Шановні колеги, будь ласка, запросіть народних депутатів до зали, підготуйтесь до реєстрації. У зв’язку з вимогою Президента України та відповідно до частини восьмої статті 19 Регламенту Верховної Ради України ми сьогодні проводимо позачергове пленарне засідання Верховної Ради України. Перелік питань, які передбачені до розгляду на позачерговому засіданні, вам надано. Прошу народних депутатів підготуватись до реєстрації. Нагадую, реєстрація відбувається шляхом натискання зеленої кнопки першої зліва – кнопки "за". Готові реєструватись? Прошу реєструватись. [[16:01:21]] У залі зареєстровано 190 народних депутатів України. Надійшла заява про перерву із заміною на виступ. Стріхарський? Ні, виходьте тоді, виступайте. Надійшла заява про перерву із заміною на виступ. Сергій Ярославович Рудик.
Шановні українці, депутатська група "Партія "За майбутнє" і "Батьківщина" попросили три хвилини для того, щоби нагадати про тему, яка була дуже гарячою вчора під стінами Верховної Ради. Сюди прийшла велика кількість людей, які віддали державі дуже багато: найкращі роки свого життя, хтось здоров’я, хтось просто напружений період свого трудового стажу. І все чого вони просили у нас, Верховної Ради, внесіть зміни в діючий закон України, який забрав у сотень тисяч ветеранів Збройних Сил України, Державної прикордонної служби, МВС, розвідки і інших силових структур, право на законну пенсію. Це право у них забрала Верховна Рада минулого скликання, коли в 16-му році дала Кабінету Міністрів України можливість в ручному режимі визначати хто і яку пенсію буде отримувати, безвідносно до того в яких умовах працювали ці люди. А ці люди служили, нагадаю вам, шановні колеги, не владі, вони служили українському народу. В грудні минулого року в першому читанні наш парламент проголосував за закон, який треба було всього-на-всього поставити на повторне друге читання і проголосувати за основу. Який повертає нарахування пенсій для всіх пенсіонерів силових структур, так як це мало бути по закону, а не "по понятиям". Що в результаті сталося я вам поясню. Той, хто виходить на пенсію зараз отримає в середньому втричі більше пенсійного забезпечення ніж той, що вийшов на пенсію до 16-го року. А ті, що служили до 16-го року, чим не підходять? У них руки не з того місця ростуть чи ноги? І ми б це могли як народні депутати дуже просто вирішити. Спочатку вийшовши до людей їх послухавши. Зустрівшись з ними, вони б пояснили свою позицію. Там не було нічого такого, щоби не можна було би з цими людьми говорити і домовлятися про конструктив. Натомість вони отримали сльозоточивий газ від тих людей, які сьогодні думають, що вони вічними будуть працівниками Нацполіції, що вони ніколи не стануть пенсіонерами. І про це мій колега Михайло Цимбалюк вчора вже говорив з трибуни цієї парламентської. Але мало говорити, нам треба взяти і проголосувати в другому читанні цей законопроект. Це дуже просто зробити. Треба провести або позачергову сесію, про що ми сьогодні з Антоном Поляковим і з Михайлом Цимбалюком подали звернення через СЕДО на Голову Верховної Ради. Хочете, щоб це було разом з 23-м про "Кримську платформу" – хай це буде тоді, не хочете 23 серпня – хай це буде перша сесія вересня. Немає принципового значення коли, але це треба зробити і раз, і назавжди сказати: у нас немає людей другого сорту, які отримують кращу пенсію і гіршу, у нас немає.
Надійшла заява про перерву із заміною на виступ. Чорноморов Артем Олегович.
Дякую, пане Голово. Народ України, шановні народні депутати! Пане Лещенко та Прем’єр-міністр, зараз з трибуни Верховної Ради до вас звертаються члени аграрного комітету, саме того комітету, який розробив аграрну реформу, якою ви зараз пишаєтесь на всіх форумах, саме той закон, який передав можливість людям, українському народу розпоряджатися землею, і саме той закон, який передав землю громадам. А скажіть, будь ласка, а що зробили ви, окрім того, що просто декларуєте ці заслуги? А я відповім вам на це питання від імені всього аграрного комітету. 28 грудня 2020 року Кабмін відмінив рішення про реорганізацію Міністерства аграрної політики, при цьому уряд і досі не здійснив заходи щодо повернення повного функціоналу Мінагрополітики. А саме повернення всіх ЦОВВ і державних підприємств, які в даний випадок є інструментом реалізації відповідної політики, що в свою чергу унеможливлює забезпечення профільним міністерством своїх функцій в повному об’ємі. Більше того, діюче положення по Мінагрополітики передбачає міністерству забезпечення формування та реалізацію державної аграрної політики, зокрема, у сфері сільського господарства з питань безпеки харчових продуктів. Аналіз повноважень Держспоживслужби засвідчує, що повноваження в більшості – 80 відсотків – відносяться до сфери компетенції Мінагрополітики. Де зараз знаходиться Держспоживслужба? В Мінекономіки, у відомстві, яке не має функцій для того, щоб координувати дане відомство. Також, народні депутати, сьогодні на позачерговій сесії вам буде представлено Закон 3091, який забиває останній "ржавий цвях" в "домовину" рибного господарства, а саме забирає функції координації рибного господарства в їх господарській діяльності. 10 років ніхто не чіпав Закон про рибне господарство, а зараз ви його просто руйнуєте і розриваєте. Що ще хотілось би додати. А саме звернутися до пана Абрамовського та до його вірного підданого Хорєва. Ми члени аграрного комітету. Нас, може, мало, але ми в тельняшках. Тому дякую за увагу.
Дякую. Переходимо до розгляду питань порядку денного. Шановні колеги, немає з мотивів під час виступу. Це не з процедури, шановні колеги. Будь ласка, повертаємось до розгляду питань. Вам запропонований до розгляду проект Закону про реалізацію публічних електронних послуг з реєстрації та декларування місця проживання в Україні (реєстраційний номер 5463). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[16:09:00]] За-217 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Крячко Михайло Валерійович. І, шановні колеги, поки йде розгляд питання, будь ласка, уповноважені представники депутатських фракцій та груп, підійдіть на трибуну на хвилинку.
Представляю до вашої уваги проект Закону України про реалізацію публічних електронних послуг з реєстрації та декларування місця проживання в Україні. Проектом закону передбачається запровадження електронної реєстрації місця проживання, скасування штампу про прописку у паспорті громадянина України, закріплення ведення реєстрів територіальних громад у електронній формі та їх інтеграція з інформаційною системою Державної міграційної служби, ліквідація прив’язки звернення за пенсією від місця проживання. Для досягнення мети законопроектом запроваджуються норми щодо декларування місця проживання дорослого і дитини онлайн за допомогою єдиного державного веб-порталу електронних послуг "Дія". Замість відвідуваних трьох установ, що займає від 3 до 30 днів, буде 10 хвилин на заповнення самої заяви і одна доба на її опрацювання. Після прийняття закону поступово всі дані про зареєстроване місце проживання громадян стануть перевіреними та коректними. І саме завдяки цим нормам реєстрація місця проживання онлайн без відвідування будь-якого органу стане можливою для всіх. Прошу підтримати. Дякую.
Слово надається народній депутатці України Устіновій Олександрі Юріївні, авторці альтернативного законопроекту.
Шановні колеги, зараз ви будете голосувати за дуже важливий законопроект. Цей законопроект фактично про реєстрацію, відміну старих прописок, про які ми всі говорили. В чому полягає відмінність основного законопроекту від альтернативного і мого. Це те, що альтернативний законопроект насправді запроваджує не прописку і подання сто стосів документів, а реально декларування, де живе людина. Тому що зараз для того, щоб мати можливість сказати, що я живу, наприклад, в Києві за таким-то місцем проживання, хоча я прописаний десь в Дніпропетровську, Вінниці чи іншому місті, потрібно надати документи, потрібно надати згоду власника квартири, який вам дозволить сказати, що ви в ньому живете. Насправді той варіант, який пропоную я, вже працює для півтора мільйонів переселенців. Коли вам не потрібно надавати купу документів і дозвіл власника на те, що ви живете в квартирі. Ви подаєте просто документи, що ви проживаєте за цією адресою. Людина, якщо вона не підтверджує, може протягом доби надіслати інформацію і спростувати цю інформацію. Але ви можете спокійно задекларувати своє місце проживання. Зараз 7 мільйонів людей є фактично переселенцями, які живуть не за тією адресою, за якою вони реально проживають. Нас зараз всіх лякають, що люди почнуть реєструватися, подавати, де вони хочуть живуть. Я вам відкрию страшну тайну: у нас зараз за будь-якою адресою, навіть у вашій квартирі, можна зареєструвати будь-яку фірму, тобто юридичну особу. Ви багато бачили у себе прописаних фірм? Ви знаєте, цієї проблеми не існує. Так само цієї проблеми не буде існувати, якщо дозволити людям просто декларувати своє місце проживання. Це значно спростить їм життя. На жаль, в основному законопроекті ця норма не міститься. Основний законопроект просто переводиться це в електронну так звану дію, але не дає можливості людині декларувати, де вона живе. Людині потрібно надавати згоду, людині потрібно буде надавати далі документи.
Слово надається голові Комітету з питань прав людини Лубінцю Дмитру Валерійовичу.
Шановна президія, шановні народні депутати, громадяни України! Комітет з питань прав людини, деокупації та реінтеграції тимчасово окупованих територій у Донецькій, Луганській областях, Автономної Республіки Крим, міста Севастополя, національних меншин і міжнаціональних відносин на своєму засіданні 16 червня розглянув проект Закону про реалізацію публічних електронних послуг з реєстрації та декларування місця проживання в Україні (№ 5463 та альтернативний 5463-1), подані народними депутатами України. Перш за все хочу зазначити різницю між двома законопроектами. Перший законопроект основний дозволяє зробити найбільш витребувану послугу, саме послугу реєстрації зробити повністю в електронному вигляді, в тому числі і через додаток "Дія". Але основний законопроект передбачає, дійсно, щоб власник житла надав свій дозвіл на те, щоб у нього була прописана людина. І ми вважаємо, що це є абсолютно логічним. В альтернативному законопроекті, дійсно, не передбачається надання такого дозволу. Тому саме альтернативний законопроект підтримується Державною міграційною службою України, декількома комітетами Верховної Ради України. Державний пенсійний фонд України не підтримує обидва законопроекти. Наше рішення підтримати основний законопроект, за результатами розгляду в першому читанні прийняти за основу і альтернативний законопроект повернути суб’єктам права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Тому, шановні народні депутати, просимо підтримати рішення комітету і проголосувати за основний законопроект 5463. Дякуємо.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорювати чи можемо переходити.? Є необхідність. Прошу записатись: два – за, два – проти. Будь ласка, народна депутатка Зінкевич Яна Вадимівна, перепрошую, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Ірині Геращенко.
Ірина Володимирівна Геращенко, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, це той рідкісний випадок, коли Верховна Рада України обговорює надзвичайно важливі питання, питання прав людини, питання прав людини на освіту, на отримання адміністративних послуг, на медичні послуги. І, власне, я як співавтор разом з колегами альтернативного законопроекту просимо підтримати саме цей варіант, тому що ми вивчали досвід європейських країн, де дійсно немає такої ще пострадянської цієї системи реєстрації і діє принцип повідомлення, коли громадянин повідомляє державі, де він проживає і, власне, отримає в повному обсязі всі ці самі послуги, які сьогодні можна в Україні отримати тільки за системою прописки. Нам здається, що це, дійсно, дуже важлива норма враховуючи 1,5 мільйона переселенців, які внаслідок російської окупації сьогодні є в державі Україна. І наш законопроект він передбачає так само і систему охорони власників, наприклад, квартир від недоброчесних, можливо, там съемщиков для того, щоб тут не було зловживань. Але нашим законопроектом передбачено спрощену процедуру реєстрації, яка базується на повідомлені, і так само механізму захисту власників прав житла, як я говорю. Це є дуже важливий законопроект, який наближає Україну до цивілізованих країн, тому що реєстрація залишається пострадянською системою. І ми просимо колег підтримати цей законопроект в першому читанні. Дякуємо.
Прекрасно, Ірина Володимирівна. Дякую вам за позитивний виступ. Слово надається Рудик Кірі Олександрівні, фракція політичної партії "Голос".
Слово Олександрі Устіновій.
Будь ласка, народна депутатка Устінова Олександра.
Шановні колеги, ще раз хочу зазначити, зараз величезна кількість людей, а це близько 7 мільйонів людей, які потребують нормального формату реєстрації, дивляться за цим голосуванням. Люди, які не мають змоги зараз відправити дітей в школу, відправити дітей в садочок, тому що вони незаконно фактично, так як вважає наша держава, живуть за своїм місцем проживання. І вони мають жити там і відправляти дітей, де є їх місце прописки. Те, що пропонує альтернативний законопроект, це повідомлення до Державної міграційної служби про те, що людина живе дійсно за тією адресою, за якою вона проживає. Не слухайте, будь ласка, ті лякливі речі, які нам намагаються зараз розказати, що там не можна буде продати квартиру, бо там дитина буде проживати. Ми говоримо не про прописку, ми говоримо про реєстрацію. 1,5 мільйона переселенців вже так живуть. На виборах, місцевих виборах останніх, які проходили, ви бачили як ця система працювала, коли люди приходили і могли. лише за повідомленням могли голосувати за тим місцем проживання, за яким вони реально проживають іноді роками. Тому я дуже вас прошу, підтримайте альтернативний законопроект. Це те, що обіцяв Президент, коли говорив, що ми змінимо систему реєстрації в Україні. Коли це буде так, як це існує в європейських країнах: коли ти повідомляєш державу, де ти реально живеш, і маєш право користуватися послугами за місцем проживання, а не за місцем реєстрації. Якщо ви підтримаєте основний законопроект, то це буде фейк і популізм, і далі потрібно буде бігати і шукати величезну кількість документів, дозволи власників, тощо на те, щоб фактично мати можливість від держави отримувати ті послуги за місцем проживання, які зараз людям недоступні. Це надзвичайно важливий законопроект, тому що люди зараз обмежені і не можуть користуватися послугами держави. Прошу вас підтримати альтернативний. Дякую.
Слово надається народному депутату Приходьку Борису Вікторовичу. Будь ласка, пані Лариса, Лариса Білозір.
Шановні колеги, шановні українці, Лариса Білозір, депутатська група "Довіра", 15-й виборчий округ. Насправді, це дійсно цей законопроект не про декларативну модель проживання, реєстрації проживання. Законопроект начебто спрямований на впровадження декларування місця проживання, але він по суті не впроваджує цієї моделі, просто вводиться новий термін декларування. А змістовно механізм такий, який і був, тобто треба надати документи, підтвердження права власності, користування житлом і наперед отримати згоду власника. Тому просто незрозуміло для чого такий величезний закон з новою термінологією, з двома паралельними механізмами і декларування і реєстрації для окремих видів житла. І для реєстрації, онлайн-реєстрації, мабуть було б доцільно внести точкові зміни в чинний Закон про вільний вибір місця проживання та свободу пересування. Загалом важко щось впевнено тут порадити, але насправді мабуть ми будемо ще й його довносити зміни в парламенті, доопрацьовувати. І тут нема, небагато шкоди в цьому законопроекті, він потрібний, але його дійсно буде варто в подальшому доопрацьовувати. А нова термінологія дійсно може сприяти усвідомленню цієї сфери і на дальшій перспективі, це може стати вже поштовхом реальної реформи прописки, реальної, та переходу на дійсно вже декларативну модель, коли суспільство до цього дозріє. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату України Крульку Івану Івановичу, фракція "Батьківщина". Соболєв Сергій Владиславович, будь ласка.
Шановні колеги, фракція "Батьківщина" уважно розглянула цей законопроект. І я звертаюсь до авторів і до Кабінету Міністрів, 70 відсотків тих хто змінює місце реєстрації – це військовозобов’язані. Якщо ви цього не знаєте і не проходили цієї процедури, ні в якому електронному вигляді ви нічого не зможете зробити. Якщо це рядовий склад, ви зобов’язані з’явитися у військкоматі і в три прийомні дні вистояти багатокілометрові черги для того, щоб зареєструватися і вказати нову адресу реєстрації. Лише після цього вам нададуть дозвіл, і ви зможете далі зареєструватися за місцем нового проживання. Це стосується переселенців, це стосується тих, хто змінює місце реєстрації. Якщо ви військовозобов’язані офіцери, проблема трохи легша – це десь приблизно годинна черга. Тому без вирішення цього питання до тих проблем, з якими виступали наші колеги до того – це ключова проблема. 70 відсотків населення чоловіки, жінки, які є військовозобов’язані не зможуть скористатися електронною послугою. Тому без вирішення цього питання неможливе подальше функціонування будь-яких змін. Тому, будь ласка, вирішіть це спочатку питання, а далі вирішуйте питання, власне, реєстрації, кого б це не стосувалося. Чи-то переселенців, чи-то внутрішньо переміщених осіб, чи громадян, які просто змінюють місце реєстрації. Тому цей закон недолугий, його треба доопрацювати, для того, щоб він почав працювати треба одразу подати ці пропозиції. Дякую.
Шановні колеги, хто ще бажає? Будь ласка, Дмитро Валерійович Лубінець. Ще хтось бажає, якщо ні далі переходимо до голосування. Прошу запросіть народних депутатів до зали.
Колеги, я ще раз звертаюсь до вас, дійсно, от, пані Олександра, при всій повазі, основний законопроект існуючу процедуру робить в електронному вигляді, не треба казати, що основний законопроект знову вимагає тисячі паперів. Немає, це от зараз є процедура, вона повністю стає в електронному вигляді. Все. Єдина різниця між основним і альтернативним, що ми вимагаємо такий же самий електронний дозвіл від власника житла, а ви не вимагаєте. Але потім, коли в приміщення поприписуються будь-хто, сам власник повинен змінювати це. Це перше зауваження. І звертаючись до колег з "Батьківщини". Ми до другого читання виправимо, щоб взяття на військовий облік відбувалося теж в електронному вигляді, і люди не повинні були стояти в чергах. Тому просимо підтримати основний законопроект. Дякую.
Я перепрошую. Я не чув, наскільки в негативному сенсі вони вас назвали, в негативному. А що ви сказали? Шановні друзі, давайте перейдемо вже до голосування, якщо можна. [[Шум у залі]] Колеги! Я перепрошую, бо я відволікся. Будь ласка, приготуйтесь до голосування. [[Шум у залі]] Секундочку! Говорять, що прізвища не було, я перепрошую. Шановні колеги, підготуйтеся до голосування. [[Шум у залі]] Немає цього в рішенні комітету.
Шановні колеги! Давайте. Тільки відійшов називається! Давайте не маніпулювати. Якщо немає в рішенні комітету 116-ї, якщо вона не озвучена з трибуни Верховної Ради України, ми не можемо це поставити на голосування. Сергій Владиславович, ви це добре знаєте, давайте тут колегам не розповідати. Це неможливо. Або тоді комітет хай приймає рішення. Правильно. [[Шум у залі]] Ні! Всі виступили, "Голос" виступив. Яка репліка? Я не чув. Ставлю на голосування. Називали? Ні. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про реалізацію публічних електронних послуг з реєстрації та декларування місця проживання в Україні (реєстраційний номер 5463). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[16:27:26]] За-251 Рішення прийнято. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про державний екологічний контроль (повторне перше читання) (реєстраційний номер 3091). Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[16:28:01]] За-238 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Маріковський Олександр Валерійович.
Шановні колеги, шановний головуючий! Сьогодні ми розглядаємо з вами один із найпріоритетніших законопроектів екокомітету. Станом на 2021 рік ми знаємо, що у нас законодавство у сфері контролю екологічного не переглядалося вже 30 років. Кожен з нас знає про проблеми забруднення атмосферного повітря підприємствами, про стічні воли у наших річках та водоймах, про незаконні сміттєзвалища, про підпали екосистем, браконьєрство та сотні, сотні інших питань, пов’язаних з природою і екологією. Але ні зараз, ні 5, ні 10, ні 15 років назад ці проблеми не вирішувались. Причиною тому є неефективний державний екологічний контроль. Через те, що цьому органу належать такі повноваження і така відповідальність, і така відповідальність підприємств, за які в принципі не можна вирішити екологічні питання. Тому ми в комітеті розробили цей законопроект 3091 для того, щоб зробити ефективний орган екологічного контролю, зробити нову природоохоронну інспекцію, ліквідувати попередні і зробити нову. З новими конкурентними заробітними платами, з повною процедурою звітності і реєстрації кожного кроку в електронній системі "Екологічний інспектор". Також екологічний інспектор буде носити на собі відеокамеру фіксації і постійно фіксувати. Давайте зробимо те, що не зробили за 30 років, і приймемо цей законопроект. Дякую.
Дякую. Слово надається голові Комітету з питань екологічної політики та природокористування Бондаренку Олегу Володимировичу.
Шановні колеги, хотів би ще раз нагадати, що ми розглядаємо сьогодні доопрацьований законопроект про державний екологічний контроль. Цей законопроект, це можливість створити за своєю суттю, завданнями та функціями принципово новий орган державного екологічного контролю. Це можливість унормувати нові інструменти здійснення державного екологічного контролю, забезпечити чіткий розподіл повноваження і ресурсів органів державного контролю. Шановні колеги, я як голова Комітету з питань екологічної політики та природокористування хотів би подякувати народним депутатам та Комітету Верховної Ради з питань антикорупційної політики, з питань аграрної політики та земельної політики, Комітету з питань транспорту та інфраструктури за ту професійну допомогу, яка була надана нашому комітету при доопрацюванні законопроекту про державний екологічний контроль до повторного першого читання. Ці комітети надали свої зауваження. Всі зауваження, які були надані, були враховані. Про що свідчить висновок, який знаходиться зараз на сайті Верховної Ради. Ми як комітет вважаємо за доцільне врахувати ці зауваження. І ці пропозиції, зауваження будуть внесені до порівняльної таблиці від народних депутатів членів комітету при підготовці законопроекту до другого читання. Шановні колеги, Комітет з питань екологічної політики та природокористування пропонує Верховній Раді проект Закону про державний екологічний контроль прийняти за основу. Дуже прошу підтримати. Дякую.
Дякую, Олеже Володимировичу. Шановні колеги, чи є необхідність обговорювати цей законопроект? Є. Тоді прошу записатися фракції і групи: два – за, два – проти. Будь ласка, слово надається народному депутату України Железняку Ярославу Івановичу, фракція політичної партії "Голос".
Ніхто так чудово не розповість про цей законопроект, як Леся Василенко. Прошу передати їй слово.
Будь ласка, ми чекаємо прекрасну чарівну доповідь від пані Лесі Василенко.
Дякую. Шановні колеги, наступні кілька годин ми нарешті з вами присвятимо екологічним законопроектам. Але скільки б ми екологічних законів не приймали в цій залі, врешті-решт усе буде залежати від здатності держави контролювати їх виконання. І сьогодні така здатність об’єктивно відсутня. Тому ми маємо ситуацію, коли, наприклад, на Понінківській паперовій фабриці забір проб води у місці безпосереднього скиду в річку Хомора інспектори можуть взяти тільки тоді, коли це вигідно керівництву цієї фабрики, а не тоді, коли фактично відбуваються найбільші скиди відходів у річку. Або коли не здійснюються належні перевірки і реагування на незаконні рубки деревини, як це відбувається, наприклад, в лісах Шосткинської і Кролевецької громад Сумської області, в тому числі тому що інспекторів залякують банальними погрозами. За таких обставин довести вину порушників неможливо, і сотні подібних кейсів навіть не доходять до судів. Аби ситуація змінилася, потрібен якісно новий підхід до здійснення контролю за дотриманням екологічного законодавства. Це і пропонує доопрацьована версія законопроекту 3091. Але хоча це вже третя версія, досі є речі в цьому тексті, які потребують доопрацювань. Зокрема мають бути встановлені запобіжники для можливих зловживань своїми новими повноваженнями з боку інспекторів. Має бути обмежена роль екоінспекцій при здійсненні перевірок суден, і особливо торгових суден, які нічого спільного не мають з екологією чи природними ресурсами. І мають бути уточнені положення щодо порядку проведення перевірок. Документів, які можуть запитувати інспектори. Та порядку накладання штрафів на підприємства. Всі ці та інші необхідні уточнення сьогодні зафіксовані у висновку екологічного комітету як такі, що будуть внесені до другого читання. І тільки зважаючи на таку готовність щодо роботи над помилками фракція "Голос" може підтримати законопроект у першому читанні. І наголошує на необхідності нашого спільного ретельного доопрацювання цього проекту закону до другого читання. Дякую за увагу.
Слово надається народному депутату України Люботі Дмитру Валерійовичу, фракція "Слуга народу".
Передайте слово Маріковському, будь ласка.
Будь ласка, народний депутат Маріковський.
Шановні колеги, сьогодні довелося двічі стояти перед вами і дуже вас просити. 3091 підтримано європейськими парламентарями, на що було відповідне звернення на пана Разумкова і на наш комітет. Також цей законопроект уже доопрацьований. Внесені ті зміни, які дозволили йому отримати висновок антикорупційного комітету, що він не містить корупційний ризиків. По суті адвокація цього законопроекту проходила досить ефективно. В публічному обговоренні. В публічному полі. І ми змогли на даному етапі до першого читання врахувати максимально зауважень. Звісно потрібно внести ще якісь зауваження, які залишились у колег у парламентарів. Але точно знаю, що ми можемо гарантувати, що ми будемо активно з вами співпрацювати. І вности всі ці зауваження поправками і приймати відповідні рішення, щоб ми все ж таки як країна отримали якісний орган екологічного контролю. Щоб наші з вами діти змогли тут в Україні залишитись жити бо у них буде право на чисте та безпечне довкілля. Дякую. Прошу підтримати.
Дякую. Слово надається народній депутатці України Федині Софії. Княжицький Микола Леонідович. Будь ласка.
От чесно, колеги, найбільше набридла спекуляція дітьми, здоров’ям і природою. Ну, яка природа, про що ви говорите? Європейські парламентарі, запрошуйте, проведемо круглий стіл, пояснимо, коли вони агітують голосувати за те, за що не читали. Ви знаєте, про що цей законопроект? Позапланові перевірки можуть розпочатися у вас в будь-який час за відсутності об’єктивних підстав. Якщо всі позапланові перевірки без виключення можуть проводитись лише в разі попереднього встановлення об’єктивних підстав для цього, законопроект пропонує проводити їх лише на підставі звернення будь-якої особи незалежно від того, чи воно обґрунтоване, чи ні. Перевірки можна проводити в будь-який час: вночі, в неробочі дні. Після початку перевірки керівник підприємства має з’явитися впродовж 4 годин. Хвороба, відпустка, перебування за кордоном – це не виправдання. Під час перевірок інспектори мають право безперешкодного доступу до будь-яких приміщень, навіть до житлових ваших приміщень. Таких прав немає навіть у слідчих, у поліції під час проведення обшуків. Про що ми говоримо? Хочете захищати екологію, давайте не імітувати захист екології, а робити якісні і сильні закони. З трьох законів, за які на нас тиснуть зараз, щоб ми їх голосували, обзиваючи останніми словами, Смарагдову мережу в першому читані ми підтримаємо, решта про незрозумілі теми, про незрозумілі повноваження ми не будемо підтримувати, бо це не про екологію. Ви прикриваєте вашу власну нефаховість, відробляєте незаконно отримані з грантів гроші для того, щоб прозвітувати за закони, які ніколи не будуть працювати. Утримуємось.
Слово надається народному депутату України Полякову Антону Едуардовичу, депутатська група "Партія "За майбутнє".
Прошу передати слово Анні Скороход.
Скороход Анна Костянтинівна, будь ласка.
Шановні колеги, я неодноразово на власному досвіді у своєму окрузі стикалася з тим, що Держекоінспекція просто не може провести навіть планові перевірки, тому що підприємства їх на них не допускають. А штраф за це настільки мізерний, що просто всім начхати. Тому можна хоч тисячу планових перевірок ставити, але просто в Держекоінспекції немає на них допуску. Ви знаєте, коли в селі пропадає вода через те, що хтось незаконно повиривав собі озерця і ніхто нічого не може зробити, або коли люди у Богуславі задихаються від того, як працює фабрика "Темп", не використовуючи жодних очисних споруд, то виникає питання: чи варто посилювати, дійсно, можливості Держекоінспекції? Безперечно, так. Тому що на сьогоднішній день ми взагалі жодним чином не можемо впливати на екологічну ситуацію, яка склалась в Україні. Жодним чином не можемо впливати на підприємства, які здійснюють викиди в атмосферне повітря і отруюють кожного українця. Я вважаю, що в першому читанні даний законопроект необхідно підтримати. А до другого читання доопрацювати всі ті моменти, які викликають сумніви і недовіру. Тому в першому читанні ми, депутатська група "За майбутнє", підтримуємо даний законопроект.
Всі бажаючі виступили? Переходимо до голосування. Займіть свої місця, підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про державний екологічний контроль (реєстраційний номер 3091). Готові голосувати? Ви маску одягніть. А у мене дистанція інша. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[16:41:10]] За-251 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про території Смарагдової мережі (реєстраційний номер 4461). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[16:41:40]] За-228 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Овчинникова Юлія Юріївна.
Доброго дня, шановні колеги! Це законопроект про екологічні та європейські цінності, про нашу з вами відповідальність за збереження рідкісних видів рослин та тварин. Законопроект імплементує дві директиви – Пташину та Оселищну та відповідає зеленому курсу європейського вектору. Зазначу, що Україна взяла вже на себе зобов’язання імплементувати положення Бернської конвенції і захистити природоохоронні території. Станом на сьогодні в Україні 377 об’єктів "смарагдових". Середи них 13 відсотків від загальної площі України, це 8 мільйонів гектарів. Колеги, Смарагдова мережа вже є на кадастровій карті, вона існує. Але вона фактично не визначена законом України, тому щодня ми боремося задля її захисту. Важливий момент. Законопроект охороняє лише певні види рослин, тварин та оселищ, які є в додатках 1, 2, 3. Вона не говорить про повну заборону, як ПЗФ, це неправда, колеги. Найцікавіше, що днями розвінчуємо міфи про те, що буде заборонена фактично будівля доріг, підйомники або готельний бізнес. Це не так, колеги. Давайте відкриємо законопроект, почитаємо норми і спільно спільними правками доопрацюємо до другого читання, і тільки тоді законопроект прийде в зал. Колеги, що хотілося зазначити, що ми живемо в цій країні, в цій країні живуть наші діти, наші онуки, і найголовніше, щоб ми захистили ці рідкісні види, у нас є така можливість, колеги. Я сподіваюся на вашу підтримку, вашу мудрість. І найголовніше, що інтегрується національний реєстр і реєстр оцінки впливу на довкілля як частина оцінки впливу на довкілля, не окрема процедура. Колеги, вірю в вашу мудрість. Щиро сподіваюся на вашу підтримку і щиро сподіваюся на співпрацю з кожною фракцією. Дякую щиро.
Слово надається заступнику голови Комітету з питань екологічної політики та природокористування Олені Володимирівні Криворучкіній. Будь ласка, Олена Володимирівна.
Шановні колеги, Боржава, Синевир, Асканія-Нова. Скільки нам ще тримати оборону по збереженню цих унікальних територій? Чи не настав наразі час встановити правові та організаційні засади управління територіями Смарагдової мережі? Сьогоднішнє голосування, без перебільшення, – індикатор моральних цінностей парламентаріїв цього скликання. Законопроект 4461 дозволить показувати нашим дітям і онукам бурих ведмедів, рисей, зубрів, вовків, інші види флори і фауни не лише на фото. Хочу заспокоїти всіх тих, хто прагне будувати готелі, інші інфраструктурні об’єкти, вести господарську діяльність на цих територіях, це не заборонено. Почуйте, не заборонено законопроектом. Цим законопроектом впроваджується лише додаткова оцінка впливу на Смарагдову мережу у складі обов’язкової оцінки впливу на довкілля. І ця оцінка є безкоштовною. З представниками НАЗК у нас досягнуто порозуміння щодо врахування їх рекомендацій. Також всі правки ГНЕУ ми теж врахуємо у підготовці до другого читання. Екокомітет рекомендує Верховній Раді прийняти за основу законопроект 4461, який підписали більше 50 народних депутатів. Колеги, від ухвалення цього законопроекту залежатиме не лише охорона рідкісних видів та оселищ, але й імідж країни на міжнародній арені. Просимо підтримки. Дякую.
Дякуємо, Олено Володимирівно. Шановні колеги, є необхідність обговорювати цей законопроект? Тоді прошу записатися: два – за, два – проти. Парламентаризм він такий. Будь ласка, слово надається народній депутатці України Климпуш-Цинцадзе Іванні Орестівні, яка передає слово шановній Ірині Володимирівні.
Шановні українці, ви знаєте, наша політична команда була шокована, коли монобільшість розпочала свою бурхливу діяльність з того, що знищила взагалі Міністерство екології. Ще більше ми шоковані тим, що сьогодні Зеленський і його Офіс на унікальному екокомплексі Бірючий, вірніше екооб’єкті Бірючий на півострові будують сьогодні басейни і якісь там бази відпочинку. Це і є насправді ваше ставлення до екології. І користуючись нагодою присутністю тут міністра екології. Ми вимагаємо зупинити це будівництва. Не може на острові Бірючий бути ніякого басейну і бази відпочинку чергової для Зеленського і його команди. Що стосується насправді закону, який ми зараз обговорюємо. Дійсно, це є зобов’язання України по підтримці конвенції по охорони дикої природи, по кількох директивах Європейського парламенту. І дуже шкода насправді, що в цей законопроект напхано стільки корупційних ризиків. У вас одна рука не знає, що робить друга рука. Коли комітет екології так серйозно бореться за підтримку охорони дикої природи, туди напхають стільки корупційних ризиків, що антикорупційний комітет абсолютно справедливо вказує, що у вас там і подвійний режим управління, і абсолютно невластиві функції екоінспекторів, які зможуть "кошмарити" бізнес, так як це у вас сьогодні робиться з кожною структурою. І очевидно, що ми категорично проти того, щоб бізнес український сьогодні потерпав від такого тиску і від поборів. Ми підтримаємо в першому читанні цей важливий законопроект. Тим більше, серед нашої фракції є співавтори його. Але будемо дуже серйозно доопрацьовувати його до другого читання. І закликаємо Зеленського, перестаньте нищити Бірючий.
Арешонков Володимир Юрійович, група "Довіра".
Прошу передати слово колезі Роберту Горвату.
Народний депутат Горват, будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги. Роберт Горват, Ужгород, група "Довіра". Наша депутатська група буде підтримувати цей законопроект про територію Смарагдової мережі. Так, законопроект потребує доопрацювання для того, щоб він в повній мірі відповідав Бернській конвенції. Так, до другого читання ми маємо прибрати ті корупційні ризики, про які зауважив Комітет з питань антикорупційної політики. За висновком комітету законопроект не відповідає вимогам антикорупційного законодавства та містить корупціогенні фактори. Маємо також врахувати зауваження Головного науково-експертного управління на 9 сторінках. Але разом з тим, ми мусимо підтримати цей законопроект і до другого читання все виправити. Як співавтор цього законопроекту, я народився в горах, і я як ніхто інший знає про те, що нам треба зберегти флору і фауну наших Карпат. Але разом з тим, ми маємо пам’ятати, що там живуть і люди, які мають бути багатими, заможними, і кожен має мати своє робоче місце. Прошу вас підтримати законопроект у першому читанні, а до другого ми маємо прибрати все, що хвилює мене і інших наших колег. Дякую. Група "Довіра" буде підтримувати.
Констанкевич Ірина Мирославівна. Поляков Антон Едуардович.
Шановні колеги, дуже гарні такі малюночки з пташками, з ведмедями. Але ж коли наші "слуги народу" будуть захищати українців, коли ви людей почнете захищати? За підрахунками ЮНІСЕФ у нас 1 мільйон українців не можуть нормально поїсти в день, їм не вистачає грошей. А ви тут розповідаєте про якийсь захист. У вас корупція процвітає, вам про це кажуть ваші міжнародні партнери, з якими ви намагаєтесь домовитись про допомогу. І ви виносите на розгляд відверто корупційні законопроекти. І, до речі, не тільки наш антикорупційний комітет, але і інші громадські організації висловили свої заперечення щодо нього. Мені взагалі незрозуміло, навіщо ви знову створюєте черговий державний орган. Ви півгодини назад розповідали, який поганий у вас міністр аграрної політики. Так це ж ваш міністр, ви його призначили, ви йому платите зарплатню. А зараз ви створюєте ще один виконавчий орган. Навіщо? І на що він буде працювати? Я не розумію, навіщо проектом закону дозволяється здійснювати на території цих Смарагдових мереж певні види господарської діяльності, наприклад, промислове рибальство, мисливство, будівництво трубопроводів. Це для чого ви робите, це яку природу ви будете намагатися зберігати, навіщо весь цей фарс для того, щоб протягувати ваші звичайні оборудки. Щодо висновків антикор комітету, дійсно, він не відповідає вимогам антикорупційного законодавства. Я не розумію, навіщо тоді його приймати. Доопрацюйте, внесіть його восени, нормально, щоб ні у кого не виникало зауважень і ми за нього проголосуємо. Дякую за увагу.
Шкрум. Крулько Іван Іванович.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Тут з цієї трибуни виступали в тому числі мої земляки, які представляють українські Карпати. Так от знаєте, коли ми визначаємо Смарагдову мережу і називаємо це прекрасними такими словами, так давайте будемо чесними, давайте спочатку, щоб в Україні наші українські підприємці побудували стільки готелів, санаторіїв, баз відпочину, лижних курортів, як це є в Австрії, Німеччині чи Франції, чи Італії, а тоді давайте будемо приймати Смарагдову мережу. Ви подивіться на українське причорноморське узбережжя, у нас там, що, розвивається нормально рекреаційна зона? Люди їздять відпочивати в кибитки нещасні, он забиті всі пляжі цими кибитками. Так замість того, щоби інвестувати в те, щоб там будували, ми зараз хочемо зробити Смарагдову мережу, щоб взагалі нічого не робилося, це про це цей закон? Тому я хочу сказати одну річ, я абсолютно підтримую і флору, і фауну, її треба захищати повністю – це дуже правильно і дуже мудро. Але давайте заробити копійку українцю на українській землі, а не так, щоб потім ті, хто мають тисячу доларів поїхали відпочивати в Австрію і кататись на лижах, а не тут в Україні, бо немає де. Тому, шановні друзі, я кажу, що цей законопроект в цьому вигляді навіть не готовий до першого читання, його треба відхиляти. Напрацювати законопроект з усіма центральними органами виконавчої влади, щоб тут була підтримка, з усіма зацікавленими особами. Спитати в людей, в громад сьогодні спитайте думку, а що вони про це думають, і як вони будуть розвиватися, а після того, давайте за такі чутливі речі голосувати. Ми мусимо розвивати українську державу і українські території в першу чергу, а потім подумаємо про те, що нам говорять із-за кордону і нам радять тут. Дякую.
Овчинникова Юлія Юріївна.
Шановні колеги! Я хотіла знову звернути вашу увагу на цей законопроект. Законопроект підтримується європарламентарями, представництвом ЄС в Україні, профільним міністерством, комітетом Національної академії наук України, 200 науковців підписали петицію з 78 інституцій наукових і дослідницьких. Щодо самої процедури, ще раз наголошую, ви говорите, в Європейському Союзі, там є "Натура 2000" вона аналог Смарагдової, там є готелі, є підйомники, все функціонує. В нашому законопроекті це також прописано. Колеги, ваші всі зауваження ми обов’язково врахуємо і спільно, доопрацюємо. Прохання підтримати, надати можливість бути Смарагдовій мережі в Україні. Дякую.
Леся Володимирівна Василенко. Після цього можемо голосувати.
Шановні колеги! Так вже склалося, що більшість екологічних законопроектів, які ми зараз розглядаємо носять євроінтеграційний характер і проект 4461 не виняток. З 96-го року ми маємо зобов’язання за Бернською конвенцією створити мережу територій для охорони природи, рослин і тварин, які визнані рідкісними на європейському рівні. Смарагдова мережа має бути остаточно створена до кінця цього року і цілком логічно, що потрібно зараз вже прийняти закон, який на національному рівні визначить статус Смарагдової мережі. І, особливо це важливо, в контексті задекларованих Україною зобов’язань по збереженню біорізноманіття за євроінтеграційними угодами і за проголошеним Європейським зеленим курсом, який фракція "Голос" підтримує. Єдине, що дійсно в цьому законопроекті є декілька вад, в тому числі і процедура оцінки впливу на довкілля, і визначення деяких термінів, які можуть і мають бути доопрацьовані до другого читання. Я прошу колег підтримати цей законопроект і разом попрацювати над його вдосконаленням до другого читання. Фракція "Голос" буде голосувати "за". Дякую за увагу.
Дякую. Переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про території Смарагдової мережі (реєстраційний номер 4461). Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[16:57:18]] За-199 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про направлення до комітету для підготовки на повторне перше читання проект Закону (реєстраційний номер 4461). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[16:57:53]] За-237 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про запобігання, зменшення та контроль забруднення, що виникає в результаті промислової діяльності (повторне перше читання). Це вже вдруге ми повертаємося до цього. тричі? Реєстраційний номер 4167, пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. [[16:58:45]] За-201 Рішення прийнято. Я нагадую, що лише двічі можна направляти законопроект на повторне перше або друге читання. Ні-ні! Бо перший раз голосували, два рази направляли на повторне. До слова запрошується народний депутат України Бондаренко Олег Володимирович.
Шановні колеги, як було вже вам нагадано, ми сьогодні розглядаємо двічі. другий раз розглядаємо допрацьований проект Закону про запобігання, зменшення та контроль забруднення, що виникає в результаті промислової діяльності (4167). Шановні колеги, в 2014 році ми остаточно зробили свій європейський вибір, разом з тим задекларували наші наміри кардинально змінити ситуацію із забрудненням навколишнього природного середовища. Фактично дві третини населення нашої країни зараз проживають на територіях, де стан атмосферного повітря не відповідає гігієнічним нормативам, що в свою чергу впливає на загальну захворюваність населення. Наразі в Україні один з найвищих світових показників смертності від забруднення повітря, це понад 54 тисячі осіб щороку. Крім того, промисловість спричиняє забруднення вод і ґрунтів, що призводить до підвищення рівня загальної захворюваності, зокрема, на інфекційні та онкологічні захворювання. Основними причинами, шановні колеги, що зумовлюють незадовільний стан довкілля, є недотримання суб’єктами господарювання норм природоохоронного законодавства та низькі темпи впровадження новітніх технологій. Що пропонує даний законопроект? Це зменшення навантаження на довкілля шляхом встановлення нового формату діалогу держави, бізнесу та громадськості у питаннях зменшення промислового забруднення, а саме, встановлення вимог щодо застосування підприємствами найкращих доступних технологій та методів управління, введення нових прозорих, зрозумілих правил видачі одного інтегрованого дозволу замість трьох, зміна підходу до здійснення замірів та розрахунків викидів забруднюючих речовин і можливість українському бізнесу стати конкурентоспроможним, відповідно до нових європейських норм щодо механізму галузевого регулювання СВМ. В доопрацьованому законопроекті враховані зауваження, коментарі та. народних депутатів, ГНЕУ, комітетів Верховної Ради. Комітет з питань екологічної політики та природокористування за результатами розгляду рекомендує Верховній Раді прийняти законопроект в першому читанні. Дякую.
Шановні колеги, будь ласка, запишіться. Ні, це повторне перше читання. Голова комітету підійдіть, будь ласка. Голова комітету підійдіть, будь ласка! Почекайте, шановні колеги, є ще два все ж таки альтернативних, оскільки вони надійшли на доопрацьований законопроект. Будь ласка, до слова запрошується народний депутат України Чорноморов Артем Олегович. Не наполягає. Народний депутат Гриб Вікторія Олександрівна.
Шановні колеги, я також двома руками за поліпшення екології. І, мені здається, всі в цьому залі будуть, безперечно, за це. Але давайте розберемося за рахунок чого ми сьогодні хочемо це зробити. В першу чергу за рахунок вбивства вітчизняної промисловості. І, скажіть мені, будь ласка, де ж ми будемо кошти тоді брати на всі інші і соціальні проекти, і інші проекти? Сьогодні, коли ми говоримо, що ми вступаємо і виконуємо все можливе для того, щоб вступити до Європейського Союзу, знаєте, дуже добре було б, якщо б нас прийняли сьогодні до Європейського Союзу. А якщо ми сьогодні вб’ємо просто свою вітчизняну економіку, то я вам скажу, нас до Європейського Союзу, на превеликий жаль, ніхто не прийме. Ми цим законопроектом вводимо безпосередньо такий термін як НДТМ – це найкращі доступні практики та технології, і зобов’язуємо наш бізнес обов’язково сьогодні їх виконувати. Але скажіть мені, будь ласка, які практики найкращі? Найкращі практики Європейського Союзу. Найкращі практики Європейського Союзу на сьогоднішній день можуть виробляти запропоновувати тільки європейські компанії. То тоді навіщо ми з вами говоримо взагалі про локалізацію, якщо ми "вбиваємо наш вітчизняний бізнес?" Схаменіться, будь ласка, не приймайте сьогодні 4167. Подивіться, будь ласка, на альтернативний 4167-3. Ми вже врахували і в економічному комітеті сьогодні вже створена робоча група, яка буде розробляти якраз наші українські стандарти.
Дякую. До слова запрошується заступник голови Комітету з питань екологічної політики та природокористування Криворучкіна Олена Володимирівна.
Шановні колеги, шановні жителі рідного Кривого Рогу, Маріуполя, Дніпра, Запоріжжя! Наразі є всі шанси, щоб надія дихати чистим повітрям нарешті стала реальністю. Дуже дивно чути, що ми не повинні вбивати бізнес, а вбивати людей можна. Це спекуляція! Ніяким чином екомодернізація не призведе до того, що наші підприємства вимруть. Законопроект не стосується малого і середнього бізнесу, виключно великого. Екомодернізація дозволить скоротити операційні витрати, підвищити якість продукції. Це спекуляція. Говорите, не ті часи зараз для екомодернізації і впровадження найкращих технологій? Скажітьце онкохворим дітям, які кожен день виборюють своє право на життя. І давайте не спекулювати. Доцільність прийняття законопроекту 4167 підтверджене висновками РНБО, Комітетом з антикорупційної політики. Частина зауважень ГНЕУ вже враховано. За результатами свого засідання екокомітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України проект закону 4167 прийняти за основу, а альтернативні відхилити. Колеги, прошу підтримаємо право українців жити в екологічно безпечних умовах.
Будь ласка, запишіться, два – за, два – проти, на виступити від депутатських фракцій та груп. Брагар Євген Вадимович.
Прошу передати слово Маріковському Олександру.
Маріковський, будь ласка.
Шановні колеги, сьогодні нами розглядається другий важливий законопроект щодо запобігання промисловому забрудненню. Перший був 3091 про державний екологічний контроль. Ми розуміємо так що сьогодні нам потрібно вирішувати питання з тими підприємствами, які в Кривому Розі, в Запоріжжі, в Маріуполі, на Бурштинському півострові, травлять людей, які поруч живуть. Насправді ми не проти того, щоб вони працювали далі. Ми тільки – за, оскільки це основа нашої економіки, економічних процесів. Але, ми за те, щоб вони поступово модернізувалися. Поступово це не за 1-2 роки. Ми даємо на цю модернізацію 12 років. Що собою уявляє ця модернізація? Це встановлення екологічно чистих електрофільтрів, які нормально працюють по всьому світу. Найкращі доступні технології та методи. Ми просимо їх зважати на це і встановити їх протягом досить довгого періоду. Насправді ми розуміємо, що це економічно може бути їм не вигідно, оскільки. Чому? Якщо вони не модернізуються, не інвестують, можуть дешевше електроенергію виробляти і все інше. Але ми будемо вже йти до іншого кроку, як дати їм доступні екологічні дешеві кредити і дешеві фінанси. Але тільки після того, як ми закладемо основу, навіщо їм модернізуватися? Бо вони не знайшли цей шлях до модернізації за 20 останніх років. Прохання: підтримати до першого читання, всі гострі кути приберемо до другого читання і почнемо жити в екологічно нормальній, безпечній, здоровій нації. І буде гарантуватися нам конституційне право на чисте та безпечне довкілля для кожного жителя Кривого Рогу, Запоріжжя, Маріуполя. Будь ласка, підтримайте.
Дякую. Слово надається народному депутату України Василенко, будь ласка, "Голос".
Шановні колеги, хоча законопроект 4167 і називається про зменшення промислового забруднення, по факту він про осучаснення і екологізацію старих радянських потужностей, які давно відпрацювали своє і які зараз приносять українцям і державі більше збитків, ніж прибутків їх власникам. За даними Всесвітньої організації охорони здоров’я, українці витрачають близько 13 мільярдів гривень на рік на лікування онкології, астми, серцево-судинних хвороб, прямо пов’язаних із забрудненим довкіллям. Якщо приплюсувати сюди ще непрямі втрати, які держава несе через передчасну смертність працездатного населення через забруднені повітря, воду і ґрунти, ми щороку втрачаємо з вами 6 відсотків ВВП. Ці цифри я наводжу для представників деяких бізнес-кіл, які в цій залі дуже люблять говорити про мільярдні втрати і зруйновану економіку, якщо раптом, не дай Бог, їм доведеться прибутки не на офшори виводити, а бодай частину вкласти в очисне обладнання, фільтри і моніторинг на трубі. А взагалі я вже не знаю, що мені відповідати мамам, мамам, які благають бодай щось зробити з червоним небом в Маріуполі і чорним смогом в Кам’янці, Запоріжжі і Дніпрі, бо їх діти не можуть вийти на вулицю зайву годину погуляти, бо повертаються з астматичними атаками і вкриті червоними плямами від алергії. Знаєте, я сама така мама. Двоє з моїх трьох дітей народилися зі страшними алергіями і вадами серця. І пояснення лікарів – ні, не генетика, пояснення лікарів – екологія. А порада, яку мені дають: "А їдьте ви з міста". Тільки так сталося, що я киянка. І я своє місто люблю. І хочу, щоб його любили і мої діти, і зростали в ньому, і жили в ньому, а не перетворювались на екологічних біженців. Тому, колеги, сьогодні я закликаю вас всіх в цій залі стати на захист майбутнього наших дітей, стати на захист майбутніх поколінь українців. І дати поштовх українській промисловості стати, нарешті, кращою, безпечнішою, європейською. Я закликаю вас голосувати за законопроект 4167, я це зараз зробить фракція "Голос". Дякую за увагу.
Забродський. Княжицький Микола Леонідович.
Друзі, з авторами цього проекту ми працювали і після попередніх провалених законів, хоча тоді за нього голосували. Нам казали: "Так, так, так". Але жодні наші пропозиції не враховувалися або враховувалися не до кінця. Поясню чому. Тому що зробили законопроект не проти Ахметових, не проти марсіан. Я, до речі, побачив тут, що Президент Зеленський у нас марсіанин, бо Кривий Ріг і Марс однаково виглядають. А за тих, хто хоче корумпувати, тих, хто повинен слідкувати за екологією. Дозвіл – це ліцензування по суті. Дозвіл видається на якийсь предметний вид діяльності. На що видає дозвіл цей закон? На те, щоб вчиняти дії, види діяльності, передбачені цим законом. Конкретних дій, на які дається дозвіл, немає. А що таке установка, скільки їх може бути? Наприклад, на доменній печі установка не здійснюється. Виплавка чорних металів – це вид діяльності. Чорні метали виплавляються в доменній печі. Цей вид діяльності не здійснюється відповідно до відповідного КВЕД. Тому з запропонованого визначення складно буде зрозуміти, чи доменна піч – це установка. За відсутності конкретики виникає питання: що таке установка? Це доменна піч, це виробничий цех, це піч виплавляння? Дозвіл вимагається на що? Якщо одна піч не працює чи весь завод потребує дозволу? Ви знаєте, коли пишуться закони, який кожен перевіряючий і кожен директор може виконувати по-своєму, то ці закони лише спонукають цього директора корумпувати цього перевіряючого і знищувати екологію і довкілля навколо. Маріуполь – найбрудніше місто в Україні. Цей закон пишеться для того, щоб він таким і залишився, щоб Кривий Ріг залишився таким, як Марс. Тому що виконати його буде неможливо. Хочете зробити якісний закон – ми готові, ми відкриті. Ми і запропонували це зробити, ви з нами погодилися, а принесли знову свої корупційні папірці. Ми будемо утримуватися. Дякую.
Слово надається народній депутатці Шкрум Альоні Іванівні, фракція політичної партії "Батьківщина". Михайло Михайлович Цимбалюк, будь ласка.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановні колеги, наша політична сила підтримує всі природоохоронні законопроекти. Але чи цей закон про охорону довкілля, давайте ми розберемося, і як взагалі влада нині бореться за українську природу і за чисте повітря. Чи може вже призупинили вирубку українських Карпат і вивезення лісу, в тому числі кругляку? Ви подивіться, як ешелони щодобово йдуть через західні наші рубежі. Наступне. Цей законопроект рік з вересня лежав у комітеті. Двічі Верховна Рада повертала його на повторне перше читання. І що ми маємо сьогодні, шановні колеги? Це корупційний закон чи законопроект, не дай Бог, він стане законом. І розберіться, що робить права рука і чи знає ліва. Тут колеги виходили і критикували міністра АПК, якого самі ж обрали, в тому числі весь уряд. А тут те саме, є висновок Мінфіну – категорично проти, (увага!) є рішення Ради національної безпеки і оборони. За узагальнюючим висновком РНБО вважає: законопроект в поточній редакції є загрозою для економічної безпеки України, несе значні негативні соціальні та економічні наслідки. Шановні колеги, ви наділяєте. ви створюєте ще один орган, ви наділяєте сьогодні Міністерство довкілля, яке буде видавати ще одні дозволи. Ви проведіть сьогодні реформу екологічної інспекції, а не, вибачте, сформуйте ще одну складову. Через те фракція "Батьківщина" за такий закон голосувати не буде. Він можливо про створення 500 тисяч робочих місць!? Шановні колеги, ви знищуєте те, що ще сьогодні працює в Україні, відправляєте людей за кордон на заробітки.
Шановні колеги, хто ще бажає виступити по цьому закону? Хто з фракцій ще не виступав? "Слуга народу" ще не виступала, так? Мезенцева, будь ласка. 1 хвилина.
Дякую, пане Голово. Це такий експромт. Але, колеги, ми тут говоримо про євроінтеграційні норми, може вони комусь не зрозумілі. А я вам розкажу історію зі свого 168 рідного Шевченківського району округу міста Харкова. Два роки, ба більше навіть, працювала коптильня ковбаси. Ми не могли її, скажімо так, допомогти закрити через порушення норм. Діти, які жили в будинках поряд, у них розвилася за два роки їх діяльності астма і навіть підозри на онкологію. Так от Держекоінспекція нічого не могла зробити. Були спецперевірки позачергові, позапланові, а потім якимось прекрасним чином коптильня працювала. Тільки після судового рішення її вдалося закрити. Так от таких кейсів мільйони по всій країні. І це не тільки про євроінтеграцію, а про щоденне життя українців. Колеги, голосуємо за 4167.
Шановні колеги! Маріє Сергіївно, Маріє Сергіївно Мезенцева, колега ж виступав, що ж ви маніпулюєте? [[Шум у залі]] Переходимо до голосування. Ставлю на голосування. Шановні колеги, хвилинку уваги. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про запобігання, зменшення та контроль забруднення, що виникає в результаті промислової діяльності (реєстраційний номер 4167). Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[17:19:33]] За-193 Рішення не прийнято. Закон відхилено. По фракціям покажіть. Наступне питання порядку денного. Це Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо збереження лісів (реєстраційний номер 5650). Нам необхідно прийняти рішення про включення цього питання до порядку денного сесії. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[17:20:26]] За-257 Рішення прийнято. Шановні колеги, пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[17:20:50]] За-230 Рішення прийнято. До слова запрошується голова підкомітету Комітету Верховної Ради України з питань екологічної політики та природокористування Овчинникова Юлія Юріївна. І від авторів і від комітету? Дайте 4 хвилини, будь ласка.
Ще раз, доброго дня, шановні колеги. Законопроект 5650 це шлях для вирішення двох надзвичайно важливих проблем. Перша з них, це збереження українських лісів та збільшення їх площі. У разі прийняття буде законодавчо визначено термін "самосійні ліси". Якщо ми підрахуємо приблизну кількість самосійних лісів в Україні, це приблизно 500 тисяч гектарів, це як половина Чернівецької області. Законопроект вносить і суттєво спрощує процедуру створення нових лісів. Далі, впроваджується захист від забудови таких лісів. Серед інших положень – наділення служби охорони комунальних лісів відповідними повноваженнями, адже наразі охорона комунальних лісів, а це 12 відсотків всіх лісів, здійснюється неефективно. Друга проблема, на яку направлено вирішення якраз цих питань – це усунення ризиків для біорізноманіття та нелісових природних екосистем, які виникли внаслідок земельної децентралізації. По-перше, введення в правове поле степових ділянок. Колеги, якщо ми проглянемо, 95, наголошую, 95 відсотків степових ресурсів розорані в Україні. Далі, накладає мораторій до 2025 року на розорювання пасовищ та сіножатей. Удосконалює порядок консервації земель та накладає обов’язок на Кабінет Міністрів провести інвентаризацію земель для визначення природоохоронного статусу їх. Колеги, такі пропозиції ми презентували ще до законопроекту 2194, вони лягли в основу цього законопроекту. За даними Світового банку Україна є третьою країною за відсотком розораності території та дев’ятою за абсолютною площею орних земель в світі. Слід зазначити, що цей законопроект абсолютно відповідає Указу Президента № 228 щодо збільшення лісистості. З метою врахування зауважень від ГНЕУ, від центральних органів виконавчої влади, комітет, як виняток, відповідно до частини один статті 116 Регламенту пропонує внести певні зміни. Перше, це в Лісовий кодекс – до статті 33 та статті 107, Закону України про місцеве самоврядування – до статті 33, у Земельний кодекс України – до статті 117 та статті 122, та в Закон України "Про охорону земель" – стаття 1, стаття 37 та стаття 137. З метою врахування всіх цих зауважень, колеги, пропонується наступне. Десятки років в Україні всіх перспективних стратегічних документів було зазначено про зменшення розорюваності, про збільшення площі і тільки зараз у нас є можливість вийти в правове поле і вирішити це питання. Шановні колеги, прохання підтримати законопроект 5650 і забезпечити охорону лісів, степів та луків. Дякую.
Будь ласка, запишіться на виступи від депутатських фракцій та груп.
Шановні українці, місяць тому Зеленський оголосив чудову ініціативу, за кілька років висадити мільярд дерев. Пройшов місяці і для того, щоби виконати це його зобов’язання, треба було вже на цей день висадити близько 30 мільйонів дерев. Ви бачили, щоби Зеленський, який постійно десь на Бірючому там купається, плаває, висадив бодай одне дерево? Ми – ні. Натомість команда "Європейської солідарності" зробила надзвичайно багато спеціальних суботників на Луганщині, яка вигоріла від пожеж, в Карпатах де сьогодні браконьєри вирубують наші ліси для того, щоби висаджувати дерева. Дорогі колеги "Слуги", ми запрошуємо вас на наш челендж, ми запрошуємо вас разом висаджувати дерева на Луганщині, в Карпатах для того, щоби допомогти вам, – на моїй рідній Черкащині, на Київщині, – виконати цю ініціативу вашого Президента, який брякнув і забув про неї. Очевидно, що наша команда буде голосувати за цей законопроект, ми усвідомлюємо важливість озеленення України і ми вітаємо той факт, що сьогодні ми маємо такий екологічний порядок денний позачергової сесії. Але є одне "але", назви законопроектів, які ми тільки що голосували кілька попередніх, правильні, європейські, наповнення непрофесійне, з корупційними ризиками і це є дуже погано. Ми офіційно зараз звертаємося до голови екологічного комітету, наше голосування по законопроекту 3091 буде залежати, в другому читанні, від поправок, над якими ми готові разом працювати. Ми готові разом доопрацювати на повторне перше читання "смарагдовий" законопроект, для того, щоб врахувати там європейські норми, але убрати звідти всі корупційні складові. І так само ми готові напрацювати новий законопроект, щоб тут оце парламентське дуже сильне промислове лобі, яке просто "замочує" всі законопроекти, що стосуються екології, таки воно перестало цим займатися, щоб ми з вами прийняли з вами прийняли нормальний законопроект, який буде захищати українське довкілля. Готові сідати.
Юрчишин Ярослав Романович.
Прошу передати слово Лесі Василенко. Василенко.
Колеги, буквально з місяць тому Президент України заявив про ініціативу висадити один мільярд дерев і таким самим чином долучити Україну до глобального озеленення планети, і до боротьби зі змінами клімату. І це звісно добре, але, якщо однією рукою саджати, а іншою рубати, погодьтесь, ефект дуже такий собі, а виходить саме так. Враховуючи, що ухвалений в квітні земельний законопроект 2194 врешті дозволив вирубувати самосійні ліси, які на сьогодні окремого статусу не мають і в принципі прирівнюються до ріллі. Так, самозаліснених територій в Україні налічується близько 2 мільйонів гектар, якраз це та кількість, яку би ми мали засадити деревами аби дотриматися наших зобов’язань за євроінтеграційними домовленостями і за Європейським зеленим курсом, який підтримує фракція "Голос". Без змін, який пропонує 5650 є ризик того, що ці стихійні ліси, які зараз допомагають нам дотримуватися зобов’язань зі скорочення парникових газів за Паризькою угодою і за цілою низкою інших міжнародних домовленостей, найближчим часом просто зникнуть. А ще важливо, щоб в українському законодавстві з’явилися норми, які сприятимуть і організованому залісненню територій, і збереженню вже наявних лісів. Повірте, це буде значно дешевше ніж заново засаджувати території деревами і чекати поки вони виростуть. Фракція "Голос" підтримує проект Закону 5650 і голосує за збереження українських лісів навіть в такій формі. Дякую за увагу.
Чайківський Іван Адамович.
Прошу передати слово Антону Полякову.
Антон Едуардович Поляков.
Шановні колеги, чесно кажучи, ми вже втомилися від ваших подвійних стандартів. Зараз ви хочете, щоб ми приймали законопроект щодо збереження лісів. А коли ви почнете працювати і не будете призначати керівниками лісгоспів відвертих злочинців? Ми кожного дня отримуємо повідомлення з Чернігівщини, з Житомирщини, з Тернопільщини про те, як ваші керівники, призначені вашим урядом та вами, вони зараз злочинно вирубають ліси. Заведені десятки справ на десятки мільйонів гривень, але ці чиновники відверто кажуть, що їх прикривають в Офісі Генпрокуратури, в МВС та в інших структурах. Так це ж ваші правоохоронні органи! Наприклад, ось сьогодні мені свіже звернення прийшло з Житомирщини та Тернопільщини, обласні управління лісового мисливського господарства, і мова йде про очільників цих управлінь пана Сахнюка та пана Яремка та ряд керівників лісових господарств цих двох областей: незаконна вирубка лісів під виглядом санрубки, постійні пожежі, за ними кримінальні провадження і суди, а в результаті ці люди – це ваші люди, люди "слуг народу" продовжують працювати на цих посадах. Ось коли цих людей не буде на цих посадах, тоді й не потрібно буде нам приймати ці законопроекти по збереженню лісів. Давайте закінчимо ці подвійні стандарти, розберіться зі своїми колгоспниками. Дякую.
Кириленко Іван Григорович. Івченко Вадим Євгенович.
Вадим Івченко, "Батьківщина". Моя колежанка Геращенко Ірина говорила про мільярд дерев. Але я бачу, що такими темпами ви тільки можете засіяти мільярд кущів конопель. Колеги, ви самі тут боретесь з тим, що ви створили. Невже не потрібно було почути "Батьківщину", ми казали, що неможливо приймати 2194, де без внесення змін в ДЗК інші території вважаються безхазяйними. Зараз ви пропонуєте оті заліснені території, оті полезахисні смуги внести в кадастр. А чому було не послухати "Батьківщину"? Цілий агарний комітет виходить сюди і говорить про відновлення Міністерства АПК, але цей же цілий агарний комітет тут в залі голосує про ліквідацію Міністерства аграрної політики і продовольства. Цілий агарний комітет зараз бореться з Прем’єр-міністром Шмигалем, щоби передати функції в АПК і це правильно, я підтримую. Міністерство має бути повноцінним задля того, щоб у нас цілісно розвивалася агарна політика. Але при цьому ви же голосуєте за ініціативи Шмигаля і за цього Шмигаля. В цьому і є проблема, колеги, що коли виносять в зал на голосування певні правки, певні пропозиції – потрібно чути. І оттут ми казали: без інвентаризації і без внесення змін. без внесення в кадастр особливо природо-заповідного фонду, лісових територій, охоронюваних певних територій, наших заповідників, "Асканія-Нова", ми, колеги, маємо тільки тоді приймати відповідне законодавство. "Батьківщина" буде голосувати "за", звичайно, щоби виправити, колеги, ваші помилки і цю ініціативу правильну ми маємо підтримати. Дякую.
Дякую. Шахов Сергій Володимирович, тематику. І після цього переходимо до голосування. Всі бажаючі виступили? Сергій Володимирович, будь ласка.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, коли потяг "Справедливість" з назвою поїде, врешті-решт? Я вас всіх запрошую: гайда на Луганщину. Подивіться у що превратили нашу рідну землю. Сорок відсотків лісу спалили, людей живцем спалили, 22 мільярди гривень збитків реальних державі. Коли запрацює Генеральна прокуратура і все ж таки візьме до відома звіт тимчасової слідчої комісії, коли вони побачать, що по кістках, по крові сьогодні губернатор грабує Луганську область. Коли все ж таки справедливість буде на поверхні? Дякую. Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра".
Переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу з пропозицією комітету щодо врахування запропонованих уточнень при підготовці до другого читання згідно з першою частиною статті 116 Регламенту Верховної Ради України проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо збереження лісів (реєстраційний номер 5650). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[17:34:52]] За-301 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного, це проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення механізму регулювання викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря (реєстраційний номер 5339). Нам необхідно прийняти рішення щодо включення цього питання до порядку денного сесії. Прошу підтримати та проголосувати. [[17:35:30]] За-266 Рішення прийнято. Це питання пропонується розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[17:35:55]] За-251 Рішення прийнято. До слова запрошується міністр захисту довкілля та природних ресурсів Абрамовський Роман Романович.
Добрий день, шановні народні депутати. Не буду перевтомлювати довгою промовою. Насправді законопроект 5339 спрямований на те, щоб зробити більш простими процедури отримання дозволів на викиди в атмосферне повітря, зробити їх зрозумілими для бізнесу, для суспільства, для влади, витримати такий баланс у цьому трикутнику. Діджиталізувати процедуру, бо запити і відповіді будуть приходити в електронному форматі. Також це зроблено на виконання Указу Президента номер 111, неухильному виконанню суб’єктами господарювання заходів щодо скорочення викидів та посиленню відповідальності за порушення у сфері охорони атмосферного повітря. Були деякі норми, які виносилися на розгляд Кабінету Міністрів України. Ми їх теж включили в закон, даби спростувати будь-які звинувачення, скажімо, в двозначності. Зазначений законопроект має при тому високий суспільний інтерес, бо він врегульовує участь громадськості у прийнятті рішень. Це дуже важливо для того, щоб громадськість відчувала свою долученість до процесу отримання таких дозволів. Дуже вам дякую. Прошу проголосувати і підтримати цей законопроект у першому читанні.
Дякую. До слова запрошується заступник голови Комітету з питань екологічної політики та природокористування Криворучкіна Олена Володимирівна.
Шановні колеги, попри те, що лобізм великого бізнесу поки перемагає у Раді, ми не зупиняємося. Що дає законопроект 5339? Він зобов’язує суб’єктів господарювання вести щоденний облік часу роботи стаціонарних викидів забруднюючих речовин в атмосферу, здійснювати контроль за дотриманням затверджених нормативів дозволом на скиди, подавати щорічний звіт про дотримання умов дозволу. Що отримає бізнес? По-перше, бізнес отримує прозорі, закріплені на рівні закону норми, які регламентують видачу, відмову у видачі та анулювання дозволу на викиди. По-друге, зменшується адміністративний тиск на суб’єктів господарювання у сфері одержання дозволів на викиди. Позицію міністерства Міндовкілля ви чули. ГНЕУ надало зауваження до законопроекту, які екокомітет обов’язково доопрацює і врахує до другого читання. Сподівається на швидке та позитивне проходження у Верховній Раді цього законопроекту Державна регуляторна служба України. Комітет Верховної Ради з питань екологічної політики та природокористування рекомендує Верховній Раді прийняти цей законопроект за основу. Прошу всіх виступити на захист життєво важливого елементу навколишнього природного середовища від якості якого залежить здоров’я наших громадян. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Будь ласка, запишиться на виступи від депутатських фракцій та груп. Можемо голосувати? [[Шум у залі]] Да ні, у нас же ж є ті, хто. [[Шум у залі]] Брагар Євген Вадимович. Добрий вечір.
І вам доброго. І вам здрастє. Жителі таких міст як Запоріжжя, Маріуполь, Кривий Ріг, Каменське, живуть в середньому на 10 років менше ніж жителі інших регіонів. Це відбувається не через те, що вони більше п’ють чи курять. П’ють і курять вони так само як і жителі інших регіонів. [[Шум у залі]] Ситуація дещо в іншому. Рівень медицини там також такий самий. Але рівень промислових викидів в декілька разів більший ніж у інших регіонах. Відповідно давайте підтримаємо жителів цих регіонів та повернемо їм їхні 10 років життя, яке у них забрали в 20-30 роках. Дякую за увагу.
Не, ну повернути 10 років це важливо. Клименко Юлія Леонідівна.
Прошу передати слово Лесі Василенко.
Вибачте, я прослухав. Кого? А! Василенко Леся Володимирівна. Вибачте.
Шановні колеги, добра половина законопроектів цього позачергового засідання прямо чи опосередковано стосується права українців на чисте повітря і 5339 не виняток. В країні, де дві третіх населення вимушені дихати повітрям, яке в 4 рази гірше ніж в тій же Польщі чи Чехії, охороні атмосферного повітря має приділятися особлива увага. З прийняттям законопроекту 5339 вугільні електростанції, цементні заводи, нафтопереробні підприємства і інші забруднюючі малого та середнього значення повинні будуть подавати щорічні звіти про викиди в атмосферне повітря та дотримуватися взятих на себе зобов’язань з екологізації. А такі підприємства, як Курахівська ТЕС, Запорізька ТЕС, Київська ТЕС вже не зможуть користуватися прогалинами законодавства для безпідставного відтермінування встановлення фільтрів, пило- і сіркоочистки і моніторингу викидів на трубі. Оскільки з прийняттям цього законопроекту дозвіл на подальшу діяльність видаватиметься тільки в разі, якщо були виконані всі задекларовані заходи по скороченню викидів, і жодного перенесення таких заходів не буде допускатися. Враховуючи, що цей законопроект дає всім підприємствам аж 10 років на екомодернізацію, цього строку має бути абсолютно досить, аби підприємства могли реалізувати свої задекларовані плани з природоохоронної діяльності. Знаєте, якби ще поряд з цим законопроектом ми розглядали проект Постанови 5129 про обов’язкове виконання Національного плану скорочення викидів з вугільних електростанцій, то можна було би дійсно гарантувати українцям за 10 років абсолютно чисте повітря і сказати, що українці почнуть дихати по-європейськи. А про 5339 можу сказати одне – в першому читанні фракція "Голос" буде підтримувати цей законопроект, а до другого читання внесемо декілька мінімальних корективів, щоб він став ще кращим. Дякую за увагу.
Забродський Михайло Віталійович. Княжицький Микола Леонідович.
От з нашої точки зору цей проект все ж таки послаблює, а не посилює екологічний контроль, і поясню чому. Законопроект передбачає, що міністерство визначає методику розрахунку розміру шкоди, вилучаючи посилання на закон, хоча саме законом повинні визначатися засади будь-якого виду відповідальності, в тому числі цивільно-правової. Коли ми все це віддаємо в руки виконавчої влади, то тут до зловживання цією владою один крок. Необґрунтовано вилучаються норми частини 2, 11 чинного закону, відповідно до яких перелік забруднюючих речовин переглядається Кабінетом Міністрів України не менше одного разу на 5 років за пропозицією відповідних центральних органів виконавчої влади, а також положення щодо періоду перегляду зазначеного переліку не менше одного разу на 5 років. Забруднюючі речовини можуть змінюватися, технології змінюються, з’являються нові сполуки. І для довкілля це важливо. Чому ми не враховуємо цього в цьому законі? Ну, і з точки зору самої техніки. Процедура отримання дозволу, як правило, виписується не в таких законах, не в Законі про охорону атмосферного повітря, а в Законі про дозвільну систему за загальним правилом, так, як це повинно бути. Крім того, ясно, що цей законопроект потрібно було приймати після того, як буде прийнято до кінця Закон 3091 і інші закони, в тому числі які відхилили, але ми їх будемо подавати ще раз, з метою узгодження норм між цим законом і іншими законами, за які ми голосували. Тому ми будемо утримуватися. Дякую.
Всі бажаючі виступили? Переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення механізму регулювання викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря (реєстраційний номер 5339). Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[17:45:33]] За-236 За – 235. Рішення прийнято. 236, вибачте. Рішення прийнято. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України (щодо імплементації положень деяких міжнародних угод та директив ЄС у сфері охорони тваринного та рослинного світу) (реєстраційний номер 2351). На трибуну запрошується голова підкомітету Комітету з питань екологічної політики та природокористування Овчинникова Юлія Юріївна. А скажіть, будь ласка, ніхто ж на правках не наполягає? А скільки правок? Одна правка? Номер правки? 205 правка. Почекайте. Скільки у вас правок? Почекайте секунду. Прощук. Врахована частково. Ви що хочете з нею зробити – повне врахування? Ставлю на голосування. А, будь ласка, 205 правка, Прощук.
Дякую. Даний законопроект надзвичайно важливий з точки зору гуманності суспільства, зоозахисники благають про його схвалення парламентом. Але водночас є певна колізія. Якщо ми не підтримаємо цю правку, то не зможуть в нормальному режимі працювати зоопарки, екопарки та дельфінарії. Тому я пропоную поставити дану правку на врахування. Прошу колег підтримати мою пропозицію. Дякую.
Ставлю на голосування правку 205 Прощука. Вона комітетом врахована частково. Автор наполягає на повному врахуванні. Ставиться на голосування пропозиція автора. Прошу визначатися та голосувати. [[17:47:59]] За-232 Рішення прийнято. Правка врахована повністю. Івченко.
Вадим Івченко, "Батьківщина". Колеги, я тільки одну хвилину за свої правки. Я хотів би, щоб ми проголосували за цей законопроект, він комплексно врегульовує питання захисту тварин та підвищення відповідальності за. і відповідні заборони, за жорстоке поводження і тому подібне. Колеги, нам на такі законопроекти потрібно приділяти більше уваги. Чому? Тому що ми недооцінюємо і не доопрацьовуємо в законодавстві безпосередньо захист наших тварин і тваринного світу, захист тих тварин, які оточують нас. І жорстоке поводження має бути точне покарано і мають вилучатися відповідні тварини будь-де, то лі вони погано годуються, то лі вони, вибачте, не зовсім гуманно вбиваються і так далі. Тому мені здається, давайте будемо підтримувати відповідні ініціативи. І "Батьківщина" буде підтримувати. І я від інших правок.
На голосуванні не наполягаєте? Добре. Переходимо до голосування за закон в цілому. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України (щодо імплементації положень деяких міжнародних угод та директив ЄС у сфері охорони тваринного та рослинного світу) (реєстраційний номер 2351). Прошу підтримати та проголосувати. [[17:50:19]] За-285 Рішення прийнято. Наступне питання – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення відповідальності за незаконне видобування корисних копалин (реєстраційний номер 3576). Хтось буде наполягати на правках? Ні. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення відповідальності за незаконне видобування корисних копалин (реєстраційний номер 3576). Прошу підтримати та проголосувати. [[17:51:07]] За-307 Рішення прийнято. Наступне питання. Це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо об’єктів підвищеної небезпеки (реєстраційний номер 4407). Хтось буде наполягати на правках? Вельможний, на якій правці. Одна правка? Одна правка. Номер правки зразу скажіть, будь ласка.
19-а. 19 правка, будь ласка.
Будь ласка, кажіть.
Шановні колеги, це дуже важлива правка, тому як даний законопроект вносить неприпустимі зміни в дану статтю оскільки з-під дії виводяться об’єкти підвищеної безпеки третього класу. Це близько 80 відсотків від всіх об’єктів підвищеної безпеки України. А це не дозволить забезпечити належне виявлення загрози, виникнення надзвичайних ситуацій та своєчасне оповіщання людей у зонах можливого ураження. Ви тільки подивіться на цифри. За останні роки загинуло 1893 людини, з них 274 дитини, 816 надзвичайних ситуацій. Необхідно залишити дану статтю в тій редакції, яка зараз є. Всі надзвичайні об’єкти підвищеної опасності повинні повністю працювати забезпечити належне виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій. Повинні забезпечити цими об’єктами. Дякую. Прошу підтримати дану правку.
Позиція комітету.
Шановні колеги, це правка про те, щоб всі об’єкти підвищеної небезпеки, а саме ці 80 відсотків обладнати заходами оповіщення. Це надмірне навантаження на бізнес. Тому ми не підтримали цю правку. За тією системою, яка пропонується, за системою. [[Не чути]]тільки перша та друга категорія обладнується такою системою оповіщення. Прошу не підтримувати цю правку. Дякую.
Ставлю на голосування правку номер 19 Вельможного. Комітетом вона не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[17:53:35]] За-80 Рішення не прийнято. Прав ка не врахована. Все, більше ніхто не наполягає на правках? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо об’єктів підвищеної небезпеки (реєстраційний номер 4407). Прошу підтримати та проголосувати. [[17:54:12]] За-291 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Наступне питання – це законопроект, реєстраційний номер 4259. На правках хтось наполягає? Ні. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до статті 16 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" щодо регулювання господарської діяльності з озоноруйнівними речовинами та фторованими парниковими газами (реєстраційний номер 4259). Прошу підтримати та проголосувати. [[17:55:02]] За-308 Рішення прийнято. Наступне питання порядку денного. Це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Фонд державного майна України" та інших законодавчих актів України щодо сприяння залученню інвестицій в процесі приватизації та оренди державного і комунального майна (реєстраційний номер 4572). Пропонується розглянути це питання. Без обговорення? Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. [[17:55:46]] За-258 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Підласа Роксолана Андріївна.
Шановні колеги, дуже вам дякую за таке привітання. Але все ж таки давайте про Фонд державного майна. При ухваленні Державного бюджету ми поставили Фонду державного майна чітке завдання заробити 12 мільярдів гривень від приватизації у 2021 році. Це амбітна ціль, але її можна здійснити, якщо дозволити фонду нормально працювати. Законопроект 4572 саме про спрощення процедур приватизації та підвищення привабливості об’єктів. Ми пропонуємо встановити вимогу повного розкриття даних про об’єкт для усіх зацікавлених інвесторів. Тільки повна прозорість дозволить сформувати справедливу ціну на об’єкт. Ми пропонуємо дозволити, за рішенням Кабміну, продавати стандартизовані об’єкти великої приватизації на електронних аукціонах, а не тільки офлайн. Ми пропонуємо продовжити дію норми про застосування Англійського права ще на 3 роки Ми з вами дали старт судовій реформі, але поки вона не звершилась, інвестори повинні відчувати себе захищеними в міжнародному арбітражі. Крім того, після ухвалення законопроекту 4572 приватизація державних підприємств почне наповнювати і місцеві бюджети також, 10 відсотків від ціни кожного об’єкту отримує саме бюджет громади в якому він розташований. Я хочу нагадати, що всі гроші від приватизації фінансують дефіцит державного бюджету. Нам постійно говорять про те, що потрібно менше позичати в іноземних кредиторів. Так от, шановні колеги, якщо ми хочемо витягнути країну з боргової ями, дайте Фонду держмайна нормально працювати. Прошу підтримати.
Слово надається голові підкомітету Комітету Верховної Ради України з питань економічного розвитку Мовчану Олексію Васильовичу.
Шановні народні депутати, Комітет з питань економічного розвитку на засіданні 14 липня 2021 року розглянув поданий групою народних депутатів України законопроект (реєстраційний номер 4572) і ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти цей законопроект за основу, з подальшим доопрацюванням відповідно до частини першої статті 116 Регламенту Верховної Ради України. Законопроектом, для посилення спроможності Фонду державного майна України, здійснювати покладені на нього функції, викладається у новій редакції Закон України "Про Фонд державного майна України" для врегулювання окремих питань у сфері приватизації, оренди та управління об’єктами державної власності вносяться зміни до Господарського, Земельного, Цивільного, Господарського, Процесуального, Цивільно-процесуального кодексів України, Кодексу адміністративного судочинства України, Кодексу України з процедур банкрутства, Кодексу законів про працю України. Крім того, законопроектом вносяться зміни до базових економічних законів, загалом вносяться змін до 27 законодавчих актів України. Основними завданнями проекту є встановлення структури та організації діяльності Фонду державного майна України спрямованої на підвищення результативності його функціонування. Уточнення окремих положень законодавства з питань приватизації, управління об’єктами державної власності, корпоративного управління тощо, спрямованих на прискорення та спрощення процедур приватизації та підвищення ефективності управління об’єктами державної власності щодо яких прийнято рішення про приватизацію. Врегулювання інших питань, пов’язаних з діяльністю органів державної влади і органів місцевого самоврядування у зазначених сферах. Просимо підтримати рішення комітету. Дякую за увагу.
Шановні колеги, є необхідність обговорювати цей законопроект? Немає? Давайте запишуться тільки ті хто має бажання обговорити. Прошу записатись, колеги. Слово надається Василенко Лесі Володимирівні, фракція політичної партії "Голос".
А Василенко Леся Володимирівна передає Ярославу Железняку.
Железняк Ярослав Іванович, будь ласка, та ж сама фракція.
Ми вирішили, що сьогодні якось багато Василенко Лесі Володимирівни, тому будемо дуже коротко, бачимо, що є нестримне бажання колег швидше пройти по порядку денному. Тому, ми, як фракція "Голос", звичайно, підтримуємо цей законопроект, є співавторами і наполягаємо на тому, що приватизація – це один із шляхів для того, щоб ми нарешті позбулися корупції в державних підприємствах. Тому голосуємо в першому читанні. Дякую.
Дякую. Слово надається Федині Софії Романівні.
Прошу передати слово колезі Степану Кубіву.
Степан Іванович Кубів, будь ласка.
Шановна президія, шановні колеги! Даний законопроект, потрібно наголосити, що є досить складним, комплексним, і вчора на комітеті була дуже глибока дискусія, тому що цей закон дуже довго очікував винесення до залу. Тут є дуже багато правок, і потрібно змінити і відпрацювати з юристами, тому що хорошими ідеями може бути і руйнівний вплив на весь закон. Друге. Позитивних новацій в тому законі є дуже багато, вони пов’язані у визначенні його статусу, принципі повноваження, структури і організації діяльності фонду. Третє. Створення згідно того закону агенції орієнтується на результат не як Фонду державного майна, а як агенції, яка носить фінансово-банківський характер. Третє. Коли говорити про діяльність фонду, про що відмітила Рахункова палата, що з 2018 року по сьогоднішній день відповідно була проведена велика робота і ефективна робота по малій приватизації. Разом з тим зауважень ГНЕУ більше ніж 11 сторінок. Ми говоримо, що фонд не може формулювати і реалізовувати державну політику, оскільки такі повноваження чинного законодавства покладені на міністерство. Друге. Визначається фонд територіальний як юридична особа. Третє. Нечіткий порядок прийняття рішення фонду. Четверте. Метод заочного голосування правління і багато інших важливих аспектів. Разом з тим пропозиції стосовно виключення із Закону "Про трубопровідний транспорт" положень, спрямованих на забезпечення, носить особливий деколи ризик. Якщо між першим і другим читанням будуть врегульовані зауваження ГНЕУ і те, що ми вчора обговорювали, то ми у другому читанні підтримаємо даний законопроект. Дякую.
Дякую, Степан Іванович. Тарас Іванович Батенко, будь ласка. Рудик, будь ласка, Сергій.
Шановні колеги, ну, що вам сказати? І хочеться, і колеться. Чому хочеться? Тому що вперше за останні, мабуть, навіть не роки, а десятиліття Фонд державного майна може стати колегіальним органом прийняття дуже важливих рішень, пов’язаних з приватизацією – це плюс, тому що до цього приймалося рішення практично одноосібно, зараз планується ввести правління складом з семи людей. Набагато краще була практика, яка була ще в попередніх скаканнях в парламентів, хто пригадує зі старожилів, це Тимчасова комісія з питань приватизації, оце був колегіальний орган, оце депутати могли від різних політичних сил і фракцій сказати: хто – за, хто – проти. Ну, припустимо, хай це буде зараз правління складом з семи людей, але, товариство, ми все рівно, не знімаємо ряд проблем, які віддаємо на відкуп Кабінету Міністрів України. На сьогоднішній день, якщо би щось не так і, наприклад, в Господарському кодексі передбачено, що кошти від продажу нерухомого майна зараховуються до загального фонду Державного бюджету України, все чітко і розуміло, автори законопроекту пропонують ділити і віддати це на відкуп Фонду держмайна, але за окремим рішенням Кабінету Міністрів України. А, скажіть, а не можна до другого читання написати чорним по білому хто приймає рішення і зняти всі потенційні зловживання, які можуть в зв’язку із цим виникнути? Наступне питання, якщо об’єкт продається, то є проблеми, пов’язані з орендою приміщень, причалів, якщо мова іде про морські порти, які функціонально мають належати цьому приміщенню, вони спрощуються. А ви впевнені, що причали будуть забирати для того, щоб виконувати функції морських портів, а не для того, щоби косити "прибрежку" і робити там "развлекаловку", встановлювати там готелі і встановлювати там казино? Я, товариство, не впевнений. Тому наша депутатська група розділилася, у нас вільне голосування. Плюси є.
Дякую. Івченко Вадим Євгенович, фракція "Батьківщина".
Вадим Івченко, "Батьківщина". Да здравствует распродажа країни, да здравствует распродажа Украины! Так називається закон. Колеги, ви скасовуєте в цьому законі погодження уряду на відчуження основних фондів державних підприємств "Нафтогазу", які використовуються в діяльності транспортування магістральних трубопроводів. Це наші газові сховища, це частина нашої газотранспортної системи. А якщо зміниться кон’юнктура, що ми будемо робити? Зміниться кон’юнктура з "Північним потоком", її вже не буде. Колеги, ви скасовуєте обмеження на проведення аукціонів з продажу об’єктів великої приватизації. Що це означає для України і українців? Це означає пониження ціни, тому що на аукціонах ціна прозора і всі розуміють. А коли немає аукціонів, буде відбуватися пониження ціни. Колеги, що ще ви пропонуєте? Ви допускаєте перетворення державних підприємств у товки. Задля чого? Щоб не продавати на відкритих аукціонах, а просто-напросто продавати корпоративні права, просто корпоративні права. А це теж зниження ціни і зниження надходження до державного бюджету. Нічого бюджет від таких продажів корпоративних прав не отримає. Ви дозволяєте покупцям об’єктів приватизації особам, з якими було розірвано договори, брати повторно можливість такої приватизації. А це що за лобістська норма? Колеги, ви ініціюєте неконтролюючим органам приватизації єдиних майнових комплексів і їх частин. Вам говорять про причали. Є майнова портова інфраструктура, частково можна продавати причали, частково – сховища, частково – іншу промислову інфраструктуру. Колеги, одумайтесь, цей закон не вартий того, щоб ми його приймали. Дякую.
Шановні колеги, чи є ще бажаючі виступити? Бажаючих немає, тоді переходимо до голосування. Прошу, запросіть народних депутатів до зали.
Ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу з пропозицією комітету щодо врахування запропонованих уточнень при підготовці до другого читання згідно з першою частиною статті 116 Регламенту Верховної Ради України проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Фонд державного майна України" та інших законодавчих актів України щодо сприяння залученню інвестицій в процесі приватизації та оренди державного і комунального майна (реєстраційний номер 4572). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[18:09:11]] За-257 Рішення прийнято. Закон прийнятий за основу. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про особливості надання електронних публічних послуг (реєстраційний номер 5495). Дайте декілька хвилин. Я як головуючий беру перерву на 15 хвилин. Давид Георгійович, будь ласка, підійдіть.
Запросіть народних депутатів до зали. Переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. А! Вибачте. Да, п’ять правок. Білозір, одна хвилина, чотири правки. І після цього одна правка. І ми її голосуємо. Одна хвилина. Білозір.
Колеги, я звісно. Щодо 5495. Я звісно за paperless. Але тут зауваження є SIGMA. І в цьому законі є юридичні колізії для практики. Розуміння публічної послуги, яке переважно охоплює саме адмінпослуги, звідси колізії. І конкуренція двох законів саме про адмінпослугу і цього paperless, онлайн і офлайн. І норма, якщо законом вимагають документи та відомості, то вони не подаються. Ви таке. Ну один закон скасовує інші закони одним реченням. Хіба так можна? І, що органи влади мають давати відомості погоджені за три дні інакше мовчазна згода. А чи прораховані ці ризики? І, що КМУ буде визначати по суті винятки із законів і режимів виконання цих законів. І, звісно, 5495 породжує колізії Закону про адмінпроцедури, якого ми так і не проголосували в другому читанні.
Дякую. І правка 55. Одна хвилина. Білозір, включіть мікрофон. Запросіть народних депутатів до зали.
Друзі, дійсно законопроект містить певні добре обґрунтовані положення, що повторюють формування проекту про адмінпроцедуру, що якщо адміноргани не можуть запитувати у особи документи, які є в розпорядженні держорганів. Але тут є проблема "мовчазної згоди", це те, що ви зараз дискутували. У разі неотримання відповіді від органу потім є певні побоювання і є така проблема, що, враховуючи обмежену таку технічну спроможність адмінорганів, інструмент "мовчазної згоди" може бути застосований дуже часто і тим самим також приводячи до визнання фактів і документів, яких в них немає. Уявіть, за 3 дні орган державної влади має дати відповідь іншому. І говорить про те, що якщо документа немає, визнаємо, що він є. Тому врахуйте мою 55 правку, і ви вирішите всі питання, які ви зараз обговорювали, і ці ризики, які можуть виникнути з принципу "мовчазної згоди". Там все нормально виписано. Тому, колеги.
Ставлю на голосування правку номер 55. Вона врахована частково, автор наполягає на повному врахуванні. Готові голосувати? Прошу визначатись та голосувати. [[18:23:15]] За-112 Рішення не прийнято. Правка залишається врахованою частково. Переходимо до голосування за закон в цілому. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про особливості надання електронних публічних послуг (реєстраційний номер 5495). Готові голосувати. Прошу підтримати та проголосувати. [[18:23:59]] За-238 Рішення прийнято. Наступне питання – це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" щодо спрямування коштів на ремонтно-реставраційні роботи пам’яток культурної спадщини (реєстраційний номер 5551-2). До слова запрошується на трибуну заступник голови Комітету з питань бюджету Гевко Володимир Леонідович. Хтось буде на правках наполягати? Не кричіть. Тоді по таблиці. Княжицький, не наполягає. Наполягає, 2 правка.
Дякую. Отже, поправка пропонує викласти назву законопроекту в такій редакції: "Про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" щодо субвенцій з державного бюджету місцевим бюджетам на реалізацію ремонтно-реставраційних та консерваційних робіт. спадщини". Бо закон був про спадщину, а напхали знову "хотєлок" про дерибан бюджету. Тепер за цей закон і голосувати не можна. Зіпсували прекрасну ідею. Ще й мову хотіли знищити цим законом. Прошу поставити мою правку на голосування і підтримати. Дякую.
Ставлю на голосування 2 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[18:25:31]] За-69 Рішення не прийнято. Лаба. Не наполягає. Демченко. Не наполягає. Княжицький. 8 правка. Кицак? Я вас просто тут не бачу. Добре. Кицак, будь ласка, включіть мікрофон.
Дякую, колеги. Зовсім нещодавно стартонула в нас програма "Велика реставрація" і згідно тих вимог, які там прописані, було визначено, що можна включати об’єкти, які є національного значення і державної власності. Однак такої кількості об’єктів на території України є дуже обмежена кількість. Тому даним законопроектом запропоновано виправити цю ситуацію, але не до кінця. Тому дана правка пропонує нам встановити дві вимоги. Це те, щоби було розширено коло об’єктів щодо включення пам’яток, архітектурних пам’яток місцевого значення комунальної власності і закріпити пропорційний принцип розподілу під час формування порядку денного. Таким чином ми дозволимо даним законопроектом включити велику кількість проектів, які можуть бути відреставровані в абсолютно кожній області України. Тоді буде забезпечено і пропорційний розподіл, і велика реставрація.
Дякую. 8 правка. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[18:27:29]] За-160 За-60. Рішення не прийнято. За-160. Рішення не прийнято. 9 правка. Княжицький.
Дякую. Поправкою 9 пропонувалося передбачити субвенцію не тільки на пам’ятки комунальної власності, але й на пам’ятки, що не є комунальною власністю, але при цьому є пам’ятками національного або місцевого значення. Наприклад, у місті Львові є національна. є бібліотека університету Франка, вона пам’ятка місцевого значення, власність університету. Він не може її відреставрувати, це найстаріша бібліотека в Україні. Мінфін каже, що це неможливо зробити. Прошу підтримати правку, але навіть якщо вона не набере голосів, піднімає цю проблему. І прошу Мінфін і разом колег вирішити, що робити з пам’ятками місцевого значення, які не є на місцевих балансах, як бібліотека університету у Львові. Дякую.
Ставлю на голосування 9 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[18:28:34]] За-91 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Наступна правка 11. Княжицький.
Я прошу дати виступити одразу 11 і 12 наполягати не буду, вони технічні. Просто виступ. Дякую. Отже, шановні колеги, ви знаєте, що цей законопроект приймався і ініціювався нашим гуманітарним комітетом. І ми дуже хотіли підтримати пам’ятки місцевого значення і згадували їх як бібліотеку Львівського університету, Бучацьку ратушу. У вас всіх таки пам’ятки є. В результаті спочатку напхали туди мовних статей, які до предмету цього закону не мають жодного відношення і не можуть голосуватися. А тепер напхали ще і купу іншого фінансування на дороги, на інші причини, які до пам’яток місцевого значення не мають жодного відношення. Я ще розумію поправку колеги Сушка, ми за неї проголосуємо, щодо перерозподілу коштів на Держкіно. Це правильна історія і це в межах Міністерства культури. Але все інше. Як можна за цей законопроект голосувати, коли під приводом знову ж таки хорошої мети намагаються дерибанити бюджет. Закликаю за це не голосувати. На цих правках не наполягаю. Дякую.
Ставлю на голосування спочатку 11 правку. Не наполягаєте на голосуванні? Добре. 14 правка. Бужанський.
Шановні колеги, я пропоную вам скасувати мовні штрафи для бізнесу, який працює в сфері обслуговування. Приватний бізнес має тільки сплачувати податки і більше нічого. Він нікому нічого більше не винен. Так от я пропоную вам повернути право на навчання на рідній мові нацменшинам. Це ганебна дискримінація. Продивіться назад, вони вимагають, щоб кожен перукар, який звернувся до свого клієнта на рідній мові, був оштрафований. Захистіть маленький бізнес, захистіть звичайних офіціантів, перукарів, захистіть від тих, хто спекулює на мові. Я прошу вас захистити сферу обслуговування та підтримати мою правку.
Скільки у вас енергії, вас би в шахту. Ставлю на голосування правку номер 14. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[18:31:31]] За-42 Рішення не прийнято. Правка не підтримана. Княжицький, права номер 17.
Шановні колеги, у нас 17-а і 26-а про одне і те саме, тому в мене буде один виступ. Законом про Держбюджет на 2021 рік передбачена субвенція на створення центрів культурних послуг. Але закон, який Верховна Рада нещодавно прийняла і ввела таке поняття, набирає чинності тільки 14 грудня 2021 року. Очевидно, що з урахуванням цього надання субвенцій місцевим бюджетам на створення цих центрів культурних послуг фактично є неможливим. Тому цими правками пропонується 200 мільйонів, які мали бути скеровані на центри культурних послуг, перенести на субвенцію для реставрації пам’яток культури. Дякую.
Ставлю на голосування 17 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[18:32:35]] За-57 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Наступна правка 18-а, Крулько. Не наполягає. Люшняк. Не наполягає. Пузійчук. Сушко, 23 правка.
Шановні колеги! Шановний пане Голово! Ця правка стосується переміщення десяти мільйонів гривень в межах з фонду державної підтримки кінематографії до фонду управління та керівництва самого Держкіно. Ця правка дасть можливість виплатити зарплату, здійснити переїзд Держкіно до іншого місця, бо і зараз люди звільняються через великий обсяг роботи. Подана мною правка не створює додаткового навантаження на державний бюджет, тому що вона переміщує кошти всередині державної агенції і Держкіно. Прошу вас підтримати цю правку. Дякую.
Позиція комітету.
Комітет попередньо відхилив цю правку, але зараз в комітет надійшли додаткові роз’яснення, поправка насправді є збалансованою зараз, вона може бути підтримана, логіка є.
Ставлю на голосування 23 правку. Позицію комітету ви чули. Прошу голосувати. [[18:34:12]] За-282 Рішення прийнято. Правка врахована. Наступна правка, Яценко. Не наполягає. Княжчицький. Не наполягає. Забуранна. Лаба. Пузійчук. Все? Більше ніхто не наполягає? Можемо переходити до голосування? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" щодо спрямування коштів на ремонтно-реставраційні роботи пам’яток культурної спадщини (реєстраційний номер 5551-2). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[18:35:13]] За-263 Рішення прийнято. Покажіть по фракціях. Позачергове засідання Верховної Ради. Оголошення Руслан Олексійович хоче.
Шановні колеги, тут ще епідемія кнопочок, тому двоє народних депутатів Торохтій і Степан Чернявський просять врахувати їх голос "за" за 4572. І Фріс теж.
Позачергове засідання Верховної Ради України оголошую закритим.