Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam nadaljevanje 34. izredne seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnjega nadaljevanja seje ne morejo udeležiti naslednja poslanka in poslanci: mag. Andreja Rihter, Franc Bogovič, Franc Pukšič, Janez Ribič, Matjaž Zanoškar, dr. Vinko Gorenak, mag. Andrej Vizjak, Danijel Krivec, Branko Marinič, Marijan Pojbič, mag. Radovan Žerjav, mag. Franc Žnidaršič, Janez Janša in Robert Hrovat. Vse prisotne lepo pozdravljam. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA PONOVNO ODLOČANJE O ZAKONU O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ZEMLJIŠKI KNJIGI. Državni svet je na 26. izredni seji 29. 11. 2010 zahteval, da Državni zbor na podlagi tretje alineje prvega odstavka 97. člena Ustave Republike Slovenije pred razglasitvijo ponovno odloča o Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o zemljiški knjigi. Za obrazložitev zahteve sveta dajem besedo predstavniku Državnega sveta Bogomirju Vnučcu. Prosim, gospod Vnučec.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Poslanke in poslanci, gospod minister. Glavni razlogi za veto so naslednji. Po novi ureditvi ne bo več mogoče, da bo vsaka zainteresirana stranka samostojno in brezplačno predlagala vpis vseh stvarnopravnih in obligacijsko pravnih pogodb v zemljiško knjigo. Državni svet sicer podpira rešitve, ki se nanašajo na elektronsko vlaganje predlogov, vendar pa predlagano ureditev v novih 125.a do e člena, v okviru katerih se obveznega elektronskega vlaganja pisanja pooblašča notarja [[...]]
Prosim za mir v dvorani.
[[...]]državno ali občinsko pravobranilstvo, predstavlja nesorazmeren ukrep v okviru postulacijske sposobnosti. Državni svet meni, da bi lahko zemljiškoknjižni predlog vložila tudi občina ali vsak, ki ima pravni interes. Lokalne skupnosti oziroma občine so do sedaj same urejale in pripravljale predloge za vpis lastninskih in drugih pravic v zemljiško knjigo in so dolžne imeti evidenco svojih nepremičnin. Pri tem je treba izpostaviti opozorila, da lokalne skupnosti ne razpolagajo s finančnimi sredstvi, potrebnimi za pripravo predlogov vpisov v zemljiško knjigo s strani notarjev oziroma odvetnikov. Ocena, ki izhaja iz analize Gospodarske zbornice Slovenije, je, da bodo nove storitve obveznega vlaganja preko notarja in odvetnikov za državljane in državljanke, obrtnike, podjetnike, občine ter druge subjekte občutno dražje. Po njihovi analizi gre tukaj za letno cca 30 milijonov evrov. Državni svet meni, da bi vsaka zainteresirana stranka v zemljiško knjigo lahko predlagala samostojno in brezplačno vpis vseh stvarnopravnih in obligacijskopravnih pogodb, kot je to veljalo do sedaj. Državni svet opozarja tudi na novost, da se na sodiščih ne bodo več shranjevali izvirniki pogodb v tako imenovani zbirki listin, in meni, da se s tem ne bo več zagotavljala transparentnost in pravna varnost, ker bodo stranke v nepremičninskem poslovanju negotove in zbegane, ker ne bodo vedele, kje lahko dobijo pogodbe pravnih prednikov za posamezno nepremičnino, posledično pa to pomeni nastanek občutno več morebitnih sodnih sporov in s tem več zaostankov. Menimo tudi, da je bil zakon sprejet brez potrebne širše javne razprave. Strokovna javnost je imela zgolj omejene možnosti dajanja pripomb. Izvajalci, zlasti notarji, tudi niso bili povprašani, ali so tehnično in kadrovsko sposobni prevzeti naloge, ki jim jih nalaga novi zakon. Zakon ne odpravlja tudi neusklajenosti med katastrom in zemljiško knjigo, torej med dvema javnima knjigama, kar se je pokazalo kot velika težava pri nacionalnem vrednotenju nepremičnin, saj se ena tretjina ugovorov, naslovljenih na GURS, nanaša na lastništvo oziroma je povezana z lastništvom teh nepremičnin. Pri tako zastavljenem projektu tudi ni jasno, zakaj celotnega vpisa pravic in pravnih dejstev v knjigo ne izvršijo elektronsko kar notarji, ki izvršujejo javna pooblastila in imajo praviloma višjo strokovno usposobljenost in izobrazbo, kakor v zakonu predvideni sodniški pomočniki, in zakaj se Notarski zbornici ne naloži, da vodi izvirno zbirko listin, ki je osnova za vknjižbo pravic in pravnih dejstev v zemljiško knjigo. Glede na navedeno menimo, da za sprejetje oziroma potrditev zakona ni nobene potrebe, čeprav prinaša tudi dobre rešitve. Koristneje bi bilo počakati in sprejeti zakon o enotni evidenci nepremičnin oziroma združiti kataster in zemljiško knjigo v enotno javno knjigo. Zaradi vseh teh navedenih problemov in pomislekov, še posebej zaradi neustrezne rešitve, s katero se odvzema možnost vsaki zainteresirani stranki, da bi kot do sedaj samostojno in brezplačno predlagala vpis vseh stvarnopravnih in obligacijsko pravnih pogodb, ki jih bo z novim zakonom morala plačevati oziroma jo bomo finančno bremenili, zahtevamo, da Državni zbor o zakonu ponovno odloča. Hvala lepa.
Hvala lepa. Zahtevo je obravnaval Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo podpredsedniku Antonu Colariču.
Hvala lepa, gospod predsednik. Minister, državni sekretar, kolegice, kolegi! Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je na 43. nujni seji danes kot matično delovno telo obravnaval zahteve Državnega sveta, da Državni zbor ponovno odloča o zakonu o spremembah in dopolnitvah zakona o zemljiški knjigi, ki ga je Državni zbor sprejel 23. novembra 2010. Odbor je bil predhodno seznanjen z zahtevo Državnega sveta, z mnenjem Zakonodajno-pravne službe in mnenjem Vlade. Na seji odbora je sodeloval državni svetnik gospod Bogomir Vnučec, ki je predstavil stališča, ki je povzel malo prej pred menoj, tako da jih ne bi ponavljal. Predstavnik Zakonodajno-pravne službe je v predstavitvi njihovega pisnega mnenja poudaril, da je Zakonodajno-pravna služba že ob obravnavi predloga zakona opozorila, da je treba dodatno pojasniti razloge, zaradi katerih naj bi v prihodnje zemljiškoknjižne predloge vlagali le notarji, v manjši meri pa tudi pravobranilci in odvetniki. V razpravi na matičnem delovnem telesu je predstavnik predlagatelja širše pojasnil razloge za zakonske spremembe. Predstavnik predlagatelja na seji odbora je bil minister za pravosodje gospod Aleš Zalar, ki je v okviru predstavitve pisnega mnenja Vlade o zahtevi Državnega sveta povedal, da se z zakonom spreminja način vpisa stvarnih pravic v zemljiško knjigo, saj se le-ta popolnoma informatizira. S tem predlagatelj uresničuje projekt e-pravosodje in sledi cilju e-spisa v vseh sodnih postopkih. Glede na omejevanja postulacijske sposobnosti je opozoril na triletno prehodno obdobje, v katerem bodo lahko stranke – fizične in pravne osebe – še vedno lahko neposredno predlagale vpis lastninske pravice v svojo korist. Poudaril je, da se že danes večina vpisov v zemljiško knjigo, ki jih sodišče ne opravlja po uradni dolžnosti, to pa je približno 30 % vpisov, opravi prek notarjev in odvetnikov. Zaradi informatizacije zemljiške knjige, ki se bo lahko začela odvijati takoj po uveljaviti zakona in bo primerljiva z že informatiziranim sodnim registrom, je bilo v skladu z načelom pravne varnosti pooblastilo za vlaganje predlogov za vpis v zemljiško knjigo in elektronsko pretvorbo listin, ki so podlaga za vpis, dano le osebam z javnim pooblastilom: notarjem, odvetnikom in pravobranilcem. Opozoril je še na znižanje sodne takse in notarske tarife v zemljiškoknjižnih postopkih, zato očitki o večjih stroških, ki so bili predstavljeni, niso utemeljeni. V razpravi so opozicijski poslanci nasprotovali zakonskim rešitvam, ki omejujejo postulacijsko sposobnost, saj naj bi se s tem po njihovem mnenju monopolizirali notarji in odvetniki, strankam pa jemala opravilna sposobnost. Koalicijski poslanci pa so zakon podprli, saj se s pocenitvijo in poenostavitvijo zemljiškoknjižnih postopkov povečuje pravna varnost. Po opravljeni razpravi je odbor z večino glasov vseh članov, 9 za in 6 proti, sprejel naslednje mnenje: Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o zemljiški knjigi je ustrezen.
Hvala lepa. Za obrazložitev mnenja dajem besedo predstavniku Vlade kot predlagatelju zakona. Besedo ima Aleš Zalar, minister za pravosodje. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovane gospe poslanke, gospodje poslanci! Redko se zgodi, da neka sprememba v okviru državne oblasti omogoča, da se zgodijo tri dobre stvari hkrati: da postane storitev za državljane cenejša, da postane storitev hitrejša in da postane storitev kakovostnejša. To ta zakon zagotavlja. Cenejša zato, ker smo občutno znižali notarske tarife, tako da bo recimo za predlog za vpis v zemljiško knjigo pri vrednosti nepremičnine 2000 evrov notar skupaj z davkov za dodano vrednost zaračunal 6 evrov če, pa bo šlo za nakup neke garsonjere v vrednosti 100 tisoč evrov, bo notar skupaj z davkom za dodano vrednost zaračunal 44 evrov. Gre za nizke zneske, ki pa jih ob tem dodatno z vidika stroškov za državljane znižujejo še znižane sodne takse. Ne samo da so znižane, odpravljene so sodne takse za vse tiste državljane, ki so na robu socialnega minimuma, ki prejemajo denarno socialno pomoč države. Ti državljani sodne takse od slej sploh ne bodo več plačevali. Ta storitev je bistveno cenejša za vse kategorije državljanov, ne glede na to, ali bo posameznik vložil zemljiškoknjižni predlog sam, kar bo še vedno lahko storil v triletnem prehodnem obdobju, ali pa ga bo vložil na primer preko notarja. Ko gre za dvig kakovosti, skrbimo predvsem za pravno varnost. Izredno pomembno je, da zemljiška knjiga izkazuje realno in ažurno stanje v zvezi s stvarnimi pravicami na nepremičninah. Ta zakon bo zagotovil, da bodo odslej zemljiškoknjižna sodišča odločitve sprejemala bistveno hitreje – v štirih dneh, danes potrebujejo v povprečju mesec in pol do dva. In še, ko gre za kakovost. Pomembno je, da zemljiškoknjižne predloge vlagajo osebe z javnimi pooblastili, torej notarji, državni pravobranilci, občinski pravobranilci, tu je predlagatelj upošteval pripombe občin in z amandmajem, ki ga je Državni zbor sprejel, podprl rešitev, tako da bodo bodisi posamezne občine bodisi več njih, če se bodo tako odločile, lahko imenovale občinskega pravobranilca, ki bo lahko vlagal takšne predloge neposredno. Zelo pomembno je, da je sodni sistem pripravljen na to reformo in Vrhovno sodišče zagotavlja, da je izvajalo in še izvaja sistematično usposabljanje zemljiškoknjižnih referentov, ki bodo v celoti pripravljeni na to, da prevzamejo to pomembno nalogo. V Sloveniji sicer danes notarji že vložijo več kot polovico zemljiškoknjižnih predlogov, omenjeno je bilo, da jih več kot tretjino vložijo po uradni dolžnosti kar sama sodišča. In tudi če se bo zgodilo v prehodnem triletnem obdobju, da bi bil obseg zemljiškoknjižnih predlogov, ki jih bodo posamezniki, fizične ali pravne osebe še vedno lahko same neposredno vlagale, torej mimo notarjev, ob zaključku tega triletnega obdobja še vedno razmeroma velik, potem bo seveda Vlada predlagala ustrezno podaljšanje tega predhodnega obdobja. Pričakovanja so sicer drugačna, ampak ta možnost je odprta in jo želim na tem mestu posebej izpostaviti. V zvezi s hrambo listin naj poudarim, da hramba ostane na sodiščih. Še več. Danes je hramba na 45 okrajnih sodiščih, odslej bo hramba pri Vrhovnem sodišču. Gre za hrambo izvornih listin, ki bodo pretvorjeno v elektronsko obliko, zato ni nobene potrebe, da bi notarji hranili te originale. Nasprotno. To zagotavlja večjo stopnjo pravne varnosti v državi nasploh. Menim, da je velika dodana vrednost te novele zakona še ena, o kateri je bilo morda premalo govora. Pripadniki madžarske in italijanske narodne skupnosti bodo odslej lahko prejemali zemljiškoknjižne predloge v svojem maternem jeziku. Tega jim doslej predpisi v Republiki Sloveniji, ko je šlo za zemljiško knjigo, niso zagotavljali. Ta sprememba zakona v povezavi z elektronskim sistemom, ki smo ga pripravili, pa to omogoča. Zato vas prosim, da podprete to novelo zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin. Stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev bo predstavil, Anton Urh. Prosim.
Hvala za besedo. Spoštovani, gospod predsednik, spoštovani minister, državni sekretar, kolegice in kolegi! Poslanska skupina DeSUS je potrdila predlagani noveli Zakona o zemljiški knjigi iz razloga optimizacije in informatizacije procesov v zemljiškoknjižnih zadevah ter s tem povečanja učinkovitosti sodišč v teh postopkih, pospešitve odpravljanja sodnih zaostankov in skrajšanja trajanja teh postopkov. Smo pa že takrat izrazili dvom v predlagane rešitve, in sicer v smeri, ali te konkretne rešitve zasledujejo tudi načelo strankam prijaznejše ter strankam cenovno ugodnejše postopanje oziroma izvedbo teh postopkov, ali uvedba kvalificiranih vlagateljev zemljiškoknjižnih zadev posega v pravico posameznika, da lahko svobodno in prostovoljno sam ali pa po pooblaščencu, ki si ga sam določi, in ni nujno, da je to odvetnik oziroma notar, odloča o vlaganju pisanj v teh postopkih. Ne samo mi, tudi Zakonodajno-pravna služba je opozorila, da bi bilo treba dodatno pojasniti razloge za tako ureditev. K ponovnemu razmisleku o tem vprašanju nas sedaj pozivajo tudi državni svetniki. Prav tako poslanci DeSUSa ponovno opozarjamo na podražitev postopkov vpisa nepremičnin manjših vrednosti, ki bodo s stroškovnega vidika za posameznika dražji, medtem ko se postopki za vpise nepremičnin večje vrednosti pocenjujejo. Vemo pa, kdo si lahko danes še privošči nepremičnino večje vrednosti. To pa zagotovo, ne glede na to, ali bo postopek za stranko dražji zgolj za nekaj evrov, ni dobra popotnica. Sploh v času, ko naj se ne stremi k dodatnemu obremenjevanju ljudi. Naj zaključim. Poslanci DeSUSa načeloma podpiramo proces informatizacije zemljiške knjige, še vedno pa smo skeptični glede trditev predlagatelja, da takšna uvedba ne predstavlja povišanja stroškov strankam, in glede poseganja v pravice posameznika oziroma pravne osebe da sama vlaga potrebna pisanja v teh postopkih. Poslanci DeSUSa bomo svoje glasove že drugič dali za podporo temu zakonu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil Silen Majhenič. Prosim.
Spoštovani, gospod predsednik, spoštovani minister! Sedaj veljavni zakon o zemljiški knjigi predvideva, da lahko predloge v klasični obliki predlagajo vsi. Po novem pa bi to lahko počeli le še notarji in odvetniki v elektronski obliki. Predlagatelj pojasnjuje, da so se podatki o imetniku nepremičnin vpisali samo enkrat, kar je omogočalo racionalizacijo postopka, vendar s predlagano novelo zemljiškoknjižni vložek ni več potreben, kar omogoča enostavnejšo preverljivost z zemljiškim katastrom in s katastrom stanja ter preglednejši sistem vodenja zemljiške knjige. Predlagatelj je za celovito informatizacijo vseh postopkov izvajanja in odločanja o vpisih določil povsem nova pravila. Uvede se elektronsko vlaganje zemljiškoknjižnih predlogov in drugih vlog, ki pa jih bodo vlagali notarji, odvetniki ali pravobranilstvo, ki bodo tudi edini zakoniti zastopnik. Kot navaja predlagatelj, gre za posodobitev in racionalizacijo poslovanja sodišč v postopkih odločanja o zemljiškoknjižnih zadevah. Kot zasledimo v predlogu, se vse zadeve predložijo v elektronskem prepisu, ki ga z elektronskim podpisom overi notar kot oseba z javnim pooblastilom. Predvideva se, da se bodo na osnovi takšnega poslovanja zmanjšali tudi stroški ter stroški vročanja, s čimer se ravno ne strinja strokovna javnost. Pisne vloge udeležencev bo sprejemalo eno centralno vložišče, seveda tukaj ne gre za vloge, ki gredo preko pooblaščenih zastopnikov. Storitve bodo po preteku prehodnega obdobja obravnavali le notarji in odvetniki. Očitno gre za monopolizacijo odvetnikov in notarjev, s čimer se ne strinja Gospodarska zbornica Slovenije, pa tudi občine imajo drugačna stališča. Zakon ne rešuje problema monopolizacije in ozkega grla in ne vsebuje učinkov novih predpisov na gospodarstvo. Pri pripravi je bila premalo upoštevana stroka, ki je ponujala izboljšave, ki bi omogočale hitrejše vključevanje v prostor, kar je sigurno problem. Predlagatelj pojasnjuje, da je glavni cilj novele poenostavitev postopka vpisov v zemljiško knjigo, s tem se povečuje pravna varnost posameznikov v pravnem prometu z nepremičninami in gre za nadgradnjo že začetih faz formalizacije, s čimer pa se ravno ne strinja Zakonodajno-pravna služba, ki opozarja, da gre za bistven poseg v zakon o zemljiški knjigi. Ne gre le za redakcijske popravke, ampak za spremembe in dopolnitve, ki odpravljajo desetletna razumevanja določenih elementov zemljiške knjige. Opozarja se tudi na kratek rok prehoda iz ene ureditve v drugo ureditev ter na premjhno informiranost ljudi, ki niso povsem seznanjeni s tem, da postaneš lastnik šele z vpisom v zemljiško knjigo. Elektronizacija zemljišče knjige je sigurno pridobitev, vendar je treba nekatere nejasnosti še doreči in popraviti, kajti prejšnji zakon ni tako slab, da bi ga bilo treba takoj spremeniti. V Slovenski nacionalni stranki predlaganega zakona zato ne bomo podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije bo predstavil Milan Gumzar. Prosim.
Hvala za besedo. Lepo pozdravljeni gospod minister, kolegice in kolegi! Zakon o zemljiški knjigi, ki ga je Državni zbor Republike Slovenije že sprejel, prinaša številne koristi za državljanke in državljane. Pospešuje in poenostavlja postopek vpisa v zemljiško knjigo, povečuje pravno varnost posameznikov v pravnem prometu z nepremičninami, za stranke uvaja rešitve, ki strankam v večji pravni varnosti zagotavljajo cenejšo storitev, zmanjšuje čas odločanja o zemljiškoknjižnih zadevah, ne glede na kraj oziroma lego nepremičnine, celovito informatizira vse procese in uvaja informatizirano zbirko listin ter zagotavlja večjo dostopnost zemljiške knjige, to je brezplačno pridobitev rednega ali zgodovinskega izpiska iz zemljiške knjige prek spletnega portala elektronske zemljiške knjige. Obenem je treba poudariti, da je bila sočasno z zakonom o zemljiški knjigi v zakonodajnem postopku tudi novela zakona o sodnih taksah, ki močno niža obstoječi sistem sodnih taks v zemljiškoknjižnih postopkih. Oba zakona predstavljata logično celovitost, ki uporabnicam in uporabnikom prinaša kvalitetnejšo storitev, kot je bila do sedaj, za nižjo ceno od današnje. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije bomo zato predlog zakona ponovno podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine nepovezanih poslancev bo predstavil Vili Rezman. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Naj še sam v kratkem predstavim stališče Poslanske skupine nepovezanih poslancev – Solidarnost, ki, za uvod povedano, bo sicer ponovno podprla predlog zakona, zadržala pa je številne pomisleke, ki smo jih izražali že tudi poprej. Mi smo pozorno spremljali pripombe, ki so jih dajale različne organizacije, bodisi da so bile to gospodarske organizacije, bodisi posamezniki, strokovnjaki, bodisi lokalne skupnosti, in argumente, s katerimi je predlagatelj zavračal te pripombe. Vsi argumenti predlagatelja se nam niso zdeli ustrezne teže in nekatere pripombe so takšne, za katere smo tudi mi ocenjevali, da jim je vredno prisluhniti in jih, če je le mogoče, tudi implementirati. Najbolj smo bili razočarani nad tem, da se je iz kroga poslovne dejavnosti izključil del gospodarskih subjektov, ki se je s tem poprej ukvarjal in za katerega smo prepričani, da ta posel obvladajo, da niso oni tisti, ki so povzročali številne nepopolne predloge, ki so bili vloženi. Motilo nas je tudi od začetka trmasto vztrajanje, da se omeji tudi krog, kar se tiče lokalnih skupnosti, manj pa nas je motilo to, da posamični državljani sami direktno vlagajo predloge, ker se je za tovrstnimi predlogi verjetno skrival tudi en sicer majhen, pa vendarle del sive ekonomije. In od tod morebiti največ tistih vlog, ki so bile nepopolne. Sicer pa smo, ko smo tehtali, ali podpreti ali ne ta predlog zakona, poskušali ponovno premisliti cilje, ki si jih predlagatelj zastavlja. Informatizacijo, nadaljevanje informatizacije, ki se je uspešno začela, seveda podpiramo, zmanjševanje števila nepopolnih vlog prav tako. In z obojim se seveda zmanjšuje obremenitev sodišč. Tudi to podpiramo. Podpiramo tudi to in verjamemo v to, da se bo čas dramatično skrajšal in da bodo tudi stroški za vlagatelje nižji. Ampak prepričani smo tudi, če bi se gospodarski subjekti tudi v bodoče vključevali v ta krog, ki imajo pravico vlagati te predloge, in znali prilagoditi tržnim razmeram ter ustrezno prilagoditi cene, ne bi bili tisti, ki bi ceno za naše državljanke in državljane povečevali. Ker gre torej po prepričanju predlagatelja za skrajšanje postopkov, za znižanje cen storitev, da bo pravna varnost večja, bomo mi ta predlog zakona ponovno podprli. Sprašujemo se, če bo zakon sprejet, ali ne bo treba kaj kmalu vložiti novele, ki bo omogočila tudi drugim, da bodo tovrstne predloge za zemljiško knjiženje lahko vlagali.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine narodnih skupnosti bo predstavil László Göncz. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani gospod minister, spoštovane kolegice in kolegi! Sprejemanje zakona o zemljiški knjigi, ki med drugimi predvideva pomembne vsebinske spremembe tudi pri načinu vlaganja predlogov zemljiškoknjižnih sprememb, je zahtevna odločitev. V preteklih tednih v fazi obravnave zakona so tudi do nas prišle različne informacije v zvezi s predlaganimi rešitvami. Nekatere opazke, ki opozarjajo na določene nedoslednosti in morebitne posledice, so tudi po naši presoji upravičene. Sicer smatramo, da načelno ne more biti sporno, da bodo na osnovi predlaganega zakona način vlaganja sprememb in nekatere druge vsebinske rešitve v zvezi z zemljiško knjigo v Republiki Sloveniji poenotene. Pri tem je treba z vidika naše poslanske skupine poudariti, da specifike, na primer posebnosti dvojezičnega poslovanja na narodno mešanih območjih morajo biti tudi po novi zakonski določbi celovito spoštovane, ne glede na dejstvo, da bodo po novem vložene spremembe pred dokončno zabeležitvijo v zemljiško knjigo razpršene po različnih pisarnah širom Slovenije. V zvezi s tem je gospod v uvodu tudi posebej omenil spoštovanje te določbe in upajmo, da bo temu res tako. Kot morebitna težava strokovne narave se omenja tudi prekratko določen termin prehodnega obdobja po pravnomočnosti novega zakona. Menimo, da je ta pripomba upravičena, saj je 15-dnevni rok za proučitev strokovnih služb več kot prekratek. Nekateri smatrajo, da bi bilo treba določiti pol leta ali vsaj nekaj mesecev, in tudi primernega strokovnega izobraževanja zaposlenih naj ne bi bilo, kar dodatno lahko oteži uvajanje novega sistema. Mimogrede je treba tudi ugotoviti, da v večini zemljiškoknjižnih izpostav oziroma uradov ob maksimalnem angažmanu danes delujejo nemoteno oziroma so kos nalogam in nimajo takorekoč nikakršnih zamud. Žal pa nekatere precej zaostajajo, in to predvsem v največjih centrih. Res je, da je kot možnost vlaganja zemljiškoknjižnih sprememb za posameznike določeno triletno prehodno obdobje. Kljub temu opozarjamo, da bo treba to obdobje posebej spremljati, morebitne težave analizirati ter bo treba v primeru morebitnih objektivnih nedoslednosti oziroma škode z vidika posameznikov zakonske določbe po potrebi tudi dopolniti in spremeniti. Vprašanje realnosti pocenitve pri manjših vrednostih po našem mnenju tudi ostaja odprto. Znano pa je, da na primer nekateri kmetje letno vlagajo na primer več sto prošenj. V takih primerih bo lahko prišlo do nevzdržnih finančnih posledic zaradi stroškov vlaganja spremembe. Zakon prinaša pomembne vsebinske spremembe in v primeru nekaterih določb je težko vnaprej trditi, ali bodo dejansko prinašale zgolj pozitivne rešitve. Zato bo treba v primeru današnje potrditve zakona proces novega načina izvajanja zemljiškoknjižnih sprememb budno spremljati in po potrebi nadgrajevati. Midva v poslanski skupini se bova odločila po lastni vesti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil Anton Colarič.
Vsem skupaj še enkrat lep pozdrav! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zemljiški knjigi, ki je predmet večmesečne razprave v Državnem zboru, bomo v Poslanski skupini Socialnih demokratov ponovno podprli. Ob splošni razpravi smo v Poslanski skupini Socialnih demokratov predlagane spremembe podprli, kljub temu da smo v prvi fazi imeli nekaj pomislekov predvsem glede hrambe listin in glede vlaganja zemljiškoknjižnih predlogov le s strani notarjev. Skozi postopek sprejemanja smo z dopolnitvami dosegli to, da bodo vse listine, ki so podlaga za dovolitev vpisa v zemljiško knjigo, pretvorjene v elektronsko obliko in bodo vključene v elektronsko zbirko listin. Temeljna zbirka listin tako ne bo več fizična zbirka listin ampak elektronska zbirka listin in elektronska hramba listin bo pod upravljanjem in varovanjem Vrhovnega sodišča Republike Slovenije. Dana je možnost tudi odvetnikom, državnim pravobranilcem, občinskim pravobranilcem, to je osebam z javnim pooblastilom, da vlagajo zemljiškoknjižne predloge. Prav tako, kot je bilo danes že večkrat omenjeno, je predvideno triletno prehodno obdobje, da bodo stranke kljub uvedbi informatizacije, če bodo to želele, same fizično vložile zemljiškoknjižni predlog na pristojnem sodišču, torej na sodišču, na katerega območju nepremičnine ležijo. V noveli zakona o zemljiški knjigi, ki jo danes ponovno obravnavamo, gre za nadgradnjo in dokončanje že začetnih faz informalizacije zemljiške knjige, ki sta jih prinesli noveli A in B ter za zaključno fazo postopkov, ki so se začeli že leta 2003. Ker gredo spremembe in dopolnitve zemljiške knjige v smeri pospešitve in poenostavitve postopka vpisa v zemljiško knjigo in s tem povečanja pravne varnosti posameznikov v pravnem prometu z nepremičninami, bomo predlagano novelo zakona o zemljiški knjigi, kot sem že v uvodu povedal, v poslanski skupini Socialnih demokratov ponovno podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil Jožef Jerovšek. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani gospod minister, kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo pri ponovnem odločanju o Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o zemljiški knjigi glasovali proti uveljavitvi zakona, ker je zakon v nekaterih segmentih škodljiv za stranke in napisan za interese notarskega in odvetniškega kartela. V poslanski skupini se strinjamo s posodobitvami in z informatizacijo zemljiške knjige z možnostjo elektronskega vlaganja zemljiškoknjižnih predlogov in elektronskim poslovanjem zemljiške knjige, vendar pa smo proti temu, da bo poslej vlaganje zemljiškoknjižnih predlogov obvezno potekalo samo po profesionalnih pooblaščencih tako za fizične osebe kot za pravne osebe in lokalne skupnosti. Doslej je lahko vsak, ki je imel pravni interes, sam vlagal zemljiškoknjižne predloge. Vlada bi morala tudi v bodoče spodbujati samostojno urejanje določenih upravnih oziroma sodnih opravil s strani državljanov, saj to povečuje nivo pravne kulture in splošnega znanja ter preprečuje zlorabe v zvezi s sodnimi spisi. Poleg tega, da Vlada v tem primeru omejuje tako imenovano postolacijsko sposobnost posameznikov in pravnih oseb, gre pri takšni rešitvi za zavestno omogočanje ekstra zaslužkov za ceh notarjev in odvetnikov. Takšno ravnanje je žaljivo za slovenske državljane, podcenjuje njihovo pravno kulturo in tehnično ter splošno znanje, saj jih ima Vlada za opravilno nesposobne. Vse od Marije Terezije do danes Slovenci nismo bili deležni takšnega poniževalnega odnosa s strani državne oblasti. Po oceni Gospodarske zbornice Slovenije bodo nove storitve obveznega vlaganja preko notarjev in odvetnikov za državljane, obrtnike, podjetnike, občine, zavode, gospodarske storitve občutno dražje. Vsi navedeni subjekti bodo po oceni Gospodarske zbornice letno oškodovani za 30 milijonov evrov, to pomeni 30 milijonov evrov dodatnega dobička notarjem in odvetnikom. To je dirigirano vladno siromašenje državljanov, gospodarskih subjektov in samoupravnih skupnosti, predvsem občin. Gre za zavestno izkoriščanje tako brezposelnih, socialno ogroženih državljanov, od mladih do upokojencev, delavcev in kmetov, obrtnikov, občin, gospodarstva in drugih subjektov. Za nekaj šablonskih klikov na računalniku in izdelavo zemljiškoknjižnega predloga po računalniškem šimelju Vlada podarja 30 milijonov evrov dodatnega dobička izbranemu cehu. S tem bodo za večino vlagateljev storitve postale dražje. To je podobna usluga, kot je bila nepotrebna avtomobilska nalepka, ki jo je za zaslužke svojih izbrancev pred leti uvedla LDS-ova vlada. Zaradi nesprejemljive in neustrezne rešitve je zakon po mnenju poslanske skupine SDS pri ponovnem odločanju treba zavrniti. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Zares bo predstavil Tadej Slapnik. Prosim.
Spoštovani predsednik, gospod minister, kolegice in kolegi! Danes ponovno obravnavamo zakon o zemljiški knjigi. Predlagatelji veta se sicer z rešitvami, ki se nanašajo na elektronska vlaganja predlogov za vpis v zemljiško knjigo, strinjajo, nasprotujejo pa določbam, po katerih se za vlaganje predlogov pooblaščajo notarji, odvetniki in pravobranilci. Državni svet sicer podpira prizadevanja za uveljavitev sistemskih, informacijskih in programskih rešitev, potrebnih za celovito informatizacijo zemljiške knjige. Tudi v Poslanski skupini Zares imamo nekaj zadržkov do predlaganega zakona. Največ odprtih vprašanj je zagotovo pri pravici vlaganja zemljiškoknjižnih predlogov, zato smo ministrstvu predlagali triletno prehodno odboje. Veseli nas, da je v noveli naše dopolnilo ustrezno upoštevano, zato bodo posamezniki še v prihodnjih treh letih lahko sami vlagali predloge na sodišču. Omogočeno pa bo tudi sodobnejše vlaganje, ki bo cenovno povsem enako ali še nižje, a istočasno veliko bolj hitro, varno in učinkovito. V tem prehodnemu obdobju se bo tudi pokazalo, kakšni bodo dejanski stroški vložitve za posameznika in ali so morebiti potrebni še dodatni popravki tega zakona ali drugih, s tem zakonom povezanih ali podrejenih, aktov. Poudariti je treba, da v Poslanski skupini Zares – nova politika najpomembnejšo novost novele zakona o zemljiški knjigi, to je informatizacija vseh procesov, povezanih z odločanjem v vpis zbirk zemljiških listin, brez zadržkov podpiramo. Strinjamo se tudi z utemeljitvijo Ministrstva za pravosodje, da bo elektronsko vlaganje predlogov omogočalo, da bodo državljani te zadeve opravljali precej hitreje, kot so to opravljali do sedaj. Zdaj namreč po podatkih pravosodnega ministrstva traja posamični postopek vpisa v zemljiško knjigo več kot mesec dni, minister pa po novem napoveduje skrajšanje na največ štiri dni. Vse poslanske skupine v tem državnemu zboru sicer deklarativno podpiramo informatizacijo procesov, a se opozicijske stranke očitno pri tem sprenevedajo. Če želimo namreč prednosti tega zakona tudi dejansko uresničiti, je treba pristojnosti za upravljanje teh postopkov zaupati tistim, ki v skladu s slovenskim pravnim redom to lahko počnejo. In to so notarji. Nasprotovati temu, da postopkov elektronskega vlaganja ne smejo izvajati notarji po cenah, ki jih predpisuje in omejuje država, je sprenevedanje brez primere. Če se ne strinjate s slovenskim pravnim redom, v katerem imajo svojo vlogo pristojnosti in odgovornosti tudi notarji, pa predlagajte spremembo zakonodaje in notarje preprosto ukinite, a v tovrstni inovativnosti domislite tudi druge pravne oblike pooblaščenih oseb, ki bodo njihove naloge v prihodnosti opravljale brezplačno. Opozicijske stranke takšnih predlogov niste predstavile. Z neargumentiranim zavračanjem novele zakona dejansko preprečujete slovenskim državljanom, da bi postopke vpisa v zemljiško knjigo opravljali ceneje, hitreje in tudi bolj varno. Državljane strašite in jim predpisujete nespametno početje, da bodo namesto cenejših storitev s strani notarjev te storitve zanje po visokih cenah opravljali odvetniki. Dejstvo pa je, da se bodo posamezniki sami odločali, ali vpis zemljiškoknjižnega predloga prepustiti notarjem ali odvetnikom na podlagi zaupanja v njihovo delo. Veliko odgovorneje in bolj pošteno je, da državljane jasno in glasno opozorimo, da lahko v skladu s tem zakonom te storitve po bistveno nižjih cenah zanje opravljajo notarji. O zakonu bomo v Poslanski skupini Zares – nova politika glasovali po lastni presoji.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil Gvido Kres. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani gospod minister, gospod sekretar, spoštovane kolegice in kolegi! Že na začetku mandata je Vlada predlagala, da se prestavi rok za začetek uporabe tistih novih pravil zakona o zemljiški knjigi, ki se nanašajo na vlaganje elektronskih zemljiškoknjižnih predlogov in uvedbo splošne krajevne pristojnosti s 1. maja 2009 na 1. maj 2011. Veseli smo, da je predlog pred nami, saj se zavedamo, da sta rešitvi, vlaganje elektronskih predlogov in odprava krajevne pristojnosti za odločanje o zemljiškoknjižnih predlogih, neločljivo povezani in da te spremembe zahtevajo svoj čas. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke menimo, da je uvajanje elektronskega vlaganja in brezplačen računalniški spis iz zemljiške knjige nadvse dobrodošla novost. Vsekakor je pri tem trenutnem napredku in tehnoloških zmožnosti smiselno, da si pri tem pomaga tudi birokratski aparat. Žal pa ima novela tudi negativen predznak predvsem zaradi očitne monopolizacije najbolj enostavnega dela zemljiškoknjižnega postopka, to je vložitev zemljiškoknjižnega predloga. Veljavni zakon o zemljiški knjigi predvideva, da lahko zemljiškoknjižne predloge v klasični obliki predlagajo vsi, po novem pa bi to lahko počeli samo še notarji in odvetniki v elektronski obliki. Za hrambo izvornih listin zdaj skrbijo sodišča, z novim zakonom pa bi za to skrbeli le še notarji, ki bi zaračunavali tudi storitve pretvorbe običajne listine v elektronsko. Kakor koli se predlagatelj zagovarja, da ima pravico nekatera sodna opravila preložiti na notariat, pa smo v Slovenski ljudski stranki mnenja, da gre v temu primeru vseeno za javno storitev, ki bi morala ostati v domeni javnih služb. Predlagatelj [[...]]
Prosim za pozornost v dvorani!
[[...]]trdi, da bo rezultat novele ugoden za končnega uporabnika, a hkrati tudi Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora v svojem mnenju poziva predlagatelja, naj bolj jasno odgovori na očitke, da bodo predlagane spremembe pomenile dražje urejanje zemljiškoknjižnih zadev. Enako velja tudi glede očitkov v zvezi s stroški hrambe listin in stroški, ki jih novela zakona dodatno povzroča lokalnim skupnostim. V Slovenski ljudski stranki smo zaskrbljeni, da se tudi pri postopkih, kjer se država očitno loteva racionalizacije, zmanjšuje določeno stroškovno breme države, vendar v konkretnem primeru s sprejetjem tega zakona ne naredimo prav veliko, če bodo postopke morali plačevati državljani oziroma vlagatelji in lokalne skupnosti. Predlagatelj zakona ne samo, da ni odgovoril na vse pomisleke glede novele, temveč je tudi v popolnosti spregledal pripombe, ki so priromale iz več deset občin in Združenja občin Slovenije, kjer postopke prav dobro poznajo. V Slovenski ljudski stranki nikakor nismo navdušeni nad takšnim sistemom dela, ker očitno obstaja samo ena pamet, ki najbolje ve in zna, medtem ko se mnenja ostalih za pripravljavca zakona zdijo popolnoma irelevantna. V mnogih občinah namreč zemljiškoknjižne predloge sedaj pripravljajo in vlagajo sami, z novim predlogom pa se bodo občinam povzročili le dodatni stroški. Zanimiv odnos do občin pa se kaže tudi v tem, da je država zase poskrbela s tem, da bo postopke za državo opravljalo državno pravobranilstvo, medtem ko morajo lokalne skupnosti in državljani najemati pomoč v obliki pravnih zastopnikov in notarjev. Noveli glasno nasprotuje tudi Gospodarska zbornica Slovenije. Na zbornici trdijo, da bo to zvišalo stroške za gospodarstvo, s čimer se strinjamo tudi v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke in pričakujemo od predlagatelja novele zakona, da pripravi boljši predlog, ki ne bo vseboval tako nesmotrnih rešitev. V Slovenski ljudski stranki se nam zato zdi bolj smiselno, da bi v prihodnje vse lokalne skupnosti in ostali subjekti, ki so za ta opravila strokovno in tehnično usposobljeni, imeli še vedno možnost sami vlagati zemljiškoknjižne predloge. Tistim, ki pa niso sami sposobni tehnično izvesti procesiranja vlaganja zemljiškoknjižnih predlogov v elektronski obliki, pa omogočimo, da predloge vložijo neposredno pri okrajnem sodišču ali preko pooblaščenca. Rešitve, ki jih ponuja novela zakona o zemljiški knjigi, so po mnenju Slovenske ljudske stranke pravnosistemsko neustrezne in povsem nepotrebno vključujejo vmesno raven v obliki notarjev in odvetnikov, zato predlagamo ponovno proučitev. V Slovenski ljudski stranki brez konkretnih pojasnil, kaj spremembe stroškovno pomenijo tako za državljana kot za slovenske občine, in poleg tega še brez dokazljivih ugodnejših učinkov za gospodarstvo, novele zakona o zemljiški knjigi ne moremo podpreti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na odločanje o navedenem zakonu. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje svojih glasovalnih naprav. Ob tem vas želim opozoriti, da mora pri ponovnem odločanju, skladno z drugim odstavkom 91. člena Ustave Republike Slovenije, za sprejetje navedenega zakona glasovati večina poslancev, to je 46 ali več. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 17. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 17.]] Ugotavljam, da zakon ni sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Zaključujem tudi 34. izredno sejo zbora. Hvala lepa. Seja je bila zaključena 8. decembra 2010 ob 15.47.