Ništa, dok se to tehnički ne riješi ja predlažem da mi idemo dalje pa da poštovana zastupnica u ime Kluba zastupnika SDP-a Ivana Posavec Krivec govori, a nadam se da će se u međuvremenu uspostaviti tehnička veza da može i kolega Pavliček reći što je mislio. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče prije 31 godinu svijet se ujedinio u želji da zajedno stvara društvo u kojem će svako dijete imati priliku rasti, učiti, razvijati svoje sposobnosti i talente, odrastati u obitelji, biti sigurno i zaštićeno. Tada je svijet dao obećanje da će svoj djeci biti osigurana jednaka prava. Naime, na današnji dan 20. studenog 1989. godine Generalna skupština Ujedinjenih naroda usvojila je Konvenciju o pravima djeteta međunarodni dokument kojim se priznaju prava djece u cijelom svijetu. Konvenciju je prihvatilo 196 država. Među njima Hrvatska čime je postala najbrže i najšire prihvaćen sporazum na području međunarodnih ljudskih prava u povijesti. No dječja prava su puno više od nekog pisanog dokumenta. Ona su obveza koju je društvo preuzelo kako bi svako dijete moglo ostvariti potencijale s kojima je došlo na ovaj svijet. Konvencija o pravima djeteta obećava svakom pojedinom djetetu na svijetu pravo na obrazovanje, pravo na zdravstvenu skrb, prehranu, smještaj, igru, uvažavanje, poštovanje, zaštitu od diskriminacije, iskorištavanja nasilja i još mnogo, mnogo toga. Stavove djece treba slušati. Iako djeca ne glasuju i tradicionalno ne sudjeluju u političkim procesima, bez posebne pozornosti prema mišljenju djece, kako je izraženo kod kuće ili u školi, u lokalnoj zajednici pa čak i u vladama, dječji stavovi ne čuju se u mnogim važnim pitanjima koja ih sada pogađaju ili će utjecati na njih u budućnosti. Gdje smo danas? Pred nama je još niz izazova u ispunjavanju obveze prema djeci u Hrvatskoj. U najranjivije skupine djece ubrajaju se djeca s teškoćama u razvoju, djeca koja žive u siromaštvu i neimaštini te nemaju pristup osnovnim uslugama, poput zdravstvene skrbi. Samo nekoliko primjera ću navesti, primjerice, nejednakost u pristupu uslugama rane intervencije za djecu s teškoćama u razvoju. Naime, Svjetska zdravstvena organizacija procjenjuje da je 10% novorođenčadi u riziku od zaostajanja u razvoju, što je oko 3500 djece na godišnjoj razini u Hrvatskoj, a samo 500 djece na godišnjoj razini ima pristup ranoj intervenciji. U RH je niska stopa djece koja pohađaju predškolske programe, 75,1%, što je daleko, daleko niže od prosjeka EU koji je 94,8%. Hrvatsku to stavlja nažalost na dno ljestvice EU. U Zagrebu je primjerice, stopa upisane djece od 3 do 6 godina u predškolske programe 89%, dok je u Brodsko-posavskoj županiji ona svega 20%. Tako ispada da su te županije istovremeno neke od najsiromašnijih u zemlji s velikom stopom iseljavanja. Dalje, djeca bez odgovarajuće roditeljske skrbi, uključujući i djecu s teškoćama u razvoju i djecu s problemima u ponašanju, i dalje su smještena u ustanove. Oko 3500 djece je u sustavu socijalne skrbi, institucijama, od roditeljske skrbi zbog zanemarivanja ili zlostavljanja, njihovi roditelji možda nisu u stanju pružiti im odgovarajuću njegu zbog njihove mentalne bolesti, napuštanja ili smrti ili često zbog niskih socijalno-ekonomskih uvjeta. Dječje pravo je i pravo na obitelj i dom, a posvajanje u RH ide presporo. Priznao mi je to i premijer ovdje u HS-u. Danas u Hrvatskoj preko 450 djece čeka posvojenje. 1400 posvojitelja čeka, 850 njih čeka preko 3 godine, a samo 85 djece posvojeno je 2019. g., dakle ne vidimo pomaka ni na ovome planu. I na samome kraju treba reći, zbog izbijanja pandemije i zbog krize Covida nastala je i kriza dječjih prava u RH. Obiteljsko nasilje koje je povećano u velikom broju država, cyberbullying, kršenje prava u komunikaciji djece i razvedenih roditelja, mentalnog zdravlja djece, ekstremnog siromaštva, ograničenog kretanja djece, nije zaobišlo ni nas. Na samom kraju, želim reći da je za poboljšanje ostvarenja dječjih prava u RH od iznimne važnosti participacija djece koju Savez društava Naša djeca njeguje više od 30 godina. U početku su to bile poruke djece odraslima, od 90. nadalje, to je dječji forum, dječja vijeća, a od 2001. susret sa saborskim zastupnicima i djece iz dječjih foruma i dječjih vijeća. Koristim ovu priliku da im u ime svih nas čestitam 70 godina Saveza društava Naša djeca Hrvatske i zaželim daljnju brigu na očuvanju prava djece u Hrvatskoj. Hvala.
Sada, kako je uobičajeno, idemo na iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika i prva će govoriti poštovana zastupnica Katarina Peović u ime zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Dobar dan svima. Ajmo opet nešto reći o radnicima u Saboru. Svašta se ovdje čuje, ali onima koji rade i žive od svog rada, često na slabo plaćenim poslovima, čuje se malo ili ništa. Neki dan nam je čelnica EU komisije Ursula von der Leyen poručila da neka ne otpuštamo radnike jer stižu nova ogromna sredstva dostupna preko shore programa koji niti je besplatan niti je bespovratan, ali je činjenica da ćemo primiti oko 500 milijuna eura. No, naša Vlada već je pristala na otpuštanje 250 radnika Rafinerije Sisak, 300 radnika Crosco-a, radnicima u Krašu se nisu produžili ugovori jer je korona, a radnike se tjera u penziju s niskim otpremninama. Brodotrogir se praktički raspada, zadnji radnici odlaze iz njega. Radnici studentske menze u Zadru nisu se uspjeli izboriti da se kolektivnim ugovorom definira plaća. U 5. tjednu štrajka prekinule su štrajk bez ispunjenja zahtjeva. One čak nisu tražile veću plaću, već samo pošteni kolektivni ugovor nisu ga izborile. … [[ne razumije se]] zaposlenima na nesigurnim ugovorima o radu u korona krizi se još i snižavaju prihodi. U proračunu evo ionako skromna sredstva za pomoćnike u nastavi za djecu s teškoćama u razvoju se smanjuju. Sezonci nisu primali nikakvu pomoć niti na nju imaju pravo po hrvatskim zakonima. Radnicima i radnicama diljem Hrvatske uručuju se otkazi, minimalac koji ne osigurava niti minimalne troškove života se digao na bijednih za bijednih 150 kuna. Ograničavaju se ionako ograničeni izvori prihoda zastupnik većinu, a naša Vlada pompozno objavljuje spasenje iz Europske unije nove kredite koji će se kad-tad morati vraćati. No, novo zaduživanje putem novog povoljnog EU kredita se ne poduzima kako bi se spriječilo otpuštanje radnika kojima se naprotiv spremaju promjene Zakona o radu kako bi one zaposlene na neodređeno poslodavci mogli lakše otpuštati, već kako bi se nastavilo klijentelistički podmazivati one kojima je do sada prilično dobro išlo. U korona krizi pomoć se dijeli lancima kladionica bogatim odvjetničkim uredima, lancima hotela. Pitam, jesu li se smanjili iznosi lukrativnih ugovora Škorinog Omega softvera ili Krstičevićevog King ICT-a ili M SAN Grupe i satelita koji lijepo surađuju s državom? Snižava se poreze za one s plaćama iznad 30 tisuća kuna bruto porezne osnovice i dodatno snižava jedan od najnižih poreza na dobit u Europskoj uniji. Oni koji su imali više milijunske dobiti prošle godine bez da trepnu su krenuli u masovna otpuštanja ugrožavajući ne samo živote otpuštenih radnika koji će se pridružiti masi nezaposlenih, RH ima jednu od najnižih stopa zaposlenosti, već će ugroziti i sve one koji su dovoljno sretni da još uvijek imaju posao a koji su samo jedan korak prema otkazu, snižavanju ili stagniranju plaće ili nestanku potrebe za nekim radnim mjestom obzirom da Vlada radi predano na deindustrijalizaciji i pojačava ovisnost o uvozu proizvoda iz bogatih zemalja EU od lijekova do prehrambenih proizvoda. Korona kriza nas je uputila da trebamo raditi upravo suprotno od onoga što radi Vlada, na reindustrijalizaciji, na jačanju vlastitih izvoznih industrija kao i jačanju onih industrija koje osiguravaju temeljne potrebe kao što su proizvodnja lijekova i medicinske opreme i proizvodnja hrane. Zbog toga umjesto tapšanja po ramenu čelnice Europske komisije i uzimanja još jednog kredita koji će vraćati generacije nakon naše bilo bi potrebno da Vlada u izradu Nacionalne strategije uključi široku javnost i na demokratskim temeljima donese plan za prevladavanje stanja koje velikim dijelom posljedica okoštale privredne strukture koja se temelji na turizmu i uslužnim djelatnostima s niskom dodatnom vrijednošću, te da prihvati amandmane na proračun i da proračun uistinu ne bude proračun statusa quo. Vladi RH upućujem poziv da demokratizira proces odlučivanja i da osigura okvir za prevladavanje situacije u kojoj naš radnik radi više od zapadnoeuropskog radnika za manju plaću od zapadnoeuropskog radnika gdje se radnika iseljava ili ovršuje. Pozivam Vladu RH da otvori raspravu o tome što, kako i za koga proizvoditi kako bismo zadovoljili temeljne potrebe svima. Pozivam i sve u Saboru da krenemo donositi zakone za radnu većinu, a ne bogatu manjinu.
Slijedeći klub zastupnika bit će onaj Centra i GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Dalija Orešković. Izvolite.
Uvaženi predsjedavatelju, kolege zastupnici i zastupnice prije svega želim čestitati onima koji u 3 popodne petkom nisu još uvijek napustili svoje pozicije. Slobodni govori su ostali jedan od rijetkih relikta u Poslovniku koji se od izmjene do izmjene sve više kljaštrio i sakatio na štetu mogućnosti oporbe da verbalizira svoje stavove, da pošalje svoje poruke i da sudjeluje u demokratskim procesima. No i takav kakav je taj slobodni govor ima smisla onda kada ga se čuje, onda kada oni kojima se zastupnik obraća mogu svojim reakcijama utjecati na iznesene stavove, usvojiti ih, promijeniti ih, moderirati, to kako ga uputiti u nekom drugom pravcu, toga nema ako je sabornica prazna, a želimo da nas se čuje. No to na stranu, iskoristit ću ovu priliku da istaknem nekoliko posljednjih razmatranja vezanih za jučerašnju raspravu o proračunu. Slušajući sve što je izgovoreno ostaje gorak okus beznađa u koje nas nastavak istih promašenih politika vodi. I nadam se da će se već do slijedeće rasprave o proračunu omjer snaga u ovom parlamentu promijeniti u korist onih koji traže promjene, a na štetu onih kojima je jedini cilj da sve ostane onako kako je to sada. Proračun kao i sustav turističkih zajednica o kojima smo danas govorili i nadalje služi za podmazivanje stranačkih struktura koje su se nataložile u sustava, a ne za razvoj. I to sustav u kojem korupcija cvjeta, a presude kako one koje su izrečene između ostalom bivšem HDZ-ovom premijeru i HDZ-u kao takvom, a tako i nebrojeno puno drugih još neizrečenih presuda svjedoče da se korupcijom najviše okoristila stranka koja je sada na vlasti, stranka koja predlaže proračun, stranka koja predlaže novu nacionalnu razvojnu strategiju. Predloženim proračunom sustav od kojeg najviše koristi ima HDZ dobio je još jednu injekciju, još jednu dozu dotoka financijskih sredstava koja će se trošiti na krivi način za nečije privatne interese, a na štetu javnog. Nova strategija suzbijanja korupcije trebala je biti usvojena do kraja ove godine i to za slijedeće petogodišnje razdoblje. Ova ju vlast nije ni počela osmišljavati, a po meni s obzirom na koruptivni predznak ne bi niti smjela. Koristeći jučer repliku postavila sam pitanje predsjedniku Vlade je li spreman uvesti princip pune fiskalne transparentnosti za sve razine državne vlasti, za sva ministarstva, za sve agencije, za sve izvanproračunske fondove. Odgovor Andreja Plenkovića može se protumačiti kao očekivano ne, ali to sve govori o ovoj Vladi, o njezinoj koaliciji u kojoj je Dario Hrebak navodno upravo zbog najavljene borbe protiv korupcije, ali gledano na malo dulje staze to nešto govori i o stabilnosti ove Vlade i parlamentarne većine jer nećemo prestati propitivati ima li u onome na što se pojedini političari pozivaju imalo istine i časti. No, vratimo se trenutak na proračun koji je dosegao 150 milijardi kuna. Kad pogledamo kretanje od '94. do danas onda možemo pratiti nezadrživo i neizdrživo bujanje tereta države preko leđa poreznih obveznika. Podsjetit ću samo da je tih godina '90.-tih prihod bio oko 20 i nešto milijardi kuna isto tako i rashod, a danas nam je deficit državnog proračuna 29,5 milijardi. I kao će nas nastavljanje istih dokazano promašenih politika dovesti? Bujanje proračuna nije uzrok nego samo manifestacija naših dubokih društvenih problema. U zemlji u kojoj je politika penetrirala u sve pore ekonomskog i društvenog života proračunski rashodi nisu u funkciji ekonomskog i društvenog razvoja nego su samo sredstvo za podmazivanje političkih elita, njihovih ortaka i raznih interesnih skupina. I svako popravljanje ovakvih neodrživih kretanja proračuna prebacivanjem stavki s jedne pozicije na drugu uzaludan je trud. Bez ozbiljnih reformi s jakim antikorupcijskim alatima u svim segmentima države mi o proračunu možemo govoriti samo kao o carevom novom ruhu. Proračun je sve više HDZ-ova privatna kasica prasica, car je gol, a javni interes i interes davno zaboravljen i izgubljen. Nabujali proračun koji glumi socijalnu osjetljivost i brigu o državi velika je farsa. Porezni obveznici ne mogu podnositi teret koji im se nameće, nisu to mogli niti prije pandemije i uvedenih ili onih ne uvedenih lockdowna koji su očito prisutni, pa to sasvim sigurno neće moći niti u razdoblju na koje se ovaj proračun referira. Bez radikalne reforme teritorijalnog i administrativnog ustroja države pa do reforma svih drugih sustava od pravosuđa do zdravstva Hrvatska ima samo privid sigurnosti i stabilnosti ispod kojeg se skriva prijetnja ekonomskog i daljnjeg demografskog sloma. HDZ-ove vlade ovu državu nikada nisu pomaknule niti za centimetra prema naprijed, niti će to sada, niti za vrijeme ovog proračuna ili ikada jer kada ih samo proveli ne bi više mogli zadržati vlast, a njihovo parazitiranje na proračunu uništava Hrvatsku. Hvala.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista u ime kojeg će nam se javiti poštovani zastupnik Marijan Pavliček. Imamo ga na zaslonu tamo. Izvolite. Ne čujemo vas. Možete se što se lijepo hrvatski kaže unmute-ati. Kolega Pavliček ne čujemo vas. Možete nekako molim vas dati znak da kolegu Pavliček mi na žalost ne čujemo? Jel' nas čujete? Na žalost mi vas ne čujemo. Ništa, dok se to tehnički ne riješi ja predlažem da mi idemo dalje Hvala. Je li se čujemo sa kolegom Pavličekom?
Ja vas čujem, ne znam je l' vi mene [[Upadica: Odlično, i mi vas čujemo, dobro, znači izvolite, molim vas.]] Hvala lijepa poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege. Evo zadnja 2 dana nisam htio davati nikakve dnevnopolitičke izjave s obzirom da se nalazimo ... [[Govornik se ne razumije.]] žrtvu Vukovara, žrtvu Škabrnje, na žrtvu ... [[Govornik se ne razumije.]] smatram da je to to razdoblje kada se u tišini trebamo sjećati svih onih koji su dali svoje živote za stvaranje hrvatske države. Međutim, u zadnjih nekoliko dana u gradu Vukovaru se dogodilo jako čudnih stvari te mi je dužnost reagirati. U zadnjih nekoliko tjedana najčešće korištena riječ u hrvatskom medijskom prostoru bila je riječ pomirba. Ta medijska hajka koju je pokrenuo premijer Plenković gdje on govori da će on pomirbu između Hrvata i Srba provesti da taj proces nitko neće moći zaustaviti. Pitam se kome se to g. Plenković obraća? Nama, koji smo se prije 22 godine vratili u razrušen i spaljen grad? Nama koji već 22 godine živimo sa onima koji su '91. g. pucali po našim braniteljima i civilima? Nama koji živimo u gradu u kojem su odvojeni vrtići, osnovne i srednje škole jer to državni zakoni dozvoljavaju. Nama koji živimo u gradu gdje postoje pojedinci koji znaju gdje su naši najmiliji sahranjeni, nama koji živimo u gradu gdje postoje pojedinci koji svako ljeto slave svatove sa srbijanskim zastavama, dižu 3 prsta i psuju nama majku ustašku. Nama, koji živimo u gradu gdje pojedinci u lokalnim mjestima povodom pravoslavnog Badnjaka nose srpske trobojnice i dižu uzdignuta 3 prsta. Nama on priča o pomirbi. Živi u Zagrebu, 300 km od Vukovara i nama priča o pomirbi i o europskim vrijednostima. Neka dotični dođe u grad Vukovar, neka živi u gradu Vukovaru 365 dana pa će znati što je pomirba, što je suživot. U zadnjih nekoliko mjeseci upravo glavni koalicijski partner HDZ-a, SDSS i Milorad Pupovac, uspio je nametnuti svoju mantru svim vladajućima i u svega nekoliko dana matirati sve vladajuće jer svi sada govorite samo o žrtvama. Više nitko ne spominje koji je uzrok svih tih žrtava. Došlo je do izjednačavanja žrtve i agresora. Nikad ne može biti žrtva onoga tko je pucao na RH jednaka žrtvi hrvatskih branitelja i civila. Nažalost, nova se povijest očigledno piše. Svi mediji u zadnjih nekoliko dana pišu o tome hoće li Milorad Pupovac doći zajedno sa Borisom Miloševićem u Vukovar, koju će izjavu dati, hoće li Milorad Pupovac doći u Škabrnju, nitko više ne spominje žrtve te iste Škabrnje. Uopće me ne zanima hoće li Milorad Pupovac, Boris Milošević ili Veran Matić doći u Škabrnju ili Vukovar jer pravi hrvatski dužnosnici će u Škabrnji i Vukovaru biti još prije 20 godina, a ne danas, 2020. Ali me zanima, što je taj trojac radio 17.11. u Vukovaru kad su bacili, kako oni kažu „venac sa srpskom trobojnicom“ u Dunav? Za koje žrtve su bacili taj venac? Reći ću vam ja za koje žrtve. Za one koji su u travnju, svibnju i lipnju '91. g. u svojim podrumima sakupljali oružje i prehrambene proizvode i planirali velikosrpsku agresiju na RH. Ovo je presedan u povijesti čovječanstva, ovo se u povijesti čovječanstva nije dogodilo. Da u mjestu najvećeg stradanja jednog naroda, a to je Vukovar u Hrvatskoj, gdje je vukovarsko tlo natopljeno krvlju 2717 nevinih žrtava, što branitelja, što civila, se odaje počast onima koji su planirali velikosrpsku pobunu na tu istu državu. Pa zamislite da nas Nijemci odu u Auschwitz i da poklone se tamo svojim ubijenim vojnicima i da zapale za njih svijeće i polože vijenac. Ovih dana svi mediji govore o tome kako je veliku gestu napravio Veran Matić, izaslanik predsjednika R. Srbije kada je kleknuo na Ovčari. To je humana gesta pojedinca, individualca koji vjerojatno tako i misli. Ali to nije službena politika R. Srbije, nemojte se zavaravati. Nama u Vukovaru ne treba izaslanik Vučićev koji će biti u koloni sjećanja i kleknuti na Ovčari. Neka g. Vučić pošalje arhive vukovarske bolnice, nek ih vrati nazad. Neka pošalje arhive JNA koji pokazuju gdje su naši najmiliji sahranjeni, neka isplate ratnu štetu. To je znak pomirbe i pogled prema budućnosti, sve ovo do sad i ovih dana je veliki teatar pojedinaca koji najviše nanose nemir nama Vukovarcima, a dođu u Vukovar jednom godišnje.
Hvala. hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika biti će onaj Domovinskog pokreta u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Ružica Vukovac.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, kolegice i kolege zastupnici. Dakle, građani grada Slavonskog Broda, ali i šire okolice više od 12 godina trpe zbog onečišćenja zraka. Onečišćenje u brodskom zraku izazvana su negativnim djelovanjem lokalnih zagađivača, ali i aktivnosti u rafineriji, kao što su prerada naftnih derivata, moguća proizvodnja bitumena, a od listopada i grijanje Bosanskog Broda, što sve zasigurno izaziva zabrinjavajuće koncentracije prvenstveno lebdećih čestica u zraku. O tome najbolje govori grafikon mjerenja akumuliranog onečišćenja zraka s karte onečišćenja Europske agencije za zaštitu okoliša u posljednjih 365 dana u Slavonskom Brodu. Na mjernoj postoji na Jelasu koja kaže da je zrak u godinu dana bio onečišćen 41% i to 28% je bio samo onečišćen, 6,3% jako onečišćen, 6,9% ekstremno onečišćen. Nažalost samo u 25,6% mjerenja bio je dobar i zadovoljavajući, a čak u 33% slučajeva umjeren odnosno loš. Usprkos svemu tome, Brođani, kao ni ostali stanovnici Brodsko-posavske županije, ali vjerojatno tu ni dužnosnici i službenici u Ministarstvu zaštite okoliša RH i dalje ne znaju ništa o planovima modernizacije i plinofikacije Rafinerije nafte Bosanski Brod. Nažalost to nama koji dolazimo iz tih krajeva nije ništa novo. Riječ je o standardnoj komunikaciji Rafinerije sa institucijama Hrvatske, ali i šire. Izgleda kako nitko od spomenutih nije informiran ni o tome što se u Rafineriji događalo prošli tjedan, kada su se po cijele dane na mjernoj jedinici pojavljivale povećane koncentracije sumporovodika i to ozbiljno iznad graničnih vrijednosti. Predsjednik Udruge Eko-Integral iz Slavonskog Broda g. Peter Tot-Đerđ, često je pisao o tome. Kaže kako se nešto slično nije događalo od listopada 2018. g. i to od trenutka opasne eksplozije u rafineriji. No, građanima Slavonskog Broda čini se kao da je tom eksplozijom ubijena i ona mala komunikacija koja se osiguravala preko zajedničke radne grupe za praćenje rada Rafinerije Bosanski Brod. No ni druga tijela praćenja rada Rafinerije i onečišćenja zraka nisu više u funkciji, tako se ni Povjerenstvo za praćenje onečišćenja zraka u Slavonskom Brodu skoro 2 godine nije sastajalo. Ni predsjednici starog ni novog saborskog Odbora za zaštitu okoliša i prirode već duže vrijeme nisu vidjeli i ne vide potrebu za održavanje tematske sjednice u vezi brodskog zraka. Tužno, ali je to istina. U međuvremenu Brođani ipak nekako dođu do određenih neslužbenih informacija i to iz bosanskih medija. Istina, to su često samo poluinformacije, ali nekada nam i one govore dovoljno. U posljednje vrijeme, dostupno nam je samo jedna informacija i to upravo iz bosanskih medija, još od sredine srpnja koja čini se, objašnjava trenutnu situaciju u rafineriji, ali i trenutno stanje brodskog zraka. Generalni direktor Rafinerije nafte Brod istaknuo je da će sva postrojenja rafinerije od prosinca kao pogonski energent koristiti prirodni plin, čime će se, kako je rekao, stvoriti značajne financijske uštede rafinerije, ali i postići ekološki efekti. Očito je da i u Hrvatskoj postoje osobe koje znaju tko će i kako plinificirati samu Rafineriju Brod, ali o tome šute. No uz sve nedaće koje su se obrušile na moju Slavoniju i gusti smog kojega svakodnevno udišu ni kriva ni dužna djeca Slavonskog Broda i okolice, ova izjava generalnog direktora rafinerije, ostaje kao mali tračak nade da i Brođani zaslužuju čisti zrak. Za kraj koristim priliku zahvaliti prvenstveno udruzi Eko-Integral i njenom upornom predsjedniku g. Peteru Tot-Đerđu koji je sve ove godine neumorno pratio situaciju oko onečišćenja zraka i o tome izvještavao javnost i tražio odgovore kod odgovornih. Zahvalu upućujem i svim onim dionicima kao i predstavnicima građanskih inicijativa koji su tražili rješenja za čisti zrak i nisu odustajali, ali moja iskrena zahvala ide i svim Brođanima koji nisu odustajali već su znajući da ih se truje svakim danom, svakim udahom ipak ostali živjeti u Slavoniji. Hvala vam.
Zadnji klub zastupnika bit će onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolega ja ću sada progovoriti premda je nas čeka proračun i izglasavanje amandmana kojega smo uputili, proglasit ću o prihodovnoj, progovorit ću o prihodovnoj strani i zbog čega se ne čuvaju i ne štite nacionalni resursi koji bi mogli na prihodovnoj strani donijeti ogroman novac. Vidimo da Italija će proglasiti isključivi gospodarski pojas na Jadranu bez obzira što to hrvatska Vlada godinama odbija da sačuva 24.000 km2 našeg, mislim naše pravo da zaštitimo naš Jadran, dok talijanske flote ribarske uništavaju našu ekofloru, faunu, kulturno dobro, podmorje branaju i dok u isto vrijeme Vlada o tome šuti i uopće nema namjeru proglasiti isključivi gospodarski pojas. To je naše međunarodno pravo, na to nas poziva iz '82. Konvencija UN-a, jedini razloga je, jedini ja ne vidim drugog, dodvoravanje Talijanima kao što je Plenković rekao svome prijatelju Tajaniju fašistu koji je svojatao Dalmaciju i svojatao je Istru. Pozivam vas još jednom kolege MOST je u proteklom mandatu predlagao isključivi gospodarski pojas. I sad je u proceduri proglašenje isključivog gospodarskog pojasa. Mi kao saborski zastupnici imamo obavezu da o tome raspravljamo i glasamo. Nadam se da će se pojaviti i u Vladi malo svijesti da zaštitimo isključivi gospodarski pojas, dok u Italiji u parlamentu kad je se došlo do prijedloga i do razgovora, kad je se čulo odzvanjao je pljesak sa njihovom, u njihovom parlamentu. Pa odakle više moralno pravo bilo kojoj vladi sprječavati da mi proglasimo isključivi gospodarski pojas, nego se pozivaju na nekakav ZERP kojega su proglasili kada se uhićivalo Gotovinu, uhićivalo, lociralo, transferiralo kada je Šeks vodio svoju politiku pod pritiskom Carle Del Ponete i ostalih činovnika iz europskog, iz Haškog suda i tada smo pod ucjenama nismo imali pravo proglasiti, nismo proglasili isključivi gospodarski pojas. To je suvereno pravo hrvatskog naroda i hrvatske države. Znači to je pravno utemeljeno i to mi moramo napraviti zbog budućih generacija i ojačati Hrvatsku obalnu stražu, a ne da nam talijanski ribari prema našim policajcima dižu srednji prst kada izlovljavaju ribu i ogromnu dobit na toj ulovljenoj ribi di doslovno riblji fond nestaje. Ja se ovdje pitam zašto nemamo snage i hrabrosti proglasiti i sačuvati i povećati prihodovnu stranu jel je to naš, naše pravo, to je naš riblji fond, a ne da nam talijanske flote branaju podmorje uništavajući floru i faunu ponavljam. Još bi jednom rekao da očekujem, evo danas je se dogodio na današnji dan i krvavi zločin na Ovčari gdje su srbočetnici zajedno sa JNA poklali hrvatske građane i hrvatske građane naravno i ljude, ne samo Hrvate i Srbe i drugih nacionalnosti koji su se usprotivili velikosrpskoj agresiji, da je vrijeme da se prihodovna strana poveća i sa strane ratne odštete. 40 milijardi dolara ratne odštete koju su počinili velikosrpske snage podpomognute tada s JNA nad hrvatskim narodnom od Dubrovnika do Vukovara, najveće zločine i najveće štete su naneseni hrvatskoj državi. I mi nemamo drugoga izbora i nemamo prava nego zatražiti taj novac da se isplati RH jel hrvatska država i hrvatski narod i hrvatski građani su tada bili žrtve. I pozivam sve koji mogu utjecati na politiku koju provodi hrvatska Vlada da se pod hitno pokrene taj proces, a to je premijer Plenković kad je bio Vučić i rekao da će tražiti ratnu štetu, što je poduzeo do sada, 40 milijardi dolara plus isključivi gospodarski pojas onda kolegice Orešković, kolegice Vukovac onda bi bilo sredstava. Hrvatski narod, hrvatski državljani, nacionalne manjine u Hrvatskoj, ljudi su bili žrtve velikosrpske agresije i mi moramo naplatiti ratnu štetu od srbočetničke Srbije. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. S time bismo završili sa današnjim radom. Poštovane 3 kolegice i 2 kolega u dvorani ovaj nastavit ćemo sa radom u ponedjeljak kao što je bilo već na početku sjednice rečeno, još jedanput naglašavam u ponedjeljak 23. studenog u 9 i 30, bit će najprije iznošenje stajališta klubova, a nakon toga izjašnjavanje o amandmanima. Želim ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 15,26 SATI.
Dobro jutro svima. Prva točka dnevnog reda danas kao što smo jučer najavili je: - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o članarinama u turističkim zajednicama, prvo čitanje, P.Z. br. 64 Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Radi se o prvoj točki dnevnog reda i primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za turizam. S nama je državna tajnica u Ministarstvu turizma … [[Upadica se ne razumije.]] stanka, samo da završim čitat. Može? S nama je državna tajnica u Ministarstvu turizma i sporta gospođa Sandra Herman koja će dati dodatno obrazloženje. Ali prije gospodin Bulj je tražio stanku. Vjerujem stanku jel da.
Hvala lijepo. U ime Mosta tražim stanku od deset minuta po pitanju ovoga Zakona izmjena i dopuna o turističkim članarinama. Ovo je jedan parafiskalni namet koji razara hrvatske turističke djelatnike, gospodarstvenike koji se bave turizmom, poglavito u ovoj covid krizi. Ako se nismo opametili ova smanjenja apsolutno ništa ne znače osim šminke jer iznajmljivači, ugostitelji, OPG-ovi koji se bave turizmom su na izdisaju, a vi im zabijate zadnji čavao u lijes. Vaš prijedlog zakona bi trebao biti jednostavan pošto je prvo čitanje naravno da ne možemo predložiti amandman, amandman kluba Mosta će biti jedan i jednostavan i tada ćemo glasati za ovaj prijedlog zakona, možda je čudno ali taj zakon da vrijedi ukidanje pristojbi da turističke zajednice koje su krvopija hrvatskog turizma, a vi ponavljam iz ovoga, uvaženi predstavnici ministarstva, iz ove covid krize apsolutno ništa niste naučili. Turističke pristojbe ne samo u odnosu na sjedišta onih koji djeluju na tim područjima i ljudi i ovoga svega što ste vi naveli ovdje je smanjenje, ali to je tolika šminka, toliki PR da 500 nameta parafiskalnih koje namećete hrvatskom gospodarstvu, a jedno od najvećih je turistička pristojba da turističke zajednice koje su u biti grobari hrvatskog turizma i koje je potkusurivanje na svim razinama koalicijskih partnera vaših bilo od državne razine turistička zajednica, županijskih razina ili lokalnih razina. Pa tko će toliki lanac vama hraniti? Naši ugostitelji, iznajmljivači i OPG-ovi jedini način je ukidanje ovoga parafiskalnoga nameta za ove krvopije hrvatskog turizma.
Hvala lijepa. Ima li još neko da traži stanku? Ne. Do 9,43 minuta deset minuta imamo stanku. STANKA U 09:33 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 09:43 SATI]] 9,43 minute i nastavljamo s radom. Gospođa državna tajnica u Ministarstvu turizma i sporta gospođa Sandra Herman dati će dodatno obrazloženje o ovome zakonu. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane saborske zastupnice, gospodo saborski zastupnici sve vas najsrdačnije pozdravljam u ime Ministarstva turizma i sporta. Eto danas su pred vama izmjene i dopune Zakona o članarinama u turističkim zajednicama pa ću ja ovo uvodno vrijeme iskoristiti da progovorim nekoliko rečenica o samom zakonu kao i nekoliko rečenica o predloženim izmjenama. Zakon o članarinama u turističkim zajednicama stupio je kao i set zakona o turizmu na snagu 1.1.2020. godine i ovim zakonom se uređuje obveza plaćanja članarine, osnovice i stope po kojima se obračunava i plaća članarina turističkoj zajednici, način plaćanja, evidencija, obračun i naplata te druga pitanja od značenja za plaćanje i raspoređivanje članarine turističkoj zajednici. Samo da napomenem da su obveznici plaćanja članarine turističkoj zajednici sve pravne i fizičke osobe koje na području turističke zajednice imaju svoje sjedište, podružnicu, pogon, objekt odnosno poslovnu jedinicu, a koja trajno ili sezonski ostvaruje prihod pružanjem ugostiteljskih usluga, usluga u turizmu ili obavljanjem s turizmom neposredno povezanih djelatnosti. Prema podacima Porezne uprave u RH je evidentiran 178.181 obveznik plaćanja članarine turističkim zajednicama, a od toga su 62.177 pravne osobe, a 116.000 četiri fizičke osobe. Od ukupnog iznosa članarine, samo bih spomenula da se članarina raspoređuje na način da 9% se namjenski koristi za potpore turističkim zajednicama na turistički nerazvijenim područjima, 2% za udružene turističke zajednice, a preostala sredstva dostavljaju se korisnicima prema sljedećem rasporedu što je zanimljivo, dakle 65% lokalne turističke zajednice, turističke zajednice općina i gradova, 15% županijske turističke zajednice i 20% Hrvatska turistička zajednica. Imamo jedan izniman slučaj kada lokalne turističke zajednice ostvaruju izvorni prihod manji od 200.000 kuna onda je raspodjela drugačija, onda ide 80% lokalnoj turističkoj zajednici, a 20% regionalnoj turističkoj zajednici. Evo pred vama su na prvom čitanju je Prijedlog izmjena Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o članarinama u turističkim zajednicama kojim se propisuje daljnje smanjenje članarine za 12% kao parafiskalnog nameta za gospodarstvenike, a sukladno zaključku Vlade RH od 7. svibnja kojim se prihvaća prijedlog Akcijskog plana za smanjenje neporeznih i parafiskalnih davanja u 2020. te Programu Vlade RH do 2024. kojim je između ostalog predviđeno i parafiskalno rasterećenje gospodarstva, naravno radi daljnjeg stvaranja poticajnog i konkurentnog poslovnog okruženja. Smanjenje obveza plaćanja turističke zajednice ovim izmjenama i dopunama zakona predviđa se smanjenje stopa svih pet skupina na temelju kojih se članarina obračunava. Stope za obračun članarine su linearno umanjenje te će iznos članarine za svih pet skupina biti 12% manji što bi u ukupnom iznosu rasterećenje iznosilo oko 26 milijuna kuna. Ono što je ovim zakonom isto tako propisano i što je bitno, da se uvodi mogućnost da na zahtjev obveznika plaćanja turističke članarine Porezna uprava rješenjem izmijeni iznose mjesečnih predujmova članarine s obzirom na značajan pad poduzetničke aktivnosti zbog posebnih okolnosti. Moram napomenuti da su do sada različitim zakonima izmjenama i dopunama zakona turističke članarine od 2015. do sad smanjenje za 32% ukupno. I još jedna napomena, na temelju Zakona o članarinama u turističkim zajednicama donesen je i Pravilnik o godišnjem paušalnom iznosu članarine za osobe koje pružaju ugostiteljske usluge u domaćinstvu i na OPG-u i moram reći da se 30.7. donijele su se izmjene i dopune ovog pravilnika u skladu sa trenutnom situacijom izazvanom pandemijom korona virusa i tim izmjenama i dopunama pravilnika zapravo su se oslobodili plaćanja svi oni iznajmljivači privatni iznajmljivači i iznajmljivači koji pružaju usluge smještaja na OPG-ovima koji su odjavili poslovanje odnosno nisu ostvarili noćenja, oslobodili su se potpuno plaćanja i svi iznajmljivači sa područja Grada Zagreba, Zagrebačke županije, Krapinsko-zagorske županije čiji objekti su bili uništeni u potresu, a svim ostalim iznajmljivačima umanjio se godišnji paušalni iznos za 50%. Ove nove izmjene i dopune Zakona o članarinama u turističkim zajednicama također ostavljaju ovu mogućnost da s obzirom na situaciju u 2021. godini se unesu i daljnje izmjene i dopune ovog pravilnika na temelju kojih bi se smanjio paušal i za njih odnosno turistička članarina. Evo toliko uvodno, stojimo na raspolaganju za raspravu i pitanja. Hvala.
Hvala. Ostanite imate nekoliko replika samo malo. Prvu repliku ima gospodin Bulj.
Hvala lijepo. Parafiskalni nameti, a … jedna od većih je turistička pristojba za članarine za turističku zajednicu je nešto što uništava, tj. što briše turističke djelatnike, tj. turistička OPG-ove ljude koji se bave iznajmljivanjem, ugostiteljstvom u turizmu, znači ovo je bespotreban namet vi se složili ili ne složili. Činjenica je da ovaj namet isključivo služi da bi se uhljebilo nekoliko ljudi od državnih, županijskih do lokalnih razina na štetu ljudi koji se bave turizmom, turističkom djelatnošću, iznajmljivanjem, OPG-ovi koji se bave turizmom i zbog toga imamo to što se s brojnih područja odjavljuju od ovoga. Znači jedino pravično bi bilo ukinuti ovu pristojbu, ovaj teret, ovaj jedan od najvećih parafiskalnih nameta u turizmu, isto i u gospodarstvu i to je zgazilo doslovno zbog uhljebljivanja vi uništajete ekonomsku moć naših građana, naših OPG-ova, naših turističkih djelatnika. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Odgovorite molim vas.
Evo ja sam već spomenula da upravo ovaj pravilnik koji smo donijeli i koje nove izmjene i dopune zakona predviđaju upravo za ovo o čemu vi govorite, a to su privatni iznajmljivači i pružatelji usluga smještaja na OPG-ovima, oni su u 2020. dakle njihov paušal je bio smanjen za 50%, oni koji nisu imali ostvarena noćenja odjavili smještaj bili su potpuno oslobođeni plaćanja, a ove izmjene i dopune zakona tu mogućnost postavljaju nadalje. Za sve ostalo već sam napomenula da se u nekih pet godina ukupno za 32% su se ukupno gospodarstvenicima smanjilo plaćanje turističke članarine i upravo novi Zakon o sustavu turističkih zajednica i promicanju hrvatskog turizma ide u tom smjeru da se turističke zajednice dobivaju mogućnost udruživanja da li formalnog ili projektnog, daju se mogućnosti turističkim zajednicama za privlačenje sredstava iz eu fondova kako ne bi živjele isključivo, osobito neke na kontinentu koje su manje turističke zajednice imaju manje pristojbe od turističke članarine. Ali mi ne smijemo naglo uništiti sustav turističkih zajednica koji se dugo gradio i ide se u … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala lijepa. Vrijeme, moramo se držati vremena. Gospodin Zekanović.
Poštovana. Evo jednostavno pitanje, koliko u Hrvatskoj danas ima turističkih zajednica županijskih, općinskih, gradskih? Koliko u njima ima zaposlenika? To je drugo pitanje. Koliko ima službenih automobila? Koliko se novaca koliko se milijuna kuna potroši na službena putovanja tijekom godine? Mogu vam ponoviti. Broj zaposlenika, broj službenih automobila, broj putovanja.
Ja ću vam odgovoriti da mi imamo u sustavu 313 turističkih zajednica, a sve ove ostale podatke morat ćete naći na nekom drugom izvoru podataka. A svi izvještaji turističkih zajednica bilo regionalnih, bilo lokalnih javno su dostupni. Dakle, oni su obveznici objavljivanja godišnjih planova programa rada sa financijskim planovima i njihovih službenih izvješća i iz toga sve to možete iščitati.
Gospodin Zekanović je digao ruku. Stanka?
Tako je. Poštovani potpredsjedniče HS-a ispred kluba Hrvatskih suverenista tražim stanku u trajanju od deset minuta. Evo meni je žao što nisam čuo odgovor na ovo pitanje koje sam morali ste biti spremni i sad mi odgovoriti. Možete kao predlagatelj naći neko drugo vrijeme pa mi odgovoriti. Ja ću pokušati računati, preko 300 imamo [[Upadica Herman: 313, a možda neko…]] /Govornici govore u isto vrijeme./ … Ima i više od deset zaposlenika. Dakle radi se o tisućama, tisućama zaposlenika koji, evo vama to bilo drago ili ne, koji su mahom uhljebljeni što mi zovemo, koji gotovo isključivo, čast iznimkama, ja znam za neke iznimke ovim putem neki će se i prepoznati u ovome koji uglavnom služe kao glasačka mašinerija i ne rade ništa. Radi se o desecima i desecima milijuna kuna koji se godišnje do korona krize, troše ili su se trošili na službena putovanja diljem Europe, pa čak i svijeta da bi se tobože privuklo nekoga u Hrvatsku. međutim, nažalost i vi znate da se uglavnom radi o bančenju, trošenju što bi se reklo žderanju i lokanju na račun poreznih obveznika od ovog parafiskalnog nameta. Ono što bi ja još ovdje istaknuo volio bih da mi pismeno odgovorite na ovo moje pitanje, znači to tražim da vidimo koliko je službenih automobila ima u tom sustavu turističkih zajednica, a siguran sam da ih ima stotine i da malo vidimo koliko to automobila plaćaju svi oni koji plaćaju ovaj parafiskalni namet koji ih dodatno opterećuje. Dakle, tražim da mi na ovo moje pitanje pismeno odgovorite, želim čuti da hrvatska javnost zna koliko novaca, koliko ljudi, koliko automobila, koliko putovanja.
Hvala lijepa. Nažalost ne možete odgovoriti na traženje stanke. Odgovorit ćete kada dođe vrijeme, zapišite se. Ali imamo jednu povredu Poslovnika gospodina CAppellia koliko sam dobro shvatio.
Hvala potpredsjedniče. 238., pa nije to tema uopće bila, kao prvo nema veze sa državnom razinom, Ministarstvom turizma i sporta. Turističke zajednice vlasnici, „osnivači“ turističkih zajednicama su lokalne samouprave, dakle gradonačelnici, načelnici ili župani i privreda turistička ili ne turistička privreda koja izglasava želi li turističku zajednicu ili ne želi, znači može ju ugasiti kad god želi, a ne ministarstvo.
Hvala. Je, nemaju pa Ministarstvo turizma brani ovaj zakon pa onda. Mogu ja odgovoriti, Ministarstvo turizma brani ovaj zakon pa onda gospodin Zekanović ima pravo pitat Ministarstvo turizma. Dobro. Da li dozvolite da idemo dalje odmah? Može. Gospođa Orešković.
Hvala vam predsjedavajući. Moram reći da je ovo jedna od rijetkih situacija u kojima se slažem sa konstatacijama gospodina Zekanovića u odnosu na ono što je izrekao o turističkim zajednicama. A poštovana predstavnice predlagatelja vi ste zapravo svojim odgovorom potvrdili da je on u pravu. Sustav turističkih zajednica zapravo je jedan paralelan sustav u kojem niti vi nemate apsolutno nikakvu kontrolu nad tim što se u tom sustavu događa. Moje pitanje prema vama je vrlo jednostavno, imate li podatak koliko godišnje košta ukupan rad svih turističkih zajednica ili barem koliko košta prosječna plaća direktora turističkih zajednica? Svjesni smo dvije činjenice, prvo da su te plaće višestruko veće od plaće dužnosnika s jedne strane, da ih samostalno definiraju s druge i da ih nitko ne kontrolira jer nikome ne podnose svoje imovinske kartice. Paralelan sustav u neuređenoj državi koja to do kraja nije.
Hvala lijepa. Imamo povredu Poslovnika prije od gospodina Borića.
Hvala lijepo. Uvaženi predsjedniče, čl. 238. gospođa Orešković iznosila je neistine ovdje, to znači da se ne ponaša kako treba u HS-u jer je utvrdila da direktori turističkih zajednica imaju dvostruko veće plaće od dužnosnika što je eklatantna laž i neistina. I povreda tih ljudi koji uredno i kvalitetno rade svoj posao, to je neznanje i jedan bezobrazluk da se tako prema njima odnosi. To bi značilo da imaju plaće preko 30.000, preko 20.000, a to nije istina. Nema nijedan direktor turističke zajednica takvu plaću.
Hvala lijepa. Gospodine Borić znate da je to replika jel da, jel ne postoji istinitost ili ne istinitost u čl. 238. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, pa rekla je kako bih rekao uglađeno, civilizirano je rekla nešto s čime se vi ne slažete jel da. To ja tako kažem. Možemo ići dalje. Ne možemo ići dalje, izvolite, prvi je tražio gospodin Bulj.
Hvala lijepo uvaženi predsjedavajući. Kolega Borić je povrijedio čl. 238. jel ničim je povrijedio našu kolegicu zastupnicu Orešković jel ničim nije demantirao sve što je ona rekla u svom izlaganju, nego naprotiv vrijeđao je da ona ništa ne zna. A pošto je on jedan od glavnih u HDZ-u u klubu HDZ-a za uljepšavanje stvarnosti u RH smatram da je zaslužio opomenu zbog vrijeđanja naše kolegice. Hvala lijepo.
Još ne, do 10 sati neću dati opomene. Izvolite gospođo Orešković, neću dat ni vama ni nikom drugom do 10, poslije da.
Pa evo svi znaju da ja nisam krhka ženica i da se znam obraniti sama. Čl. 238. doista ste me uvrijedili ne znam što vam to uopće treba, ali s obzirom da je kolega Bulj već rekao sve što je trebao reći mogu samo napomenuti kada ponovno otvorim odvjetnički ured ponudit ću vam mjesto vježbenika bit će mi drago.
Znamo da se znate branit sama to je u redu. Od sad na dalje za replike će se dobivati opomene, za replike umjesto replike pod povredom Poslovnika. Odgovor na repliku, izvolite gospođo Herman.
Evo ja bi samo odgovorila gospođi Orešković na pitanje povezano je sa prethodnim pitanjem, mislim da gospodin Cappelli dao dobru opservaciju, malo smo ovdje pobrkali neke stvari. U Zakonu o sustavu turističkih zajednica i promicanju hrvatskog turizma sve jasno piše tko su osnivači, na koji način, koje su zadaće turističkih zajednica, kako na koji način se biraju direktori, koje uvjete moraju zadovoljavati. I nije istina da turističke zajednice nikome ne podnose izvješća, turističke zajednica imaju turistička vijeća, imaju turističke skupštine. A što se tiče plaće ovo definitivno nije ni približno istina, mogu vam čak reći da direktori imaju plaće koje usuglašavaju sa sustavima lokalne odnosno regionalne samouprave, imamo ovdje i bivše direktore i ja sam od 2007. isto tako vodila sustav regionalne turističke zajednice. Plaće su recimo na razini pročelnika.
Hvala vam lijepa. Gospodin Dario Zurovec. Oprostite, samo trenutak nemojte vrijeme, ne vidim gospodina Grmoju, a vidim da je tamo gore. … [[Upadica se ne razumije.]] A iz dvorane. Izvolite gospodine Zurovec.
Eto zahvaljujem. Puno je toga rečeno, no mene generalno zanima jedna druga stvar, da li vi smatrate da ovaj namet, a moramo ga naglasiti da je to namet bi trebao biti obvezujući ili bi ipak trebao biti dobrovoljni, da li smatrate da ta brojka turističkih zajednica koja je velika istina, a osnivaju je gradovi, osnivaju je županije i ostale da li uopće ima smisla da ih imamo toliko i da li bi se trebalo ići u smanjenje te brojke? Naime, dobar dio tih turističkih zajednica na Jadranu čak i ima smisla, pogotovo tijekom ljetnih sezona, ali na kopnu ja mislim da je jako malo tih sredina koje zaista funkcioniraju kako treba. Što se tiče plaća, da one se određuju uglavnom se podudaraju sa lokalnom samoupravom, ali nerijetko se i ne podudaraju. A s druge strane nije isto ako neko radi svaki dan, sad ću dati možda jedan bezvezan primjer nekome, ali ako je neko na terenu i svaki dan radi za tipa 6, 7.000 kuna, a neko samo sjedi u uredu za nešto manju plaću to baš i nije možda … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala lijepa. Vrijeme. Gospođa Herman.
A gledajte opet smo otišli u drugu krajnost. Dakle vi imate različite prihode od boravišnih pristojbi i članarina u različitim turističkim zajednicama na različitim područjima. Mi znademo da je recimo izvorni prihod od turističkih članarina je na moru negdje svega 10%, na kontinentu je naravno puno veći i različite turističke zajednice imaju različite zadaće, različite poslove i na različite načine ih obavljaju. I mislim damo smo mi sada pokrenuli jednu krivu temu, ja bi rađe da pokrenemo temu koju je upravo i novi zakon omogućio o sustavu turističkih zajednica to su njihove nove zadaće, mogućnost udruživanja, dakle smanjenje svih onih zadataka koji idu rekli bismo na hladni pogon i više orijentacija na projektne zadatke. A ono što je još nužno i što bi voljela ovdje spomenuti, a to je da se sustavu turističkih zajednica omogući participacija u fondu pri Ministarstvu regionalnog razvoja koji sufinancira projekte jedinicama lokalne i regionalne samouprave jer turističke zajednice se okreću projektno, okreću se projektima EU međutim nemaju svoju dozu sufinanciranja.
Hvala lijepa. Gospodin Grmoja.
Poštovana predstavnice Vlade dakle nećete vi HS-u nametati u kojem smjeru će ići rasprava u HS-u, niti ćemo vam dopustiti da gurate tezu da bez turističkih zajednica, turističkih pristojbi, kvazi komora nema hrvatskog gospodarstva ni hrvatskog turizma. Upravo suprotno, to je samo opterećenje za ljude koji se žele baviti turizmom, isto kao što su članarine za HOK i HGK opterećenje za naše poduzetnike i obrtnike. Malo poslušajte ovdje što vam imaju reći zastupnici i malo razmislite o tome. A raspravu u HS-u u kojem smjeru će se ona odvijati to ćemo određivati mi ovdje u HS-u.
Gospođa Herman.
Nije ovdje stvar u raspravi u kojem smjeru ide nego o tematici. Dakle, ovo nije Zakon o sustavu turističkih zajednica, ovo je Zakon o članarinama i ja bih voljela da taj dio raspravimo. Ja ne mogu govoriti o komorama, gospodarskoj ni obrtničkoj i sustavu tih članarina, ja sam na početku rekla kakva je naša intencija. Naša intencija je kontinuirano smanjenje članarina kao parafiskalnog nameta.
Hvala lijepo gospođo Herman, nemate više replika. Sada otvaram, ne prije nego što otvorim raspravu moram pitati da li neko iz odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu prvo po klubovima. Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista predstavit će najprije gospodin Bulj pa gospodin Troskot. Izvolite.
Hvala lijepo. Ono što je uništilo hrvatsko gospodarstvo, hrvatski turizam, hrvatski razvoj, hrvatsku ekonomsku moć su parafiskalni nameti. Ima ih 500 i u ovom slučaju članarine za turističku zajednicu služe za uhljebljivanje i ništa drugo i terete našim iznajmljivačima, ugostiteljskim djelatnicima, svima onima koji bi trebali živjeti i doprinositi razvoju RH stvarajući nove vrijednosti kod bogom datoga, to je naš turizam i uvjete koje imamo, ne samo u priobalju nego i u kontinentalnom dijelu. Kažete 300 i nešto turističkih zajednica, znate li vi koliko je to novca iz džepova tih ljudi koji ne mogu preživjeti? Mi umjesto da razvijamo OPG-ove koji se bave turizmom, prodajom domaćih proizvoda vi ste im nametnuli terete. I što se događa? Događa se da ste dvije trećine Hrvatske ispraznili. A ako išta ima u RH to je razvoj, mogućnost razvoja uz turizma je razvoj znači opstanka ljudi na ove dvije trećine Hrvatske koje su prazne, ne samo u priobalju nego potencijal koji imamo u zaleđu i na kontinentalnom dijelu RH. Ovaj parafiskalni namet je jedna od štetočina uništavanja hrvatskoga naroda i brisanja hrvatskog naroda sa dvije trećine Hrvatske i zbog toga ćemo imati ispod četiri milijuna stanovnika u RH. Samo ih kraja odakle ja dolazim iz Cetinskog kraja moglo bi se razvijati uz Alku, Gospu uz sve potencijale naše prirodne resurse, gastro ponudu moglo bi se razvijati turizam uz poljoprivrednu proizvodnju, međutim apsolutno je suprotno. Bitno je da jedan dio novca iđe u centralnu državu, da ide u županiju i da se može uhljebljavati ljude i trošiti novac na te ljude koji će u biti, biti isključivo PR i lobisti kako da vi ostanete na vlasti. I to nije smiješno, to je činjenica. Ako vam ova korona kriza nije pokazala da se ne može samo živjeti od turizma nego da je turizam i poljoprivredna proizvodnja, ekološka proizvodnja, GMO free da je to povezano, sve tribamo zabraniti nekakve stvari, a mi živimo isključivo od uvoza. I sad našeg OPG-ovca koji proizvodi svoj domaći poljoprivredni proizvod koji može plasirati kroz svoje OPG domaće gospodarstvo, šta mu vi radite? Namećete mu članarine za turističku zajednicu. Isto je tako uvažena državna tajnice i sa našim gospodarstvenicima, isto je tako sa komorama svim tim agencijama što imamo. Isključivo tu odlazi samo novac i uhljebljavanje jel nema tu vidljivih rezultata. A ova korona kriza vi ste svjesni da je ova korona kriza pokazala da je turizam osjetljiva grana i da Hrvatska ne može ovisiti o turizmu. Nažalost, vaša politika uhljebljavanja od ovih članarina i parafiskalnih nameta je učinila rezultat od toga da imamo 6% BDP-a od iseljenih ljudi od doznaka koji šalju iseljeni naši ljudi 6% ili 20 milijardi kuna koji iz inozemstva uplaćuju u naš proračun da bi preživile njihove obitelji na područjima gdje su se oni razvijati kroz svoje OPG-ove, iznajmljivanja u turizmu od svojih kreveta, svojih kuća, svojih svega, međutim obrnuto je. Zbog čega? Jednostavno, ovim zakonom i svim zakonima di su parafiskalni nameti nanijeli ste ogromne štete, više nego brojni okupatori. Parafiskalni nameti su doveli do takvih rezultata da imamo prazne dvije trećine RH. Pa meni je nezamislivo da je Gorski kotar prazan, a prekrasan je, ima šta pokazat u turističkom smislu ima šta proizvesti, tako i Zagora, tako i Lika, tako cijeli dio našeg kontinentalnoga dijela, i Slavonija i Zagorje i cijeli dio RH. Vi ste svojim nametima za uhljebljivanje, arčenje, bančenje, trošenje sredstava, da bi opstali na vlasti uništili turizam, uništili ga, doslovno uništili. U ovome dijelu dodatne vrijednosti gdje naši poljoprivredni proizvodi moraju biti izvoz i ostali proizvodi, izvoz u turizmu, a ne da uvozimo 3 milijarde eura uvozimo prehrambenih proizvoda u RH. Ovo je nešto što je najsramotnije. Predlažem vam, Most će podržati ovaj prijedlog, bez ikakvog problema, ali dat će samo jedan amandman i dignut ćemo ruku, ukidanje ove članarine. Ukinite članarinu, mi ćemo podržati ovaj prijedlog. Hvala lijepo.
G. Troskot, izvolite, samo trenutak, samo trenutak. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege i poštovani građani RH koji nas gledate putem ekrana. Kontekstualno, čisto da stavimo u kontekst, dakle Hrvatska turistička zajednica je nažalost samo namet našim građanima, odnosno našem narodu, znači, fizičkim osobama slično kao što je namet HGK našim poduzetnicima i osobno, iskreno, nemam ništa protiv vas, ali sam imao prilike gledati, tu je bivši ministar turizma, našao sam se na jednom najvećem sajmu turizma u Latinskoj Americi koji se nalazi u Buenos Airesu i zašto sam sad spojio HGK i HTZ? Jer sam svojim očima gledao na koji način te dvije institucije predstavljaju hrvatski turizam na tom najvećem sajmu i znate kako je to izgledalo? Stojim sa strane i gledam kako su osobe samo stavile CD kako se vrti o Hrvatskoj, nikakvu prezentaciju, nikakav osoban pristup sa ljudima i to bi moglo jako se dobro izračunati, dakle ako vi već idete na službena putovanja u Argentinu zajedno sa HGK-om i kao što se u HGK preko proračuna Vlade RH financiraju letci, financiraju se pozlaćeni katalozi, tako se i preko proračuna RH financiraju i vaša putovanja u Latinsku Ameriku i onda može se napraviti cost benefit analiza uopće postojanja HTZ-a na temelju ovog primjera. Koliko u Hrvatsku dođu turista iz Argentine, Čilea, Brazila, Ekvadora, Paragvaja i Urugvaja jer je to najveći sajam turizma u Latinskoj Americi, a da nisu naši Hrvati koji bi u Hrvatsku došli i onak i ovako zbog korijena kojeg imaju i istraživati od kuda dolaze njihovi pradjedovi. Znači autentični Argentinci, Čileanci i Brazilci, koliko bi ih došlo u Hrvatsku na temelju prezentacije na najvećem sajmu turizma u Latinskoj Americi što sam imao prilike gledati na koji način ste predstavljali zemlju. Pusti se CD, a s druge strane vino, klape i pršuti, na kraju dana kad se završi takav jedan projekt, avion i Hrvatska dijaspora se zaboravlja na sve moguće načine. Prijedlog Mosta jest ukidanje obvezne članarine HGK-u, ne zato što mi imamo nešto protiv institucije, ne. Iz razloga što poduzetnici najavljuju, odnosno nisu zadovoljni sa uslugom koju HGK kao takva pruža poduzetnicima za novac koji oni plaćaju. Isto tako i ovdje. Koje su to usluge koje su turisti mogli vidjeti, evo, na konkretnom primjeru vam sad dajem. Znači za to članarinu koju svi mi plaćamo, računajući da će kroz to tijelo parapolitičko, isto kao i HGK, moći privući turiste, dakle to mi plaćamo, dakle članarinu, dakle ljude, ulažemo dakle da ti ljudi dođu i budu naši reprezentativci i da privuku ostale turiste u RH. Iz Latinske Amerike isključivo dolaze Hrvati koji imaju hrvatske korijene. Nema puno autentičnih Latinoamerikanaca, a to je najveći sajam turizma. U vidu toga što smo već diskutirali, stav Kluba Mosta jest da bi se ova članarina o kojoj mi danas raspravljamo, trebala ukinuti da bude obvezna, jer što mi plaćamo? Pjevanje klapa, pršut, sir? Što plaćamo? S druge strane, ja ne vidim iskreno ni, ne vidim ni razlog zašto bi HTZ trebala i postojati ako postoji Ministarstvo turizma. To su dupli administrativni troškovi. Opet, gomilanje javne uprave. Do kada? To nema smisla, kao što smo za hrvatsku gospodarsku, evo konkretni smo, pa možemo, možete nas onda i kritizirati, kao što smo za HGK predložili, dakle da posluje na temelju anglosaksonskog modela, što znači da će poslovati kao poduzeće jer ako se svi zauzimamo za tržišnu ekonomiju, pa onda bi valjda HGK primjerice, na primjeru engleske komore, mogla se sama staviti na tržište, prodavati recimo, podatke, prodavati recimo, usluge, otvarati nova tržišta i na temelju toga zarađivati proviziju. Tako posluje poduzeće. Isto tako i ovdje, zašto bismo imali i HTZ i Ministarstvo turizma. To je duplanje javne uprave, potrošnje, pogotovo u ovim godinama kad ljudi nemaju novaca. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada Klub zastupnika HSLS-a i reformista predstavit će viđenje, svoje viđenje svog zakona i govorit će g. Darko Klasić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege. Ovaj zakon donosi se zbog daljnjeg smanjenja neoporezivih i parafiskalnih davanja i najbitnije promjene u zakonu su smanjenje stopa za obračun plaćanja članarina za 12% i omogućavanje poreznoj upravi da rješenjem izmjeni visinu mjesečnog predujma članarine zbog značajnog pada poduzetničke aktivnosti. Smatram da svake godine od ovog turističkog parafiskalnog davanja prikupi se skoro kroz članarine nešto više od 200 milijuna kuna i plaćaju ga većina djelatnosti, odnosno samo za neke je ukinut, npr. plaćaju ga i tvrtke koje se bave marketingom iako se većina njih ne bavi marketingom u turističkim djelatnostima pa se postavlja pitanje zašto bi uopće plaćao osobni porez zato jer se bavi marketingom. Isto tako plaćaju ga i svi ugostitelji bez obzira da li imaju koristi od tog turizma ili nemaju, jel nije svejedno jel imate ne znam ugostiteljski objekt na Jelačić placu ili u centru Splita ili imate u Sesvetama ili u Dubravi, isto je takva priča i sa dućanima i sa kozmetičkim salonima, frizerajima. Novac koji se prikupi članarinu raspoređuje se tako da 20% članarine ide glavnom uredu HTZ-a to znači da ured godišnje raspolaže sa minimalno 40 milijuna kuna prihoda od članarina, a pri tom nemojmo zaboraviti da članarine nisu jedini prihod HTZ-a jer je posebnim propisima određeno da dobivaju pola prihoda ostvarenih od turističkih noćenja. Imamo li na umu da se strateški marketing i digitalizacijom promijenio i da naša zemlja ne treba taj masivni glavni ured jer je on jako skup i upitan koristan relikt prošlosti kao što smo čuli to može obavljati i Ministarstvo turizma, tim više što uopće nije jasno tko nadzire kako se troši tih 40 milijuna kuna i ostali prihodi od turističkog noćenja koji se kanaliziraju u glavni ured. Bilo bi veliko postignuće da glavni ured HTZ-a troškove stavi transparentno na Internet, sigurno bismo odmah doveli do razrješenja brojnih troškovnih dubioza povijesno povezanih s poslovanjem HTZ-a. HSLS podržao je i peticiju Udruge Glasa poduzetnika koji traži ukidanje glavnih parafiskalnih nameta koji opterećuju poduzetnike, a to su isto HGK, HOK i HTZ i mi smatramo da ovo predloženo zakonsko smanjenje članarine od 12% predstavlja minimalno rasterećenje, a ne stratešku promjenu u tretiranju parafiskalnih nameta. Poduzetnici već dugo godina traže potpuno ukidanje ovog nameta, ovaj je zahtjev opravdan jer doista nema potrebe da preko obavezne članarine financira se turistička zajednica. Stoga bi ukidanje ovog parafiskalnog opterećenja otvorio se novi prostor za tržišne snage, a privatni sektor bi olakšao si život. U tom smislu prijedlog HSLS-a je potpuno ukidanje obavezne članarine isto u turističkim zajednicama i ako treba marketing treba pustiti privatnom poduzetništvu da radi marketing po tržišnim uvjetima. Hvala lijepa.
Gospođa Boška Ban Vlahek predstavit će stajalište Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovana pomoćnice ministre. Prije svega meni je izuzetno drago što u ovoj prostoriji mogu pozdraviti svoju, našu Međimurku gospođu Sandru Herman državnu tajnicu. Prije svega htjela bi reći da kao što smo najavili prilikom izbora za HS podržat ćemo svaku inicijativu kojom se ostvaruje smanjenje ne poreznih i parafiskalnih davanja te kojim se administrativno porezno i parafiskalno rasterećuje hrvatsko gospodarstvo. Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o članarinama čuli smo predlaže se smanjenje stopa za obračun i plaćanje članarine za 12% te se uređuje obračun paušalnog iznosa članarine kada osobe koje pružaju ugostiteljske usluge u domaćinstvu ili na OPG-ima prvi put ishode rješenje o odobrenju u tekućoj godini. Također se omogućava Poreznoj upravi da rješenjem izmijeni visinu mjesečnog predujma članarine zbog pada poduzetničke aktivnosti. No kako dolazim iz mogu reći najljepšeg kraja lijepe naše svojeg Međimurja, kako mi to zovemo flačec med zemlje med Murom i Dravom smatram da je posebno potrebno osigurati mogućnost prezentacije turističke ponude, osobito kontinentalnog turizma i ponude kontinentalnih destinacija kao naravno i ponude drugih krajeva naše zemlje potencijalnim gostima, a što se vrši prvenstveno aktivnostima regionalni i lokalnih turističkih zajednica. Svakoj turističkoj destinaciji bitno je privući što više turističkih posjetitelja i ostvariti što veću ekonomsku zaradu, tu zaista ne smijemo zanemariti ostvarivanje te ekonomske zarade. Na lokalnoj i regionalnoj turističkim zajednicama je ogroman zadatak da promoviraju i prezentiraju svoju ponudu i upravo su te turističke zajednice koje kontinuiranim radom tijekom cijele godine stvaraju nove vrijednosti u turizmu i u njihovim je rukama pokretačka snaga i imaju presudnu ulogu u pokretanju turističkog razvoja pojedine destinacije. Međutim, uz smanjenje izvornih prihoda turističkih zajednica također smatram da je potrebno iznaći rješenje kojim se ne bi opterećivalo gospodarstvo, a kojim bi se omogućilo njihovo poslovanje i opstojnost. Trenutno su turističke zajednice zakinute za mogućnost apliciranja na mjere za smanjenje poslovne aktivnosti uzrokovane covid pandemijom, iako su u velikoj mjeri onemogućene u obavljanju svojih redovnih aktivnosti što kao dugogodišnji sudionik u turističkom sektoru smatram nelogičnim i neprihvatljivim. Također turističke zajednice nemaju pravovremene i točne podatke o visini zaduženja po članarinama, iznosima i postotku naplate zaduženih članarina te o popisu poslovnih jedinica, pravnih i fizičkih osoba koje trajno ili sezonski ostvaruju prihod pružanjem usluga iz djelatnosti neposredno povezanih sa turizmom na svome području. Ove podatke vodi Porezna uprava za što je se od uplaćenih članarina izdvaja 3%. Posljedice takvog vođenja evidencije najlakše se mogu prepoznati u činjenici da je nedavno nekolicina turističkih zajednica obaviještena od strane Porezne uprave da HRT nije trebala ili nije imala osnovu ili sad točno podatak ne znam, uglavnom nije imala zakonsku obvezu uplaćivanja članarine. Dakle, radi se o tri godine kada je Porezna uprava nije shvatila ili nije mogla shvatiti da HRT nije trebao uplaćivati članarinu da bi turističke zajednice sada dobile obavezu povrat sredstava i to u vrijeme covid pandemije kojim su one u velikoj mjeri onemogućene u radu. Stoga postavljam pitanje, kako je moguće uopće da tri godine HRT-u plaćaju članarinu, a da nitko ne primijeti da oni uopće ne trebaju uplaćivat članarinu. Napominjem da se Porezna uprava koja upravo vodi tu evidenciju za Poreznu upravo izdvaja 3% od prihoda. Turističke zajednice plaćaju Poreznu upravu da vodi kontrolu, a na kraju sami kontroliraju uplate, vode tablice i troše vrijeme na nešto što drugima plaćaju da obavljaju i te njihove evidencije su površne jer i dalje nemaju točan popis obveznika plaćanja članarine i onih koji imaju sjedište kod njih. I dalje ne znaju tko bi im sve trebao plaćati članarinu. S jedne strane, turističke zajednice zakidaju s izvornim prihodima, a s druge strane ih onemogućavaju i ograničavaju u stvaranju vlastitih prihoda. Puno je nelogičnosti iz novog zakona. Prema jednom članku turistička zajednica ne može obavljati gospodarsku djelatnost, osim u iznimnim slučajevima. Prema nekom drugom članku turistička zajednica može ostvarivati prihode od imovine u vlasništvu. Kako točno da ostvaruju prihode od vlastite imovine ako ih ne iznajmljuju i time obavljaju gospodarsku djelatnost? One turističke zajednice koje imaju vlastite izlagačke kućice, štandove, bilo kakvu opremu, mogu iznajmljivati tu opremu samo u vrijeme svojih manifestacija koje same organiziraju, a ne mogu obavljati tu djelatnost u vrijeme ili iznajmljivati tu opremu kako bi ostvario nekakav dodatan prihod i time rasteretile djelomično gospodarstvo. Ovim se zakonom predviđa i davanje mogućnosti poreznoj upravi da rješenjem izmjeni visinu mjesečnog predujma članarine zbog značajnog pada poduzetničke aktivnosti bez jasnih kriterija po kojima bi se to provodilo i u kojem iznosu. To ostavlja mogućnost nekorektnog favoriziranja pojedinih poslovnih subjekata, što bi trebalo izbjeći. Ovom prilikom predlažem da se u Pravilniku o dopuni Pravilnika o godišnjem paušalnom iznosu članarine za osobe koje pružaju ugostiteljske usluge u domaćinstvu i na OPG-ovima i u obrascima turističke zajednice za plaćanje članarine turističkoj zajednici izmijeni čl. 1 i čl. 2 u dijelu koji se odnosi na posebnosti za 2020. g. kako bi se već sada stvorili jednaki uvjeti i za 2021. Kao zaključak, još jednom bih istaknula da Klub SDP-a podržava svaku mjeru koja olakšava poslovanje gospodarskih subjekata uz potrebu za omogućavanjem drugih izvora financiranja onim subjektima gospodarstva koji pridonose ili olakšavaju gospodarsku aktivnost, što turističke zajednice zasigurno jesu. I za kraj, pošto mi je ostalo vremena, ja bi, ja sad ne znam da li smijem pitati g. Cappellija ili ne smije, ali znam da ste u ovom uvodnom govoru rekli da osnivači turističke zajednice su gradovi i županije. Ako se ne varam. Je [[Upadica: Oprostite.]] jedinice lokalne uprave, tako je, ja sam shvatila da su osnivači turističkih zajednica [[Upadica: Nema, ne možete dijalog…]] gradovi i županije. E sad. Ja bi.
Gđo. Ban Vlahek, ne možete dijalog [[Upadica: Molim?]] morate govoriti, ali…
Dobro, znači vezano samo uz to za kraj, g. Cappelli je bio ministar turizma, a morao bi znati da osnivači turističkih zajednica su članovi. A članovi turističkih zakona su, po zakonu, po čl. 29.: obvezatni članovi lokalne i turističke zajednice su sve pravne i fizičke osobe koje na području za koje se osniva turistička zajednica imaju sjedište ili podružnicu, pogon, objekt u kojem pružaju usluge. Dakle, g. Cappelli, osnivači turističkih zajednica nisu jedinice lokalne uprave i samouprave. Hvala lijepa.
Ste sigurni? Izvolite.
Povreda 238., neistina izrečena. Naravno i ponašanje koje je, nije točno da sam rekao, rekao sam na razini gradova i županija da se osnivaju turističke zajednice. Pa logično da ne može sam gradonačelnik ili župan osnovati nego privrednici, tj. oni koji zastupaju gospodarstvo, osnivači su tih turističkih zajednica. I ja sam jedan osnivač taj pa jako dobro znam kako to idem. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Znate da ide opomena jer istina nije predmet našega Poslovnika nego predmet, svatko odgovara za ono što kaže. G. Davor Dretar predstavit će stajalište Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, izvolite.
Dobar dan svima, poštovani g. predsjedavajući, poštovana državna tajnice sa suradnicom, poštovane kolegice, poštovani kolege, hrvatski građani. Evo, ja ću krenuti sa jednim konkretnim primjerom kako funkcionira jedna turistička zajednica i neće me biti ni strah reći, turistička zajednica Stubičke Toplice. Prije 2 godine obratio mi se jedan prijatelj koji je tamo želio pokrenuti Advent. Primijetio je da se ne događa ništa u tom kraju, Advent ide, i čovjek je negdje u jesen otišao u turističku zajednicu pitati da li bi ga podržali, naravno, idemo sjesti i razgovarati. U turističkoj zajednici su mu rekli da za to nema potrebe. Poduzetnik je učinio ono što učini svaki poduzetnik. Našao je tvrtku koja je postavila šator, našao je nekoliko ugostitelja koji su prepoznali vlastiti interes za zaradom, odnosno potencijal tog programa, našao je izvođače, našao je bandove, našao je voditelje i svakojake stvari, Advent se završio u Stubičkim Toplicama, trajao je, ne znam, jedno mjesec dana, našli smo se nakon toga, negdje u novoj godini, pitam kako je prošlo, veli okej, čak sam nešto i zaradio. Dakle, zašto to nije odradila ta turistička zajednica? Ako je to njihov, nazovimo ga, posao, ako ne, onda barem obaveza da to naprave jer oni moraju promišljati i kako ne samo za potencijalne turiste, nego i za građane na području njihove nadležnosti, organizirati sadržaje i programe. Advent se nažalost ove godine, govorim o Adventu u Stubičkim Toplicama neće održati zbog Covid krize, ali budite sigurni da u turističkoj zajednici, popularno zvani Stubakov, jednako tako, nikoga za to nije briga. Kao poduzetnik sudjelovao vam na prošlogodišnjem Adventu u srcu Zagreba sa svojom kućicom, sa svojim partnerima i platio sam enormno visoku cijenu zakupnine za 40 dana rada. Neki su Advent prošle godini završili sa teškim gubitkom od kojeg će se oporavljati dugi niz godina, mi smo tu bili negdje sa nekakvom tolerantnom nulom, ali smo svejedno morali platiti kao tvrtka članarinu turističkoj zajednici. Smatram, dakle, kao i cijeli Domovinski pokret, a evo ovdje i velika većina poštovanih kolegica i kolega, da se radi o nepotrebnom nametu koji samo opterećuje poslovanje, da su na koncu konca budući ga mi sasvim sigurno nećemo moći ovdje ugasiti, barem ne mi iz oporbe, i trenutno taj široki spektar obveznika plaćanja turističke naknade. Imo sam ja jednu tvrtku koja se bavila špedicijom, sad kako točno špedicija ima benefit od djelatnosti turističkih djelatnika, evo niko mi nikada nije uspio objasniti. Kada poduzetnik u nešto ulaže novac u bilo kakav projekt potpuno je jasno da gleda troškove ulaganja i troškove zarade odnosno gleda nekakvu dobit. Ulaganje u sustav turističkih zajednica gotovo niti jedan poduzetnik ne vidi niti jednu kunu povrata uloženog, a kamoli nekakve zarade. Sustav je opterećujući za hrvatskog gospodarstvenika, naročito u ovoj godini koja je apsolutno posebna po svemu. Uglavnom, ljudi idemo racionalizirati kao prvo samo mrežu turističkih zajednica, 313 je ta brojka, apsolutno prevelika. Zamislite poduzetnika koji bi u Hrvatskoj imao 313 lokala. To bi bio jedan od najbogatijih ljudi, ma ne u Hrvatskoj nego i puno, puno, puno šire. Naših 313 turističkih zajednica, kako je to i kolega Troskot spomenuo, nisu nam donijele cost benefit izračun, nismo sigurni da to puno vrijedi, a o sajmovima i izlaganjima u drugim zemljama i eventualnom povratu turista iz tih zemalja ovdje i ostvarivanju neke dobiti mislim da je čak i smiješno govoriti. Turističke zajednice da trebaju postojati, ali moramo razgovarati o načinima njihovog financiranja. Ja sam preko 20.g. kao zabavljač, kao voditelj, surađivao sa desecima i desecima turističkih zajednica po cijeloj Hrvatskoj, ima tu sjajnih ljudi, ima tu sjajnih programa, samo je pitanje kako ih financirati. Ako u jednome turistička zajednica organizira karneval koji će nam evo uskoro doći u veljači i onda tamo iznajmljuje desetke štandova ugostiteljima koji će prodavati krafne, kobasice, vino i tako, vjerujem da je ta zarada sasvim dovoljna da i turistička zajednica pokrije sve svoje godišnje troškove. Nije dovoljna? E pa onda se primite posla dragi ljudi iz turističke zajednice, pa smislite još neki program u travnju, smislite neki program u lipnju, odmorite preko ljeta, smislite nešto na jesen, pa za Novu Godinu i zaradit ćete novce. Ponašajte se tržišno i odgovorno kako se ponašaju svi oni koji svakoga dana svoje poduzetničke ideje stavljaju svima vama na odabir, hoćete li ih kupiti ili nećete. Dakle, radite odnosno kratko i jasno, primite se posla. Dakle, smatram da eventualno možemo govoriti o dobrovoljnom članstvu odnosno plaćanju članarine turističkim zajednica, a osobno prijedlog Domovinskog pokreta bi bio da idemo u cilju odnosno smjeru njegovog potpunog ukidanja. Hvala vam lijepa.
Fala i vama. Na redu je g. Hrvoje Zekanović koji će predstavit stajalište Kluba Hrvatskih suverenista u ovom zakonu. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, evo drago mi je da ste nakon moje replike dali onaj ključan podatak o kojem govore svi kolege, a to je da u Hrvatskoj trenutno ima 313 turističkih zajednica. Rekli ste da to nije tema, ali evo govorit ćemo malo o toj, toj ne temi odnosno malo ćemo skrenuti s teme. Nažalost, mnoge stvari u Hrvatskoj su same sebi svrha. Imamo neke općine koje služe isključivo da bi tamo bio zaposlen načelnik i zamjenik načelnika. Pa ja ću spomenuti primjer jedne općine, spominjao sam i ovdje s ove govornice, to je općina Ervenik koja vam je, ima ne znam 1000 stanovnika i ona vam je prije 15.g., sad ću pogriješiti, 20. nije bitno, bila općina sa najvišom plaćom aktivnog stanovništva u Hrvatskoj jer je u toj općini bilo zaposleno samo dvoje ljudi, načelnik na 12.000, zamjenik načelnika na 10.000, prosjek aktivnog stanovništva prosječne plaće je bio 11.000 kuna. E sada kad govorimo o turističkim zajednicama to vam je slično. Mi imamo općine koje su same sebi svrha, imamo javne ustanove koje su same sebi svrha. Evo ja ću reći evo primjer mog Šibenika. Znači u Šibeniku imamo situaciju, ima javna ustanova kulture, zove se, koja upravlja šibenskim fortifikacijama. Evo znam o tome jer sam i osobno sudjelovao kao volonter na obnovi tih tvrđava i to dosta i bila je ideja da te tvrđave zaposle sutra 5 ljudi da naplaćuju karte, a sad ima 40 ljudi koji rade, svi s članskom iskaznicom, znate kojom, koji ne rade ništa ili mahom ništa, a ima nekih koji nešto rade, ali ništa i to sve rade da bi imali godišnje 3 koncerta ili 5 koncerata, to se sve može autsorsat i onda se nađe tvrtka koja će vam to raditi. I onda imamo sad i turističke zajednice, ima i onih koji nešto rade, ja stvarno evo moram im ovdje reći da ima nekih ljudi koji nešto rade, ima nekih mjesta gdje je to bitno, ali nažalost od tih 313 turističkih zajednica, evo ja ću sad izgovorit 90% ih je sama sebi svrha. Znači svrha je isključivo da direktor dobije plaću i da često ima službeni automobil i da putuje po svijetu, a niko nikad nije pitao, a vi ste u tom sektoru radili, nemojte mi molim vas evo braniti taj sektor, rekli ste da ste došli iz turističke zajednice jel tako, regionalne, jel to istina, tako je. Ja nisam nikada čuo koliko je ne znam ni ja iz neke općinice tamo ne znam ja ličke, slavonske, dalmatinske neke koja se ne bavi, gdje nema turizma, koliko je došlo turista zahvaljujući tome što je direktor poio 100 bifteka u Munchenu na sajmu. Nema te statistike. I ovo je jednostavno pitanje, jednostavno pitanje, evo koje nisam čuo odgovor, koliko ima sve skupa zaposlenika, koliko ima službenih automobila, koliko se troši, koliko se troši na znači na službena putovanja? Ovaj smo podatak 313 čuli evo jedan odgovor manje, al ovo ostalo molim vas dajte mi pismeno na neki način. I sad gledajte, ako želimo stvari pojednostaviti, znači da bude nešto jednostavnije ja bi onda ukinuo turističke zajednice i pripojio bi ih odnosno taj posao bih prebacio na osnivača, a to je lokalna samouprava. Zašto ne bi bio jedan odjel odnosno unutar odjela već postoji, zašto treba još jedan direktor? Unutar odjela za gospodarstvo može biti svi ljudi osim direktora. Pa promijenit ćemo zakon, evo vi HDZ-ovci ćete, mi ćemo ga, evo, suverenisti predložiti, vi dajte, dignite ruku da je to dobro jer to nema smisla. A kolega Borić evo tu, inače, potpredsjedniče, Borić ima masku, ne vidi se da non stop nešto melje, ali evo molim vas, vi ga stišajte jer mene iritira. Ne, ne inače, sad me baš jako iritira, to, a i vidim da i Klimanu, g. Klimanu smeta jer mu iza uha non stop nešto on… šumi.
Nema razloga, stvarno, g. Zekanović, govorite.
Dobro. Dakle, ma je, govorim ja, nema problema, govorit ću ja, sviđalo se to g. Boriću ili ne. Dakle, neke stvari bi se jednostavno mogle smanjiti i evo, e bravo, ovo je isto dobra tema, gledaj sad ovo, slušaj Boriću ovo. Dakle, imate točno propisano koliko može posto, udio proračuna županijskoga, gradskoga ići za plaće, je li tako? To se zna. Ali naravno da su svi ovi vlastodršci lokalni tome doskočili, kao oni osnuju javne ustanove, ne jednu nego pet, deset ustanova, koliko god treba. I onda te ustanove upumpavaju novac i zapošljavaju opet nove ljude i to je smisao turističkih zajednica. To je smisao turističkih zajednica i svaka ta ustanova ima svoga direktora, ravnatelja, ima svoga tajnicu, tajnika ravnatelja, direktora, ima službeni automobil, i na koncu su same sebi svrha. Ista stvar je i sa turističkim zajednicama. Samo što se ovo financira direktno iz prireza ili kroz doprinosa ili izdavanja na plaću, a ovo se financira evo, jednim velikim dijelom, financira se iz parafiskalnog nameta i sada mi govorimo ovdje o parafiskalnom nametu, a zanimljivo je da ste vi maloprije, možete pogledati i u stenogram, a pogledajte i snimku, vi ste izgovorili, iskoristili termin nećemo na brzinu uništiti turističke zajednice, tako ste rekli. Znači vi isto ste zapravo priznali da te turističke zajednice nemaju smisla. Možda ste napravili jedan lapsus, ali ja sam vas dobro čuo. Govorili ste zapravo o tome da te turističke zajednice nemaju smisla, iskoristili ste riječ uništavanje turističkih zajednica jer da bi to bilo nešto navrat-nanos, da to ne bi valjalo. I rekli ste da oni nemaju smisla. Ako nešto nema smisla, ako vatra gori i kuća gori zbog te vatre, pa ugasiš vatru, čovječe Božji. Ako nešto nema smisla, ajmo to po dekretu ukinuti. Ma naći ćete vi HDZ-ovci mjesta gdje ćete zbrinuti te ljude, neš ti problema. Ima, otvorit će se neka nova ustanova za nešto, je li, za skupljanje starog papira pa će brojiti svaki dan koliko se listova starog papira skupilo i problem je riješen. Ali, dobro, karikiram. Moramo rasteretiti gospodarstvo, moramo rasteretiti sve one koji plaćaju ovaj parafiskalni namet, pozdravljam smanjenje, stvarno pozdravljam smanjenje, ali ja bih ovdje bio radikalniji, ja bih ovdje bio radikalniji i išao bih na kompletnu promjenu zakona. Evo, možda razgovarajte, neka saborska većina razgovara o tome da se taj sustav kompletno reorganizira jer stvarno nije dobar, stvarno nije dobar i pogotovo u manjim mjestima, evo, kao što je npr. Rab g. Borića, uvijek je upitno funkcioniranje tih turističkih zajednica, iako i je turističko mjesto jer onda onaj novac od lokalne samouprave od, znači od općine ili grada, on ide turističkoj zajednici, turistička zajednica organizira neku aktivnost, nekakav festival ili nešto. Zašto ne bi direktno to grad organizirao, odnosno općina? U čemu je problem? Zašto treba biti taj transfer novca? A treba biti transfer novca zbog jedne stvari, a to je što? Da bi neko u tom transferu uspio pojesti koji biftek u Münchenu. I to je stvarno tako. Dakle, radi se o milijunima kuna, mi smo turistička zemlja, ali hajmo onda malo taj sustav racionalizirati i vidjeti o čemu se radi i nije potrebno da svako selo ima svoje predstavnike na sajmu turizma u Münchenu ili Frankfurtu. To može napraviti eventualno županije ili država, al stvarno nije potrebno i da se taj novac preusmjeri u sektoru turizma, negdje gdje je mudrije i gdje je pravednije.
Gospodin. Dobro. Bolje da ne. Mada ću, da, ja ću reći jednu rečenicu, nemoguće je govoriti sam, sam g. Zekanović je rekao da će biti izvan teme, ali nemoguće je govoriti o članarinama, a da se ne govori o turističkim zajednicama, mislim, ja to ne vidim mogućnost, iako su to dva zakona, jelde? G. Anton Kliman govorit će ispred Kluba zastupnika HDZ-a.
G. potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Evo ja ću isto iskoristiti priliku kao što je kolegica iz SDP-a rekla da je njoj drago da vidi kolegicu iz Međimurske županije, ja ću pozdraviti moju kolegicu iz Istarske županije. Dakle, najturističkije regije u RH i jako mi je drago da je ovaj zakon došao na dnevni red. To je definitivno opredijeljenje Ministarstva turizma i Vlade RH za smanjenje parafiskalnih nameta. Oni su već kontinuirano provode neko duže vrijeme, evo rekli ste i sami da sada do zadnjih 5 godina 32% da su smanjeni parafiskalni nameti i to je zaista, to je zaista dobra poruka, znam pouzdano da će se to i u sljedećim godinama dešavati jer je to sve zacrtano akcijskim planom Vlade RH i vjerojatno će doći i dan kada i oni, kada turistička članarina kao takva neće već više biti prihod turističkih zajednica. I slažem se sa svima onima koji su rekli da to treba raditi postupno, ali konačno evo, to je to je u akcijskom planu Vlade i to će se dešavati u sljedećim godinama. Jako je bitno da se pokazala i senzibilnost kroz ovaj zakon sa turističkim djelatnicima, sa iznajmljivačima, sa ugostiteljima, gdje mogu se dogovoriti sa poreznom upravom, dakle, da smanje turističku članarinu, da je odgode sa, za neko bolje vrijeme kada turistički prometi budu, budu okej na onoj razini na kojoj smo, za koje smo svi naviknuli i da se tada počnu plaćati ta turistička… …članarina, što je jako dobro i dobro je da se porezna uprave definitivno uključuje u naplatu turističke članarine i reći ću posredno i boravišne pristojbe koja je, koja je u principu najizdašniji prihod turističkih zajednica, dakle ne za ono što je nekoliko saborskih zastupnika u ime kluba reklo da se zbrinjavaju uhljebi, kako su oni rekli, u turističkim zajednicama nego da se realizira plan i program HTZ-a i plan i program svakog onog ko razmišlja o turizmu i živi od turizma, a to je da nastupamo na emitivnim tržištima i da kroz emitivna tržišta dovučemo goste na, na, na ovaj, na naše područje. Mi nismo jedina država u Europi, nismo jedina država na svijetu koja nudi turizam kao gospodarsku granu. Mi smo u jednoj nevjerojatno velikoj zahtjevnoj utakmici. Da bite dobili jednoga turista na svoje područje, da ne govorimo o avionima, da ne govorimo o velikim grupama, a da ne govorimo kada zbrojimo na kraju sezone kad su dobre sezone koliko nam je ljudi došlo u Hrvatske, oni nisu došli slučajno. Oni su došli putem jednog organiziranoga sustava na čijem je čelu u administrativnom dijelu i upravnom dijelu Ministarstvo turizma, a u izvršno djeluje HTZ i ured HTZ-a. Onaj ko to nije vidio, onaj ko to nije znao, kolega Troskot evo reći ću vam samo, dakle nije na osobnoj razini nego čisto da iskoristim priliku da vam kažem da definitivno naše brojke iz Južne Amerike su zaista takve kakve jesu, ali to nisu naša glavna emitivna tržišta. To morate znati. Naša glavna emitivna tržišta, tamo gdje se borimo za goste, za brojke, za proračun RH, za dobrobit naših građana koji pružaju turističke usluge i ugostiteljske usluge u Hrvatskoj su europske zemlje. Ja vas molim ako budete imali priliku probajte otići na … [[Govornik se ne razumije]] market u London koji je najveći sajam turističke zajednice, pa vidjet ćete da tamo Ministarstvo turizma ne reklamiraju i ne rade, ne rade poso košto, košto radi, košto radi HTZ nego upravo njihove specijalizirane turističke organizacije rade isti, isti taj posao kao što radi HTZ. Suport je uvijek od države, suport je uvijek od, od Ministarstva turizma ili od vlade. To je normalni, normalni pristup, to možete provjerit svugdje. Dakle, nešto što smo prošli mi koji se bavimo turizmom. Isto tako odite u Berlin, idite u Milano, u sva naša emitivna tržišta gdje željno iščekujemo rezultate svaki puta kad procjenjujemo koliko će nam ljudi doći u državu da bi mogli punit proračun, da bi mogli izvršiti naše, naše obaveze prema, prema građanima ove države i da bi mu podignuli konkurentnost našeg turističkog tržišta. To je, zbog toga služe turističke zajednice. Neke rade bolje, neke rade lošije, ali ako rade lošije mogu se ukinut definitivno. I turističke zajednice nisu profitne organizacije, ne mogu se baviti prodajom kobasica i vina na sajmovima lokalnim koji se organiziraju u ovaj, ili, ili nekakva privatna veselja u nekim, u nekim sredinama one to ne smiju radit, one mogu biti organizatori, ali ne mogu ostvarivat prihod po tom, po tom, po tom principu, ne mogu, ne mogu i ne smiju. Dakle, kada raspravljamo o sustavu u turističkim zajednicama treba se prvo upoznati sa, sa načinom funkcioniranja turističkih zajednica, sa zadaćama HTZ-a koja nam, koja nam nosi promidžbu turističku u svijetu. Sve velike turističke tvrtke koje nam nose gro prihoda u RH preko te turističke zajednice ostvaruju najveći broj dolazaka. One su inkorporirane u sustavu turističke zajednice, HTZ-a i nastupaju kao brend na, na svjetskom i na, na europskom tržištu i na emitivnim tržištima. To moramo znat, to moramo znati. Ukidanjem HTZ-a mi smo u kaosu. Mi smo u kaosu. Ne može jedan mali iznajmljivač na jednom velikom zahtjevnom tržištu Europe ili svijeta, kako god hoćete, nastupa samostalno, neće ga nitko prepoznat. Onaj ko se bavi turizmom to zna. Ja vas molim zaista da uozbiljimo našu, našu raspravu. Ovo su bitne stvari kada smo proširili raspravu na sustav turističkih zajednica. Ovo je, vjerujem da će svi pozdraviti, netko više neko manje, neko iz principijelnih razloga neće podržat ovaj zakon, al ovo je dobar, ovo je, ovo je dobar prijedlog zakona. Ali vjerujte mi, razumijete, morate razumjeti kako funkcionira turističko tržište u Europi i u svijetu. Dakle, ovdje smo našli, tu iz nekih malih interesa dal ćemo imati štand na nekom, na nekom ovaj, na nekoj fešti u nekoj, u nekom, u nekom selu ili gradu, nek se niko ne uvrijedi, sa, sa sustavom koji, koji nam tisuće i tisuće milijuna ljudi dovodi, dovodi u Hrvatsku. Ja mislim da je to neprimjereno. Tu pokazujemo ne neozbiljnost kolega koji rade možda, koji ne rade dobro posao u turističkim, u turističkim zajednicama gradova i općina, nego tu pokazujemo mi neozbiljnost i nepoznavanje sustava. Dakle, nije to ničija kritika, ja vas samo molim da se informiramo definitivno jer da slušaju, ako slušaju, a ja znam šta sada pričam, da slušaju ovdje naši vrli turistički ovaj radnici ovakvu raspravu rekli bi definitivno ljudi moji šta je ovo? Ja sam bio predsjednik turističke zajednice kao i kolega Cappelli Hrvatske, znam koji, koji veliki gospodarstvenici su unutra, koji i imaju i zagovaraju interese i malih iznajmljivača konkretno. Dakle, nije to samo pitanje da se veliki hrane na toj cijeloj priči, kako vodimo, dakle ali oni su perjanice, oni su prepoznatljivost na turističkom tržištu. Preko takvih sustava se, se prepoznaje cijela država kao destinacija, pa i onda se događaju i ovo što se događa da i mali i mali iznajmljivači, obiteljska gospodarstva imaju, imaju svoj dio kolača u segmentu u onom koji oni mogu dobit, a dobivaju ga. Ja ću vam reći kratak presjek ponašanja turističkih zajednica naših bližih emitivnih tržištima u Europi, a to je Istarska županija i Primorsko-goranska županija u, u svijetlu ove krize. Izuzetno kvalitetan nastup zajedno sa lokalnom samoupravom i Primorsko-goranske županije i Istarske županije na tržištima bližim emitivnim tržištima ovaj Europe. Što je rezultiralo? Rezultirali smo da smo ostali živi barem u tim, u tom dijelu, u tom dijelu, to možemo kasnije raspravit na kavi, ovaj u tom dijelu su definitivno… … pokazali jednu održivost, jednu smislenost, jedan nastup na tržištu uz sve ono što je Vlada odradila na problemu covid krize uz očuvanje radnih mjesta uz dobru epidemiološku situaciju koju smo imali u onom trenutku uspjeli smo ipak održati te auto destinacije žive i rekao bih na naše iznenađenje sa dobrim rezultatima. A znate zašto? Zato što su nastupile kroz sustav turističkih zajednica, kroz dobru reklamu i kroz dobar cijeli sustav i Ministarstva turizma i Vlade i HTZ-a, nastupali smo kvalitetno na tim tržištima i to nam se vratilo upravo sa tim rezultatom. Kad su normalna vremena upravo tom sinergijom dobivamo i toliki broj gostiju kao što je bilo 2019. godine. Za dvije godine očekujem da ćemo imati takve rezultate. Evo to je jedan, rekao bih doprinos toj raspravi da stvarno se usmjerimo na cijelu tu priču, da ne budemo populisti do kraja i da pričamo samo ajmo nešto ukinuti. Sustav mora funkcionirati, na svjetskim tržištima ako nemamo sustava mi smo mrtvi, to moramo razumjeti. Eto i u svakom slučaju podržat ćemo ovaj zakon. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Gospođa Dalija Orešković predstavit će stajališta Kluba zastupnika Centra i GLAS-a. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Poštovani kolege zastupnici i zastupnice. Stranka Centar i stranka GLAS odnosno klub Centar i GLAS neće podržati ovaj zakon, podržali bi jedino to da se on u potpunosti ukine kao i sustav turističkih članarina u cijelosti. Ne bi se nikako mogla složiti sa izlaganjem gospodina predstavnika kluba HDZ-a koji kaže da bez sustava turističkih zajednica kakav je danas mi ne bismo imali turističke rezultate kakvima svjedočimo. Nemate niti jedan argument za tu tvrdnju, ako imate molim vas iznesite ga. Dakle, čekajte stanite … [[Upadica se ne razumije.]] podastrite argumentacije da se ciljevi i zadaće koje provode turističke zajednice ne mogu ostvariti na neki drugi daleko racionalniji i kvalitetniji način. Da, mi nismo jedina država koja nudi turizam, no jedina smo koja možda u ovakvom sustavu ima razrađene turističke zajednice, njih čak 313, dakle mala zemlja, ali ne sjajnog turizma. Naš turizam nije razvijen, on se čini razvijen samo utoliko što je razvijeniji u odnosu na ostale gospodarske grane koje su nam debelo ispod svake razine očekivanja mogućnosti i potencijala, dakle mala zemlja brojnih turističkih zajednica i prekomjernih parafiskalnih nameta. Ovo je jedan od njih koje potpuno treba ukinuti i to je smislena rasprava o ovom prijedlogu zakona. U tom smislu pridružujem se svim ostalim klubovima koji su išli u ovom pravcu. Klub HDZ-a nešto je govorio o sustavu, o sistemu, pa da, očito je intencija ove Vlade da sve u sustavu ostane ovako kako je jer navodno nam je sustav sjajan. Mi tvrdimo da nije i da ga treba korjenito mijenjati, a jedna od tih korjenitih i državnih i društvenih promjena nužno obuhvaća i sustav turističkih zajednica i on mora biti povezan sa teritorijalnim preustrojem. Ovakva rascjepkanost nikome ne ide u korist osim političkim strankama i političkim kartelima koji kroz ovakve paralelne strukture izvlače za sebe i sebi podobne izravnu financijsku korist. Dakle, šta su zapravo turističke zajednice? Ja ću samo ponoviti prekrasnu definiciju iz zakona „Destinacijski menadžment organizacije koje se bave turističkim destinacijama.“ A što su turističke destinacije? „Prostorne cjeline koje predstavljaju cilj turističkih putovanja i obuhvaćaju područje jedne ili više jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave.“ Čitajući ovakvu odredbu čovjek bi pomislio da ako nema turističke zajednice u pojedinom mjestu neće biti niti interesa za dolazak u nju. Dakle „One okupljaju dionike javnog, privatnog i civilnog sektora“, pazite i civilnog sektora „radi strateškog i operativnog upravljanja designacijom i ostvarivanja zajedničke prethodno usuglašene vizije.“ U jednoj ovako prostornoj maloj državi sa ovako prekomjernim brojem jedinica lokalne i regionalne samouprave i 313 turističkih zajednica od kojih svaka ima svoj plan i program i svoju strategiju, kako mi sjajno strateški promišljamo o turizmu kao o jednoj ključnoj gospodarskoj grani koja nosi koliko, petinu BDP-a. Ma krasno. Ono što je najznačajnije je to da turističkom zajednicom predsjeda općinski načelnik, gradonačelnik ili župan, a istovremeno je i predsjednik skupštine turističke zajednice i predsjednik turističkog vijeća, dakle on je taj svim manje-više upravlja, on je taj koji odlučuje tko će biti direktor. Manje-više odlučuje kroz ova tijela svojim političkim utjecajem kakva će biti plaća, na što će se trošiti, kako će se provoditi ciljevi i zadaće. I kako to radi? Pa sve ono što ne može transparentno provesti kroz svoju općinu, grad ili županiju provest će kroz turističku zajednicu jer turističke zajednice nitko ne kontrolira. Neistinito je predlagateljica pričala da postoje planove koji se javno objavljuju na internetskim stranicama pa da se kroz to može vidjeti kakav je bio učinak utrošenih sredstava. Navedite mi jednog jedinog direktora pa čak i direktora krovne hrvatske turističke organizacije čija je imovinska kartica javno objavljena i čiji se sukob interesa eventualno preispituje i kontrolira, iako sam zakon da paradoks bude veću u članku čini mi se 24 propisuje odredbu o sukobu interesa direktora turističkih zajednica i njihovih uposlenika. Ja pitam koje je to tijelo koje to utvrđuje, provodi i sankcionira? Kako to u praksi izgleda? Pa dovoljno je pogledati Grad Zagreb. Sjetimo se adventa, sjetimo se kako Milan Bandić dila sa kućicama. Kome omogućava da kroz tu manifestaciju ostvare svoj profit? I je li uistinu potrebno da imamo 313 ovih manjih koje svoje zadaće pravdaju, ja ću to tako slikovito reći, organiziranjem manifestacije poput ne znam dana sira i kulena. Hoće li to unaprijediti gospodarski potencijale i turističke potencijale RH? Do sada se pokazalo da neće. A kada već govorimo o tim malim najmanjim razinama odnosno turističkim zajednicama općina ili grada, kako je zakon fantastično zamislio njihove ovlasti. Ja ću pročitati, … .…al to doista treba pročitati ovdje za govornicom. „Promoviranje turističke destinacije na razini općine ili grada samostalno i putem udruženog oglašavanja. Upravljanje javnom turističkom infrastrukturom danom na upravljanje od strane općine ili grada.“ Dakle, javna infrastruktura općine ili grada daje se nekakvom trećem entitetu sui generis. „Sudjelovanje u definiranju ciljeva i politika razvoja turizma na nivou općine ili grada.“ I odma mi padaju na pamet one najmanje. „Sudjelovanje u stvaranju uvjeta za efikasnu koordinaciju javnog i privatnog sektora. Izrada strateških razvojnih planova turizma na nivou općina i grada“ itd., itd. Ja bi molila da saborski zastupnici pročitaju svih 20-tak taksativno navedenih zadaća ovih malih razina i onda se sjetimo njihovih administrativnih kapaciteta. Dakle, koje to znanje, koja to logistika mora postojati u takvim lokalnim turističkim zajednicama da se ove svrhe uopće mogu počet ostvarivat, ali to očito nije niti cilj. Nije cilj da se zakon provodi onako kako je zamišljen. Cilj je da postoji jedan protočan bojler u kojem će sad, a to ćemo pogotovo moć vidjet sad, evo pozivam medije da pozorno prate gdje će ići, gdje će se zaposliti oni zamjenici lokalnih dužnosnika, već smo vidjeli da, da je praksa u tom pravcu i krenula, nemojte me siliti da za govornicom izreknem nekoliko gradova u kojima vidimo da se to već događa, zapošljavaju se na mjesta direktora turističkih zajednica i toga će biti jer tamo još uvijek postoji taj jedan operativni sustav utjecaja i moći lokalnih dužnosnika na ova druga para tijela koja tako suvereno postoje u našem sustavu. A što se tiče one prve moje teze, doista je tako i tu su kolege iz drugih klubova dobro poentirali i što se tiče plaća i uvjeta rada i troškova i službenih putovanja i automobila, čemu to zapravo služi? I zna li hrvatska javnost koji je ukupan trošak HTZ-a i svih regionalnih i lokalnih? Ne zna niti može istražiti. Kako to izgleda kad netko pokuša može se vidjeti iz jednog članka objavljenog na jednom portalu, kaže ovako „U turizmu pljušte otkazi, naravno povodom korone, ali u HTZ-u ih neće biti, znate li koliko ih plaćamo?“ I tu su uistinu objavljeni neki podaci nakon eto upornog i mukotrpnog rada novinara, ali na tome je stalo. Odgovor na pitanje znate li koliko ih plaćamo do dan danas glasi ne. U jednoj pristojnoj državi to se ne bi moglo dogoditi i drago mi je da se ova rasprava o jednom zakonu koji kaže Zakon o članarinama u turističkim zajednicama se pretvorio u nešto drugo. U većini oporbenih klubova o postavljanju opravdanog pitanja treba li nam sustav turističkih zajednica kakav je danas ili se on može racionalizirati, reorganizirati, osmisliti u nešto učinkovitije, kud i kamo jeftinije i manje teretno za naše gospodarstvenike, za naše građane, za sustav u cjelini. Bojim se da većina prihoda koji se ovako mukotrpno naplaćuju od naših građana služe za to da se sustav financira, sustav uhljebništva, nekompetencija, kada bismo doista imali takav jedan snažan tin ten turističkih djelatnika i znanja u tih 313 posebnih entiteta gdje bi naš turizam bio? Mene zanima imaju li Austrija npr., pogotovo u svojim brdsko planinskim područjima ovakav sustav turističkih zajednica koje brendiraju i može li se to napraviti drugačije? Vjerujem da može, vjerujem da u Hrvatskoj postoje i drugi potencijali da se naš turistički brend razvija, da se promovira, da se oglašava, ali ne na način da od toga ponajveću korist imaju lokalni dužnosnici. I sve dok je tome tako niti će naš turizam cvjetati, niti će se dalje razvijati i rasti, niti naše gospodarstvo u cjelini. Hvala.
Posljednja rasprava po klubovima, znači Klub zastupnika HSS-a i HSU-a g. Željko Lenart. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, državna tajnice, kolegice i kolege. Pa rasprava o članarinama, turističkim članarinama i turističkim zajednicama je dobro došla. Međutim da je, mislim da je ona otišla malo više u onom populističkom smjeru nego u smjeru što bi stvarno trebali raspravljati, pa evo ja bih reko kolegici Orešković, ja sam jedan od bivših direktora županijske turističke zajednice, možete pogledat moju imovinsku karticu, dostupna vam je, pa ćete vidjeti da nisu baš svi direktori loši direktori, lopovi ili ne znam što. Ja sam upozno jako puno dobrih kolega koji su se trudili promovirati turizam, koji su živjeli za to i mislim da ne trebamo tako ružno govoriti o njima bez obzira kojoj političkoj opciji pripadaju. Ja nisam pripadao HDZ-u nikada, a bio sam ipak direktor. Turističke članarine jesu parafiskalni namet i ja sam tog stava da sve parafiskalne namete treba ukinuti našim poduzetnicima, pa tako i ovaj. No međutim nitko ne predlaže ovdje neko drugo rješenje. Na koji ćemo mi način financirati promoviranje hrvatskog turizma? Mi smo turistička zemlja. Nažalost, nama je to jedna od glavnih gospodarskih grana, što nije dobro ni za jednu državu da joj turizam bude glavna gospodarska grana jer vidimo kako se on brzo ruši sa jednim vrlo malim utjecajem. No međutim, mi moramo nać način kako ćemo financirati promoviranje turizma. Evo ja sam imao priliku i kao državni tajnik biti i u Londonu i u Berlinu i u Moskvi gdje sam se evo zaprepastio jednom izjavom kada mi je jedan ruski čelnik tamo rekao blago vama vaš glavni grad je na obali mora, malo mi je bilo čudno, al poslije sam shvatio da je to stvarno tako kad gledate obzire veličine Moskve. Smatram da turističke članarine koje se ovako sakupljaju, gdje neki naši poduzetnici si smatraju da su zakinuti, da oni ne bi trebali plaćati članarine… … neki misle da bi trebala ta članarina možda biti i veća. Ovo smanjenje od 12% ništa puno neće promijeniti u njihovom shvaćanju ovoga, no međutim mi smo stava toga da ukidanje svih parafiskalnih nameta trebamo težiti tome da našim gospodarstvenicima stvorimo uvjete da oni prema državi plaćaju samo jednu uplatnicu, samo jednu uplatu. A država ima dovoljno veliki administrativni aparat da onda ona podijeli na one interesne zone, resore kojima treba dati i koliko za njihovu promociju. Činjenica je da i turističke zajednice, a moramo ih razlikovati na one turističke zajednice u nerazvijenim turističkim područjima i u razvijenima. One u razvijenima od boravišnih pristojba vrlo dobro žive i mogu se baviti daleko bolje promocijom nego one u turistički nerazvijenim područjima. Nažalost, ove u nerazvijenim turističkim područjima ovise o proračunima jedinica lokalne i regionalne samouprave i onda dolazimo upravo do toga što je kolegica govorila, o velikom utjecaju načelnika, gradonačelnika i župana na rad turističkih zajednica jer mnogi čelnici ne pročitaju ni statut turističke zajednice pa onda ju brkaju sa turističkom agencijom i želi ju pretvoriti u svoju PR agenciju kako bi veličala likove i djela tih lokalnih moćnika koji žele u biti da turističke zajednice njih pripremaju za iduće lokalne ili regionalne izbore kako bi oni postigli što bolji rezultat na tim izborima. Tu je turizam zakinut. Nažalost najteže je biti direktor gradske turističke zajednice na najnižoj razini koja radi najviše manifestacija gdje su ljudi stvarno izloženi pritisku čelnika jedinica lokalne samouprave, ali i organizaciji određenih događanja koja nisu jednostavna zato što imaju vrlo malo novca. Sa malo novca je vrlo teško odraditi određene manifestacije. Bez manifestacija, dakle bez promocije, bez reklamiranja kako na najnižoj razini tako i na ovim najvećim sajmovima gdje se Hrvatska relativno dobro predstavlja, kažem imao sam priliku to vidjeti osobno, bez toga nema ni turizma. Pa cijela naša industrija u svim oblicima počiva na reklami, pa … svaki dan smo bombardirani reklamama za bilo što na televiziji pa isto tako moramo se služiti reklamom i promocijom onoga što mi prodajemo, a to je turizam. Ja smatram da mi to još i preslabo radimo, nažalost radimo u okvirima onoga što možemo i koliko imamo. Smatram da trebamo smanjiti papirologiju turističkim djelatnicima i onima koji se bave turističkom djelatnošću. Često puta su to ljudi koji možda nisu ni vični toliko vođenju raznoraznih dokumenata, evidencija, mislim da to moramo pojednostaviti i za to postoji vrlo mnogo načina, a kada je nešto jednostavno onda se to jednostavno i jednostavnije kontrolira. Tako da postoji dosta toga što se može promijeniti u sustavu turističkih zajednica, postoji i zloupotreba u sustavu turističkih zajednica kao i svim drugim resorima i područjima djelovanja, no mislim da kroz rad svih nas, ali pogotovo onih koji su nadležni za to, a to su ministarstva, da se to može smanjiti u znatnoj količini tih raznoraznih makinacija, trošenja bez veze novaca, pogodovanja kojekakvim poduzetnicima koji pokušavaju izvuć na čudan način novce. Udruženo oglašavanje je po meni jedan od takvih modela gdje ulaze turističke zajednice jer dobivaju pomoć od strane više razine, ali su onda ta oglašavanja eto tako napravljena i poprilično skupa, a daju premalo efekta da bi se razvila neka destinacija na nižoj razini. Osim svih poslova koje rade turističke zajednice, direktori i djelatnici oni vode i eVisitor koji registra sve ono što se dešava u turizmu, koliko imamo posjeta, noćenja, evidentira sve da bi bilo sve na jednom mjestu pristupačno kako bi se mogle planirati normalno ako imate više podataka. Stoga ajmo težiti tome da ukinemo ovaj parafiskalni namet u potpunosti i da nađemo drugi izvor financiranja koji će biti iz državnog proračuna kroz sustav turističkih zajednica. Turističke zajednice nikako ne smiju ukinut jer jedino ljudi iz turističkih zajednica na lokalnoj razini znaju na koji način promovirati turizam i koje su to točke turizma pogodne za dovođenje gostiju i obavljanje te gospodarske djelatnosti. Turizam je doživljaj, a najbolje svatko u svom kraju zna što je najbolji doživljaj za goste koji će doći u njegovu destinaciju. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Prije nego što prijeđemo na pojedinačne rasprave imam jednu obavijest samo tako da znamo to dovoljno unaprijed. U ponedjeljak 23. studenoga nastavit će rad Sabora najprije sa iznošenjem stajališta u 9,30, a onda sa izjašnjavanjem o amandmanima. Kažite to i vašim kolegama po klubovima. Gospodin Bulj će imati svoju raspravu sada.
Odmah kao što sam rekao na početku da kažem da ne mogu prihvatiti ovaj prijedlog iz razloga što nameti koji se nameću parafiskalni nameti su neprihvatljivi jer jednostavno … … od toga oni koji bi trebali biti za koga bi trebala biti turistička zajednica ne rade posao da opstanu na tržištu osim tog harača kod parafiskalni namet jer ja ne vidim nekakav veliki uspjeh turističke zajednice u RH. I još kada vidim ustrojstvo te turističke zajednice o kojem su govorili i moji prethodnici ovisnost o gradonačelnicima, čelnicima lokalne samouprave županima u biti oni to vode, tako da ljudi koji su u turističkoj zajednici, poglavito koji su na čelu oni su instrument politike i tako su postavljeni, oni su odgovorni isključivo županima, gradonačelnicima koji su ujedno i predsjednici turističkih vijeća. I to je jedno političko tijelo, to je jedno tijelo koje više služi za političku promidžbu župana, gradonačelnika i vas iz ministarstva kako bi hvalili jedne druge, a lova vam u vašu kesu sida dok se te ljude za koje bi vi tribali služiti u biti punite s tim novcem svoje džepove i na taj način, ja znam da IDS neće nikada biti protiv kao i HDZ protiv ovog. IDS-u je bila to glavna koka i uzdanica svih koalicija, oni su s time upravljali i znam da je to bio njihovo glavno i najviše u Istru i odlazilo novca, to kada gledamo generalno i zbog toga to moremo uspoređivati kod brojnih projekata koliko se uložilo u Istru, proporcionalno na ostatak RH jel su oni bili čelnici oni koji su poticali i SDP-u vladu, a naravno potajno i podržaju HDZ-ovu vladu. Vidimo i kod potpisa određenih interpelacija i traženja, znači to je ta ovisnost sustava i upravljanja u RH. I smatram da ovi parafiskalni nameti su isključivo, članarina turistička je isključivo politička članarina za sustav održavanja političkih čimbenika u RH i to je jednostavno ono što je za trgovinu i trgovački potencijal unutar nekakvih koalicija održavanja. Ja mogu o svojoj županiji pričat puno vremena i o upravljanju turističkim subjektima koncesijama na pomorsko dobro, sve je to vezano uz koalicijske potencijale. I jednostavno na područjima, spominjao sam IDS jel IDS je baš simbol toga kako se održaje u biti na vlasti u Istarskoj županiji, a na koji način u Parlamentu su svojim zastupnicima u biti i što im je cilj na koji način funkcioniraju. Toga smo svjesni, to svak zna. Možemo pričati o projektima koji su se financirali … na koji način na koji su npr. u Dalmatinskoj zagori, ja kada spomenem Sinjsku alku i Veliku Gospu, svak zna za Sinjsku alku jer ona je brend nacionalni Sinjska alka. Ali vjerujte mi da brojne udruge građana, evo ja ću spomenuti Ferale sinjske, više promiču Sinj nego sve turističke zajednice i Ministarstvo turizma. Znači udruga građana gdje brojne žene se s tog područja aktivirale kroz volonterski rad više promiču, tako da na tržištu imati nešto što je uvjetovano politikom i što se politički imenuje je isključivo politikanstvo, to je isključivo i samo politikanstvo i nema druge i nema drugoga razloga. Drago mi je evo došao je kolega iz IDS-a da digne tu ruku jel oni funkcioniraju u biti u Istri kao što HDZ funkcionira u svojim županijama, vjerojatno SDP u svojim županijama gdje je na vlasti i oni to nikada neće prepustiti, znači sustav to neće prepustiti. I zato je tako i napravljen zakon o imenovanjima i upravljanjima turističkim vijećima, ovisno je isključivo o politici. Nije to neovisno tijelo, a ogroman novac se sliva iz džepova tih ljudi koji se bave OPG-ovima turističkim, koji iznajmljivanju koji žive od toga. Znači promocija se može raditi na tisuće načina i vjerujte mi da ima više udruga koje promiču svoje krajeve nego turističke zajednice. Hvala lijepo.
Prva replika gospodin Troskot.
Poštovani zastupniče gospodine Bulj. Imali smo prilike gledat odnosno davat primjere na globalnoj razini djelovanje turističke zajednice. Od 313 koje postoje u Hrvatskoj moja negdje procjena, možda ću fulat možete me slobodno ispravit, je da negdje desetak njih u Dalmatinskoj zagori. Vi kao čovjek Dalmatinske zagore da li nam možete reć, dakle s obzirom na članarine i sve koje se plaćaju parafiskalne namete u tom dijelu Hrvatske, da li vidite neke posebne benefite ekonomske povrate od postojanja tih turističkih zajednica u vašem dijelu Hrvatske i možete li navest možda neke projekte koji su nastali na temelju djelovanja istog tijela koje sam naveo? Hvala lijepa.
Odgovor.
Hvala vama. Da, veliki je potencijal Dalmatinske zagore i Zaleđa, našeg Priobalja koje ima ogroman potencijal, ništa nisam vidio u biti nešto spektakularno koji imamo potencijal i prirodnih ljepota i planina i gastro ponude i svega onoga što imamo. Evo rekao sam imamo Sinjsku alku i Veliku Gospu gdje bi mogli poticati vjerski turizam i Alka kao jedna manifestacija koja je nacionalna i svjetska manifestacija da vrlo malo se van samog okvira kada je Sinjska alka i Velika Gospa što dolaze se političari naslikavati i predsjednici turističke zajednice ovog, onog, ali vrlo malo se radi na tome da u mjesecima kada nema Sinjske alke i drugih potencijala gastro ponuda da jednostavno se od turističke zajednice ne daje osim što se plaća članarina koja odlazi dijelom županiji, dijelom u državu.
Hvala. Gospođa Dalija Orešković.
Poštovani kolega zastupniče. Meni je drago da ste se u svom izlaganju dotakli kvalitete upravljanja. Ja mislim da je to sintagma koja u Hrvatskoj u javnim politikama gotovo da ne postoji. Po meni kvaliteta upravljanja između ostalog ovisi i o struci. Problem Hrvatske u svim segmentima … je što nigdje i nikada ne uvažava struku, pa tako niti u brendiranju, pa tako niti u promoviranju turističkih proizvoda, niti uopće u razvijanju turističkih destinacija. Naime, kada sam prethodno govorila o tome da su turističke zajednice protočni bojleri, nisam htjela reći da su svi lopovi, ali primjerice evo kolega Željko Lenart našo se osobno uvrijeđenim. Ja sam samo htjela reći da netko ko je po struci agronom nije nužno najbolja osoba za razvoj turizma. Znate li kakva je situacija u vašem kraju sa stručnom spremom direktora turističkih zajednica?
Odgovor.
Pa nažalost svi parafiskalni nameti i sve agencije, sve zajednice ste napravili isključivo za političku trgovinu i nažalost za to političko potkusurivanje određenih partnera. Tako je to i u Splitsko-dalmatinskoj županiji, premda agronomija, gastro ponuda je značajna, trebala bi biti u RH, nažalost nije. Nažalost u mome Sinjskom polju ili Dalmaciji možete proizvesti za 20, 200 000 hektara je neobrađenog poljoprivrednog zemljišta gdje bi mogli saditi domaću eko, eko proizvode i plasirati ih na tržište preko turizma. Ne, mi obrnuto, mi uvozimo talijanske pome, španjolske pome i nismo samodostatni baš iz razloga toga šta možda i nisu uključeni više ljudi koji se bave poljoprivredom i koji bi tribali biti, poljoprivreda bi tribala biti osnovna u turizmu u biti po meni, to je po meni, šta, a ovaj glavna, poljoprivreda bi bila izvozna u turizmu, u nas je obrnuto, u nas je uvoz [[Upadica: Fala]] poljoprivrednih dobara.
Fala lijepa. gđa. Katica Glamuzina.
Kolega Bulj, samo da se zna, niste vi ovdje jedini iz Dalmatinske zagore i nije Dalmatinska zagora … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Kažem niste vi jedini iz Dalmatinske zagore tu zastupnik i ja sam iz Dalmatinske zagore, niti se zagora svodi samo na Sinj i Cetinski kraj, ja sam iz Vrgorca. TZ u Vrgorcu i njegova šefica Željka Opačak rade već godinama sjajan posao, to što ga vi niste primijetili u to neću ulazit zašto, ali radi sjajan posao, udahnula je novi život cijelom tom kraju. Isto to mislimo o Istarskom TZ-u koji je vrlo lako usporediv npr. sa Splitsko-dalmatinskim TZ-om, to je, su svjetlosne godine razlike, naravno korist Istarskog TZ-a i mislim da oni zaslužuju sva sredstva koja dobiju jer su zaista pokazali, ja sam radila u turizmu po cijeloj Hrvatskoj i to što Istarski TZ radi, ne radi nijedan drugi županijski TZ. S druge strane slažem se s vama da ima onih koji sjede i ne rade apsolutno ništa, za to dobijaju novac, ali mislim da jednim potezom da se ukinu sredstva svima ne bismo baš riješili taj problem jer ima onih koji zaista zarade taj novac [[Upadica: Vrijeme]] i učine nešto za svoj kraj.
Izvolite odgovor.
A prije svega drago mi je da ima nekoga iz Dalmatinske zagore, nadam se da ćete i amandmane prihvatiti, imate za Vrgorački kraj gdje sam dao prvi amandman za Tunel Ravča, tako to je poznato, sve sam poljoprivrednike obišao, više sam spomenio vrgovsku, vrgoračku jagodu ovdje možda nego niko iko od saborskih zastupnika, pa čak i sa vašeg područja tako da mi to nije problem. Ja kad sam govorio onda govorim primjer Cetinska krajina, Vrgorački kraj, Drniški kraj, Kninski kraj odakle je iselilo stotinu tisuća ljudi. Evo ja ću vam jedno pitanje, zbog čega je kod toga potencijala kojega imamo iz Dalmatinske zagore u posljednjih 20.g. iselilo stotinu tisuća ljudi, ako je toliko mi koristimo taj potencijal koji imamo? Realno ga imamo i ne govorim ja da neki ljudi lokalno ne rade na brendiranju. Rade ljudi, ne kažem da ne rade. Međutim, koliko novca od TZ-a s lokalne razine od ljudi koji se bave turizmom odlazi u centralnu blagajnu, u županijsku blagajnu isključivo radi, ponavljam, isključivo [[Upadica: Fala]] radi trgovine i tezgarije?
I na kraju g. Lerotić.
Kolega Bulj, vi jako dobro znate, a znaju i oni da mi sa njima nikada nismo išli i nikada nećemo ići za razliku od vas koji ste ih dva puta doveli na vlast. I nama se usudite moralizirat ovdje. A kada govorimo da se kod nas ulaže, pa mi svake godine uplatimo u proračun milijardu više nego što se vrati. I pričate o solidarnosti. Ako je neko u ovoj državi solidaran to su građani Istre i molim vas da ne iznosite ovakve neargumentirane neistine.
Odgovor.
Hvala lijepa. Malo ste nervozni. Da ja sam jedini zastupnik koji nije glasao za proračun kad je bio u većini i nismo tezgarili i trgovali nego smo išli na izborne izbore. Vi nemate hrabrosti potpisati niti ćete ikada potpisati isključivo zbog tezgarenja, isključivo zbog tezgarenja i sredstava koje dobijate jel upravljate istim načinom svojom županijom kao i HDZ i SDP. Na isti način upravljate, ne budite nervozni molim vas, nervozan je i vi vladate faraonski, vi vladate faraonski i vidite da vam pljeska HDZ da se veseli vašim izjavama, a znamo da smo im mi problem jel nisu mogli tezgariti s nama, nisu mogli jel smo išli na izborne izbore, a vi ste upravljali TZ-om i to je bio uvjet SDP-u, vi ste upravljali i vukli novac, vi, baš vi. Vi ste tezgari isti, vi, IDS, ne govorim vama osobno, tezgari i vi ste u biti, vi ste uništili demokraciju u Istri.
Hvala lijepa, možete napustit položaj, hvala. g. Domagoj Hajduković ima slijedeću raspravu. Izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Lerotić, Istra je imala sreću što nije imala HDZ na vlasti. Dakle, tu imate jednu ogromnu prednost, al ne možete reći ni da Slavonija nije solidarna s vama jer jako puno Slavonaca radi u Istri i održava taj turizam, tako da smo i mi zaslužni za neke od tih novaca koji se slijevaju u proračun, ali smo imali tu ne, usudio bih se reći, prirodnu nepogodu zvani HDZ koja je Slavoniju dovela tu di je. Kamo sreće da smo imali neke druge stranke na vlasti. No, pričamo o turizmu ovdje. Ja se slažem da svako rasterećenje fiskalno je više nego dobro došlo. Međutim, ono što treba preispitati je uopće ovakav sustav promocije i poticanja turizma. Dati ću vam vrlo … [[Govornik se ne razumije]] primjere iz moje vlastite županije, ali i šire. Naime, županijske TZ još imaju nekog smisla, imaju šira područja, uglavnom su dobro ekipirane, mogu promovirati turizam na području svoje županije manje ili više iako bi čak ja to rađe grupirao i na čitave regije. No što mogu raditi TZ mikro, mikro, mikro područja, pogotovo u mojoj regiji gdje puno novaca u turizmu nema, gdje nema puno novaca nigdje, a kamoli u turizmu? Malo do ništa. Mogu raditi ono što je pričala kolegica Dalija Orešković i neki ovdje, služiti za uhljebljivanje, potkusurivanje i slično. Dati ću vam nekoliko primjera. U Osječko-baranjskoj županiji postoji TZ Osječko-baranjske županije, postoji upravni odjelu unutar županije za razvoj kontinentalnog turizma koji je uveo novi župan, još je uvijek novi, prvi mu je mandat, HDZ-ovac nećete vjerovati, Anušić. Od trenutka kada je on postao župan eksplodirao je broj upravnih odjela, pa je nastao i taj posebni odjel za turizam koji paralelno radi sa TZ Osječko-baranjske županije i koji vam je rezultat? Ne da imamo više turista, ne da imamo više prihoda od turizma, ne da smo bolje brendirani, nego da više ljudi radi na tome, ali predano radi. Je li to smisao TZ-ova i promoviranje turizma? Pa mislim da ne. Imate jednu mikro regiju unutar moje županije, Baranja. I većina općina i jedini grad u Baranji su se dogovorili i osnovali zajedničku TZ, što ima smisla složit ćete se iako je, iako se radi o mikro regiji, dakle regiji unutar županija, osim dvije općine, općine Bilje i općine Draž. E sad vi meni recite, pogotovo općina Draž, na području općine Bilje nalazi se Kopački rit, pa i još donekle možda ima smisla, iako ja mislim da nema, ali TZ općine Draž, šta ona može, koje ona fiskalne kapacitete ima, koliko noćenja ima, kako ona brendira općinu Draž, za koju vjerujem većina od vas ovdje koji niste iz tog kraja nikad niste čuli? Možda ste čuli za spomenik o „Batinskoj bitci“, ali i to sumnjam. A znate ko je na vlasti u općini Draž? Pa jedan naš kolega koji tu sjedi, pogodit ćete iz HDZ-a. Njima nije dobra TZ očito Baranje nego eto hoće imati TZ za svojih 5 sela ili koliko. Dakle, kada govorimo o promociji turizma koja je definitivno potrebna. Moramo razmišljati o načinu na koji to želimo raditi. Jesu li to formalni i upravni odjeli i institucije koje će se nalaziti unutar grada, županije itd. ili su to TZ-ovi. Paralelizam u tom sustavu mislim da ne služi ničemu, a isto tako ni to cjepkanje na mikro, mikro, mikro, mikro razine. Teško je brendirati i županije kao takve jer županije, dobro sada nakon puno godina ljudi već jesu, barem naši ljudi se jesu navikli na to, ali ajde da vas pitam, ko se identificira sa županijom? Ja nikad za sebe neću reći da sam osječki Baranjac, ja sam Osječanin. Hoće li za sebe neko reći da je sisačko Moslavac? Ne reći će da je iz Kutine, reći će da je iz Popovače, reći će da je iz Siska. Dakle, jako je, jako je teško taj, to primijeniti odnosno taj identitet nametnuti na taj način na koji se pokušava. Prema tome, ono što bi svakako trebali iznijeti iz ove rasprave, ja mislim da ćemo se složiti svi ovdje da je svako smanjenje parafiskalnih nameta više nego u redu, posebice sada u situaciji u kakvoj se nalazimo zbog pandemije, ali i inače je promisliti kako ćemo koncipirati naše buduće, buduće reklamiranje i brendiranje turizma, ne samo kontinentalnog o kojem, stjecanjem okolnosti najviše znam nego i svakog ostalog. Hvala lijepo.
Fala i vama. Ostanite. Prvi, prvu repliku ima g. Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Hajdukoviću, slažem se da, s vama da svak gleda iz svoje perspektive, iz svoga kraja na TZ. Sad ću gledat iz svoje perspektive. Međutim, vi ste spomenili da je dobro šta IDS nije imao što se tiče turizma HDZ. Ne da nije imao nego glavna ruka sa HDZ-u je iz Kluba IDS-a g. Radin u njihovom klubu. Tako da ta ovisnica i povezanost sa županijom je očita, tako da je bolje i poštenije i korektnije kad je neko u koaliciji s nekim nego da ovisi jedna ruka iz jednoga kluba, a ponašaju se kao oporba, evo čisto kao nekakav ispravak. Hvala lijepo.
Možete odgovoriti.
Hvala lijepo. Pa ja nisam, niti ću biti ovdje odvjetnik IDS-a. Ja samo mogu reći da ono što vidim i što hrvatska javnost vidi je kad je Istra u pitanju oni su svi na nogama. Kad je Slavonija u pitanju, gdje ćete vidjeti slavonske HDZ-ovce? Nigdje. Njih nije briga za njihovu regiju. Tamo jedino profitiraju HDZ-ovci, članovi HDZ-a. Ti jedini mogu dobit novce iz, iz fondova. Oni su jedini koji se zapošljavaju u TZ-ovima u upravnim odjelima za promociju turizma itd., njima je dobro, njima ništa u Slavoniji ne fali, običnom čovjeku ipak fali.
gđa. Sabina Glasovac.
Hvala lijepo. g. Hajdukoviću, kada ste govorili o unaprjeđenju kontinentalnog turizma i razvoju turizma, posebno u Osječko-baranjskoj županiji, pokazali ste kako zapravo je HDZ odlučio pojačati rad TZ-e na način da je eksplodirao ne samo broj upravnih odjela otkada je tamo župan g. Anušić nego i posebnu skrb vode o turizmu. A rekao bi vam sad i premijer vjerojatno i ministrica delegirana iz Slavonije i Baranje da vodi regionalne fondove, ali i sam župan Anušić, sve će to Projekt Slavonija pozlatiti, pogotovo turizam, ali ne na žalost kontinentalni turizam, niti kvalitetu života Slavonaca i Baranjaca jer smo vidjeli kako nekim čudnim putevima ne revolucije nego slavonske opstrukcije novci namijenjeni boljem životu Slavonaca završavaju u turističke svrhe, ali HDZ-ovaca u hotelima na obali. Kako to komentirate?
Komentirajte molim vas.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Više puta smo to ovdje spominjali kolegice Glasovac i nažalost to je tako. Projekt Slavonija je čisti piar projekt. Imamo puno problema zapravo oko toga, samo, samo ovo što ste govorili, dakle način dodijele novca. Ali isto činjenica da ne postoji formalni Projekt Slavonija, Baranja i Srijem. Nemate ni na jednom natječaju da piše ovo je za Projekt Slavoniju, Baranju i Srijem nego je to popis projekata koji se provode na tom području i provodili bi se bez obzira. Imamo doduše jedan razvojni sporazum, ali to je mali segment jedne šire slike. Kako sam rekao na kraju ispada da jedino je HDZ-ovcima u Slavoniji dobro, jedino će oni na kraju u Slavoniji ostati izgleda jer sve što, što nije u HDZ-u će otići iz Slavonije trbuhom za kruhom, bilo u Zagreb i Istru ili negdje dalje.
I g. Pavić, Željko Pavić, izvolite.
Poštovani zastupniče, smatram da moramo pozdraviti bilo kakvo smanjivanje parafiskalnih nameta, tako i ovaj. Međutim, moramo razmisliti o tome kako da taj parafiskalni namet zapravo potpuno ukinemo. Dali ste jedan odličan prijedlog u vezi TZ-ova. Trebali bismo razmisliti o novom zakonu kako reorganizirati i restrukturirati TZ-ove. Nema smisla da se TZ osniva u mjestima ili općinama i gradovima gdje stvarno nema nikakvog potencijala. Da vidimo kako to okrupniti, kako napraviti da TZ ima smisao i da može nešto ponuditi. Ukoliko to ne napravimo imat ćemo opet isti problem. Mi moramo naći načina da se ta TZ drugačije financira. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Ja se apsolutno slažem kolega i da ne ispadne da govorim apsolutno protiv svih TZ-ova, općina i gradova. To vam nažalost ovisi o pojedincima prije svega. Neki stvarno rade sjajan posao. Međutim, brendirati jednu malu općinu kao što sam rekao primjere iz moje županije je jako teško, prije svega zbog fiskalnih kapaciteta. Općinama na obali, recimo u Istri i Dalmaciji, ali ne u Dalmatinskom zaleđu i ne u zagori je puno lakše jel imaju veće prihode od turizma. Naše općine koje to nemaju, njima je jako teško doći do uopće nekog značajnijeg sredstva da bi se mogli upustiti u brendiranje, a onda kamoli brendirati jednu malu općinicu od 2000 stanovnika. Dakle, to je jako teško i cijeli sustav treba redefinirati i ponovo razmisliti o tome. Baziranje na županijskim TZ je možda početak, ali prava reforma mora doći i slažem se iako je smanjivanje parafiskalnih nameta dobro to ne smije biti sada jedini korak na kojem ćemo ostati.
Fala lijepa. Idemo dalje sa raspravama. Sada je na redu gđa. Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, uvaženi državni, državna tajnice sa kolegicom, kolegice i kolege. Pred nama je izmjena Zakona o članarinama u TZ. Kad raspravljamo o tom zakonu onda mi se čini da treba nekako kad, kad radite nešto ono što su vam ključne riječi, turizam, korona, parafiskalni nameti. Dakle turizam. Turizam je izuzetno važna grana u Hrvatskoj. Hrvatski BDP se bazira 20% na turizmu. Svi nas upozoravaju na tu činjenicu da to nije dobro i za vrijeme korone se pokazalo da smo ipak ovo ljeto mogli koliko tolko ovaj održati tu turističku sezonu i imati prihodi, što je zapravo u odnosu na pošast koja hara svijetom izuzetno dobro. Hrvatska je, ne trebam vas učiti, jedna vrlo neobična zemlja, neobičnog oblika i zasigurno se je tako i razvijao turizam. Turizam se razvijao prvo i osnovno uz more, a onda u kontinentalnim dijelovima nešto malo slabije, drugačije i, i tako je i danas. One TZ koje se nalaze i funkcioniraju uz obalnu liniju neusporedivo im je lakše, jednostavnije, imaju zaista neusporedivo više mogućnosti i prihoda, a oni koji su u kontinentalnom dijelu imaju puno više problema. I sad dolazimo do one ključne riječi, to su parafiskalni nameti. Činjenica je i tu to ne možemo pobiti da su članarine u TZ parafiskalni nameti. Činjenica je da smo u ovoj dobi korona tamo negdje u travnju-svibnju već jedanput smanjili to. I jednako tako su to i kolegice koje rade u Ministarstvu turizma i sporta svjesne toga da je to opterećenje, svjesne toga da će se to morati pretvoriti u nešto drugo i da taj parafiskalni namet jednostavno će se morati izdefinirati i da se ide s tim putem. E sad, imate dva puta. Imate jedan put da idete polako, imate drugi put da idete brzo. To je ko kad vam gangrena ili nešto vas, se desi na prstu, dođete kod doktora i doktor kaže gle, neće to biti dobro, možemo rezati komadić po komadić ili možemo odmah odrezati sve, pa ćeš biti brži, bolji i bit će ti jednostavnije. Model koji se odlučio ministarstvo, na koje se odlučilo nadležno ministarstvo je idemo sjeckat malo pomalo, pa ćemo onda doći do onog stvarnog stanja. Nama se čini da model koji bi bio bolji, efikasniji i razumniji da odmah si kažemo istinu, da si kažemo da je to jedan ozbiljan parafiskalni namet, da iznađemo model i način kako treba funkcionirati i onaj, postoji jedna otrcana riječ koju tu koristimo svi u saboru, a ona se zove reforma, da znamo što hoćemo imati. Što su TZ? To su organizacije koje djeluju po načelu destinacije. Dakle, ako nam je načelo destinacija, ako nam je načelo da se ta destinacija promiče, da se razvija turizam, da se koristi, da imaju gospodarski interes svi oni koji daju usluge u turizmu vezano uz destinaciju onda bi se TZ trebale i osnivati u odnosu na destinacije, a ne u odnosu na određene potrebe, u odnosu na pojedini interes pojedinih lokalnih dužnosnika. Dakle, načelo destinacije je načelo na kojem i svi projekti koji su iz turizma vi ih razvijate po načelu destinacije. Prema tome, to bi i nadalje trebalo biti tako. I da samo provodimo ono što smo odlučili kad smo odlučili osnivati TZ ja sam sigurna da mi danas ne bi već drugi put, vezano uz koronu, smanjivali taj parafiskalni namet. Ono što bi, zaključno hoću reći, meni se čini odnosno ne čak da mi se čini nego sam sigurna, nakon što ministarstvo napravi analizu, nek napravi analizu što je to na moru, a što je to na kopnu, nek predloži po načelu destinacije prijedlog kako to može funkcionirat. Naravno, uvijek se nađemo u situaciji da kažemo pa dobro nešto ste smanjili, ali iz korona i korona krize ili bez obzira kako to zovemo morali bi ih nešto naučiti, a morali bi ih naučiti slijedeće da se je pokazalo da trebamo funkcionirati u kriznim uvjetima i da bi to trebao biti model i za normalne uvjete. Stoga stvarno rješenje, napraviti zaista drugi model TZ i parafiskalni namet maknuti [[Upadica: Vrijeme]] Hvala lijepo.
Vrijeme. Hvala. Imate jednu repliku od g. Klimana.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolegice Taritaš, pa evo govorite o destinaciji. Mi imamo, dakle destinacija nastaje od mikro destinacija, dobimo makro destinacije, makro destinacija je, je Hrvatska. Dakle, sve ono što se treba u tu makro destinaciju, u Hrvatsku implementirati rade naše TZ sa općinskog, gradskog, županijskoga, dakle teritorija ili destinacije, kako god hoćete i mi to kroz sustav HTZ-a prodajemo na tržištu. Dakle, u tom smislu treba reći i slijedeće. Ovo što ste vi sada rekli, postoje velike tvrtke, velike tvrtke koje imaju sjedište u ovaj u Zagrebu gdje apsolutno cijela turistička članarina pripada Gradu Zagrebu. Hoću reć, primjera radi, Hrvatski telekom. Dakle, kompletna turistička članarina Hrvatskog telekoma pripada TZ Grada Zagreba i ona kao takva ih, ih ovaj i koristi. Prema tome, ima tu nekoliko modela [[Upadica: Vrijeme g.Kliman]] koji se treba raspraviti i definitivno malo [[Upadica: Fala]] pravednije rasteretiti taj proračun, a ne samo ovaj gledati [[Upadica: Fala]] da se smanji turistička članarina [[Upadica: Fala]] Hvala lijepo.
Fala. Gđa. Mrak-Taritaš odgovor.
Hvala lijepo. Ja vrlo rijetko ovu govornicu koristim da spominjem ljude imenom i prezimenom, još rjeđe koristim da spominjem primjer nekih općina i gradova. Namjerno sam svoju raspravu krenula na način da kažem da u Hrvatskoj nije ista. Ne može biti isto za područje uz more i ne može biti isto za kontinentalnu Hrvatsku. Mi smo u jednom se odlučiti razvijati turizam na području cijele Hrvatske svjesni toga da nemamo iste početne pozicije i svjesni toga da se jednako ne može razvijati. Ali, nitko ne može opravdati 300, postojanje 313 TZ. Čudi me da ih nema recimo 550 jel tolko imamo općina i gradova. I u njima ima, ja sam izvukla podatak 229 direktora. Pa ne može bit smisao TZ da se netko u TZ zaposli. Smisao je [[Upadica: Fala]] da radi ono što treba raditi, a to da razvija pojedinu destinaciju. Hvala lijepo.
I vama. Sada je na redu g. Darko Klasić. Nema ga. Gubi pravo. gđa. Branka Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, pomoćnice, kolegice i kolege. Pa ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o članarinama u TZ je hvale vrijedan i on pokazuje da ova vlada i na ovakav način želi rasteretiti naše poduzetnike, naše gospodarstvenike i 12% ni u kojem slučaju nije mal postotak. Nedavno smo pričali tu o još jednom paketu porezne reforme gdje se dodatno rasterećuju poduzetnici, gospodarstvenici i naši građani tako da će od 2017. do 2021. to rasterećenje iznositi od preko 10 milijardi kuna. Kad govorimo samo o jednom segmentu poreza za, poreza odnosno Zakona o porezu na dobit možemo vidjeti da je Vladu premijera Plenkovića dočekao porez od 20%, a samo u škarama koje se više, poduzetnici koji se više ne nalaze u škarama poreza na dobit povećanjem prihoda od 3,5 milijuna na 7 milijuna kuna rasterećeno je 112 000 poduzetnika odnosno 93% poduzetnika, a oni koji su imali porez na dobit od 20% smanjena su za velika i srednja poduzeća na 18, ona za male na 12, a sad će to ići i na 10%. Bez obzira što se sve moglo čuti tu u ovoj sabornici što sve treba učiniti u turizmu i kakve komentare smo čuli na ovaj zakon, ja mogu reći da je saborski Odbor za turizam u kojem i oporbeni klubovi delegiraju one svoje kolege koji najviše znaju o turizmu ili im je turizam najbliži jednoglasno podržao ovaj zakon i to dovoljno govori da je zakon dobar i hvale vrijedan. Govoriti o tome da treba ukinuti TZ kao da se zaboravlja, evo žao mi je šta tu sad nema kolege Bulja koji je tako veliki, žustri zagovornik toga da treba ukinuti TZ, baš me zanima ko bi tada promovirao kulturnu baštinu, prirodne ljepote tog kraja, promovirao selektivni turizam, organizirao određenu manifestaciju, kako mi popularno znamo u turizmu nazvati iznajmljivača „babom Marom“, da li bi onda ta „baba Mara“ hodala po turističkim sajmovima ili npr. predlažu da uopće ne bude Hrvatska zastupljena na turističkim sajmovima. Ili npr. kada treba, možda će reći da možemo sad to sve raditi on line, da možda „baba Mara“ uredi svoju web stranicu, pa onda da ona skuplja sve one sa svog područja, ne znam, koji imaju posebno interesantnu gastru, gastro ponudu. Dosta toga smo tu čuli kad su u pitanju i adventi i kućice i šatori, kao da se zaboravlja da nije TZ ta koja može iznajmiti štand ili može iznajmiti javnu površinu, zna se da to radu općine i gradovi. Tako da jako mi je teško uopće se referirati na sve ono što se tu čulo. Ja bi rekla da Vlada RH je dosta toga nastojala učiniti svo ovo vrijeme i da smo s ponosom mogli reći da smo imali 3 uspješne i svaku godinu rekordne godine, da smo i ovu godinu unatoč velikim problemima ostvarili rezultate bolje od očekivanih jer se očekivalo da će biti na razini 30% turistička sezona, a samo kolovoz je imao promet 60% u odnosu na 2019., a noćenja 67% itd., u prvih 8 mjeseci bili smo na razini 57% turističke sezone i brojki iz prethodne godine. Međutim, da Vlada RH ne ostavlja samo da se aktivnosti i poticaji razvoja turizma temelje na sredstvima uprihodovanih od boravišne pristojbe i turističke članarine već da i ona u svojim sredstvima iz državnog proračuna izdvaja značajna sredstva možemo vidjeti iz proračuna koji smo jučer imali na svojim klupama. Za poticanje razvoja turizma u 2020. je izdvojeno 159 milijuna kuna, a narednoj '21. planira se čak 100% više, gotovo 100% više ili 317 milijuna. Ono što će veseliti i naše ugostiteljske i turističke radnike da imamo i brojne projekte koji se financiraju iz europskih sredstava pogotovo kad su u pitanju obrazovanje u sektoru turizma i ugostiteljstva [[Upadica: Hvala.]] posebno strukovnog, turizam je naša velika prilika i nemojmo pričati [[Upadica: Hvala lijepa.]] o turizmu ako dovoljno ne znamo. Hvala.
Imate puno replika pa ćete moći nadopuniti, ali dozvolite možda ste dali jednu dobru ideju da uvažavajući sve što ste rekli neku babu Maru ili neku šjoru Ninu, svako toliko po tim sajmovima bi trebali dozvoliti da dođu jer to su vrijednosti koje se u Europi gube polako, a mi ih još imamo hvala Bogu.
Hvala i vama.
Gospodin Josip Borić, prva replika.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Kolegice Martinčev znači dva stava jutros u raspravi o prijedlogu Zakona o članarinama u turističkim zajednicama, stav vladajući, Vlade i ministarstva znači da ovaj sustav treba nadograditi na način da evo u ovom trenutku kada imamo krizu treba dati popuste jest smanjiti opterećenjem parafiskalnim nametima i drugi stav koji se iskristalizirao jutros je znači da sve treba srušiti do temelja u smislu da turističke zajednice ne trebaju postojati jer da su bespotrebne i da one nemaju nikakvu funkciju. Ono što je važno i što ću ja u svojoj raspravi također pokušat, ali mislim volio bi čuti i vaše mišljenje, to su mali iznajmljivači i ovaj dio koji je ostao kao dio u zakonu koji će se razmotriti. Kako je ovo prvo čitanje, do drugog čitanja da zaista razmotrimo da smanjimo to kao trajno rješenje ovaj naknadu koju imamo sada po krevetu kao paušal, da se on smanji za duplo znači sa 45 možda na 22,5 kuna ili na 20 kuna da bude zaokruženo i da bi to najviše pomoglo u našem dijelu jadranske Hrvatske u kojem je taj dio najopterećeniji dok kontinentalni ovisi najviše ovisi najviše o članarinama koje se sada [[Upadica: Hvala vrijeme, oprostite, oprostite.]]
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo kolega Boriću svi mi koji dolazimo iz priobalja posebno vi sa otoka znamo što to znači razvoj turizma za naše područje i posebna brojka od malih iznajmljivača npr. u našoj Šibensko-kninskoj županiji imamo najveći broj malih iznajmljivača u odnosu na sva ostala područja i njih ne smijemo zanemariti dapače upravo su turističke zajednice te koje posebnu brigu vode o njima i one su te jedine koje ih mogu promovirati i prezentirati na najbolji mogući način.
Hvala. Gospodin Josip Begonja.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolegice jedno pitanje, a prije toga uvod, na području grada Drniša na dan 31.12. prošle godine imali smo 91 smještajni objekt sa 687 ležajeva u obiteljskom smještaju, ova godina koja je teška po svemu, stanje na 30.9. ove godine novih 48 smještajnih objekata sa 247 ležajeva. Moje pitanje glasi, mislite li da je na ovim turistički nerazvijenim područjima potrebno da postoje turističke zajednice i još jedno ovdje sam čuo konstataciju direktorica Turističke zajednice grada Drniša nije član HDZ-a i ima 2 fakulteta završena. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Kolega Begonja na ovo mogu reći sve čestitke vama i Drnišu i svemu onome što činite za razvoj turizma upravo u tom kraju i ova pandemija Covida je posebno pokazala koliko gosti preferiraju upravo takve lokacije gdje mogu biti sami, osamljeni znači sad dolazi u pitanje i veći je problem smještajnih kapaciteta u hotelu ili kao što smo jučer čuli aviodestinacije poput Dubrovnika, sada upravo nam mogu takve lokacije poput Drniša donijeti boljoj i statistici i većem broju i dolazaka i noćenja u zemlji.
Gospodin Gari Cappelli.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice, pa vi ste u uvodu rekli kako je ova Vlada ipak prepoznala i smanjuje parafiskalne namete i poreze itd., e pa ovaj primjer je upravo to. Dolaskom ove Vlade već 2016. krenuli smo upravo sa rezanjem ovih parafiskalnih nameta tj. članarine, prvo 15, pa 5, sad 12. Ja znam netko je rekao ovdje dal komadić po komadić itd., al sustav se treba naviknuti i naći rješenje novo za sustav naročito napominjem na kontinentu. U ovom trenutku ako bi mi ukinuli turističku članarinu siguran sam da preko po našim statistikama, preko 80, 80% turističkih zajednica na kontinentu bi preko noći nestale, nestale. Tako da bez, na taj način sigurno ne možemo preko noći ukidati, ali da vremenom prvi sam za to da se smanjuju i ukinu. Zato smo dali neki razuman rok za prilagodbu [[Upadica: Vrijeme.]] novom Zakonu o turističkim zajednicama.
Hvala. Odgovor izvolite.
Hvala lijepo kolega Cappelli, sve čestitke i vama osobno jer ste vi bili jedan od predlagatelja ovih navedenih zakona i novih rasterećenja i zanimljivo je slušati kako kolege upravo iz kontinentalne Hrvatske, pojedini kolege smatraju da treba gasiti turističke zajednice, a vidimo i na primjeru Drniša kako zahvaljujući upravo tim i turističkim zajednicama i upravo zato što je na čelu te turističke zajednice i gradonačelnik odnosno načelnik može osjećati taj prostor i na najbolji način promovirati i organizirati turističku djelatnost svoje, svog kraja.
Gospodin Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo. Pa da me ne shvatite krivo, nisam za ukidanje samo za razmišljanje o novom sustavu, ali dati ću vam primjer kako funkcionira ta turistička zajednica. Evo vam primjer grada Našica i jedne kolegice koja je radila u mjenjačnici. Došao je turist, pazite u mjenjačnicu, dobro ima i neke logike, kaže imam cijelo popodne za provesti u Našicama što da vidim jer turističkog ureda naravno nema, turistička zajednica je zatvorena nikog nema, pita nju, kaže ona idite u zavičajni muzej, pa ne radi, a dobro idite u samostan tamo vam imaju inkunabule, stare knjige, a oni vam baš ne primaju nikog, a kaže ona a šta da mu ja onda kažem. Dakle, nemamo turističku ponudu, nemamo razvijeni prigradski prijevoz da ga može poslati u neku vinariju kojom je taj grad bogat ili sl., a turistička zajednica što radi, zatvorena je. Gospođa koja radi u mjenjačnici nije niti obučena, niti zna sve gdje bi turista trebalo poslati, kako bi trebao provesti vrijeme. Dakle, treba razmisliti o reformiranju sustava.
Vrijeme. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa, kolega Hajduković ima primjera i pozitivnih i negativnih, samo se pitam evo sad i na ovom vašem primjeru, a da nema turističke zajednice i ureda koji bar radi ne znam od 8 do 12, 14 ili ne znam kod nas u sezoni radi non stop, gdje bi se onda obraćalo, opet kod nekog privatnika ili u mjenjačnicu ili sutra kad ne bude više mjenjačnica onda će se obraćati ne znam u trgovinu ili u pekaru. Mislim da turističke zajednice kao takve su dobre, neophodne, e sada da li se može više ili bolje sa ovoliko ili onoliko sredstava i da ima primjera gdje se sigurno sredstva koriste manje racionalno, a ima i onih koji to jako dobro i racionalno koriste i izuzetno kvalitetno prezentiraju svoj kraj.
Hvala lijepa. Gospođa Marijana Petir.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Evo kolegice vi ste se dotakli nekih važnih tema tijekom svog izlaganja, govorili ste o važnosti rasterećenja i ovog sektora jer znamo da sa 5 krugom porezne reforme gotovo 10 milijardi kuna iznosi rasterećenja za naše gospodarstvenike i za građane gdje je uključen i turistički sektor pa je ovaj zakon dodatni doprinos tome jer znamo da je u stvari tijekom ove krize turistički sektor doista podnio veliki teret na svojim leđima. No, složila bi se s vama kad govorite da ukidanje turističkih zajednica jest jedan populistički prijedlog jer ne može se takav prijedlog ovdje iznositi i smatrati ozbiljnim posebno kad dolazi od onih koji ne žele nikad ni za što preuzeti odgovornost, nije to kruh pa da uzmemo nož i odrežemo šnitu tako se ne može niti preko noći ukidati turističke zajednice jer bi to imalo dalekosežne posljedice. Kaže se da je svaka kriza prilika pa me zanima vaše mišljenje na koji način vi koji dolazite iz relativno dobro razvijenog turističkog kraja vidite naše usmjeravanje prema održivim načinima turizma.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepa uvažena kolegice Petir, pa i vi ste često u svojim izlaganjima iznosili mislim da je jako bitno i sad posebno i u ovoj krizi da vodimo računa da na našim hrvatskim stolovima budu hrvatski proizvodi, da se naše selo stavlja u prvi plan i kad su u pitanju i razvoj turističkih djelatnosti odnosno kontinentalne Hrvatske jer zaista imamo puno toga kvalitetnog ponuditi. I ono o čemu pričamo i danas i za ovom govornicom ne može sam ni poljoprivrednik, ni onaj vlasnik OPG-a sam se promovirati, iznaći načina kako izaći na tržište. I u sustavu turističkih zajednica i financiraju također posebna pažnja je obraćena na male turističke zajednice čiji prihodi samostalni su manji od 200.000 kuna i postotak koji oni uprihoduju je veći i značajniji nego kod nas na priobalju gdje je taj promet i prihod veći, viši.
Hvala lijepa. I gospodin Rade Šimičević.
Evo zahvaljujem potpredsjedniče. Uvažena kolegice vi dolazite iz turističkog mjesta i znate zapravo da je turizam itekako ozbiljna grana za našu državu i da se samo preko sustava turističkih zajednica može ostvariti dobar rezultat. Turističke zajednice u ovom trenutku nemaju alternativu, međutim imamo s jedne strane populiste koji potkopavaju ovaj ulogu i značaj turističke zajednice, a mi zapravo znamo da je populizam na kvadrat zapravo čista nula, onaj tko ne nudi alternativu, a predlaže dokidanje nečega zapravo srlja kako je rekao jedan naš uvaženi, uvaženi povjesničar i velikan hrvatske povijesti, srlja u maglu. Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa kolega Šimičeviću, u pravu ste. Zaista jako puno populista daje sebi za pravo da puno toga i izgovori o turizmu i jako teških riječi. Ja bih rekla da je možda i najveća tragedija turizma što i ovako inače u razgovoru svi smatraju da sve znaju o turizmu i da bi trebalo ovako ili onako zato što su jedanput prespavali u hotelu ili naručili kavu u kafiću.
Povreda Poslovnika, gospodin Dretar.
238. i to tisuća puta poštovana zastupnice, kako možete ovako nazivati zastupnike odnosno govoriti da su jednom prespavali u hotelu, popili kavu u lokalnom kafiću i da imaju sebi za dati pravo govoriti o turizmu. Neka vas sram bude ovdje, oštro riskiram 17 opomena, jedan drugova ovdje hvalite, nitko nije rekao ništa da treba ukidati, turističke zajednice treba staviti da postanu samoodržive, a vas zbog ovog vašeg igrokaza čak neka vas bude sram [[Upadica: Hvala, hvala, oprostite, vrijeme.]] smijemo vam se, smijemo [[Upadica: Nisam za zastupnike rekla, nisam za zastupnike, pazila sam.]]
Vrijeme, vrijeme [[Upadica: Nisam rekla za zastupnike, baš sam pazila.]] oprostite to je moj zadatak, oprostite, gospođo. Šta da idem na kavu pa da vi nastavite dalje rukovodit ili kako, hoćete vi predsjedavati [[Upadica: Ajde, smiješni ste.]] Ovaj, gospodin Dretar nije rekla niti jedno ime gospođa [[Upadica: Tako je.]] e i ovaj [[Upadica: Pa pogledala je u mene pa sam se osjetio…]] neću dati opomenu, ali snizimo strasti malo, svako kaže svoje mišljenje, a onda kada dođe na red drugi kaže svoje mišljenje, tako da i ovaj nemojmo se nervirat previše. Gospodin Željko Pavić.
… [[Govornik nije uključen.]]
Oprostite, gospodin Dretar [[Upadica: Ispričavam se.]]
Dajte mi vrijeme molim vas.
Izvolite, u redu je, izvolite. Pritisnite. Šta je netko ima upaljeno?
Evo ga, evo ja bi samo podsjetio vas i vaše kolege da postoji i treći pristup, znači nije u pitanju samo ukidanje, mi smo predložili redefiniranje, restrukturiranje, reorganizaciju turističkih zajednica tako da te zajednice imaju stvarno smisla. Reći ću zbog čega smo to predložili. Svaki poduzetnik kada osniva poduzeće ili unutar poduzeća osniva nekakav odjel nakon toga prati što se u tom odjelu zbiva, koliko su prihodi, koliko su rashodi, da li je u plusu ili nije u plusu, ukoliko nije u plusu razmišlja što će sa tim odjelom ili poduzećem napraviti. Budući da je takav odnos poduzetnika unutar njegovog poduzeća smatramo da je pošteno i fer i korektno da bude mjerljivo i ono što daje. Ukoliko je dao novac za turističku zajednicu smatramo da bi bilo pošteno i korektno da je mjerivo što je od te zajednice dobio. Ne samo zajednice, tu je i obrtnička komora, tu je i gospodarska komora i sve ostale ovoga organizacije gdje se mora novac dati [[Upadica: Hvala, hvala lijepa.]] jel ih nitko nije pitao hoće li neće nego moraju.
Hvala gospodin Pavić. Odgovor.
Kolega Pavić pa slažem se da uvijek ima prostora za poboljšanje, a što se tiče kontrole svojih prihoda svaka turistička zajednica ima svoje turističko vijeće i turističku skupštinu, članovi skupštine su između ostalog i oni koji plaćaju turističku članarinu. Prema tome, imate predstavnika ne znam INE zato što on ima veliki promet pa time ima i veliku članarinu i jedan član mora biti u turističkoj skupštini određene turističke zajednice i može kontrolirati i na taj način svoj prihod odnosno oni opet kandidiraju svoje u turističko vijeće tako da sva izvješća idu i na ta tijela gdje su predstavnici oni koji uprihoduju [[Upadica: …]] nerazumljivo/… koji plaća članarinu, da je član skupštine./…
Ne, ne, ne bez dijaloga, bez dijaloga [[Upadica: Dobro.]] samo, samo replike i odgovor na repliku. Gospođa Sabina Glasovac [[Upadica: Ne, Pric.]] o pardon gospodin Domagoj Prica, oprostite.
Htio sam se nadovezati na to što je kolegica rekla po pitanju smanjenja poreza. Činjenica da su u Hrvatskoj porezi ipak visoki da osim što imamo ove glavne poreze koji skupljaju desetine milijardi kuna da imamo i stotine parafiskalnih nameta koji su u svojoj suštini mini porezi. Oni problematični, često se danas govorilo o tome da financijski opterećuju naravno tvrtke i gospodarstvo, no nije tu samo i pitanje financija to je i pitanje vremena. Znači, ako govorimo o stotinama parafiskalnih nameta govorimo o velikoj količini vremena neovisno još o financijama koje se mora utrošiti da se na to rješava. Hvala.
Odgovor, odgovor poštovane zastupnice. Izvolite.
Hvala lijepo kolega Prica složit ću se sa vama da zaista ima jako puno parafiskalnih nameta i da ih treba revidirati i vidjeti što je od toga neophodno, ali kad su u pitanju funkcioniranje u turizmu, turističkih zajednica i članarina mislim da nam je to potrebno, e sada da li i da ima prostora ima sigurno prostora za racionalizaciju i unutar turističkih zajednica i unutar Hrvatske turističke zajednice i načina da se može i na neki drugi način možda financirati svo to funkcioniranje, ali da su nam neophodne na ovakav način ili neko drugo kažete restrukturiranje ili što ćemo je sad preimenovati pa opet ubirati sredstva za nešto novo, nešto drugo tek toliko da kažemo da više nemamo turističke zajednice kad nam ti poslovi su neophodni.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Sabine Glasovac.
Hvala vam lijepo. Poštovana kolegice pri kraju vašeg izlaganja istakli ste važnost obrazovanja u turizmu i ja ću se tu potpuno s vama složiti. Činjenica jest da smo dobili povijesnu priliku povući 1,9 milijardi kuna upravo za ulaganje u upravljanje ljudskim potencijalima i osiguravanje kvalitetnijeg strukovnog obrazovanja između ostalog i u turizmu i u ugostiteljstvu. Jedan od tih projekata je trenutno u fazi zastoja. To sam jučer apelirala i na bivšeg ministra Pavića, apeliram i na vas. Molim vas ne dozvolite da projekt regionalnih centara kompetentnosti u strukovnom obrazovanju pri čemu je čak 5 u turizmu i ugostiteljstvu zastane samo zbog toga što Ministarstvo financija i Ministarstvo obrazovanja nisu u stanju poslati upute školama na koji način angažirati timove vanjske i unutarnje za provedbu projekta. Novci su u školama, do njih se ne može zbog jednog papira. Molim vas u vlasti ste, apelirajte nemojte da ovo propadne, ovo je važan projekt.
Hvala. Odgovor poštovane zastupnice.
Hvala lijepo. Kolegice Glasovac nedopustivo je da novac stoji i da čeka na realizaciju svo ovo vrijeme samo zbog jednog kako ste vi naveli papira. Mene je ugodno i iznenadilo da je u popisu potprojekata jučer da smo mogli vidjeti za uspostavu regionalnih centara kompetencije za strukovno obrazovanje u turizmu i ugostiteljstvu upravo o tome o čemu vi sad govorite u naredne tri godine predviđeno 320 i, preko 325 milijuna i još dodatno 13 milijuna za izvrsnost i privlačnost strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u sektoru turizma i ugostiteljstva. To je neophodno našim ugostiteljima i znamo da smo imali prošlu godinu velikih problema sa kadrovima i ja vjerujem da će se to vrlo skoro premostiti kako bi se projekti realizirali.
Hvala lijepo. I zadnja replika poštovanog zastupnika Bulja.
Uvažena kolegice, tu sam ja cijelo vrijeme ne tribate misliti da sam daleko, samo bi vam kratko rekao, spominjali ste znači bakicu koja sadi luk u Dalmatinskoj zagori [[Upadica: Ne koja iznajmljuje.]] znate li šta ste napravili 200.000 hektara u Dalmaciji, a to je najvećim dijelom Dalmatinska zagora vaše zaleđe Skradin, Ravni kotari su neobrađeni, 200.000 hektara, a ta bakica kad prodaje luk on line ne more ga navodniti jer niste ništa navodnili al sutra će bit će amandmani u ponedjeljak nadam se da će i gradonačelnik održati Drniša između ostalog Sinjsko i Petrovo polje i sve ostalo, da će se napokon obrađivati svoje zemljište i da će naše bakice u seoskim domaćinstvima i njihove obitelji mladi koji su otišli ća zbog politike koji su provodili i zbog ovakvih parafiskalnih nameta njihova djeca su iselila, a kad i prodaje ta bakica znaš šta vi radite, dođe policija, privede ih i onda im se sudi čak ih se i zatvara [[Upadica: Hvala lijepa, odgovor poštovane zastupnice]] dok uvozni lobiji, štetočine rade šta žele.
Hvala vam lijepa.
Kolega Bulj govorila sam o babi Mari iznajmljivačici, a ovo što ste vi govorili to je nešto drugo tu sam već [[Upadica: Molim vas nemojmo iz klupa dobacivati.]] dala odgovor na repliku kolegici Petir, zalažem se i jesam za to da naš proizvod bude na našem stolu.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Garia Cappellia. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče, pomoćnice, meni je danas posebno drago da raspravljamo o parafiskalnom nametu, jednom od parafiskalnih nameta, a to je turističkoj članarini koja definitivno mislim da se tu svi slažemo tko god tu sjedi je za to da ako je moguće da bi se i danas trebalo ukinut, bilo bi dobro. I mislim da tu lijeva i desna strana ili bilo koja opcija se jedinstveno može složiti oko toga ne samo oko ovog parafiskalnog nameta nego i oko drugih parafiskalnih nameta da damo dodatno energije, da damo dodatno goriva što bi se reklo gospodarstvu da smanjimo definitivno, ali zato ova Vlada je to i pokrenula ovaj projekt što se tiče turističkih članarina, ali i svega drugoga gdje smo vidimo ovih dana dobili točne informacije i kroz ove rasprave ovih 2 dana koliko već radimo na ukidanju parafiskalnih nameta. E sad kad smo kod ovog turističke članarine, interesantno je izmjene Zakon o turističkim zajednicama, dakle boravišne pristojbe i članarinama itd., 20 godina je bila na tapetu i nitko nije uspio mjenjati. Pitam se, neki smo tu sjedili i davno prije pa nismo uspjeli promijeniti, a isto smo vjerojatno mislili i tada da bi to bilo dobro ukinuti, mijenja itd., ali zakoni ti se nisu nikad promijenili. Pitam se zašto? Netko od vas možda bolje zna nego ja jer ste duže ovdje sjedili, ali nismo promijenili. Da smo promijenili ranije danas o tome ne bi ni pričali. Dakle, došao je red ova Vlada je to uvidjela kao problem i Ministarstvo turizma i zalaže se da upravo to što nije godinama se nešto mijenjalo da pokuša promijeniti. Sustav turističkih zajednica imao je svoju funkciju i napravio je Hrvatsku prepoznatljivom u svijetu i to nitko ne može reći da nije istina. Da li sad takav sustav koji, o kojem danas vidim da smo krenuli u sustav turističkih zajednica treba ili ne treba, takav kakav je bio ne treba. Zato je došlo do novog zakona kojeg smo usvojili u saboru praktički skoro pa jednoglasno i shvatili da moramo mijenjati, moramo mijenjati sustav turističkih zajednica i da to budu sad u budućnosti destinacijske menadžment organizacije, na nižim, višim razinama itd., da se drugačije funkcionira. Limitirali smo da ne može se dijeliti šakom i kapom plaće, pa plaće nisu na razini dužnosničkih nego itekako manje, da se ne može trošiti na neke segmente, da se ne mogu zaduživati više od 10% itd., dakle ali smo dali i rok za prilagodbu koji je cca negdje oko godinu dana da direktori ne mogu biti više na stalnom radnom odnosu vječno nego da imaju mandat 4 godine itd., itd. Dakle, želja nam je da poboljšamo i budemo kvalitetni. Što se tiče samih članarina jedan dio sredstava od članarina se vraća u nerazvijene krajeve recimo čak 9%, jedan dio se vraća 2% u udruživanje turističkih zajednica da upravo pripremimo sustav na smanjenje broja turističkih zajednica. Ovim novim zakonom smo upravo to napravili da dio sredstva članarine ide upravo u udruživanje. To je napravilo jednu dobru reakciju. Napravilo je dobru reakciju da vi danas uprava recimo u Imotskoj krajini nemate 8 turističkih zajednica nego imate jednog direktora i jednu turističku zajednicu koja zastupa svih njih i izvanredno funkcionira već 3 godine. Imate u Ravnim kotarima jednu turističku zajednicu koja isto tako objedinjuje njih 7 koliko se ne varam. I imate turističku zajednicu jednu jedinu u Gorskom kotaru, bilo ih je 10-tak, imate jednu, jednog direktora, a drugo su postali ticevi ili turistički informacijski centri. Dakle, itekako je ovaj zakon i želja bila da se smanji broj jer logično da ih je previše. Na razini županije da, a na nižim razinama gdje god može da se udružuju i da kvalitetno onda udruživanjem imaju snagu i prezentiraju svoj kraj, na neki način i rade ovo što su radili do sada. Da nije bilo Hrvatske turističke zajednice mi bi i dalje imali autogostiju 85%, a samo možda 10-15% aviogostiju. Zahvaljujući ulaganjima dugoročnim, dobrim marketinškim planom mi smo dostigli negdje preko 25% aviogostiju, kvalitetnije, jače i sve itd. Dakle, strategija je i marketinška i svih tih organizacija, udruživanje, smanjivanje troškova, kvalitetniji rad, bolje zastupanje Hrvatske u inozemstvu. Vrlo je teško preko noći prerezati [[Upadica: Hvala.]] naročito zbog kontinenta kao što sam i rekao prema tome [[Upadica: Hvala.]] strpljivo i napravimo u pravom smislu u godinu dana prilagođavanje i tako.
Imamo više replika, ostanite, ostanite ovdje, imamo više replika. Prva je poštovanog zastupnika Matka Kuzmanića.
Poštovani zastupniče Cappelli, sve uspjehe hrvatskog turizma vi pripisujete turističkim zajednicama, pa više su za promociju Hrvatske napravili hrvatski sportaši nego sve turističke zajednice koje imamo skupa. Ovdje iz oporbe nitko nije rekao da smo za ukidanje turističkih zajednica, ali pošto smo svi suprotnog predznaka u jednoj se stvari svi slažemo to je da se one na ovakav način ne mogu financirati. Dokle god članstva u turističkim zajednicama, obrtničkim komorama i gospodarskim komorama ne budu dobrovoljna do tada kvaliteta njihovog rada neće biti na razini, jedino što će one postati, a što neke jesu većina njih to će biti poligon za političku trgovinu, uhljebljivanje i nerad, a sve na teret koga, na teret onog privatnog sektora za kojeg se svi borimo i za kojeg se svi trudimo da opstane, jer nakon što ste rasprodali čitavu društvenu imovinu to je još jedino ono na čemu možete jašiti i jedino ono na čemu možete izrabljivati.
Poštovani zastupnik Cappelli.
Zastupniče hvala lijepo s time da morate vidjeti tko je osnivač turističkih zajednica. Dakle, taj isti privatni sektor o kojemu vi govorite je osnivač turističkih zajednica. Dakle, ukoliko oni žele će je osnovat, ako je ne žele neće osnivati, a ako je žele isto tako taj privatni sektor je može i ukinuti. Dakle, ne osniva je samo gradonačelnik ili župan nego osnivači su privatni sektor, isto tako dakle može ga i ukinuti. Prema tome ne vidim problem da privatni sektor, ne kaže o ukidanju, ali kažem privatni sektor koji određuje u kom smislu i kako će se funkcionirati turistička zajednica jednog mjesta ili županije. U tom istom vijeću turističke zajednice županije ili grada ili općine sjedi upravo zastupnici tog privatnog sektora, iznajmljivači, hotelijeri i sl., dakle oni diktiraju kolika će biti plaća, koga će uzeti na posao i sve druge stvari.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Hajdukovića.
Da ali kolega samo ću se nadovezati na ovo prije ne plaćaju samo hotelijeri i ugostitelji te naknade plaćaju svi i oni koji nemaju veze s turizmom. No ono što sam htio reći isto navezano na kolegu Kuzmanića nismo rekli da smo za ukidanje, ali moramo razmisliti način na koji u budućnosti želimo usmjeriti rad čitavog hrvatskog turizma i drago mi je da ste i vi spominjali. Treba ohrabrivati, aktivno raditi na okrupnjivanju jer mislim da je to jedini način da ovakav sustav uopće opstane. Evo Francuska vam je dobar primjer doduše na jedinicama lokalne samouprave, ali kako su radili na okrupnjivanju, a imaju povijesno uvjetovano jako puno malih općina i rekli su svaka općina koji imaju zajednički komunalni pogon država im daje pola novaca, recimo. Dakle, na taj način možemo ohrabriti ne samo turističke zajednice nego općenito jedinice lokalne samouprave da razmišljaju strateški šire i na duže staze.
Poštovani zastupnik Cappelli.
Hvala lijepo. Gospodine Hajduković pa upravo zato smo mi u zakonu predvidjeli da se određena sredstva daju kao nagrada financijska nagrada svima onima koji se budu udruživali. Dakle, svi oni koji se budu udruživali dobivaju dodatna sredstva za promociju i za rad te grupacije turističkih zajednica koje će se udruživati. Dakle i to smo predvidjeli s intencijom opet smanjivanja broja turističkih zajednica, šparanja na tom dijelu i većeg rezultata postizanja. Maloprije je zastupnik rekao sportaši su više učinili, jesu, zato smo evo napravili, ali netko ih je trebao i objediniti na određeni način, mi smo objedinili, napravili video uradak koji je dobio najbolju nagradu na svijetu u smislu promocije turizma zajedno sa sportašima to je onaj znate nedavno bio prije 2, 3 godine napravljen i pohvaljen u cijelom svijetu kao jedan od najboljih promocija možemo reći sa sportašima i poznatim osobama u hrvatskom životu.
Slijedeća je replika poštovane zastupnice Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Cappelli dakle, dvije teme, turističke zajednice, turističke zajednice su i ništa nije uklesano u kamenu i mora se mijenjati i mora se imati drugačiji model i moramo razlikovati jadransku i kontinentalnu Hrvatsku jer je to činjenica i od tih činjenica ne možemo ići dalje. A druga stvar je ono o čemu razgovaramo, a to je nešto što je parafiskalni namet, jel je parfiskalni namet, jel je. Da li tu imamo nekoliko modela? Imamo. Ono što se trebamo založiti ako zaista želimo napraviti nekakav iskorak nemojmo onda ja sam bila ta koja je rekla cjepkat komad po komad, dakle smanjivali smo onda pa sad. Ministarstvo zasigurno ima analizu koja je nekakva realna opcija u kojoj treba ići i s njom je trebalo ići. Trebalo se ovo doba korone iskoristiti i reći ljudi moji to ne trpimo ali ovo nešto što je logično i na to je trebalo ići i na to se zalažemo [[Upadica: Hvala.]] jer će i ovako ponovo doći do izmjene i dopune zakona.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Cappellia.
Pa kažem ja ću opet ponovit, mi smo to pokrenuli, 20 godina nitko nije pokrenuo. Ova Vlada je to pokrenula 2016. krenuli smo rezat parafiskalni namet nazvan članarina i jest da je komad po koma 15, pa 5, pa sad dodatnih 12 itd., najlakše bi bilo i mi bi bilo isto sretni da smo mogli smanjiti ili preko noći čak ga potpuno prerezati, nemamo mi ništa protiv toga, dapače i naša inicijativa će ići u tom smjeru u slijedećih par godina mi ćemo to i učiniti. Međutim, paralelno tome smo napravili novi Zakon o turističkim zajednicama i vrlo teško bi bilo da odjednom prerežemo i teško naći drugačiji način, ali u roku od 2, 3 godine one će se udruživati, njih će biti sve manje i bit će daleko lakše pogotovo spominjem na kontinentu, prerezati turističku članarinu, a da one mogu i dalje kvalitetno obavljati sve dužnosti za koje imaju po novom zakonu da se i obavljaju.
Slijedeća je replika poštovane zastupnice Marijane Petir.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Cappelli ja bih prije svega htjela istaknuti kad govorimo o ovim rasterećenjima gospodarskog i turističkog sektora jednu važnu mjeru koja je donesena u vrijeme kad ste vi bili ministar, a koja je ustvari pomogla putničkim agencijama da prežive kroz onu mogućnost izdavanja vaučera i tzv. korona kredita reprogramiranja i to je bilo doista nužno i potrebno. Zanimalo bi me vaše mišljenje da li osjećate da je možda sada trenutak da napokon ostvarimo ono povezivanje plave i zelene njive o kojem se dugo govori na način da se možda stimulira turističke, znači turističke agencije, obiteljske hotele, restorane, sve one koji će nuditi isključivo hrvatsku hranu da ih se na taj način možda nagradi sa dodatnom zvjezdicom ili dodatnim suncokretom i u tom smislu pomogne obiteljskim gospodarstvima da plasiraju svoj proizvod, a turistima da doista imaju [[Upadica: Hvala]] tu kvalitetnu hranu na stolu.
Hvala. Poštovani zastupnik Cappelli.
Potpuno se slažem s vašim prijedlogom. Mi smo ovaj na neki način i davali jedan određeni prijedlog. Ja se nadam da će za ovih slijedećih 2-3.g. i to doć na tapetu i na neki način podržati jer uvijek smo govorili samo deklarativno, nažalost uvijek se govorilo zeleno-plavo. Međutim, iskorak zeleno-plavog se napravio vrlo mali, ali je velika intencija da se u tom smislu napravi. Ja znam neke određene hotelske kuće na Jadranu koje imaju čak preko 60% proizvoda nude u svojim hotelima od Istre, pa do Dubrovnika dole nude u svojim hotelima i kao takve ih dodatno označavaju da turisti znaju da jedu upravo da naše proizvode. Stoga sigurno da je dobro da bi se nagrađivalo ili kroz Dane hrvatskog turizma ili slično takve upravo akcije koje idu u smjeru korištenja domaće hrane, dakle domaće poljoprivrede da konačno se izmaknemo samo deklarativno zeleno-plavo nego da zakoračimo [[Upadica: Hvala]] u taj, u taj korak.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Josipa Borića, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, kolegice i kolege, uvažena državna tajnice s pomoćnicom. Pa evo, prijedlog Zakona o članarinama u TZ u prvom čitanju izazvao je dobru raspravu jutros. Ona je htjela biti usmjerena na način da se u nekoliko klubova i zastupnika je htjeli podvesti pod raspravu o ukidanju TZ-a. Međutim, negdje od 10,30 ta se rasprava ipak okrenula i u priču o članarini, ali i o tome da li članarina tj. da li TZ trebaju opstat ili ne, mislim da smo sada svi na tome da taj sustav koji nije izmišljen jučer, nije sustav iz Vlade Andreja Plenkovića, nastaso je davno, davno prije. Čak i u vremenu one bivše države postojala su mogućnosti udruživanja tada u turistička društva, pa u saveze turističkih društava jer su i tada iznajmljivači i turistički djelatnici znali da postoji boravišna pristojba kao jedan element koji može doprinositi prepoznatljivosti destinacija i tada su se već udruživali i stvarali određene organizacije. Nastankom države RH, nastankom novih lokalnih samouprava, općina i gradova, nastali su i sustavi TZ-a. Država je dala tu mogućnost. Nikome nije rekla morate je imati. Znači ostavljena je mogućnost svakome da procijeni da li na njihovom području treba biti jedna takva organizacija. I građani su to koristili ili nisu koristili. Moramo dodati da ne postoje samo TZ općina, gradova i županija, postoje TZ i mjesta. Znači malih mjesta kao što je Selce, Zaton, ne znam, Ugljan itd. koji žele biti prepoznatljivi kao destinacija i stvorili su udruženje koje može im pomoći u tome, a da se financira iz boravišne pristojbe i članarine. Postoje i druge mogućnosti donacije, sponzorstva, ali i prihodi koje mogu dobiti od svojih lokalnim samouprava. I samo promašena priča kolega iz MOST-a, kolega iz Kluba Suverenista, iz Domovinskog pokreta, da je to sustav uhljeba koje treba razgraditi ili razrušiti je potpuno bizarna. Zašto? Jer ste krenuli na kompletni sustav turističkih djelatnika i ljudi koji žive od turizma. I tu nećete dobiti ništa, ništa. Jednostavno ćete dobit samo zgražanje nad onime što ste u stanju izgovoriti, a to nije dobro. Zašto? Jer je taj sustav do sada pokazao da se može nadograđivati i svaka je vlast i vlada do sada pokušavala ga nadograditi. I ovaj zakon ide u smjeru tome da se otpusti dio mogućnosti koje daje parafiskalni namet tj. da gospodarstvo plaća nešto više tj. manje sada po ovom zakonu nego što je plaćalo do sada. Razlozi su jasni, ušli smo u posebno vrijeme pandemije koje očito stvara probleme u prihodima i tim gospodarstvenicima. Znamo kako su se izračunavali članarine i tu nije ništa sporno. Znači, ako smo spremni podržati ovaj zakon onda smo spremni pomoći i gospodarstvu. Ono što ja sam rekao u svojoj raspravi sada ću ponoviti. Ostavili smo mogućnost da ovo što smo plaćali ove godine, a plaćaju mali iznajmljivači je važno na način da pokušamo do drugog čitanja to stvarno pretvoriti u trajnu mjeru, da to više ne bude paušal od 45 kuna nego da to bude možda 20 kuna ako vlada smatra da je to u redu. Zašto? Jer smo svjedoci toga da su nam te članarine danas u ovom vremenu, posebno u jadranskom dijelu koji se bavi turizmom, ne govorimo o kontinentu, doveli do toga da su nam prihodi od članarine gotovo jednaki u ovoj sezoni kao i prošle godine. Znači tu postoji prostor da se pomogne ako mislimo da možemo to učiniti. A ono što drugo želim reći, oni koji žele ukidati moraju kao budući kandidati za gradonačelnike, načelnike i tih gradova, općina di će se kandidirat, reć ja to želim ukinuti kao gđa. Orešković, želim ukinuti TZ Grada Zagreba. I to što bude posao tih ljudi koji danas rade u toj zajednici mi ćemo raditi u Gradu Zagrebu i sve novce ćemo, što smo dobili iz ovih članarina, a tu su odnosi kad govorimo o kontinentu i jadranskom dijelu Hrvatske gdje imamo najveće prihode od boravišne pristojbe, na kontinentu je to članarina i to ne u malim odnosima. Prihodi boravišne pristojbe su vam 1 kuna, članarina po 100 puta i 150 više u odnosu na prihode boravišne pristojbe. Onda to morate reć i ljudi će to ocijeniti na tim izborima. I znam kako će ocijeniti. Reće vam gospodo vi ne zaslužujete naše povjerenje jer želite razbiti ono što smo gradili desetljećima, a to je onog trenutka kad ukinete TZ ta destinacija ulazi u problem. Ta destinacija više neće moći normalno se promovirati i funkcionirati, koliko god vama to jednostavno izgledalo i koliko god ti ljudi vama izgledali da ništa ne rade. Pitanje kad ste s njima radili, koliko ste njihovih usluga koristili i što ste vi od tih TZ uopće imali osim želje da ukidate sve redom, da porušite što god možete jer da je to danas onako pozitivno, populistički važno i da svi to mogu jednostavno prihvatiti kao nešto evo mi pomažemo što smo srušili nešto što se gradilo desetljećima.
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Rade Šimičevića. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče, vi obnašate dužnost gradonačelnika i poznate turističku zajednicu i drago mi je da ste sada ovdje elaborirali što znači članarina i na koji način s ona distribuira. Ovdje bi želio vaš komentar jer se provlači teza da su svi zaposlenici u turističkim zajednicama uhljebi. Ja znam ljude, evo spomenut ću grad Benkovac gdje imamo izvrsne ljude koji su preporodili Grad Benkovac i Ravne Kotare, tako da ne stoji teza i govoriti da su ljudi uhljebi, a nemate argumente za to mislim da vi to ne podržavate. Uostalom narod za nas saborske zastupnike govori da smo najveći uhljebi pa nitko nije dao ostavku i otišao iz ovog Sabora. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolega Šimičević, evo jednu informaciju ću vam reć, znači ja vodim općinu koja je općina od 2006. godine, turističku zajednicu smo imali od '97. godine. Što to znači? Da su ljudi tada htjeli imati i općinu no nism mogli, ali su htjeli imati neko udruženje ljudi o kojim govorimo, to su ljudi koji rade u turizmu, to su iznajmljivači, to su poslodavci, veći manji obrtnici i tako da oni to stvaraju. Pa nije to želja nekog načelnika ili gradonačelnika pa ćemo mi to imati ili nećemo imati, to donose ljudi i oni to financiraju, oni sudjeluju putem skupština i turističkog vijeća o radu te turističke zajednice. Kažemo, ne znamo šta se tamo događa, pa oni su obveznici revizija, nema financijskog plana ili izvršenja istoga na kraju godine ako nemate nalaz revizije. Pa šta ćemo sumnjati i u gospodarstvenike koji to rade i moraju imati reviziju. Ako sumnjamo u te turističke zajednice onda sumnjamo i u gospodarstvenike. … neovisnu reviziju, moraš je imati inače neće proći financijski plan.
Hvala. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Klimana.
Hvala lijepa. Kolega Borić ovdje se na neki način pokušava provući teza da samo veliki imaju koristi od turističkih zajednica, dakle da sa samo promoviraju veliki sustavi hoteli, kampovi itd., vi ste načelnik općine gdje imate jako mješovitu strukturu toga i želio bih čuti vaše mišljenje koliko je turistička zajednica u suradnji sa velikima koji su puno moćniji u financijskom smislu doprinijela i punjenju ovih malih obiteljskih ponuda i privatnih iznajmljivača. Mislim da je to jako bitno reći jer je jako bitno razumjeti da je to sinergija, da je to zaista obrađivanje jedne destinacije kao jedinstvenog turističkog proizvoda. Iz tog razloga je jako bitno reći hrvatskoj javnosti o čemu se radi.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepa. Kolega Kliman, zato sam iznio prijedlog jedan vezan uz male iznajmljivače, ali sam podosta u tom prostoru već 30-ak godina da znam o čemu govorimo. Nekada smo imali recepcije turističkog smještaja koja su nastajala iz tih turističkih društava i one su vodile svu brigu sa malim iznajmljivačima, kod njih se plaćao porez na svaki račun itd., 2005. i'06. mi uvodimo promjenu paušalni iznos na smještajnu jedinicu i određujemo tada kao država prije nekoliko godina rekli smo neka to radi lokalna samouprava, to je sve njihovo i to je ono što mi radimo. I lokalna samouprava je rekla, ovoj destinaciji ili općini plaćat će se toliko, svi su ti iznosi različiti, neko plaća 150, neko 300 svako procjeni što želi. Ali država je dala okvire i pravila ponašanja, a vi dolje izvolite to raditi kako spada i imate kontrolu, nema da može raditi što god želi. I zato nas vrijeđaju ove rasprave pogotovo od osoba koje su bili korisnici tih turističkih zajednica sa svojim poslovima. Ako je bio voditelj uredno je uzeo što ga je slijedilo za vođenje neke manifestacije … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala. Sljedeća replika poštovane zastupnice Petir.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Borić slažem se s vama da nam nikad nije dobro generalizirati i možda zbog toga što je u nekoj turističkoj zajednici netko radio loše svoj posao, a reći da treba ukinuti sve turističke zajednice, treba smijeniti lošeg direktora. Isto tako čini mi se da neke rasprave idu u smjeru da male sredine ne trebaju imati ništa. To je komunistički mentalitet koji je očigledno kod nekih ostao i dalje prisutan jer i male sredine također zaslužuju razvoj i tamo ljudi zaslužuju kvalitetan život. I moje iskustvo da sam upravo i sa turističkim zajednicama iz manjih gradova ostvarila jako dobre suradnje i projekte u Europskom parlamentu gdje smo uspjeli ubaciti Kestenijadu u Hrvatskoj Kostajnici na Map test of Europe gdje sam sa Zajednicom Grada Malog Lošinja predstavljala njihove doista posebnosti s kojima se možemo ponositi svugdje u svijetu, gdje sam sa Turističkom zajednicom Lekenika i Popovače predstavljala njihove manifestacije Voloderske jeseni, Letovanić selo pore Kupe, dakle ti ljudi nešto rade i to što rade ima smisla i ustvari pokriva cijelu jednu destinaciju. I to je turizam kojem se mi trebamo okrenuti. … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala. Odgovor poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo uvažena kolegice Petir. Zato sam govorio o dvije razine koje imamo kontinentalna Hrvatska sa svojim turističkim zajednicama i Jadranska Hrvatska otoci, priobalje sa svojim turističkim zajednicama. Na Jadranu turističke zajednice žive od boravišne pristojbe, to je odnos 10:1 u odnosu na članarinu, a na kontinentu vam je odnos drastičan, jedna kuna od boravišne pristojbe 100 do 150 kuna od članarine i zato je ona važna. Onog trenutka kao što je rekao kolega CAppelli, ukinemo članarinu nestale su sve zajednice na kontinentu, osim ako ih hoćete plaćati iz općinskog, gradskog proračuna, ali to morate reći onda. Znači to nije uopće problem jer je to ponuđeno kao mogućnost i svatko to može ocijeniti u svojoj sredini. Gledao sam Svetu Nedelju, evo kolega Zurovec, prihode boravišne pristojbe prije dvije ili dvije dana 7.800 kuna, članarine 750.000 kuna. Možemo li usporediti što znači ovaj zakon za tu turističku zajednicu. Ako mu ne treba on će kao gradonačelnik ili načelnik reći ne treba nam to, ukinite, ali izađi s time na izbore pa ćeš čuti što … /Govornici govore u isto vrijeme./ … građani koji žele se baviti s turizmom na tvom prostoru.
Hvala. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Habijana.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Evo kolega drago mi je da ste zapravo ja bi rekao među prvima spomenuli ovu razliku između turističkih zajednica na obali i turističkih zajednica na kontinentu i objasnili upravo što, obzirom da dolazim s kontinenta što za turističke zajednice na kontinentu to znači, pogotovo kada govorimo o distribuciji tih sredstava. Dakle, ako govorimo o članarini o nekih 10%, to za zajednice na obali, a ovdje gore, ja bih rekao, čak 90%. Isto tako, drago mi je da ste zapravo ovdje spomenuli, cijelo jutro smo zapravo raspravljali o zakonu koji uopće nije predmet ovog, dakle na dnevnom redu, nego smo raspravljali zapravo o Zakonu o turističkim zajednicama i promicanju turizma, ali nažalost kolege koji su pričali o toj temi nisu pročitali ni taj zakon gdje se vrlo jasno, ako ih muči koncepcija i organizacija turističkih zajednica omogućava i udruživanje turističkih zajednica, dakle jasno je propisano tim zakonom, pa čak se i potiče udruživanje turističkih zajednica, prema tome, bilo bi dobro da prije nego ovako paušalno izlazimo ovdje i sa vrlo opasnim izjavama, pročitamo o zakonu koji zapravo nije predmet ove rasprave, ali je eto ... [[Govornik se ne razumije.]]
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepa kolega Habijan. Pa mi smo naveli i primjere znači što je omogućio Zakon o sustavu turističkih zajednica. Da su se neki počeli udruživati jer su shvatili da im je tako lakše funkcionirati i da ne moraju imati 10 direktora, ali moraš nešto imati, što će biti na čelu neke organizacije koja se zove turistička zajednica, može biti ravnatelj, direktor, predsjednik, što bi trebao biti? Znači nekakav naziv mora biti. Ne? E sad su nam krivi direktivi, koliko smo čuli. To su ništa ne rade, ne bave se ničim, itd. Turistička infrastruktura, tko je pozna, što je to turistička staza, što je to smeđa signalizacija, što je to igralo, na plaži, igralo na javnoj površini ili bilo gdje drugdje. Što je sada temeljni zadatak turističkih zajednica? Nekada su se one bavile i komunalnom infrastrukturom do 2010., '12., '13. g. kada se to presjeklo i reklo gospodo ne možete raditi to sa turističkim zajednicama. Ne možete graditi ne znam što, nekakve objekte, itd., jer to nije vaš posao. Bavite se promocijom i to je riješeno zadnjih nekoliko godina. Imate svoje pravila, izvolite ih poštivati. Sada je došla nova metodologija izrade i planova, na koji način možete napraviti financijski plan, nema [[Upadica: Hvala.]] više svako na svoj način.
Sljedeća replika poštovane zastupnice Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolega Borić, vi ste spomenuli, između ostalog i turističke zajednice mjesta. Pa kad smo donosili novi paket turističkih zakona negdje u proljeće 2019. g. postojala je također, ideja da bi se išlo na gašenje turističkih zajednica mjesta i onda u raspravi moglo se čuti i ja sam navela primjere sa svog područja, mi imamo turističke zajednice Jezera, Betina, Grebaštice, Krapnja, Zlarina i sl., što sve ti ljudi tamo rade, i tako je žalosno čuti da su direktori turističkih zajednica tih ureda, stranački uhljebi. To su ljudi koji vrijedno, marljivo rade, promoviraju i prirodnu i kulturnu baštinu svog područja. Oni su organizatori različitih manifestacija, animatori, informatori, oni su ujedno i knjigovođe i čistačice i tako je ružno kada se u ovoj sabornici može čuti kritike na račun upravo tih malih turističkih ureda.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepa kolegice Martinčev. Mi smo uspjeli ovu raspravu ipak, ja mislim, okrenuti u boljem smjeru. Mislim da je stav ukidanja već riješen, da tu ostalo je još Most i Suverenisti, neki Domovinski pokret, neka oni to ukidaju kad budu u mogućnosti, pa će vidjeti što će dobiti od toga, ne? Jer to nije samo presjeći pa smo mi nešto riješili, ali ovaj, turističke zajednice mjesta, upravo zbog toga što sam rekao, radi destinacije. Onog trenutka kad je ukinete, ta destinacija ostaje, ne samo mjesto Betina, mjesto Ugljan, mjesto Selce, dio neke općine ili grada i to ljudi dobro razumiju, za razliku od nas političara koji volimo doći dolje upravo u to neka mjesta, pa manifestacije, to je netko napravio, ali nije nas briga. To su neki uhljebi, neradnici, ljenčine, itd., jer su samo oni pojavom svojom ovdje, kad se stave, rješenje za sve. Oni sve znaju, dovoljno je da pogledaju i da vidite njih, oni su, evo, riješili cijelu Hrvatsku i sve probleme u ovom jednom trenutku. Nije to tako, zato trebamo ustrajati na tome, izglasati ovo i tražiti poboljšanja i za male iznajmljivače, ako je to [[Upadica: Hvala lijepa.]] moguće ubuduće.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Zvonimira Troskota. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege i poštovani građani RH koji gledate putem ekrana. Prije nego što se osvrnem, odnosno samo da učvrstimo koji je stav zapravo Mosta bio, htio bih se zahvaliti kolegi Klimanu danas na raspravi, mislim da je bilo izrazito konstruktivno, naša rasprava i van sabornice, mi selimo ovdje i evo htio bih vam se zahvaliti, a na neki način i sagraditi taj most da se jednostavno maknemo iz tih rušilačkih konstrukcija koje dolaze od pojedinih kolega i hvala vam danas na raspravi. Što se tiče parafiskalnih nameta, imam osjećaj da se ovdje razbacujemo sa terminima, a ne znamo uopće da li ljudi razumiju šta parafiskalni namet uopće znači. Dakle to je, to je dakle javni prihod namjenski destinirani, nije porezni, što znači da ne obuhvaća sve porezne obveznice, nego određenu skupinu ljudi, dakle članove kojim se daje to, dakle taj namet, kako bi, zbog nekako određenih ekonomskih i društvenih problema. E sad, ako gledamo definiciju samog parafiskalnog nameta, što je sa, primjerice Hrvatskom turističkom zajednicom. Dakle, uvodi se članarina, dakle ekonomski dakle namet, kako bi se riješio neki ekonomski društveni problem, a to je promocija hrvatskog turizma. Most je danas na dva primjera, dakle dao sam primjer u Argentini kad sam bio, kad sam vidio kako je HTZ i HGK, kako su promovirali hrvatski turizam, kad sam s druge strane gledao kako su Brazilci plesali sambu ili Talijani kako su pjevali na gondoli, a s druge strane, Hrvati su samo pustili, odnosno predstavnici HTZ-a koji su bili na tom, na tom sajmu su pustili samo CD da neka Latinoamerikanci gledaju ljepote zemlje, nitko ništa ne objašnjava, nikakav dodir, nikakav susret sa turistima iz Latinske Amerike. Bio sam pošten i pitao sam kolegu Bulja jer ne znam, dakle postoji desetak turističkih zajednica, opet se vraćamo na definiciju parafiskalnog nameta, dakle postoje članarine koje određeni članovi društva, to je, tog dijela Hrvatske plaćaju, da vidimo kako se promovira turizam tog dijela Hrvatske. Kolega Bulj kaže da u njegovom kraju, dakle nije zadovoljan način kako turistička zajednica funkcionira. I koji je prijedlog Mosta bio? Nikakvo rušilaštvo. Mi smo rekli ekonomski način razmišljanja i tu se čak kolega Kliman sa mnom složio, ukoliko prije svega stavit dobrovoljno, dobrovoljne članarine, oke, a s druge strane to je racionalizacija, to je izvršna vlast. Ukoliko TZ ne funkcionira, nije operativna, ona se ukida. Nadalje, ja bi još proširio i dao, dao ovaj argument od g. Klimana, ja, ja ne bi se samo fokusirao na Europu, ja bih se fokusirao i na Afriku i na Aziju, dapače, to je, to je način za, ali vidim da ne postoji strategija vlade ni po pitanju primjerice dvostrukog oporezivanja, ne vidim razloga zašto ne bi potpisali ugovore sa jednom Angolom ili Egiptom gdje imamo naše koncesije i bušotine kojom dobivamo nafte. Ma al na isti način je tu i TZ. Dakle, pitanje je samo ekonomske računice, dakle u odnosu na članarine koje ljudi plaćaju i određena povrata koji za te novce dobivamo. Pa ko bi platio 100 kuna za trule šljive? Pri tom ne kažem da su sve turističke takve, ali ono šta sam imao primjer gledat nije dobro i kao osoba koja dolazim iz realnog sektora recimo tim osobama koje su bile u Buenos Airesu, ja bi im odma instantno podijelio otkaze. To je takav, to je način razmišljanja, dakle ako si već, ako ti je plaćena dnevnica, ako ti je plaćen put od 11-12.000 kuna, karta koliko je do Latinske Amerike, onda bolje budi najbolji i prezentiraj Hrvatsku u najboljem, u najboljem svjetlu. Vezano za uhljebništvo, ja osobno nisam ni koristio takav termin, ali kad sam vidio na koji način se ponašaju određene osobe iz HTZ-a i HGK-a u inozemstvu, ja bi im dao otkaze i ne bi ih nikako ni, ni definirao. Dakle, način na kako si poslan bio, plaćeno ti je, nisi promovirao hrvatski turizam kako spada i ta članarina za takve stvari ne bi trebala bit plaćena i trebala bi biti dobrovoljna. Evo, čisto ekonomski način razmišljanja. A nadalje, dakle ukoliko dobrovoljne članarine, dakle još ne dovedu, mi smo razmišljali oke ako već imamo Ministarstvo turizma, dakle možda postoje određena tijela ove nisu operativne u tom smislu da ne radiš svoj posao, ukidate se. Nije se išlo na, na rušenje cijeloga sustava nego na ekonomski način promišljanja i to je izvršna vlast.
Hvala. Imamo neke replike, poštovani Josip Borić je prva.
Hvala lijepo. Kolega Troskot, ne ukida država, o tome govorim cijelo jutro, a ovdje smo imali takvu raspravu. Znači, Ministarstvo ne ukida TZ, ne ukida vlada, ukidat mogu oni koji su je stvorili, a to su poslodavci koji rade i bave se ugostiteljstvom ili tom djelatnošću, mali iznajmljivači koji su dio tog sustava, znači svi oni koji na podređenom prostoru smatraju da im treba neko udruženje koje se zove TZ da bi sebe i svoju destinaciju promovirali. Te destinacije se promoviraju kroz sustav TZ na način da tiskaju vlastite kataloge koje govore o destinaciji, da imaju web stranice na kojima je gotovo kompletan privatni smještaj koji se prodaje kao takav i reći da ne trebaju ništa platiti tj. bit na dobrovoljnoj bazi znate da nećete dobiti ništa. Na dobrovoljnoj bazi nema ništa danas. Hoću neću. Znači morate imati neki input kojeg daje vlada da moraš nešto. Ipak, koliko je to, e o tome sad razgovaramo, da li je to 20, 40 po smještajnoj jedinici ili postotak gospodarstvu itd [[Upadica: Hvala, odgovor poštovanog zastupnika Troskota]] Ali vi to koristite samo … [[Govornik se ne razumije]] Ta destinacija se prezentira g. Troskot [[Upadica: Kolega Borić, hvala]] i nema uhljebništva, nema. To su loše riječi za ljude koji se bave svojim poslom.
Odgovor poštovanog zastupnika Troskota.
Ja tu riječ nisam ni upotrijebio, ali vezano za, ne znam zašto vi uopće branite onda, branite uopće prijedloge nekih od zastupnika…
Kolegice ajde molim vas prestanite pričati, cijelo vrijeme pričate, a ne bi volili vjerojatno da vi tu stojite, pa da neko drugi priča cijelo vrijeme, jel tako? Nije pristojno. Izvolite kolega Troskot.
U tom smislu dakle ne vidim ni razlog zašto onda to branite ako niste vi koji to ukidate? To je dakle pitanje broj jedan. Ovdje samo ekonomski način razmišljanja i dozvoljavam da se razlikujemo u mišljenju. Dakle, ovdje nudimo više tržišni princip rada gdje je naš stav da ukoliko bude dobrovoljnije članstvo to neće onda ovisit o sigurnom poslu nego ćeš se za taj posao itekako morat izborit. To je realno, realni život, to je realno poduzeće. Vezano za članarine, isto tako. Dakle, omogućit dakle ljudima da se sami, da se sami odluče da li tako nešto žele platiti i ako je ta usluga dobra, pa svak će, svak će htjet platit nešto što je kvalitetno.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani kolega, dakle tema parafiskalnih nameta i kako se riješit parafiskalnih nameta nije od jučer, nije čak ni od ove vlade, a nije ni od bivše vlade g. Plenkovića. Dakle, borba protiv parafiskalnih nameta i način kako to riješit traje već neko vrijeme. I onda vam se desi slijedeće. Ajmo, ajmo realno govorit. Dakle, čak i resor kaže okej, taj parafiskalni namet ne trebam, resor pri tom misli na nadležno ministarstvo, ajmo ga ukinuti. A kod nas znate svi su za reforme, ali u tuđem dvorištu. Niko baš ne bih volio imati reforme u svom dvorištu i ne bih baš volio biti prvi koji će biti vezan uz te reforme. Dakle, tema parafiskalnih nameta ja sam sigurna da će se protezati i kroz ovaj sabor i kroz ovu, kroz dakle ovaj saziv sabora, ali odjedanput treba počet, treba imati snage i odgovornosti reć e sad je dosta. Ono što je riječ o ovom parafiskalnom nametu da se [[Upadica: Hvala]] nije imalo snage reć e sad je dosta.
Poštovani zastupnik Troskot, izvolite.
Hvala vam poštovana zastupnice na vašem, na vašem i pitanju i vašem komentaru. Složio bih se s vama i to je nešto ide i u liniji i s onim što sam i postavio pitanje predsjedniku vlade da zašto se u ovom trenutku ne, zašto nisu prihvatili naš prijedlog zakona u smislu ukidanja obveznog članstva HGK, HOK, a ovdje govorimo i o TZ, pogotovo za vrijeme recesija kada ljudi jednostavno nemaju novaca. I ove mjere sada, to je barem naša procjena, da bi takve mjere oslobodile dodatan novac za likvidnost koji bi se onda preusmjerio u potrošnju, a kroz potrošnju osobnu koja je glavni dio svakog BDP-a bi se opet kroz sustav javnih financija taj isti novac vratio u proračun i u tom smislu se slažem s vama. Ti porezni nameti ukoliko nemaju funkciju svoju u smislu plaćam članarinu imam ekonomsku društvenu korist, oni u tom trenutku ne bi trebali ni postojati.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Samo bi htio skrenuti pozornost da je nezgodno to što se izvrću činjenice i naše riječi koje smo tu izrekli baš zbog toga što smo pročitali zakon smo spomenuli da bismo trebali te naše zajednice restrukturirati, odnosno reorganizirati. Smisao je baš ove što ste rekli, ekonomski principi. Da znamo točno tko daje, zašto daje i koji su mu povrati. Svaki poduzetnik to želi znati, želi to vidjeti, želi to osjetiti na svojem džepu i to mora biti, jednostavno rečeno, mjerljive veličine. Ukoliko to nisu mjerljive veličine, maloprije smo čuli, svaka turistička zajednica ima svoje rezultate pa nakon toga se na skupštini o tome razgovara, da, o tome se razgovara, ali onaj najmanji poduzetnik treba to vidjeti na svom džepu. Ukoliko on to ne vidi, ne zna zbog čega daje taj novac i onda to nema smisla, za njega je to novac koji daje, baca ga u vjetar. Mi moramo raditi na način da zajednica podiže novac, a ne da se onda, ukoliko se premalo zaradi, da se to daje [[Upadica: Hvala.]] iz proračuna. To nije smisao.
Poštovani zastupnik Troskot.
Poštovani zastupniče, hvala na pitanju. Ja bi se tu s vama složio i tu je sad način da li će to biti više tržišni princip ili će više bit državni ili intervencionistički princip. Dakle ono što je naš stav ovdje da je izrazito bitno da za uloženi novac mora biti jasno, transparentno i vidljivo što je to što osoba koja, ili poduzeće, u konkretno, HGK-u ili u slučaju dakle, osoba u Dalmaciji koje plaćaju te članarine, što je to što oni dobivaju za taj novac koji uplaćuju. Da li je to, recimo, nekakav jako dobar projektu u Dalmatinskoj zagori, recimo u slučaju g. Bulja, što sam postavio ili je to, recimo, novi turisti koji su iz Latinske Amerike, a da nisu naši Hrvati. Ili recimo, Azijati da nam dođu ovdje, bili su jedno vrijeme, za vrijeme recesije se raspravljalo da bismo ukidali vize, barem za kratka period Rusima i Indijcima kako bismo pospješili naše gospodarstvo. Dakle neka dođu na naš Jadran, ali se mora vidjeti, dakle za onu plaćenu članarinu, da je povrat tu.
Hvala. sad ćemo završno u ime klubova. Prvo Kluba zastupnika HSS-a i HSU-a poštovani zastupnik Željko Lenart, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, svako smanjenje, pa i ovo, iako je samo 12% ćemo podržati. Naravno uz apel i ministarstvo i vladajućima da pokušaju ovaj način financiranja kroz parafiskalne namete potpuno ukinuti i iznaći nekakav drugi način financiranja kroz proračun. Nažalost današnja rasprava o ovome smanjenju se pretvorila o raspravu o turističkim zajednicama, mnogi su kolege ovdje raspravljali, a da nisu pročitali Zakon o sustavu turističkih zajednica pa su onda napamet pričali o direktorima, ukidanju i svemu tome. Jednostavno, ne shvaćajući da direktori se biraju natječajem, da je natječaj propisan zakonom, da postoji lepeza struke koje se mogu prijaviti na natječaj i da je nužan stručni ispit iz turizma i određeni broj godina u toj branši. Tako da, izbor direktora nije baš tako jednostavan i ne postoji baš previše ljudi koji mogu se prijaviti na ovaj natječaj, što možda čak i nije dobro. Meni je žao što neki ljudi kojima je zakon u malom prstu i čitanje zakona, nisu to pročitali, ali bitno da znaju kritizirati druge pa evo, žao mi je što kolegice Orešković nema da joj kažem evo, da sam ja bio direktor Turističke zajednice Sisačko-moslavačke županije koja ima dvije autohtone pasmine konja, to su Hrvatski hladnjokrvnjak i Hrvatski posavac, 3 autohtone sorte vinove loze Škrlet, Moslavac i Dišeća ranina, najveći broj pašnih goveda u uzgoju sustav krava-tele koji pasu i čiste Lonjsko polje. Lonjsko polje je jedno od najvećih turističkih aduta Sisačko-moslavačke županije, tu su Sava, Una, Kupa i još druge rijeke gdje postoji ribolovni turizam. Akumulacija u Banovoj, šume i tj. lovišta na Moslavačkoj gori, na Banovini, u Posavini, kao lovni turizam, i ne znam zašto je kolegica Orešković toliko loše shvatila da je agronom loše zanimanje za ovaj posao. Ja smatram da se on tu jako dobro snalazi, kao i ovaj moj drugi kolega. Evo, kolega Bulj je potvrdio da je to dobar izbor. Nažalost postoje i manipulacije u sustavu turističkih zajednica kao i u svim drugim resorima. Njih trebamo pokušati smanjiti na što manji nivo. Ja sam u svom poslu sreo i kao državni tajnik u Ministarstvu turizma jako puno dobrih direktora, recimo jedno udruživanje u Baranji, TZ Baranja gdje je 8 jedinica lokalne samouprave se udružilo prije dosta godina, koji su pokazali da mogu zajedno. Znači činjenica je da turističkih zajednica ima previše, pogotovo onih malih, da se one moraju udruživati u svom interesu po principu recimo, kako se udružuju LAG-ovi i da će na taj način i privući više turista i bolje reklamirati svoju destinaciju zajedničku jer često puta njihove turističke zajednice dijele određeni turistički resurs i onda umjesto da ga komadaju, trebali bi ga predstavljati zajedno. Evo, htio bih samo i kolegi Hajdukoviću reći da mi iz Kutine, iz Popovače smo Moslavci, a kolega iz Siska će reći da je on Siščan. Evo. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika je HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Anton Kliman. Završno.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Evo završno, htio bih još jednom naglasiti vrijednost ovog prijedloga zakona koji će HDZ podržati, a to je da se ukida dio parafiskalnog nameta. Dakle zaista je očekivano ova rasprava okrenula u jednu raspravu gdje se glavno pitanje postavilo da li uopće sustav TZ treba u turističkoj promociji i određivanju destinacija postojat u RH. To je bilo očekivano, ali trebamo naglasiti, dakle intenciju ovog zakona, a to je da se smanjio parafiskalni namet, da je to predviđeno akcijskim planom RH. Dakle, provodi se, provodi se intencija i opredjeljenje RH odnosno Vlade RH da se smanji parafiskalno opterećenje i to činimo i doći će dan kada više neće biti turističkih članarina i neće bit to, ono što se kaže, na dugom štapu, ja vjeruje da će se to u par godina ovaj i ostvariti. Međutim, treba još jednom reći, evo kolega Lenart ako nemate više ambicije bit turistički odnosno saborski zastupnik, odlično ste promovirali svoju, svoju destinaciju, zaista evo čestitam vam, pa to vam može definitivno ovaj biti drugi posao, iskvalificirani ste za to i kroz turističku i kroz Ministarstvo turizma što ste radili. Ali ja vjerujem isto tako da i, i vaši kolege koji rade u ovaj u TZ u vašem kraju znaju isto tako dobro promovirati ovaj vaš kraj i siguran sam da će to potencijalni gosti prepoznati na turističkom tržištu. Treba reći i treba bit ozbiljan. Mi na turističkom, da tako kažem, prostoru u svjetskim razmjerima igramo jako ozbiljnu utakmicu. Naša konkurencija je nevjerojatna snažna, to su sve redom velike, velike države koje imaju nevjerojatno velike potencijale, gospodarski su puno razvijenije od nas, a mi moramo poseban odnos imat prema našem, dakle turističkom proizvodu zato što o njemu jako puno ovisimo dok ne razvijemo ostale gospodarske grane koje će sigurno umanjiti utjecaj hrvatskog turizma na ukupno, na ukupno gospodarstvo. Tu moramo bit posvećeni tome. Sustav TZ radi dobar posao tamo gdje ima dobar kontroling. Kontroling ne radi niti Andrej Plenković, niti kolegica Nikolina Brnjac nego rade ljudi i, dakle zainteresirani i tvrtke koje sačinjavaju Skupštine TZ. Mi radimo okvir. Kroz taj okvir dalje će se smanjivati ovaj parafiskalni namet, to smo rekli i to je danas, danas ovaj zorno pokazano, a sve ono što mislite da treba u vašim destinacijama, u vašem destinacijskom menadžmentu napravit morate razgovarati sa direktorima i sa skupštinama. Vi imate tu prostora. Ja sam siguran da ćete naći najbolji način izričaja kako promovirati vašu turističku destinaciju, a ona dalje, ona dalje se promovira kroz sustav HTZ-a na tržištima. Na tržištima gdje mi sve ono što smatramo da je dobro, sve ono s čime se možemo pohvaliti i sve ono što znamo da može konkurirati na tržištu predstavljamo našim, našim potencijalnim gostima koje kroz sustav TZ, koje kroz sustav velikih turističkih kuća dovodimo kod nas i isto tako sukladno tome punimo i privatne i privatne iznajmljivače. To u Imotskoj krajini imate jako, jako dobar, jako, jako dobar primjer. Ona je već sad jedna počela biti destinacija ovaj luksuznih kuća za odmor. Odlična priča, odlična priča. Na tome treba dalje ustrajati i raditi. I oni su prepoznali to kao svoj jedan turistički brend, a to rade TZ, to ne rade ni gradonačelnik Imotskoga, ni ne znam kojih svi, svih mjesta koje tamo, koje tamo jesu. Dakle, TZ sustav nam je potreban. On je sigurno, ima dobar okvir da se mijenja na bolje i na tome moramo svi, svi zajedno, svi zajedno raditi. Sustav opterećenja hrvatskih gospodarstvenika je isto tako opterećen zato i radimo, zato i radimo ovo, ovo rasterećenje. Prema tome, mislim da su nam nakane odlične. Ja bi jednostavno stavio to u kontekst ovu raspravu jednog dobrog, dobrog osjećaja da želimo što bolji sustav jer smo svjesni da imamo šta ponuditi i svjesni smo da možemo jako dobro konkurirati na turističkom, na turističkom tržištu i zato apelirao bi na sve zastupnike da, da preispitaju misao da li [[Upadica: Hvala]] treba TZ ukidati. Hvala lijepo još jednom. Klub HDZ-a će podržati … [[Govornik se ne razumije]]
U ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista završno će govorit poštovani zastupnik Bulj.
TZ, kad govorim u ime kluba naravno da nećemo podržat ovaj parafiskalni namet jer ja želim, krenut ću od svoga Sinja, da ne bude samo na dan Sinjske alke svi ministri, političari, a imamo što pokazati u Sinju, od konjičkoga sporta, od tradicije, kulture, vjerske sadržaje, Gospa Čudotvorna Sinjska, samo se tada pojavljuju i to vrlo malo turisti, a imamo najveće svetište. Ja želim da sinjsko polje bude uzorano i da OPG-ovi prodaju i da bude navodnjeno i da OPG-ovi prodaju svoje proizvode u to vrijeme. Al ne samo u vrijeme 10-tak dana u 8. mjesecu kad je Velika Gospa i Sinjska alka. To je problem, a imamo šta pokazati. Samo tvrđava u Sinju, Stari Grad gdje se vodila bitka, di je bilo ukazanje, gdje se slavi Čudotvorne Gospe Sinjske, to je cijela priča koju imamo 300.g., '715., sad 305., 306.g. Cijelu imamo znači priču koju možemo pokazati. Imamo Peručko jezero, imamo rijeku Cetinu, imamo Sinjsko polje, imamo sela koja su napuštana, koja bi mogla biti turistička atrakcija što se tiče iznajmljivanja kuća i svega. Da, pomiču se koraci, al to ljudi rade samoinicijativno kroz razne agencije koje nemaju veze s TZ. I vjerujte mi da postoje udruge organizirane, civilne udruge, ja sam … [[Govornik se ne razumije]] iz Sinja koji puno više promiču Sinj, Cetinski kraj nego brojne druge TZ. Ja bi želio da u gradu Kninu, gradu pobjede, kraljevskom gradu ne bude se samo 5.8. na Dan pobjede Oluje jer sam radio 13 godina, da se samo tada bude u Kninu. Jel ima šta se pokazati u kninskome kraju da sačuvamo našu Krku, ne da imamo nacionalni park koji će se imenovati ravnateljica koja ima stranačku iskaznicu HDZ-a i HNS-a, nego da se imenuje onaj tko je bio bolji, a to je Lilja Zmijanović Ljiljana koja je tada imala i kvalifikacije bolje i status branitelja, nije mogla proći, kontrolira politika taj naš biser, Nacionalni park Krka. Tako i Drnišu nije dovoljno doći samo na drniški pršut, Drniš je kolegice jučer prazan grad, vi u priobalju možda to ne vidite, ali je prazan grad i kuće, šta se tiče kuća nek da je tu gradonačelnik ne okreće se, prazan grad, ja sam često u Drnišu. I ljudi me zovu iz Drniša jer sve što se, svako radno mjesto kontrolira predsjednik HDZ-a svako, županijskoga i vi to dobro znate. Ima iznajmljivača koji rade kvalitetan posao na tom području, ali to bi trebalo biti desetrostruko, pokazati sve prirodne vrijednosti koje imamo u Dalmatinskoj zagori, od Krke do Neretve, tako i u Skradinu, tako i u ovaj tako u Ravnim kotarima. To je naš potencijal, zaleđe Gorski kotar, Lika, to su naši potencijali, Nacionalni park prirode Plitvička jezera, otvoreni kanalizacijski sustav, za ličke pole prodajemo egipatski krumpir uvozni, a naši OPG-ovi i zadruge ne mogu prodati lički krumpir. To je problem, uvozni lobij, 3 milijarde EUR-a proizvodimo proizvoda, nikad više nismo davali poticaja, a samo smo nametali parafiskalne namete. Ja želim da to bude moj, naša Hrvatska, moja, vaša, naša. Da bude turistička atrakcija, da budu uzorana polja. Samo sam rekao u Dalmaciji 200.000 hektara neobrađenog poljoprivrednog zemljišta. Imat ćete priliku tih 200.000 hektara zemljišta je moglo bi hraniti 11 miliona ljudi, šta imamo, prazno. I onda imamo županijske, turističku zajednicu, onda imamo gradske, vjerujuć da ima ljudi koji žele dobro, ali su rezultati loši. Znate šta je ključni rezultat, ključni rezultat je šta je prazna ta, to područje, nema ljudi, nije država samo, samo zemlja i površina, ljudi su država, prazna sela koja bi mogla biti turistička atrakcija. Od …/nerazumljivo/… kod mene do brojnih drugih sela koja imamo, Rude koja su prekrasna sela. Na izvoru Cetine jedino što je se napravilo došlo se bagerima, a tu je baš …/nerazumljivo/… ka i ovde i HDZ na vlasti, bagerima i srušili starohrvatski pločasti most kod stare crkve ovaj Sv.spasa. To je turistička atrakcija na tome se treba graditi Hrvatska. Zato želim da bude Hrvatska turistička atrakcija puna poljoprivrednih [[Upadica: Hvala.]] domaćih proizvoda. Hvala lijepo.
S obzirom da radimo od 9 i 30 mi ćemo sad napraviti jednu stanku radi provjetravanja pa ćemo se naći ponovo u 13 i 20. STANKA U 13,08 SATI. NASTAVAK NAKON STANKE U 13.22 SATA Kolegice i kolege, evo stanka nam je istekla, pa ću zamoliti u ime Kluba zastupnika SDP-a završno da govori poštovani zastupnik Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Nekoliko završnih riječi ispred našeg kluba. Naime, kako smo i istakli naravno da je svako smanjenje parafiskalnih obaveza i nameta dobro i u tom duhu ćemo podržati ovaj zakon. No, ono o čemu sam govorio i prije u svojoj pojedinačnoj raspravi mislim da je bitno nekih dijelova i ponoviti ali i naglasiti, a to je da je ovo bila prilika da raspravljamo o tome i da promišljamo o tome kako promijeniti naš sustav brendiranja turizma, poticanje turizma i sustav turističkih zajednica. Na primjer ono što je rečeno mislim da je to kolega Kliman govorio o uvjetima za direktore turističkih zajednica jednostavno ne stoji. Drastično su se smanjili uvjeti za postajanje direktora turističkih zajednica čak toliko da više nije potrebno niti imati iskustva u turizmu. Evo toliko o stručnosti turističkih zajednica i tko ih vodi. Naravno ne govoreći o tome i ne ulazeći u to da u nekim turističkim zajednicama sigurno ima itekako kvalificiranih i okretnih ljudi. Udruživanju turističkih zajednica se treba pristupiti studiozno i to ne po principu neformalnog dobrovoljnog udruživanja, nego ih čak treba potaknuti pa da ne rabim i neku grublju riječ ohrabriti da se zaista udružuju dakle ne samo neformalno da ih okuplja ideja promocije svoga kraja ili šireg kraja, nego da se zaista i djelatno udružuju, da efikasnije opslužuju područje na kojem djeluju. Također članarine kada govorimo o članarinama u turističkim zajednicama općenito treba ograničiti barem po meni na one sektore gospodarstva koji imaju direktnog doticaja s turizmom i koristi iz istog. Dakle ugostitelje i smještajne kapacitete, rekreativno-turističke sadržaje itd., dakle oni koji izravno koriste tu turističku uslugu na kraju dana. Također dakle kada govorimo o ujedinjavanju turističkih zajednica je minimalno po meni što je opravdano su županijske razine. Ako govorimo o nekim mikroregijama u županiji ponovit ću vam primjer općine Draž u Baranji što jedna mala općinica Draž može napraviti u globalnim razmjerima pod a Osječko-baranjske županije malo do ništa, ali da ne govorim na području Republike Hrvatske apsolutno ništa, a na globalnom području nula, čak je i u minusu. Prema tome resurse koji postoje, resurse koje definitivno općina želi izdvojiti u promociju svog turizma treba usmjeriti i kanalizirati na efikasnije načine kako bi na kraju ona usluga koju su i željeli, ona promocija koju su željeli zapravo i bila postignuta. Evo vam samo primjer dakle direktor turističke zajednice općine Draž mora, ima jako puno papirologije dakle mora imati svoje knjigovodstvo, mora imati svoje zaposlenike, mora odlaziti na sastanke vijeća, braniti svoja izvješća, mora pisati izvješće itd., itd. Ne bi li to bilo jednostavnije da to radi jedan direktor turističke zajednice u ovom slučaju županijske, a da se netko tko je možda zaposlen u turizmu u toj općini može posvetiti drugim stvarima, a to je umrežavanju smještajnih kapaciteta, smišljanju kampanja, promišljanju na to kako želi određena općina ili određeni kraj se brendirati itd.? Dakle, ako govorimo o takvom udruživanju npr. Osječko-baranjske županije čak i turističke zajednice gradova koje nisu središte županije možemo razgovarati imaju li smisla ili bi bilo poželjnije da se udružuju sa onim mjestima odnosno onim gradovima koji su im bliži s kojima imaju realno nekog doticaja i gdje zajedno zapravo efikasnije mogu nastupati i promovirati svoj proizvod. Recimo Donji Miholjac, Valpovo, Belišće pa čak i Našice u možda u nekom smislu povezuju ih stari dvorci koji se nalaze na sva tri lokaliteta dakle, u Valpovu, i u Našicama i u Miholjcu. I na kraju da i s tim ću i završiti dakle paralelni sustavi nisu poželjni, kao što imamo u Osječko-baranjskoj županiji sustav gdje imate veliki upravni odjel za kontinentalni turizam, imate turističku zajednicu, imate partikularne turističke zajednice općina i gradova. Dakle, trebamo sve resurse koje imamo ne rasipati i ne svaštariti, nego ih koncentrirati i onda promišljeno i strateški djelovati kako bi postigli što bolji krajnji proizvod. Hvala.
Hvala lijepa. A sada će u ime predlagatelja govoriti poštovana državna tajnica u Ministarstvu turizma i sporta Sandra Herman. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici još jedanput … [[govornica nije uključena, ne razumije se]] E sad? E sad se čuje. Hvala lijepa. Onima najizdržljivijima poseban pozdrav. Mislim da je evo danas bilo puno toga ovdje rečeno i stvarno smo analizirali dva zakona. Na kraju istina je da su povezani. Da i Zakon o sustavu turističkih zajednica naravno da ima veze sa ukupnim djelovanjem. Ali mi smo se danas bazirali i htjeli smo se ovdje bazirati na naš Prijedlog zakona o članarinama u turističkim zajednicama. Mislim da se svi možemo složiti oko činjenice i oko prijedloga da smo svi za parafiskalna rasterećenja gospodarstvenika. I ovih 12% nekima će biti puno, neki možda smatraju da je to malo. Međutim, kao što sam napomenula od 2015. do danas ukupno 32% rasterećenja po pitanju plaćanja turističkih članarina i evo rekli su i kolege saborski zastupnici i prije da se ide prema tome da se u jednom trenutku turističke zajednice ukinu. Zašto ne bi bilo dobro da se ukinu naglo? To je ono što sam rekla pa je moja rečenica možda bila krivo protumačena da će se na taj način neke turističke zajednice uništiti. To nije bilo priznanje da one ne trebaju, pa ih je potrebno uništiti. To su manje turističke zajednice, uglavnom manje turističke zajednice u kontinentalnom dijelu Hrvatske koja nam je sve važnija i sve značajnija za razvoj turizma što smo osobito vidjeli sada u ovo doba pandemije korona virusa kada se traži smještaj u ruralnim područjima, kada se traži boravak na otvorenom, kada se traži odmor na otvorenom, kada se traži zdrava hrana. Potrebno je ostaviti vremena i prostora što ujedno omogućava i zakon koji je također izgledan u ovom paketu turističkih zakona i također stupio na snagu 1.1.2020., a to je upravo Zakon o sustavu turističkih zajednica i promicanja hrvatskog turizma, on omogućuje i sva ova udruživanja o kojima su uvaženi saborski zastupnici govorili i zapravo ne ukidanje jer to ne zvuči baš lijepo već racionalizaciju sustava turističkih zajednica, dakle da one budu racionalne, a da mogu ispunjavati svoju svrhu, a znademo da je njihova svrha kreiranje turističkog proizvoda na određenoj destinaciji i promocija te destinacije. I mislim da je potrebno još jedno vrijeme kako bi se upravo i ovim zakonima to postiglo, a u međuvremenu ćemo izglasavanjem izmjena i dopunama Zakona o turističkim članarinama opet jednim dijelom pomoći i gospodarstvu. Ja moram se još samo osvrnuti na nekoliko činjenica, dosta smo razgovarali o direktorima turističkih zajednica. Nije mi baš lijepo slušati neke konstatacije i moram napomenuti da, da novi zakon propisuje i VSS i godinu dana radnog iskustva i stručni ispit dakle to su ljudi koji moraju zadovoljiti te uvjete, to su ljudi koji su zaposlenici, oni nisu dužnosnici. Upravo zato me iznenadila konstatacija gospođe Dalije Orešković da sam iznijela neistinu jer nijedna imovinska kartica nijednog direktora nije objavljena. Direktor nije državni dužnosnik, a ono što sam ja rekla i što je javno objavljeno to su programi rada s financijskim programima svih turističkih zajednica kao i izvješća o izvršenju tih programa rada i financijskih planova iz kojih se jasno može vidjeti koliko se izdvaja za administrativne troškove plaće, rad ureda i sve ono što su danas bila pitanja. Puno se vrtjelo razgovora oko brojke 313 turističkih zajednica, opet bih samo želila reći da ih ne smijemo generalizirati, već sam govorila o njihovoj racionalizaciji. Evo ja ću navesti primjer, puno smo razgovarali o kontinentu i o važnosti poticanja razvoja turizama u kontinentalnom dijelu Hrvatske i puno puta i kolege dolaze iz morskih destinacija i oni koji dolaze s kopna su sami i jedni i drugi utvrdili jako veliku razliku i u funkcioniranju sustava turističkih zajednica, a da ne govorimo o prihodima. I ono što je što se tiče turističkih članarina jedan vrlo mali postotak u onim morskim destinacijama na kontinentu je to čak do 80%, međutim svim ovim izmjenama i dopunama zakona koje donosimo mi moramo omogućiti turističkim zajednicama da im izvorni prihod koji je sada pristojba i članarina ne bude jedino sredstvo financijsko za njihov rad. Dakle, idemo se bazirati da oni ostvaruju što više izvornog prihoda od boravišnih pristojbi, to znači da dobro rade, da promoviraju destinaciju, da ostvaruju noćenja. Isto tako potrebno im je pružiti druge financijske mehanizme kako bi ostvarili određene projekte, određenu dobit. Prvenstveno ovdje mislim na projekte koji se financiraju iz fondova EU jer tu turističke zajednica imaju dosta velikih problema, pogotovo one sa manjim prihodima, sa manjim izvornim prihodima u onom omjeru svojeg vlastitog udjela u sufinanciranju europskog projekta jer se ne mogu zadužiti, čuli ste i sami do 10%. Zakon ne dozvoljava da ih jedinice lokalne odnosno regionalne samouprave da budu jamci kod zaduživanja, a HBOR ih ne prepoznaje, dakle potrebno je i njima omogućiti učešće u fondu kod regionalnog razvoja za sufinanciranje svoje komponente u eu fondovima. Na taj način turističke zajednice će isto moći ostvarivati prihode putem europskih projekata što mislim da je jedna od intencija. Ja ću vam to reći na primjeru turističke zajednice iz koje dolazim vezano uz kontinent, dakle iz Međimurske županije kao što sam spomenula gdje sam vodila turističku zajednicu i kao članica poglavarstva i dva mandata kao zamjenica župana. Turistička smo zajednica jedna od uspješnijih kontinentalnih turističkih zajednica po svim pokazateljima pa i na nagradama koja nema direktora, moram reći. Naša regionalna turistička zajednica nema direktora, do sada ga nikad nije imala, ali imamo dobro posloženu ekipu. Sada ćemo zaposliti direktora jer nam to nalaže i novi zakon i sustav od šest turističkih zajednica lokalnih samo jedna ima zaposlenog direktora, to je TZ Općine Sveti Martin koja ostvaruje 70% ukupnog turističkog prometa na području županije. Ali moram reći da funkcioniraju dobro i da se ljudi trude i rade u tom sustavu i daju rezultate. Ono što sam zapravo htjela reći opet se veže na ove naše prijedloge i izmjene dopuna Zakona o turističkim članarinama i ono kako na koji način da kroz vrijeme posložimo da se članarina smanjuje odnosno da se ide prema ukidanju, a da to ne ide na teret turističkih zajednica, osobito onih kontinentalnih. Primjer je opet evo turistička zajednica iz koje dolazim, mi imamo negdje na godišnjoj razini prihode od turističke članarine oko 180.000 kuna, toliko isto negdje prihod od boravišne pristojbe, a moram vam reći da imamo ukupni proračun i do četiri milijuna kuna, to je upravo zahvaljujući angažmanu po pitanju projekata i proaktivnosti ljudi koji se bave ovim poslom. Takve uvjete i takav poticaj moramo dati i ostalim TZ zato je dobro ovo udruživanje, evo i na području Osječko-baranjske županije isto su pokrenuti čitav niz procesa oko udruživanja uglavnom projektni pa postoji naznake i formalnih udruživanja, isto je na primjeru Gorskog kotara, evo u srijedu je službeno potpisivanje ovog sporazuma. Dakle postoje mogućnosti da se čitav ovaj sustav racionalizira kao što ste predlagali no trebamo dati prostora i vremena u skladu sa donesenim zakonima. A evo što se tiče prijedloga izmjena i dopuna Zakona o turističkim članarinama mislim da će za sve biti dobro da se prihvati u ovoj formi koju smo predložili. Hvala.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasovati kada se steknu uvjeti. Sada idemo na sljedeću točku, a to je: - Konačni prijedlog Zakona o ovlasti Vlade RH da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskog sabora, drugo čitanje, P.Z. broj 10. Predlagatelj je Vlada RH temeljem Članka 85. Ustava RH i Članka 172. u svezi s Člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom [[Upadica: Hvala lijepo.]] nakon toga kad završimo, polako, polako jesam vam dao riječ, nisam. Kad završimo točku naravno ovaj, kad se završi rasprava, po Poslovniku. Ovaj, prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Očito da, poštovani državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa i uprave, Sanjin Rukavina. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene dame i gospodo saborski zastupnici i saborske zastupnice sve vas skupa želim pozdraviti u svoje osobno ime, a u ime Ministarstva pravosuđa i uprave. Pred vama je Konačni prijedlog Zakona o ovlasti Vlade RH da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskog sabora. Člankom 88. Ustava RH propisano je da Hrvatski sabor može najviše na vrijeme od godinu dana ovlastiti Vladu RH da uredbama uređuje pojedina pitanja iz njegova djelokruga osim onih koja se odnose na razradu Ustavom utvrđenih ljudskih prava i temeljnih sloboda, nacionalna prava, izborni sustav, ustrojstvo, djelokrug i način rada državnih tijela i lokalne samouprave s tim da uredbe na temelju zakonske ovlasti ne mogu djelovati unatrag, a prestaju vrijediti istekom roka od godinu dana od dana dobivene ovlasti ako sabor ne odluči drugačije. Delegirana ovlaštenja su u dosadašnjoj zakonodavnoj praksi dodatno materijalno ograničavana na pitanja tekuće gospodarske politike, a vremenski na razdoblje u kojem Hrvatski sabor redovito ne zasjeda. Stoga se ovim prijedlogom zakona predlaže ovlastiti Vladu RH da uredbama uređuje pitanja tekuće gospodarske politike iz djelokruga Hrvatskoga sabora osim izmjena državnog proračuna i propisivanja poreza te onih pitanja koja prema Ustavu RH može uređivati samo Hrvatski sabor u razdoblju od 15. prosinca 2020. do 15. siječnja 2021. godine i od 15. srpnja 2021. do 15. rujna 2021. godine. Nadalje, predlaže se ovlastiti Vladu RH da u razdoblju od dana raspuštanja ili isteka mandata Hrvatskog sabora pa do dana prvog zasjedanja novoizabranog Hrvatskog sabora, uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskog sabora osim donošenja ili izmjena državnog proračuna i propisivanja poreza te onih pitanja koja prema Ustavu RH može uređivati samo Hrvatski sabor. Prijedlogom zakona utvrđuje se da će Vlada RH na svaku sjednicu Hrvatskoga sabora podnijeti izvješće o uredbama koje je na temelju ovlasti donijela između dviju sjednica Hrvatskog sabora odnosno na prvo zasjedanje novoizabranog Hrvatskog sabora podnijeti izvješće o uredbama koje je donijela od dana podnošenja posljednjeg izvješća. Budući da ovlast delegirana važećim Zakonom o ovlasti Vlade RH da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskog sabora, Narodne novine broj 118/19 prestaje ustavnom roku od godinu dana od dana njegova stupanja na snagu odnosno 10. prosinca 2020. godine ovim zakonom Vladu se predlaže i nadalje ovlastiti da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskog sabora uvažavajući primjenjiva ustavna ograničenja i dosadašnju zakonodavnu praksu. Također, predlaže se da uredbe na temelju zakonske ovlasti koje vrijede na dan stupanja na snagu ovog zakona ostaju na snazi, a najdulje do 30. studenog 2021. godine. Hvala vam na pozornosti.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Bulja. Samo ostanite. Izvolite, izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Osobno nikada neću podržati da se delegiraju ovlasti Hrvatskoga sabora, zakonske ovlasti da prenesemo i da razvlastimo sami sebe i da Vlada Andreja Plenkovića donosi uredbe sa snagom zakona. Mi taj legitimitet nemamo pravo dati nikome jel mi smo narodni zastupnici bez obzira na stanke koje su propisane zakonima, ustavima, saborski zastupnici su jedini ovlašteni da raspravljaju i donose i mijenjaju zakone. Stoga, kolegice i kolege, uza sve kako se Vlada ponaša ne dozvolimo, pozivam vas, da nas razvlaste. Nemaju pravo razvlastiti Hrvatski sabor, pa ni vi u većini koji ste ovdje ne tribate vrtiti glavama nego nemate pravo ako nas je narod birao da razvlastite Hrvatski sabor i da Vlada radi što želi. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa, hvala vam lijepa. Želi izvjestitelj odbora uzeti riječ, državni tajniče?
Pa evo ja ću se obratiti uvaženom saborskom zastupniku gospodinu Bulju, ja sam ovdje i naveo da se ovo odnosi isključivo kada Hrvatski sabor redovito ne zasjeda jer u suprotnome bi bilo upravo do diobe vlasti problematično što sigurno nije interes Vlade RH.
Hvala lijepo. Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne, onda otvaram raspravu i prva, možete izvolite sjesti državni tajniče. Prva će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovana zastupnica Vesna Nađ. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege pred nama je Konačni prijedlog Zakona o ovlasti Vlade RH da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskoga sabora. Člankom 88. Ustava Republike Hrvatske propisano je da Hrvatski sabor može najviše na vrijeme od godinu dana ovlastiti Vladu Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja iz njegovog djelokruga osim onih koja se odnosi na razradu ustavom utvrđenih ljudskih prava i temeljnih sloboda, nacionalna prava, izborni sustav, ustrojstvo, djelokrug i način rada državnih tijela i lokalne samouprave. Uredbe na temelju zakonske ovlasti ne mogu djelovati unatrag. Uredbe donesene na temelju zakonske ovlasti prestaju vrijediti istekom roka od godinu dana od dana dobivene ovlasti ako Hrvatski sabor ne odluči drugačije. Dakle, Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 88. Ustava Republike Hrvatske može od Sabora Republike Hrvatske dobiti ovlast da svojim uredbama koje imaju zakonsku snagu regulira izvjesna područja regulacije koja su u redovnoj regulatornoj nadležnosti Sabora. Kada dobije takvu ovlast što se u uobičajenoj zakonskoj praksi rješava donošenjem Zakona o ovlasti Vlade ona traje godinu dana, a ograničeno je kako samim člankom 88. Ustava tako i specifičnim uvjetima delegacije koje je propisao Sabor. Ustav zabranjuje delegaciju regulacije Ustavom utvrđenih sloboda i prava čovjeka i građana, nacionalnih prava, izbornog sustava, ustrojstva i djelokruga i načina rada državnih tijela i lokalne samouprave jer to su tzv. zakonodavni rezervati. Kao što je Ustavni sud naveo u rješenju Ustavnog suda Republike Hrvatske od 25. veljače 94. uredbe koje se donose pozivom na članak 88. Ustava po stajalištu toga suda imaju nesumnjivu zakonsku snagu. Tim uredbama zakonodavac prenosi svoje ovlasti na Vladu i tada Vlada umjesto zakonodavca uređuje određena pitanja koja joj je povjerio zakonodavac. Međutim, takve uredbe imaju tri pravna ograničenja o kojima se mora voditi računa i koja obvezuju sva tijela državne vlasti, pa i sam Ustavni sud. Ovlast donošenja uredbi na temelju zakonodavne delegacije za delegatora izvršnu vlast bitno je obilježena temporalnim odnosno vremenskim i materijalnim ograničenjima. Materijalna ograničenja delegiranog zakonodavstva u usporednoj praksi očituje se u dva stupnja. Prvi stupanj predstavlja određenje objekta koji ne može biti predmet delegacije tj. utvrđivanje zakonskih i parlamentarnih rezervata. Drugi stupanj obuhvaća određivanje modaliteta delegiranja ovlasti tj. utvrđivanje opsega i načina uporabe delegirane ovlasti. Osim materije koja se regulira organskim zakonima sva materija za koju Ustav Republike Hrvatske predviđa donošenje ustavnih zakona također pripada u zakonski odnosno parlamentarni rezervat izmjena Ustava, pobliže reguliranje Ustavnog suda Republike Hrvatske i slično. Isto i sa samom zakonodavnom delegacijom Vlada ne može biti ovlaštena na subdelegaciju ili autodelegaciju. Ustav ne spominje izričito nikakva daljnja ograničenja pojedinih pitanja kao ni posebnu potrebu preciznog određivanja delegiranog materijala. Ustavni sud Republike Hrvatske protumačio je sadržaj ovog dijela ustavne odredbe početkom 92. Ustav nije ograničio Sabor u pogledu broja pitanja za čije uređivanje može ovlastiti Vladu te je objasnio da Sabor u odnosu na pitanja iz svoje nadležnosti koja nisu obuhvaćena zakonskim rezervatom iz članka 88. slobodno odlučuje hoće li ovlastiti Vladu da uređuje veći ili manji broj tih pitanja. U zadnjih se 10 godina institut delegiranog zakonodavstva u Republici Hrvatskoj primjenjuje isključivo u vremenu kada Sabor ne djeluje čime se ujedno objašnjava ne postojanje posebnih mehanizama parlamentarnog nadzora. Sabor mora biti izvješten o donošenim uredbama. No nema mogućnost sudjelovanja u njihovom donošenju. Činjenica je međutim da delegirajući zakoni u našoj državi nikada nisu predvidjeli niti jedan oblik prethodnog parlamentarnog nadzora. Hrvatski sabor delegirajući zakonodavnu ovlast Vladi Republike Hrvatske odnosno izvršnoj vlasti ne lišava se svojeg prava i obveza nadzirati izvršavanje delegirane ovlasti. U Republici Hrvatskoj je od 93. redovito godišnjim delegirajućim zakonima propisana obveza Vlade da na svakoj sjednici Hrvatskoga sabora podnese izvješće o uredbama koje je na temelju zakonske ovlasti donijela između dvije sjednice. Tako i sukladno članku 3. ovog Konačnog prijedloga zakona Vlada Republike Hrvatske obvezna na svaku sjednicu Hrvatskoga sabora podnijeti Izvješće o uredbama koje je na temelju zakonske ovlasti iz članka 1. ovoga Zakona donijela između dvije sjednice Hrvatskoga sabora odnosno na prvo zasjedanje novoizabranog Hrvatskog sabora podnijet će Izvješće o uredbama koje je donijela od dana podnošenja posljednjeg izvješća. Ovlast delegirane zakonom o ovlasti Vlade Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskoga sabora iz Narodnih novina 118/19. prestaje u ustavnom roku od godinu dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona odnosno 10. prosinca 2020. Stoga u vezi svega navedenog Klub zastupnika SDP-a će podržati donošenje ovoga Zakona kojim se ovlašćuje Vlada Republike Hrvatske da uredbama uređuje pitanja tekuće gospodarske politike iz djelokruga Hrvatskoga sabora osim izmjene Državnog proračuna i propisivanja poreza te ostalih pitanja koja prema Ustavu Republike Hrvatske može uređivati samo Hrvatski sabor. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeći Klub zastupnika je Mosta nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnika Marija Selak Raspudić. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege saborski zastupnici. Da sumiram. Moram reći u početku odmah da je u ovom Prijedlogu zakona sve cinično. Cinično je da Vlada pita Sabor da joj da dopuštenje, Sabor u kojem ona ima discipliniranu i interesno svezanu većinu. Dakle Vlada pita samu sebe smije li vladati. Razlika je samo u tome hoće li se to vladanje odvijati uz više buke, galame iz oporbe ili uz njezino nepostojanje na sjednicama Vlade. Ishod je naravno isti. Drugo, zato što je ishod isti glasovanje je samo farsa. Ovo sada više nije pitanje teorije, nego je na žalost i sramno potvrđeno i u praksi. Sve to naime na tragu onoga što se jasno vidjelo nedavno, a na što vrijedi još jednom podsjetiti. Kada smo prvi puta imali zbrku oko elektroničkog glasovanja i kada je predsjednik Sabora Jandroković mrtav-hladan ustvrdio da protuustavno možemo ili glasovati bez onih koji su trenutno u tome onemogućeno ili u blažoj totalitarnoj varijanti ajmo ih nažicati da pristanu ne glasovati. Poruka je bila jasna i nedvosmislena. Svi znamo da je glasovanje performans, a sabor ionako mašinerija vladajuće većine, pa šta da sad gubimo vrijeme, ta petak popodne je zaboga, nećemo se valjda igrati demokratskih procesa. Sve je to nastavak ranije politike, politike u kojoj je MOST izbačen iz HDZ-ove vlade posjetiti ću zato što je glasovao drugačije o povjerenju ministru Mariću. I tu se činjenicu premijer ne srami uporno i uporno ponavljati ne znajući da time priznaje skandaloznu stvar, a to je da je glasovanje u Vladi performans zračenja pazuha jer u slučaju da vam padne na pamet da glasujete od onoga što tata od vas očekuje vi letite van. Nadalje, Hrvatska je navodno parlamentarna demokracija. Dakle, ovo je pravi trenutak u kojem se treba podsjetiti odnosa Vlade prema saboru odnosno svih nedemokratskih poteza vladajućih i načina na koji tretiraju sabor, dakle onoga što misle o parlamentarizmu ove demokracije. Prva stvar koju ću istaknuti je nametnuta pauza kako bi se onemogućio rad i utišao glas sabora u kriznom trenutku. To je pauza koja prethodila ovom zasjedanju. Drugo je razvlašćivanje sabora i totalitarni pomaci u odlučivanju u vrijeme pandemije. Tu bih istaknula neku vrstu samopriznanja krivnje vladajuće većine koju vidimo u tome da je izmjenama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti odlučila da odluke stožera vrijede i retroaktivno. No, stožer je na neki način bilo bez predmetno odlučivati jer da je Ustavni sud proglasio neustavnim njegovo djelovanje zbog pristiglih tužbi država bi jednostavno rečeno bankrotirala. Stoga možemo reći da smo na neki način svi mi, pa i Ustavni sud žrtve metenja nereda koje je kreirala vlast ishitrenim odlukama kojima je ugrozila sam opstanak države. Nadalje, potrebno je sjetiti se i toga kako Vlada baca krafne u oči građanima. Riječ je o igrokazu kojeg gledamo sve češće i češće u kojem pajdaši iz vladajuće koalicije jedni drugi čine tobože povijesne geste pomirenja kao da su upravo izašli iz suprotstavljenih rovova, a ne iz istog stola u Vladi s kojeg zajednički kroje naše sudbine, a vidimo naravno iz istih famoznih klubova koji bi bio smiješan kad ne bi karikirao i zagađivao jedan ozbiljan i potreban proces zacjeljivanja ratnih trauma. No za njega će biti potrebni neki novi ljudi, ljudi pamćenja, istine i praštanja, ljudi koji su dostojni baštine Vukovara, a koje sada ovdje u vladajućoj većini ne vidimo. Zatim JANAF, istražno povjerenstvo, zar zaista, zar smo zaista mislili da će nam Vlada omogućiti da imamo ozbiljno saborsko istražno povjerenstvo, jer dokle bismo, cinično ću se zapitati stigli kada bismo za svaku aferu vladajućih osnivali istražno povjerenstvo. Još više ako bismo zaista sve istražili HDZ bi očito može se pretpostaviti ostao bez saborskih zastupnika jer kao što smo mogli vidjeti njihove zamjene pokazuju se jednako problematične kao njihovi prethodnici koji su pod istragom. Zatim tu je i famozni Poslovnik kojim se pokušalo ograničiti rad saborskih zastupnika pod izlikom pandemije i koji je na sreću pao, ali nažalost pala je s njime i solidarnost oporbe jer se jedan njezin dio sjetio da je to dobra prilika za samopromociju i dociranje o ispravnom odnosu prema pandemiji pa ona nije nastupila jedinstveno nego su se nepotrebno i na pogrešnoj temi s nepostojećom argumentacijom zbijali ideološki redovi. I konačno amandmani kao takvi. Amandmani su prilika da se oporba nažalost igra pisanja zakona tek da bi Vlada mogla demonstrirati svoju moć. Osobito ponovo ciničan primjer toga je onaj kada je Vlada odbijala amandmane stručnjaka u Zakonu o obnovi Zagreba i okolice, a onda u tom istom zakonu kojeg je sama izglasala propisala nužnost njihovog uključivanja u savjet koji je jedno od tijela koje bi trebalo upravljati tim istim procesom obnove. Ovo su samo neki od primjera koji su prisutni u novije vrijeme od jesenskog zasjedanja sabora i koji zaista pokazuju kakav je pravi odnos Vlade prema ovom najvažnijem tijelu u RH. Politički angažman započela sam riječima demokracija u Hrvatskoj je ugrožena čime sam htjela ukazati na problem netransparentnog dokidanja ljudskih sloboda od strane vladajuće oligarhije pod izlikom brige za zdravlje građana. U tom smislu ova nas je pandemija podsjetila koliko je krhka demokracija i kako lako unatoč svim povijesnim lekcijama može ponovo skliznuti u totalitarizam. Naznake zlouporabe zdravstvene ugroze mogli smo vidjeti već tada raspisivanjem izbora usred pandemije, a naknadno je čak i premijer priznao da je stožer političko, a ne nezavisno tijelo. Imajući u vidu recentna događanja u prvom redu egzistencijalnu ugroženost naših građana, porast obiteljskog nasilja, nemogućnost ispušnog ventila, premijerovo prejudiciranje rezultata istrage i karakteriziranje nedavnog napada kao terorizma, izbjegavanje sazivanja sjednica vijeća sigurnosti, najavu mjera protiv radikalizacije društva, a napose prozivanje političkih neistomišljenika kao onih koji potenciraju i opravdavaju terorizam, borbu protiv govora mržnje koja se sve više pretvara u mržnju govora, vidimo da je briga za demokraciju opravdana. U tom smislu prije još jednog docirajućeg istupa koji se odnosi na premijerov razgovor sa saborskim zastupnicima kada oni postavljaju pitanja za što ih je narod ovlastio potrebno je podsjetiti da je populizam, upravo populizam bit demokracije jer je demokracija narodni i narodu prihvatljiv te razumljiv dijalog. Svođenje političkih protivnika na bezvrijedne populiste umjesto pokušaja promišljanja razloga njihovog uspjeha, demagogija je koja ima za cilj očuvanje privilegija vladajućih bez suočavanja s onim što je generiralo takve otpore. Populizam kao udaranje na niske strasti njihovo jačanje na ono što se najčešće neopravdano svodi posljedica je pomanjkanja volje političke elite da se bavi problemima građana. Ona je dokaz njihovog neuspjeha zbog čega je opravdani birački bijes i pogubljenost lako upotrijebiti ali i zloupotrijebiti. Dakle, demokraciji ne šteti populizam nego neautentično demokratsko predstavničko djelovanje. U tom smislu, u odnosu Vlade i sabora vrijedi spomenuti da rješenje za osnaživanje demokracije nije ideologizacija društva jer ona nije moguća, nego razvijanje društvene tolerancije koja će nas s onu stranu podjele na naše i vaše naučiti da prihvatimo različitost, sukob kao preduvjet demokracije. To znači da trebamo prestati dehumanizirati neistomišljenike, isključivati ih iz javnog dijaloga i proglašavati njihove svjetonazore srednjovjekovnim atavizmima. Smrt demokracije jest isključenje potrebe za drugim i drugačijim. Nova mankroština kojoj je cilj da jedna osoba utjelovi i ljeve i desne, liberalne i konzervativne, kapitaliste i socijaliste, te kreira okoliš u kojem cijeli izborni proces i bilo kakva društvena dinamika postaju suvišnim. Kada govorimo o demokraciji i manjku demokratskih procesa u Hrvatskoj, ali sve češće i u našoj okolini i Europi, pa i svijetu ako pratimo ono što se trenutno događa u Americi. Za kraj htjela bih podsjetiti da ne treba tražiti druge modele, modele koji nisu demokratski, koji se često zazivaju u kriva vremena nego se treba boriti za istinsku demokraciju. Demokracija i dalje ostaje najmanje loše političko uređenje, a njezin pomak prema autokraciji ili totalitarizmu smo je odgovor na njezine praktične neuspjehe. Ako do njega dođe, a nalazimo se u kriznim vremenima i prošlost nam je već pokazala da se to može dogoditi, to ne znači da se trebamo ozbiljno zapitati za njezino biti nego promisliti gdje smo zakazali u praksi. Kada govorimo o odnosu sabora i vlade nadam se da ćemo to imati priliku učiniti bez docirajućih poruka od strane vladajućih i u mogućnosti potpunog dijaloga bez gušenja glasa sabora kao što je do sada bio slučaj. Hvala.
Hvala poštovana zastupnice. Vi ste se ja mislim zabunili, vi ste mislili da iznosite stajalište u ime kluba zastupnika. Ovo je točka o vrlo jasno definiranim uredbama kojima se uređuju pojedina pitanja iz djelovanja HS, a vi o tome baš i niste govorili, ali dobro. Imamo jednu povredu Poslovnika poštovane zastupnice Nađ.
Hvala lijepa. Povrijeđen je čl. 238. Poslovnika koji propisuju da će zastupnik tijekom iznošenja rasprave odnosno da zastupnik tijekom iznošenja rasprave ne smije govoriti o temi koja nije predmet rasprave. Ovo nije bila tema rasprave. Hvala lijepa.
Ja sam, ja sam u tom smislu i rekao poštovanoj zastupnici.
Oprostite, ja sam dobro proučila, imat ću i slobodni…
Ja vam nisam dao riječ, dobivate opomenu, izvolite sjesti. Slijedeći Klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista, trebaju govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović, ne vidim ga, gubi pravo na govor, pa će slijedeća govoriti poštovana zastupnica u ime … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Ma naravno, možete pozvat nekoga i sa ceste da dođe umjesto vas govoriti jel? Ovaj, slijedeći, slijedeći je Klub zastupnika zelenog-lijevog bloka u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Sandra Benčić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Govorit ću danas, dakle i o ovom propisu i općenito o pitanju i problematici pitanja delegacije ovlasti sabora na vladu. Dakle, znamo da ovaj propis uređuje to pitanje delegacije naših ovlasti u trenutku kada sabor ne zasjeda odnosno kada je raspušten ili kad mu je istekao mandat. Pri tome određeni su, u prijedlogu su određeni točno rokovi kada može vlada uredbama uređivati pojedina pitanja, koja su to pitanja koja se uređuju, koja pitanja ne može uređivati i taj dio je u redu, takav zakon se donosi svake godine i zapravo omogućuje reakciju naravno vlade da reagira i da uređuje pojedina pitanja u trenucima kada sabor ne zasjeda i to samo po sebi nije problematično ta, ta vrsta delegacije. No iskoristit ću ovu raspravu o pitanjima delegacije da govorim o konkretnim delegacijama ovlasti sabora na vladu koja niti je po nama zakonita, niti je ustavna, a to je ona koja se događa kada sabor zasjeda i kada sabor može raspravljati kada nije na stanci i kada nije raspušten. Konkretno, to se događa paralelno u cijelom ovom našem mandatu jer većina u ovom parlamentu tvrdi da se sabor odrekao ovlasti da odobrava mjere stožera Zakonom o zaštiti od širenja od zaraznih bolesti. Mi se sa tim duboko ne slažemo iz jednostavnog razloga što u tom zakonu su navedene sigurnosne mjere koje se može donositi u slučaju epidemije ili pandemije, koje su konkretno taksativno pobrojane da bi 9. završna mjera glasila „druge potrebne mjere“. Dakle, ostavlja se prostor vladi odnosno stožeru da definira i neke druge mjere koje ovdje nisu definirane, a koje bi bile potrebne za suzbijanje pandemije. Međutim, ako ste pratili raspravu u njemačkom Bundestagu u zadnjih tjedan dana, oko njihove problematike upravo isto tako delegacije ovlasti sa Bundestaga na vladu i na pitanje vođenja i upravljanja korona krizom onda ste mogli vidjeti da je njihov ustavni sud nije pristao na široko tumačenje odredbe „sve nepotrebne mjere koje bi odgovarala ovoj našoj druge potrebne mjere“ već je to smatrao prevelikom arbitrarnošću i prevelikom, zapravo iskorištavanjem pitanja delegacije ovlasti parlamenta na vladu. Ono što želimo ovdje naglasiti je da arbitrarnost u donošenju mjera kojima se ograničavaju prava građana je postalo obilježje ovog modela upravljanja krizom. Ne radi se test razmjernosti, ne traži se da se dodatne mjere propišu zakonom. Zanimljivo mi je kako to da mi u ovom parlamentu smatramo da to ne moramo, a Bundestag smatra da mora? Šta su oni izrodili iz te rasprave kao primjenjivo rješenje, rješenje koje bi bilo primjenjivo i za Hrvtsku? Oni su dakle sada u zakonu morali detaljno pobrojati mjere koje stoje na raspolaganju Vladi jer su rekli da ova generalna odredba i druge neophodne mjere nije dovoljna, da svaka mjera mora biti u zakonu, a Vlada može koristiti mjeru, međutim da bi koristila mjeru Vlada mora primijeniti test razmjernosti u kojem dokazuje da je ona neophodna i u kojem dokazuje da će se tom mjerom ostvariti cilj. Na temelju toga njihova Vlada mora napisati referat odnosno izvještaj Parlamentu o čemu Parlament svaka tri tjedna raspravlja i ako nije uvjeren u neophodnost mjere i u ostvarenje legitimnog cilja tada njihov Parlament mjeru može opozvati. Pitam se kako to da mi smatramo da mi to ne moramo, da smo se odrekli u potpunosti mogućnosti kontrole Vlade u upravljanju jednom od najvećih kriza koje nas je zadesila od rata i poraća? Kako to da smo jednostavno prenijeli svoje ovlasti i odrekli se kompletne političke odgovornosti prema građanima za način na koji se ovom krizom upravlja? Pa kako to da nismo rekli, pa gle neke od tih mjera predstavljaju ograničenje ustavnih prava građana, o tome bi Sabor trebao odlučivati dvotrećinskom većinom ili bi minimalno, minimalno morao moći opozvati te mjere kada nađe da te mjere nisu razmjerne prema čl. 16. Ustava. Dakle ono što se još dogodilo osim što se ovo tijelo ovdje odreklo političke odgovornosti nije se odrekao premijer Plenković i sve je prepustio tzv. stožeru i rekao otprilike neka na kraju visi Pedro jer mi zapravo ne znam tko je taj koji je na kraju politički odgovoran za provedbu ili ne provedbu određenih mjera. Sabor nije, delegirao je svoje ovlasti. Da li je Vlada? Mi to ne znamo. Mi ne znamo da li Vlada može opozvati mjeru stožera. Na to moje pitanje koje sam konkretno uputila i nekim članovima Vlade i nekim članovima ove parlamentarne većine nisam dobila odgovor jer to mi zapravo nemamo propisano. Dakle, stožer je zbog te situacije u kojoj nemamo razdvojenu struku epidemiološku struku unutar nje, od onih koji donose političke odluke u poziciji da je zapravo ucijenjen politički, a da ta politika koja ga ucjenjuje ne snosi odgovornost. I onda koju situaciju imamo? Imamo situaciju da već mjesec dana se ne donose mjere za koje se znalo da se moraju donijet, struka je znala da se moraju donijet. Imamo apele liječnika, apele znanstvenika koji su primorani Vladi pisati pisma da se mora zbrojat i da moraju početi provoditi mjere koje će omogućiti odnosno vratiti nam mogućnost da kako tako upravljamo pandemijom na što premijer Plenković posprdno odgovara da oni imaju sve pod kontrolom, a mi smo danas u situaciji dragi ljudi da ne možemo ni testirati sve one koji bi trebali testirati. Mi smo u situaciji već dva tjedna da ne možemo trasirati kontakte i to otvoreno svi epidemiolozi kažu, liječnici opće prakse kažu mi ne možemo trasirati kontakte, dakle mi ne možemo upravljati ovom krizom. Međutim, te mjere se ne donose iz razloga što to tada nije politički oportuno, ali ti koji su zaključili da to nije politički oportuno nisu za to politički odgovorni jer oni zakonski tu ovlast da tu odluku donose nemaju i to donosi stožer. I onda kada napokon danas dobijemo određene mjere koje opet propisuje taj stožer na kojeg mi nismo tu ovlast delegirali, onda dobijemo mjere koje glase ovako, zabranjuje se npr. prodaja alkohola od 10 do 6 u noći o kojoj bi mi ovdje trebali raspravljati da li je to zbilja mjera koja uopće ima ikakav utjecaj na ostvarenje cilja ili primjerice, imamo situaciju da se zabranjuju privatna okupljanja za više od 10 ljudi. Pa vas ja pitam drage kolege i kolegice, da li vi smatrate u trenutku kada građanima zabranimo da se u njihovom privatnom domu nađe više od 10 ljudi i da će ih možda neko po tom pitanju moć kontrolirat, da će ih možda neko po tom pitanju moć propisivat kazne dakle ulaziti u njihov privatni prostor u koji se inače ne može bez naloga ulaziti, ni policija, ni nitko drugi, pa da li ste ono razmišljali o tome da je to možda nešto o čemu se ovdje trebalo raspravljati i da je to možda nešto što bi Sabor trebao dvotrećinskom donijeti jer se radi o narušavanju privatnosti doma kao jednoj od ustavnih kategorija. Ne prava na javna okupljanja nego privatnosti doma. Dakle, ja se pitam da li ako nađete 11 ljudi u nekom stanu, dal ćete ih moći rastjerati? Tko će ih rastjerati? Po kojoj osnovi? Koju će kaznu neko platiti? Da li će ići u zatvor za to ili će platiti novčanu kaznu? Da li smo i kada zaista takve vrste ovlasti delegirali? Ja ponavljam, takva mjera ne stoji u Zakonu o sprečavanju širenja zaraznih bolesti, ona tamo nije. A mi smo ovdje odlučili dići ruke i prepustiti političku odgovornost i svaku drugu nekom stožeru koji zapravo ne može biti odgovoran. Ja vas pozivam još jednom da uzmemo ponovno ovlasti koje ovom Saboru pripadaju, da preuzmemo tu političku odgovornost i počnemo kontrolirati što radi Vlada jer ima stvari koje se na Vladu ne mogu delegirati, a to jesu ova pitanja, to su pitanja koja potpadaju pod ustavne kategorije zaštite prava i sloboda ljudi i to jesu stvari i procedure opisane u čl. 17. Ustava. Zahvaljujem.
Imamo dvije povrede Poslovnika. Ne nemamo. Imamo, nemamo? Nemamo. Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Povrijeđen je čl. 238. jer je gospođa bila potpuno van teme i glumila je glavnu državnog epidemiologa ovdje, ne, i izazivala brojne mjere s kojima se ni s jednom ne slažem jednostavno mislim da je bila potpuno van teme koja govori o uredbama koje Vlada može donositi kada Sabor ne zasjeda. Jednostavno mi smo zakon donijeli koji to rješava u prethodnom mandatu i ova Vlada postupa po zakonu i radi svoj posao po zakonu.
Dobro. Djelomično moram priznati da ste u pravu bez obzira što se apsolutno ne slažem s time što je govorila poštovana zastupnica. Ona ipak dijelom se držala teme. Prema tome, neću joj dati opomenu. … [[Upadica se ne razumije.]] Ali ću ja … … [[Upadica se ne razumije.]] Kolega Sačić što je vama? Jel' vi znate gdje se vi nalazite? Jeste vi svjesni da ste vi u Hrvatskom saboru? … [[Upadica se ne razumije.]] Jesam li ja vama dao riječ? Ja vam izričem opomenu člankom 239. Što vam pada na pamet?
… [[Upadica se ne razumije.]]
Temeljem članka 240. stavak 1. izričem vam opomenuti sa oduzimanjem riječi. Sljedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ivan Celjak. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice zastupnice i kolege zastupnici, poštovani državni tajniče. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržat će Konačan prijedlog Zakona o ovlasti Vlade Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskoga sabora. S obzirom na raspravu do sada dopustite mi molim vas da podsjetim na neke činjenice koje je iznio državni tajnik, o kojima je govorila i kolegica Nađ. Rok važenja ovoga Zakona je jedna godina. Hrvatski sabor je prošle godine donio Zakon koji uređuje istu materiju i taj zakon vrijedi do 10.12.2020. godine. Hrvatski sabor prenosi ovlasti na Vladu Republike Hrvatske da uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskoga sabora koja se odnosi na tekuće gospodarske politike uz određena ograničenja. Ta ograničenja se odnose na državni proračun. Dakle, Vlada ne može donositi na temelju ovih ovlasti izmjene državnog proračuna. Ne može propisivati poreze. Isto tako Vlada se pridržava ograničenja koja su propisana člankom 88. Ustava Republike Hrvatske. Ta ograničenja se odnose na ljudska prava i temeljne slobode, na nacionalna prava, izborni sustav, ustrojstvo, djelokrug i način rada državnih tijela i tijela lokalne samouprave. Ove ovlasti se prenose na Vladu Republike Hrvatske samo za vrijeme dok ne zasjeda Hrvatski sabor i u slučajevima ako Hrvatski sabor bude raspušten, u slučaju izvanrednog zasjedanja Hrvatskoga sabora. Hrvatski sabor je zakonodavno tijelo koje donosi i mijenja zakone. Uredbe koje će biti na snazi u vrijeme stupanja na snagu ovoga zakona primjenjuju se do 30. studenog 2021. godine. To ne znači da se te uredbe ne mogu mijenjati ili da se ne može skratiti rok trajanja tih uredbi. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržati će ovaj Konačni prijedlog zakona jer doprinosi pravnoj sigurnosti i osigurava redovito obavljanje temeljnih dužnosti državne vlasti. Hvala vam lijepa.
Hvala. Sada idemo na pojedinačnu raspravu i prva će biti poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić. Izvolite.
Drago mi je da sam u svom prethodnom iznošenju stajališta u ime kluba uspjela dotaknuti bit problema što je očito zasmetalo potpredsjedniku Sabora koji bi mi htio propisivati o čemu smijem a o čemu ne smijem govoriti i ne vidi poveznicu, a on bi na takvom mjestu trebao između demokracije kao takve i odnosa Vlade i Sabora. Na žalost moram razočarati, nisam maloumna itekako dobro znam koja je tema ove rasprave i vjerujem da sam upravo zato i svojim izlaganjem pogodila njezinu bit. Dakle, očuvajmo demokratske procese, a prestanimo se ponašati totalitarno i pokušavati određivati jedni drugima o čemu smijemo a o čemu ne smijemo govoriti. U ovoj pojedinačnoj raspravi htjela bih ukazati na jednu konkretnu uredbu koja je donesena u ovom prestanku zasjedanja Sabora koju je donijela Vlada i za koju smatram da ima štetne posljedice, a koja se neće dokinuti ranije od propisanog vremena kao što smo mogli vidjeti u ovom Konačnom prijedlogu zakona. Riječ je o uredbi koja se odnosi na obrazovne procese. Naime tom se uredbom propisuje nekoliko stvari. Jedna od njih je da učenik od 1. do 4. razreda osnovne škole, a ne više od 1. do 3. koji je ocijenjen jednom ili više ocjene nedovoljan može prijeći u viši razred. A druga je recimo primjerice da se sada može imati nedovoljan iz 4 predmeta da bi se bilo upućeno na dopunski rad, a ne 2 kao što je bilo ranije sve u ime trenutne pandemije. Prijedlog, oporbeni prijedlog da to bude važilo samo do 30. travnja odbačen je s ciničnom primjedbom da Sabor može i ranije raspravljati o novim izmjenama zakona. A znamo kako to izgleda kada se pokuša neki zakon izmijeniti u Sabor a prijedlog dođe od oporbe. Nikome ništa. O čemu je riječ i zašto ističem ovu uredbu? Riječ je o tome da je ovom uredbom potvrđen i do kraja završen proces raspada školskog sustava. Imajući u vidu da je škola započela u izvanrednim okolnostima pod epidemiološkim mjerama te brojne pritužbe roditelja koji su se našli pred zidom jer se nemaju kome obratiti Sabor treba snažnije reagirati. Ured pravobraniteljice za djecu isticanje samo nužnosti transparentnijeg donošenja mjera nije adekvatno reagirao, pružio djeci zaštitu, a roditeljima potporu. Jednako tako prepuštanjem nadležnosti o funkcioniranju školskog sustava gotovo isključivo epidemiološkim stručnjacima resorni je ministar zanemario ključnu ulogu školstva, a to je upravo kvaliteta obrazovnog procesa koji je u ovoj školskoj godini postala izlišna. Prvo, kriteriji su već sniženi, drugo nastava je već srozana. Treće, kriteriji ne mogu privremeno prestati postojati jer onda nastavni proces nema snima. Ne možete jednoj grupi đaka reći, vi morate učiti da biste prošli razred, a drugoj istodobno, vi ne morate zadovoljiti nikakve kriterije da prođete razred, jer je eto, društvo bolesno. Naravno da je situacija teška i da je učenicima, ali i nastavnicima treba maksimalno izaći u susret. Ali to ne znači školu pretvoriti u igru, a ocjenjivanje u farsu jer osim što će se djecu zbuniti, a možda i nepopravljivo pokvariti, s time da jedne godine vrijede jedni kriteriji, a druge godine drugi, kako će oni onda uopće pratiti novu nastavu i nadoknaditi rupe koje imaju i na koje se više nitko neće smjeti obazirati u narednoj godini. Pa ne ruše valjda profesori djecu iz vica. U normalnoj situaciji, ovdje isključujem, naravno, patološke slučajeve jer oni su predmet druge rasprave, nastavnici daju ocjenu nedovoljan jer učenik nije u stanju pratiti nastavu na idućem stupnju, ne možete rješavati zadatke iz množenja, ako ne znate zbrajati. Poruka ovoga svega je sve prolazi, hajmo se igrati nastave dok pandemija ne prođe, istodobno neka nastavnici glume epidemiološke stručnjake i vode u pritvor djecu koja kihnu. No to je tek dio problema. Sada dolazim na njegovu bit. Pogubljenost i nedostatak jasnih ciljeva u obrazovnom procesu vidi se u sljedećem. Dok s jedne strane rušimo sve kriterije, a njime ionako oslabljeni, a neophodni autoritet nastavnika, mi smo i ludo ambiciozni pa istodobno potvrđujemo kolaps obrazovanja i guramo progresivnu eksperimentalnu Školu za život o čijem neuspjesima i problemima nitko više i ne govori. Nakon što ova pandemija konačno prođe, pisat će se knjige o besmislu koja je izašla na vidjelo pod njezinim pritiskom. Na muci se poznaju junaci, tako je barem trebalo biti. Kod nas je pak tako da se na muci poznaju samo jauci, a oni će biti sve glasniji i njih će nažalost biti sve više. Možemo se samo nadati da se opravdano nezadovoljstvo neće preliti na ulice. Ulice, koje uvijek opominju demokraciju kada ona izgubi svoju svrhu, ali one to rijetko čine demokratskim metodama. Stoga je krajnje vrijeme da prepoznamo i artikuliramo i zajednički spriječimo probleme dok je to još uvijek moguće. Hvala.
Imamo dvije replike, ostanite molim vas ovdje. Imao prvu poštovanog zastupnika Hajdukovića.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Pa govorit ću i o obrazovnom sustavu. Prije svega, kada kažete da se nastava pretvara u igru, pa najbolje djeca uče kroz igru. Evo, .../nerazumljivo/... ali shvatio sam što vi želite reći. Dakle, po meni ovo forsiranje na nastavi koja se održava uživo je zapravo totalni promašaj, ono što bi trebali raditi je školu odmicati prema online nastavi baš kako bi se spriječila širenje zaraze, a ako djeca uče za ocjenu, onda zaista nismo napravili puno. Onda naš sustav ne valja, ali ne zbog odluka Vlade nego puno dublje, zbog vrijednosnih stvari. Jer ako uče za ocjenu, a ne za znanje, onda je bitka za znanje u startu izgubljena. U startu. A što se tiče kriterija, nažalost navikli smo da jedne godine je jedno, druge godine je drugo, jer kako svaki ministar dođe, on ili ona ima svoju viziju pa tako i vučemo neke projekte koji su se pokazali kao fijasko poput Škole za život.
Odgovor, zastupnica Selak Raspudić.
Hvala. Dakle ja mislim da je zaista od vitalne važnosti imati mogućnost nastave uživo i da treba inzistirati na njezinom održavanju dokle god je to moguće, naravno, prateći epidemiološku situaciju i to je jedna od rijetkih stvari koju cijenim u trenutnom djelovanju ministarstva. Što se tiče ovog drugog dijela koji se tiče ocjenjivanja, naravno da je ocjena samo posljedica, a ne cilj sama po sebi, no dokle god postoji obrazovni sustav koji ocjenjuje, te ocjene moraju imati svoj sadržaj i smisao, a ne mogu i one postati puki igrokaz, dakle to je ono što sam zapravo htjela naglasiti. Činjenica da ako vi možete imati jedinica koliko vam srce želi, onda te jedinice ništa ni ne znače. Mi možemo ukinuti cjelokupni obrazovni sustav i cjelokupni sustav ocjenjivanja pa onda reći da ocjene nisu važne, a dok ga imamo, on mora biti ispravan.
Sljedeća replika poštovane zastupnice Jelkovac.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovana kolegice, u svojoj prijašnjoj raspravi pozivate se na zaštitu demokracije i demokratskih procesa. To znači prije svega da biste trebali poštovati i procese koji bi se trebali, u ovoj sabornici odvijati u skladu s Poslovnikom koji smo većinom glasova donijeli, svi zajedno ovdje mi zastupnici. Ne samo vi nego svi mi zajedno bi se trebali tog Poslovnika pridržavati i na taj način jačati Sabor kao zakonodavni najviše tijelo u ovoj državi. Vi sada u svojoj pojedinačnoj raspravi raspravljate na pod točkom dnevnog reda koja je o ocjenjivanju učenika. To nema veze jedno s drugim, a Poslovnik vam lijepo kaže, kad raspravljamo o određenoj temi, trebamo se držati te teme. Vi kršeći taj Poslovnik dovodite u pitanje i demokratske procese i poštivanje ovog Visokog doma i demokraciju.
Odgovor zastupnice Selak Raspudić.
Drago mi je da sam imala priliku čuti još jedan pravovjerni govor od strane vladajuće većine koji bi ponovo propisivao nekome o čemu točno smije govoriti. Ja ne znam jeste li vi kao što ja jesam pročitali ovaj konačni prijedlog zakona, ali u njemu se konkretno navodi ono što sam ja rekla, a riječ je, ako se ne varam, o prijedlogu zastupnice Vesne Nađ da se ova Uredba ponovo razmotri odnosno da vrijedi do 30. travnja kako bi se moglo razmotriti što će se događati iduće godine, a ne do ako se ne varam, 30. studenog kao što je trebala vrijediti. Dakle, riječ je o nečemu vrlo konkretnome što se tiče obrazovnog procesa i uredbe koju je Vlada donijela, a ne Sabor i koja ima konkretne posljedice za naše nastavnike i za naše učenike, dakle, ne mogu biti više u temi nego što jesam bila u ovome svome govoru.
Repliku ima i zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Kolegice, dobro ste primijetili sve probleme iz kojih može proizaći ako se razvlasti Sabor i smatram da tema kojom ste vi govorili, a radi se o obrazovanju, pa možemo govoriti o okolišu, o ministarstvu ugroze okoliša koji donosi strašno štetne odluke i smatram da po nikakvu cijenu Sabor se ne smije razvlastiti da ono što Sabor donosi u zakonima, da to donosi Vlada RH jer ako to Sabor napravi, onda smo mi u biti dozvolili da nas se razvlasti. Vaša konstatacija, vaša rasprava, pa radilo se o obrazovanju spada u odluke Vlade RH koja može donositi to uredbama bez obzira na Poslovnik koji je donesen da se smanje prava govora saborskih zastupnika, što ide prema totalitarnom režimu jel odma te izbacuje predsjedavajući, rečete jednu rečenicu koja njemu ne odgovara, on vas izbaci. Hvala.
Odgovor zastupnice Selak Raspudić.
Zahvaljujem. Dakle, podsjetila bih još jednom. Cilj Poslovnika nije ograničiti mogućnost govora saborskih zastupnika nego ukinuti nered, a u trenutku kada ja govorim o temi na način na koji se vama ne sviđa onda nije cilj zloupotrijebiti taj Poslovnik da bi se meni ovdje ograničila moja mogućnost govora jer ono što govorim ne ide vama na ruku nego je cilj Poslovnik upotrebljavati samo onda kada je nužno, a to je kada nastaje nered. Slobodnim govorom o temi koji je na tu temu nikoga se ne ugrožava, a vi time što se ovdje ljutite i vičete kada ja pokušavam govoriti o nekim temama samo pokazujete prvo da pogađam u sridu kao što bi moj kolega uvaženi zastupnik Bulj rekao, a drugo dajte na važnost onome o čemu ja govorim, ja vam na tome zahvaljujem.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Hvala g. potpredsjedniče. Vrlo kratko. Kao što su rekli govornici prije mene, dakle čl. 88. ustava je propisano ovakve delegacije ovlasti i ja sa takvom delegacijom ovlasti nemam problema. Ono što imam problema je ovdje što je već prije spomenuto, a to je parlamentarni monitoring. Parlamentarni monitoring koji zapravo postoji u vrlo rudimentarnim, vrlo rudimentarnom obliku u HS i na kojem bi definitivno trebalo više poraditi ne samo u ovom segmentu već i u, već i u drugima. Dakle, što se tiče tekuće gospodarske politike, osim poreza, naravno porezi su nešto što samo HS može promijeniti, mislim da je to u redu i tim više resorni Odbor za gospodarstvo bi trebao više onda se fokusirati i pratiti to što vlada i donosi. Na kraju dana i tu ću i završiti, bit ću vrlo kratak, takva je i točka. Čl. 88. ustava jasno i propisuje da se ovlasti ne mogu delegirati u slučaju ljudskih prava i temeljnih sloboda. I tu je ono ključno zapravo do čega, do čega dolazimo iz rasprava prije koje su bile, a to su sumnje može li vlada ili neko vladino delegirano tijelo, u ovom slučaju arbitrarno, odlučivati o ograničavanju istih, dakle ljudskih prava i temeljnih sloboda. To je po meni ključan problem jer o svim mjerama koje zadiru u ljudska prava i temeljne slobode treba odlučivati HS bez obzira na pandemiju, bez obzira na izazove s kojima se susrećemo. Te odluke da bi imale potpuni legitimitet, koje niko ne bi donosio u, dovodio u pitanje, trebao je donijeti HS. Dakle, na kraju dana monitoring je nešto na čemu trebamo poraditi u HS, ne monitoring samo u ovom slučaju nad vladom, govorim općenito. Više komunikacije bi trebalo biti između vlade i HS jer imam dojam da članovi vlade i članice vlade često zaboravljaju da ih je ovaj dom izabrao, da nisu direktno birani, da je ovaj dom direktno biran da odgovaraju i hrvatskoj javnosti, ali prije svega i nama koji smo ili glasali, ali i ne glasali za njih isto tako. Njihova odgovornost je ovdje za ovom govornicom, u ovom domu, na ovim stolicama, a onda prema javnosti i ostalima. Hvala lijepo.
Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Nađ.
Hvala lijepa. Zastupniče Hajduković, da li smatrate sukladno čl. 47. Zakona o zaštiti od zaraznih bolesti da Stožer civilne zaštite, dakle njegove odluke se donose pod neposrednom, neposrednim nadzorom vlade i da zapravo sabor kada kontrolira vladu zapravo kontrolira onda i odluke stožera i da zapravo mi znamo koga ćemo onda optužiti ili ne optužiti ako te odluke stožera nisu sukladne ustavu i zakonu?
Poštovani zastupnik Hajduković.
Dakle, onda govorimo kolegice o tome da vlada delegira nešto što smo mi delegirali na vladu, dakle biranjem vlade ili na neki drugi način. Po meni je ta pravna formulacija jasna, da je onda vlada ta koja snosi odgovornost apsolutno. I to prebacivanje loptice odgovornosti odgovoran je stožer, odgovoran je ovaj imenom ili onaj imenom i zapravo zbunjivanje javnosti i zamagljivanje cijele priče i stvaranje nekih paralelnih zapovjednih lanaca. Jer tko snosi najveću odgovornost? Prema nama i prema hrvatskoj javnosti apsolutno vlada, nikakva vladina para tijela ili tijela na koje vlada prenosi svoje ovlasti, to ne mogu. Dakle, Andrej Plenković je taj koji je najodgovorniji za sve bez obzira je li to odluku donio stožer ili neko drugi i pitanje je da li to stožer i može i kakav to monitoring odnosno nadzor stalni vlada mora imati nad njima da bi te odluke i bile legitimne?
Slijedeća rasprava bit će zastupnika Mire Bulja, izvolite.
Hvala lijepo. Predstavnici vlade, kolegice i kolege. Sabor kao glavno zakonodavno tijelo Vlada RH proizlazi iz sabora. Degradiranje ovoga doma je u kontinuitetu, poglavito što se tiče sloboda govora. Mi moramo znati da je u prošlom mandatu su smanjena prava i govora saborskih zastupnika nametnuta i s jedne i s druge strane jel su se pojavile nove političke opcije i naravno da je trebalo sve učiniti poslovnički da se onemogući smanjen je broj replika, smanjen je broj ovaj mogućih stanki da se govori o problemima, sa terena jel jednostavno mi svi putujemo. Mene naravno od Sinja do, do Zagreba plaća narod. Ja dođem da iznosim sve probleme iz izborne jedinice. Međutim, ono je onemogućeno. Samo da znate ovi koji ste novi prije se mogla stanka tražiti kada ste god željeli kao saborski zastupnik, iznijeti problem koji ima, koji smatrate dobar. To je sve ukinuto ciljano, namjerno i naravno vidimo da učestalo mi koji smo malo glasniji da nas se izbacuje koristeći nekakve opomene koje se čak niti ne obrazlažu zbog čega ti daju opomenu, nego opomena 1, opomena 2, opomena 3, a to je sve u dogovoru sa Vladom. Znači ne samo da želite oporbu utišati da ne postoji poslovnički, nego sada želite da ovlasti prebacimo na Vladu. Pa kome ću ja prebaciti ovlast, ministru Ćoriću da potpisuje vjetroelektrane i poticaje koje muzu iz džepova naših građana novac ili što je kolegica govorila oko obrazovanja Selak Raspudić? Što ću potpisati, što ću podržati? Pa Sabor je onaj koji donosi zakone. Koje uredbe? Čije uredbe nekoga tko ne drži do digniteta Hrvatskoga sabora koji se dođe ovdje izrugivati sa saborskim zastupnicima? Nemojmo si dozvoliti da nas se razvlasti. U Hrvatskoj samo je Bog iza Sabora i nitko drugi. Ja znam da je ovo ovdje parada dizanja ruku za. Ja to osobno mogu reći, ja sam bio saborski zastupnik i većini nisam glasao za ključni dokument proračun. Možda prvi od kada je samostalne Republike Hrvatske nisam glasao za proračun tako da imam legitimitet sada kazati vama kolegice i kolege da je ovo degradiranje Sabora. Ustavna stanka ljetna – zimska, tko kaže da mi ne možemo doći na izvanrednu sjednicu ako je nešto bitno i značajno i da mi raspravimo na toj sjednici određeni broj točaka tj. prijedloga i da o tome glasamo? Tko je dao taj … kolegice i kolege iz većine? Evo kolega Stier jel' to demokracija da Sabor donosi bitne zakone ili da mi prenosimo ovlasti na Vladu da većina digne ruku i brige nas? Eto Božića i Nove godine slavimo, Vlada neka radi što god želi, to nije ni odgovorno prema biračima koji su nama saborskim zastupnicima dali svoje glasove, nije odgovorno. Inače što se prolazi kroz te uredbe Vlade, kroz pravilnike, poglavito kroz uredbe to je, evo sada uredba dat će koncesiju na naplatu na Nacionalnom parku Krka da se naplate budu pod koncesijom. Pa zamislite dokle to ide? 90% prihoda, 99% prihoda će ići pod koncesiju naplaćivati karte na našim ljepotama. Zašto bi ja podržavao te njihove uredbe? Zašto? Zato što mi kao dajemo ovdje okvir, a u biti uredba je skroz promijenila zakon okvir. Tako smo donijeli Zakon o brdsko-planinskim područjima i nerazvijenim područjima, nema financijske omotnice, nema okvira, nego sve lijepo napisano. Ovo zato? Zato što je to isključivo piar. Mi smo oni i bez obzira oporba ili vlast da raspravimo i da donesemo ono što treba donijeti i da preuzmemo odgovornost glasanjem, a ne da prenosimo na Vladu odgovornost koja je proizašla iz Hrvatskog sabora. Zato me čudi i zabrinjava jer među vama ima i ministara i bivših ministrica i s jedne i s druge strane u ovom trenutku nema ali ima tajnika ministara koji su svjesni da Vlada može sa uredbama … [[ne razumije se]] raditi što god želi pravilnicima što god želi da nas se ne pitaju. Što nas narod bira osim što donosimo direktive, uredbe Europske unije ovdje koje se prepisivaju mi držimo ruke. Što mi to značajno za narod donosimo u ovim trenucima osim što imamo brojne prijedloge oporbe koji leže dolje na dnu dnevnoga reda non stop, onda moramo prikupljati potpise da bi se raspravili? U biti imamo mi posla, ne treba nama stanka. Možemo mi sazvati izvanrednu sjednicu. Bili su izvanredni izbori zbog toga što je odgovaralo političkoj Vladi da bi im stožer u biti u najboljem vremenu omogućio da dobiju izbore kada su bili najpopularniji stožer za civilnu zaštitu.
Hvala. Imamo dvije replike na vaše izlaganje. Prva je poštovanog zastupnika Habijana.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani zastupniče pa upravo Hrvatski sabor odnosno hrvatski zastupnici su donijeli Ustav koji je omogućio donošenje dakle ovakvog zakonskog prijedloga. Dakle, ovo nije ništa neuobičajeno. S druge strane ovakav Prijedlog zakona donosi se redovito svake godine. Zašto se donosi? Upravo da bi se omogućilo Vladi Republike Hrvatske da u izvanrednim situacijama postoji mogućnost da djeluje dakle u onim trenucima kada Sabor ne zasjeda. Još jedna stvar. Mi smo zasjedali izvanredno u srpnju. U tom trenutku ovaj zakon se ne primjenjuje dakle, nema zakonske delegacije u tom slušaju. Dakle, Hrvatski sabor je i dalje zasjedao i u situaciji kada je Ustavom propisano da je stanka. Dakle, u izvanrednim situacijama kada zasjeda Sabor ovaj Prijedlog zakona odnosno ovaj Zakon se ne primjenjuje. A ponavljam ovo nije ništa neuobičajeno. Dakle, svake godine se donosi ovakav zakona a iz razloga da bi upravo Vlada u određenim izvanrednim situacijama mogla djelovati kada treba dakle kada bi se mi svi sada trebali okupiti na nekoj izvanrednoj situaciji to bi bilo prilično teško.
Odgovor zastupnika Bulja.
Ja sam protiv delegiranja ovlasti na Vladu Republike Hrvatske i ne mogu to podržati. Nisam podržao ni onu čudnu odluku gdje se daje apsolutno sva moć koje nije političko tijelo čak ulazak u ljudska prava i slobode da stožer civilne zaštite, tada ni Klub Mosta nije to podržao ni glasao u prošlom mandatu na početku ove pandemije, krize sa Covid-om. Prema tome, smatram da ovaj Sabor mora držati do svoga digniteta. Imamo odbore koje moramo angažirati, znači uključiti i mi donositi odluku i glasati. Mi donositi. Zašto bi ja vjerovao bilo kome, premijeru ili ministru? Koji razlog? Pa mi imamo prigovore koje ćemo dati u raspravi i ne morate kolegice i kolege prihvati ali možete … [[ne razumije se]] Pa imamo mi što raditi. Ako je Ustavom tako ima izvanredna sjednica, izvanredna sjednica je bila kada je bilo iza izbora sada je bila ljetna stanka morala biti, znači postoji mogućnost sazivanja sjednice.
Repliku ima i zastupnica Selak Raspudić.
Uvaženi zastupniče Bulj složila bih se sa ovim što vi govorite jer jedno je govoriti o uredbama i ovom prijedlogu zakona koji se doista donosi svake godine u normalnim okolnostima. Ali drugo je kada imamo konkretne uredbe kao što je sada slučaj i koje su se donijele pod vidom izvanrednih okolnosti trenutno govorim o obrazovanju, a one će vrijediti i u početku iduće školske godine gdje se nadamo da neće biti ovakva situacija, a Sabor o tome ne smije odlučivati. Sada mi možemo moliti Boga da resorni ministar se sjeti promijeniti te uredbe, a on to možda iz ko zna kojeg razloga neće učiniti i tko će onda biti odgovoran u tom slučaju? I ono što bih vas htjela upitati, a što me osobito zabrinjava, jedno je kada vladajuća većina ima taj totalitarni impuls, pa želi ušutkati oporbu, ali drugo je kad se taj isti Poslovnik koristi i zloupotrebljava od same oporbe da bi ušutkala drugi dio oporbe. Što o tome mislite?
Odgovor zastupnika Bulja.
Pa sve ste rekli u svome pitanju. Vladajući moraju znat da će jednoga dana biti i oni oporba i da taj odnos u demokraciji se ne smi nametati i smanjivati prava govora u domu saborskom, u saboru i onda kako će se građani osjećat kad mi saborskim zastupnicima se oduzima i u slobode govora, smanjuju prava govora, što je u kontinuitetu rađeno otkad sam ja uša u sabor prije 5.g. Samo izmjene Poslovnika kako bi se dovelo u tu poziciju da ne možemo dovoljno puta replicirati, da ne možemo dovoljno puta iznositi stajališta koja su bitna za građane sa područja odakle dolazimo il značajne nacionalne teme i naravno ko garantira da će ministar odradit ono šta treba odradit, a da mi ćemo moć upozorit u saborskim raspravama, ko to garantira? Vi garantirate što ćemo mi njima delegirati i razvlastiti sami sebe? Ja ne želim da se HS razvlasti, a kad budem glasa da se razvlasti HS onda ću, neću se kandidirat više, ja ću se kandidirat da budem saborski zastupnik i narod nam je dao legitimitet.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Željka Sačića.
… [[Govornik nije uključen]] Evo kao, kao mladi intelektualac prije mnogo godina slušao sam na katedri kaznenog odnosno ustavnog prava na Pravnom fakultetu u Zagrebu „Temeljne zasade ustavnog prava“ od poštovanih prof. Smerdela i Sokola i normalno da se danas to sve uznapredovalo i u ustavno pravnoj znanosti, a ovo jest tema g. predsjedavajući i gđa. Benčić je to kao mlađa kolegica iznimno dobro prenijela, iskomentirala i dala prikaz komparativne prakse drugih razvijenih država demokracije, prije svega Njemačke u odnosu parlamenta i izvršne vlasti odnosno parlamenta, zakona i ustavnih odnosno uredba vlade koje imaju snagu zakona. U tom smislu imo sam potrebu reći da doista trebamo bit krajnje restriktivni u tome. Mi smo danas u Hrvatskoj svjedoci teškog razdoblja u našem, u našoj povijesti kada je predsjednik Tuđman morao donositi te uredbe sa zakonskom snagom, al u vrijeme rata. Danas takvih, Bogu hvala, situacija nema, ali imamo potres, imamo teške poplave, imamo covid kao što ste rekli. No to je nešto ipak ovaj bitno drugačije jer mi parlamentarci saborski zastupnici i u takvim situacijama iako restriktivno možemo se okupiti i slažem se sa svim kolegama koje su rekli da moramo tu ovlast zadržat osim u iznimnim situacijama, a kad ju prenesemo na vas u izvršnoj vlasti, e onda moramo limitirat na rokove. Neke uredbe ne mogu i ne trebaju biti na godinu dana. Mi možemo imat kao što je ispravno gđa. Benčić primijetila, parlamentarni nadzor svaka 3. mjeseca, svakih 6. mjeseci, osobito kad ovdje zasjedamo paralelno, uz naše ovaj zasjedanje nema potrebe da funkcioniraju uredbe sa zakonskom snagom na koje možemo djelovati i upravo mi smo ovaj gospodari te situacije, mi smo taj zakon donijeli, a delegirali smo, isključili smo se odnosno naš predsjednik vlade nas je isključio iz tog procesa da možemo ovaj na to utjecat, što je pokazatelj evo sada djelovanja Stožera civilne zaštite gdje se apsolutno svi se možemo o tome složit, pa i vi g. predsjedavajući da su iznimno, iznimno mnogo, duboko, nezabilježeno povrijeđena ljudska prava i slobode u novijoj hrvatskoj državi tim odlukama. Ustavni sud je reko to što je reko, al svaki zna šta znači lockdown, šta znači prekid jednog društvenog gospodarskog života, individualnih sloboda, pa to je nečuveno, da ja nisam mogo do svog vinograda doć ovdje bez propusnice ili ne znam ni ja iz jednog kraja do, do Velike Gorice ili do Zeline, van pameti. E sad, eto tako je kako je. Ne želimo mi hrvatski suverenisti, a vidili su i drugi kolegice i kolege, da samo se odreknemo iz vlastitog komoditeta vama na odgovornost predamo odlučivanje o sudbini hrvatskog naroda jel ipak vi nemate taj temelj, vi to znadete, nemate taj temelj, tu temeljnu ovlast imaju narodni zastupnici i mi ćemo u skladu sa ustavom i međunarodnim aktima učiniti sve da vi funkcionirate, ali da vas mi nadziremo u svakom trenutku onako da radite kako je to po našem mišljenju ovdje u HS u interesu hrvatskog naroda. To je naše pravo. E sad, većina saborska će donijet odluku kakvu će donijet, ali imajte na umu vrlo, vrlo dobre korisne, pametne riječi stručnih pametnih ljudi, obrazovanih, ustavno pravnih prije svega i stručnjaka izvan parlamentu, u parlamentu, evo imali smo priliku nemojmo se odreći onoga što nam je temeljno dano, mi smo odgovorni hrvatskom narodu i mi odlučujemo o temeljnim stvarima. Jest da su to ograničenje, dobro je gđa. Nađ rekla koja sve ograničenja postoje i šta su zakonski rezervati itd. Međutim, vidite pored svega toga dovodi se odredba da policija sad može uć u vaš stan ako imate 11 osoba i kao što je gđa. Benčić rekla idete negdje. Hvala vam lijepo.
Ostanite čas jer imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Hajdukovića.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Sačić, pa ponovit ću ono što sam govorio i prije. Dakle, po meni je problem više nadzor, odnosno monitoring koji predstavničko tijelo treba imati u, nad izvršnom vlašću koja zapravo i proizlazi iz predstavničke vlasti jer je mi biramo. Ne samo u ovom slučaju, u većini slučajeva drugih i ne samo kad delegiramo neke svoje ovlasti nego kad Vlada i radi ovlasti iz svog djelokruga. Dakle taj nadzor, parlamentarni nadzor, je, bojim se, kod naš još relativno rudimentaran, nije onakav kakav bi trebao biti jer mi bi trebali biti korektiv Vladi. Ne samo oni je podupiru nego i mi koji nismo glasali za nju, baš zbog tog, ne da mi nekome napakostimo ili da nekog kritiziramo radi kritiziranja nego da zaista pridonesemo tome da rješenja koja donosi Vlada iz svog djelokruga i mi iz našeg, budu što bolji. A sve na korist građana koji su nas ovdje izabrali.
Poštovani zastupnik Sačić.
Pa nemam ništa drugo nego složiti se s time, dodati, i ovaj, i to je suština demokracije, znači oporba mora sudjelovati, ne smije biti isključena, ali po temelju argumenata, a ne na temelju milosti predsjedavajućeg, predsjednika Vlade ili ta, usput, g. predsjedavajući, hvala što ste mi dali riječ. Ja sam magistar kaznenog prava i kao uspješni ratni zapovjednik vam sugeriram da ste malo prestrog. Prestrog, prebrzo bacate crvene kartone. Evo, hvala vam lijepo.
Sada će završno u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista govoriti zastupnica Selak Raspudić. Izvolite.
Ova rasprava o odnosu Vlade i Sabora ima u prvom redu zadaću propitati demokratske procese. Jednako kao što ima zadaću propitati konkretne uredbe koje su u tom razdoblju donesene od strane Vlade, a čije djelovanje može biti loše po društvo u cjelini. Ovakav pokušaj dokidanja demokratskih procesa ili onog osnovnog demokratskog prava, a to je pravo govora, nije prvi put prisutan ovdje u HS-u niti ovdje u Hrvatskoj i u njezinoj povijesti. Ovakve nekakve naznake totalitarnih impulsa koji nisu zanemarive i koje se lako mogu razmahati, pogotovo u krizno vrijeme, pogotovo u vrijeme kada imate situaciju u kojoj dajete ovlasti u ruke različitih stožera, treba uzimati ozbiljno jer one mogu vrlo loše završiti. Naime, ovakve me stvari podsjećaju na ono što se događalo u agitpropovskoj Jugoslaviji kada je Đilas propisivao koje točno knjige smiju izaći, a nijedan naslov nije smio izaći bez odobrenja Partije. Jednako tako, gledalo se u leksikonima nalazi li se pod slovom „s“ Sutjeska ili neki drugi prigodni termin, pa ako on nije slučajno upotrijebljen, onda su cijela izdanja bacana u vjetar. Nemojmo se vraćati nazad u takvu totalitarnu svijest niti je trangeneracijski prenositi u vrijeme koje je ipak određeno demokracijom. Ono što zaključno želim reći slušajući cijelu ovu raspravu, a tiče se djelovanja Sabora, odnosi se na ono što je ovdje bilo istaknuto, a to je da više ništa nije niti smije biti samorazumljivo. Naime, jest da se ovakav prijedlog zakona donosi svake godine i jest da je on možda do sada prolazio samorazumljivo, no osim argumenta koji sam već istaknula, a to je da se sada nalazimo u izvanrednim okolnostima, pa će posljedice ovakvih uredbi biti drugačije nego posljedice, pod navodnicima, standardnih uredbi, ništa i ne treba biti samorazumljivo. Ako su stvari samorazumljive, onda znači da mi saborski zastupnici u svojim klupama spavamo. Ono što me osobito frapiralo, u djelovanju Sabora i toj pretpostavci samorazumljivosti je nedavna situacija kada sam se usudila imati primjedbu na djelovanje pravobraniteljice odnosno govora o ravnopravnosti spolova gdje su na mene nasrnuli i slijeva i zdesna jer je to nešto što dosada nije bilo dovođeno u pitanje, kao da sam ona lopta u ragbiju koju morate poklopiti jer će inače pobjeći. Nije problem ako imamo totalitarne mehanizme od strane vladajuće većine, onda i tu čuva svoja mjesta da bi držala tu većinu i ima svoje osobite zadaće jer je dio jedne velike, robusne i teške stranačke mašinerije koja još uvijek ne priznaje demokratsko djelovanje. No, ozbiljan je problem ako mi iskorištavamo djelovanje Poslovnika, način na koji je on propisan, mi iz oporbe, kako bismo jedni drugima spočitavali ili propisivali o čemu smijemo govoriti. To je trenutak u kojem se svi mi moramo zapitati koja je ovdje naša svrha i koliko možemo i hoćemo biti licemjerni, dok s jedne strane kritiziramo autokratsku vladu, a s druge strane, iskorištavamo upravo njezine uredbe u trenucima kad nama odgovara, zato da bismo začepili one koji misle drugačije od nas. Dakle, tu bih stala i tu bih zaključila, ovo pitanje ne treba biti samorazumljivo, kao što niti jedan prijedlog donošenja zakona, bez obzira što se on donosi u petak popodne, ne treba biti samorazumljiv. O svakome od njih treba govoriti, ne treba biti spavati, i trebamo pokazati svoju budnost jer smo zato i ovdje u konačnici izabrani. Hvala vam.
Time ću zaključiti raspravu o ovoj točci, a Odbor za obranu njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti.