, kada tome dodamo pritisak na sve novinare i pisce koji postavljaju neugodna pitanja i razmišljaju svojom glavom, kada dodamo pritisak na udruge civilnog društva ili prijetnje ravnateljima kazališta koji rade predstave koje se vama ne sviđaju, kada dodamo najavu cenzure udžbenika iz povijesti, kada dodamo vašu nepristojnu polemiku sa vašim ministrom Orepićem jasno je da se polako ali sigurno ostvaruju prijetnje iz vaše predizborne kampanje. O tome kako će se kritički o HDZ-u moći govoriti samo unutar 4 zida jer vi ste izjavili citiram: "Tko govori protiv HDZ-a protiv je hrvatskog naroda.". Jasno da se ostvaruju i prijetnje vašeg Dujomira Marasovića izrečena ovdje sa one strane sabornice da će kada HDZ dođe na vlast opet citiram pomesti i sve nepodobne sa HRT-a. Vi ste kreatori ovakvog stanja i upravo vi na ovaj način pokušavate uvesti Hrvatsku u totalitarni režim u kojoj vlast želi apsolutnu kontrolu nad medijima, nad represivnim aparatom, nad policijom i tajnim službama. Ali ponoviti ću još jednom, ne živimo u Orwellovoj '84., ovo je Hrvatska 2016. i za to što činite nemate mandat. Zato ako ste zaista potpredsjednik reformske Vlade uhvatite za ruku svog kolegu koji sjedi pored vas i s kojim cijeli dan pričate na mobitel pa građani negoduju i pokušajte mu pomoći da prestane izgubljeno lutati hodnicima Banskih dvora jer traži svoje izgubljene reforme. I ulovite se jedine reforme koju imate cjelovite kurikularne reforme da krene … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala vam lijepa. Sljedeće pitanje je uvažene zastupnice Ljubica Maksimčuk.
Predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi članovi Vlade, kolegice i kolege zastupnice i zastupnici. Svoj pitanje upućujem ministru Dobroviću a tiče se cijeloga jednoga grada, svih ljudi koji žive u tom gradu. Osim što se u Slavonskome Brodu teško živi, teško se i diše a jedino što se mijenja s vremenom su obećanja i rokovi da će se ovaj problem početi rješavati. Stanje kvalitete zraka na širem području Slavonskoga Broda je izuzetno loše. Stanovništvo je svakoga dana izloženo onečišćenima iz zraka koje dolazi i susjedne rafinerije nafte zastarjelog tipa iz Bosanskoga Broda. Prema izmjerenim podacima kvaliteta zraka u 2015. godini je bila druge kategorije. Sumporov vodik, lebdeće čestice, međutim povišene su koncentracije i dušikovog oksida, benzena kao i sumporovog dioksida. Problem postoji i kada je postrojenje u remontu jer kroz brojne difuzne ispuste nekontrolirano izlaze onečišćujuće stvari. Kako je rafinerija nafte u susjednoj državi Bosni i Hercegovini koja nije članica EU traži se rješavanje ove problematike na međunarodnoj razini. Šta se konkretno može učiniti na međunarodnoj razini kako bismo primorali nadležne u rafineriji ali i u Vladi Republike Srpske da se provodi modernizacija postrojenja i poštuju pravila u zaštiti okoliša kod rada takvih postrojenja. Poznato je da je i rafineriji istekla okolišna dozvola koju su imali a trebaju ishoditi novu sa naznačenim obvezama i rokovima. Stoga evo molim vas, do kuda je stigao sporazum Vlade RH i Bosne i Hercegovine o suradnji na području zaštite okoliša i održivog razvoja? I što je sa studijom pojedinih onečišćenja kvalitete zraka na području grada Slavonskoga Broda?
Hvala. Odgovoriti će ministar zaštite okoliša i prirode uvaženi Slaven Dobrović.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Uvaženi saborski zastupnici i zastupnice. Dakle, ovo je doista složeno pitanje i Ministarstvo zaštite okoliša i prirode se bavi tim problemom, dakle intenzivno. Spomenuli ste sporazum o zaštiti okoliša i održivom razvoju koji je već usuglašen dakle u prethodnoj administraciji, dakle između RH i Bosne i Hercegovine. Mi smo uputili poziv, odnosno prijedlog termina za potpisivanje budući da sada obje strane imaju mandat odnosno punomoć za potpisivanje, očekujemo odgovor i skoro potpisivanje. Smatramo da će i takav sporazum pomoći u rješavanju ovog međunarodnog problema. Drugi vid rada na rješavanju ovog problema je rad te naše Međudržavne komisije s kojom moram reći … [[Govornik se ne razumije.]] zadovoljni i mi smo poduzeli određene korake na analizi brojnih analitičkih podataka o kvaliteti zraka u Slavonskom Brodu. I uskoro ćemo imati jednu podrobniju analizu gdje ćemo utvrditi dakle na analitički način odgovornost rafinerije što će nam također vjerujemo pomoći. Smatramo da je to u interesu i naših građana u Slavonskom Brodu a isto tako i građana koji žive preko Save. Hvala lijepo.
Hvala. Uvažena zastupnica Ljubica Maksimčuk.
Evo hvala lijepa. Odgovorom sam zadovoljna ali ja isto tako molim da se u rješavanje ovog problema uključe ministar vanjskih poslova, ministar zdravlja jer građani Slavonskoga Broda su također po tom pitanju također građani drugoga reda. Znamo koliko ovaj problem utječe i na zdravlje naših građana. I svakako evo očekujemo da se pristupi što brže rješavanju ovoga problema.
Sljedeće pitanje postaviti će uvažena zastupnica Margareta Mađerić. Izvolite.
…/Govornica naknadno uključena. Svoje pitanje postavljam ministrici socijalne politike i mladih gospođi Juretić. Poštovana gospođo ministrice. Bez obzira što je za vrijeme bivše Vlade u vašem ministarstvu bivša ministrica utrošila preko 800 tisuća kuna po meni bespotrebno za obrazovanje i prilagodbu djelatnika iz socijalne skrbi za prilagodbu prema Obiteljskom zakonu koji je ukinut. Također je potrošeno i preko 7 milijuna kuna na Plan modernizacije centara sustava socijalne skrbi koji nikada nije saživio. Preko 10 milijuna kuna utrošeno je na konzultantske i vanjske usluge suradnika za pripremu i provedbu projekata koji su itekako stručno i kvalitetno mogli odraditi zaposlenici Ministarstva socijalne politike i mladih. Dok s druge strane iz sredstava EU gotovo da je povučen neznatan novac za djelatnosti u sustavu Socijalne skrbi. S obzirom da je očito i razvidno da se proračunski novac za vrijeme bivšeg mandata ministrice trošio netransparentno, nenamjenski, bahato i rastrošnički. Pitam vas gospođo ministrice, hoće li i da li će zbog toga morati doći do smanjenja socijalnih prava korisnika posebno onih kojima je pomoć danas najpotrebnija.
Hvala. Odgovorit će ministrica gospođa Juretić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, zastupnice i zastupnici i kolege iz Vlade. Što se tiče samih korisnika sustava socijalne skrbi ponavljali smo već više puta i želim i ovim putem naglasiti da ne bih htjela da se zbunjuje hrvatska javnost sa konstantnim naglašavanjem ukidanjem nekih dosadašnjih možemo reći naknada ili olakšica koje su imali posebice ugroženi hrvatski građani. Naime radi se i mi smo obvezni napraviti konsolidaciju socijalnih naknada i svih ostalih naknada i u osnivanju je radna skupina međuresorna koja će napraviti analizu svih dosadašnjih naknada kako bi se što pravednije mogli dodijeliti posebice skupinama koje su zaista ugrožene. Isto tako se često spominje ovih dana koliko uspijem pratiti u medijima ili smanjivanje ili ukidanje dječjeg doplatka pa bih htjela ovom prilikom i to naglasiti i zamoliti posebice medije da ne licitiraju nečim što još nije niti u najavama odnosno još nije niti donesena odluka. Dakle, mi smo dužni napraviti analizu svih naknada i pravedno ih rasporediti onima kojima je to i najpotrebnije. Što se tiče Europskih fondova činjenica je da oni nisu bili dobro iskorišteni. Ovih dana smo imali međuresorni sastanak u Ministarstvu rada i mirovinskog sustava. Fondovi kreću, kreće i Europski socijalni fond i Fond za potrebne tako da u tijeku do kraja ovog mjeseca odnosno 5 mjeseca će biti i raspisani natječaj za Europske socijalne fondove. Zahvaljujem.
Hvala. Uvažena zastupnica Margareta Mađerić.
Hvala vam lijepa gospođo ministrice. Zadovoljna sam s odgovorom. Drago mi je što unatoč svemu izrečenom i svim pokazateljima da se novac trošio tamo gdje nije bilo potrebno. Pa unatoč i podatku da i u 2015.godini u vašem ministarstvu nije potrošeno 40 milijuna kuna koji su bili osigurani iz sredstava za sudjelovanje nacionalnog doprinosa u povlačenju europskih sredstva koja su se trebala utrošiti dakle u tom dijelu gdje je novac postojao i trebao se trošiti upravo tamo gdje je najpotrebnije, nije se trošio a rasipao se drugdje gdje se moglo itekako iz sustava ministarstva provoditi i projekte i pripremati ih i realizirati. Gospođo Juretić, posebno mi je zbog toga drago i sigurno sam da ćete upravo vi koji cijeli svoj život profesionalno pomažete onima kojima je najpotrebnije iduće četiri godine imati itekako razumijevanja za socijalno ugrožene ako naravno uzmemo u obzir da je nova hrvatska Vlada itekako socijalno osjetljiva i da će učiniti apsolutno sve kako bi zaštitila onima kojima je pomoć potrebna, socijalno ugrožene osobe s invaliditetom, naše stare i nemoćne. Zahvaljujem vam se na odgovoru i vjerujem da će u iduće 4 godine novac se trošiti tamo gdje je najpotrebnije.
Sljedeće pitanje bit će ono uvaženog zastupnika Josipa Bilareva. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Poštovani ministre, doktore Miro Kovač, pitanje je za vas. Nakon preuzimanja Ministarstva vanjskih poslova u vrlo kratkom vremenu podsjetili ste niz zemalja i uspostavili kontakt sa tamošnjim čelnicima. Među njima posebno podsjetili ste gotovo sve naše susjedne zemlje ali i dobar dio zemalja EU. Zanima me kako ocjenjujete te odnose s obzirom da smo u nedavnoj prošlosti imali mnogo problema i otvorenih pitanja. Zanima me kako će se Hrvatska pozicionirati o svom okruženju. Svjesni smo kako nastojite vodite politiku zdravih i odgovornih, korektnih dobrosusjedskih odnosa sa Republikom Srbijom. U tom pogledu kako komentirate stanje pregovora Srbije sa EU i kakav je stav RH u vezi s tim? Hvala.
Hvala. Odgovorit će ministar vanjskih poslova, uvaženi Miro Kovač. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvaženi gospodine zastupniče Bilaveru točno je, ja sam u ovom kratkom razdoblju kao član Hrvatske vlade posjetio skoro sve susjedne zemlje, ostala je samo Republika Srbija. To ću napraviti nakon izbora u Srbiji kad se tamo formira nova Vlada u Srbiji. Rekao bih da smo u ovom kratkom razdoblju uspjeli promijeniti ozračje, ozračje je sada puno bolje. Problemi ostaju, normalno ne ide to preko noći, ali nema više verbalnih duela i nema vrijeđanja. Nitko iz Hrvatske vlade, predsjednik Vlade je tu, potpredsjednik Vlade je tu, nitko ne vrijeđa političare iz susjednih država. Znači mi smo ad rem kako bi rekli stari Latini, znači idemo se baviti stvarnim stvarima, a ne osobnim, ne ad hominem. Prema tome, u BiH smo napravili jedan iskorak. Uskoro ćemo imati zajedničku sjednicu Vlade Republike Hrvatske sa Vijećem ministara, potpisat ćemo Sporazum o europskom partnerstvu i snažno podržavamo Hrvate u BiH. Što se tiče Mađarske tu je gospodin ministar Orepić mi smo opet uspostavili željeznički promet jer on je prekinut za vrijeme jeseni, znači najesen prošle godine zbog verbalnih duela na razini Zagreb-Budimpešta. Toga više nema. Što se tiče Slovenije imamo arbitražni sporazum koji više nije na snazi za Republiku Hrvatsku ali imamo normalnu komunikaciju sa predsjednikom Vlade gospodinom Cerarom kolegom. Gospođa predsjednica je danas u Makedoniji sa kolegom Pahorom i gospodin predsjednik Sabora je tu sa kolegom iz Državnog zbora. Normalno komuniciramo, ja sam, moja malenkost sa gospodinom Erjavcem. Što se tiče Crne Gore konstantna podrška, Hrvati su tamo i zastupljeni u državnoj vlasti što je vrlo pozitivno. I njih podržavamo na putu u članstvu u NATO-u. Italija, nakon 6 godina smo imali bilateralni posjet na razini ministra vanjskih poslova, gospodin Jandroković, znači zadnji posjet je bio 2010. godine, opet smo to napravili nakon 6 godina. Znači imamo jednu normalnu komunikaciju. Sad dolazimo do Srbije, naša Vlada želi sa Srbijom imati normalne, zdrave i kvalitetne odnose. Zato je potrebno da imamo jednu zdravu podlogu. Moramo neke stvari raščistiti. Meni je žao što u prethodnom razdoblju one bivše Vlade nismo uspjeli ukazati na one stvari koje su ključne u našim odnosima. Imamo neke zahtjeve koji su legitimni, mi ih formuliramo kao zemlju članicu EU, a to je važno za europeizaciju Srbije i za normalne odnose između susjeda. Tražimo da se ugradi u pregovarački okvir da Srbija u potpunosti surađuje sa Haškim sudom, to je princip vladavine prava. To je to famozno Poglavlje 23. Druga stvar, tražimo da se isto tako poštuje i implementira međudržavni Sporazum o zaštiti manjina. Hrvatska manjina u Srbiji nije zastupljena, a prema tom sporazumu mora biti zastupljena. Hrvatska je neovisno o tom sporazumu to implementirala i ima svoj Ustavni zakon. Srpska manjina je zastupljena u Hrvatskom saboru i ne ovisi o nekakvim koaliranjima je li netko u nekoj stranci, jel' neka stranka s nekim koalira. Ne, ona je zastupljena i mi očekujemo da to naprave i u Srbiji. To će biti, to sam rekao gospodinu Dačiću kad sam ga vidio u Amsterdamu, to će biti pravi znak da Srbija ne samo implementira međudržavne ugovore, poštuje vladavinu prava, izvršava međunarodne obveze nego da Srbija želi sa Hrvatskom partnerske odnose. I treća stvar, jasno da želimo da se ukine ili amendira taj zakon koji se zove Zakon o organizaciji i nadležnosti državnih tijela u postupku za ratne zločine. Želimo da se s time prestane. Ne može biti Srbija policajac za cijelu bivšu Jugoslaviju, to nije prihvatljivo, to nije u skladu sa dobrosusjedskom politikom, to će se morati promijeniti. A mi ćemo sigurno Srbiju podržavati na putu u EU pod tim uvjetima. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupnik Josip Bilaver.
Poštovani ministre zahvaljujem vam se na odgovoru. Ja sam s vašim odgovorom izuzetno zadovoljan. Vjerujem da ćete i dalje nastaviti predano i odgovorno raditi i razvijati dobrosusjedske odnose ali i odnose sa ostalim zemljama EU i da ćete i dalje dobro pozicionirati Hrvatsku unutar međunarodne zajednice. Što se tiče Srbije nadam se da će Srbija ispuniti ove uvjete i da će znati prepoznati dobronamjernost naše politike te da će znati težiti uređenosti europskih zemalja posebno kada su u pitanju odnosi prema nacionalnim manjinama te vjerujem da im ovo neće biti prepreka nego upravo suprotno, odskočna daska. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeće pitanje je uvaženog zastupnika Jaroslava Pecnika.
Gospodine premijeru budući da dolazim iz Osijeka ponovit ću jer mislim da vrijedi ponoviti, nedavno ste bili u Osijeku na nogometnoj utakmici naše reprezentacije i Izraela i čuli ste kako cijeli stadion kliče za dom spremni. Ako su vam rekli da je to stari hrvatski pozdrav lagali su vas. To je ustaški pozdrav. Prema tome, trebali ste reagirati, a niste. Ali to je samo jedan u nizu ustašluka koji nas kontinuirano prate. Dajete potporu vašem ministru kulture gospodinu Hasanbegoviću iako on istina nije kreator ali je glavni izvođač radova na promociji ustaštva odnosno na povijesnoj reviziji ustaštva. I ne samo to, još bi to čovjek mogao podnijeti, ali prvi potpredsjednik u vašoj Vladi gospodin Karamarko je zapravo politički mentor cijelog tog sramotnog projekta. E sad, da dođem na pitanje. Povodom učestalih prijepora po pitanju Jasenovca ali pod pritiskom međunarodne javnosti vi ste rekli, citiram: „Žao mi je što se ova prigoda koristi za politizaciju koja je neprimjerena i vodi do novih podjela u društvu. Sve to ne samo da vrijeđa žrtve i njihove obitelji već nanosi i veliku štetu Hrvatskoj“. Pitanje glasi, volio bih da objasnite ovu dvoznačnost u vašoj formulaciji, da precizirate zapravo na koga se odnosi ova pokuda, kritika? Da li na one koji promoviraju ustaštvo ili na one koji osuđuju ustaštvo odnosno ukazuju na opasnost oživljavanja ustaštva? Hvala.
Uvaženi predsjednik Vlade Tihomir Orešković.
Hvala na pitanju. Ja bih se možda vratio na onaj naš prvi susret u Vladi kad sam imao prvu priliku, mislim da sam onda izložio vrlo jasno svoj stav i komunicirao. Ako se dobro svi sjećate vrlo jasno sam rekao da … [[Ne razumije se.]] u vezi ustaša i komunista da bi moja firma propala, ja se nadam se svi to sjećate dobro. Ja se nadam da tu se nije ništa promijenilo. Ja sam protiv svakoga tko je totalitarani, tu su opet i fašisti i ustaše, komunisti. Bio sam na, evo kada je već riječ, u Osijeku, veleposlanica iz … [[Govornik se ne razumije.]] bila tu samnom, vrlo jasno ona zna moj stav i koji sam već godinama radio za jednu židovsku, izraelsku firmu, tako da mislim da je svima jasan moj stav. I ovaj moj komentar u svezi podjela, ja se nadam i meni je žao da se u ovu našu Hrvatsku se dijelimo oko nekakve prošlosti. Ja mislim da bi Jasenovac trebao biti mjesto gdje se svi zajedno nađemo i posjetimo te žrtve jer svi znamo šta su tamo prošli. I ja se nadam da ćemo to i opet se vratimo na onaj prvi … [[Govornik se ne razumije.]] da ćemo naći jedan pristup gdje ćemo zajedno ići naprijed, zajedno, a ne gdje ćemo naći koje i ne znam kakve načine gdje ćemo se opet podijeliti. Hvala lijepo.
Uvaženi zastupnik Jaroslav Pecnik. Izvolite.
Gospodine premijeru samo kratko. Naravno da nisam zadovoljan vašim odgovorom ali malo ću vam, što bi rekao gospodin Bandić 50% otpisati zato što ste iz Kanade pa možda baš dobro ne razumijete. To što vi govorite o vašoj firmi, to se stalno nameće kao jedno pitanje. Mi ne možemo razgovarati o mladima, o zapošljavanju, o reformama, o reformi ni R samo zato što vi zločesti iz oporbe provocirate stalnim povijesnim temama. Pa nije ljudi, nije meni do toga. Svaka osuda, svakog totalitarizma je jasna ali vi pod tom osudom zapravo krijete ono što je bitno a to je da jasno osudite ustaštvo. I onda zapravo činite zamjenu teza. Nama poturate ili barem meni se čini poturate ono što sami radite, što rade mangupi iz vaših redova. Hvala.
Sljedeće pitanje je uvaženog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem ministru pomorstva, prometa i infrastrukture gospodinu tutkoviću. Poštovani gospodine ministre, bivša Vlada kukuriku koalicije 2012. godine odustala je od izgradnje Pelješkog mosta a dio čelnika tada vladajuće koalicije taj je most nazivao iluzijom za budale. Osim što su odustali od gradnje Pelješkog mosta, raskinuli su i ugovor sa hrvatskim građevinskim konzorcijem koji je ugovor bio težak 2 milijarde kuna koliko je vrijedilo prema projektu i građevinskoj dozvoli izgradnja Pelješkog mosta. U … [[Govornik se ne razumije.]] lokalnih izbora 2013. godine tadašnja koalicija je donekle mijenjala svoj stav i tvrdi da bi gradila most ako to dozvoli Europska komisija. I u tom smislu su i poduzeli određene radnje ne bi li Europska komisija se usuglasila sa izgradnjom Pelješkog mosta. Ali vrlo brzo, premda nisu riješili potrebnu dokumentaciju najavljuju izgradnju Pelješkog mosta u ožujku 2015. godine. Kako se to nije dogodilo onda je ta gradnja prolongirana za rujan 2015. godine. Pa kako ni taj rok nije ispoštivan onda su najavili početak gradnje mosta u ožujku ove 2016. godine. Kako je sada mjesec travanj a ti radovi nisu započeli, ja vam postavljam pitanje. Prvo, da li je za Pelješki most ishođena od strane bivše Vlade građevinska dozvolu koji je dokument pretpostavka početku gradnje Pelješkog mosta? B) da li je bivša Vlada aplicirala prema europskim fondovima zahtjev za ishođenjem sredstava za gradnju Pelješkog mosta kao što je to bilo najavljeno. I treće, najvažnije pitanje, gospodine ministre, prema stanju dokumentacije kojom raspolažu Hrvatske ceste, recite meni i svojoj hrvatskoj javnosti kada bi mogla započeti doista gradnja Pelješkog mosta prema novoj građevinskoj dozvoli. Hvala.
Odgovoriti će uvaženi ministar Oleg Butković. Izvolite.
Hrvala lijepo poštovani zastupniče na vašem pitanju. Pelješki most, projekat svih projekata ove Vlade da ne govorim previše o prošlosti, vi ste rekli najvažnije stvari, ali evo Pelješki most je podijeljen u tri faze, izgradnja samoga mosta, pristup, prva faza, druga faza izgradnja pristupnih cesta i treća zaobilaznica Stona. U ovom trenutku napravljeni su svi preduvjeti da se može projekt prijaviti, tzv. veliki projekt Europskoj komisiji. On još uvijek nije prijavljen. Uvršten je u strateške dokumente što je bila baza za definiranje projekata za koje ćemo tražiti sufinanciranje od strane Europske komisije. Napravljena je studija izvodljivosti i analiza troškova i koristi kao temelj za ocjenu od strane Europske komisije. I u tijeku je sada izrada prijavnog obrasca koji će sadržavati sve financijske i tehničke aspekte samog projekta. Ta aplikacija će negdje su svibnju mjesecu doći u Ministarstvo prometa, pomorstva i infrastrukture od strane Hrvatskih cesta. Izvršiti će se detaljan pregled a nakon toga ide u Ministarstvo regionalnog razvoja i europskih fondova kod kolege Tolušića koji, to je završni pregled. I negdje u lipnju mjesecu će i aplikacija odnosno prijava ići prema Briselu i biti će dalje u postupanju Brisela. Paralelno s time će Vlada RH negdje u lipnju mjesecu donijeti odluku o gradnji prve faze Pelješkoga mosta neovisno o tome odnosno da li smo dobili pozitivno svjetlo u što ne sumnjamo od strane Europske komisije čime će se stvoriti uvjeti da se može raspisati natječaj krajem lipnja za izvođenje prve faze odnosno Pelješkoga mosta. Prethodno moramo promijeniti Zakon o javnoj nabavi i taj cjelokupni postupak će trajati ako ne bude žalbi i ako bude sve u redu, što ja vjerujem da hoće do kraja 2016. godine što bi značilo da će gradnja u najboljim okolnostima početi kraj 2016. odnosno početkom 2017. godine. Naglašavam još jednom, to je projekat svih projekata i meni je drago da postoji konsenzus svih političkih stranaka neovisno o tome što se događalo u prošlosti i da Pelješki most više nije političko pitanje i nije predmet nadmudrivanja između političkih stranaka. Hvala vam.
Hvala. Uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine ministre. Ja sam zadovoljan vašim odgovorom. Možemo konstatirati da smo 4 godine nepovratno izgubili, da smo poništili građevinsku dozvolu, važeću za koju kao što ste i sami rekli još uvijek za koji objekat još uvijek nije ishođena nova građevinska dozvola. Moram reći da s obzirom da moramo mijenjati jedan vrlo važan zakon a to je Zakon o javnoj nabavi da bi ta činjenica da taj zakon nismo prije promijenili a trebali smo ga promijeniti mogla doprinijeti daljnjem odugovlačenju početka izgradnje pelješkog mosta a s obzirom da je pelješki most u građevinskoj dozvoli podrazumijeva parcelu dugu 18 km koja podrazumijeva i sami most i pristupne ceste kopnene i s pelješke strane. Držim da će trebat prići izmjeni Zakona o gradnji kako bismo mogli doista za taj projekt ishoditi građevinsku dozvolu u o ovim rokovima koje ste vi rekli a to je kraj lipnja a to je 2016.godine kako bi onda stekli uvjete da možemo započeti gradnju mosta krajem ove ili početkom iduće godine iako tvrdim da su i to vrlo optimistični stavovi i da to podrazumijeva doista dobar, usklađen rad i Hrvatskih cesta, Hrvatske Vlade i nas ovdje u Hrvatskom saboru kako bismo taj rok ispoštivali. Hvala.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit će uvažena zastupnica Nada Turina-Đurić.
Hvala gospodine predsjedniče. Moje pitanje ide potpredsjedniku Vlade, gospodinu Boži Petrovu. Vi ste gospodine Petrov kao mlada politička zvijezda u usponu svojevremeno dali izjavu kako je došlo vrijeme za novu generaciju mladih, sposobnih i posve nekompromitiranih političara i to onih koji su čista obraza i koji svoja obećanja izvršavaju. Govorili ste o transparentnosti pri zapošljavanju u javnim tvrtkama pa između ostalog u ono vrijeme i u tvrtkama vašega grada. Međutim, danas vi ste na poziciji vlasti, potpredsjednik ste Vlade RH ali dešava se nažalost nešto sasvim drugo, nešto potpuno suprotno onome što ste vi govorili. Ja ću u općem kaosu koji se događao očito u vašoj Vladi vezano za razno razna imenovanja. Vjerujem da ste propustili jer mislim da bi sigurno spriječili da ste znali. Dogodilo se jedno imenovanje u Hrvatskim vodama o kojem smo mogli čitati prije tri dana čini mi se u Večernjem listu, koji se u tom svom napisu na cijeloj stranici poziva na izvore iz Svjetske banke odnosno zapisnik potpredsjedništva za integritet Svjetske banke, koji se inače bavi prijevarama kad se radi o projektima koji oni financiraju. Naime, to isto potpredsjedništvo Svjetske banke je svojevremeno uočilo nepravilnosti prilikom jednog natječaja i direktno je ustvari kroz to svoje izvješće optužilo gospođu koja je tada vodila taj projekt. Ona se zove Fani Bojanić i ona je u međuvremenu imenovana bez natječaja i to moram upozoriti netransparentno za zamjenicu direktora Hrvatskih voda. Znači u tom izvješću je nedvojbeno utvrđeno da je gospođa svojim utjecajem se neprikladno uplitala u rad Povjerenstva za izbor izvođača i da je dobio skuplji izvođač po njenom nalogu i zbog toga je RH bila oštećena za 130 tisuća eura. Naime, ta sredstva su morala biti vraćena odnosno Svjetska banka ih nije odobrila. Ono što ja vas želim pitati. Što ćete poduzeti? Naime, ja vjerujem da vi to niste znali a gospođa je u svojoj izjavi da je dobila podršku MOST-a za to imenovanje. Ja vjerujem da ćete vi kao odgovorna politička osoba temeljem svih onih obećanja koje ste dali ne samo svojim biračima nego u ovom slučaju kao potpredsjednik svim građanima RH poduzeti sve da se ubuduće ovakve stvari ne događaju a isto tako i da ovaj slučaj bude riješen na adekvatan način.
Hvala lijepo. Ja vas samo želim upozoriti da me se slučajno ne bi kolega Petrina upozoravao da ste za više od minute prekoračili vrijeme. Hvala lijepo. Izvolite, uvaženi zamjenik potpredsjednika Vlade.
Uvažene zastupnice. Meni je drago da se na ovakav način može komunicirati u Hrvatskom saboru. Znači, iza svega stojim i ono na što je MOST uvijek pazio ako ću sada gledati MOST kao dio Vlade, je upravo na taj dio kadroviranja ako to mogu tako reći, odnosno odabiranja kvalitetnih osoba na određene funkcije i mogu i drugi ljudi koji su u Vladi uvijek potvrditi da smo se državi uvijek dva pravila. Nikada se ne smije dovesti u pitanje bilo kakva umiješanost u sumnjive, mutne poslove a nakon toga stručnost. Osim toga moje pravilo u životu je da nikada ljude ne sumnjičite odnosno da im ne sudite u trenutku dok nemate apsolutno sve dokaze. Naravno da treba preispitivati, naravno da je dobro preispitivati jer time ste uvijek na oprezu i zato zahvaljujem na ovome dijelu koji ste vi sada iznijeli. Isto tako, što se može napraviti ili što će se napraviti ako se na bilo kakav način pokaže da je ovo što ste vi iznijeli točno onda će nam trebati vrlo malo vremena, vrlo malo, mjereno u minutama da razriješimo stvar. Ali ja ne mogu koristiti prijeki sud ako su informacije dvojbene ono što ja imam informaciju o tom slučaju jest da je sprovođena istraga na temelju anonimne prijave i da USKOK ili DORH, sad ne znam točno tko je, na kraju nije potvrdio dokaze koji su navodno bili izrečeni u toj prijavi. Ako imate bolja saznanja od tih onda vas ja pozivam, vas ili taj neimenovani izvor iz Svjetske banke, ali iskreno govorim, da nam pruži bolje dokaze ne samo za ovaj slučaj nego za apsolutno svaki slučaj koji se zna i koji je sumnjiv i mi ćemo ga vrlo rado provesti jer smatramo da se politika mora voditi drukčije i da u odnosu na to kako je bilo prije se stvari trebaju promijeniti. Hvala.
Uvažena zastupnica Nada Turina-Đurić, izvolite.
Ja sam uvjerena da ćete vi sve poduzeti ali mislim da već u ovom trenutku ste mogli poduzeti. Naime, samom činjenicom da smo mi odnosno da su Hrvatske vode odnosno da je Ministarstvo financija a to znaju i bivši ministri a zna vjerojatno i sadašnji ministar ustvari priznali krivnju kad je Svjetska banka odlučila povući ta sredstva upravo temeljem tog nalaza. Potrudite se, sigurno možete doći do tog nalaza, do tog izvješća koje je napravilo povjerenstvo koje je istraživalo slučaj. Znači, ako smo mi to priznali u tom trenutku onda gospođa koja je sad trenutno čini mi se samo pod istragom ali vi znate da ste i tad i svojevremeno imali stav da i oni za koje se sumnja, osnovano sumnja i nad kojima je istraga da nisu osobe koje treba imenovati na tako važna mjesta. Jer ja vas moram podsjetiti mjesto zamjenika direktora Hrvatskih voda je izuzetno važno mjesto. Mi ulazimo u onu fazu u kojoj ćemo morati povlačiti sredstva, velika sredstva, iz EU. Ako se ovakve greške ili ovakvi utjecaji budu ponavljali morat ćemo vraćati novce. I to ne ovako 130 tisuća eura nego puno, puno veće. Eto, jedno upozorenje i molba prema vama i prema ministru financija koji je isto u tom dijelu odgovoran jer nešto mora pokrenuti jer smo mi tu imali gubitak kao država da nešto učinite. A vi ćete lakše od mene doći do pravih informacija. Hvala.
Hvala. Sljedeće pitanje postaviti će uvaženi zastupnik Mirando Mrsić.
Hvala lijepo. Svoje pitanje upućujem potpredsjedniku Vlade gospodinu Karamarku. Poštovani potpredsjedniče Vlade u posljednje vrijeme svjedočimo probnim balonima iz Vlade u vezi načina uređivanja plaća u javnim službama i načina uređivanja radnih odnosa. Možemo čuti od strane ministrice uprave da se ukida stanka, a nakon toga da se ukida plaćanje te stanke a iz Vlade onda stiže demanti. Dok kod ministrice rada i mirovinskog sustava koja bi trebala se očitovati o ovome nemamo nikakvo očitovanje. Osim toga jučer smo svjedočili jednom nepripremljenom sastanku sa sindikatima oko sporazuma i postizanju dogovora oko povećanja plaća za 6% i taj sastanak je nažalost propao bez da se postigao bilo kakav sporazum. Svjedočimo totalnoj bezidejnosti Vlade na koji način i s kojim argumentima bi trebalo razgovarati sa sindikatima u cilju postizanja dogovora o primjeni ovog sporazuma. Također, napominjem i upozoravam da istječu kolektivni ugovori za javne i državne službe, da će ministar Marić morati isplatiti regres ove godine jer on više nije izuzet iz temeljnog kolektivnog ugovora, da će se morati isplatiti božićnice. Sve su to stvari koje bi trebala ova Vlada dogovoriti sa sindikatima jer posljedica toga je da javne i državne službe ostanu bez kolektivnog ugovora ili da imamo socijalne nemire što nije dobro niti za poslovnu klimu ali nije dobro ni za sve građane Republike Hrvatske. Stoga vas pitam, vas koji imate najveću i jedinu političku moć u ovoj Vladi hoće li ova Vlada smanjivati plaće zaposlenima u javnoj i državnoj upravi?
Odgovorit će prvi potpredsjednik Vlade Tomislav Karamarko, izvolite.
Ma da dosta kompleksno pitanje. Ovako što se tiče sindikata, nisam bio na tom sastanku, nisam zadužen u ovom momentu za to ali naravno mogu odgovoriti. Jedina formula jest razgovarati, razgovarati, razgovarati. Sindikati svakako shvaćaju u kakvoj se situaciji nalazi država. Mi sebi ne možemo dopustiti rekao bih luksuz nekomunikacije jel'. Nažalost, u vrijeme vaše Vlade čelnik vaše Vlade je primio sindikaliste dva ili tri puta u 4 godine. To se sad nama jednostavno ne može dogoditi. Prema tome, morat ćemo razgovarati i svi jednako na isti način podnijeti odgovornost za ono što se događa. I poslodavci i sindikati i u svakom slučaju i mi. Što se tiče radnog vremena nema ni riječi o porastu odnosno povećanju broja sati u radnom danu. A isto tako što se tiče plaća u javnom sektoru mislim da smo pričali o nekakvom eventualnom povećanju ali naravno da ćemo biti puno pametniji u drugom dijelu godine. Hvala.
Uvaženi zastupnik Mirando Mrsić.
Poštovani potpredsjedniče pa iz ovoga što ste mi odgovorili jasno može se zaključiti da Vlada baš i nema ideju na koji način će razriješiti ovu situaciju i da su ovo samo prazne floskule i zavaravanje građanstva. Mislim da niste iskreno odgovorili na ovo pitanje da neće padati plaće u javnom i državnom sektoru jer ste već najavili u Zakonu o plaćama da ćete izjednačavati plaće u sektoru, a to znači da ćete izjednačavanjem plaća smanjivati plaće u javnoj i državnoj službi. Čak da se i Vlada dogovori sa sindikatima oko sporazuma za očekivati je da će taj sporazum trajati do onog trenutka dok se ne usvoji Zakon o plaćama jer će ga tim zakonom Vlada jednostavno ukinuti. To puno govori da ova Vlada nema viziju na koji način riješiti pitanje sporazuma, da nema strategiju niti ljude koji bi znali provesti promjene koje su nužne u ovoj državi. To je ono što zabrinjava sve građane RH. Evo ovdje u Saboru ako ne znate ostavili smo vam potpredsjedniče akcijski plan kako učiniti, što Vlada treba učiniti za sam sustav plaća pa molim da se taj akcijski plan koji je usuglašen sa Europskom komisijom provede, da ne otkrivate novu vodu, da ne idete u zabludama. I da konačno budete Vlada građana RH a ne Vlada kapitala i poslodavaca.
Sljedeće pitanje je ono uvaženog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepo. Moje pitanje je za potpredsjednika Vlade gospodina Tomislava Karamarka. Prvo, gospodine Karamarko, jedan dobronamjerni savjet, iako ste povjesničar, nemojte previše molim vas više u budućnosti '41. i '45. Okrenimo se svi zajedno gospodarstvu i poslu, radimo nešto, predlažimo nešto i napravimo nešto za naše građane. S druge strane vidjeli ste prognoze MMF-a koji govori da će gospodarski rast u 2016. godini biti 1,9%, to je rezultat Vlade Zorana Milanovića i to su oni trendovi koje smo mi u 4 godine pokrenuli. Nažalost vi nemate tu ambiciju, vaši planovi su na istoj toj razini i za naredne 3 godine. Znači rast od 2% koji je sada vi planirate ostvariti i u 2017. i '18. i '19. Nema ambicija i nema ubrzanja gospodarskog rasta a onda nema ni novih radnih mjesta ni zapošljavanja. Podsjetiti ću vas na vaš plan 5+. Znači imali ste u predizbornoj kampanji 5+ plan koji govori o gospodarskom rastu, o zapošljavanju, pravnoj stabilnosti i šta smo imali, društvo, demografija, obrazovanje i pravednost. Znači to su bile osnovne vaše temeljne postavke u kampanji. Od toga je najvažniji gospodarski rast. Najavili ste da ćemo imati značajan gospodarski rast, nažalost sada nemamo niti poticaja, po prvi puta nakon 4 godine mali i srednji poduzetnici nemaju poduzetnički impuls, zaustavljeni su fondovi EU i ne rasterećuje se gospodarstvo parafiskalnih nameta. Moje pitanje je kada ćete konačno početi rasterećivati hrvatskog gospodarstvo, kada ćete omogućiti poduzetnicima dobrovoljno članstvo u Hrvatskoj gospodarskoj komori nakon što ste tamo napravili red HDZ-ovaca, red bivših špijuna, pa onda opet red HDZ-ovaca? Kada ćete osloboditi naše poduzetnike toga harača? Hvala vam lijepo.
Hvala i vi ste naravno premašili vrijeme. Izvolite uvaženi potpredsjedniče Vlade.
Hvala lijepa. Šta reći, pa za vama su ostali nekakve cifre i repovi, tako 50-ak milijuna, čuo sam, govorim o obrtništvu itd.. Kako ćemo rasteretiti gospodarstvo? Naravno sprema se paket, novi porezni paket. Porezne mjere moraju biti stimulativne a ne destimulativne kakve su bile i kakve jesu nažalost još uvijek dok ih nismo promijenili. Prema tome, porezni obveznik mora biti rasterećen brojnih poreza i neporeznih nameta. Mora imati široku poreznu bazu i zato moramo rasteretiti ljude. To je sigurno dobar ulaz u to što zovete, razvoj poduzetništva, obrta. Naravno otvoriti ćemo i putove investicija. To se sada već događa. Već sada možemo govoriti o 300 milijuna ovih 2 mjeseca investicija. 300 milijuna eura koji su realni. Prema tome mi već radimo. Programi koje ste vi imali nisu dali nikakvu progresiju. Oni su se sveli, dakle bio je to onaj program 21, ako se ne varam, sveli samo na floskule i na mrtvo slovo na papiru. Ostavili ste 100 milijardi novog duga. I taj umjetni rast koji ste imali bio je baziran upravo na tom novom zaduživanju. Prema tome, sada vi pitate ovu Vladu nakon 2 mjeseca što je u funkciji kada mi nešto namjeravamo. Mi smo već krenuli, mi smo već krenuli i mi ćemo sigurno uspjeti u tome. Hvala lijepo.
Uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Problem je u tome što se ne dešava ništa. Vi sada govorite o tome da ste nešto pokrenuli, ali što? Nema niti jednog zakona. I investicije, ja ne vidim da se išta radi. Europski fondovi, jedino šta vidim da su fondovi za male i srednje poduzetnike zaustavljeni. Obustavljen je natječaj prije 10-ak dana, to je ono što ja vidim. Nema, govorite umjetan rast, pa 2% gospodarskog rasta smo ostvarili nakon što smo zatekli Hrvatsku na -2. To je kao da sada vi kažete a gospodin Šuker vam izračuna kao što je izračunao Sanaderu 2008. godine, da ćete 2019. imati rast od 6%. Ali vi to ne govorite, vi govorite da će biti rast 2%, da ćete se zamrznuti u poziciju koju ste naslijedili. Pa dajte malo ambicioznosti, pokažite to malo. Sa druge strane nisam zadovoljan šta HGK, a to je i zahtjev MOST-a i ja se nadam da će nas podržati u tome jer predlažemo Zakon o HGK, gdje će biti dobrovoljno članstvo u HGK, da oni i dalje stotine milijuna poduzetničkih kuna svake godine uzimaju a od toga nikakve koristi za poduzetnike nema. Nikakve, osim što se tamo smjestio vaš jedan stranački kolega iz Vinkovaca i još nekoliko stranačkih kolega i oni sada kao predstavljaju hrvatsko gospodarstvo. Želimo omogućiti ljudima da imaju pravo odabrati da li žele ili ne žele biti članovi HGK. I sa druge strane, nemojte pričati, molim vas, počnite nešto raditi. Nemamo vremena za čekanje i ovaj rast od 2% otići će u suprotnom smjeru kako ste vi krenuli. I nemojte više pričati o stotinama milijardi jer je kampanja završila, vaš posao je da predlažete. A predložili niste još uvijek ništa.
Sljedeće pitanje postaviti će uvaženi zastupnik Žarko Tušek.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Svoje pitanje postavio bih ministru poduzetništva i obrta gospodinu Darku Horvatu. Poštovani gospodine ministre, eto i danas na ovom aktualnom satu nažalost opet smo svjedoci različitih politikantskih tema koje ničemu ne koriste, razvoju hrvatskog društva u cijelosti, velikim dijelom u tom tonu bilo je obojeno i pitanje mojeg prethodnika, vašeg prethodnika ministra bivšeg gospodina Gordana Marasa. Vaše ministarstvo trebalo bi biti jedan od nositelja od onih politika i onih strategija razvoja koje su prije svega usmjerene prema onom segmentu našega društva koje po meni vjerujem i po svima nama temelj ozbiljnog razvoja svake civilizirane razvijene države danas u Europi i u svijetu a to su mali i srednji poduzetnici i obrtnici. Gospodine ministre jedno od prvih saznanja prilikom vašeg preuzimanja Ministarstva poduzetništva i obrtništva bio je ozbiljan naslijeđeni dug ministarstva po raznim stavkama. Dosta su pričali o tome i mediji. Moje pitanje vama jest konkretno. Možete li točno reći o kakvoj se strukturi duga radi te o kojoj mjeri je taj dug opteretio planiranje vašeg proračuna u tekućoj godini. Kako ga planirate pokriti obzirom na potrebna smanjenje proračuna u zadane okvire u svim ministarstvima. Naravno u slijedu navedenog koje su po vama i po vašem ministarstvu ključne mjere, ključne novine i poticaji koje mislite ponuditi tisućama naših poduzetnika i obrtnika o čijem radu prije svega prethodno ovisi uspjeh naše Domovine pa i svake Vlade pa i aktualne. Hvala vam lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi ministar Horvat.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani kolege ministri, poštovani saborski zastupnice. Pa da, kada napravite primopredaju i kada na toj primopredaji bude sve sjajno i bajno a onda krenete konstruirati proračun i nakon 10-tak dana dobijete spoznaju da je 25% vašeg proračuna već u nekim obvezama koje vi morate sanirati i podmiriti onda dolazite u problem. Ali ja sam već nekoliko puta i medijima i pred saborskim zastupnicima rekao i obećao da ćemo mi pronaći tokom ove godine a za neke projekte smo već pronašli nove izvore financiranja koji neće biti državni proračun. Slušali smo danas ovdje priču kako neće biti poduzetničkog impulsa, da u toj mjeri i na takav način poduzetničkog impulsa neće biti jer će se poticajne mjere i već su se osmislile na jedan potpuno drugačiji način. Mi ćemo sredstva državnoga proračuna iskoristiti i za neke druge namjere a svjesni činjenice da imamo jako veliki potencijal u strukturnim fondovima, prilagodit ćemo zajednička nacionalna pravila i to je ključni razlog zbog čega smo natječaje strukturnih fondova zaustavili. Dakle, rekonstrukcijom tih pravila hrvatskim ćemo poduzetnicima i onim malim i onim srednjim omogućiti daleko liberalniji pristup do sredstava strukturnih fondova u želji da tokom ove godine umjesto prošlogodišnje 52 u ovoj godini imamo bar 520 aplikacija i umjesto skromnih 8 ugovora ove godine imamo barem 80-tak takvih ugovora. Činjenično stanje je da smo u prošloj godini potpisivali razno razne obveze a onda ušli u jedno predizborno vrijeme gdje smo stali plaćati te obveze pa je tako po jednom od zakona po kojima se potiču investicije stvorena a nepodmirena obveza na razini desetak milijuna kuna, određene potvrde ostale su nepotpisane jer se tadašnja vlast nalazila u kampanji i jednostavno je zaboravila na potrebe Hrvatskih obrtnika i poduzetnika. Dakle, mi ćemo u ovaj petak sa kolegama koji su stekli, kolegama poduzetnicima koji su stekli ta prava ispotpisivati dodatnih 10-tak milijuna kuna poticajnih mjera a evo već smo sada pronašli novi izvor financiranja kroz koji ćemo kroz taj program u ovoj godini subvencionirati sa gotovo 40-tak milijuna kuna investicije. U ovom trenutku na Ministarstvu poduzetništva nalazi se po toj mjeri 341 aplikacija u ovih zadnjih možda 2 mjeseca 91 je obrađena i spremna za potpis potvrda uz suglasnost Ministarstva financija. Te će potvrde tako se zovu, producirati investicije negdje na razini 3 milijardi kuna i temeljem obveze koje su hrvatski poduzetnici a koji će postati korisnici tih mjera preuzeli donijet će nam novih negdje oko 6 tisuća i 700 radnih mjesta. Rekao sam sredstva EU fondova daleko će postati pristupačnija onoga trenutka kada se evo za 14 dana raspišu natječaji po nekim novim pravilima gdje više neće biti potrebe provoditi sustav javne nabave, gdje više neće biti financijskih instrumenata i opterećenja hrvatskog poduzetnika u trenutku podnošenja aplikacije nego tek u onom trenutku podnošenja aplikacije, nego tek u onom trenutku kad se steknu uvjeti za potpisivanje ugovora i ova široka lepeza ili široki vremenski ciklus u 6 faza svest ćemo na samo 3 i u 90 dana sprovesti poduzetnika od faze aplikacije do ugovaranja. To je jedna nova filozofija u poticanju hrvatskog poduzetništva čiji izvor neće biti Državni proračun nego isključivo i gotovo 100% sredstva strukturnih fondova.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupnik Žarko Tušek.
Zahvaljujem na odgovoru. Mogu reći da sam zadovoljan odgovorom iako sam upoznat sa većinom mjera i strategija koje vaše ministarstvo namjerava provoditi u vremenu koje je pred nama. Vjerujem da ćete biti sigurno uspješniji od vašeg prethodnika koji eto 2014. godine je imao izvršenje proračuna od 50% i koji se slavodobitno hvalisao svojim ponosnim i velebnim posjetima … iz kojih je u Hrvatsku došao koliko ja znam barem 5 milijardi eura novih investicija. Molim vas samo da u svim strategijama i u svim mjerama koje su pred vama uvažite sve realnosti hrvatskog poduzetništva i hrvatskog gospodarstva i da se mjere iz strategije ne prilagođavaju samo onima koji su a priori uspješni nego i onima kojima je teško. I da se specifično pogleda svaka grana gospodarstva, koje su njezine realne potrebe. Da se u tom kontekstu svima pokuša na neki način pomoći. I onim najmanjima, i onima srednjima i onima nešto većima. I onima koji su uspješni i koji su izvoznici i onima koji su okrenuti hrvatskom tržištu i kojima je malo na neki način teže. Hvala vam lijepa.
Hvala. Sljedeće pitanje je uvaženog zastupnika Siniše Varge, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege moje pitanje je upućeno potpredsjedniku Vlade gospodinu Karamarku. Gospodine Karamarko vaši ministri su najavili pet mjera vezano za reforme zdravstva tzv. reforme. Prvo poskupljenje dopunskog osiguranja 19 kuna, povećanje limita za gotovo 50% za 1000 kuna, uvođenje nameta od 150 kn za dolazak na Hitnu, naplata nadstandardnih usluga, olakšanje odvojenog rada liječnika de facto preusmjeravanje liječnika prema privatnim praksama te ono što je nedavno bilo i ukidanje sanacije bolnica. I pitanje koje se nameće je da li se smatra da su najsiromašniji slojevi građana zaslužni i potrebni biti ti koji su nositelji reforme zdravstva, financijske konsolidacije sustava. Danas ste na Hrvatskom radiju govorili i spominjali ponovno vaše predizborno obećanje o dolini suza. Rekli ste da dolinu suza neće osjetiti najsiromašniji slojevi, a vidimo kroz ove mjere da baš su oni ti koji će biti najviše dotaknuti sa mjerama koje se uvode u zdravstvu. Ili ako ovo nije mjera za poboljšavanje sustava zdravstva na uštrb najsiromašnijih slojeva stanovništva da li je ovo mjera za konačno privatizaciju zdravstva koju ste također najavljivali i surađivali sa fantomskim slovačkim institutima? Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će prvi potpredsjednik Vlade.
Hvala lijepo na pitanju. Sve ove mjere uštede zapravo su na neki način da pokušamo zaustaviti daljnja zaduživanja. Vi znate za koliko ste nas zadužili vi i koliki su danas ti dugovi jel'. Prema tome, svim ovim mjerama neće biti pogođeni oni najsiromašniji. Primjer dopunskog, dakle svi oni koji imaju prosjek ispod 1500 kn po članu obitelji oslobođeni su. Onda razmislimo tko je pogođen zapravo takvim mjerama. Sigurno ne najsiromašniji. Prema tome, vi ćete puno bolje od mene znati u kojem smjeru ste krenuli i gdje ste zapravo pogriješili. Činjenica jest da zdravstvo rekao bih uvjetno guta previše, to je negdje oko 24 milijarde ako se ne varam. Moramo jednostavno smanjiti troškove. Moramo biti solidarni. I ponavljam još jednom bit ćemo solidarni sa onima koji su potrebiti i sigurno neće biti pogođeni ovim mjerama koje ste nabrojali. Hvala.
Uvaženi zastupnik Siniša Varga.
Nisam zadovoljan sa odgovorom, molio bih pisani odgovor. Naime, radi se o tome da hrvatski građani već kroz opće poreze i financiraju edukaciju liječnika, financiraju njihove specijalizacije, plaćaju osnovno zdravstveno osiguranje kroz doprinose, plaćaju redovito. Čuli smo već više puta da je naplata dopunskog osiguranja u visokim postocima u državnom osiguravatelju HZZO-u preko 80%, blizu 90%. I još plaćaju oni koji mogu i odlaze kod privatnika gdje plaćaju. I pitanje je što onda ostaje od javnog zdravstvenog sektora da povećanje limita same naplate participacije, povećanje cijene dopunskog i preusmjeravanje liječnika prema privatnom sektoru kroz dopunski rad liječnika sve skupa govori u prilog namjere o privatizaciji zdravstva i de facto da ono što će ostati od javnog sektora će biti ubožnice rezervirane za one koji si ne mogu priuštiti naš hrvatski zdravstveni sustav koji je naš ponos i dika. Od 14. svibnja 1922. godine u kontinuitetu imamo javni solidarni sustav zdravstva do ove Vlade kroz mjere doline suza to kani ukinuti. To smatramo da je na svima nama dužnost da se to spriječi. Nadamo se da do toga nećemo doći i da će Vlada od ovih mjera odustati. Ostavili smo 8 reformskih mjera potvrđenih od strane Europske komisije kao dobre. Niti jedna od njih ne ide na uštrb građana. Predlažem Vladi i ministrima da provode te reforme i da hrvatski zdravstveni sustav očuvaju ovakvim kakav je. Hvala lijepo.
Sljedeće pitanje postavit će uvaženi Predrag Matić, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvaženi članovi Hrvatske vlade, kolegice i kolege svoje pitanje upućujem ministru branitelja gospodinu Tomi Medvedu. Naime, nakon višetjedne drame, komedije, tragikomedije i sapunice dobili smo novog ministra branitelja i osobno mislim da je to dobar izbor i da je mogao biti i na početku, moglo se izbjeći štošta što se događalo. Ali to su bile vaše slatke brige. Htio sam čak i ovo pitanje postaviti prvom potpredsjedniku Vlade međutim nemam, stvarno nemam strpljenja i nemam živaca slušati kada bi mi počeo objašnjavati da je 860 milijuna kuna za branitelje više nego 916 koliko je bilo protekle godine kada su hrvatski branitelji nakon što je Ministarstvo branitelja jedino dobilo povećanje proračuna za 20 milijuna kuna imali, prosvjednici su imali svoje redovne izvanredne tiskovne konferencije i prosvjedovali protiv toga povećanja. Sada kada su dobili 56 milijuna kuna manje jednostavno se ne javljaju. To govori o njihovoj dosljednosti. Gospodine ministre obećali ste u svom programu vratiti braniteljima čast i dostojanstvo i napraviti novi Zakon o braniteljima. Čast i dostojanstvo, pogledao sam malo na internetu i sam sam se koristio tim izrazom to je ustvari hrvatska riječ dostojanstvo je riječ za čast, dakle radi se o istoznačnici. I čast, stara narodna mudrost kaže nitko je ne može nikome oduzeti niti dati, čast je dar samog čovjeka samom sebi. Ali ostaje nam Zakon o pravima hrvatskih branitelja. Dakle, dok sam ja bio ministar prosvjednici iz šatora donijeli su mi ovaj prijedlog čija samo prva stranica košta nekoliko milijardi kuna. Tu je izjednačavanje statusa pripadnika HVO-a sa statusom HV-a. Dakle, ono sve o čemu smo govorili. Ja se nadam da će branitelji imajući razumijevanja da ovo više nije nenarodna, komunistička, četnička, projugoslavenska vlast nego je narodna prava vlast imati razumijevanja i smanjiti bar svoje prohtjeve za 10 puta ali to znači opet da milijardu kuna, milijardu i pol kuna trebaju premijer i ministar financija osigurati i nadam se da ovo slušaju i vaš odgovor da će slušati pažljivo da im se ne bi povisio tlak. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Medved. Ja bih inače isto zamolio kolege, ovo, vi ste zapravo kolega Matić uvrijedili svoje kolege sa ovom pričom o četničkoj vlasti. To je … … [[Upadica se ne čuje.]] Oprostite ja se ne sjećam da je ikad itko ovdje u ovoj sali a pogotovo sa ovoga mjesta to rekao. Prema tome, … … [[Upadica se ne čuje.]] Molim vas ne vrijeđajte kolege. Evo izvolite kolega Medved. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane gospode i gospodo zastupnici. Gospodine zastupniče Matiću, hvala vam lijepa na vašem pitanju. Vama je poznato kako zatečeno stanje u Ministarstvu hrvatskih branitelja zahtjeva cjeloviti pristup. I kroz takav pristup rješavanje nagomilanih problema. Ja ne znam kakve materijale vi imate. Ono što je u ministarstvu započeto jest, za početak, uspostavili smo kvalitetan dijalog i suradnju sa hrvatskim braniteljima i stradalnicima Domovinskog rata kao osnovni preduvjet za daljnji rad. Mi smo započeli sa izradom jedinstvenog zakona o hrvatskim braniteljima i stradalnicima Domovinskog rata a on podrazumijeva vraćanje niza disperziranih prava iz drugih ministarstava u taj jedinstveni zakon. Ono što smo također započeli jest osmišljavanje cjelovitog modela očuvanja i zaštite zdravlja. Dakle vama je poznato i vjerujem ovom cijenjenom Domu koliki broj hrvatskih branitelja umire preranom smrću. Znam da je ranije bilo određenih parcijalnih rješenja za koje smatramo da nisu na odgovarajući način riješila ovo pitanje. Sljedeće pitanje koje također smatramo vrlo značajnim i za koje smo započeli rad je pronalaženje učinkovitog modela stambenog zbrinjavanja. Ali ono što je važno jest stvaranje osjećaja sigurnosti ove ranjive populacije hrvatskih branitelja i stradalnika Domovinskog rata i što kroz svakodnevni rad ministarstvo a i kroz kvalitetnu uspostavljenu odgovarajuću međuresornu suradnju s drugim ministarstvima činimo svakodnevno. Što se tiče konkretnog vašeg pitanja u svezi proračuna, da on jest umanjen u odnosu na plan ali je on uvećan za 34 milijuna kuna u odnosu na realizaciju proračuna iz 2015. godine i kao takav garantira realizaciju svih naših planiranih aktivnosti. Hvala lijepa.
Uvaženi zastupnik Predrag Matić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine ministre na odgovoru. I vjerujte ako itko u ovom Domu a i u cijeloj Hrvatskoj ima razumijevanje za posao koji ćete vi raditi i nastaviti raditi budite sigurni da sam to ja. Međutim, ono što sam ja htio dobiti od vas podatak i ja ovdje tvrdim odgovorno pred cijelim Saborom i pred hrvatskom javnošću da novog zakona neće biti. Jer proračun od 850 milijuna nategnut je kao praćka i taman je za zadovoljavanje potreba hrvatskih branitelja i stradalnika Domovinskog rata u onom obujmu i onom zakonu kakav je. Pokazao sam ovo da košta 14 dodatnih milijardi na 6 milijardi koje se inače odvajaju za hrvatske branitelje. I samo jedan list ovdje košta nekoliko milijardi koji je bio u prijedlogu. Kažem možda će kod vas to smanjiti i 10-ak puta. Jedino što možete staviti u zakon je prijedlog koji je neki dan stigao od splitskih HOS-ovaca da pozdrav za dom spremni stavite u zakon. On ne košta ništa ali će nas skupo stajati. Vidjeli ste i sami da zahvaljujući amerikancima koji su došli i šteta što čovjek nije došao godinu dana prije jer vidimo da ono bez pridržajno ponašanje koje je bilo u Jasenovcu od prošle godine pojašnjenje da se radilo o zaigranim i nestašnim redarima u kulturno umjetničkom društvu Jasenovac ove godine je pretvoreno u ustaše i zločince. Žao mi je što prvi potpredsjednik Vlade još uvijek nije uspio savladati i prebaciti preko usta riječ ustaše. Ali to nije vaš problem i ne odnosi se na vas ovdje. Hvala lijepo.
Sljedeće pitanje je uvaženog zastupnika Antuna Vidakovića.
Zahvaljujem predsjedniče. Moje pitanje je, biti će upućeno ministru pravosuđa Anti Šprlji. Poštovani ministre, evo ja ću malo sa ovih političkih tema skrenuti na vrlo konkretne, mogu reći skoro, samo geodetske. Kada sam razmišljao kako postaviti pitanje odlučio sam se za konkretno geodetsko. Ali slušajući ova silna pitanja sada mi je žao što nije bilo političko. Ali da nastavim. Komunicirajući naš predizborni program tijekom predizborne kampanje prošle obećali smo, naš 14-orica sa 14-tero, bolje rečeno VI. izborne jedinice, obećali smo promjene u Hrvatskoj. Promjene, kako svjetonazorske ali tako i ekonomske. Više su nas slušali kada bi govorili o ekonomiji. Zato se slažemo svi skupa i mi i vi da su Hrvatskoj potrebne reforme, korijenite reforme kako bi se Hrvatska pokrenula, kako bi u Hrvatskoj pokrenuli investicijski ciklus. To je jedina nada za Hrvatsku. No međutim, kako smo mi po mom skromnom mišljenju visoko pre regulirana država. Investitori i oni koji se pojave nailaze na silne prepreke, vidim vrijeme mi je isteklo. Ja se ispričavam, prekoračit ću. Dakle, jedna od tih prepreki [[Upadica: Predsjednik: nemojte radije.]] je nesređeno imovinsko pravno stanje. Ono je moguće riješiti samo novim geodetskim izmjerama koje ali tu zapinje, imamo gotovih 166 geodetskih izmjera, 67 se izlaže, 97 je na čekanju [[Upadica Predsjednik: Koje je pitanje kolega Vidakoviću, premašili ste vrijeme, a pitanja nema.]] Pitanje glasi, kako ćete ubrzati da sto 166 izmjera koje su sada mrtvi kapital postignu onu vrijednost koju smo vidjeli i u Sali kad je predsjednica Kolinda Grabar Kitarović bila..
Hvala. Odgovorit će uvaženi ministar Šprlje.
Hvala poštovani zastupniče. Ministarstvo pravosuđa predviđa jedan set mjera … na ubrzanje obnova ili osnivanja zemljišnih knjiga. Ta pitanja su dosta bila zanemarena u zadnje vrijeme. Mi znamo da su većina naših zemljišnih knjiga ubiti iz doba Austro-Ugarske klase, zadnja u biti država koja se brinula o zemljišnim knjigama. Do sada su problemi u obnovama i u osnivanjima zemljišnih knjiga bili uglavnom ili financijske ili kadrovske naravi. Zbog toga postojeću zakonsku regulativu moramo promijeniti i u izmjenama Zakona o zemljišnim knjigama iz zakona koji će regulirati se obnova i osnivanja zemljišnih knjiga predviđamo puno jednostavnije, operativnije i lakše obnove i osnivanje. U tom postupku geodeti i pravnici i obučene osobe moraju raditi zajedno. Bez toga nema napretka i moraju biti usmjereni ka tome cilju. Do kraja godine će biti gotov i pravni i organizacijski okvir takvih postupanja i plan na koji način će se to raditi. To je jedan, možda ona jedna od reformi koja će stvarno biti jedna od najbitnijih reformi u državi. Nove izmjene su uvijek i skupe i dosada su bile složene ali nastojat ćemo ih i pojeftiniti i pojednostavniti da se operativni timovi koji budu radili takve stvari da to odmah rade a ne da se vrši izmjera pa da se vrši priprema pa da se pita da li geodetska uprava pa da li pravosuđe imaju dovoljno novca ili kadrova za tako nešto. Mi ćemo dio kadrova osloboditi za te stvari jer će to biti jedan od prioriteta Ministarstva pravosuđa. To će biti jedan od načina na koji ćemo se suočiti s tim problemom. Između ostalog i one reforme kroz digitalizaciju i zemljišnih knjiga i izdavanja zemljišno knjižnih izvadaka i predaje zemljišno knjižnih prijedloga će se stvoriti prostor za nove kadrove u Ministarstvu pravosuđa i na sudovima koji će se moći angažirati u tom postupku. Hvala.
Uvaženi zastupnik Antun Vidaković. Izvolite.
Hvala gospodine ministre. Mislim da idemo u pravom smjeru. Sad ću završiti ono što nisam uspio reći. Od ovih 166 izmjera neke su gotove već 10 godina. One koštaju pola milijarde kuna što plaća država i lokalna samouprava. To se nikako ne može vratiti ono što se kaže bdw. to mora biti upravo ovako kako ste vi rekli i stoga predlažem zaista ono što je konačno proizašlo iz naše HDZ-ovog Odbora za prostorno planiranje i graditeljstvo o ideji stvaranja jednog geografskog informacijskog sustava jer to su sustavi kojima se kvalitetno i moderno upravlja ali brzo i efikasno kako bi svaki investitor mogao u što kraćem roku riješiti. Tu imamo silnih problema pa je dobro što imam još vremena reći. Nedopustivo je da mi sada imamo 4 baze podataka koje upravljaju prostorom, koje međusobno ne komuniciraju. One su skupe, one su preskupe, one su neefikasne i nekvalitetne usuđujem se to reći. Stoga gospodine minsitre, nastavite tako. Odredimo bar smjer u kom želimo ići u upravljanju prostorom, zato Hrvatska ima potencijala, ima strašno kvalitetnih ljudi i znamo kako se to treba napraviti. Hvala.
Hvala. Sljedeće pitanje je uvaženog zastupnika Željka Glasnovića. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Sabora, predsjednice Vlade. Pitanje je za gospodina Šprlju, Pravosuđe, ministra vezano za modernizaciju pravosuđa. Znamo da je grana hrvatskog društva. Prije 5 godina smo imali 900 tisuća neriješenih predmeta, neki traju 10 godina a ja mislim da se može to ubrzati, noćni sudovi, da mogu možda raditi službenici suda, uručivati naloge ne samo prekršajni sudovi da rade noć itd. Ali pitanje je drugo, vezano isto pitanje a to je rezolucija Vijeća Europe 1906. koje se bavi otklanjanjem ostavštinom a bivšeg sustava. To se najviše odnosi, ovisi o pravosuđu jer ne mogu sjediti u Vrhovnom sudu, Ustavni je sad u mirovini itd. Ljudi koje su osuđivali, ljudi 4i pol godine što ste čitali novine. Spomenuo bih još jednu stvar, kad govorimo o pravosuđu nikad to nisam čuo od naših vrelih gospodina i gospođe iz oporbe da imamo 2 milijuna ha zemljišta koji su oduzeti 47-e godine Hrvatima. Da ne govorim gradi se na tuđem zemljištu danas. Mene zovu ljudi izvana, grade se kuće, hoteli, od Crikvenica starački domovi itd. na tuđem zemljištu. Kakva je to država. Kad ćemo mi početi provoditi tu rezoluciju? Ne samo tu nego 1481. A za ove ljude koji ne mogu promijeniti svoj mentalni sklop, koji su fosilizirani kao ona koki, koka ona bijela afrička papiga od maršala, ja bih predložio da im mi svi platimo jednosmjernu kartu u Eritreju, Pjong jang ili Venezuelu, tamo bi im bolje bilo svima. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi ministar Šprlje.
Glede modernizacije pravosuđa niz je zakona i mjera u pripremi. Ja mogu istaknuti i reći da sada Zakon o sudovima i Zakon o Državnom sudbenom vijeću koji u bitnom određuju organizaciju pravosuđa oni su u pripremi. Dakle, radne skupine već rade na njima, smjernice su postavljene. Između ostalog tu je i mobilnost sudaca koja će doprinositi da se suci raspoređuju na one sudove ili na ona mjesta, na one poslove koji su preopterećeni. Mi sada imamo sustav u kojem su prekršajni sudovi rasterećeni i općinske ili trgovačke sudove koji su opterećeni. I u tom smislu je izgledno spajanje prekršajnih sudova općinskim sudovima ali gdje će se stvoriti taj sistem gdje će se izjednačavati rad sudaca. Glede starih predmeta mi možemo sada već reći da smo predsjednike sudova, posebno onih viših, uputili da se kroz redovna izvješća dostavljaju podaci o starim predmetima i da oni budu žurni predmeti na kojima se mora raditi što žurnije. Dakle, nema više izlika da se stari predmeti drže u ladicama. Glede procesnih propisa također su i oni u izradi. I Zakon o parničnom postupku koji se već približio kraju u svom nacrtu, Zakon o kaznenom postupku koji radna skupina također užurbano izrađuje, Zakon o općem izvanparničnom postupku je također u izradi. Dakle, jedan set mjera je u pripremi. Ti zakoni se inače moraju ozbiljno pripremiti, oni se ne mogu preko noći pripremiti. Netko možda misli da se to može pripremiti u 1, 2, 3 mjeseca. To ne ide baš tako brzo, to su ozbiljni zakoni koje stručnjaci trebaju vrlo ozbiljno pripremiti. Ali to je samo jedan dio zakona koji su možda najbitniji i najzvučniji. U pripremi je i Ovršni zakon kojega je uvaženi zastupnik Bulj isto spominjao maločas. Također je niz aktivnosti u digitalizaciji koji će omogućiti učinkovito praćenje i rada pojedinih sudaca i pojedinih sudova. Ta digitalizacija ne samo da će pratiti rad sudaca ona će doprinijeti da se i javnost upoznaje što točno rade sudovi. Čak sada na kvartalnoj bazi mi planiramo uvesti na kvartalnoj bazi praćenje rada pojedinih sudova i pojedinih sudaca i to omogućiti javnosti da ima uvid. To dosad nije bilo moguće, dosada su statistički i analitički alati rađeni na principu da vi tek dobijete pa čak negdje i sredinom godine ono što se događalo u protekloj godini. Mi smo sada stvorili jedan sistem rada koji će omogućiti stvarno brzo praćenje rada u pravosuđu. Glede imenovanja sudaca sadašnji zakonski okvir daje jednu stvarno neovisnost u imenovanju sudaca međutim mi ga moramo operacionalizirati. Državno sudbeno vijeće mora imati alate koji će omogućiti da suce brže imenuju i prema potrebama sustava. Tako da radimo u više smjerova, ne možemo preko noći ali mijenjamo sustav i ja vjerujem za godinu dana da ćemo imati jedne stvarno korjenite promjene u sustavu. Glede pojedinačnih slučajeva eventualnih nezakonitosti gradnje na pojedinim zemljištima tuđim ili nešto vlasnici moraju poduzimati sami korake da zaštite svoja prava. Mi ne možemo kao država sami se angažirati u pojedinim slučajevima, to trebaju te osobe čija su prava povrijeđena oni pokretati postupke na sudovima da zaštite eventualno svoje pravo vlasništva. Naravno mi to kao ministarstvo ne radimo. Tako da ovo Ministarstvo i ova Vlada poduzima stvarno niz mjera, jedan opsežan niz mjera i mogu reći da stvarno ljudi u Ministarstvu jako marljivo rade, rade i vikendom, rade i izvan radnog vremena da bi te reforme što prije se pokrenule i što prije došle na vidjelo i imale one pozitivne posljedice.
Hvala. Uvaženi zastupnik Željko Glasnović.
Pa hvala na odgovoru, radite. Ja mislim da treba puno sinergije da mi riješimo rak ranu hrvatskog društva, to je birokracija socijalistička. Vama nije lako jer ste naslijedili sustav, mi smo naslijedili sustav pravni i društveni koji je mogao preživjeti samo na … [[Ne razumije se.]] I nažalost te su prepreke još tu ali ja mislim, ja se nadam, da sinergija više između Ministarstva poljoprivrede i drugih agencija da mi riješimo te milijune hektara oduzetog zemljišta koje je oduzeto '47., drugog zemljišta po Zagrebu gdje su ljudi ubijani i da su se ljudi uselili u njihove kuće itd. Bez toga nećemo imati zdravu državu. Hvala.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit će uvaženi zastupnik Dario Hrebak.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade, uvažene ministrice i ministri, poštovani ministre Butković. Postavljam vam pitanje u ime građana Bjelovara i Bjelovarsko-bilogorske županije, kraja iz kojeg dolazim, kraja u kojem sam saborski zastupnik. Naime, građani grada Bjelovara već više od godinu dana putuju prema Zagrebu gotovo svaki dan oni koji rade u Zagrebu putuju više od pola sata duže iz razloga što su otežani radovi na izvođenju nove trase brze ceste prema Križevcima, dakle trase Gradec-Križevci. Konkretno, kada se očekuje otvaranje dionice upravo te brze ceste Gradec-Križevci budući da velike prometne gužve kroz grad Vrbovec koje nastaju zbog izvođenja radova otežavaju građanima grada Bjelovara dolazak na svoj posao u Zagreb, a do završetka radova cijela ta trasa je zatvorena za promet? Evo ministre molim odgovor na pitanje.
Odgovorit će uvaženi ministar Oleg Butković, izvolite.
Poštovani zastupniče hvala na pitanju. Kao što ste i sami u svom pitanju rekli radi se o dionici Gradec-Križevci, investitor su Hrvatske autoceste, radi se o brzoj cesti koja na kraju neće biti pod ingerencijom Hrvatskih autocesta nego će se morati napraviti sporazum da to preuzmu Hrvatske ceste oko održavanja te dionice. Radovi su u ovom trenutku 90% gotovi i negdje u lipnju mjesecu će biti završeni. Nakon toga je tehnički pregled navedene dionice i negdje do jeseni ćemo imati otvaranje navedene trase. Stoga evo molim vas ali i sve građane, sve one koji su, naravno ja razumijem da su iziritirani jer su velike gužve da ćemo vrlo brzo evo imati otvaranje te dionice. Tamo se provodi još jedan infrastrukturni projekt to je željeznička dionica Gradec-Žabno, 12,5 km koji se isto tako sufinancira, 85% od strane Europske unije. To su značajna dva velika infrastrukturna projekta koji će približiti Bjelovar i skratiti vrijeme putovanja i cestom i željeznicom sa glavnim gradom. Evo hvala vam i molim još jednom za razumijevanje.
Hvala. Uvaženi zastupnik Dario Hrebak.
Hvala lijepa ministre na odgovoru, sa odgovorom sam zadovoljan. Evo, apeliram i ovog puta, spomenuli ste sami i ovaj drugi dio koji je za građane Bjelovara možda još i važniji, dakle ovaj dio ceste od Gradeca prema Farkaševcu, odnosno prema Žabnu. Znam što ste naslijedili, ta cesta je Bjelovarčanima obećavana gotovo zadnje dvije godine, posebice prije lokalnih izbora. Uoči te ceste prati ju veliki šlamperaj koji je na njoj rađen. I evo nadam se da će upravo, da ćete upravo vi s vašim timom uložiti dodatni napor da se ovo što ste rekli, da se ostvari i da se u budućnosti rokovi ne probijaju. Hvala još jednom.
Hvala sljedeće pitanje postaviti će uvaženi zastupnik Mile Horvat.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi predsjedniče Vlade, gospodo ministri. Ja sam namjeravao ovo pitanje postaviti ministru regionalnog razvoja gospodinu Tolušiću, evo postavljam njegovoj zamjenici. A odnosi se na problem financiranja projekata vodoopskrbe kada su donatori zemlje izvan Europske unije. Naime, američka ambasada je provela, raspisala je i provela natječaj za izgradnju vodovoda u općini Ervenik. I on je zaključen 22.3. ove godine. Po tom natječaju Vlada SAD-a donirala je sredstva u iznosu od pola milijuna dolara za provedbu izgradnje dijela vodovoda u općini Ervenik. I tu sada nastaje problem. Problem je jer treba platiti PDV na ova sredstva i taj PDV nije mali. Problem je što to mora platiti općina Ervenik koja je siromašna lokalna samouprava na potpomognutom području, ne može financirati troškove PDV-a i ona je između ostaloga i među prvih 10 najnerazvijenijih općina u RH. Dakle postoji realna opasnost da cijeli projekat donacije djela toga vodovoda propadne zbog toga što ne možemo naći način kako taj PDV platiti. Ja ću podsjetiti samo da Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU uspostavio, formirao je dakle Fond za sufinanciranje provedbe EU projekata na regionalnoj i lokalnoj razni sa ciljem da se pomogne općinama u ovakvim slučajevima i oni se, ta pomoć se odnosi samo na projekte unutar zemalja Europske unije a ne odnosi se na projekte koje doniraju zemlje izvan EU. Očito da ovdje imamo problem uspostavljeno modela financiranja koji trebamo korigirati. Dakle moje pitanje je što misli poduzeti ministar regionalnog razvoja kako bi se pomoglo općinama na potpomognutom području i financijski podržali projekti koji su od životnog značaja za to područje a odnose se na donacije zemalja izvan Europske unije.
Hvala. Odgovoriti će uvažena zamjenica ministra. Zamjenici mogu odgovarati. Dobro, evo može predsjednik Vlade odgovoriti. Evo, predsjednik Vlade će odgovoriti.
Da, hvala pa ćemo evo odgovoriti napismeno koji je odgovor. Hvala.
Sljedeće je pitanje uvaženog zastupnika Vladimira Bileka.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice i kolege, poštovane ministrice i ministri. Moje pitanje biti će upućeno ministru poljoprivrede gospodinu Romiću. Evo danas smo čuli ovdje već gotovo 10ak pitanja vezano za poljoprivredu. Znamo da je poljoprivreda stvarno gorući problem u RH, prvenstveno mljekarstvo ali i stočarstvo, ratarstvo, problemi sa zemljištem. Ali, moje pitanje će biti upućeno i vezano za potpore. Naime, evo, nedugo nakon donošenja državnog proračuna kao što je bilo i rečeno krenule su isplate potpora. S jedne strane kao tračak nade ljudima da mogu krenuti u proljetnu sjetvu, da uopće održe proizvodnju. Međutim, s druge strane i zabrinutost kod ljudi. Zašto? Ljudi ne znaju šta su dobili, koliko su dobili, koliko su dobili, koji je to postotak. Jer znamo da je najava već više godina da će kroz putem Agroneta biti objavljeno koliko ljudi imaju prava na potpore, kada će one biti isplaćene ili šta je točno isplaćeno. U ovih nekoliko dana od početka isplate državnih potpora u poljoprivredi svaki dan gotovo 50-ak poziva od ljudi poljoprivrednika koji žive od poljoprivrede iz Dežanovca, Končanice, Daruvara, Grubišnog Polja, Vrbanje, odasvud, jer ljudi ne znaju šta je to. Sa onim predujmom od prošle godine i ovom isplatom potpora došlo se do neke visine otprilike nešto oko 35% lanjskih isplata potpora. Ljudi se pitaju je li to to, da li ima još. Znamo da postoj, znamo da u proračunu ima sredstva. Ja bih vas molio, znači da li će kroz Agronet konačno poljoprivrednici imati uvid šta je plaćeno i koja je daljnja dinamika isplate potpora. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi ministar Davor Romić.
Predsjedniče Hrvatskoga sabora, saborske zastupnice i zastupnici. Gospodine Bilek, hvala na ovom pitanju. Ja bih htio na neki način istači da zainteresirana javnost mora, može i treba transparentno biti obaviještena o onome što se isplaćuje kada su potpore u pitanju. Naime, to je novac građana EU i taj novac mora biti transparentan, to uključuje jasno i građane Hrvatske. Oni moraju imati uvida u sve ono što je isplaćeno. Pa sad samo nekoliko informacija vezano za što je to isplaćeno i koliko je isplaćeno. Ovo je po prvi put u ovoj godini da sve isplate idu po potpuno novom modelu. Znači taj novi model podrazumijevao je niz promjena koje je trebalo napraviti pa uključio je to i softverske izmjene u funkcioniranju tog cijelog sustava. Znači isplaćen je predujam od 750 milijuna 728 tisuća kuna u prošloj godini. Sadašnja isplata ide u kategoriji 960 milijuna kuna. To će biti plaćeno osnovna plaćanja, zelena plaćanja, preraspodijeljeno plaćanje, mladi poljoprivrednici, proizvodno vezane potpore za krave u proizvodnji mlijeka, tov junadi, krave dojilje, ovce i koze, povrće, voće, šećerna repa, krmni i proteinski usjevi kao i izravna mjera pomoći za poljoprivrednike u sektoru mlijeka, krave u proizvodnji. Ukupni iznos od 960 milijuna kuna bit će isplaćen ovih dana i evo dobivam informaciju a je ta isplata gotovo pri kraju. Nakon toga ide kategorija druge rate isplata u visini od 983 milijuna kuna koja će biti odmah početkom svibnja sada, odnosno krajem travnja, početkom svibnja. Ukupno sad predujmom bit će isplaćeno 3 milijarde i 400 milijuna kuna. Posebno smo se fokusirali na onaj osjetljivi sektor i što se tiče tog osjetljivog sektora o kojem smo danas puno puta govorili mliječne krave ukupno će biti isplaćeno 50 milijuna kuna više odnosno po svakoj kravi 836 kuna što je i maksimalan iznos. Isto su tu vezane i krmače za koje će se isplaćivati 530 milijuna odnosno 530 kuna po krmači. Znači vaše pitanje ide prema transparentnosti. Ovo su novci koji će poljoprivredni proizvođači dobiti na svoje račune. Zainteresirana javnost može prema euro regulativi imati uvida preko web stranica Agencije za plaćanje pristupom podacima o isplatama, potporama za prethodnu financijsku godinu. Znači sve što je u prethodnoj godini to je dostupno kompletnoj javnosti. Što se tiče ako se vaše pitanje odnosi na isplatu koja je u tijeku, znači ono što je u 2015. godini svaki poljoprivrednik može pristupiti podacima o vlastitom gospodarstvu na način da telefonom ili e-mailom dostavi agenciji svoj matični identifikacijski broj poljoprivrednog gospodarstva pomoću kojeg mu djelatnici agencije mogu provjeriti trenutno stanje isplate. Nadalje, sukladno Uredbi 1036/2013. godine potpore iz programa izravnih plaćanja izvršavaju se od 1.prosinca do 30.lipnja sljedeće kalendarske godine. U praksi to znači da Agencija za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju izvršava izračune o visini i pravu na izravne potpore te potporu isplaćuje zaključno sa 30. lipnja tekuće kalendarske godine za prethodnu proizvodnu godinu. Tek nakon svih provedenih kontrola te nakon završenih izračuna visina potpore podataka o pojedinačnom pravu i visini isplaćenih potpora agencija dostavlja korisniku putem agroneta kojeg ste vi u sustav odluku o stvarno ostvarenim pravima.
Hvala. Uvaženi zastupnik Bilek.
Hvala lijepo uvaženi ministre. Pa meni je izuzetno drago što i druga rata što će ići znači u roku 15-tak dana tako da ljudi pošto sad imamo agro rokove koji nas stišću krenula je sadnja, znači od soje, od kukuruza i svih ostalih kultura. Nadam se da će uskoro sa prilagodbom softvera ipak biti i moguće i dostupni podaci ne da moraju ljudi svatko po na osobno zvati i slati mail jer ja znam da je to pretrpava agenciju. Agencija nema dovoljno ljudi da bi samo slala mailove i to da će biti neka privremena rješenja do konačne obrade podataka koja će biti dostupna. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit će uvažena zastupnica Josipa Rimac. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsjedniče. Pozdravljam predsjednika Vlade, ministrice, ministre, kolegice i kolege. Moje pitanje upućeno je ministrici uprave gospođi Dubravki Jurlina Alibegović, a radi se naravno o tome kako vidi jedinice lokalne i regionalne samouprave u daljnjim reformama. Svjedoci smo da smo u proteklom mandatu ove Vlade koja je hvala Bogu već otišla pretrpjeli velike nepravde i štete. Znači da su jedinice lokalne i regionalne samouprave trpe znači mini poreznu reformu, pojedine jedinice lokalne i regionalne samouprave izgubile su i do 40% prihoda takvim vladinim potezima. Često čujemo kako su neučinkovite, kako su netransparentne, ali s druge strane kada to usporedimo sa europskim trendovima zaboravljamo da je trend Europe 30% prihoda državnog proračuna ide na jedinice lokalne i regionalne samouprave a u RH smo došli na najniže grane a to je negdje na 14%. Uvažena ministrice s obzirom da znamo da ste pokrenuli jednu radnu skupinu za reformu javne uprave, moje pitanje je kako kroz reformu javne uprave vidite i reformu lokalne i regionalne samouprave, odnosno da li ste planirali i koje funkcije decentralizirati i da li će te decentralizirane funkcije pratiti i fiskalna politika tj. da li ćete jačati jedinice lokalne i regionalne samouprave i u fiskalnim kapacitetima. Hvala.
Odgovorit će uvažena ministrica Jurlina Alibegović. Izvolite.
Poštovane zastupnice dozvolite da zahvalim na vašem pitanju. Dakle, riječ je o vrlo važnom pitanju i pitanju koje je vrlo važno reformsku Vladu. Dakle, ja moram reći, evo podsjetiti uvažene zastupnike da dugi niz godina kao znanstvenica upravo se bavim pitanjima organizacije i financiranja lokalne i regionalne samouprave, dakle to su vrlo važne teme. Ono što treba zapravo podsjetiti da je Hrvatska danas zaista fragmentirana zemlja. U Hrvatskoj je 556 lokalnih jedinica i još 20 županija, grad Zagreb sa posebnim statusom, dakle veliki broj lokalnih jedinica. Ono što je posebno, i to bi željela danas naglasiti, je da je najveći broj malih općina i malih gradova i od 556 lokalnih jedinica negdje 281 lokalna jedinica, dakle općina i grad, imaju manje od 3000 stanovnika. U svih tih 281 lokalnu jedinicu živi samo 12% ukupnog stanovništva Republike Hrvatske. Što nam to govori? Dakle, govori nam upravo to da, i još dodatno bih zapravo htjela reći, da od tih 281 lokalne jedinice njih preko 160 spada u područja koja se po indeksu razvijenosti nalaze u prvoj i drugoj skupini. Dakle, to su općine i gradovi gdje je razina razvijenosti ispod 75% prosjeka Republike Hrvatske. Sve to zajedno zapravo govori o potrebi provođenja reformi, dakle potrebi provođenja reformi lokalne samouprave na način da ta lokalna samouprava mora biti odgovorna ali isto tako sposobna da se nosi sa nizom zadaća koje ona pruža građanima i gospodarstvu. I to je upravo razlog što je Vlada Republike Hrvatske i moje ministarstvo krenulo u reformske procese. Što ćemo mi napraviti? Dakle, mi smo formirali povjerenstvo i u okviru toga povjerenstva ali i u okviru samog Ministarstva uprave radimo naravno na prikupljanju niza podataka kako bismo došli do adekvatnih pokazatelja na temelju kojih ćemo definirati više modela dobre organizacije i poželjne organizacije teritorija u Hrvatskoj kako bi jedinice lokalne i regionalne samouprave bile ne samo održive nego i pružile sve usluge koje trebaju pružiti građanima i gospodarstvu na zadovoljavajući način. Ono što bih zapravo htjela još dodatno naglasiti je to da nećemo raditi na prijedlogu samo jednog modela nego ćemo ponuditi više modela na temelju sveobuhvatne analize. Na temelju tih modela želimo otvoriti, želimo ih javno prezentirati hrvatskoj javnosti, u pripremu želim uključiti i naravno predstavnike udruga jedinica lokalne i područne samouprave, akademsku zajednicu i socijalne partnere. Oko konkretnih rješenja želimo dobiti naravno suglasnost svih parlamentarnih stranaka, pozicije ali i opozicije. Želimo imati javnu upravu ali isto tako lokalnu samoupravu koja će biti efikasna, učinkovita i koja će pružiti građanima i gospodarstvu kvalitetne usluge. Hvala lijepo.
Hvala. Uvažena zastupnica Josipa Rimac.
Zahvaljujem uvaženoj ministrici. Ono što vjerujem da ćete upravo u ovoj radnoj skupini predložiti odnosno da ćete kontaktirati, konzultirati i udruge gradova, zajednicu općina, zajednicu županija ali i saborski Odbor za lokalnu i regionalnu samoupravu. Također, vjerujem da ćete aktivno sudjelovati sa Ministarstvom regionalnog razvoja i fondova EU u novim parametrima za indeks razvijenosti jer smo već više puta konstatirali da je upravo taj indeks razvijenosti tj. parametri kojima se izračunava indeks razvijenosti jako loš. Ali ono što evo imam potrebu reći i vama, ne znam koliko ste stigli pratiti zadnje podatke, prema najnovijem izvješću pokazatelja fiskalne decentralizacije u jugoistočnoj Europi 2006.-2014. znači prosječno grad i općina u Hrvatskoj u njemu prosječno živi 7717 stanovnika, a prosjek EU je 5580 stanovnika. Ova statistika kaže da naše jedinice lokalne samouprave u prosjeku i nisu znači najmanje jedinice lokalne samouprave u Europi i nije nužna reforma znači smanjenja broja. Mislim da kada promijenimo indeks razvijenosti određene parametre i određenu znači napravimo decentralizaciju ovlasti, ali prije svega fiskalnu decentralizaciju, sigurno će biti druga slika Hrvatske. Hvala vam.
Hvala. Sljedeće pitanje je ono uvaženog zastupnika Ivana Vrdoljaka, izvolite.
Hvala predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, poštovane ministrice i ministri, kolegice i kolege zastupnici upućujem pitanje premijeru i predsjedniku Vlade. Dakle, svi se u ovoj sabornici možemo složiti o tome da je INA strateška nacionalna kompanija. Ona je drugi poslodavac u RH, mislim gotovo 13 000 zaposlenih sa prihodima od nekoliko desetaka milijardi kuna. I mislim da je manje-više svima jasno da vrlo komplicirani su odnosi između strateškog partnera MOL-a i Vlade Republike Hrvatske koji su nastali prvenstveno neispunjavanjem obveza iz 2013. godine a sudskim procesima i željom MOL-a da pretvori INA-u u svoju podružnicu i u mrežu benzinskih postaja bez perspektive i investiranja koji su u krajnjoj linije i obveze koje su preuzeli 2003. godine. Današnje stanje u INA-i je katastrofalno. Ljudi ne znaju što je budućnost. MOL ne zna s kim treba razgovarati, to ćete mi vi odgovoriti, u Vladi RH. I moje pitanje ide u smjeru, podsjetiti ću vas, MOL je inzistirao na arbitražama. MOL nije odgovorio na naš prijedlog dioničarskog ugovora koji je poslan od strane Vlade, bilo koje Vlade, ovo je nacionalni interes, tu mora postojati širi konsenzus oko interesa u INA-i. Predložili su zatvaranje Siska, mi to nismo dozvolili. U poslovnom planu 2016. godine imaju ponovno zatvaranje Siska i ne investiraju u Rijeku. Moje pitanje je kada možemo očekivati stav Vlade Republike Hrvatske o odnosima sa MOL-om? Kada ćete donijeti okvir za pregovore? Što su strateški ciljevi u INA-i? Tko će biti odgovorne osobe, da li vi, ministar gospodarstva, pojavljuje se tu i ministar poduzetništva, ne znam. Zbunjeni su ljudi u INA-i, zaposlenici. Hrvatska javnost mora znati što je stav Vlade Republike Hrvatske, zaposlenici INA-e moraju znati što je stav Vlade Republike Hrvatske i kako vam možemo, svi trebamo pomoći u tom procesu ali ne možemo se uopće uključiti ako je potpuno nejasan smjer u zadnjih 2,5 mjeseca. 2,5 mjeseca je prošlo, nemamo jasan stav, to je previše za sudbinu INA-e. Svaki tjedan koji izgubimo ne čineći gubimo poziciju u INA-i.
Hvala. Odgovorit će uvaženi premijer Tihomir Orešković, izvolite.
Uvaženi hvala na ovom pitanju. I ako smijem, iskoristiti ću priliku da se zahvalim jer tek u početku mog mandata smo imali priliku se sresti dolje i hvala za savjet i za vaše mišljenje i za taj … [[Govornik se ne razumije.]] INA MOL nego i za druge ove naše ću reći energetske teme ali i druge investicije. Tako da evo … [[Govornik se ne razumije.]] INA MOL i da svima nama je jasno da INA je strateška firma i od nacionalnog interesa. Tako da Hrvatska će preuzeti sve da štiti prvo naše interese. Svi znamo da arbitražni proces je u tijeku. I stav ove Vlade je da ćemo čekati, … [[Govornik se ne razumije.]] na koji način i koji su rezultati te arbitraže. Ja mislim da ta arbitraža biti trebala ostati tu negdje u jesen, ja se nadam tu negdje da će završiti i onda ćemo vidjeti koji su ti rezultati, šta smo do sada pokrenuli. Mislim da je svima nama jasno da treba imati stabilnosti u INA-i zato je ova Vlada produžila mandat članovima uprave na godinu dana. Ali s time isto smo vrlo jasno komunicirali da kada ćemo imenovati novi nadzorni odbor da će opet taj nadzorni odbor biti odgovoran za novu upravu. I najključniji možda odgovor na ovo vaše pitanje, ja mislim da sami znate da ovo je vrlo komplicirana situacija, nije laka, tu su veliki interesi ja bih rekao od strane Hrvatske, strane MOL-a i nekakve druge teme koje su povezane. I ja bih rekao, mislim da šta Vlada konkretno radi, ima jedan tim koji … [[Govornik se ne razumije.]] ja bih rekao ono šta evo bih radio isto u svojoj bivšoj firmi. I gdje ćemo razmotriti nekoliko scenarija koji na kraju će biti u najboljem interesu RH. I onda u pravo vrijeme ćemo sjesti dolje sa MOL-om i početi ćemo imati pregovore. Hvala lijepo.
Hvala uvaženi zastupnik Ivan Vrdoljak.
Dakle, poštovani premijeru, ne možemo mi čekati jesen da bi završili arbitražni procesi jer postoje poslovni procesi u INA-i. Milijarda i 300 milijuna kuna godišnje su investicije u INA-i. Stotine kooperanata tamo radi. Režu investicije, dijele otkaze, smanjuju plaće, smanjuju proizvodnju nafte i plina, ne investiraju u Rijeku. U prostornom planu im je zatvaranje Siska. Znači arbitražni postupci idu svojim tijekom. Ali se mora znati jasan stav Vlade i tko su ljudi koji će se sa ovim vrućim krumpirom kao što smo se i mi suočili suočiti i poslati u krajnjoj liniji poruku ljudima, neće se 900 ljudi otpustiti u Sisku, nastaviti ćete raditi. Zaposliti će se novi ljudi u Rijeci jer idu investicije. Te odgovore neće donijeti arbitraže. Te odgovore neće donijeti arbitraže, arbitraže imaju drugi proces. MOL je inzistirao na njima, ne mi. I ja bih najviše volio da se obadvije arbitraže istovremeno ukinu uz dogovor da se investira u Rijeku, uz dogovor da se investira u Sisak i da se INA ne pretvori u podružnicu MOL-a. Zato mislim da je svaki tjedan ne čineći ništa, ne postavljajući pitanja što su vam … [[Govornik se ne razumije.]] ? Tražimo investicije. Pa imamo ih u INA-i, milijarda i 300 milijuna kuna svake godine. Inzistirati na realizaciji tih investicija, tražiti od naših članova uprave realizaciju tih investicija u okviru njihovih moći koji su prilično ograničene s obzirom na dioničarski ulog iz 2009. godine. Zato mislim da je nedopustivo da čekamo jesen nego svaki tjedan ne čineći ništa u INA-i de facto se čini ogromna šteta INA-i. Pošaljite poruku zaposlenicima INA-e, hrvatskoj javnosti, politici, kakav vam je stav hrvatske Vlade o budućnosti INA-e i prije kraja arbitražnih postupka. Hvala lijepa.
Hvala. Još imamo 4 pitanja pa ćemo nastaviti sa pitanjima do kraja a nakon toga će biti stanka. Tako da će sljedeće pitanje postaviti uvaženi zastupnik Darko Parić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Moje pitanje je ministru unutarnjih poslova gospodinu Orepiću. Naime, poštovani gospodine ministre, od prvog dana kada ste imenovani na dužnost ministra unutarnjih poslova kao predstavnik MOST-a može se reći da je započela jedna ružna obiteljska trakavica između vas kao ministra i prvog potpredsjednika Vlade gospodina Tomislava Karamarka odnosno između MOST-a i HDZ-a. Tomislav Karamarko osobno i valjda u ime HDZ-a od prvog dana traži od vas smjenu eksplicite nekih ljudi u Ministarstvu unutarnjih poslova što vi ste cijelo vrijeme odbijali. I nažalost mi kao građani smo svi to morali pratiti kroz medije htjeli ili ne htjeli. Pa ću ja citirati nekoliko izjava koje ste dali vi i koje je dao gospodin prvi potpredsjednik Vlade Tomislav Karamarko. Gospodin Karamarko u jednom momentu kaže gospodin Orepić mora znati da sam ja odgovoran za rad Ministarstva unutarnjih poslova. Pa onda gospodin Orepić kaže, Zakon o Vladi je vrlo jasan i jasno se zna tko je kome odgovoran. Pa onda ta ljestvica komunikacije pada i malo niže jer idemo u područje različitih omalovažavanja kada gospodin Karamarko kaže da, pročitao sam da je ministar itd., itd.. I kako to već u životu biva onda se dogodi nešto što prelomi situaciju, dogodi se ta famozna pljačka zgrade policije u Heinzelova i odjednom nekako postanu okrivljeni oni koji su trebali biti smijenjeni i imamo izjavu potpredsjednika Karamarka, ministar je nešto naučio, ovo je njegovo iskustvo, najbolje je učiti na vlastitoj koži. Ja vas konkretno pitam što ste to naučili? Jeste naučili da vam je potpredsjednik Karamarko šef i da ste ga trebali slušati ili ga možda niste trebali slušati. I konkretno, ja vas molim da odgovorite zbog javnosti konačno da znamo kome vi kao ministar unutarnjih poslova ustvari odgovarate, premijeru hrvatske Vlade gospodinu Oreškoviću ili prvom potpredsjedniku Vlade gospodinu Tomislavu Karamarku. Da više ne moramo kroz medije, portale i sva ostala sredstva informiranja slušati različite izjave gdje se vi prepucavate tko je kome odgovoran.
Hvala lijepo. Odgovoriti će uvaženi ministar Orepić. Izvolite.
Uvaženi zastupniče, ministar unutarnjih poslova RH odgovoran je premijeru, odnosno predsjedniku Vlade RH. Hvala lijepa.
Uvaženi zastupnik Darko Parić.
Pa iskreno, skoro da sam očekivao ovakav odgovor i meni je samo na neki način dokaz da je moje pitanje i dosta boli s obzirom kakav je odgovor. Ali ja ću vas podsjetiti na jednu stvar, prije dva i pol mjeseca je izglasana ova Vlada u ovome Parlamentu i ovome Saboru i sve na čemu se pričalo u ovoj Vladi su bile reforme, reforme javne uprave, zdravstva, socijale, gospodarstva, čega god hoćete. Jedini nitko nije pričao o reformama o policiji, reformama policijskog sustava i ostaloga. Međutim, što imamo nakon dva mjeseca MOST i HDZ bez problema se dogovore o odustajanju od bilo koje reforme, o prolongiranju bilo koje reforme da bi valjda poslije odustali od nje. Jako dobar primjer je kurikularna reforma koja danas u stadiju prolongiranja pa ćemo vidjeti što će biti od toga. Međutim postavlja se kao reforma svih reformi, najbitnija reforma apsolutno u ovoj državi, reforma policijskog sustava i na tom dijelu, toj reformi, apsolutno ne može nitko odustat ni posustat i cijelo vrijeme imamo, dva i pol mjeseca svađu MOST-a i svađu HDZ-a odnosno jedan veliki razdor gdje na policiji. Meni je žao što potpredsjednik Vlade Petrov nije ovdje, pa da vidimo i tu njegovu tablicu u kojoj je pričao o velikim reformama o kojima smo se svi slagali, o takvim reformama se nije pisalo. I ja ću na samom kraju samo reći jednu stvar. Ja ne bih kao moje kolege tražio imena za ovu Vladu pa da se svađama sa predsjednikom Sabora jesu li dobra ili nisu, jel se smije tako ili ne smije reć. Gospodo ako nastavite ovako, ja se zalažem da se ova Vlada zaista zove reformska Vlada jer jednog dana ako nastavite ovako raditi kao što radite, a ne radite kad se povuku računi, to ime reformska Vlada će biti samo jedna tužna uspomena, na jednu neuspješnu Vladu koja je imala priliku učiniti dobre stvari. Međutim, koja se usput nažalost međusobno poubijala boreći se sa stvarima i oko stvari koje nisu tako bitne. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sljedeće pitanje je uvaženog zastupnika Ivana Kovačića. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Moje pitanje je upućeno ministru zaštite okoliša i prirode gospodinu Slavenu Dobroviću. Poznato je da u RH trenutno nema proizvođača vozila i proizvođača guma a sa druge strane obradu i oporabu otpadnih vozila i otpadnih guma uspješno obavljaju domaće tvrtke. Vlada RH je prošle godine u 4. mj. donijela Odluku o izmjenama naknada u sustavima gospodarenja otpadnim vozilima i otpadnim gumama kojem su snižene naknade propisane Pravilnikom o gospodarenju otpadnim vozilima te Pravilnikom o gospodarenju otpadnim gumama. Stupanjem na snagu tih izmjena u 6 mj. smanjene su naknade koje na račun fonda uplaćuju proizvođači, tj. u ovom konkretnom slučaju uvoznici vozila i guma. Također umanjene su naknade domaćim uporabiteljima otpadnih guma za recikliranje odnosno materijalnu uporabu otpadnih guma a naknada obrađivaču otpadnih vozila je ukinuta. Postavlja se pitanje kakav je stav novog vodstva Ministarstva zaštite okoliša i prirode o toj odluci Vlade RH te zanima me kakav je stav ministra o sustavu gospodarenja posebnim kategorijama otpada i planira li se reforma toga sustava. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi ministar Dobrović. Izvolite.
Poštovani zastupniče Kovačević, hvala lijepo na pitanju. Dakle, reforma koju mislimo provesti, svakako se tiče i posebnih kategorija otpada, dakle ne samo miješani komunalni otpad. Naime moramo znati da je utvrđeno da se pri stavljanju nekih roba, predmeta u promet naplaćuje naknada za te, za naknadno zbrinjavanje i da se ta naknada kasnije troši u različitim sustavima poticanja, dakle prikupljanja, dakle reciklaže. Primijećeno je da ovdje ima dosta neusklađenosti, odnosno neizbalansiranosti, da je sustav neučinkovit i smatramo da ćemo u reformi koju mislimo provesti povećati efikasnost sustava nastojeći pritom smanjiti naknade koje se plaćaju prilikom stavljanja robe u promet. Nastojeći i pritom i efikasnije koristiti tako prikupljena sredstva za podizanje efikasnosti sustava. Dakle, to je cilj. Konačni cilj je što manje otpada imati ne riješeno, odnosno što manje otpada koji se ne uklapa u sustav cirkularne ekonomije. Evo hvala lijepa.
Uvaženi zastupnik Ivan Kovačić.
Evo, ništa, zahvaljujem ministru na odgovoru i zadovoljan sam s odgovorom.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit će poštovani zastupnik Ivan Kirin.
Poštovani predsjedniče Sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, poštovani članovi Vlade. Moje pitanje je upućeno ministru gospodarstvu, gospodinu Tomislavu Paneniću. U srpnju 2013. godine donesen je Zakon o tržištu toplinske energije kojim je proglašeno postojanje tržišta na kojem bi potrošači trebali imati priliku birati između različitih tvrtki koje ih opskrbljuju centralnim grijanjem proizvedenim u toplanama ili gradskim kotlovnicama. Tog tržišta još nema. Zadaća ovog zakona je bila sve potrošače obvezati da najkasnije do kraja ove godine ugrade razdjelnike topline koji nisu mjerila, potrošnja toplinske energije, već samo registriraju impulse prema količini potrošene energije na svakom radiju u prostoru a onda se ukupna količina isporučena na cijeloj zgradi raspoređuje na stanove. U spornom zakonu o tržištu toplinske energije razdjelnici su navedeni kao obveza propisana direktivom EU. Jasno je vidljivo na primjeru Danske, Irske, Britanije kako ne postoji obveza ugradnje uređaja za individualno mjerenje što više građana se ne kažnjava novčano, već se ostavlja mogućnost alternativne metode raspodjele troškova po potrošačima u više stambenim zgradama. Ovaj zakon donesen u vrijem prošle Vlade bio je represivan i ne socijalan a građani iz straha pred zakonskim kaznama za neugrađivanje razdjelnika do 50 tisuća kazne počeli su ugrađivati za mnoge preskupe uređaje a računi centralnog grijanja su bili uglavnom povećani. Sadašnja Vlada čiji je HSPA dijel ne smije biti talac pogrešnih odluka bivše Vlade. Ako se dalje namjerava ostati pri ugradnji razdjelnika, onda za to treba urediti model da troškove ne snose građani. Sankcioniranje građana u bilo kojem obliku nama u HSPAS-u je neprihvatljivo jer u slučaju ostavljanja navedenog zakona u izvornom obliku kako ga je prihvatila [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] prošla Vlada za nas je u HSP-u dobro neprihvatljivo. Pitanje je ministru da li ćete pokrenuti i zatražiti promjenu zakona?
Hvala. Odgovorit će ministar Paneninić. Izvolite.
Poštovani zastupniče, zahvaljujem na pitanju. U svom pitanju zapravo ste identificirali jednu od velikih boljki, a to je u našem energetskom sustavu upravo toplinska energija. Ja bih mogao reći da postaje rak rana. To je još uvijek jedna socijalna kategorija gdje je još uvijek slobodno tržište kao takvo nije uspostavljeno i ima cijeli niz problema. U ovome samome zakonu najčešće se spominju razdjelnici kao takvi i s njima se komunicira. Ali ako ste možda primijetili bila je odluka Vlade s kojom smo spustili opskrbljivačima 24% cijenu prirodnog plina koji je najčešće energent. Pažljivo sam pratio njihovu reakciju. U velikom dijelu slučaja njihova izjava je bila u smislu nadoknadit ćemo protekle gubitke ili ćemo nadoknaditi neke investicije. Ja bih rekao da ne mogu biti zadovoljan sa tim odgovorom, da tu već ima časnih izuzetaka jer ne može se bazirati odluka kojom smanjujemo cijene energenata da će to nadoknađivati gubitke. Prema tome, to je nešto što moramo promijeniti i mora postati tržišna kategorija. U ovome trenutku radna skupina je preuzela na sebe odgovornost da napravi prijedlog promjena vezano i za razdjelnike. Ali je svima već ovdje jasno da to neće biti samo izmjena vezano za razdjelnike, nego isto tako utvrditi učinke djelovanja cijeloga sustava. Mi moramo inzistirati da imamo sustav koji će biti učinkovit, znači i energetski, a isto tako i osigurati najniže troškove energije. Isto tako moram reći da ministarstvo, ono će se zauzeti snažno da optimizira distribuciju cijeloga sustava da ti troškovi se značajno smanjuju, da se potakne opskrbljivače na investiranje i da na kraju imamo zadovoljne građane. Ja ću konstatirati jedno. Ako je cijena toplinske energije dovoljno niska ona i njena raspodjela sigurno neće bit problematična kao što je u ovome trenutku. Hvala lijepo.
Hvala. Uvaženi zastupnik Ivan Kirin.
Ali nisam čuo da li će dalje ostati kazna za neuvođenje razdjelnika ili će ih uvoditi na svoj trošak ili distributer ili upravitelj ili možda na neki drugi način.
Hvala. Sljedeće je pitanje uvaženog zastupnika Josipa Križanića.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, predsjedniče Vlade, gospodo ministri, kolegice i kolege. Pitanje postavljam ministru poljoprivrede gospodinu Davoru Romiću. Gospodine ministre Hrvatska uvozi enormne količine hrane upitne kvalitete bez ikakve kontrole. Dakle, od granice do proizvoda na polici ni u jednoj fazi proizvodnje nitko i nigdje tu hranu ne kontrolira, ni starost, ni deklaraciju, nego postoji samo tzv. Samokontrola. Takva stara i jeftina hrana dvaput subvencionirana ulazi u našu zemlju, ide direktno u hrenovku i njome hranimo našu djecu. Uvozimo 3 milijarde eura hrane. Indeks rasta uvoza od 2012. na 2015. bio je za svinjetinu 75%, junetinu 85%, perad 52%, mlijeko 100, sirevi 215%. Jedino smo jaja imali samodostatno do ulaska u EU. Sada uvozimo milijun jaja ili 25%. Vlada bivšeg premijera Milanovića na sve ovo je hrabro šutjela i izazvala kolaps hrvatskog sela. Uvoznički lobij je uništio domaću poljoprivrednu proizvodnju i ugasio stotine tisuća radnih mjesta. Zemlja koja drastično uvozi hranu kao Hrvatska i nije država već kolonija. Zato sve države u okruženju snažno štite domaću proizvodnju hrane raznim inputima, te skrivenim i neskrivenim subvencijama i pozitivnom diskriminacijom vlastite poljoprivredne proizvodnje. Moje je pitanje gospodine ministre što mislite hitno poduzeti, hitno vezano uz nadzor nekontroliranog uvoza hrane upitne kvalitete u smislu pojačane kontrole deklaracije na granicama, datum prvog smrzavanja, te starosti kao i dampinških cijena takve robe u trgovačkim lancima, te imate li viziju i strategiju revitalizacije domaće stočarske i poljoprivredne proizvodnje i moguće samodostatnosti ili će selo u potpunosti propasti. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovorit će uvaženi ministar, prof. Romić. Izvolite.
Hvala lijepa. Predsjedniče Sabora, saborske zastupnice i zastupnici hvala na vašem pitanju. Zapravo ja bih počeo sa jednom konstatacijom. Evo ja sam bio prvi ministar koji je odgovarao na pitanje hrane u ovom aktualnom satu i evo završavamo sa hranom. To mi nekako daje za pravo da kažem da smo se senzibilizirali sa tim problemom u Republici Hrvatskoj, da je hrana interesantno i zanimljivo pitanje, da ukazujemo na probleme i da se propitiva što će ovo ministarstvo napraviti u rješavanju tih problema. Moramo konstatirati prvo što se tiče uvoza hrane da smo mi dio zajedničkog europskog tržišta, da u tom zajedničkom europskom tržištu kad je uvoz hrane u pitanju gotovo 90% dolazi iz tog zajedničkog tržišta. Mi smo dio EU gdje je jedno načelo jako važno, a to je načelo slobodnog kretanja roba. Što se kontrola tiče nadležne inspekcije zemalja članica također provode službene kontrole i uzorke hrane. Cilj propisa o hrani je da štititi zdravlje i interese potrošača, te im pružiti osnovu kojom će se informirati pri odabiru hrane koju konzumiraju kao i sprječavanje prijevara ili zavaravajućih postupaka, patvorina hrane i svih drugih postupaka koji mogu potrošača dovesti u zabludu. Hrana stavljena na tržište Republike Hrvatske osim što prije svega mora biti sigurna za zdravlje ljudi mora biti i pravilno označena sukladno propisima koji reguliraju označavanje hrane, te mora udovoljiti i svim drugim propisima koji se odnose na tu hranu. Republika Hrvatska je dio jedinstvenog europskog tržišta te se EU zakonodavstvo primjenjuje već na države članice. Subjekti u poslovanju s hranom moraju osigurati sljedivost informacija o hrani u cijelom prehrambenom lancu kako bi se osigurali postupci istih krajnjih potrošača. No međutim u ovom trenutku imamo jedan značajan problem a to je pitanje neravnopravnog položaja svih sudionika u tom procesu hrane, od poljoprivrednih proizvođača preko prerađivača do trgovaca koji stavljaju tu istu hranu potrošačima. Što ćemo mi napraviti kao reformska Vlada u ovom trenutku, ono što nažalost nismo dosada napravili a to je nepoštena trgovačka praksa u lancu proizvodnje hrane. Naime, Ministarstvo gospodarstva zajedno sa Ministarstvom poljoprivrede priprema Zakon o nepoštenoj trgovačkoj praksi u lancu hrane poljoprivrednih proizvoda što automatski znači da ćemo taj cijeli sustav urediti zakonski. Naime, bilo je nekoliko slučajeva da se postavilo pitanje je li to kodeks ili zakon? Mi smo se definitivno odlučili na zakon jer zakon će regulirati sve procese. Kad ste postavili pitanje vezano za revitalizaciju poljoprivrede, nužne su mjere koje ćemo poduzeti. Mogu ih nabrojiti kao sljedeće: pokrenuti resurse poljoprivrednog zemljišta i koristiti ono što imamo na raspolaganju, jačati konkurentnost sektora poljoprivrede kroz smanjenje troškova financiranja poljoprivredne proizvodnje, znači tražiti niže kamate, provesti smanjivanje parafiskalnih nameta koji su trošak i uteg cijelog poljoprivrednog proizvoda, proračunski kroz mjere izravne potpore i državnih potpora koliko se može trebati jačati dohodovni položaj poljoprivrednih proizvođača. Želim istaći ovdje da je posebna pozicija ministra koji će zajedno sa kolegama u Bruxellesu rješavati ovaj vrlo krucijalan i težak zadatak a to je pozicija poljoprivrede na cijelom europskom tržištu. I na kraju mjere ruralnog razvoja utjecati na tehnološku obnovu i ulaganje koje vode konkurentnosti poljoprivredne proizvodnje.
Hvala. Uvaženi zastupnik Josip Križanić.
… [[Govornik naknadno uključen.]] svim zastupnicima koji su na ovu temu danas elaborirali jer je situacija u poljoprivredi izuzetno alarmantna. Međutim, tražimo jaču kontrolu uvoza i deklaracija, datum prvog smrzavanja. Na polici treba označiti vrlo jasno da je meso rađeno u Republici Hrvatskoj, zakon u RH, zemlja uvoznica EU ili RH ili Brazil. Nadalje, tražimo hitno rješavanje dampeških cijena u trgovačkim lancima koji izvlače dobit, hitno smanjenje kamata. Kamate su u poljoprivredi od svih u okruženju 1 do 2%, kod nas su 7 do 8%. Smanjenje PDV-a na stočnu hranu, u okruženju je 7,5% do 8 kod nas je 25%. Svatko zna da nitko ne može proizvesti svinju za 6 kuna ili mlijeko za 1 kunu. Krajnji proizvođač ne smije biti jedini oštećen zbog embarga Rusiji. Sve zemlje EU javno ili skriveno subvencioniraju svoju proizvodnju. U Sloveniji Gospodarska komora javno propagira domaću robu. Maksimalno država mora pozitivno diskriminirati domaću poljoprivrednu i stočarsku proizvodnju jer je ona multiplikator u svinjogojskoj proizvodnji puta 4 a u govedarskoj puta 6, što znači da od nje žive i klaoničari i mesna industrija i promet i trgovina i graditeljstvo. Dragi prijatelji, dame i gospodo bitna je politička volja. Je li državni interes ove zemlje proizvodnja ili uvoz? To mi moramo odlučiti. To je samo na nama. Strategija ove zemlje po uzoru na Rusiju, Rusija je u godinu dana digla proizvodnju poljoprivrednu za 11%. Prema tome na vama je ministre i na predsjedniku Vlade izazov samodostatnosti domaće poljoprivredne proizvodnje u roku od 7 do 10 godina jer ne može me nitko ovdje uvjeriti da mi ne znamo hraniti svinje i sijati pšenicu. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sukladno odredbi članka 114. Poslovnika obavještavam vas da Vlada u propisanom roku nije dostavila odgovore na 7 zastupničkih pitanja te sukladno navedenoj poslovničkoj odredbi molim Vladu da odgovore dostavi u roku od 8 dana. Ne bih volio da se s ovom Vladom dogodi što se zbivalo sa prošlom Vladom koja je ostala dužna stotinu pitanja zastupnicima. S time smo završili aktualno prijepodne. Mi ćemo nastaviti sa radom u 15,30 sa prvom točkom dnevnog reda. STANKA U 13,52 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,30 SATI]] Evo, poštovani kolege i kolegice, nastavljamo sa radom. Idemo sa 1. točkom. 1. Izvješće o radu Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj za 2015. godinu Podnositelj izvješća je Nacionalno vijeće za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj; Temeljem članka 13. Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju. Zbog obimnosti materijala Izvješće nije umnoženo već se nalazi na web stranici Hrvatskoga sabora. Raspravu je proveo Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. Izvješća ste primili na sjednici. Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti izvješće? Uvaženi gospodin Ivo Družić, predsjednik Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedavajući, uvaženi zastupnici Hrvatskoga sabora. Pred vama je Izvješće Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj. Ovo je tijelo konstituirano 2014. godine spajanjem dotadašnjeg Nacionalnog vijeća za znanost i Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje. Svi članovi svoju dužnost obavljaju uz redoviti posao, nema stalno zaposlenih. Naša je konkretna aktivnost u skrbi za kvalitetu na tri ključna područja obilježilo sljedeće. Prvo na području unapređenja kvalitete znanstvenika i znanstvenih istraživanja ističe se intenzivan rad na izradi pravilnika o uvjetima za izboru znanstvena zvanja čiji je nacrt u javnoj raspravi. Njegova je uloga da prepoznavajući suvremene svjetske trendove razvoja znanosti i ugrađujući standarde međunarodne vidljivosti zrcali hrvatska dugoročna društvena i državna strateška opredjeljenja. Drugo, konkretna skrb za napredak znanosti i tehnološki razvoj odnosila se na odabir znanstvenih centara izvrsnosti sukladno prioritetima strategije pametne specijalizacije osobito u razdoblju STEM područja. Nacionalno je vijeće od 100 prijavljenih predložilo a ministar proglasio ukupno 13 znanstvenih centara izvrsnosti i prolaznost od 13% prijedloga nakon rigoroznih međunarodnih recenzija dobar je indikator kvalitete. Treće, na području visokog obrazovanja Nacionalno je vijeće upravilo svoju pozornost na rezultate primjene bolonjskog procesa koji je Hrvatska zajedno sa ostalim članicama Europske unije prati u trogodišnjim ciklusima na ministarskim konferencijama. Zaključilo je kako daljnja implementacija i potrebne reforme ovise o dva ključna čimbenika. S jedne su strane kvalitetne prognoze realnih potreba hrvatskog gospodarstva. S druge su strane prognoze Europske unije s radikalnim restrukturiranjem tržišta radne snage obzirom na zanimanja budućnosti. Sudjelovanje u dugoročno sasvim novom pojmovnom i sadržajnom oblikovanju onoga što danas poznajemo kao osnovnu, srednju i visoku naobrazbu, jedan je od najvećih izazova i za Nacionalno vijeće i već sada nastajuće buduće tehnologije ukazuju na potpuno nove sadržaje onoga što i kako treba učiti. Poštovani zastupnici, specifična zakonska strateška pozicija Nacionalnog vijeća bez značajnijih operativnih ovlasti orijentiralo je ostvarenje programskih ciljeva naše aktivnosti poglavito na rasprave te donošenje stavova i zaključaka kojima smo poticali aktivnost subjekata i institucija znanstveno obrazovnog sustava. U definiranju ciljeva svoje aktivnost pošli smo od spoznaje kako dugoročno nepovoljna obilježja hrvatske gospodarske i socijalne zbilje potiču procese kojim Hrvatska umjesto da konvergira, divergira prema razvojnoj putanji visoko razvijenih zemalja Europske unije. Naše je stoga polazište kako Hrvatska znanstvena zajednica sa manje od 20 tisuća aktivnih doktora znanosti odnosno manje od 0,5% ukupnog stanovništva unatoč svih svojih mana i manjkavosti predstavlja jedinu intelektualnu elitu koju Hrvatska danas ima, niti druge a niti bolje nema. Otuda dolazi njena odgovornost ne samo za vlastiti učinak nego i golema odgovornost za razvitak hrvatskog društva čiji su porezni obveznici javnim sredstvima omogućili individualni znanstveni napredak. Razvijanje svijesti o samoodgovornosti koja iz toga proizlazi i poticanje aktivnosti kojim se ta odgovornost svjesno prihvaća u samoj akademskoj zajednici ishodišni je cilj aktivnosti Nacionalnog vijeća. U situaciji nacionalnog razvojnog posustajanja jedan od značajnijih ciljeva aktivnosti Nacionalnog vijeća u području znanosti je uputiti u duboko promišljenu i stoga realnu sveobuhvatnu strategiju kojom do 2050. godine EU već sada aktivno otvara nove razvojne obzore na individualnoj i društvenoj razini. Na individualnoj razini posrijedi su duboke promjene koncepcije čovjeka i ljudskog života, dešifriranje ljudskog genoma i genetskog koda biljnog i životinjskog svijeta otvorile su vrata sasvim novim oblicima tretiranja bolesti personaliziranom medicinom a genetski inženjering takve kombinacije između vrsta koje mijenjaju sam pojam životnih potreba i koncept njihovog zadovoljavanja. U tijeku je još daleko složeniji proces mapiranja ljudskog mozga praćenjem, ubrzanjem otkrića u sintetskoj biologiji. To znači nam slijedi novi svijet s nepoznatim mogućnostima po dijeljenja prirodnog života ali i nespoznati pravci razvoja umjetnog života odnosno umjetne inteligencije. Obveza je nacionalnog vijeća hrvatskoj javnosti osigurati neprekidnu komunikaciju s dinamikom ovih promjena. Na društvenoj razini posrijedi je europsko opredjeljenje za radikalnom novo moder, socijalnog i gospodarskog razvoja. Njegovo ishodište je u tzv. Zelenoj industrijskoj revoluciji koja novim masovnim zapošljavanjem adresira nezaposlenost kao krucijalan gospodarski, socijalni problem. Ona među ostalim podrazumijeva novi koncept životnih i poslovnih obitavališta koja istodobno postoji i proizvođači i potrošači zelene energije. Ona podrazumijeva novi koncept transporta i komunikacije a između njih je divovski projekt tzv. Energetskog interneta. Sve to promijenit će i već sada mijenja pojam onoga što danas poznajemo kao školu, tvornicu ili bolnicu. Nacionalno vijeće ima ovdje za cilj da svojim stavovima potakne hvatanje tehnološko razvojnog priključka i inicira potrebu adresiranja kulturnih i etičkih aspekata nove stvarnosti. Poštovani zastupnici ovog Visokog doma. Dozvolite mi na kraju osvrnuti se na gorući problem koji nismo uspjeli razriješiti. Bjelodano naime nismo dali potreban doprinos preskakanju pod navodnicima mentalnog zida koji znanost i naobrazbu umjesto u ključnu investiciju novog razvoja smješta u proračunski trošak koji po definiciji treba minimizirati. Nismo uspjeli uvjeriti kreatore proračunske politike da je dugoročna stagnacija i pad ekonomske aktivnosti hrvatskog gospodarstva izravno povezan i s činjenicom da je od 2004. Hrvatska jedina članica EU do danas koja je i relativno i apsolutno smanjila nacionalna izdvajanja za znanost dok su ih drugi više nego udvostručili. Nismo učinili razvidni bumerang koji tek slijedi u ishodima učenja i stečenim znanjima kad u prethodnih 8 godina povećate državni proračun za 8,5%, smanjite u njemu izdvajanja za visoko obrazovanja za 4,3% a povećate broj studenata za 18%. Osobito nismo uspjeli uvjeriti u jednostavnu činjenicu kako nedostajuća nacionalna sredstva nije moguće nadoknaditi EU fondovima jer oni pretežito funkcioniraju po principu novac na novac. Sredstva EU fondova u pravilu nisu po svojoj namjeni niti trajnog niti dugoročnog karaktera pa nemaju niti funkciju održanja institucionalne stabilnosti nacionalnih sustava znanosti. Upravo obrnuto. Stabilnost nacionalnog financiranja pretpostavka je bilo kakve značajnije participacije u europskom financiranju. Moram naglasiti kako nismo bili dovoljno angažirani u objašnjavanju specifičnosti pod kojima se treba stimulirati suradnja znanosti i gospodarstva. U EU na sva tri zaposlena sa srednjom ili nižom spremom dolazi jedan s tercijarnim obrazovanjem. U većini hrvatskih izvoznih sektora taj je odnos 6 prema 1. Tehnološki zaostale i usitnjene hrvatske tvrtke objektivno ne mogu snositi troškove istraživanja i razvoja. To zorno potvrđuju podaci prema kojima ispod 200 tvrtki u Hrvatskoj koristi oko 500 milijuna kuna subvencije odnosno poreznih olakšica za istraživanje i razvoj pri čemu oko dvije trećine tih sredstava, dvije trećine koriste dvije multinacionalne kompanije koje posluju u Hrvatskoj. Stoga treba osposobiti znanost ne samo da čeka narudžbe iz prakse nego i da kreira potražnju za istraživačkim projektima koji unapređuju poslovanje i konkurentnost okupljajući poduzetnike u centrima izvrsnosti, centrima kompetencije, znanstveno tehnologijskim parkovima, klasterima i drugim oblicima. Poštovani zastupnici, da bi potpomogli ovaj novi pristup povećano je samo odgovornost i znanost. Nacionalno vijeće, rektorski zbog, Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti i Hrvatska Zaklada za znanost pred gotovo dvije godine su taksativno definirali programu strukturu 350 milijuna kuna dodatnih proračunskih sredstva po stavkama koje mogu dati najveći efekt u suradnji s gospodarstvom i privlačenju sredstava EU fondova i gdje ništa ne bi išlo na plaću. Umjesto minimalnog povećanja dobili smo sad već 8-godišnji kontinuitet smanjenja sredstava za znanost koji se prema usvojenoj proračunskoj politici nastavlja i u sljedećoj godini. Time se nastavlja i trend koji ukoliko se ne prekine vodi u destrukciju ne samo istraživačko-obrazovnih kapaciteta. On vodi u takav gubitak sposobnosti prilagođavanja razvojnim promjenama koji pored razvojnog umnaža i civilizacijski jaz prema razvijenim članicama EU i koji tako može i hrvatski nacionalni identitet gurnuti na sam rub prepoznatljivosti. Suočeni s dimenzijama problema logično je zapitati se što smo zapeli na toj sitnici od 350 milijuna kuna dodatnih proračunskih sredstava. No kada imate sustav od 160 tisuća studenata, 32 tisuće diplomanata godišnje, 11 tisuća istraživača, 90 fakulteta, 25 instituta koji ukupno čine jedva 3% proračunskih rashoda tada dobijete drugu računicu. Na ovako razmjeno malim sredstvima se i sa sitnom injekcijom može postići relativno veliki efekt zato će se nastaviti naše nastojanje da se ono pretvori u stvarnost jer smo duboko uvjereni da preokretanje trendova u financiranju znanosti i visokog obrazovanja makar i na simboličkoj razini ima bitan utjecaj na javnu percepciju znanosti i obrazovanja kao potencijalnog i realnog pokretača suvremenog i bržeg razvitka. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo jednu repliku na ovo izlaganje, uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Gospodine profesore, ja se s vama slažem u potpunosti da ulaganje u prosvjetu i znanost ne može se nikako tretirati kao trošak nego se mora tretirati kao ulaganje u budućnost i bez toga nema ni gospodarskog oporavka i svih onih poduzetnih stvari. Međutim, jednu stvar ste nažalost rekli netočno. Proračun Ministarstva znanosti i prosvjete 2004. je bio 7 milijardi i 800, 31.12.2010. je bio nekakvih 60 milijuna manje od 13 milijardi kuna. Znači proračun je narastao 5 i još nešto milijardi kuna, zapravo 4,5 milijarde kuna. E sad ako su oni koji vode ministarstvo znanosti i prosvjete to rasporedili to je drugi par cipela. Međutim, mislim ako se već spomenulo, nisam mislio replicirati o ovoj temi. Međutim, ako ste ovdje već spomenuli onda ste trebali reći kad govorite o financijskim sredstvima, a to je taj stalni prijepor između sveučilišta, visoke znanosti i resornog ministarstva. I to je kao da imate nesložnu familiju. Ne možete onda imati reda u kući, ta familija ne može ići naprijed. Tako je naš sustav znanosti i obrazovanja naprosto ili ga idemo zakonski urediti da jedno drugim ne uskaču u trbuh, jer visoka znanost i sveučilišta naprosto vrijednost i kapital. Zagrebačko Sveučilište je nekada bilo ponos Hrvatske, pitanje je da li je ono to danas takvo. Prema tome, hajmo ako govorimo o tome ne govoriti samo o pukim financijskim sredstvima, a ovaj podatak mi je točan. Dakle, za četiri i pol milijarde je povećano 2004. do 31.12.2010. E sad drugi je par cipela onaj tko donosi o odluci kako se ti novci troše. Druga stvar, ovim sredstvima trebate dodati negdje oko milijardu i pol sredstava koje ide na lokalnu samoupravu za osnovno i srednje školstvo. I trebate dodati negdje oko 3 milijarde kuna koje su matična sredstva koja imaju razno razna veleučilišta i sveučilišta, dakle sa osnova vlastitih prihoda i drugih. Znači taj iznos vam se penje po prilici negdje na oko 16 milijardi i on na žalost zadnjih četiri, pet godina stagnira ili se neznatno mijenja u plusu ili minusu.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. Uvažena Gordana Rusak, predsjednica Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege. Moja je isprika poštovanom kolegi Šukeru. Moram reći da je prije nego pročitam ovo izvješće vrlo tužno govoriti o ovako važnom izvješću pred polu praznom sabornicom. To isto govori u prilog činjenici koja se neprestano ističe da je položaj znanosti i obrazovanja u Hrvatskoj uistinu na najnižim granama. Kada jednog dana bude ova sabornica puna, kad ćemo razgovarati o temama vezanim uz odgoj i obrazovanje bit ćemo sigurni da smo na pravom putu. Ali do tada, pardon. U redu, hvala. Sve mi je jasno. Ja se ispričavam. Ovo je bio trenutak sentimentalnosti. Ja povlačim sve što sam rekla. …/Upadica Antičević Marinović: Je, ali kad vas nema mi ne govorimo da vas nema. Koga ima ima, koga nema, nema. Da, bez onoga koga se može. Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora razmotrio je na 5. sjednici… … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] [[Upadica predsjednik: Hajde molim vas nemojmo međusobno komunicirati. Evo izvolite.]] održanoj 8. i 9. ožujka 2016. godine Izvješće o radu Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj za 2015. godinu. Uvodno obrazloženje podnio je prof.dr. Ivo Družić, predsjednik Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj. Podnositelj je istaknuo kako je u izvješću detaljno prikazana misija, ciljevi i način rada Nacionalnog vijeća u 2015. godini. To je Vijeće tijekom 2015. godine održalo 9 sjednica na kojima se raspravljalo o pitanjima koja su od važnosti za znanstvenu djelatnost, raspravljalo je o nizu predmeta, te davalo očitovanje na iste. Mišljenja podrške, preporuke, prijedloge, tumačenja i drugo. Ovdje ću zastati pa reći ono što je naglasio prof. Družić da nema ni jedne profesionalno zaposlene osobe u tom Nacionalnom vijeću. U području znanosti dvije su teme dominirale aktivnošću Nacionalnog vijeća, stanje i financiranje znanstveno-istraživačkog rada, te znanstveni centre izvrsnosti. S tim u svezi podnositelj je ukazao na problematiku financiranja sustava znanosti u Republici Hrvatskoj naglasivši kako je Republika Hrvatska od nastupa ekonomske krize 2008. smanjila izdvajanja za znanost i visoko obrazovanje, te da sadašnje stanje financiranje znanosti nije dugoročno održivo. Štoviše, Hrvatska je jedina europska tranzicijska zemlja koja je u vrijeme krize smanjila izdvajanja za znanost. Sve ostale tranzicijske zemlje ta su izdvajanja povećala. Raspravljajući o navedenom izvješću mišljenje je članova odbora kako je Nacionalno vijeće kao stručno tijelo koje se brine za razvoj i kvalitetu cjelokupne znanstvene djelatnosti izvršavalo svoju zakonom određenu zadaću tijela zaduženog za strateško promišljanje sustava znanosti i visokog obrazovanja u Republici Hrvatskoj. Isto tako pozitivnim je ocijenjena involviranost nacionalnog vijeća u pokretanju postupka za utvrđivanje prijedloga znanstvenih centara izvrsnosti, te angažman na izradi novog Pravilnika o uvjetima za izbor u znanstvena zvanja. Prof. Družić je upravo napomenuo da je taj pravilnik, prijedlog pravilnika gotov i da je trenutno u javnoj raspravi koja će trajati do 6.6. Također zbog velikog raspona kvalitete ovo smatram vrlo bitnim na hrvatskim sveučilištima pozitivnim je ocijenjen angažman Nacionalnog vijeća u izradi novog zakona o osiguravanju kvalitete u znanosti i visokom obrazovanju. S ciljem unapređenja sustava znanosti i visokog obrazovanja, te njegove povezanosti sa gospodarskim strukturama sugerirano je predlagatelju da Nacionalno vijeće treba aktivnije poticati istraživanja u STEM području budući da isti predstavlja bitan čimbenik gospodarskog razvoja zemlje. Tema rasprave bila je problematika financiranja znanstveno-istraživačkog rada, te korištenja sredstava iz fondova EU kao i osiguranje nacionalnih inicijalnih sredstava koja su nužna za prijavu europskih projekata. S tog aspekta istaknuto je da svaka zemlja članica EU vodi brigu o vlastitom razvoju znanosti i tu brigu iskazuje znatnim izdvajanjem nacionalnih sredstava za znanost. Sredstva fondova EU za znanost su značajna, ali ona ne mogu biti kompenzacija smanjenim nacionalnim izdvajanjima. Ovdje se razvila jedna dosta opsežna diskusija vezana uz to možemo li našu, znači nacionalnu znanost prepustiti europskim fondovima i zaključeno je da to nije moguće iz razloga što Europska unija će financirati one projekte koje su od strateškog interesa za EU. Jedan primjer. Nedavno su oslobođena velika sredstva koja se mogu povući za istraživanje klimatskih promjena. Naravno da će se Hrvatska uključiti u ta istraživanja, da nam je bitno i stalo nam je do toga, ali pitam je li to prioritet hrvatskog gospodarstva, dakle istraživanje klimatskih promjena? Dakle, svaka zemlja mora prvo uložiti i stvoriti bazu za znanstvena istraživanja s vlastitim sredstvima da bi se onda na tu bazu mogla nadograditi europska sredstva. I na kraju nakon te opsežne rasprave vezane uz ovo financiranje došli smo do zaključka da se prihvaća Izvješće o radu Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj za 2015. godinu. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa. Sada bih otvorio raspravu. Prešli bismo prvo na klubove zastupnika. Prvo je klub SDP-a, uvaženi zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Žao mi je što nismo raspravu o ovom izvješću imali prije donošenja proračuna jer je zapravo bila prilika, izvješće je bilo već u sabornici, odbor je raspravio. Možda bi ovo izvješće doprinijelo onda da i rasprava o proračunu bude u konačnici takva da znanost bude malo veći dobitnik nego što je bila. Evo počeo bih raspravu u ime kluba. Odmah na početku želim reći da mi podržavamo ovo izvješće i mislimo da je kvalitetno, da je učinilo i dobru analizu, na neki način osvrnulo se na povijest, ukazalo na aktualno stanje i dalo neka rješenja za budućnost. Ali prije samog izvješća još jedanput ću podsjetiti i na zahtjev koji smo svi mi saborski zastupnici i Vlada dobili od preko 5000 znanstvenika koji su zamolili da pretvorimo znanost i obrazovanje iz gubitnika u dobitnike, da znanost i obrazovanje u postotku postanu uvijek najveći dobitnici svakog proračuna, da nastavimo reformu obrazovanja kroz kurikularnu reformu, da se osigura žurni početak promjena sustava znanosti i visokog obrazovanja na temeljima povećane kompetitivnosti, internacionalizacije i odgovornosti prema širem društvu i da se neodgodivo implementiraju sve mjere i aktivnosti predviđene u Strategiji obrazovanja, znanosti i tehnologije. Mislim da ovi zahtjevi koji su došli od strane znanstvenika zapravo mogu se iščitati i u radu Nacionalnog vijeća i u onome što ono predlaže. Iako nema puno zastupnika u sabornici ali obzirom da javnost gleda ovo što mi radimo namjerno ću pročitati što zapravo radi Nacionalno vijeće za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj koje je ključno strateško tijelo. Čuli smo prof. Družića on je čini mi se s jednom dozom sjete rekao da nema operativne ovlasti ali to je dobro. Dakle, ovo tijelo ima stratešku funkciju, strateško promišljanje obrazovanja, znanosti i tehnologije dok neki drugi bi trebali to operativno odrađivati. Prema tome, Nacionalno vijeće za znanost raspravlja o pitanjima od važnosti za znanstvenu djelatnost i predlaže i potiče donošenje mjera za njezino unapređenje. Predlaže i potiče donošenje mjera za unapređenje visokog obrazovanja. Daje suglasnost na uvjete rektorskog zbora i Vijeća veleučilišta, visokih škola za stjecanje znanstveno-nastavnih, umjetničko-nastavnih i nastavnih zvanja, prati razvitak i utvrđuje znanstveno-umjetnička područja i polja, imenuje područna znanstvena i umjetnička vijeća te matične odbore za pojedina polja. Općim aktom utvrđuje uvjete za stjecanje znanstvenih zvanja u skladu s ovim zakonom. Donosi kriterije izvrsnosti za odabir znanstvenika i nastavnika za produljenje ugovora o radu nakon 65. godine života. Razmatra i vrednuje prijedloge kolaborativnih znanstvenih programa koje predlažu sveučilišta i javni znanstveni instituti. Predlaže proglašavanje znanstvenih centara izvrsnosti te daje mišljenja o osnivanju znanstveno-tehnologijskih parkova i kolaborativnih tehnologijskih centara. Predlaže kriterije i donosi raspodjele proračunskih sredstava za znanstvenu djelatnost i visoko obrazovanje i tehnološki razvoj. Predlaže i potiče sudjelovanje drugih subjekata i organizacija civilnog društva, posebno tijela državne uprave, tijela jedinica lokalne i područne samouprave te gospodarskih subjekata u sustavu znanstvene djelatnosti i visokog obrazovanja. Predlaže mjere i poduzima aktivnosti za afirmaciju unapređenje i napredovanje znanstvenog i nastavnog podmlatka, imenuje članove Savjeta za financiranje znanstvene djelatnosti i visokog obrazovanja. Predlaže i potiče mjere vezane za policentrični sustav znanstvene djelatnosti i visokog obrazovanja u RH te predlaže Hrvatskom saboru strateške dokumente mreže javnih visokih učilišta i mreže javnih znanstvenih instituta. Raspravlja o pitanjima o važnosti za razvoj nacionalnog inovacijskog sustava, predlaže i potiče donošenje mjera za njegovo unapređenje te poticaj tehnološkog razvoja. Predlaže članove Odbora za etiku u znanosti i visokom obrazovanju, predlaže članove Upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanje. Razmatra i daje svoje mišljenje o drugim pitanjima važnim za razvoj sustava znanosti i visokog obrazovanja. Dakle, kolegice i kolege ako ste pažljivo slušali što sam čitao ne postoji važnije tijelo koje strateški promišlja sve ono što je važno za obrazovanje i znanost. Ako promotrimo Izvješće za 2015. godinu na što se treba osvrnuti? Dakle, prije svega bitno je da je u tom periodu uspostavljen strateški okvir za razvoj obrazovanja, znanosti i tehnologije. Mi smo ovdje u Saboru 17. listopada 2014. usvojili Strategiju obrazovanja, znanosti i tehnologije bez ijednog glasa protiv podsjetiti ću. Kolege iz HDZ-a su bili suzdržani ali ne zbog sadržaja, znači ne negiraju strategiju nego su zamjerili da su bila predviđena premala sredstva za njenu provedbu što je obaveza onda da u proračunima koji slijede kad su u mogućnosti povećavaju ta sredstva. Započeta je cjelovita kurikularna reforma koja se ne tiče samo osnovne i srednje škole nego dapače kvalitetnih potencijala koji će se upisivati kasnije na fakultete. Počelo je povezivanje obrazovanja sa tržištem rada kroz hrvatski kvalifikacijski okvir koji je pomalo zanemaren, koji čak koliko sam čuo Ekonomski fakultet pokreće i ustavnu tužbu, osporavajući ustavnosti hrvatskog kvalifikacijskog okvira usudio bih se reći iz čisto partikularnih interesa. Ono što posebno želim naglasiti jer se stalno ponavlja da je prisutan stalni trend smanjivanja ulaganja u znanosti, on nije točan. Dakle, reformom financiranja znanstvene djelatnosti kroz višegodišnje programske ugovore i Hrvatsku zakladu za znanost te formiranje prvih nacionalnih i znanstvenih centara za izvrsnost i uspješno povlačenje sredstava iz europskih fondova. Izdvajanja za znanost povećana su sa 0,75% na 0,81%. Dakle, negativni trend koji je bio negdje do 2010., 2011. godine je stao i nakon toga krenulo je povećanje. To možemo iščitati iz materijala koje nam je pripremilo Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta za sjednicu koja je održana u ožujku 2016. gdje evo samo jedan primjer, uzmimo najveći problem Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta pa tako i sustava visokog obrazovanja i znanosti, to su plaće. Dakle proračun Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta 85% sredstava odlazi na plaće. I zbog onih stvarnih dodataka koji se moraju povećavati zbog dodataka na radni staž taj će iznos stalno rasti. Ako on stalno raste sva sredstva druga namijenjena znanosti će se smanjivati. Pa evo znači 2010. je za plaće sa doprinosima izdvojeno milijardu i 919 milijuna, 2015. 2 milijarde i 10 milijuna. Na stipendije 2010. izdvojeno 65 milijuna, 2015. … [[Govornik se ne razumije.]] na školarine 2010. 68 milijuna, 2015. 226 milijuna. Dakle nisu, naravno da su ta sredstva nedostatna, da ih treba povećavati ali nije činjenica da stagniraju. Prema tome, ako govorimo o tome što bi trebalo biti bolje naravno da bi kroz bržu integraciju sveučilišta, kroz bolje povezivanje sveučilišta sa gospodarstvom trebalo osigurati i više sredstava za razvoj obrazovanja, visokog obrazovanja i znanosti. Prema tome, što treba napraviti u narednom periodu? Treba kontinuirano povećavati ulaganje u obrazovanje i znanost i to kao pokretače dugoročnog gospodarskog i društvenog razvoja, kroz cjelovite programske ugovore, kroz veću interakciju znanosti, gospodarstva i istraživanja. Ono što mislim da je uloga i Nacionalnog vijeća to je da se u suradnji sa sindikatima treba razraditi potpuno novi cjeloviti model normiranja rada znanstvenika, znanstveno nastavnog suradničkog osoblja ali i institucije u sustavu znanosti i visokom obrazovanju. Smatram da treba potaknuti i razvijanje doktorskih škola na sveučilišno institucijskoj razini i ono što se kao liječnik posebno zalažem da se u narednom periodu implementira barem jedna sveučilišna bolnica. Evo ja nominiram da to bude u Rijeci. Završiti ću sa dosljednom implementacijom Strategije obrazovanja, znanosti i tehnologije koju sam već nekoliko puta spomenuo. U toj Strategiji obrazovanja, znanosti i tehnologije postoji 8 ciljeva za visoko obrazovanje, brzo ću proći kroz njih. To je unaprijediti studijske programe dosljednom provedbom postavki bolonjske reforme i redefinirati kompetencije koje se na njima stječu. Ustrajati kroz kvalitetan binarni sustav visokog obrazovanja usklađen sa nacionalnim potrebama i načelom učinkovitog upravljanja visokim učilištima. Osigurati kvalitetnu kadrovsku strukturu visokih učilišta kao osnovu za unapređenje kvalitete obrazovanja. Osigurati učinkovit i razvojno poticajni sustav financiranja visokih učilišta. Osigurati zadovoljavajuće prostorne, informacijsko komunikacijske resurse visokih učilišta. Unaprijediti studentski standard uz posebnu skrb za socijalnu dimenziju studiranja. Internacionalizirati visoko obrazovanje i jače ga integrirati u europski svjetski visokoobrazovani prostor. Te 8. osigurati primjerenu važnost kulture kvalitete i načela odgovornosti u visokom obrazovanju. Ovi ciljevi su dalje razrađeni sa 31 podciljem i 87 mjera za njihovo ostvarivanje. I uz to imamo 6 ciljeva za znanost i tehnologiju. To je brzo pokretanje promjena u sustavu visokog obrazovanja i znanosti, međunarodna kompetitivna javna sveučilišta i javni znanstveni instituti u hrvatskom visokoobrazovanom istraživačkom prostoru koji stvaraju novu znanstvenu, društvenu, kulturnu i gospodarsku vrijednost. Okruženje koje omogućuje i potiče interakcijske i transferne mehanizme suradnje istraživačke zajednice sa inovativnim gospodarstvom, društvenim djelatnostima, sveučilišta, veleučilišta i znanstveni instituti uključeni u procese pametne specijalizacije i s njime povezane smjernice tehnološkog razvoja, nacionalne istraživačke inovacijske infrastrukture sa javnim pristupom uz uključivanje u europsku infrastrukturu, povezivanje s njima. I 6. rast ulaganja u istraživanje i razvoj i unapređenjem sustava javnog financiranja te poticanjem ulaganja poslovnog i društvenog sektora u istraživanje i razvoj. Ovi su ciljevi definirani sa točno 28 mjera kako bi se mogli u potpunosti provesti. Ono što posebno želim pohvaliti u radu Nacionalnog vijeća za proteklu godinu tiče se njihove uloge u osnivanju i pokretanju 13 centara znanstvene izvrsnosti, zatim u osnivanju savjeta za financiranje visokog obrazovanja i znanosti koji nadam se da će ponuditi rješenja koja će osigurati brži razvoj naših sveučilišta. Naravno vrlo je bitno da smo napokon dobili novu verziju pravilnika o napredovanju u znanstvenim zvanjima jer trenutačno i kriteriji su preniski i mislim da treba osigurati ipak jednu višu ljestvicu za napredovanje u sustavu znanosti. I ono što posebno pozivam Nacionalno vijeće da se aktivno uključi u izradu zakona o kvaliteti, o osiguranju kvalitete kako bi ujednačili kvalitetu na svim našim visokim učilištima, sveučilištima kako bi sve diplome bile jednako vrijedne. Evo, zahvaljujem se još jedanput gospodinu prof. Družiću na zaista kvalitetnom radu, na svemu onome što su učinili i pozivam ih i dalje da budu proaktivni u stvaranju preduvjeta da obrazovanje i znanost zaista uvijek budu dobitnici i kada su proračuni u pitanju i da osiguraju gospodarski i društveni razvoj RH. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo tri replike. Prva je uvažene zastupnice Gordane Rusak.
Gospodin Jovanović je spomenuo restrukturiranje instituta. Dobra ideja i to ćemo u svakom slučaju morati napraviti pa ja predlažem da jedan od tih instituta ili možda dva koji se budu sintetizirali naprave te statističke analize koje će nam konačno jednom i zauvijek točno reći kolika su to izdvajanja iz bruto društvenog proizvoda za znanost, obrazovanje, koliko studenata imamo a koliko znanstvenika imamo, itd.. Jer čini se da podaci o kojima govorimo se jako, jako razlikuju pa kako kome odgovara. Jednom je dobro, drugi puta lošije ali u svakom slučaju nisu jednoznačni. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Željko Jovanović.
Hvala lijepo. Pa evo potaknuli ste me da kažem nešto što nisam spomenuo u raspravi a tiče se instituta. Dakle provedeno je vrednovanje svih instituta za strane agencije za visoko obrazovanje i znanost, tamo su određene i preporuke. Dio instituta jednostavno ne može opstati više samostalno, dio treba spojiti, dio treba uključiti i sveučilišta. I ja sam uputio i zastupničko pitanje ministru Šustaru da nam u najkraćem roku odgovori zapravo na koji način se misli provesti racionalizacija mreže znanstvenih instituta u RH?
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo. Pa kolega Jovanović, mislim da izdvajanje u znanost je nešto što ne bi trebalo imati politički prijepor. Međutim ono što mene muči, brine a to je da mi stalno govorimo o tome da bi trebalo nešto povećati a postavlja se pitanje da li imamo uopće mogućnost od onih koji pune proračun da to povećamo a ja praktički niti od profesora Družić niti od vas nisam čuo a općenito raspravi kad govorim o znanosti. Da li ima tu prostora da se neke stvari drugačije postave i da li 16 milijardi kuna koje se ulažu u obrazovanje i znanost dakle od prvog razreda osnovne škole do znanosti na racionalniji način korištenja možda dođemo do sredstva koje se mogu iskoristiti za ono što je potrebno. Sami ste rekli da 85% sredstava ide za plaće. Da li ovakav sustav nagrađivanja adekvatan, da li on stimulira općenito ljude u prosvjeti a prije svega mlade znanstvenike na posao, dakle to je pitanje o kojem trebamo govoriti jer s tim što ćemo mi ovdje reći a oko toga ćemo se svi složiti bez obzira da li smo na vlasti ili opoziciji, da li smo lijevi ili desni da u znanost treba ulagati, ali po meni je suštinsko pitanje u što i kako? Da li su neka sredstva koja su uložena recimo evo uzmite primjer Riječkog kampusa, da li je odluka Vlade da se ona bivša vojarna i onaj prostor da da se tamo napravi prostor za visoko obrazovanje, kvalitetna ili dobra, što je sa Borongajem ili nečim slično. Tu su nukleusi za neke stvari. Ali ako racionalnije koristimo ta sredstva. Ja sam vam reko ukoliko je samo Ministarstvo prosvjete naraslo 2004.-2010. a vi ste i profesor Družić rekli potpuno identičnu stvar da su do tada padala sredstva za znanost. Vrlo interesantno da 5 milijardi je otišlo u Ministarstvo znanosti, obrazovanja u 6 godina više a znanost je dobila manje. E prema tome onaj tko vodi to Ministarstvo mora voditi brigu o tome kako taj kolač dijeli.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Jovanović.
Pa slažem se kolega Šuker. Zato sam u raspravi u ime kluba i spomenuo da pozdravljam da je Nacionalno vijeće osnovalo Savjet za financiranje znanstvene djelatnosti visokog obrazovanja koje bi trebao upravo odgovoriti i na ova pitanja koja ste vi postavili a također sam potaknuo da se zajedno sa sindikatima krene i na jedan potpuno drugačiji način procjene i određivanja satnice rada i norme svega što se događa na sveučilištu. Ja sad neću jer nemam vremena govoriti da i to malo novca koje nije dovoljno se na puno načina trošilo neracionalno i rasipalo. To je sigurno bilo a predugo bi trajalo da idem u objašnjenje toga.
Hvala lijepa. I zadnja replika uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Jovanoviću, kazali ste da očekujete da će dobitnici biti znanosti i naravno da vas tu triba podržati. Međutim kad pogledamo i sami ste kazali 2010. pa do današnje godine, svake godine je za znanost izdvajano sve manje, a uspoređujući zaduženja Hrvatske države, dugove, znači imamo 300 milijardi kuna. Samo u 4 godine 100 milijardi kuna. Očito je znanost dobivala premalo i organizacijski gledajući svi teritorijalno gledajući područja RH što se tiče visoko obrazovanih učilišta nije isto znači zastupljeno tako da pojedinci iz nekih dijelova Hrvatske nemaju iste uvjete za školovanje niti imaju mogućnost kao što imaju zbog financijskih poteškoća kap što imaju u drugim krajevima i bogatijim krajevima i meni je drago da ih vi zastupate ovdje svoju Rijeku. Inače, svi kako dolaze ovdje u Parlament kako većina za svoje krajeve žele što više a obrazovanje ne može tako funkcionirati i nije mi također jasno da od pustih prodaja zlata, Ine, otoka, svega što nismo prodali i danas da imamo i problem u znanosti da 85% znači sredstava koja idu u znanost idu za plaće, znači da je bilo upravljano državom općenito ne transparentno na štetu znanosti. Vidimo kad imamo nekakav problem da uvijek kažemo trebaju savjeti, trebaju povjerenstva a to uglavnom se radi kad ne želimo riješiti problem. Znači naša znanost je oštećena i obrazovanje kako teritorijalno tako i pojedinci koji nisu imali pravo, ustavno pravo svi na isto obrazovanje. Nadam se da će ova Vlada iskoristiti ove, ova većina tj. Vlada ova sredstva kakva jesu i da će ta znanost biti puno pravičnija na području RH. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Željko Jovanović.
Po koji put zapravo niste u pravu. Ne znam zašto ste mi replicirali, što ste htjeli riječi. Rijeku uopće nisam ovdje izdvajao posebno nego sam je samo nominirao da ako želimo imati jednu sveučilišnu bolnicu možemo je imati u Rijeci i potpuno ste u krivu kad govorite o dostupnosti školovanja u protekle četiri godine. Dakle, ona je drastično povećana u odnosu na 2011.godinu. Dakle, od 2012. godine počelo je sufinanciranje međumjesnog školskog prijevoza, ukupno milijardu kuna u jednom mandatu je potrošeno. U te četiri godine je apsolutno osigurano da svi studenti koji redovito ispunjavaju svoje obaveze studiraju potpuno besplatno. Osjetno je povećan broj studentskih stipendija. Prošireni su studentski kapaciteti i smještaji tako da ako govorimo i usporedimo 2011. i 2015. danas je Hrvatska društvo puno većih i jednakih šansi za sve one koji žele završiti srednju školu i fakultete. Prema tome ovo što ste govorili, govorili ste potpuno krivo.
Hvala. Sada ćemo u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti uvažena zastupnica Sanja Putica.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici, čuli smo danas ovdje i nakon matičnoga odbora izvješće gospodina Ružića koji je govorio o radu Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje, znanost i tehnološki razvoj. To nacionalno vijeće kao što vidimo iz ovoga izvješća brine za razvitak, o razvitku i kvaliteti cjelokupne znanstvene djelatnosti i sustava znanosti u RH i brojene su aktivnosti koje to Nacionalno vijeće ima u svom opsegu djelovanja, a sudeći i po tim aktivnostima na njima je zaista velika odgovornost za razvoj i boljitak hrvatske znanosti, ali i za kvalitetnu kadrovsku selekciju u znanosti. Tu je odgovornost posebno velika obzirom na zaista mali broj visoko obrazovane populacije u Republici Hrvatskoj. Svi koji smo ikada radili u okviru bilo kojega sustava posebice onog obrazovnog znamo kako su kvalitetni ljudi u tom sustavu temelj napretka i implementacije bilo koje promjene i bilo kojeg projekta. Dva su ključna akta koji predstavljaju okvir za djelovanje ovoga Nacionalnog vijeća. To je Zakon o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju kao i poslovnik rada samoga Nacionalnoga vijeća i to je za sad zadani rekla bih zakonodavni okvir. Ključno je pitanje koje se iščitavajući ovo izvješće Nacionalnog vijeća o radu za 2015. godinu treba postaviti je je li Vijeće uspjelo realizirati svoj vlastiti plan i program koje je donijelo. Ono što me veseli, a što je navedeno u ovome izvješću to je poticanje istraživanja i potpora STEM području posebice zato što je to jedno od temeljnih područja koje želi unaprijediti nova cjelovita kurikularna reforma. Svjesni smo da bez međusobne suradnje ukupne obrazovne vertikale od predškolskog odgoja do visokoga obrazovanja i znanosti nema boljitka, a većina takvih ciljeva zadana je strategijom, već spomenutom dakle Strategijom obrazovanja koja je donesena u Hrvatskome saboru u listopadu 2014. godine. Nastavno na tu strategiju kao temeljni dokument vidimo da se u ovom izvješću otvara i pitanje povlačenja sredstava iz fondova EU i pitanje uklopljenosti naših znanstvenih projekata u one europske, pa ovim putem možemo čak apelirati i na neke buduće članove ovoga Nacionalnoga vijeća da vode računa o europskim znanstvenim tijekovima i istraživanjima i mogućnosti za dodatno i produktivnije povlačenje sredstava iz fondova EU. Ali treba ovdje reći kako su razvoj zapravo hrvatske znanosti i napredak hrvatskoga gospodarstva, a vezano za povlačenje tih sredstava itekako povezani. Jača konkurentnost hrvatskoga gospodarstva na inozemnom tržištu preduvjet je razvoja znanosti, ali je i pojačana znanstvena aktivnost i istraživanje poticaj gospodarstvu, inovacijama i konkurentnosti. Ovo je Vijeće imenovalo kako stoji u izvješću i svoja dva člana u Odbor za praćenje operativnog programa konkurentnosti kohezija za razradu kriterija prijave i povlačenje sredstava iz fondova EU, a s ciljem tješnjeg povezivanja znanosti i gospodarstva što na žalost nije dovelo do željenih rezultata i dostatnog konzumiranja strukturnih fondova čija je Hrvatska članica na programu od 2014. do 2020. godine. Tome se svakako u budućnosti nadamo. U ovome izvješću Nacionalnoga vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoja daje se i viđenje i preporuke kako aktivno podići standarde u hrvatskoj znanosti i to djelovanjem kroz šest područnih znanstvenih vijeća i jednog umjetničkog vijeća kao i kroz niz stručnih povjerenstava koje je samo Vijeće oformilo. Dva su strateška pitanja rekla bih koje otvara i budući rad Nacionalnog vijeća za znanost, koje daje kao svoj budući cilj visoko obrazovni i tehnološki razvoj, a to su stanje i financiranje znanstveno-istraživačkih projekata i rada i znanstveni centri izvrsnosti. Za ostvarenje svih tih projekata i svih ciljeva koji su napisani za budući rad Nacionalnoga vijeća potrebno je uključivanje svih subjekata hrvatskoga društva, samoga Vijeća, Zaklade za znanost, agencija koje su pri ministarstvu i naravno samih sveučilišta koje ne mogu djelovati izvan sustav. I obzirom na svoje znanstvene kapacitete, ljudske resurse, ali i na svoje financijske kapacitete. Evo u tom smislu vjerujem u rad, produktivan rad i pomoć Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta i Hrvatskoga sabora i sigurna sam da će ministarstvo u buduće prepoznati djelovanje Vijeća i njegove ciljeve a na dobrobit hrvatske znanosti. U ime kluba mogu reći da ćemo podržati ovo izvješće. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Kolegica je spomenula sredstva iz EU fondova za visoko obrazovanje. Pa evo ja bih je pitao koliko je od … [[Govornik se ne razumije.]] sredstava i mogućih sredstava iz EU fondova koliko je do sada iskorišteno ako imate podatak, jer vidim da ste se dosta educirali. I koliko do 2020. možemo iskoristiti kao Republika Hrvatska. I vrlo je bitno to pitanje što ste sad kazali, sredstva iz EU fondova. Hvala lijepa. Ako može te podatke.
Odgovor na repliku.
Gospodine Bulj, ja nemam te konkretne podatke jer se u izvješću ne navode u tom smislu. Kaže se samo da je Hrvatska članica takvih odbora. Vjerujem, opet kažem budući da nemam točne podatke da će ovo Nacionalno vijeće raditi itekako na ekipiranju ljudi koji su sposobni povlačiti ta sredstva, ali i svaka ustanova u znanosti ponaosob. Zato sam i naglasila da je potrebno uključivanje svih subjekata koji sudjeluju u ovoj obrazovnoj vertikali.
Hvala. Za pojedinačnu raspravu uvaženi zastupnik Željko Jovanović.
Hvala lijepo. Pa evo, javio sam se za pojedinačnu raspravu jer nisam htio o tom dijelu govoriti kada sam govorio u ime kluba jer se radi i o mom osobnom stavu. Dakle, stalno ponavljamo kako je problem vezan i uz plaće i u odnos znanosti. Vodili su se neke rasprave o tome da li treba ministarstvo dijeliti tako da se izdvoji Ministarstvo sporta. Ja upravo vidim rješenje u tome da imamo zapravo potpuno drugačiju strukturu kad je riječ o Ministarstvima obrazovanja, znanosti i sporta, kulture, gospodarstva. Dakle, upravo zbog potrebe tješnje veze, obrazovanja, znanosti i gospodarstva mislim da bi to bio logičan slijed. Dakle, da u nekakvoj reformi Vlade koju ste najavili u ovoj koaliciji, da imamo Ministarstvo obrazovanja, znanosti, tehnologije i gospodarstva a posebno Ministarstvo obrazovanja, kulture i sporta. Mislim da bi to bio put koji bi osigurao da znanost povlači više sredstava iz gospodarstva. I drugo što želim reći tiče se europskih fondova. Dakle, ja se bojim da dio kolega i u ovoj sabornici ne razumije kada kažemo da europska sredstva trebaju biti temelj za razvoj hrvatske znanosti. Zašto? Dakle mi, naš proračun, teško ćemo moći puno povećavati. Povećavati u našem proračunu sredstva za znanost također će teško ići. To će ovisiti koliko bude rastao BDP pa ako raste i proračun moći ćemo nešto više povećati za znanost. Drugo, da li će nam gospodarstvo dati malo više sredstava za znanost? Pliva možda hoće i još neka velika tvrtka a ove druge male nisu to u stanju. Ostaju nam europska sredstva. Ali ne europska sredstva za povlačenje pojedinačnih projekata nego europska sredstva za infrastrukturu. I tu se vraćamo na Riječko sveučilište. Riječko sveučilište je povuklo 180 milijuna kuna bespovratnih sredstava za razvoj istraživačke infrastrukture. Ta istraživačka infrastruktura osigurava da mladi znanstvenici ne odlaze sa Riječkog sveučilišta, dapače nam dolaze poznati strani znanstvenici i da zajedno nakon toga rade projekte koji će povlačiti novce za pojedinačne projekte iz europskih fondova. I to je jedini put koji u narednom periodu može osigurati da u našu znanost uđe više novaca nego što ih trenutačno imamo na raspolaganju.
Hvala. Na ovu raspravu imamo 3 replike. Prva je uvažena zastupnica Sanja Putica.
Cijenjeni gospodine Jovanoviću vjerujem i sigurna sam da razumijete kako je prevažno pitanje znanosti, to nije pitanje koje bismo trebali politizirati u ovoj sabornici. Ali i da je sve ono što je kvalitetno započeto u okviru ministarstva i u sustavu obrazovanja zapravo ima dugoročan cilj i da je to proces koji će, čiji će se rezultati vidjeti tek nakon nekoliko godina. Zato duboko vjerujem u konstruktivnost svih saborskih zastupnika i ministarstva na čelu s novim ministrom. Zaista vjerujem da će se dogoditi jedna kvalitetna selekcija ljudi koji će pokrenuti hrvatsku znanost na bolje.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Željko Jovanović.
Pa kolegice Putica ne znam gdje ste vidjeli politiziranje. Evo ja se trudim u ovom mandatu biti apsolutno fin, uglađen, nikog ne napadati, nuditi kvalitetna rješenja i prijedloge. Dakle, nigdje nisam spomenuo politiku ni politiziranje. I evo veselim se suradnji sa vama i sa svojim kolegom iz Rijeke Šustarom na dobrobit obrazovanja i znanosti za cijelu Hrvatsku.
Hvala. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa. Evo isto pitanje kao maloprije kolegice. Pošto ste bili ministar kolega Jovanoviću u prošloj Vladi koliko sredstava iz EU fondova za visoko obrazovanje za vrijeme vas tj. za vrijeme prošle Vlade je znači povučeno bar u postocima? Znači to morate znati ako kolegica nije znala. To bih vas pitao. I vrlo ste dobro to primijetili da je iz Rijeke sadašnji ministar, vi iz Rijeke, znači da nam visoko obrazovanje bar u Rijeci neće imati problema. Ali ako možete odgovoriti na ovo pitanje. Hvala.
Sa zadovoljstvom mogu za Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta, u našem mandatu je bilo najuspješnije ministarstvo koje je povuklo 120% sredstava koja su bila na raspolaganju. A ono što nas čeka to su sredstva u milijardama kuna koje možemo povući ukoliko budemo uspješni iz fondova EU.
Hvala. Sljedeća replika, uvažena zastupnica Gordana Rusak.
Hvala lijepo. Pa samo bih dodala i naglasila još jednom činjenicu s kojom se slaže široka javnost ali očito ne i političari. Svaka zemlja mora prvo graditi svoj znanstveni potencijal na vlastitim sredstvima, treba stvoriti svoju konkurentnost da bi mogla povući sredstva iz EU. Znači, tu se postavlja pitanje da li je prvo kokoš ili jaje. Tko će uložiti, tko će nama dati ozbiljne europske projekte ako mi nismo sposobni za rad na tim projektima? Gospodin Jovanović vjerojatno zna da su zadnja značajna ulaganja u infrastrukturu na institutima i sveučilištima bila 2005. godine i da mi danas imamo aparaturu na sveučilištima i institutima koja prelazi 10 godina. Što ćemo mi s takvom aparaturom, na koje projekte ćemo se mi prijavljivati? Slažem se s vama da moramo poraditi na ovim infrastrukturnim projektima i povući novce iz EU barem za to pa onda aplicirati na druge fondove. A sada kad već nitko nije odgovorio na pitanje gospodinu Bulju oko povlačenja sredstava a gospodin Jovanović iznosi ovakve lijepe brojke ja ću spomenuti jednu. Mi smo iz Europskog socijalnog fonda povukli 26,6% mogućih sredstava a da smo povukli samo 50% iz tog fonda mogli smo financirati 3756 bruto plaća doktora znanosti za jednu godinu. To su velika sredstva. U to vrijeme su ti doktori znanosti izlazili iz države, a mi nismo ništa činili da bismo iz tog fonda povukli kažem barem 50% a ne 26,6%. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Željko Jovanović.
Hvala potpredsjedniče. Pa profesorice nas dvoje se stalno ne razumijemo. Dakle, ja uporno ponavljam da europske fondove trebamo iskoristiti da bi izgradili mrežu. Dakle, ovo što vi kažete da fali našim znanstvenicima iskoristimo europske fondove da izgradimo tu mrežu. I ponavljam opet primjer Rijeke gdje je dobiveno računalo koje košta 40 milijuna kuna koje spada među 500 najvećih računala u svijetu i gdje se može raditi znanost kakva može biti potrebna svakom znanstveniku. I mi na taj način očekujemo da ćemo privući znanstvenike. Upravo to trebaju raditi instituti. Ruđer Bošković se tako javio pa je dobio nedavno 2 milijuna eura. Prema tome, to je ono što nam Europa nudi. Iskoristiti za izgradnju infrastrukturne mreže koja će biti onda temelj da se možete javiti na projekte koje daje npr. Europsko istraživačko vijeće. I ono što također treba reći dakle Hrvatska zaklada za znanost kao novi model financiranja ima i dio koji se odnosi upravo na istraživače početnike kako bi oni postali kompetitivni da se mogu javljati na ove velike projekte u okviru HORIZON-a ili nekoga drugog projekta. I neću zaboraviti mi smo u prošloj Vladi osigurali da 1300 mladih znanstvenika ostane na sveučilištu kroz izmjenu koeficijenata koji su im ponuđeni. Prema tome, baza je očuvana i temelji su stvoreni, sada ih treba dalje nadograđivati. Ja vas pozivam da to činimo zajedno.
Hvala. Ovim smo završili raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovati ćemo kada se steknu uvjeti. Zahvaljujem izvjestitelju.
Sad imamo Izvješće o radu Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj za 2015.godinu. Podnositelj izvješća je Nacionalno vijeće za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prihvaća se Izvješće o radu Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj za 2015.godinu. Molim vas glasujte, tko je za? Glasovanje je završeno. 102 glasa za, nijedan protiv ni suzdržan. Utvrđujem da je jednoglasno donesen zaključak kako je predložio saborski matični odbor.
2. Konačni prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o faktoringu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 18 Predlagatelj je Vlada RH temeljem članka 85. Ustava RH iz članka 172., 204. i 206. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Materijale ste primili u pretince. Prilikom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku sukladno članku 204. Poslovnika. Hitni postupak objedinjuje 1. i 2. čitanje, amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Izvješća su dana na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Uvaženi ministar Zdravko Marić.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, dame i gospodo zastupnici. Dakle Vlada RH je 2015. kroz Uredbu o izmjeni Zakona o faktoringu izmijenila članak 117. i stavak 2. zakona odnosno čime je produljen rok do 31. ožujka 2016. godine u kojem su se pravne osobe koje na dan stupanja na snagu zakona obavljaju poslove faktoringa i upisane su u sudski registar dužne uskladiti sa tim zakonom. Produljenje roka iz uredbe nije rezultiralo licenciranjem postojećih faktoring društava prije svega mali i srednji poduzetnici u HANFA-i osim najvećih postojećih faktoring društava. S time u svezi ovim Prijedlogom zakona o izmjeni Zakona o faktoringu, dakle predlaže se izmjena članka 117. stavak 2. Zakona odnosno da se omogući produljenje roka u kojem pravne osobe koje na dan stupanja na snagu zakona obavljaju poslove faktoringa i upisane su u sudski registar a dužne su do 31. prosinca ove godine uskladiti sve promjene koje se uređuju osnivačkim aktom u skladu sa odredbama zakona. Temeljni kapital koji ne može biti manji od 1 milijun kuna, upravu društva sa odredbama Zakona o upravi i uvjetima za člana uprave faktoringa, članove nadzornog odbora društva sa odredbama Zakona o nadzornom odboru, faktoring društva te uvjetima za obavljanje funkcije člana Nadzornog odbora faktoring društva. Te konačno, uskladiti druge statusne uvjete iz Glave III. Zakona i organizacijske pretpostavke iz Glave VI. Zakona određene za funkcioniranje faktoring društava u skladu sa odredbama zakona. U ovom dijelu mog uvodnog obraćanja dozvolite da kažem da je Vlada upravo uputila u Sabor i prijedlog amandmana koji ima povratno, odnosno retroaktivnog djelovanja, međutim u skladu sa Ustavom, odnosno člankom 90.-tim, stavkom 5. obzirom da se radi o iznimnom slučaju u kojem je cilj spriječiti da zbog isteka roka za licenciranje 31.3.2016. faktoring društva prestanu obavljati poslove faktoringa i da djelatnost faktoringa bude brisana iz sudskog registra. Mislim da je ovo valjani razlog za prijedlog ovog amandmana kojim se, ponavljam još jedanput, daje mogućnost ovog retroaktivnog djelovanja a isto tako drugi amandman je vezan uz sam datum objave. Također je u Ustavu dana mogućnost da ne ide nužno 8 dana od donošenja nego odmah sljedeći dan kako bi se ovaj rok skratio na najmanju moguću mjeru. Hvala lijepo.
Hvala gospodinu ministru. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prva za raspravu se javila uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović u ime kluba SDP-a.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege. Klub SDP-a će podržati ovaj Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o faktoringu. Vidjeli smo da su ove izmjene u biti vrlo jednostavne i traži se produljenje rokova kako bi faktoring tvrtke i to uglavnom one manje mogle udovoljiti onim uvjetima koje smo mi uspostavili donošenjem Zakona o faktoringu. Voljeli bismo vidjeti i čuti i bilo bi nam to puno onda lakše iako pretpostavljamo o čemu se radi da nas je ministar izvijestio preciznije koje su to poteškoće, zbog čega faktoring kuće, ove tvrtke nisu mogle udovoljiti ovim uvjetima koje je postavio Zakon o faktoringu. Naime, nema sumnje i taj zakon smo gotovo i jednoglasno čini mi se donijeli u prošlom sazivu gdje je po prvi put uspostavljen i kvalitetan pravni okvir za obavljanje poslova faktoringa te olakšan nadzor i supervizija nad faktoring društvima. Praksa sigurno, već smo tada upozoravali da će pokazati na eventualne nedostatke iako je već sada razvidno, pogotovo sada kada imamo ovaj prijedlog zakona da je otežano izvođenje obveza u zadanim rokovima. Nema sumnje da je faktoring jedna propulzivna djelatnost i samo da se možda malo podsjetimo jedan alternativni oblik, kao jedan alternativni oblik financiranja, oblik kratkoročnog potraživanja, uključuje financiranje, osiguranje i upravljanje tražbinama, omogućava pravovremeno plaćanje obveza prema dobavljačima i na osnovu toga postizanje boljih uvjeta poslovanja, poput rabata, popusta a može bitno doprinijeti ubrzanju i pouzdanosti naplate. Osigurava osim toga brži tok novca i likvidnost, poboljšava bonitet i kreditnu sposobnost poduzetnika. Faktoring, mogli bismo reći da gotovo i na njega ne utječe na neki način recesija odnosno da mu kriza toliko ne smeta. Dapače, otkup nedospjelih potraživanja u posljednje vrijeme možemo reći da cvjeta a pogotovo faktoring kojim se bave i financijske institucije kao što su banke i druge velike financijske institucije. To i ne čudi s obzirom na to da je glavni efekt faktoringa poboljšanje likvidnosti jer tvrtke jednom brzom nabavom novca mogu itekako u kratkom roku osposobiti svoje poslovanje a usluge faktoringa naročito su pogodne upravo za mala i srednja poduzeća ali ističem ovdje naravno s kvalitetnijim potraživanje u svom portfelju koja ne mogu i ne žele čekati njihovu naplatu. Tvrtka prodajom potraživanja naravno odbijeno, što se odbija za uslugu samog faktoringa može dobiti predujam odmah od 70 pa čak do 90% sredstava. I nema sumnje da faktoring omogućava dakle bolju likvidnost u samom gospodarstvu. Međutim ono što još uvijek nedostaje Hrvatskoj a što faktoring tvrtke u najrazvijenijim zemljama poput Engleske i poput Njemačke, one imaju, dakle te tvrtke imaju itekako važnu ulogu u financiraju gospodarstva što Hrvatsku tek sada očekuje. Dakle, evo podržavajući ove izmjene Zakona o faktoringu, gospodine ministre voljeli bismo da odgovorite što je to što je omelo ove faktoringe, jer imamo 17 ovih manjih faktoring kuća. Samo nekoliko ih je zatražilo i dobilo dozvolu pošto su se uskladili sa postojećim zakonom. Što je to što njih toliko ometa da nisu mogli udovoljiti uvjetima postojećeg zakona. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeći Klub je HDZ-a, uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Ispričavam se kolegice, vjerojatno ste vidli amandmanom da bi vjerojatno i vi malo više raspravljali o tome, pa onda da. Gospodine potpredsjedniče Sabora, gospodine ministre, kolegice i kolege. Pred nama se nalazi jedan naočigled tehnički izmjena zakona. Međutim, ja bih ovdje htio upozoriti na nešto što je bio ustaljeni običaj prošle Vlade. Iskreno se nadam da to neće biti običaj naše Vlade. I možda je ovdje promaklo ali dakle Vlada ima ovlasti da u vremenu da kad Sabor ne zasjeda donese Uredbe sa zakonskom snagom. Međutim obaveza je da praktički na prvoj sjednici poslije toga tu uredbu pretoči u zakon. Prošla Vlada to nažalost nije radila nego mnoge uredbe su bile praktički na snazi maksimalni dio vremena pa ja ću vas tako podsjetiti na onu famozni Zakon o pred stečajnoj nagodbi kad je donesena na zadnji petak zasjedanja a sljedećoj sjednici u četvrtak Vlade kad više Sabor nije zasjedao, uredbom je promijenjeno 45 članaka Zakona o pred stečajnoj nagodbi, praktički s tim je izmijenjen kompletan Zakon o pred stečajnoj nagodbi i otišao je u sasvim drugom smjeru, otišao je u onom neželjenom smjeru. I zato sad s obzirom da se ova primjedba o kojoj govorim ne odnosi na ovu Vladu nego na prethodnu. Jer gledajte, Vlada je 30.srpnja donijela Uredbu o izmjeni Zakona o faktoringu. E sad gledajte, koja potreba je bila da se s 30.srpnja donosi Uredba o izmjeni Zakona o faktoringu koja produžava nekakav rok, a istovremeno HANFA je imala spoznaje kakva je situacija sa faktoring društvima i da nažalost mnoga faktoring društva će se teško uskladiti sa izmjenom ovoga zakona do 31.03. Istovremeno mi smo ako se sjećate u 9 mj. prošle godine imali sazvani hitnu sjednicu izvanrednu sjednicu prije ustavnog roka pa ja mislim ako je jučer trebalo raspraviti da je ova uredba trebala ući u tu sjednicu ali ponavljam to je nešto što ne bi trebao biti običaj ubuduće, loš običaj koji je imala prošla Vlada. Jer ako je nešto hitno, nekakvi je zakon treba donijeti u vremenskom periodu dok Hrvatski sabor ne zasjeda onda se to može napraviti uredbom ali onda treba obavezat Vladu da prva sljedeća sjednica Sabora ta uredba se treba pretočiti u zakonski prijedlog a ne da nam se događa ovo što nam se događa sada. Druga stvar veli rok propisan člankom 117. Zakona o faktoringu uredbom je produžen do 31.ožujka kako bi se pravnim osobama koje na dan stupanja na snagu Zakona o faktoringu obavljaju poslove faktoringa i upisane u sudski registar itd., itd. si mogu uskladiti svoje akte. Dakle, zakon je donesen 30.7. U tom trenutku je Ministarstvo financija i HANFA imale jasnu potpunu sliku u kakvoj je situaciji sa faktoring društvima međutim kao što se nažalost vrlo često događa, mogućnost implementacije zakona za mnoge one na koje se taj zakon primjenjuje nije zakonski dobro predviđena i zato je se Vlada nova našla u situaciji da praktički samo tri velika faktoring društva su podnesla zahtjev HANFI za usklađivanje a ostalih koliko 13 malih to nažalost nisu uspjeli napraviti. I zato je Vlada predložila ovu izmjenu zakona da tu obvezu svoju zakonsku moraju izvršiti sa 31.prosincem 2016.godine i Klub HDZ-a će podržati ovu izmjenu prijedloga zakona. Međutim nikako mi srce ne dozvoli da ne spomenem neke stvari kako se faktoring svidio prošloj Vladi ali sa ciljem smanjenja iznosa deficita državnog proračuna u 2013., 2014., 2015. pa tako ste vidjeli u prijedlogu proračuna za ovu godinu da je ovoj Vladi došlo na naplatu 800 milijuna kuna za brodogradnju koje su trebale biti isplaćene 2013., 2014., 2015. Isto tako u sljedeće dvije i pol godine će doći na naplatu još negdje oko 750 milijuna. Da je to Vlada isplatila onako kako je to bilo zakonom propisano za brodogradnju to bi bilo na rashodovnoj strani državnog proračuna na poziciji Ministarstva gospodarstva i onda bi deficit izgledao malo drugačije. Međutim, na takav način je skoro milijardu i pol kuna ostavila novoj Vladi da u sljedeće tri godine riješi. Međutim, taj faktoring košta, pa tako za ovih nešto manje od 800 milijuna faktoringa u prošloj godini Vlada treba platiti trošak faktoringa negdje oko 35 milijuna kuna. Toliko o transparentnosti javnih financija u periodu Kukuriku koalicije. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća rasprava je uvažene zastupnice Božice Makar u ime kluba HNS.
Poštovani predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege. Evo na početku odmah moram reći da će Klub zastupnika HNS-a Liberalnih demokrata podržati ovaj prijedlog. Podržat će ovaj prijedlog prije svega jer se radi o zakonskom prijedlogu koji jednu uredbu uobličuje ovog puta u zakon, a podržat će i zbog toga da se omogući i tima društvima koja se nisu uspjela uskladiti u ovom periodu da se usklade. Jer koliko faktoring i znači za naše gospodarstvenike svi znamo. Znamo koliko to poboljšava njihovu likvidnost. Tim više zalažem se da bude više faktoring društava jer samim time među njima onda postoji konkurencija i bolja mogućnost naših gospodarstvenika da naprave uz manji eskont svoje otkupe potraživanja. Tako da u svakom slučaju pozdravljam ovaj prijedlog i podržat ćemo ga. Hvala lijepa.
Hvala. I u pojedinačnoj raspravi uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović.
Hvala gospodine zamjeniče predsjednika, uvažene kolegice zastupnice, kolege zastupnici. Evo ja bih rekao nekoliko riječi o ovom zakonu koji je vrlo važan i kratko ću samo komentirati jer mislim da ovdje nismo svi ekonomisti, pa ljudi neki ne razumiju što je to faktoring. Faktoring je i faktoring društva su vrsta financijskih posrednika koji otkupljuju potraživanja od raznih poduzeća prije roka dospijeća, jer tim poduzećima treba novac za likvidnost jer ne mogu čekati recimo mjesec dana, dva mjeseca, tri mjeseca dok ne naplate robu već svoje potraživanje prodaju faktoring društvu, odnosno tzv. faktorima. Evo toliko znači samo terminološko pojašnjenje. O čemu se ovdje radi? To je naravno u razvijenim zemljama važni su to financijski posrednici jer na taj način utječu na poboljšanje likvidnosti u samom gospodarstvu. No, ja ću se ovdje osvrnuti na nešto drugo. Podsjećam da je važeći Zakon o faktoringu stupio na snagu 8. kolovoza 2014. godine. Imali su 8. kolovoza 2014. s tim da su imali rok od 12 mjeseci da znači nakon upisa u sudski registar da se prilagode novim okolnostima, novom zakonu, a taj rok je bio 8. kolovoz 2015. godine. Međutim, što se sad tu dešava. U tih do, znači do 8. kolovoza 2015. godine godina dana nije iskorištena, odnosno nije se tu ništa desilo i tražilo se novo prolongiranje ovog roka. Znači, da se ne primijeni zakon koji je usvojen. Međutim, Vlada RH je na sjednici održanoj 30. srpnja 2015. godine donijela Uredbu o izmjeni Zakona o faktoringu. Rok propisan člankom 117. Zakona o faktoringu uredbom je produljen do 31. ožujka 2016. godine. Dakle, 9 mjeseci. Međutim ključni problem zašto se ovo radi jest činjenica da je Zakon o faktoringu, a što je i trebalo rekao da je funkcija faktoringa financiranje a ne kreditiranje i otkup mjenica koje nisu proizašle iz isporuka roba i usluga. Tako je člankom 12. stavak 2. definirano da faktoring društvo može vršiti otkup samo onih mjenica koje su izdane kao sredstvo podmirenja tražbine nastale s osnove isporuke dobara i pružanja usluga u tuzemstvu i u inozemstvu. Dakle, iz ovog mi zaključujemo o čemu se ovdje radi. Znači, eskontirat će se samo one mjenice i trebaju se eskontirati koje imaju pokriće u isporuci roba i usluga, a ne mjenice koje nisu pokrivene robno-financijskim odnosima. I ako bi se tako nešto desilo da se eskontiraju mjenice koje nisu i za koje ne stoje robno-financijski odnosi onda bi to zapravo predstavljalo upad u monetarni sustav koji je naprosto nedopustiv. Što još reći o ovome? Samo još nekoliko informacija. Prošle godine je imovina faktoring društva u Hrvatskoj dosegnula skoro 8 milijardi kuna, a ukupan obujam transakcija dosegnuo je skoro 20 milijardi kuna, pa prema tome zanimljivo je evo ovdje je gospođa Ingrid Antičević rekla da je faktoring da je jako dobra jedna tehnika, odnosno financijsko posredovanje, pa se postavlja pitanje zašto nije primijenjen zakon koji je ta Vlada sama donijela, odnosno donijela je uredbu. Ako je to tako dobro zašto, znači to nije funkcioniralo. Vrlo čudno! Umjesto primjene zakona nakon godine dana kao roka usklade prošla Vlada je uredbom prolongirala primjenu za 9 mjeseci. Ja postavljam pitanje zašto? Isto se očekuje i od ove Vlade i ako bi se sada desilo to da se ovaj zakon prolongira do kraja ove godine mi bismo imali situaciju da dvije i pol godine, znači od donošenja zakona da se počne on djelovati. Postavlja se ključno pitanje čemu služi ovaj Sabor, zašto tako zakoni potrebno je dugo vremena čekati da oni profunkcioniraju? Ovdje smo čuli objašnjenja da postoji jedan broj faktoring društava koji su mali, nedovoljno su kapitalizirani itd. pa dok se oni prilagode jer bi mogli nestati. Za vašu informaciju u Hrvatskoj danas posluje 17 faktoring društava od kojih 4 su osnovale banke, 13 je tzv. ajmo tako reći neovisnih posrednika. Međutim, ova 4 društva faktoringa, društva koje su osnovale banke na njih otpada 70% čitavog prometa. E sad, što je tu zanimljivo još napomenuti? Evo nekoliko pokazatelja. Postavlja se pitanje zaista zašto je toliko se oteže primjena ovog zakona jer je od sredine 2014. kad je donesen zakon prihod od … [[Ne razumije se.]] povećan sa 128 milijuna na čak nevjerojatnih 295 milijuna kuna. Sva ova razlika od 170 milijuna kuna ona se prelila u faktoring društva od koga? Od poduzeća, posebno malih i srednjih poduzeća koja su teško oboljela od nelikvidnosti pa su prisiljena prodavati svoja potraživanja uz veliki diskont kako bi došla do likvidnosti. Ono što vi trebate također uvažena gospodo znati da je obujam transakcija mjenicama u tom razdoblju povećao se sa 5 milijardi kuna na čak 14 milijardi kuna. Dobit faktoring društava povećala se od donošenja zakona sa 122 milijuna na čak 214 milijuna kuna što predstavlja prinos na kapital od 30% što je naprosto u jednoj zemlji koja grca u ekonomskim problemima ispada da je ovo unosan posao. Naravno da ne bi netko shvatio ovu moju diskusiju negativno orijentiranom ja sam isto za to da se da prilika odnosno produži međutim reći ću odmah ne do kraja godine nego 90 dana. Pošto je ovo pojedinačna diskusija jer je ova točka iznenada uvrštena, znači trebala je poslije doći, ja ću predložiti Klubu zastupnika MOST-a da amandmanom znači tražimo da bude 90 dana iz jednostavnog razloga jer je već 2014. znači donesen taj zakon pa znači da ne otežemo previše. Što je ovdje važno reći? Trebamo se brinuti za ova faktoring društva koja imaju malo znači kapitala, tamo rade ljudi, i da ne ostanu bez posla. Međutim, pita li se itko što je s onim poduzetnicima koji zadnju likvidnost ostavljaju kao naknadu faktoring društvima jer ne mogu dobiti kredite u banci? Znači oni moraju prodavati svoja potraživanja uz veliki diskont da bi preživjeli. Dakle, moramo razmišljati o tim poduzećima da spašavamo tamo isto tako radna mjesta. Evo dakle mislim da se primjena ovog zakona nema nikakvog razloga da se odlaže do kraja ove godine nego je dovoljno 90 dana i mislim da su ovdje podastrti argumenti za to. Evo, hvala.
Hvala. Imamo tri replike na vašu raspravu. Prva je uvaženi zastupnik Ivica Mišić.
Poštovani potpredsjedniče Sabora. Poštovani prof. Lovrinoviću htio bih vam postaviti jedno pitanje. Zašto se 2,5 godine otežava aktiviranje Zakona o faktoringu? I što znači kada nekoj zemlji naglo raste obujam poslovanja na ovom dijelu financijskog tržišta? Što se onda dešava sa ostalim privrednicima koji se bave time i koji dolaze u probleme? Hvala.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik.
Evo zahvaljujem na pitanju gospodinu Mišiću. Zašto se u prošloj Vladi otezalo s tim? Ne znam, vidim da SDP ne zanima odgovor na ovo pitanje, evo gospođa Antičević ovdje vodi očito neku drugu diskusiju jer je faktoring ne zanima. Ali je rekla da je to bila sjajna jedna tehnika. To biste pitanje ustvari trebali postaviti ljudima koji su obnašali vlast u prethodnom razdoblju jel'. Pa evo ja, zaista i ja sam se pitao to isto ako ste malo bolje pratili. A ovaj drugi dio vašeg pitanja što to znači kad raste obujam transakcija faktoring društava i ovako zarađuju sve bolje, to znači da se pogoršava stanje u ekonomiji gospodo. To znači da je ovu ekonomiju zahvatila anemija, znači oslabila krv, nema dovoljno krvi jer financijski sustav je krvotok ove zemlje. To znači da nam se nelikvidnost povećava. I prema tome koliko god to nekome izgledalo da su dobri rezultati što je dobro za ta faktoring društva, nemam ništa protiv toga, ali to znači da u toj ekonomiji nešto ne valja. Evo, za ove druge razloge ja ne znam, trebate pitati na drugu adresu.
Hvala. Druga replika, uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa. Profesore Lovrinović spomenuli ste 4 banke od 17 faktoring društava, da su 4 banke. Imate li informaciju je li možda Hrvatska banka osnovala jedan, Hrvatska poštanska banka, ili su sve strane banke koje i dalje preko ovih faktoringa oduljujući i produžujući ovo zakonsko djelovanje u biti izvlače pare tj. pljačkaju naše male poduzetnike i srednje poduzetnike? Ne vidim drugi razlog, ako mogu banke, ako ste spomenuli banke mogu biti osnivači faktoringa zašto ne bi mogla biti i banka u hrvatskom vlasništvu ako nije osnovala Hrvatska poštanska banka. Znači, ovdje ste dobro kazali, imamo izvlačenje sredstava poglavito od malih i srednjih poduzetnika koji teško opstaju na ovome tržištu, na faktoring društva koja se bogate i kazali ste za 30% veća im je dobit u posljednjih godinu dana nego prije a mi grcamo u gospodarstvu i grcaju naši poduzetnici. Pa evo molim vas da mi odgovorite na ovo pitanje, poglavito ovo oko 4 banke koje su osnovale a 70% imaju faktoring društva, 70% u biti ide preko njih sredstava. Hvala.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović.
Gospodine Bulj, hvala na ovom pitanju. Sada trenutno može svatko uči na google pa vidjeti popis ovih faktoring društava, odnosno čijih banaka, kojih banaka su to društva. Hrvatska je pokazala očito, ne Hrvatska nego elite koje su je vodile da joj do financijskog sektora nije stalo, do banaka joj nije stalo. Nije joj stalo do krvožilnog sustava svake ekonomije pa vidimo da i sadašnja Hrvatska poštanska banka da još ima takvih ideja da se i ona privatizira. Dakle ne da se privatizira nego da se proda strancima. Prema tome ne treba ništa, sljedeća je teza ne može niti jedna Vlada ni u jednoj zemlji provesti nikakvu ekonomsku politiku ako nema značajniji udjel u bankarskom sustavu. Jedna je Njemačka koja je od jedna od najrazvijenijih ekonomija ima značajan udjel države u bankama u Njemačkoj o čemu se malo priča. Međutim, ovo drugo što vi pitate to je jedan položaj malih i srednjih poduzetnika pa i krupnih kako to otprilike izgleda. Zašto prodaju poduzeća svoja potraživanja. Poduzeća prodaju potraživanja jer im treba novac za plaće, za poreze, iscrpljuju se a ne mogu dobiti kredit kod banke, recimo kredit da su nesposobna. Te banke su osnovale svoja faktoring društva e onda oni prodaju uz diskont 5, 10, 15, ovisi 20%. Prema tome mogu to dobiti. Dakle oni se dodatno iscrpljuju. Dakle da me krivo netko ne shvati. Trebaju nam i faktoring društva, međutim mi prije svega trebamo riješiti nelikvidnost gospodarstva da ono normalnije posluje a onda će tu, nitko neće znači ni zapaziti aktivnost faktoring društava ako sam dobro razumio vaše pitanje.
Hvala. Zadnja replika uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Kolega Lovrinović, vi ste dobro napravili analizu porasta nominalno izdanih mjernica međutim ja sam pokušao a i sada bih s vama želio o tome malo polemizirati a to je kakvu poruku država šalje ako ima prema nekome obvezu i onda taj tu obvezu prodaje a trošak te prodaje ne ide na račun njego nego ide na račun države. Da li država šalje poruku da se bori zato da spriječi nelikvidnost, da uvede financijsku disciplinu ili sa tih nekoliko faktoring poslova šalje jednu nakaradnu poruku prema financijskom sektoru? Dakle ovdje se radi konkretno o tome da je država preuzela nekakve obveze i da se to napravilo u jednoj godini onda bi to čovjek možda razumio iako su tu stvari koje su ustvari vrlo teško razumljive. Međutim, Vlada bivša je napravila to za sljedeće 3, 4 godine, dakle ne samo obvezu za 2014. i 2015. koje dolaze na naplatu u proračun ove godine nego su stvorene obveze za 2016. i 2017. Dakle kakvu mi poruku šaljemo kao država. Možemo pričati mi koliko god hoćemo, ovakav, onakav sektor ali ako je 0,1 ili 0,15% deficita više ili manje razlog da mi pošaljemo jednu negativnu poruku ja mislim da je to preskupa cijena, da je to preskupa cijena. Jer bolje je prikazati deficit 3,85 nego 3,70 i baviti se sa ovakvim stvarima jer definitivno mi kada smo raspravljali o izvršenju proračuna za 2014. i 2015. onda nas se uvjeravalo da nema nikakvih faktoring obveza. Međutim i vi i ja smo mislim kada smo govorili o proračunu govorili o obvezama prema faktoring društvima i trošku tog faktoringa. Dakle država je preuzela taj diskont na sebe a ne plaća ga brodogradilište. Kakvu mi poruku šaljemo kao država ako se ponašamo na takav način?
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović.
Pa mislim da j svakome jasno, zaista su, kada se raspravljalo o usvajanju proračuna prije Uskrsa, onda je i mene iznenadio iznos koji se plaća, naknada faktoring društvima za one obveze koje nisu znači mogle biti izvršene. Tako da se pokazuje da je ta država neozbiljna, je li tako. Da su nesređeni financijski tokovi i odnosi. I ne samo to nego da se povećavaju troškovi funkcioniranja ne samo države nego to na kraju krajeva ide na teret poreznih obveznika. U tom smislu treba učiniti znači, provesti potrebne mjere kako do nepotrebnih troškova ne bi došlo i kako ne bi upravo povećavali se izdaci za državni proračun na razdoblju koje dolazi. A tehnike prikazivanja iz jedne godine u drugoj tu se, naprosto ja nemam pravi uvid u stanje stvari, zato sam i tražio prilikom rasprave o proračunu da se primjenjuje, bio to sljedeći rebalans ili sljedeći proračun da se primjenjuje ESA metodologija i da mi točno vidimo što stoji iza koje brojke jer je zaista u ovoj zemlji bilo previše ajmo tako reći plaćanja računa preko grbače građana ove zemlje koje nitko nije pitao odnosno nije objasnio zašto je napravio dodatne troškove. U tom smislu zato mi ovdje moramo biti racionalni, građani su nas izabrali da branimo njihove interese, da spriječimo takve troškove. Pa je prema tome i suvisao ovaj prijedlog da se riješi na ovaj način Zakon o faktoring društvu.
Hvala. S ovim smo iscrpili raspravu. Zaključujem ovu raspravu i glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sjednicu nastavljamo sutra u 9,30 sa 3.točkom dnevnog reda – Izvješće o radu programskog Vijeća HRT-a o provedbi programskih načela i obveza HRT-a utvrđenih zakonom. Hvala lijepa i ugodan nastavak dana. SJEDNICA PREKINUTA U 17,02 SATI.
Sljedeći je Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o faktoringu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 18. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Tijekom rasprave Vlada RH podnijela je amandman koji je postao sastavni dio Konačnog prijedloga zakona sukladno članku 202. Poslovnika. Kako podneseni amandman Vlade ima povratno djelovanje o istom su se očitovali Odbor za financije i državni proračun i Odbor za zakonodavstvo. Temeljem članka 193 Poslovnika zaključkom ćemo utvrditi da li za povratno djelovanje pojedinih odredbi postoje osobito opravdani razlozi. Sukladno izvješćima saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Ocjenjuje se da postoje posebno opravdano razlozi za povratno djelovanje odredbe članka 1 a Konačnog prijedloga o izmjeni Zakona o faktoringu. Molim vas uključite se, glasujmo? Tko je za taj zaključak? Molim rezultat. 96 za, 3 suzdržana, nijedan protiv. Utvrđujem da smo većinom glasova donijeli predloženi zaključak. Sada dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o faktoringu pa Vas molim da glasujete. Tko je za? Glasovanje je završeno. 94 za, 7 suzdržanih. Utvrđujem da je većinom glasova donesen Zakon o izmjeni Zakona o faktoringu. Dobro jutro kolegice i kolege! Predlažem da počnemo sa radom i kako nam je i po programu. Slijedi nam točka Izvješće o radu Programskog vijeća. Evo vidim uvaženi, [[Upadica Petrina: Poštovani predsjedniče zatražio bi …]] Dozvolite da vam ja dam riječ prvo, je li? Vidim da dižete, ne znam zbog čega, pa uvaženi zastupnik Stipe Petrina. Izvolite.