Доброго ранку, шановні народні депутати! Доброго ранку гості, запрошені Верховної Ради! Прошу народних депутатів підготуватися для реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[10:01:59]] Зареєструвалося в залі 361 народний депутат. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Сьогодні день народження народних депутатів України: Руслана Богдановича Зелика [[Оплески]], Віктора Миколайовича Остапчука [[Оплески]] і Юрія Дмитровча Черткова [[Оплески]]. Давайте поздоровимо їх днем народження і побажаємо успіхів. Шановні депутати! Шановні колеги! Перелік питань, що пропонується для обговорення і прийняття рішень сьогодні, у вас є. Тому починаємо працювати. І є пропозиція. Я прошу народних депутатів послухати. Як ви бачите, розклад засідань на сьогодні передбачає багато важливих питань. Учора ми розглянули всього 8 питань порядку денного. Ми прийняли два закони та одну постанову, один законопроект за основу, два законопроекти направлені до комітету для підготовки на повторне перше читання. І один законопроект та один проект постанови відхилено. Це ефективність дуже і дуже наша мала. Серед питань, які є, є ціла низка проектів постанов щодо відзначення пам’ятних і ювілейних дат. Уже півроку ми носимо, тільки бумагу переводимо. У мене є пропозиція. Враховуючи нагальні ці питання, розглянути їх першими і прийняти рішення щодо них без обговорення. Я, відповідно до вимог частини п’ятої статті 27 Регламенту, оголошу реєстраційні номери, назву проекти постанов, стосовно яких ми будемо приймати рішення, ініціаторів їх внесення. І поставлю кожну з цих постанов на голосування. Підтримуєте таке, народні депутати? Я прошу, хто підтримує такий порядок розгляду постанов по пам’ятним датам, прошу проголосувати. [[10:05:39]] За-263 Проти – 1, утрималося – 1, не голосувало – 116, всього – 381. Рішення прийнято. По фракціях. Партія регіонів – 136, "Батьківщина" – 50, "УДАР Віталія Кличка" – 27, "Свобода" – 35, Компартія – 0, позафракційні – 15. Шановні депутати, я прошу уваги. Ставлю на голосування проект постанови (реєстраційний номер 1065) – це проект Постанови про відзначення 300-річчя з дня народження Івана Григоровича-Барського (проект народного депутата Миколи Томенка) – для прийняття за основу та в цілому. Прошу народних депутатів голосувати. [[10:06:53]] За-318 Проти – 0, утрималося – 0, не голосувало – 70. Рішення прийнято. По фракціях. Партія регіонів – 143, "Батьківщина" – 58, "УДАР Віталія Кличка – 37, "Свобода" – 34, Компартія – 28, позафракційні – 18. Ставлю на голосування проект Постанови (реєстраційний номер 1067) – це проект Постанови про відзначення 200-річчя з дня народження Семена Гулака-Артемовського (проект народного депутата Миколи Томенка) – для прийняття за основу та в цілому. Прошу голосувати. [[10:07:56]] За-323 Проти – 0, утрималося – 0, не голосувало – 66. Постанову прийнято. Ставлю на голосування проект Постанови про відзначення 100-річчя з дня народження Василя Свиди. Проект народного депутата Миколи Томенка. Для прийняття за основу та в цілому. Прошу народних депутатів голосувати. [[10:08:34]] За-328 Проти – 0, утрималися – 0, не голосували – 61. Постанову прийнято. Сталю на голосування проект Постанови про відзначення 150-річчя з дня народження Євгена Петрушевича. Проект народного депутата Миколи Томенка. Для прийняття за основу та в цілому. Прошу голосувати. [[10:09:13]] За-179 Проти - 2, утрималося – 32, не голосували – 175. По фракціях. Партія регіонів – 29, "Батьківщина" – 66, "УДАР Віталія Кличка" – 35, "Свобода" – 34, Компартія – 0, позафракційні – 15. Ставлю на голосування проект Постанови (реєстраційний номер 1170), проект Постанови про відзначення 150-річчя з дня народження Тимофія Бордуляка. Проект народного депутата Володимира Яворівського. Для прийняття за основу та в цілому. Прошу голосувати. [[10:10:11]] За-159 Проти – 1, утрималося – 40, не голосувало – 191. Рішення не прийнято. Ставлю на голосування, ставлю на голосування, давайте пройдемо список, а потім повернемося, бо сейчас ви заплутаєте. Не надо. Проект Постанови 2070 – про відзначення 240-річчя з дня народження Василя Каразіна (проект народного депутата Володимира Яворівського) для прийняття за основу та в цілому. Прошу голосувати. Нічого страшного, що пройшло. Прошу голосувати. [[Шум у залі]] Я потім по мотивам дам. [[10:11:00]] За-154 Проти – 3, утрималось – 33, не голосували – 205. Рішення не прийнято. Ставлю на голосування проект Постанови 20. Увага! 2075. Я надам слово, давайте список пройдемо, бо нічого не приймемо. Проект Постанови 2075 – про відзначення подвигу героїв бою під Крутами (проект народного депутата Олега Тягнибока) для прийняття за основу та в цілому. Прошу голосувати. Прошу голосувати. [[10:12:01]] За-168 Проти – 7, утрималось – 26, не голосувало – 191. Рішення не прийнято.
По фракціях. Партія регіонів – 12, "Батьківщина" – 69, "УДАР Віталія Кличка" – 36, "Свобода" – 33, Компартія України – 0. Ставлю на голосування проект Постанови 2076 про відзначення 150-річчя з дня народження Володимира Вернадського (проект народного депутата Володимира Яворівського) для прийняття за основу та в цілому. Прошу голосувати. [[10:13:01]] За-210 [[Шум у залі]] Шановні депутати, послухайте! Послухайте, я зараз скажу! Ще раз кажу, послухайте! Я зараз поставлю на переголосування по Вернадському. [[Шум у залі]] По хвилині всім. Прошу, фракція "УДАР". Всім по хвилині дам. Прошу, фракція "УДАР". Я дам, дам. Геращенко, прошу.
Шановні колеги з фракції більшості, нам би дуже хотілося, щоб ви працювали так само конструктивно принаймні як ваш Президент і ваш Прем’єр-міністр, які цього року, минулого року і попереднього року відзначали битву героїв під Крутами. Це наша історія. І ми не можемо з вами ділити історію. Ми не можемо з вами танцювати на кістках молодих хлопців дев’ятнадцятирічних, які загинули за незалежність України. Пане спікере, пане Голово! Ми просимо вас повернутися до цих питань. Ну, не можна визначати голосування в залежності від прізвища людини автора постанови. Ви думайте про зміст постанови, а не про автора голосування! Шановні колеги, ми ж підтримуємо ваші конструктивні законопроекти незалежно від ваших прізвищ. Так не можна ділити Верховну Раду, не можна ділити так нашу історію. Шановні колеги, ми просимо вас повернутися до героїв Крут, повернутися до Вернадського і дати тут конституційну більшість. Будь ласка, просимо вас, пане Голово.
Партія регіонів, Ганна Герман.
Шановний пане Голово! Сталося непорозуміння через те, що ми не розчули прізвище. [[Шум у залі]] Тому можливо варто все-таки обговорювати ці постанови. Коли ми обговорюємо ці постанови, люди принаймні встигають зорієнтуватися. Стосовно голосування по Вернадському справді вийшло непорозуміння. Я пропоную повернутися до переголосування так само стосовно герої Крут, які відзначаються на державному рівні щороку. Прошу вас. Це сталося непорозуміння буквально і його треба виправити.
Так, Яворівський, я прошу.
Володимир Яворівський, "Батьківщина", Троєщина. Шановні колеги, цей день, мабуть, багатьом запам’ятається, є чим. Я переконаний в тому, що, на превеликий жаль, на дуже великий жаль, якась частина людей із Партії регіонів має вищу освіту, але без середньої. Слухайте! ([[Оплески]]) Слухайте, не знати, хто такий Каразін? Видатний вчений, ім’ям якого названо Харківський національний університет, і рука Чечетова косить тринь-траву не голосувати за це. Вернадського, слухайте, люди з світовим іменем, якого ми маємо українця, рука Чечетова косить тринь-траву. Я не знаю. Ганьба! Я просто нічого іншого не знаю, прошу повернутися до цього, хоч виправити. А Крути – так само, ви кладете вінки, сльозу оцю штучну свою пускаєте і не можете проголосувати.
Я прошу, фракція комуністів, Мартинюк.
Мартинюк, фракція комуністів. Тут дехто говорив про поділ України, згадуючи минулу, далеку історію. А я вам нагадаю декількоденну історію, як ви ділили Україну, коли вона відзначала найсвященніше свято – 9 травня. Ось ваш поділ України! [[Шум у залі]] Це – перше. [[Оплески]] Друге. Шановні із Троєщини, ми також вчилися у школах і знаємо, як ви вчилися. [[Шум у залі]] Третє. Володимире Васильовичу, справа у тому, що нам треба прийняти принципове питання. Не голосували за Вернадського і Каразіна тільки із однієї причини: пам’ятні дати, нажаль, уже пройшли. Тобто якщо ми доходимо згоди, що не зважаючи на те, що дата ювілейна минула, але ми все одно голосуємо, тоді немає абсолютно ніяких сумнівів, що треба підтримати ці постанови. Але треба визначити принципово: заднім числом відзначаємо дату чи не відзначаємо. Ось у чому проблема.
Прошу, від "Свободи" хто? Фаріон, прошу.
Пане Голово, пані та панове! Я хочу наголосити на тому, про що доповідала вчора. Те, що сьогодні відбувається у залі – свідчення дуже глибокої нашої колонізованої свідомості. Я би дуже хотіла, щоб ми у цій залі допомогли один одному звільнитися від колоніального способу мислення. Я би дуже хотіла, щоб Верховна Рада перестала бути бізнес-клубом і способом заробляння грошей, а також, щоб вона була не лише середовищем клепання примітивних законопроектів, а вибудовою певної стратегії розвитку нашої держави. Наше гуманітарне поле катастрофічно занечищене радянською моделлю сприйняття світу. Ці постанови, які напрацював Комітет з питань духовності і культури – це один з найпотужніших способів деколонізації нашої свідомості. Тому не підтримати постанову за Петрушевича, це означає заперечити начало українського парламентаризму, тому що попри конраверсійний світогляд цього чоловіка, це один з найпотужніших парламентарів ХХ століття. Не проголосувати.
Дайте завершити.
не проголосувати за відзначення постанови Тимофія Бордуляка – означає заперечити національні основи українського шкільництва і освіти, а також не сприйняти визначальну роль духовного чинника у розвитку держави, поза як Тимофій Бордуляк був греко-католицьким священиком. Отже, пропозиція: я пропоную повернутися до переголосування цього питання не просто, щоби поставити ще раз це на голосування, а щоб розгорнуто проаналізувати кожну постанову, розгорнуто.
Дякую. Позафракційний Ляшко, хвилину, прошу.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Славетне місто, місцина, де відбувалися героїчні бої Крути, входив мій 208-й виборчий округ. Я хотів би попросити Ганну Миколаївну Герман, яка добре знає історію, повідомити історію бою під Крутами членів своєї фракції. Я хочу заважити, що події під Крутами, героїчний бій під Крутами, де сотні молодих українських студентів поклали своє життя за те, щоб була незалежна Україна, упродовж багатьох років відзначається на державному, наголошую, рівні, у тому числі при підтримці Адміністрації Президента Януковича. І викликає подив, що фракція Президента Януковича не. відмовляється відзначати ці події. Тому я прошу повернутися до проекту Постанови про відзначення бою під Крутами і так само його підтримати, як і проекти Постанов по академіках Вернадському і Каразіну. Я сподіваюсь, що прохвестора із трьома "фе", з п’ятьма "фе" нарешті вивчать, хто такий Вернадський. Дякую.
Шановні. шановні депутати, є пропозиція, всі фракції висловилися, є пропозиція пройти весь список. Питання, які не узгоджені, всі депутати внесли пропозиції, повернутися і потім я з першого, що не прийняли, обговоримо і будемо приймати рішення, тому йдемо далі. Вноситься. Ставлю на голосування проект Постанови 2077 - про відзначення 190-річчя з дня народження Костянтина Ушинського (проект народного депутата Володимира Яворівського) для прийняття за основу та в цілому. Прошу голосувати. Прошу голосувати. [[10:23:16]] За-369 Проти – 0. Утрималось – 2. Не голосувало – 32. Постанову прийнято. Ставлю на голосування Постанову (реєстраційний номер 2108) про відзначення 60-річчя з дня народження Квітки Цісик. Проект народного депутата Володимира Яворівського. Для прийняття за основу та в цілому прошу голосувати. [[Шум у залі]] Повернемося, я сказав, і обговоримо. [[10:24:02]] За-185 Проти – 1. Утрималось – 22. Не голосувало – 196. Рішення не прийнято. Ставлю на голосування проект Постанови (2109) про відзначення 110-річчя з дня народження Наталі Забіли. Проект народного депутата Володимира Яворівського. Для прийняття за основу та в цілому прошу голосувати. Прошу голосувати. [[10:24:48]] За-371 Проти – 0. Утрималось – 2. Не голосувало – 33. Постанову прийнято. Ставлю на голосування проект Постанови (2131) про відзначення 120-річчя з дня народження Василя Василька. Проект народного депутата Володимира Яворівського. Для прийняття за основу та в цілому прошу голосувати. [[10:25:30]] За-368 Проти – 0, утрималось – 2, не голосували – 36. Постанову прийнято. Ставлю на голосування проект Постанови (2134) про відзначення 1025-річчя заснування міста Лубни Полтавської області (проект народного депутата Володимира Пилипенка) для прийняття за основу та в цілому. Прошу голосувати. [[10:26:16]] За-375 Проти – 0, утрималось – 2, не голосували – 30. Постанова прийнята. Ставлю на голосування проект Постанови (2184) про відзначення 150-річчя з дня народження Владислава Городецького (проект народного депутата Володимира Яворівського) для прийняття за основу та в цілому. Прошу голосувати. [[10:26:57]] За-375 Проти – 0, утрималось – 0, не голосували – 32. Постанову прийнято. Ставлю на голосування проект Постанови (номер 2332) про відзначення 110-річчя з дня народження Бориса Гмирі (проект народного депутата Володимира Яворівського) для прийняття за основу та в цілому. Прошу голосувати. [[10:27:43]] За-372 Проти – 172, проти – 0, утримались – 1, не голосували – 34. Постанову прийнято. Ставлю на голосування проект Постанови (2462) про відзначення 150-річчя з дня народження Ольги Кобилянської (проект народного депутата Володимира Яворівського) для прийняття за основу та в цілому. Прошу голосувати. [[10:28:26]] За-369 Проти – 0, утрималось – 0, не голосували – 38. Постанову прийнято.
Все я щас зроблю, все ми домовимося, щас все буде гаразд. Ставлю на голосування проект Постанови (2463) про відзначення 70-річчя Національного заслуженого академічного українського народного хору імені Григорія Гурьєвича Верьовки (проект народного депутата В’ячеслава Кириленка) для прийняття за основу та в цілому. Прошу голосувати. [[10:29:24]] За-383 Проти – 0, утрималось – 0, не голосувало – 24. Постанову прийнято. Ставлю на голосування проект Постанови (2464) про відзначення 100-річчя Національної музичної академії України імені Петра Ілліча Чайковського (проект народного депутата В’ячеслава Кириленка) для прийняття за основу та в цілому. Прошу голосувати. [[10:30:14]] За-383 Проти – 0, утрималося – 0, не голосувало – 26. Постанову прийнято. Шановні народні депутати, давайте ми по порядку. Не прийняли ми постанову, проект Постанови про відзначення 150-річчя з дня народження Євгена Петрушевича. Прошу від фракцій – по хвилині по мотивам голосування, і автор. По кожному проекту пройдемося зараз. Прошу автора і по хвилині від кожної фракції. Прошу, Томенко.
Шановні колеги, я у своїх постановах виходив із кількох принципів, і вважаю, що там ми мусимо діяти. Перший принцип – звичайно, це принцип змістовний. Тобто ми мусимо брати за основу тих людей, які для української історії, культури, літератури, чиї традиції заклали той фундамент, який на сьогоднішній день ми можемо використати і який нам прислужиться. Коли йдеться про Євгена Омеляновича Петрушевича, йдеться про подвійний досвід. З одного боку, це досвід парламентський, оскільки його робота і в австрійському і польському парламенті дає можливість показати, як він представляв українські інтереси, будучи в парламентах цих країн. Але більш важливіша історія його як президента Західноукраїнської Народної Республіки, який зміг в той непростий період домовитися з керівництвом Української Народної Республіки, в результаті ми сьогодні святкуємо Акт соборності української держави. То тоді треба відмінити свято соборності, якщо ми хочемо підтримувати ювілей Петрушевича. Тому я просив би проголосувати за цю постанову.
Дякую. Давайте по порядку. Є? Немає. "Батьківщина", Кириленко.
Шановні колеги, шановні виборці! Немає підстав не підтримати постанову щодо відзначення 150-ліття Євгена Петрушевича понад усе з державницьких міркувань. От якщо відійти від політики і просто дати собі звіт: хто підтримує існування незалежної української держави, а хто ні. Так-от, ті в залі депутати незалежно від фракцій, які підтримують існування незалежної України, повинні проголосувати за цю постанову. Чому? Тому що в буремних 1917-1921 роках Україна боролася за незалежність. Створилося дві республіки: Західно-Українська Народна Республіка і Українська Народна Республіка. І 22 січня, в тому числі і теперішній Президент, щодня ми виходимо на Софійську площу, на інші площі країни, щоби відзначити День Соборності і Акт Злуки. Так-от, Євген Петрушевич з боку Західно-Української Народної Республіки цей Акт Злуки підписав. Я закликаю, принаймні Партію регіонів, проголосувати за. Дякую.
Більше бажаючих нема? Фаріон, об’єднання "Свобода".
Шановне товариство, дякую попереднім доповідачам на державотворчих акцентах Петрушевича, але я хотіла наголосити би ще на одній важливій речі, яку обстоював цей чоловік. Йшла боротьба за представницьке квотування українців у польському сеймі і австрійському. І саме зусиллями Петрушевича кількість українців з 12 була збільшена до 62 мандатів. І позаяк українці у польському сеймі отримали 62 мандати, це уможливило відкриття у Львові українського університету, а освіта – це доленосний напрям у розвитку держави. І ще хочу наголосити на надважливі речі, що, перебуваючи на еміграції, Петрушевич і далі змагався за окремішній статус Галичини, наголошуючи на постійній колонізації Галичини Польщею. І врешті-решт, незважаючи на йог контраверсійні погляди, його життя є яскравим прикладом для серйозної аналітики над його долею і над способами державотворення. Дуже просимо підтримати цю постанову як символ єдності ЗУНР і УНР, як приреченість сходу на захід. Дякую вам.
Партія регіонів, народний депутат Журавський.
Шановні колеги, ми повинні повернутися до цього питання і проголосувати. Це була велика видатна постать, яка виступала за з’єднання між сходом і заходом, за велику Україну. 3 червня виповнюється 150 років від дня народження Євгена Омеляновича Петрушевича. Я закликаю фракцію Партії регіонів підтримати цей проект постанови. Дякую.
Я прошу, фракція комуністів, Мартинюк.
Дякую. Фракція Компартія України, Мартинюк. Шановні колеги, ті, хто виступають і вчать нас історії, знову ж таки однобоко до цієї історії підходять. Вони говорять напівправду. Так, є правда в тому, ким був Петрушевич, ким була ЗУНР, УНР і так далі, і тому подібне. Але водночас той досвід, який не вдався, тому що ні ЗУНР, ні УНР не об’єдналися, не створили окремої держави, яка б існувала до сьогоднішнього дня. Усі ті, хто зараз голосують, заперечують інший незаперечний факт – заперечують історичний факт возз’єднання дійсно вперше в історії усіх українських держав, які відбулися в 1939, в 1940, в 1944, 1946 році. Ось про це вони забувають. Забувають про те, хто створив ту державу, яка по суті існує в тих межах як і сьогодні. А виривають односторонньо лише сторінки. Так що будьте справедливими і вчіть історію.
Спасибі. Є пропозиція повернутися до розгляду Постанови 1069. Увага, я ставлю на голосування за повернення до розгляду. Прошу голосувати. [[10:37:02]] За-334 Проти – 0, утрималось – 1, не голосувало – 75. Рішення таке прийнято. Тепер я ставлю на голосування проект Постанови про відзначення 150-річчя з дня народження Євгена Петрушевича (проект народного Томенка) (реєстраційний номер 1069). Прошу народних депутатів голосувати. [[10:37:50]] За-330 Проти-0, утрималось-2, не голосували-79. Постанова прийнята. По фракціях: 157 – Партія регіонів, "Батьківщина" – 77, "УДАР Віталія Кличка" – 36, "Свобода" – 35, Компартія – 0, позафракційні – 25. По мотивам голосування я прошу висловитись представників фракцій, проект Постанови про відзначення 150-річчя з дня народження Тимофія Бордуляка. Прошу, по фракціям. Автору, Яворівський, прошу. Та не кричіть, все чути. Що ви хочете?
Шановні колеги! Володимир Яворівський. Шановні колеги, ну, по-перше, я великому правдолюбцю хотів би нагадати, про те, що Україна не відбулася на початку ХХ століття не через те, що Петрушевич був, там, такий чи не такий. а через те, що війська Муравйова, за вказівкою вашого вождя, увійшли в Київ і почали розстрілювати всіх, хто ходить або у вишиванці, або розмовляє українською мовою. Оце основна причина. Тимофій Бордуляк – видатна постать, який орієнтувався на велику Україну, на східну Україну, як називають галичани. Це, по-перше, був видатний священик тогочасний, просвітитель. Ми не маємо права забути про нього. Іще одне скажу. коли ми приймаємо, Володимир Васильович, ці постанови. Для того, щоби уряд відповідно на них реагував, то йдеться про весь рік сьогодні. І давайте не звертати уваги. Що комусь, там, уже, значить, там, минув цей ювілей. Увесь рік буде святкуватися. Проголосуйте за Тимофія, за відзначення ювілею цього прекрасного чоловіка.
Є бажаючі ще? Об’єднання "Свобода", Фаріон.
Пане Голово! Пані та панове! Хочу наголосити на шістьох мотивах потреби голосувати за Тимофія Бордуляка. По-перше, це греко-католицький священик, а саме греко-католицькі священики на ту пору були основним державотворчим капіталом колонізованої від Польщі України. Друге. Це галицький письменник, українське слово якого було основною зброєю в боротьбі з полонізацією Галичини. І саме завдяки таким постатям Галичина вистояла, і є українською, а не польською. Третє. Тематика його творів надважлива своїм національно-соціальним наповненням, що тепер абсолютно не засвідчує так звана постмодерна українська література, не вся звісно. Далі. Це знавець десятьох мов, перекладач, завдяки якому твори Тургенєва, Достоєвського в перекладах з іноземної російської мови стали зрозумілі українцям. П’яте. Його твори друкували передусім на Сході України, бо передусім Схід України потребував правди про національний і соціальний гніт галичан зокрема. Таким чином він поєднував Схід і Захід як невіддільні сполучні посудини. І останнє. Це знаковий освітянин, що засновував виняткову українську.
Так, хто ще бажає? Позафракційна депутат Лабунська. Прошу.
Лабунська, 63 виборчий округ Житомирщина. Я хочу звернутися до всіх своїх колег народних депутатів і нагадати нам, що ми представники всіх людей, які проживають в нашій державі. Мені здається, що у нас історія була різна, у нас були різні сторінки, певна частина людей підтримує одні погляди, друга частина підтримує інші погляди. Але це все наша країна, це все наша історія. Нам треба, ми зобов’язані дати можливість відзначати дати, які є святими для певної частини нашого населення. Люди, які не пам’ятаю свою історію і своє минуле, вони не мають майбутнього. Давайте згадаємо, що ми народні депутати України, ми не можемо представляти Схід або Захід – це все наші люди, вся наша країна, наша історія. І я хочу закликати нас всіх поважати різні думки, які є в нашій країні. Дякую.
Прошу, народний депутат Колесніченко, Партія регіонів.
Уважаемые коллеги! Я полагаю, что фракция Партии регионов определится в вопросе голосования по данному человеку. Но я хочу обратить внимание народа Украины, наших депутатов и уважаемого Владимира Васильевича, буквально 20 минут назад в парламенте появилась новая фракция, они объявили об этом хором, они кричали "идиоты" и указали свое место. Поэтому я прошу разобраться: либо у нас новая фракция появилась, либо это люди, которые показали, кто они по своему умственному содержанию. Спасибо.
Всі висловилися? Ставлю пропозицію депутатів по поверненню до розгляду постанови 1170. Прошу народних депутатів голосувати. [[10:43:24]] За-197 Проти – 3, утрималися – 23, не голосувало – 84. Рішення прийнято. Ідемо. Да, по фракціях. Партія Регіонів – 29, "Батьківщина" – 78, "УДАР Віталія Кличка" – 33, "Свобода" – 35, Компартія – 0, позафракційні – 20. По мотивам голосування проект Постанови про відзначення 240-річчя з Дня народження Василя Каразіна (проект народного депутата Яворівського). Прошу автора по мотивам голосування.
Володимир Яворівський, Троєщина, "Батьківщина". Шановні народні депутати, шановні виборці, які нас зараз слухають! Наша українська доля так склалася, що, в основному, з України. Україна експортувала кращі уми, кращі голоси, співаки, художники, письменники до Росії. Це зрозуміло, так склалася доля. Але я хотів би наголосити на тому, що Каразін (не Каразін, а Каразін, до речі, він якраз зворотню, продемонстрував зворотню тенденцію, що багато розумних справді і патріотичних людей, які виховувалися в Росії, в російському середовищі, потім поверталися до свого коріння, до свого гнізда, до свого роду. Каразін один із таких людей. Це видатний вчений із світовим іменем. І не випадково його іменем, власне кажучи, значна частина його життя пройшла у Харкові, саме він заснував харківську наукову школу. Сьогодні університет Харківський.
Прошу Кириленка.
Шановні колеги, необхідно проголосувати за відзначення пам’ятної дати з дня народження Василя Назаровича Каразіна, хоча б тому, що його ім’я носить один з найбільших в країні – Харківський університет. І він засновник цього Харківського університету, 1805 року в Україні цей перший університет з’явився і працює на благо Україні і до тепер. А щодо самого Каразіна, то він був людиною ліберальною і, до речі, отримав Шлісельбургську фортецю за свої ліберальні погляди у тодішній Російській імперії, в тому числі і за загравання з українським питанням – два роки він був політично репресований, два роки, 1831, 1832 роки. Може це якось стримує тут голосувати Партію регіонів, то я думаю, що це не та причина, яка повинна стримувати, а повинен бути мотивація і стимул у тому, що це великий вчений, який має масу винаходів в органічній, неорганічній хімії і його ім’я носить наш Харківський університет.
Об’єднання "Свобода", народний депутат Швайка.
Ігор Швайка, Всеукраїнське об’єднання "Свобода", Харківщина. Товариство, я хотів би зробити маленький лікнеп, після того, як я скажу, що мені доволі прикро. Прикро за депутатів від Партії регіонів з Харківщини, за Остапчука, за Шенцева, за Добкіна, я не знаю, як ці люди зараз будуть в Харкові дивитися в обличчя студентам Харківського університету. Так от маленький лікнеп сьогодні: Василь Каразін був просвітянином, не дивлячись на його різнопланові погляди. Це була людина, яка за рахунок свої діяльності купив понад три тисячі книг для відкриття університету. Це та людина, яка долала шалений опір тодішнього харківського губернатора, це людина, яка відкинула схоластичні традиції і побудувала основу Харківського університету на принципово новій основі. Це та людина, яка несла в свій час традиції, на яких сьогодні стоїть Харківський університет.
Фракція "Регіонів", депутат з Харківщини Писаренко, прошу.
Шановні колеги, відкидаючи будь-які політичні мотиви, ви знаєте, можливо, перше голосування було прикрою помилкою, але я хочу, щоб ми зараз політикою не займалися. Василь Каразін – видатна постать для Харківщини і для всієї країни. Хочу нагадати, що саме завдяки Каразіну з’явився університет, фактично який став базою для розвитку освіти в Україні. І ті університети, які сьогодні складають всю наукову міць і Харківщини, і Слобожанщини, а також України, вони також з’явилися завдяки Василю Каразіну. Фракція Партії регіонів, звісно, буде підтримувати цю постанову і голосувати за неї. Дякую.
Фракція комуністів, Мартинюк Адам Іванович, прошу.
Дякую, Володимир Васильович. Мартинюк, фракція Комуністичної партії України. Шановний Володимире Васильовичу і шановні народні депутати, от якраз ми повернулися до того питання, про яке я ставив, що нам треба домовитися. Фракція комуністів беззастережно буде підтримувати відзначення цієї відомої історичної постаті в нашій державності. Але є одне "але", про яке ми повинні домовитися, я думаю, і підтримати цю пропозицію. На жаль, 240 років з дня народження Каразіна минуло 10 лютого цього лютого. Тобто, якщо ми погоджуємося з тим, що ми підтримуємо пропозицію, незважаючи на те, що минула така дата, а я пропоную підтримати, тут немає абсолютно ніяких сумнівів. І наша фракція буде одностайно голосувати за відзначення цієї дати. Дякую.
Шановні депутати, це є, дійсно, проблема. Але півроку Верховна Рада не мала часу розглядати ці питання. Так давайте хоч пізніше розглянемо ці питання. Так? Так. Пропозиції депутатів: повернутися до розгляду проекту Постанови 2070. Ставлю на голосування. [[10:50:14]] За-375 Проти – 0, утрималось – 0, не голосували – 38. Рішення прийнято. Повернулися. Ставиться на голосування проект Постанови (2070) про відзначення 240-річчя з дня народження Василя Каразіна (проект народного депутата Яворівського) для прийняття за основу і в цілому. Прошу голосувати. [[10:50:57]] За-376 Проти – 0, утрималось – 1, не голосували – 36. Постанову прийнято. У нас залишилося дві постанови. По мотивам голосування проект Постанови (номер 2075) про відзначення подвигу героїв бою під КрутАми. КрУтами. По мотивам голосування. Прошу, Кириленко, народний депутат.
В’ячеслав Кириленко, "Батьківщина", Партія "За Україну!". Шановний Володимире Васильовичу! Ну все-таки в Україні кажуть не "КрутИ", а "КрУти", і це важливо, бо люди ж нас слухають. І під КрУтами неодноразово відбувалися державні заходи і при минулій владі, і навіть при теперішній. Тобто навіть не дивлячись місцями на україноненависницький погляди, які тут і в залі навіть демонструються, змушені теперішні посадовці іти тут на Аскольдову могилу на чолі з Прем’єр-міністром навіть Азаревим і покладати квіти на вшанування пам’яті героїв Крут, які були знищені по-звірячому у 10 разів. та більше ніж, у сотні разів переважаючою армією російською більшовицькою, яка наступала на Київ. Зайшовши в Київ, почала убивати всіх, хто говорив українською мовою. Треба проголосувати цю постанову для пам’яті про цих героїв.
Об’єднання "Свобода", прошу, депутат Міщенко.
Андрій Міщенко, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Товариство! Я би хотів відзначити три аспекти бою під Крутами. Перш за все це є духовний аспект. Тому що для нас герої Крут і бій під Крутами, це є українські фермопіли, де триста спартанців українських дали бій 5-тисячному війську і фактично підняли націю з летаргічного сну, підняли націю з колін. Є другий момент. Це перш за все мілітарчне, мілітарський момент. Тому що цей бій зупинив наступаючу армію на декілька днів і молода українська держава мала змогу евакуювати вглиб своєї держави декілька тисяч цивільного населення. І є третій момент геополітичний. Після цього бою був підписаний Брест-Литовський мирний договір, за яким було визнано українську молоду державу. Більше того, підписаний мирний договір в кордонах, які були на 30 відсотків більші від теперішніх кордонів України. Це для тих неуків комуністів, які дальше живуть 1939 роком. Тому, товариство,.
Прошу, Рудьковський з Партії регіонів передав слово Ганні Герман.
Шановні друзі! Партія регіонів і фракція Партії регіонів у Верховній Раді буде підтримувати постанову про відзначення героїв Крут, як в знак пам’яті про тих дітей, які загинули через безвідповідальні рішення їх командирів, які кинули студентів на вірну смерть. Ми повинні вшанувати пам’ять тих дітей. І якщо ми вже сьогодні тут лікнеп влаштовуємо, якщо опозиція весь час повчає Партію регіонів що до чого, то я хотіла би сказати шановному пану письменнику, який сказав, що за російської імперії людей експортували до Москви. Люди - не товар. Людей не експортують. Прошу вшанувати тих, хто колись загинув, помер, відійшов, і тих, хто тепер, і пам’ятати, що люди не товар.
Добре. Депутат від Чернігівщини – Рудьковський, прошу, хвилину.
Шановні колеги, я звертаюся до всіх вшанувати пам’ять молодих хлопців, які продемонстрували всій європейській спільноті, що українці варті того, щоб мати свою державу, що вони відстоювали в боях свою молоду державу. Я думаю, що ми – люди, які будуємо на сьогоднішній день законодавче поле української нової держави, повинні пам’ятати про те, що тисячі, сотні тисяч українців віддали своє життя в боротьбі за незалежну українську державу. І тому я прошу, вшановуючи пам’ять, проголосувати, підтримати цю постанову. Бій відбувся на славетній чернігівській землі, в районах, де споконвіку жили козаки. Дякую.
Шановні депутати! Увага! Прошу, народний депутат Адам Іванович Мартинюк, і будемо визначатися.
Дякую. Мартинюк, фракція Комуністичної партії України. Знову ж таки давайте звернемося до історії. З одного боку, це ніби і повчальна, і разом з тим трагічна сторінка нашої історії. Трагізм і ганебність цієї сторінки полягає в наступному, що керівники Української Народної Республіки кинули у бій дітей, а самі в цей час, як свідчать історичні факти, деякі з офіцерів, коли діти лягали на полі бою, п’янствували у вагонах на цій станції. Тут можна говорити, дійсно, про те, що керівництво Української Народної Республіки, яке боялося свого народу, і, маючи певні збройні сили, не кинуло ці збройні сили під Крути, а ці збройні сили залишили у Києві, бо боялися, що робітники звернуть так званому керівництву УНР шию, і відбулися за рахунок молоді. Тобто героїзуючи молодь, говоріть історичну правду.
Ставлю пропозицію народних депутатів повернутися до розгляду постанови 2108. Прошу депутатів голосувати. Ставлю на голосування. Я прошу вибачення, ми ставимо. Зніміть голосування. Ми розглядаємо проект постанови 2075 по поверненню до розгляду. Прошу голосувати. Повернулися. [[10:58:35]] За-345 Проти – 0, утрималося – 1, не голосували – 70. Рішення прийнято. Я ставлю на голосування проект Постанови (2075) про відзначення подвигу героїв бою під Крутами (проект народного депутата Олега Тягнибока) для прийняття за основу і в цілому. Прошу голосувати. [[10:59:15]] За-339 Проти – 3, утрималися – 2, не голосували – 71. Рішення прийнято. По фракціям. Партія регіонів – 158, "Батьківщина" – 83, "УДАР Віталія Кличка" – 38, "Свобода" – 35, Компартія – 0, позафракційні – 25. Я прошу висловитися депутатів по мотивам голосування, проект Постанови (2076) про відзначення 150-річчя з дня народження Володимира Вернадського (проект народного депутата Яворівського). Надо висловлюватися? Ставлю на голосування пропозицію депутатів по поверненню до розгляду цієї постанови. Прошу голосувати. [[11:00:23]] За-387 Проти – 0, утрималось – 0, не голосували – 29. Рішення прийнято. Тепер ставлю на голосування проект Постанови (2076) про відзначення 150-річчя з дня народження Володимира Вернадського для прийняття за основу і в цілому. Прошу голосувати. [[11:01:00]] За-388 Проти – 0, утрималось – 0, не голосували – 28. Рішення прийнято. По фракціях. Партія регіонів – 179, "Батьківщина" – 81, "УДАР Віталія Кличка" – 35, "Свобода" – 35, Компартія – 31, позафракційні – 27. Остання постанова по мотивам голосування проекту Постанови 2108, автору, прошу Яворівського ввімкніть мікрофон.
Шановні колеги, шановні наші виборці! Якщо я наполягаю на тому, що дійсно відбувалося велике переміщення і з України висмоктували інтелект, голоси і тому подібне. Але ми маємо унікальний приклад в особі Цісик покійної. Через 60 років ми її щойно відзначаємо, її, власне кажучи, з’їв рак. Це була геніальна абсолютно співачка, яка народилася в Америці, але присвятила все своє життя і свій золотий голос, яким пишалася вся Америка українській пісні, саме українській пісні. Вона об’єднала українську діаспору на всій планеті, її полівки передавалися сюди на Україну і ми їх на початку 90-х в кінці 80-х років захоплювалися цими піснями. Не відзначити сьогодні цей унікальний голос, це може наша Ніна Матвієнко, може наша Кириченко і таке інше. Але "Інтер" зняв дивовижний кінофільм, який, сам "Інтер", я наголошую, зняв про.
Прошу, фракція "УДАР", народний депутат Геращенко.
Я хочу підхопити фразу Яворівського останню і попросити телеканал "Інтер": "Будь ласка, дорогі колеги, подаруйте кожному члену Партії регіонів диск з вашим прекрасним фільмом про Квітку Цісик". І дійсно, от, мені здається, що сьогодні в нас важливе голосування, до якого ми повинні поставитись самокритично. Нам всім потрібна самоосвіта, щоби ми з вами асоціювалися зі знаннями і літературою. Пане Голово, я хочу показати вам ось цей журнал, який нам сьогодні всім видали, називається він "Верховна Рада України в обличчях". Пане Голово, і тут іде реклама після кожного народного депутату класу люкс:Boucheron, Chopard і таке інше. Можна зробити так. а називається це "Верховна Рада України в обличчях", так ось з чим ми асоціюємося в суспільстві сьогодні. Знаєте, можна зробити так, щоби асоціювалися з книжками, з літературою, з інтелектом, а не з оцими прикрасами класу люкс, щоб їх не друкували біля наших облич, і щоб ми не асоціювалися з цими питаннями українські депутати. Давайте ми до цього докладемо всіх зусиль, шановні колеги.
Дякую. Народний депутат Олесь Доній, прошу.
Шановні колеги, хотів би на підтримку цієї постанови ще зазначити, що йде мова так само про відзначення, які відбуваються щорічно вже кілька років на Коломийщині в селі Ліски – організовується літературно-мистецький фестиваль, який організовують і літератори, місцевий ідеаліст-романтик, який, Ярослав Ясінський, і який абсолютно всебічно підтримує і, честь і хвала, обласна адміністрація на чолі з Вишиванюком. Тобто йде мова про співпрацю різних людей з різними політичними поглядами, тому що всі усвідомлюють, якої ваги ця постать Квітка Цісик. Тому є пропозиція підтримати цю постанову. Дякую.
Об’єднання "Свобода", Фаріон.
Пане Голово! Шановні колеги! Я хочу наголосити на такому, що за підрахунками компанія "Форд" 1987 року слухачами знаменитої колишньої львів’янки Квітки Цісик була аудиторія понад 12 мільйонів, задумаймося над цим, ця співачка володіла унікальним колоратурним сопрано. Ця співачка видала перший диск в 1980 році там, в далекій Америці, який звісно, що називався пісні України. Ці пісні України тоді були формою протесту проти радянського поневолення нашої держави. У 1989 році вийшов і наступний диск, що називався "Два кольори". І ще одне. Користуючись нагодою хочу подякувати її американському продюсерові Алексові Гутмахерові, який проводить унікальну просвітницьку роботу сьогодні в Америці аби її голос далі не перестав звучати, а також депутатові міської ради Львівської, зовсім не "свободівцеву", Романові Грицевичу за популяризацію творчості Квітки Цісик. У Львові відкрито вулицю Квітки Цісик, готуємо відкриття сцени і готуємо її музей.
Я прошу фракція "Батьківщина", Кириленко.
В’ячеслав Кириленко, фракція "Батьківщина", партія "За Україну!" Шановні колеги, я прошу бути послідовним уже депутатський корпус і підтримати проект Постанови щодо Квітки Цісик. Підходячи знову ж таки з державницької точки зору, всі знають, що українці мешкають не тільки в Україні, а волею долі вони мешкають в Сполучених Штатах, в Канаді, в Австралії, в Росії, Казахстані і ще в багатьох країнах світу. Але від того вони, як правило, не стають американцями, канадійцями, росіянами, а лишають свою українську ідентичність. От такою абсолютно унікальною була Квітка Цісик, якщо хтось думає із парламентської більшості, що вона була американка і тому не треба зараз голосувати, він помиляється. Квітка Цісик була українка, вона народилася там, не була жодного разу в Україні і почала співати потрясаючі українські пісні, весь світ почав слухати. Була лише один раз в Україні у 1983-у році і то напівлегально, щоб ніхто не знав, при СРСР ще. Треба віддати їй шану і проголосувати за цю.
Ставлю на голосування пропозицію народних депутатів про повернення до розгляду постанови 2108. Прошу народних депутатів голосувати. [[11:07:48]] За-227 Проти – 3, утрималися – 20, не голосувало – 166. Рішення прийнято. По фракціях: Партія Регіонів – 47, "Батьківщина" – 85, "УДАР Віталія Кличка" – 38, "Свобода" – 35, Компартія – 0, позафракційні – 22. Ставлю на голосування проект Постанови номер 2108 про відзначення 60-річчя з Дня народження Квітки Цісик (проект народного депутата Яворівського) для прийняття за основу і в цілому. Прошу голосувати. [[11:08:48]] За-208 Проти – 3, утрималися – 27, не голосувало – 174. Рішення не прийнято. По фракціях: Партія Регіонів – 24, "Батьківщина" – 86, "УДАР Віталія Кличка" – 38, "Свобода" – 35, Компартія України – 0, позафракційні – 25. Ідемо далі по порядку денному. На розгляд вноситься проект Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Законодавче гарантування та практичне забезпечення статусу української мови як державної" (реєстраційний номер 2767). І як будемо розглядати питання? По скороченій процедурі. Прошу проголосувати. [[11:10:16]] За-191 Проти – 109, утрималось – 10, не голосували – 105. Рішення прийнято скороченої процедури. Доповідає автор проекту постанови Олександр Сергійович Доній. Де він? Прошу, доповідайте. А потім – голова комітету.
Добрий день, пані і панове! Дуже прикро, що зал не підтримав постанову по Квітці Цісик. Я думаю, рано чи пізно ми повернемося до цієї ідеї. І у мене не є завдання зараз розколоти зал для того, щоб аналогічно прикро не прийняття було і по цій постанові. Ви знаєте, ненормально на 23-му році Незалежності України боротися за українську мову, ненормально було би для нормальної держави. На жаль, це прикрий факт, що ми змушені знову боротися за українську мова. Кілька місяців тому триста відомих політв’язнів, літераторів, музикантів, письменників, журналістів об’єдналися в український комітет захисту української мови. В цій сесійній залі кілька депутатів, не лише я один, я назву прізвища спеціально: Доній, Стець, Бенюк, Арієв, Матіос, Розенко, Бригинець вийшли з цією ініціативою. В мене є велике прохання, я розумію, що є дуже великі аргументи проти діяльності міністра освіти, проти діяльності тих, хто, на жаль, ненавидить українську мову, але в мене прохання до всіх: давайте усвідомимо, що ми живемо в Українській державі – і іншого місця для розвитку української культури, української мови, аніж Україна, просто немає. Давайте просто обговоримо проблему. Нагадаю, що вчора в цій сесійній залі були слухання, парламентські слухання щодо національного книговидання, де виступали і Марія Матіос з УДАРу, і Ганна Герман з Партії регіонів, і де виступали видавці. Отже, прохання: давайте зробимо такі слухання щодо ситуації з українською мовою, що може держава зробити для її підтримки, що ми можемо зробити для поступового вивчення української мови громадянами-українцями. Кажу про вивчення, тому що я народився в тоді ще здебільше російськомовному.
Дайте завершити.
і знаю, як було непросто свого часу вивчати українську мову. Давайте допоможемо нації вивчити українську, держава мусить взяти на себе цю відповідальність, а для цього проголосувати за ці парламентські слухання. Закликаю вас за них проголосувати. Дякую.
Дякую. Керівник Комітету з питань культури і духовності В’ячеслав Анатолійович Кириленко. прошу.
Дякую, пане Голово. В’ячеслав Кириленко, фракція "Батьківщина", партія "За Україну!" Шановні виборці, шановні колеги, формальна частина. Комітет розглянув проект постанови, внесений Олесем Донієм і колегами, там їх багато, з різних фракцій, ще 3 квітня. І ми дали згоду на внесення такого проекту постанови на розгляд парламенту, щоб він був підтриманий. Тобто комітет підтримує. З приводу фактичної частини, які були у нас міркування. Ну, нам сподобалася назва і ідея: "Законодавче гарантування та практичне забезпечення статусу української мови як державної. Ось практичне забезпечення статусу української мови як державної зараз кульгає в Українській державі на обидві ноги. Не треба ніяких аналітичних досліджень робити: вмикаємо українське телебачення, будь-який канал, починаючи з державного, з УТ-1, не бачимо жодного фільму державною мовою, бачимо все менше програм, які ведуться державної мовою. А якщо говорити про комерційні приватні канали, держава мова практично відсутня на всіх телепрограмах як мова всіх фільмів, як мова всіх мультфільмів для дітей і так далі. Ось Українська держава так на ділі реалізовує державний статус української мови. Те саме влада. Половина уряду не послуговується державною мовою у своїй діяльності. Депутатський корпус – те саме: значна частина депутатів не послуговується державною мовою у своїй діяльності всупереч рішенням Конституційного Суду. Мова реклами, мова державних підприємств – все це потребує практичного вирішення. Крім того, до парламенту внесено вже порядку 10 законів, які передбачають зміни до Закону "Про мови". Ясно, що вони інколи взаємовиключні. Для того, щоб не виносити зразу в зал, було би дуже слушно спочатку обговорити всі ці законопроект у режимі парламентських слухань. Тому ми підтримуємо ініціативу Донія, просимо голосувати "за".
Дякую. Прошу записатися від фракцій. Два – "за", два – "проти". Прошу. Прошу, фракція Об’єднання "Батьківщина", Павловський.
Андрій Павловський, "Батьківщина" фракції Юлії Тимошенко. Прошу передати слово Володимиру Яворівському.
Передаєм слово Яворівському депутату.
Володимир Яворівський, "Батьківщина", Троєщина. Шановні колеги, після тої ганьби, які взяла на свою голову. взяло на свою голову шосте скликання Верховної Ради, коли була протиснута страшна авантюра проти державності української мови у вигляді закону Колесніченка і Ківалова, який, ще раз кажу, покрив ганьбою парламент. А по-друге, сколихнув фактично все українське тодішнє і сьогоднішнє суспільство. Ми повинні не кулуарно, а відкрито на парламентських слуханнях обговорити це дуже складне, болюче питання. Але його боятися нічого. Те, що сьогодні відбувається. ми знаємо, як прокотилася серія оцих. навіть не знаю, як їх назвати, сесій, коли в серпні-місяці депутатів обласних рад зганяли на сесію, щоби блискавично прийняти постанову про те, що вони вводять другу державну мову на території своєї області. Це при тому, коли 10 стаття Конституції дуже чітко, я її зацитую, регламентує: "Українська мова є єдиною державною мовою на всій території України". Повторюю, на всій території України. Сьогодні вони роздерли Україну надвоє, бо є регіони, де є двомовність, а є регіони, де залишилася одна державна мова. Ці питання потрібно обговорити. Обговорити розумно, але обговорити сміливо. Бо інакше ми опинимося перед колосальною проблемою, коли українська мова, над нею зависли нові абсолютно сьогодні загрози. Тут уже і Кириленко згадував і казав, як на очах звужується простір вживання української мови. Через те, не біймося цього питання. Я думаю, що парламент уповноважений на те, щоб ці всі питання обговорити і зробити.
Об’єднання "Свобода", народний депутат Сич.
Олександр Сич, Всеукраїнське об’єднання "Свобода", місто Івано-Франківськ. Прошу передати слово моїй колезі Ірині Фаріон.
Народний депутат Фаріон, прошу.
Пане Голово, пані та панове! Хочу нагадати банальну істину, що мова входить в поняття конституційного ладу. Звісно, що у цьому залі сидять люди, яким Конституція так потрібно, як рибі парасолька. Але ми, звісно, це обов’язково подолаємо. Тому для нас дуже важливо на тих парламентських слуханнях залучити інтелектуальну еліту, як основний голос українського суспільства, що категорично не сприймає того становища мовного у нашій державі, яке склалося зокрема після ухвалення у мародерський спосіб квазіписанини від Ківалова, Колесніченка. Проте, хочу подякувати тим одіозним нещасним скандальним політикам за те, що вони за цей короткий час зуміли так чудово мобілізувати українське суспільство у протистоянні з колонізацією нашої держави. Бо російсько-українська двомовність у нас в країні не є природно-суспільним явищем, а наслідком окупації України Росією ще з 1654 року. Це означає, що свідома українська громада дуже активно мобілізувалася проти квазізаконів Ківалова, Колесніченка. І на сьогодні ми маємо всього-на-всього 28 відсотків людей в Україні, які підтримують двомовний статус. І ще. Я хотіла би наголосити на тому, що нам надзвичайно важливо почути нові кардинальні і радикальні способи повернення і до утвердження статусу державної мови. Наголошу також і на тому, що українці є титульною нацією в Україні, і українська мова має абсолютно і безумовно панувати у всіх царинах, починаючи від освітньої сфери і закінчуючи сферою бізнесовою. Тому незвучання української мови у парламенті розцінюємо як найвищу форму колонізації мислення, власного примітивізму і тупості.
Фракція комуністів, народний депутат Бідьовка.
Уважаемые товарищи, я бы хотел обратить ваше внимание на то, что сегодня уже давно пора переходить от теории к практическим действиям. Посмотрите, в советское время работало книгоиздание, снимались фильмы. У меня на Донбассе 300 тысяч человек учились и занимались в творческих кружках. Все делалось для того, чтобы украинский язык развивался. Сегодня 20 лет уже коммунисты не у власти, есть все законы, вся необходимая законодательная база для развития украинского языка, но кроме, как выкриков " українську" и само признание, что там кто-то идиот, мы ничего не слышим. Вместо этого лучше бы хоть одно выдання Шевченко издали. Но это еще и другая есть система. Когда украинцы ушли от власти, капиталистическая власть ничего не нашла кроме того, как развалить экономику в стране, и в итоге сегодня 7 миллионов украинцев живут, выносят горшки за европейцами и говорят отнюдь не на украинском языке. И благодаря в том числе и тем, которые сегодня кричат " українську", потому что именно больше всего выехало людей с Тернопольской, Ивано-Франковской, Львовской областей. Тернопольская область, где "Свобода" занимает большинство в местных советах, да пусть они лучше наведут у себя порядок и сделают так, чтобы создавались рабочие места. Потому что, если взять тот же самый город Донецк, только в городе Донецке 400 тысяч больше белой зарплаты. Это больше, чем во всей Тернопольской области. Вместо того, чтобы кричать "українську" сегодня уже давно надо переходить к конкретным социально-экономическим делам. У меня все, спасибо.
Фракція "УДАР", народний депутат Розенко.
Павло Розенко, фракція "УДАР". Справді, у нас виходить дуже цікава ситуація, коли у власній українській державі ми повинні захищати державну українську мову від самої влади, від деяких представників і народних депутатів України, які до цього часу не можуть оволодіти, опанувати українську мову. Тому, безумовно, фракція "УДАР" одностайно підтримує проведення таких парламентських слухань. Але я прошу, Володимир Васильович, можна мене послухати! Володимир Васильович! Володимир Васильович, я хочу звернутися зараз до вас. Володимир Васильович, от у мене таке враження, що дехто з Апарату Верховної Ради України відверто знущається над вами як Головою Верховної Ради та над нами як народними депутатами. От дивіться, ми розглядаємо три парламентських слухання. Постанови були зареєстровані в середині квітня цього року, всі три постанови. Фракція "УДАР" 7 березня зафіксувала постанову про проведення парламентських слухань по наслідкам пенсійної реформи. Я чотири рази виступав з цього приводу у Верховній Раді України, ви чотири рази давали доручення включити це питання в порядок денний. І знов сьогодні бачимо порядок денний і ця постанова знову упорно не ставиться в порядок денний. Я вже не прошу, я вже вимагаю, від фракції "УДАР", щоби на вівторок першим питанням ми розглянули питання проведення парламентських слухань щодо майбутнього пенсійної системи. Не можна ховати сьогодні голову в пісок. Сьогодні пенсійна реформа не дала своїх результатів. До нас звертаються люди, коли будуть підвищені пенсії. Ми не знаємо, коли буде введений другий рівень накопичувального пенсійного страхування. Ми не знаємо, що збирається влада робити взагалі з цією пенсійною системою. Ми повинні розглянути це питання. Я прошу вас раз і назавжди дати доручення Апарату.
Шановні депутати, всі висловились? Що стосується парламентських слухань, у нас 30 комітетів, а неділь значно менше. Тому треба робити комітетські слухання. Я 5 років був головою комітету, 5 років був головою комітету і ні разу, ну, не ставили. Але сім парламентських комітетських слухань, ми провели і 500 чоловік було, по 400. Я прошу вас, комітетські слухання проводьте. А вже як визначаємося тут парламентські, ну, дам я репліку, ну, і будемо. Прошу. Репліка, два слова. Прошу.
Володимир Васильович, я з вами абсолютно згоден в цьому питанні. Абсолютно на сто відсотків. Але питання реформування пенсійної системи – це питання загальнодержавного, загальнонаціонального значення. Це питання стосується 46 мільйонів українців. Це питання не комітетських слухань, ви ж самі це розумієте. Тим більше, що є рішення комітету, яке всі підтримали в комітеті одноголосно: що треба це питання розглянути. Тому я вас прошу, ви давали доручення, ну, давайте вже питання це розглянемо.
Так, всі висловилися? Я ставлю на голосування. Шановні депутати, я прошу присісти і підготуватися до голосування. Переходимо до прийняття рішення. Ставлю на голосування проект Постанови (реєстраційний номер 2767) про проведення парламентських слухань на тему: "Законодавче гарантування та практичне забезпечення статусу української мови як державної" для прийняття за основу та в цілому. Прошу голосувати. [[11:26:39]] За-167 Проти – 5, утрималось – 19, не голосувало – 215. Рішення не прийнято. Переходимо до розгляду. По фракціях. Партія регіонів – 9, "Батьківщина" – 71, "УДАР Віталія Кличка" – 35, "Свобода" – 34, Компартія – 0, позафракційні – 18. Розглядається проект Постанови (№2791) про проведення парламентських слухань на тему: "Державне регулювання діяльності суб’єктів природних монополій - забезпечення проведення збалансованої цінової і тарифної політики" (19 червня пропонується). Як будемо розглядати це питання? Прошу проголосувати депутатів за скорочену процедуру. [[11:27:55]] За-127 Проти-90, утрималось-8, не голосували-180. Рішення не прийнято. Розглядаємо по повній програмі. Прошу, голова Комітету з питань підприємництва, регуляторної та антимонопольної політики – Кужель Олександра Володимирівна, прошу. 10 хвилин у вас є.
Дякую. Шановний Голово! Шановні народні депутати!Володимир Васильович, я повністю вас підтримую, що треба проводити комітетські слухання, це дуже гарна річ. І, маючи таку нагоду, хочу запросити підприємців і дати їм інформацію, що наш Комітет з підприємництва буде проводити 22 травня у Верховній Раді широкі комітетські слухання з 3 дуже важливих питань, які є сьогодні дуже конфліктні для підприємництва. Це питання внутрішньої торгівлі, це питання торгівлі секонд-хенд і результати впровадження урядом Азарова розрахункових апаратів. Щодо розгляду питання, яке пропонується сьогодні комітетом на парламентські слухання. Я думаю, до кожного з вас депутатів багато є звернень виборців щодо непорозуміння, чому і які тарифи вони сплачують за постачання послуг від природних монополій. Що я маю на увазі? Це те, що вони отримують електроенергію, газ, тепло, воду і зв’язок. Наш комітет з перших днів роботи Верховної Ради провів заслуховування і розгляд кожної національної комісії, яка сьогодні створена державою на регулювання тарифів і ціни природних монополістів. І тільки після цього ми зрозуміли, що треба проводити парламентські слухання. Чому виник у нас такий висновок? Дійсно, держава зробила гарні кроки, коли пішла на створення незалежних комісій, які би регулювали природні монополії, але вона не закінчила цей процес. В Конституції немає такого органу як НКРЕ, і тому якби він законом існує як незалежний, але він сьогодні не працює нормально ні з урядом. І тому є підтвердження законопроекту, які вносив ще як міністр економіки Петро Порошенко, який показує, що навіть створення макроекономічних показників бюджету уряд не може, тому що не НКРЕ, не будь-яка комісія не подає йому розрахунки макроекономічних показників. Але найгірше, шановні друзі, ніхто із споживачів не має ніякого захисту жодної національної комісії. Ми знаємо з вами багато звернень наших виборців, коли подається не такого тиску електрична енергія. Остання страшна катастрофа, яка була в Київській області. І жодний монополіст не сплачує споживачу ті збитки, які отримує за неякісні послуги. Чи не зверталися до вас багато споживачів, які казали, що вони сплачують за гарячу воду, яку не отримують? Чи не зверталися до вас споживачі, що вони сплачують за тепло, яке не отримують? І тоді ми подивились чи є законодавче відношення і культура між урядом державою, між національною комісією, яка має на це завдання, і між цими природніми монополіями, щоб зрозуміти, а де ж наша? Наше місце - споживачів цих послуг. І тому ми звертаємося до вас із проханням: ми пропонуємо в цій залі провести парламентські слухання разом з урядом, разом з місцевою владою, разом з вченими, народними депутатам і обов’язково з об’єднаннями споживачів, щоб ми розуміли з вами, яким чином треба допомогти і уряду, і споживачу врегулювати законодавство таким чином, щоб був паритет і культура відношень між урядом, національними комісіями і природними монополіями і був захист споживача від природних монополій. А ми їх сьогодні залишили поодинці. І другий аспект – це формування ціни. Не вам розповідати, Володимир Васильович, і не пану Близнюку, які були і вице-прем’єром, і міністром регіонального розвитку. Ми розуміємо. Чи хтось з вас, депутатів, може сказати, яким чином формується ціна, наприклад, на електричну енергію. Ви читали цей закон? Так хочу сказати вам, як економіст я була здивована. Шановні депутати-підприємці, почуйте, в яких умовах працює монополіст. Йому дозволено в ціну включати вартість основних фондів, а ви їх купуєте з прибутку, амортизаційні відрахування. І найголовніше: вони кожен рік включають в ціну інноваційні гроші. За 2012 рік було інноваційних грошей тільки в енергетику 5 мільярдів. Ми їх з вами сплатили в тарифі. Це не. приватна власність, але вона робить обновлення за наші з вами гроші, ми це сплачуємо в тарифах. Тоді скажіть, будь ласка, чи маємо ми право як держава проконтролювати: ми сплатили, а де це оновлення? Нема змін ні в енергетиці, нема оновлення ні електричних мереж, немає оновлення газових мереж. Тоді питання: чому кожен рік ми сплачуємо власникам-монополістам можливість модернізації? І таких питань виникає дуже багато. Другий наголос: до вас звертаються виборці: "Чому ми сплачуємо комунальні послуги більше, наприклад, чим в Києві?". Це і Сумська область, і Чернігівська та дуже багато, Донецька область, Луганська. "Як це, - питають вони, - може бути?". Так от хочу відповісти, що для того, щоб ви розібралися, що ціна того ж монополіста виникає тільки до дому, тобто викає до частини включення ЖЕКів, а далі кожна місцева влада іграє на власних ринкових умовах. Що ми з вами зараз не можемо втручатися, згідно Закону про місцеве самоврядування, але отримуємо підтвердження, що більшість місцевих рад, вже працюють, не ЖЕКи як працювали, для яких ми створили всі разом з вами теж державну комісію, яка повинна регулювати і захищати споживача від ЖЕКів, теж сьогодні зависла ця комісія і немає сьогодні інструментарію працювати. І тоді виникають такі листи, як сьогодні я отримала від одної сільської ради, де голова сільської ради пише: "Да, Олександра Володимирівна, всі мешканці скаржаться, що дуже дорого, але податкова і прокуратура заставили мене ліквідувати комунальне підприємство і дали частну фірму, яка тепер обслуговує це село". Ми комітетом будемо розглядати це питання, в нас запланована підготовка до парламентських слухань двома виїзними засіданнями з цього питання, нас чекає Донецьк, Донецька область, ми будемо розглядати це питання до парламентських слухань і Львів. І тому звертаюсь до вас, не хочу просто використовувати час для того, щоб він закінчився. Шановні народні депутати, є питання, якщо ми його не розглянемо, не розкладемо по полочках і як висновки не підготуємо зміни для законодавства для забезпечення прозорою політики формування цін і тарифів, ми завжди будемо незрозумілі для свого виборця. Ми не зможемо його захистити і буде неефективне використання державних коштів, які сплачуються на субсидії. Дуже дякую, що кожен з вас буде як громадський діяч, а не просто як політичний депутат. Дуже дякую.
Запитання, може, є? Прошу, є запитання в депутатів? Немає.
Дякую.
Дякую. Сідайте. Я прошу записатися на виступи від фракцій. Прошу. Народний депутат Розенко, прошу.
Прошу передати слово Сергію Капліну.
Передали. Прошу.
Сергій Каплін, фракція "УДАР Віталія Кличка". Безумовно, це питання надзвичайно важливе. І, Олександра Володимирівна, я би вам ще запропонував провести так само виїзне засідання у моєму окрузі у місті Полтава, де, до речі, позавчора відключили, фактично Партія регіонів відключила полтавцям гарячу воду, бо саме вона контролює місцеве підприємство-монополіст, яке таку воду полтавцям гріє, надає їм газ. До мене звернулося протягом цих двох днів близько двох сотень пенсіонерів, матерів, які не можуть скупати своїх дітей, пенсіонерів, які в 25-градусну жару фактично залишилися з цією бідою для людей похилого віку один на один. І, як видно, громада абсолютно безсила з тим, щоб вплинути на природні монополії. Ось так, фактично на прикладі, на конкретному прикладі ми бачимо, що питання розв’язання відносин між природніми монополіями і споживачами є надзвичайно, є надзвичайно гострим, і його варто вирішувати. Отже, ще раз, Олександра Володимирівна, я акцентую увагу на необхідності проведення в Центральній Україні – Полтава – центр України, духовна столиця, яка вже тривалий час потерпає від цієї проблеми: організації комунальних господарств, відносин з природними монополіями, - провести такі слухання так само в моєму окрузі. Друге. Газ, тепло, вода і зв’язок. Ви знаєте, що українські пенсіонери витрачають близько 70 відсотків своїх доходів, своїх пенсій на те, щоб заплатити за комунальні тарифи? Ви знаєте прекрасно, що це найбільш дисципліновані платники? Ви знаєте прекрасно про те, що кожна бабуся, кожна людина похилого віку віддасть останнє, аби дати державі можливість далі існувати, дати державі, щоб комунальний сектор функціонував. Однак, разом з тим, протягом останніх 20 років відбувається фактично комунальний геноцид над цією простою українською людиною, якій не додається тепло, якій не додається електроенергія, інтереси якої і права якої потураються у відносинах з природними монополіями. Політична партія "УДАР", так само наша фракція вважає надзвичайно актуальним проведення цих слухань. І ми приймемо активну участь і у Львові, ми приймемо активну участь у Донецьку, і приймемо активну, найактивнішу участь у Полтаві, там, де будуть проводитися такі слухання. І останнє, щоб я хотів вам сказати. Ми повинні цими парламентськими слуханнями фактично поставити крапку у тому, що називається дискримінація, міжрегіональна така дискримінація. Коли, дійсно, в одному місті України одні тарифи, в іншому місті – набагато вищі. Не можна порівнювати тарифи, рівень тарифів у місті Києві з рівнем тарифів у місті Суми, як.
Об’єднання "Свобода", народний депутат Мохник. Вкладайтесь, 3 хвилини є. Прошу. Кириленко народний депутат, об’єднання "Свобода", прошу. Говоріть, говоріть.
Всеукраїнське об’єднання "Свобода", Павло Кириленко, Одещина. Ми підтримуємо слухання на тему: "Державне регулювання діяльності суб’єктів природних монополій. Забезпечення проведення збалансованої цінової і тарифної політики". Дійсно, сьогодні, коли більшість українського населення катастрофічно зубожіє, нам дуже цікаво почути, наскільки справедливо сьогодні формується цінова політика на комунальні послуги? Наскільки сьогодні справедливо формується цінова політика на послуги в сфері електропостачання, водопостачання, в тому числі хочу звернути увагу і на залізничні перевезення, на авіаперевезення – це все є природні монополії. Але виглядає так, що ніхто не контролює ту цінову і тарифну політику, яка ведеться в цих сферах. Я хочу звернути увагу також, наголосити на дуже важливій проблемі, що сьогодні депутатами від фракції Всеукраїнського об’єднання "Свобода" був зареєстрований законопроект про ліквідацію приватних монополій, але він тормозиться і не виноситься на розгляд у комітетах та в сесійній залі. Це є велика проблема і про неї потрібно говорити. Я сподіваюся, що ці слухання на тему природних монополій все ж таки допоможуть нам побачити, що потрібно змінити в законодавстві, в Законі про природні монополії. Дякую.
Фракція "Батьківщина", народний депутат Бондаренко. Прошу.
Володимир Бондаренко, об’єднана опозиція, "Батьківщина". Шановні друзі, це питання, яке сьогодні порушене, про парламентські слухання, безумовно, треба підтримати. Але після цих парламентських слухань ми повинні тут розглянути цілу низку дуже важливих законів, тому що слухання дадуть лише усвідомлення дуже важливих проблем, які сьогодні просто знищують нашу комунальну сферу, які сьогодні перетворили її в поле корупції, в поле неповаги до громадян, в поле знущання над людьми. Я хочу вам сказати, що, як правило, монополія захищає себе хорошою законодавчою базою. Був такий міністр Іван Плачков, який добився того, що жоден договір в сфері монопольних корпорацій, які існують сьогодні в Україні, не можна було ні оскаржити в суді, ні переглянути, ні внести туди жодний пункт. Тобто як написано, так і вже й підписують. Не підписав, тобі можуть не надати послугу, і так на тому все і закінчиться. Тому, перш за все треба встановити рівноправні стосунки між споживачем та надавачем послуг. Адже, якщо послуга не надходить, в кращому випадку монополія не буде за неї брати гроші. За не подану гарчу воду за відключення електроенергії чи непрацюючий ліфт, ну, це трошки з іншої сфери. Але, чому немає санкцій за неподання такої послуги. Чому монополія не відповідає за те, що немає гарячої води, немає опалення, немає іншої послуги – це неправильно. Повинні бути рівноправні, я би сказав, дзеркальні стосунки, дзеркальні договірні стосунки, які би робили всіх відповідальними: того, хто надає послугу, того, хто її отримує. І ці санкції треба запровадити законодавчо. Я знаю, що свого часу Юлія Тимошенко підписала один документ, над яким я також працював, який стосувався, наприклад, тої ж гарячої води. Якщо у вас в квартирі, запам’ятайте, сьогодні ви включаєте гарячу воду і вона не надходить в температурному режимі 55-75 градусів через 3 хвилини роботи вашого крану гарячої води, ви можете скласти акт і не платити за гарячу воду. Це акуратно приховується місцевими органами влади від людей. Люди цього не знають. Іноді по півгодини спускають воду з тих систем, які не забезпечені циркуляційними насосами. І тоді ми платимо, хто його знає за що і для чого. Хотів би звернути увагу, що ці всі питання треба розглядати, безумовно. Два тарифи на електроенергію або дві ціни до 800 кіловат – одна ціна, після 800 – друга. Та чорт ногу зламає, як їх розділити в державному масштабі, який обсяг електроенергії був поставлений по тарифу по одному і другому. Те саме в газовій – три тарифи. Хто сьогодні порахує, скільки надійшло. А ви знаєте, що ще є нічний електричний тариф і денний. Це спеціально зроблено для того, щоби в цій сфері процвітала корупція, обдиралівка громадян, знущання над ними. Тому треба слухати і приймати правильні рішення, дякую.
Фракція Компартії України, народний депутат Гордієнко, прошу.
Шановний головуючий, шановні громадяни України! Фракція Компартії України, безумовно, підтримує дану Постанову про проведення парламентських слухань. Але від імені фракції Компартії України я хотів би звернути вашу увагу на те, що природні монополії в нашій державі – це, як правило, власність конкретних саме кланів, олігархів. І їхня мета, звичайно, – отримання щонайбільших саме прибутків. І скільки б ми парламентських слухань не проводили, то ми, звичайно, не поставимо дуже серйозних саме бар’єрів на росту саме цін, тарифів і послуг. Я хотів би вам нагадати, саме що за часів радянської влади ніхто ніколи не ставив питання щодо ціни на хліб, коли буханець хліба вартував 20 копійок. Ніхто не ставив питання про ціну на електроенергію, коли в сільській місцевості вона коштувала саме 4 копійки. Коли, ви знаєте, абсолютно доступною була ціна газ. І сьогодні як полтавчанин я привертаю увагу, що скільки разів не задавати питання – скільки свердловин на Полтавщині, кому вони належать, скільки видобувають, по якій ціні, куди реалізовують саме видобутий, куди надходять ці кошти – ніхто не дає відповіді на ці питання. А саме те, що саме є в нашій саме державі, що належить до державної власності, а це надра, воно і є якраз в основі природних монополій і дає найбільші прибутки олігархам. Ми не вирішимо питання ці, поки не повернемо наші надра, електроенергетику і все, що дає саме прибутки у державну власність. Ми повинні це сказати відверто, щоб українське суспільство знало. І я ще і ще раз привертаю вашу увагу про те, що стаття 13 Конституції говорить про те, що земля, надра і атмосферне повітря є предметом власності українського народу, а не окремих олігархів і кланів. Я також хотів би саме звернути вашу увагу, що ми повинні запровадити найжорстокіший державний контроль за ростом цін, тарифів і послуг. Скільки б ми не підвищували пенсії і заробітні плати, але вони підвищуються мізерно, а шалено ростуть саме., шаленими темпами ростуть ціни на тарифи і послуги, і ніколи це, поки ми не обмежимо їх росту, ніколи воно не дожене і не будуть саме жити спокійно люди. Я хотів би вашу увагу звернути й до того, що ми надто саме сьогодні захопилися проведенням парламентських слухань, їхня кількість – це не якість. Я хотів би, звертаючись до Голови Верховної Ради, сказати, щоб ми в плані парламентського контролю проконтролювали і проаналізували всі рекомендації парламентських слухань, які були прийняті і що вони дали. Як правило, на виході, крім того, що пар випустили у гудок.
Дайте завершити.
воно нічого для українського суспільства і кожного громадянина не було. Тому парламентські слухання – це добре, але коли ми саме повернемо у власність саме держави наші надра, електроенергетику це буде більш корисно.
Є ще народні депутати, які б хотіли висловитися. Прошу записатися. Прошу, позафракційний народний депутат Олег Ляшко.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Питання, які ми зараз обговорюємо, надзвичайно важливе питання. І я підтримую ідею проведення парламентських слухань на тему: "щодо державного регулювання діяльності суб’єктів природніх монополій". Адже в наслідок діяльності якраз монопольних суб’єктів громадяни отримують по завищених цінах послуги і продукцію тощо. От я буквально днями отримав звернення від жителів Ніжина і Ніжинського району, де люди повідомляють, що з квітня 2013 року Національна комісія з питань регулювання енергетики надзвичайно підняли ціну – в 45 разів на дозвіл підведення газу до будинку. Проекті послуги коштують 6 тисяч 900 гривень, раніше коштували 160 гривень. А підведення газу до будинку – 16 тисяч гривень. І ці роботи надає одна організація - облгаз, яка є приватним акціонерним товариством. Так само колега Анжела Лабунська, мені підказала, що енергію, яку купляють фірми для поставки за кордон, вона коштує значно дешевше ніж те, що платять побутові споживачі, ми разом з вами, про що говорив колега Володимир Бондаренко. Тобто монопольні структури, а це, в основному, приватні, олігархічні структури, користуючись своїм монопольним становищем на ринку газу, на ринку енергетики, на інших ринках, вони зловживають своїми монопольними правами. Давайте згадаємо, як монопольні власники автозаправочних станцій: в один день всі різні фірми піднімають ціни на дизпаливо, на бензин. В усьому світі ціна на нафту падає, а в Україні ціни на бензин, на дизпаливо ростуть. Це знову ж таки, наслідки монополій. Наведений приклад по газифікації. Хто, який селянська сім’я може дозволити собі газифікувати хату, коли порахувати газопровід по селу, підвідний газопровід, газифікація будинку – це вийде 25-30 тисяч гривень на одну сім’ю. Де сільська сім’я візьме такі гроші, коли вони картоплину не можуть продати по 50 копійок кілограм, коли літр молока менше двох гривень коштує? А де жителі міст, переважно коли пенсіонери, які отримують 900-1000 гривень пенсію, як та жіночка чи чоловік можуть заплатити 500-600 гривень за комунальні послуги, які знову ж таки встановлюють, монопольно користуючись, зловживаючи своїм становищем. Тому я за те, щоб такі парламентські слухання були проведені. Ми маємо розібрати цю ситуацію в парламенті. І вихід з ситуації один: треба знищувати монополії, які сьогодні зловживають своїми правами, мільярди набивають собі в кишені за рахунок простих українських громадян. Тому геть монополії з українського ринку!
"УДАР Віталія Кличка", народний депутат Розенко. Хто виступає? Народний депутат Продан. Прошу. Включіть мікрофон Продан. Що сталося? Трибуна включена?
Шановний Володимире Васильовичу, насправді, питання, яке сьогодні підняла Олександра Кужель, є дуже важливим. І воно є важливим для всіх громадян України, воно є важливим для всіх підприємців і воно є важливим навіть для великого бізнесу, який не відноситься до тих монополістів, про яких іде мова. Сьогодні ці монопольні суб’єкти господарювання, монополісти, які продають воду, які надають тепло, які постачають енергію, дозволяють собі те, що не дозволяє навіть влада. І дуже часто підприємці, які звертаються до мене, звертаються до нас із своїми проблемами, жаліються саме на монополістів і говорять, що так, як роблять монополісти – не робить ніхто. Наведу декілька прикладів, чому ми повинні з вами розглянути в залі питання діяльності монополістів. Наприклад, монополісти мають право змусити кожного громадянина поставити лічильник, більше того, вони змушують громадян міняти ці лічильники тоді, коли монополіст, який бере за це гроші, вважає за потрібне. Багато громадян України знають своїх контролерів, які приходять перевіряти їхні лічильники в обличчя, а деякі впізнають контролерів, які приходять до них по стукоту і грюкоту в двері. Тому що те, як працюють працівники монополістичних організацій, не працює ніхто. Ми говоримо з вами багато про необхідність електронної звітності, про електронне урядування, разом з тим, для того, щоб здати в Обленерго звіт будь-якому підприємцю, навіть тому, який працює один, треба щомісячно прийти в обленерго, вистояти чергу, показати дані. Потім підтвердити ці дані в іншому кабінеті і це відбувається, практично, з усіма і, практично, в усіх регіонах. Те, що монополісти дозволяють собі відключати послуги і тим, які платять за послуги, і тим, які не платять, наводив в своєму виступі мій колега стосовно Полтави, де відключили воду і де немає жодної можливості притягнути до відповідальності тих монополістів. Я хочу звернути увагу вашу не те, що вчора в цьому залі ви проголосували за закон, уже закон, який дозволяє монополістам не розраховуватися з їхніми постачальниками, з постачальниками товарів і послуг. І це питання, яке ставить в абсолютно нерівні умови всіх підприємців, і тих підприємців, які мають щастя стати монополістами. Тому якщо кожен з нас вважає за необхідне захищати своїх виборців, захищати громадян України, кожен з нас повинен проголосувати за прийняття цієї постанови і за проведення парламентських слухань стосовно діяльності монополістів. Дякую.
Дякую. Народний депутат Заболотний.
Григорій Заболотний, 17 виборчий округ, Вінниччина. Я хочу просто ствердити ще раз про те, що на цій трибуні всі, хто мав слово, підтримали абсолютно, і в жодного з них не було інших думок, ніж те, що треба терміново провести такі слухання. І ми підтримуємо думку ту, Володимир Васильович, про те, що ми, дійсно, повинні були б раніше ще провести такий захід, але ми працювали непродуктивно. І на сьогоднішній день, я хочу просто звернути вашу увагу, я одержав десяток листів з Теплицького і Тростянецького районів, коли за один кіловат підключення до електромережі треба платити дві з половиною тисячі гривень за дозвіл. 10 кіловат – це 25 тисяч. Якщо, наприклад, в цих районах немає газу і треба зробити опалення за рахунок електрики, 30-40 тисяч гривень потратити людині. Де такі гроші можна взяти? І коли ще одне тільки джерело – абсолютно правильно сказав Ляшко, - одне тільки джерело – це ще молоко, яке одержують з приватних господарств. Я абсолютно підтримую думку свого колеги Гордієнка, що нам потрібно провести, зробити системний, глибокий аналіз, як працюють монополії, зробити з цього висновки і, звичайно, запропонувати рішення. А рішення мусить бути однозначно, як уже вніс пропозицію Гордієнко, - це державне регулювання цін і тарифів. І якщо ми це зробимо, люди нам за це подякують. Спасибі.
Фракція "УДАР Віталія Кличка", народний депутат Каплін.
Я би хотів ще раз наголосити на надзвичайній актуальності цієї безпосередньо теми для того, щоб весь український народ зрозумів одну просту руч. Якщо ми зараз не об’єднаємо свої зусилля, опозиційні фракції, а також та частина більшості, яка ще не повність ненавидить простого українського громадянина, не об’єднає свої зусилля аби припинити цю потужну нездорову діяльність монополій, цих монстрів, які сьогодні роздирають життя українського просто громадянина, які сьогодні руйнують його життя, які недодають сьогодні тепла в його хату, які не додають світла у його хату, які сьогодні перетворюють фактично життя українського. українця в звичайне банальне існування, які із українських людей, прекрасних людей перетворюють їх. ставляться до них як до істот, споживаючи все те, що проста українська людина напрацювала, відбираючи останні гроші, на які може існувати український громадянин, доки ми не зосередимо свої зусилля аби, дійсно, боротися як проти ворога номер один української економіки, як проти ворога номер один щодо України, ми не вирішимо цих проблем. Тому я закликаю своїх колег із більшості, я закликаю своїх колег з опозиції зараз повернутися на свої робочі місця ті, які зараз уже призначили собі обід і їдять замість того, щоб зараз відстоювати інтереси простих людей, і проголосувати за призначення цих слухань. Це є питання номер один. Адже ще раз підкреслюю, звичайні українці, сплачуючи комунальні тарифи, фактично віддають дві третіх своєї пенсії, дві третини своєї зарплатні. Вони сьогодні є головними спонсорами української економіки. Саме на їх плечах тримається сьогодні Українська держави, і ми з вами маємо свідомі того, що сьогодні ми зобов’язані перед ними дати голоси, аби відкрити цей майданчик для обговорення цієї важливої проблеми. Крім усього цього, на цьому майданчику мають бути відкриті інші серйозні наукові предметні дискусії стосовно тих питань, які сьогодні піднімала, зокрема моя колега Оксана Продан стосовно розвитку інфраструктури, забезпечення прозорого ціноутворення, захисту споживача від свавілля монополій. Ми, ще раз підкреслюю, я звертаюся, Олександро Володимирівно, вшосте до вас, не забудьте про мою пропозицію провести так само проміжні слухання у місті Полтава, в моєму окрузі. Бо Партія регіонів позавчора там відключила гарячу воду, і від цього потерпають кілька десятків тисяч моїх виборців. Це бабусі, дідусі, матері, які не можуть викупати своїх дітей. Перетворюють життя.
Об’єднання "Свобода", народний депутат Мирний. Руслан Марцінків.
Руслан Марцінків, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Шановні колеги, сьогодні тарифна політика в Україні є непрозорою. Робота Національної комісії з регулювання цін сьогодні встановлює тарифи для монополістів, таких, як обленерго, облгази, економічно обґрунтовані тарифи, а для комунальних підприємств, для того, щоб їх сьогодні збанкрутувати, встановлює зовсім інші тарифи і економічно необґрунтовані. Доходить сьогодні до того, що "Київенерго", по всій Україні обленерго збирають кошти наперед, передоплату. І якщо більше кількості використано електроенергії, в подвійному тарифі збирають сьогодні за електроенергію. Ми сьогодні внесли, народні депутати України від Всеукраїнського об’єднання "Свобода" Ігор Мірошниченко, Олександр Мирний, Закон України про внесення змін до Закону України "Про електроенергетику" щодо покращення роботи із споживачами, який ці проблеми знімить і не дозволить сьогодні монополістам, які приватизовані олігархами Фірташем, Суркісом, Коломойським і багато іншими олігархами, які сьогодні знущаються над споживачами, які сьогодні, видаючи технічні умови, закладають такі умови, які не можуть виконати юридичні і фізичні особи. Окремо хотів би сказати, що сьогодні у Верховній Раді тормозится прийняття Закону України про ліквідацію приватних монополій. Ми сьогодні кажемо, що всі приватні монополії повинні повернутися в державну та комунальну власність, і це наша основна позиція фракції Всеукраїнського об’єднання "Свобода". Окремо хотів би сказати, що сьогодні, шановні колеги, не тим займаємося в тарифній політиці. Замість того, щоб знижувати ціну на газ для теплоенергетики, а сьогодні ціна на газ 4 тисячі 60 гривень за тисячу кубометрів для теплокомуненерго по цілій Україні, сьогодні Партія регіонів намагається всілякими методами все-таки доводити до банкрутства наші ????теплокомун. енергуючі постачальні підприємства. І таким чином ми сьогодні не знаємо, як ми ввійдемо в зиму і яким чином ми будемо подавати тепло нашим споживачам. Окремо хотів би сказати, що сьогодні ті кошти, які ваш уряд розподіляє на Кабміні, показують те, що 999 мільйонів гривень дотацій для теплокомуненергетики іде в Донецьку область, а в інші області йдуть мізерні. Хіба це є справедливість для регіонів, які сьогодні страждають і не можуть подати тепло в помешкання наших споживачів? Тому фракція Всеукраїнського об’єднання "Свобода" вимагає сьогодні прийняття Закону України про ліквідацію приватних монополій і позбавити сьогодні "фірташів", "суркісів", "коломойських" впливу на ці.
Прошу, заключне слово, Олександра Кужель народний депутат.
Дякую, Володимире Васильовичу. Дозвольте всім народним депутатам подякувати за дуже широке обговорення, за те, що ви наголосили на важливості цього питання. Дійсно, це не тільки електроенергетика та газ. Не тільки водопостачання і тепло. Це і зв’язок, який, ми сьогодні читаємо, дорожче кожен місяць. І це ситуація не тільки з мобільним зв’язком, а і з людьми, які живуть на селі, які сьогодні мають страшенне подорожчання від "Укртелекому". Я маю надію, що кожна людина, яка зараз буде голосувати, буде голосувати не тільки головою, але і серцем. Але хочу сказати, та політична сила, яка зараз не проголосує за ці парламентські слухання, хай бере на себе політичну відповідальність перед нашими виборцями за те, що вони залишаються незахищеними і перед природними монополіями. І ця політична сила, яка не проголосує зараз, хай бере відповідальність, що вона не хоче допомогти ні Президенту, ні уряду впорядкувати ці питання і захистити споживачів України. Дякую.
Увага, народні депутати! Я прошу підготуватися до голосування і переходимо до прийняття рішення. Ставлю на голосування проект Постанови 2791 про проведення парламентських слухань на тему: "Державне регулювання діяльності суб’єктів природних монополій - забезпечення проведення збалансованої цінової і тарифної політики". Пропонується провести 19 червня 2013 року. Для прийняття за основу і в цілому. Прошу народних депутатів голосувати. [[12:08:37]] За-190 Проти-2, утрималось-32, не голосували-180. Рішення не прийнято. По фракціях. Партія регіонів – 5, "Батьківщина" – 68, Віталія Кличка – 39, "Свобода" – 35, Компартія – 28, позафракційні – 15. Оголошую перерву на 30 хвилин. В 12 годин 40 хвилин продовжимо нашу роботу.
Запросіть депутатів до сесійної зали. Шановні народні депутати, прошу сідати і налаштовуватися на роботу. Переходимо до розгляду питання про обрання суддів. І я запрошу до доповіді голову Вищої кваліфікаційної комісії суддів Ігоря Леоновича Самсіна. Прошу.
Шановний Володимире Васильовичу!
Зараз хвилиночку. Ми розглядаємо проект постанови 2996. Так. Прошу.
Шановний Володимире Васильовичу! Шановні народні депутати! Згідно частини третьої статті 76 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" Вища кваліфікаційна комісія суддів України здійснила перевірку дотримання кандидатами на посаду судді безстроково вимог статті 127 Конституції України, статей 53 і 64 цього закону, а також розглянула звернення громадян, громадських організацій, підприємств, установ, організацій всіх форм власності, органів державної влади і органів місцевого самоврядування щодо діяльності кандидатів на посади суддів, які надійшли до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України станом на час розгляду комісією питання про надання їм рекомендації для обрання на посаду судді безстроково. Відповідно до пункту 27 частини першої статті 85, частини першої статті 128 Конституцією України, статті 78 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" вношу подання Вищої кваліфікаційної комісії суддів України та прийняті нею рішення про рекомендування кандидатів для обрання на посаду суддів безстроково. До вашої уваги пропонуються наступні проекти постанов: проект Постанови про обрання суддів (№ 2996). Обрати на посаду суддів безстроково: Сакського міськрайонного суду Автономної Республіки Крим Дахневич Олену Дмитрівну; Ялтинського міського суду Автономної Республіки Крим Чорну Ольгу Володимирівну; Гайсинського районного суду Вінницької області Вінницької області Бондар Оксану Вікторівну; Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області Прижигалінську Тетяну Володимирівну; Дніпровського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області Багбаю Євгена Давидовича; Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Борис Ольгу Неофітівну; Димитровського міського суду Донецької області Перекупку Ігоря Григоровича; Добропільського міськрайонного суду Донецької області Здоровицю Олену Володимирівну; Красноармійського міськрайонного суду Донецької області Величко Олену Володимирівну; Мар’їнського районного суду Донецької області Клікунову Анастасію Сергіївну; Селидівського міського суду Донецької області Черкова Володимира Геннадійовича; Червоногвардійського районного суду міста Макіївки Донецької області Заставенко Марину Олександрівну; Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області Савицьку Людмилу Йосипівну; Червоноармійського районного суду Житомирської області Гуц Олену Володимирівну; Великоберезнянського районного суду Закарпатської області Лютянську Маргариту Степанівну; Перечинського районного суду Закарпатської області Ганька Івана Івановича; Вільнянського районного суду Запорізької області Кіяшко Вікторію Олександрівну; Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області Миговича Олега Мироновича; Бориспільського міськрайонного суду Київської області Борця Євгена Олександровича, Журавського Віталія Вікторовича; господарського суду Донецької області Левшину Ганну Валеріївну; господарського суду Запорізької області Носівець Вікторію Вікторівну; господарського суду Київської області Конюх Ольгу Василівну; господарського суду Харківської області Аюпову Рано Мухтарівну.
Шановні депутати, є питання яке? Прошу, прізвище називайте, бо я. не знаю. Прізвище? Голованюк? Романюк народний депутат.
Роман Романюк, фракція "УДАР Віталія Кличка". Шановні колеги, сьогодні в цій залі присутня велика кількість суддів, які очікують своєї професійної долі. Тому нам необхідно розглянути це питання і визначитися шляхом голосування. За. на нашу думку, за кандидатів на обрання суддями безстроково, до яких є претензії або виникають якісь сумніви, наша фракція голосувати не буде. Пропоную також інформаційно сказати, що на розгляді Вищої кваліфікаційної комісії суддів знаходяться 29 скарг від громадян, юридичних осіб щодо професійної діяльності суддів. Ці скарги на сьогоднішній день не розглянуті. Тому пропоную і звертаюсь до вас, шановний Володимир Васильович, цих суддів виключити з відповідного проекту постанови. Постанова номер 2996, я про це говорю. Дякую за увагу.
Яка. які прізвища?
Включіть мікрофон.
Мікрофон Романюка.
Дахневич Олену Дмитрівну, Сакський міськрайонний суд Автономної Республіки Крим.
Підождіть, Дахневич – перша, є. Далі.
Виключити з постанови.
Дальше. Все?
Клікунову Анастасію Сергіївну.
Кого?
Клікунову Анастасію Сергіївну, Маріїнський районний суд Донецької області.
Підождіть. Підождіть.
Лютянську Маргариту Степанівну, Великоберезнянський районний суд, Закарпатської області. Ігор Леонович, ви встигаєте, да? Не встигаєте?
Давайте Лют. Яка?
Або я вам зараз піднесу.
Лютянська і хто? Все?
Ганька Івана Івановича, Перечинський районний суд Закарпатської області. Борця Євгена Олександровича, Бориспільський міськрайонний суд Київської області. Журавського Віталія Вікторовича, Бориспільський міськрайонний суд Київської області. Носівець Вікторію. Прошу, дайте закінчити.
Давайте, завершуйте.
Носівець Вікторія Вікторівна, господарський суд Запорізької області. Дякую за увагу.
Шановні депутати, є пропозиція яка. Я буду ставити на голосування постанови, які внесені на розгляд, за виключенням тих прізвищ, які вносяться. Ми потім повернемося до них. Добре. Прошу ввагу! Підготуйтеся до голосування. Ставлю на голосування Постанову про обрання суддів (№ 2996) за виключенням прізвищ, які зараз назвав народний депутат Романюк. Ми повернемося до цих прізвищ пізніше. За основу і в цілому постанову. Прошу голосувати. [[12:52:48]] За-250 Проти – 2. Утрималось – 9. Не голосувало – 122. Рішення прийнято. По фракціях. Партія регіонів – 167, "Батьківщина" – 2, "УДАР Віталія Кличка" – 37, "Свобода" – 0, Компартія – 26, "Позафракційні" – 18. Доповідайте далі.
Проект Постанови про обрання суддів (№ 2996-1). Обрати на посади суддів безстроково: Старобільського районного суду Луганської області Олійник Світлану Вікторівну; Ленінського районного суду міста Луганська Женеску Елеонору Вячеславну, Луганського Володимира Івановича; Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області Герасимків. Гарасимків Лілію Іванівну, Крамара Ореста Володимировича; Золочівського районного суду Львівської області Левика Ярослава Андрійовича; Кам’янка-Бузького районного суду Львівської області Бакай Іванну Анатоліївну; Залізничного районного суду міста Львова Ліуша Андрія Ігоровича; Сихівського районного суду міста Львова Бойко Ольгу Миколаївну; Франківського районного суду міста Львова Ванівського Юрія Михайловича, Ільчишин Надію Василівну; Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області Присакара Олександра Яковича; Савранського районного суду Одеської області Лепеху Володимира Анатолійовича; Суворовського районного суду міста Одеси Мунтян Олесю Олексіївну; Октябрського районного суду міста Полтави Микитенка Віталія Михайловича; Рокитнівського районного суду Рівненської області Комзюк Аллу Федорівну; Глухівського міськрайонного суду Сумської області Кривцову Ганну Василівну; Іванівського районного суду Херсонської області Ковальчук Тетяну Миколаївну; Кельменецького районного суду Чернівецької області Туржанського Володимира Васильовича; Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області Олійника Володимира Петровича; Новозаводського районного суду міста Чернігова Маслюк Наталію Валеріївну.
У народних депутатів є які питання? Прошу, народний депутат Романюк. А потім вам надам. Спокійно!
Дякую. Шановні колеги! Шановний головуючий! Прошу виключити із проекту Постанови номер 2996-1 наступних кандидатів на посаду суддів, які обираються безстроково: Женеску Елеонору В’ячеславівну (Ленінський районний суд міста Луганська); Луіша Андрія Ігоровича, Ліуша, пробачте, Залізничного районного суду міста Львова; Ванівський Юрій Михайлович, Ільчишин Надію Василівну Франківський районний суд міста Львова; Маслюк Наталію Валеріївну Ново. районний суд міста Чернігова, Новозаводський районний суд міста Чернігова. Дякую.
Прошу, народний депутат Зелюк. Зелик, об’єднання "Свобода".
Руслан Зелик, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Я також хотів просити виключити з даного списку суддю Франківського районного суду міста Львова Ванівського Юрія Михайловича за дисциплінарну справу.
Його вже є.
Добре, дякую! Дякую, все.
Все. Ставлю на голосування, увага! Ставлю на голосування Постанову Верховної Ради України (№2996-1) про обрання суддів безстроково, за виключенням прізвищ, які оголошені народним депутатом Романюком. Прошу голосувати. [[12:57:29]] За-269 Проти-2, утрималось-7, не голосували-113. Рішення прийнято. Прошу по фракціях. Партія регіонів – 181, "Батьківщина" – 0, "УДАР Віталія Кличка" – 38, "Свобода" – 0, Компартія – 30, позафракційні – 20. Прошу далі.
Проект Постанови "Про обрання суддів" (№ 2996-2). Обрати на посади суддів безстроково: апеляційного суду Херсонської області Пляса Миколу Григоровича; Вінницького міського суду Вінницької області Луценко Людмилу Володимирівну; Краснодонського міськрайонного суду Луганської області Маньковську Олену Олексіївну; Артемівського районного суду міста Луганська Зінченко Тетяну Олексіївну; Жовтневого районного суду міста Луганська Резнік Наталію Іванівну; Залізничного районного суду міста Львова Іванюк Іванну Дмитрівну; Малиновського районного суду міста Одеси Жуган Любов Володимирівну; Полтавського районного суду Полтавської області Потетія Анатолія Григоровича; Здолбунівського районного суду Рівненської області Кушніра Олега Григоровича; Бережанського районного суду Тернопільської області Данилів Олену Миронівну; Підволочиського районного суду Тернопільської області Сташківа Назарія Богдановича; Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Данькову Світлану Олександрівну; Ярмолинецького районного суду Хмельницької області Баськова Миколу Миколайовича; Срібнянського районного суду Чернігівської області Ходіч Валентину Михайлівну; Печерського районного суду міста Києва Крижанівську Ганну Володимирівну; окружного адміністративного суду міста Києва Літвінову Аріну Володимирівну; господарського суду міста Києва Чебикіну Світлану Олександрівну.
Є питання у народних депутатів? Прошу, фракція "УДАР", народний депутат Романюк.
Шановний Володимире Васильовичу, прошу виключити з проекту постанови Верховної Ради України за номером 2996-2 наступних кандидатів на посаду суддів, які обираються безстроково: Маньківська Олена Олексіївна, Краснодонський міськрайонний суд Луганської області; Іванюк Іванна Дмитрівна, Залізничний район суду міста Львова; Данилів Олена Миронівна, Бережанський районний суд Тернопольської області; Данькова Світлана Олександрівна, Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області; Літвінова Аріна Володимирівна, окружний адміністративний суд міста Києва. Дякую за увагу.
Ставлю на голосування, прошу підготуйтеся до голосування. Ставлю на голосування проект Постанови (реєстраційний номер 2996-2) про обрання суддів безстроково за виключенням прізвищ, які озвучив народний депутат Романюк. Прошу голосувати. [[13:01:21]] За-269 Проти – 1, утрималося – 9, не голосували – 111. Рішення прийнято. По фракціях, прошу. Партія регіонів – 183, "Батьківщина" – 0, "УДАР Віталія Кличка" – 37, "Свобода" – 0, Компартія України – 30, позафракційні – 19. Прошу, далі йдемо.
Проект Постанови про обрання суддів (№ 2996-3). Обрати на посади суддів безстроково: Євпаторійського міського суду Автономної Республіки Крим Дудник Анастасію Сергіївну; Залізничного районного суду міста Сімферополя Автономної Республіки Крим Злотнікова Василя Яковича; Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Попова Валерія Валерійовича; Краматорського міського суду Донецької області Бакуменко Анну Валеріївну; Центрально-Міського районного суду міста Макіївки Донецької області Єрьоміна Дмитра Олександровича; Овруцького районного суду Житомирської області Гришковець Аллу Леонідівну; Богунського районного суду міста Житомира Полонця Сергія Миколайовича; Кам’янсько-Дніпровського районного суду Запорізької області Васильченка Віталія Васильовича; Якимівського районного суду Запорізької області Федорець Світлану Володимирівну; Коломийського міськрайонного суду Івано-Франківської області Веселова Василя Миколайовича; Фастівського міськрайонного суду Київської області Ковалевську Лесю Миколаївну; Трускавецького міського суду Львівської області Марчука Володимира Івановича; Южного міського суду Одеської області Асанову Земфіру Ільїмдарівну; Суворовського районного суду міста Одеси Шкорупеєва Дмитра Анатолійовича; Сумського районного суду Сумської області Дашутіна Ігоря Володимировича; Бережанського районного суду Тернопільської області Крамаря Василя Мирославовича; Первомайського міськрайонного суду Харківської області Росоху Андрія Володимировича; Ленінського районного суду міста Харкова Грінчук Олександру Петрівну; Дніпровського районного суду міста Херсона Дорошинську Валерію Едуардівну; Городищенського районного суду Черкаської області Подорогу Леоніда Вікторовича; Придніпровського районного суду міста Черкаси Скляренко Валентину Миколаївну; Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області Бездідька Володимира Миколайовича; Чернігівського районного суду Чернігівської області Меженнікову Світлану Петрівну; Дніпровського районного суду міста Києва Федюка Олександра Олександровича; Оболонського районного суду міста Києва Жежеру Олену Володимирівну; Дніпропетровського окружного адміністративного суду Барановського Романа Анатолійовича; окружного адміністративного суду міста Києва Огурцова Олексія Петровича.
Шановні народні депутати, є питання? Фракція "УДАР Віталія Кличка", прошу, народний депутат Романюк.
Дякую. Шановний головуючий, прошу також виключити з проекту Постанови Верховної Ради України за номером 2996-3 наступних кандидатів на посаду суддів, які обираються безстроково: Бакуменко Анна Валеріївна, Краматорський міський суд Донецької області; Марчук Володимир Іванович, Трускавецький міський суд Львівської області; Асанова Земфіра Ільїмдарівна, Южний міський суд Одеської області; Шкорупєєв Дмитро Анатолійович, Суворовський районний суд міста Одеси; Жежера Олена Володимирівна, Оболонський районний суд міста Києва; Огурцов Олексій Петрович, окружний адміністративний суд міста Києва. Дякую.
Добре, хоч не всіх ви викреслили народних депутатів. Ставлю на голосування проект Постанови (реєстраційний номер 2996-3) про обрання суддів безстроково, за виключенням прізвищ, які назвав народний депутат Романюк. Прошу народних депутатів голосувати. [[13:06:27]] За-273 Проти-1, утримались-9, не голосували-109. Постанова прийнята. Я прошу по фракціях. Партія регіонів – 185, "Батьківщина" – 0, "УДАР Віталія Кличка" – 37, "Свобода" – 0, Компартія – 31, позафракційні – 20. Прошу, далі.
Проект Постанови про обрання суддів (№2996-4). Обрати на посади суддів безстроково: апеляційного суду Луганської області Медведєва Андрія Михайловича; Ясинуватського міськрайонного суду Донецької області Бичкова Павла Юрійовича; Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Замегу Олега Володимировича; Овруцького районного суду Житомирської області Іщук Лідію Петрівну; Тячівського районного суду Закарпатської області Бобрушка Віталія Івановича; Великобілозерського районного суду Запорізької області Яцун Оксану Олександрівну; Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Примаченка Віктора Олексійовича; Богуславського районного суду Київської області Корбута Володимира Михайловича; Кіровського районного суду міста Кіровограда Іванова Дем’яна Леонідовича; Ленінського районного суду міста Луганська Антоненка Максима Володимировича; Шевченківського районного суду міста Львова Невойта Петра Селівестровича; Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області Закревського Володимира Івановича; Ленінського районного суду міста Миколаєва Захарченка Дмитра Володимировича, Спінчевську Наталю Аліківну; Малиновського районного суду міста Одеси Мазун Ірину Анатоліївну; Ізюмського міськрайонного суду Харківської області Бєссонову Тетяну Дмитрівну; Новоушицького районного суду Хмельницької області Стефанишина Сергія Леонідовича; Христинівського районного суду Черкаської області Орендарчука Михайла Петровича; Печерського районного суду міста Києва Матійчук Галину Олександрівну; Вінницького окружного адміністративного суду Загороднюка Андрія Григоровича; господарського суду Дніпропетровської області Владимиренка Ігоря Вячеславовича; господарського суду Черкаської області Гуру Івана Івановича.
Є питання в народних депутатів? Я думав, немає. Прошу народний депутат Романюк.
Шановний Головуючий! Шановні колеги! Прошу виключити з проекту Постанови Верховної Ради за номером 2996-4 наступних кандидатів на посаду судді, які обираються безстроково, а саме: Бичков Павло Юрійович Ясинуватський міськрайонний суд Донецької області, Замега Олег Володимирович Бердичівський міськрайонний суду Житомирської області, Іванов Дем’ян Леонідович Кіровський районний суд міста Кіровограда, Антоненко Максим Володимирович Ленінський районний суд міста Луганська, Невойта Петра Селівестровича Шевченківський районний суд міста Львова, Закревський Володимир Іванович Первомайський міськрайонний суд Миколаївської області, Загороднюк Андрій Григорович Вінницький окружний адміністративний суд. Дякую за увагу.
Прошу народний депутат Ганна Миколаївна Герман.
Шановний пане Голово! Я не знаю чи це цілком справедливо, без жодних фактів, без аргументів. Просто так, на слово вірячи навіть дуже шанованим народним депутатам з партії "УДАР" викидати людей зі списку постанови. Принаймні, якась аргументація мала би бути: чому вони пропонують цих людей виключити, чи є справді якісь серйозні звинувачення? Так не можна. Якщо ми пильнуємо закони, якщо ми тримаємося стандарту і йдемо до європейських стандартів закону і порядку, так просто, без жодних звинувачень людей просто принижувати і ображати. Я думаю, що це просто неправильно.
Шановні народні депутати! Ми обов’язково послухаємо тих, хто вносить ці кандидатури, які претензії, ми послухаємо суддів, кваліфікаційну комісію і після цього ми тоді приймемо рішення. Тому ми сьогодні не ображаємо. Ще поки не розглядали це питання. Добре. Ставлю на розгляд на прийняття рішення постанову (№ 2996-4) про обрання суддів безстроково без прізвищ, які назвав народний депутат Романюк. Прошу народних депутатів голосувати. [[13:12:17]] За-269 Проти – 3, утрималися – 8, не голосувало – 112. Рішення прийнято. По фракціях: Партія Регіонів – 184, "Батьківщина" – 0, "УДАР Віталія Кличка" – 35, "Свобода" – 0, Компартія України – 30, позафракційні – 20. Постанова прийнята. Далі.
Проект постанови про обрання суддів (№ 2996-5). Обрати на посади суддів безстроково: апеляційного суду Донецької області Сокуренка Дмитра Михайловича; Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Чернову Наталію Володимирівну; Кузнецовського міського суду Рівненської області Демчину Тетяну Юріївну; Дніпропетровського окружного адміністративного суду Чорну Валерію Вікторівну.
Є питання? Немає питань. Ставлю на голосування проект Постанови (реєстраційний номер 2996-5) про обрання суддів безстроково. Прошу народних депутатів голосувати. [[13:13:43]] За-269 Проти – 3, утрималось – 8, не голосували – 111. Постанову прийнято. Прошу далі.
Проект Постанови про обрання судді (№ 2996-6). Обрати Боровика Сергія Сергійовича на посаду судді господарського суду Черкаської області безстроково.
Є питання? Немає питань. Ставлю на голосування проект Постанови (реєстраційний номер 2996-6) про обрання суді безстроково. Прошу голосувати. [[13:14:36]] За-270 Проти – 3, утрималось – 7, не голосували – 112. Рішення прийнято. Переходимо до першої, повертаємося до першої Постанови 2996. І пропонується порядок такий: депутат називає, чому він вніс таку пропозицію, даємо слово судді і керівнику Вищої кваліфікаційної комісії суддів Ігорю Леоновичу Самсіну. Такий порядок приймаємо? Такий. Прошу, Дахневич Олена Дмитрівна, Сакського міського районного суду Автономної Республіки Крим. Хто доповідає з депутатів? Народний депутат Чернега, прошу. Хвилина.
Шановні колеги, я хочу пояснити буквально одним реченням, з яких мотивів ми виходили, коли пропонували виключити вказаних вище осіб з проектів постанов на призначення суддів достроково. У матеріалах, які подавала Вища кваліфікаційна комісія, зазначено, що є інформація по цих суддях, по них є скарги громадян – фізичних осіб, скарги юридичних осіб, скарги прокурорів, інших органів державного управління та місцевого самоврядування. І по них, по цих скаргах, немає остаточного вирішення питання. Тому, щоб у когось не складалося якесь хибне враження, що ми підходили предвзято. Ми підходили суто об’єктивно з тих матеріалів, які отримали від Вищої кваліфікаційної комісії. Дякую за увагу.
Дякую. Послухаємо суддю, да? Давайте керівника комітету послухаємо. Писаренко.
Шановний Володимире Васильовичу, шановні колеги, враховуючи те, що для нас тільки що став зрозумілий зміст претензій наших колег до цих суддів, а саме: те, що є скарги, які є у Вищій кваліфкомісії, а немає саме предмету і підстав, я так розумію, що самі ці скарги не бачили наші колеги, - тому у мене буде інша пропозиція. Я прошу, якщо колеги згодяться, піти таким шляхом. Враховуючи те, що претензія одна-єдина: що є якісь скарги, - то давайте поставимо на голосування по кожному судді. І я думаю, що ми визначимося більшістю відразу голосуванням. Тому що ми тут, в сесійній залі, не маємо права навіть і не маємо можливості розглядати будь-які документи. Тому я прошу поставити на голосування суддю одного за іншим просто за прізвищами, які буде зачитувати голова Вищої кваліфкомісії. Дякую.
Прошу, Ганна Миколаївна Герман.
Шановний пане Голово, я ще раз закликаю своїх колег до дотримання закону. Я не знаю ані в цьому залі, ані поза цією залою людини, на яку нема ніде жодної скарги. Якщо би була перевірена ця справа і були висновки, що скарги підтвердилися, якщо були би якісь серйозні до цих людей претензії, які би ґрунтувалися на фактах і перевірках, тоді ми могли би так ставити питання. Але говорити про те, що на когось є якась скарга і тільки тому за нього не можна голосувати, я думаю, що це щонайменше несправедливо і незаконно. Дякую.
Шановні депутати! Нам треба приймати рішення. Тому давайте підемо шляхом таким. Депутат, який підняв питання. хвилину послухали, послухали керівника Вищої кваліфікаційної комісії і я ставлю на голосування. Домовились? Суддів ми не можемо, бо в цьому залі ми нічого не зробимо. Домовились. Прошу зараз Ігор Леонович. Хвилина у вас.
Дякую. Я хочу зазначити, що ми своє рішення приймаємо завжди відкрито, публічно, про всіх суддів, які надійшли заяви про обрання безстроково за 6 місяців ми розміщено на веб-порталі Вищої кваліфікаційної комісії. І я, оголошуючи сьогодні подання, зачитую, що на день розгляду питання про надання рекомендації ми практично всі скарги розглядаємо. Але буває, що вдень, переддень надходять скарги. Але це не є підставою для надання чи не надання рекомендацій судді. Я вам хочу сказати, що сьогодні їдучи на засідання ми тим суддям, які ось тут були проголосовані і надали безстроково рекомендацію, і вони працюють суддями, ми сьогодні чотирьох суддів рекомендували Вищій раді юстиції для їх звільнення за грубе порушення закону. Ми навпаки, говоримо правду, що ці рішення.
Ігор Леонович, ваша пропозиція.
Моя пропозиція відповідно.
Ставлю на голосування. Обрати на посаду судді безстроково Дахневич Олену Дмитрівну Сакського міського районного суду Автономної Республіки Крим. Прошу голосувати депутатів. [[13:20:47]] За-227 Проти-3, утрималось-45, не голосувало-188. Рішення прийнято. Далі йдемо. Мар’їнський районний суд. [[Шум у залі]] По фракціях покажіть. Партія регіонів – 185, "Батьківщина" – 0, "УДАР Віталія Кличка" – 0, "Свобода" – 0, Компартія – 24, позафракційні – 13. Мар’їнський районний суд Донецької області, Клікунова Анастасія Сергіївна. Хто? Прошу, Ігор Леонович, пропозиція?
Пропозиція голосувати.
Голосуємо. Ставлю на голосування обрати безстроково суддею Мар’їнського районного суду Донецької області Клікунову Анастасію Сергіївну. Прошу голосувати. [[13:21:56]] За-229 Проти-3, утрималось-43, не голосували-116. Рішення прийнято. По фракціях. 185 – Партія регіонів, "Батьківщина" – 0, Кличка – 0, "Свобода" – 0, Компартія – 31, позафракційні – 13. Прийнято рішення. Великоберезнянського районного суду Закарпатської області Лютянську Маргариту Степанівну. Ігор Леонович?
Претензій комісії до неї немає. І ми всі скарги розглянули. Якщо знаходяться на розгляді, ми обов’язково розглянемо.
Ставлю на голосування обрати на посаду судді безстроково. Прошу, Партія регіонів, Романюк, хвилина.
Дякую. Фракція "УДАР Віталія Кличка", Романюк.
Будемо разом.
Ніколи. Ігоре Леоновичу, я вас поважаю як висококваліфіковану людину, юриста, але ви тільки що сказали: практично розглянуті всі скарги, практично. Ну, ми розуміємо, що слово "практично" що воно підрозуміває. Я думаю, що ці скарги, ми не видумали ні Іванова, ні Сидорова, ні Петрова, ми виходили із ваших матеріалів, які надала Вища кваліфікаційна комісія. Я би думав так би. Щоби не робити зараз якесь шоу, давайте ми проголосуємо, і я внесу таке питання, щоб доручити Комітету верховенства права і правосуддя розглянути. Вибачте, я не кажу, що ми. Пан Писаренко, я вивчав, одну хвилиночку, я вивчав дуже щільно Закон про статус суддів і судоустрій, я знаю, що ми не маємо права давати ні висновку, ні рекомендацій. Я просто прошу, щоб ми просто вивчили, розглянули.
Дякуємо. Ставлю на голосування, ми домовилися, ставлю на голосування обрати на посаду судді безстроково Лютянську Маргариту Степанівну Великоберезнянського районного суду Закарпатської області. Прошу голосувати. [[13:24:24]] За-239 Проти – 3, утрималося – 40, не голосувало – 108. Рішення прийнято. По фракціях. Партія регіонів – 188, "Батьківщина" – 0, Віталія Кличка – 0, ""Свобода" – 0, Компартія – 32, позафракційні – 19. Бориспільська міська рада Київської області Євгена Олександровича Борця. Пропозиція? Голосуємо. Ставлю на голосування обрати на посаду судді безстроково Борця Євгена Олександровича Бориспільського міськрайонного суду Київської області. Прошу голосувати. [[13:25:18]] За-239 Проти – 2, утрималося – 37, не голосували – 110. Рішення прийнято. По фракціях. 188 - Партія регіонів, "Батьківщина" – 0, Віталія Кличка – 0, "Свобода" – 0, Компартія – 32, позафракційні – 19. Я прошу депутатів голосувати персонально, щоб не виникло таке питання, що десь переголосовувати щось будемо. Далі. Пропустив фамілію Ганька Івана Івановича – Перечинського районного суду Закарпатської області. Ставлю на голосування обрати на посаду судді безстроково. Прошу голосувати. [[13:26:19]] За-236 Проти – 2, утрималося – 38, не голосувало – 112. Рішення прийнято. Далі. Бо це ж ми прийняли, да? Так, Журавського Віталія Вікторовича – Бориспільського міськрайонного суду Київської області. А? Ставить на голосування? Ставлю на голосування обрати на посаду суддя безстроково Журавського Віталія Вікторовича – Бориспільського міськрайонного суду Київської області. Прошу голосувати. [[13:27:17]] За-239 Проти – 2, утрималось – 35, не голосувало – 112. Рішення прийнято. По фракціях. 190 - Партія регіонів, опозиція – нулі, Компартія – 32, позафракційні – 17. Шановні депутати, ви не кричіть, бо збиваєте ж. Далі розглядаємо. Носівець Вікторію Вікторівну – господарський суд Запорізької області. Ставлю на голосування обрати на посаду судді безстроково. Прошу голосувати. [[13:28:13]] За-240 Проти – 2, утримались – 34, не голосувало – 111. Рішення прийнято. По фракціях покажіть, побачили. Так, ця постанова прийнята повністю. Ідемо далі. Тепер постанова 2996-1. Елеонора В’ячеславівна Женеску Ленінський районний суд міста Луганська. Можна ставити на голосування? Ставлю. Обрати на посаду судді безстроково Женеску Елеонору В’ячеславівну, Ленінський районний суд міста луганська. Прошу голосувати. [[13:29:16]] За-208 Рішення не прийнято. За – 208, проти – 2, утрималось – 36, не голосувало – 140. По фракціях. Партія регіонів – 191, "Батьківщина" – 0, "УДАР Віталія Кличка" – 0, "Свобода" – 0, Компартія – 0, позафракційні – 17. Залізничний районний суд міста Львова Ліуша Андрія Ігорович. Ставлю на голосування, обрати суддею безстроково Ліуша Андрія Ігоровича. Прошу голосувати. [[13:30:17]] За-239 Проти-2, утрималось-35, не голосували-109. Рішення прийнято. Покажіть по фракціях. Є. Далі йдемо. Франківський районний суд міста Львова Ванівський Юрій Михайлович. Ставлю на голосування обрати на посаду судді безстроково Ванівського Юрія Михайловича, Франківський районний суд. Прошу голосувати. [[13:31:01]] За-239 Проти-1, утрималось-36, не голосувало-108. По фракціях покажіть. Подивились. Далі. Франківський районний суд Ільчишина Надія Василівна. Ставлю на голосування обрати на посаду судді безстроково Надію Василівну Ільчишину. Прошу голосувати. [[13:31:48]] За-239 Проти-1, утрималось-32, не голосувало-112. Рішення прийнято. І Маслюк Наталія Валеріївна Новозаводський районний суд міста Чернігова. Ставлю на голосування обрати на посаду судді безстроково Маслюк Наталію Валеріївну. Прошу голосувати. [[13:32:25]] За-237 Проти-1, утрималось-36, не голосувало-112. Рішення прийнято по Постанові. Далі йдемо. Далі у нас іде 2996-2. Краснодонський міськрайонний суд Луганської області Олена Олексіївна Маньковська. Ставлю на голосування обрати на посаду судді безстроково Маньковську Олену Олексіївну. Прошу голосувати. [[13:33:13]] За-240 Проти – 2, утрималось – 36, не голосували – 108. Рішення прийнято. Залізничний районний міста Львова Іванюк Іванна Дмитрівна. Ставлю на голосування обрати на посаду судді безстроково Іванюк Іванну Дмитрівну. Прошу голосувати. [[13:33:48]] За-238 Проти – 2, утрималось – 33, не голосувало – 111. Рішення прийнято. Далі Бережанський районний суд Тернопільської області Данилів Олена Миронівна. Ставлю на голосування обрати на посаду судді безстроково Данилів Олену Миронівну. Прошу голосувати. [[13:34:28]] За-238 Проти – 0, утрималось – 35, не голосували – 111. Рішення прийнято. Данькову Світлану Олександрівну Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області. Ставлю на голосування обрати на посаду судді безстрокову Данькову Світлану Олександрівну. Прошу голосувати. [[13:35:07]] За-239 Проти – 2, утрималось – 34, не голосувало – 111. Рішення прийнято. І окружний адміністративний суд міста Києва Літвінову Аріну Володимирівну. Прошу. Обрати на посаду судді безстроково Літвінову Аріну Володимирівну. Прошу голосувати. [[13:35:43]] За-243 Проти – 2, утрималися – 34, не голосувало – 107. Рішення прийнято. Далі розглядається постанова 2996-3. Краматорський міській суд Донецької області Бакуменко Анна Валеріївна. Ставлю на голосування обрати на посаду судді безстроково Бакуменко Анну Валеріївну. Прошу голосувати. [[13:36:22]] За-242 Проти – 1, утрималися – 36, не голосували 108. Рішення прийнято. Далі, Трускавецький міський суд Львівської області Володимир Іванович Марчук. Ставлю на голосування обрати суддею Трускавецького міського суду Львівської області безстроково. Прошу голосувати. [[13:37:06]] За-242 Проти – 1, утрималось – 33, не голосувало – 109. Рішення прийнято. Далі, ставлю на голосування обрати суддею безстроково Асанову Земфіру Ільїмдарівну Южного міського суду Одеської області. Прошу голосувати. [[13:37:48]] За-240 Проти – 2, утримались – 34, не голосували – 109. Рішення прийнято. Ставлю на голосування обрати на посаду судді безстроково Шкорупеєва Дмитра Анатолійовича Суворовського районного суду міста Одеси. Прошу голосувати. [[13:38:25]] За-241 Проти – 1, утримались – 34, не голосували – 109. Рішення прийнято. Ставлю на голосування обрати на посаду судді безстроково Жежеру Олену Володимирівну Оболонського районного суду міста Києва. Прошу голосувати. [[13:39:02]] За-240 Проти – один, утримались – 34, не голосували – 108. Рішення прийнято. По фракціях покажіть. Є. Далі, вноситься пропозиція обрати на посаду судді безстроково Огурцова Олексія Петровича окружного адміністративного суду міста Києва. Прошу голосувати. [[13:39:43]] За-238 Проти – 1, утримались – 34, не голосували – 111. Рішення прийнято. Покажіть по фракціях. Розглядається постанова, проект Постанови Верховної Ради України 2996-4. Вноситься пропозиція обрати на посаду судді безстроково Бичкова Павла Юрійовича, Ясинуватського міськрайонного суду Донецької області. Прошу голосувати. [[13:40:32]] За-241 Проти - 2. Утрималось – 28. Не голосувало – 112. рішення прийнято. Вноситься пропозиція обрати на посаду судді безстроково Замегу Олега Володимировича, Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області. Прошу голосувати. [[13:41:06]] За-222 По фракціях. Партія регіонів – 183, "Батьківщина" – 0, "УДАР Віталія Кличка" – 0, "Свобода" – 0, Компартія України – 32, "Позафракційні" – 7. Вноситься пропозиція обрати на посаду судді безстроково Іванова Дем’яна Леонідовича, Кіровського районного суду міста Кіровограда. Прошу голосувати. [[13:41:57]] За-241 Проти – 2. Утрималось – 32. Не голосувало – 106. Рішення прийнято. Вноситься пропозиція обрати на посаду судді безстроково Антоненка Максима Володимировича, Ленінського районного суду міста Луганська. Прошу голосувати. [[13:42:30]] За-242 Проти – 2. Утрималось – 31. Не голосувало – 106. Рішення прийнято. Пропозиція обрати на посаду судді безстроково Невойта Петра Селівестровича Шевченківського районного суду міста Львова. Прошу голосувати. [[13:43:09]] За-240 Проти – 1, утрималось – 33, не голосували – 107. Рішення прийнято. Вноситься пропозиція обрати на посаду судді безстроково Закревського Володимира Івановича Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області. Прошу голосувати. [[13:43:47]] За-239 Проти – 1, утрималось – 31, не голосували – 110. Рішення прийнято. Вноситься пропозиція обрати на посаду судді безстроково Загороднюка Андрія Григоровича Вінницького окружного адміністративного суду. Прошу голосувати. [[13:44:21]] За-243 Проти – 1, утрималось – 28, не голосували – 108. Рішення прийнято. Покажіть по фракціях. Постанова розглянута. Постанова 2996-5 у нас прийнята. І 2996-6 прийнята, У вас питання всі?
Все. Дякую.
Давайте поздоровимо суддів з обранням їх на посади. [[Оплески]] Побажаємо об’єктивності. Побажаємо успіхів в роботі. Дякуємо за участь. Всього доброго вам. До побачення. [[Шум у залі]] До перерви ще далеко. Я не маю права. Давайте бистро розглянемо ще парламентські слухання одні. Але, я прошу уваги, я вношу пропозицію: попрацювати сьогодні, поки не розглянемо всі питання порядку денного. Я ставлю на голосування. Хто за те, щоб сьогодні попрацювати і розглянути всі питання порядку денного сьогоднішнього, прошу проголосувати. Прошу голосувати, а не кричати. [[13:46:00]] За-195 Ану, по фракціях, побачимо. Партія регіонів – 151, "Батьківщина" – 3, "УДАР Віталія Кличка" – 0, "Свобода" – 0, Компартія України – 32. Може, ще раз поставити? Позафракційні. Ну, давайте попрацюємо. Мохник каже, що не успіли! Та не нада на початку. Регламент читайте. [[Шум у залі]] Закінчите вже мене вчити! Я вже ж вчуся. Я ставлю ще раз, давайте попрацюємо. Хто за те, щоб сьогодні попрацювати до повного розгляду питань, прошу проголосувати. [[13:47:12]] За-199 А по фракціях. Партія регіонів – 152, "Батьківщина" – 2, "УДАР Віталія Кличка" – 0, "Свобода" – 0, Компартія України – 32, позафракційні – 13. Розглядаємо проект Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Про забезпечення конституційних гарантій на рівний доступ та якість вищої освіти в Україні". Пропонується провести 10 липня 2013 року. Як будемо розглядати? Ставлю на голосування розглянути це питання по скороченій процедурі. Прошу голосувати. [[13:48:21]] За-177 Проти – 77, утрималося – 10, не голосувало – 122. Рішення прийнято. І я прошу до слова народного депутата України Олександра Максимовича Сича. Є доповідач? Є. А потім керівнику комітету надамо слово і приймемо рішення, є у нас якраз ще можливість така.
Олександр Сич, Всеукраїнське об’єднання "Свобода", місто Івано-Франківськ. Шановний пане Голово, шановні колеги! Актуальність питання про проведення Парламентських слухань про забезпечення конституційних гарантій на рівний доступ та якість вищої освіти в Україні зумовлено тим, що уже багато років в Україні насправді нівелюється конституційна гарантія прав громадянина України на освіту на принципах рівності. При цьому слід нагадати, що стаття 53 Конституції встановлює, що кожен має право на освіту, а держава повинна забезпечити доступність вищої освіти у державних і комунальних вищих навчальних закладах. Проте, чи сьогодні більшість громадян України має можливість на це, свідчать цифри. Я взяв вибірково декілька найголовніших, найавторитетніших національних вищих закладів України. І статистика свідчить, що вартість навчання в них становить в середньому 15-20 тисяч. Я навіть уже не кажу про такий феноменальний випадок, який випливає з того звернення, яке надіслали на адресу фракції Всеукраїнського об’єднання "Свобода" студенти Державної льотної академії, яка знаходиться в Кіровограді. Так, перший курс навчання становить 10 тисяч 600, другий – 57 тисяч, третій – 11300, четвертий – 530, і я не помиляюся, бо сюди включені витрати на льотну практику. П’ятий – 11 тисяч. А всього 619 тисяч 900. Скажіть, будь ласка, не тільки у цьому ВУЗі, а взагалі у названих мною національних ВУЗах України хто може вчитися? Я, звичайно, не кажу про дітей олігархів, бізнесменів, можновладців. Я маю на увазі працівників сільського господарства, і зокрема всіх, хто живе в селі, дітей вчителів, лікарів, працівників культури. Адже на.
Завершуйте.
На сьогоднішній день мінімальний рівень заробітної плати в Україні становить 1147 гривень, середня заробітна плата – 3 тисячі 31 гривня, а взагалі за даними ООН 78 українців перебувають за межею бідності. А що вже казати про якість освіти. Навіть сьогоднішні слухання про відзначення ювілейних дат показали, наскільки вищу якісну освіту мають наші колеги-депутати. Прошу вас підтримати постанову. І, пане Голово та шановні колеги, є технічна помилка, слухання не на 10 липня, а на 11 грудня. Дякую.
Я прошу керівника Комітету з питань науки і освіти, Лілія Михайлівна Гриневич. Прошу. 12 грудня, так, комітет, да? Прошу.
Лілія Гриневич, фракція "Батьківщина". Шановні колеги народні депутати, Комітет з питань науки та освіти на своєму засіданні 3 квітня розглянув питання про проведення цих парламентських слухань про забезпечення конституційних гарантій на рівний доступ та якість вищої освіти в Україні та підтримав необхідність їх проведення. Підставою для проведення таких слухань в комітеті, які відбулися 27 лютого 2013 року та виявили низку пріоритетних проблем, що потребують подальшого детального обговорення на держаному рівні та прийняття рішень на законодавчому рівні, а саме:це вдосконалення правових механізмів, реалізації конституційного права на доступ до вищої освіти. Зокрема, навіть якщо ми зараз аналізуємо основні напрямки бюджетної політики на 2014 рік, то вже там бачимо закладання подальшого порушення цих конституційних прав. Наприклад, пропонується за кошти державного замовлення дозволити навчати тільки в державних навчальних закладах і виключити з цього переліку комунальні, хоча вони внесені у Конституцію України. Порушується при цьому базове конституційне право. Так само проблемою є невідповідність вищої освіти сучасним потребам ринку праці. Створення системи забезпечення якості вищої освіти тощо. Проблем є ціла низка. Зволікання з їх вирішенням поглиблює кризовий стан вищої освіти. Тому, ще раз повторюю, ми просимо всіх, шановні народні депутати,.
Дайте завершити.
проголосуйте за проведення цих слухань. Ми пропонуємо їх провести на наступній сесії у грудні місяці, підбивши таким чином підсумки законотворчої діяльності у сфері вищої освіти, і подивитися, яким чином реалізуються ці законодавчі ініціативи до грудня 2013 року. Підтримайте нас.
Дякую. Є бажаючі обговорювати? Нема? Є? Прошу записатися. Об’єднання "Свобода", Леонов.
Прошу передати слово Ігорю Мірошниченку.
Мірошниченко Ігоря включіть мікрофон.
Ігор Мірошниченко, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Я хочу закликати всіх депутатів у цій сесійній залі не розходитись і підтримати ці парламентські слухання – надзвичайно нагальне питання. Приведу один простий приклад, трагічний приклад, який може бути масовим у майбутньому. У Сумах нинішньої зими студень-другокурсник Педагогічного університету імені Макаренка покінчив життя самогубством через так звані побори – добровільні внески, які кожен ВУЗ сьогодні призначає. Конституційне право наших українських дітей порушується не лише в призначенні обов’язкової плати, але й в призначенні так званих добровільних внесків, якими ВУЗи сьогодні обкладають наших українських студентів. Це порушує конституційне право і призводить іноді до таких трагічних випадків. Прошу підтримати ці парламентські слухання. Дякую.
Прошу, фракція "УДАР Віталія Кличка", народний депутат Каплін.
Прошу передати фахівцю з цього питання – Ростиславу Павленку.
Прошу передати.
Ростислав Павленко, партія "УДАР Віталія Кличка". Шановні колеги, перш за все, пара слів з мотивів попереднього голосування. Річ у тім, що справа не в тому, скільки ми будемо тут працювати, справа в тому, над чим ми працюємо. І не треба намагатися провести реакційні схеми і подібні речі, затягуючи роботу парламенту. Тепер по суті питання. Фракція партії "УДАР" буде підтримувати це рішення. оскільки нам потрібна фахова і чесна дискусія щодо того, в якому стані сьогодні система вищої освіти в Україні, чому вважається система освіти найбільш корумпованою, як забезпечити її гідне фінансування, як забезпечити, щоби не чиновник від міністерства, а самі університети піднімали якість освіти і визначали гідний рівень оплати парці в цій галузі, і забезпечили, щоби вища освіта в Україні продукувала фахівців, які будуть мати попит на ринку праці. Дякую.
Партія регіонів, народний депутат Андрій Пінчук.
Шановні колеги, я особисто повністю поділяю думку стосовно актуальності цього питання, але якщо ми побачимо як підготовилась ця постанова, скажімо так, зрозуміло, що стояли якісь політичні головні цілі. В першу чергу, звичайно, тобто я кажу про те, що не дуже фахово. В першу чергу є недоліки – це дійсно і ця дата, яка ставилась в липні місяці, коли не студентів, не викладачів не буде. Звичайно, зараз уже пропозиція є перенести на грудень. Але навіть якщо подивитися списки запрошених, то там запрошені такі, тут голова Антимонопольного комітету, міністр економічного розвитку. Але чомусь, на жаль, не запрошений голова Державної інспекції навчальних закладів, ні міністра охорони здоров’я і міністра оборони, де багато навчальних закладів якраз відносяться до цих відомств. Стосовно представників студентських організацій, скажімо так, якийсь не дуже, на мій погляд, фаховий підхід до запрошень. І тому те, що питання це є дуже актуальне, і нагальне, дійсно, щоб у нас розвиток мала вища освіта, і щоб кожна молода людина мала конституційні гарантії на доступ до вищої освіти. Це дуже вірно. Тому на мій погляд, потрібно все ж таки більш фахово підійти до підготовки цих слухань і провести їх з позицій державницьких, а не з позиції політичних для того, щоб когось засудити і зіграти на цьому якусь політичну нотку. Дякую.
Шановні депутати, я продовжую сесію до закінчення розгляду цього питання. Фракція "Батьківщина", народний депутат Яворівський.
Володимир Яворівський, Київ, "Батьківщина", Троєщина. Шановні колеги! Шановні наші виборці! Мені здається, що і сам Бог велів нам українцям сьогодні бути лідерами, освітянськими лідерами, принаймні, принаймні в Європі. Тому що ми маємо колосальну історію, хоч на мить згадаємо нашу Києво-Могилянську академію, яку закінчив Ломоносов і потім, вивчивши, до речі, нашу руську, українську мову, і після цього написав підручник з російської мови, з якої російська мова, власне кажучи, почалася. Я хочу, щоб ми згадали і княгиню Ярославну, дружину французького короля, яка вчила його як розписуватися під своїми розпорядженнями і так далі, і так далі, і тому подібне. Але сьогодні сталася ситуація майже трагічна: жодний вуз, я підкреслюю, жоднісінький вуз в Україні, а їх намножилося останнім часом стільки вже, і приватних, і переприватних, і підпільних, і яких тільки не хочете, які дають липову, фактично, освіту, і дають липові дипломи, які ніде не ціняться навіть у нас тут внутрі нашої України. Через те, звичайно, що цю тему потрібно обговорювати, оскільки є колосальна неувага сьогодні уряду або навіть зневага до освіти в особі Табачника. Це ж треба додуматися до такого міністра освіти, якого ми маємо, який значну частину нашого народу взагалі вважає, що вони не миті, не чесані і тому подібне. Це ж треба мати такого міністра освіти! Я вже не кажу про ті страшні зловживання, які є в міністерстві, які книжки видаються за які ціни, щоб озлиденілі батьки сьогодні не можуть їх ніяк купити. Жоден з вузів наших не входить у перелік престижних вузів світу. Жоднісінький, навіть ні Київський, ні Львівський, на превеликий жаль! Через те, безперечно, ми повинні це публічно послухати, обговорити разом із громадськістю цей стан, хоч я мало вірю, я переконаний у тому, що сьогодні більшість не проголосує за це. Я маю певний досвід і прекрасно розумію, бо вони знають, скільки дістанеться.
Завершуйте.
урядові під час цього обговорення. Через те ми будемо, я, принаймні, знаю, що партія "Батьківщина" і фракція наша будемо голосувати за проведення цих слухань.
Фракція комуністів, Петро Миколайович, прошу.
Фракция коммунистов проголосует в поддержку этого решения. Но я хотел бы обратить ваше внимание, уважаемые коллеги, что реформа образования направлена на дебилизацию нашей молодежи. И система образования стала системой обогащения. К вашему сведению, количество дошкольных учреждений за годы независимости сократилось с 24,5 до менее, чем 16 тысяч, а число общеобразовательных школ с 21,5 тысяч до 19,5 тысяч. То есть после разграбление заводов и фабрик взялись за уничтожение олигархи школ. Но я хочу обратить ваше внимание, что новая систем образования, выстраиваемая олигархами, вполне отвечает их интересам экономическим, то есть правящего класса: сверхприбыль за счет эксплуатации дешевой рабочей силы. Изменили систему приоритетов. Если в советской Украине и в Советском Союзе главной целью воспитания было формирование гармонически развитой личности, то в буржуазной Украине, простите за прямоту, - разведение рабочей силы и, естественно, корпоративные бизнес-интересы. Поэтому, голосуя за поддержку, фракция предупреждает, надо радикально изменить.
Хвилина, народний депутат Ляшко і будемо приймати рішення.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановний Володимире Васильовичу, шановні колеги, абсолютно правильно піднімаємо питання про доступ до вищої освіти. Але я думаю, що не менш важливе і актуальне питання про доступ до освіти взагалі простих українських дітей. От я сьогодні отримав повідомлення,., 208-й виборчий округ мій: закривають 1-у школу, 150 років стояла, нікому не заважала, прийшла Партія регіонів і закривають школу – паразити, замість того, щоб навпаки – відкривати дитячі садки і школи. І тому ми повинні вести мову про доступ до загально освітньої мережі навчальних закладів, коли наших дітей, особливо що стосується сільської місцевості, позбавляють можливості отримати загальну освіту. А коли дитина у школі не вивчилась, коли у неї комп’ютера. побачила в перший раз, коли в Київ приїхала, про яку освіту може йти мова, коли не Інтернетизовані навчальні заклади? Тобто ми маємо радикально вирішувати проблеми освіти і загальної, і вищої, але спочатку ми маємо відправити в відставку уряд Азарова. Ми маємо поміняти Партію регіонів геть і тільки після цього.
Переходимо, шановні депутати до прийняття рішення. Поэтому спокійно присядьте і будете голосувати. Я ставлю на голосування проект Постанови номер 2840 про проведення парламентських слухань на тему: "Про забезпечення конституційних гарантій на рівний доступ та якість вищої освіти в Україні", провести в грудні поточного року, для прийняття за основу і в цілому. Прошу голосувати. [[14:05:05]] За-168 Проти – 1. Утримались – 18. Не голосували – 153. По фракціях. Шановні. Уже час, після 16 всім по мотивах дам. Оголошую ранкове засідання закритим. О 16 годині продовжуємо нашу роботу.