Шановні колеги, прошу підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему «Рада». [[16:02:06]] Зареєструвалися картками 380 депутатів, картками, я наголошую. Запросіть депутатів до сесійної зали. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги! Продовжуємо розгляд питань, які визначені розкладом на четвер. Оголошується до розгляду проект Закону про особливості провадження у справах про адміністративні правопорушення і примусове видворення іноземців та осіб без громадянства під час проведення фінальної частини чемпіонату Європи 2012 року з футболу в Україні. Пропозиція є, шановні колеги, розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[16:03:01]] За-188 Рішення прийнято. Доповідач – перший заступник міністра юстиції Ємельянова Інна Іванівна. Від комітету буде виступати Володимир Миколайович Олійник, перший заступник Голови Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати України! На ваш розгляд представлено проект Закону про особливості провадження у справах про адміністративні правопорушення і примусове видворення іноземців та осіб без громадянства під час проведення фінальної частини чемпіонату Європи 2012 року з футболу в Україні. Цей проект розроблено з метою виконання тих вимог, які ставлять перед Україною як країною, приймаючою проведення фіналу чемпіонату Європи з футболу щодо встановлення відповідних спрощених процедур по відношенню до осіб, які будуть вчиняти адміністративні правопорушення. Зокрема такі, як дрібне хуліганство, дрібне викрадення чужого майна, публічні заклики до невиконання вимог працівника правоохоронного органу чи злісна непокора законному розпорядженню працівника правоохоронного органу і таке інше. Проектом передбачено, що ці справи про адмінправопорушення розглядаються протягом доби і відповідно за скороченою процедурою, одночасно передбачається застосування до цих осіб, які вчинили адміністративне правопорушення на території спортивної споруди, заборону відвідувати масові спортивні або інші культурно-видовищні заходи під час проведення чемпіонату Європи. Поряд з цим, проектом передбачається також запровадити скорочену процедуру розгляду справ про примусове видворення за межі України іноземців та осіб без громадянства при умові, що вони були притягнуті за відповідні склади за Кодексом про адмінправопорушення; при умові, що вони, якщо ці особи грубо порушують законодавство про статус іноземців та осіб без громадянства, в тому числі не виконують законні вимоги та рішення органів державної влади України та їх посадових осіб; і також якщо вчинення їх дій суперечить інтересам забезпечення безпеки під час проведення цих спортивних заходів. Цей проект обмежений буде в дії в часі, він вводиться, як запропоновано проектом.
Завершуйте, будь ласка.
Дякую. Він вводиться в дію з моменту проведення фіналу чемпіонату Європи з футболу і завершує свою дію після 30 діб, після того, як буде проведено всі заходи щодо фінальної частини чемпіонату Європи. 30 діб потрібно для того, щоб забезпечити оскарження прийнятих рішень судів. Дякую.
Дякую, сідайте, будь ласка. Володимир Миколайович Олійник, перший заступник голови комітету. Будь ласка, рішення комітету.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Метою цього законопроекту є виконання Україною умов УЄФА, необхідних для безпечного проведення фінальної частини чемпіонату Європи з футболу. Законопроектом пропонується встановити скорочену процедуру розгляду таких справ. Также пропонується досягти шляхом становлення скороченого строку – протягом доби розглядати такі справи, і передбачається запровадити обов’язково доставлення порушника до уповноваженого органу та скорочення строки затримання до однієї доби. В той же час є речі, які потребують ще додаткового вивчення і в тому числі міжнародного досвіду, зокрема, по цьому законопроекту відповідні справи розглядатимуться безпосередньо на території спортивних споруд, на спеціально обладнаних приміщеннях, тобто там будуть працювати виїзні засідання судів і безперечно буде проходити утримання тих осіб, які затримані. Це може створити певні проблеми, у тому числі і безпеки, тому що можуть піти і виручати так званих своїх, але це треба подивитися ще раз який є міжнародний досвід, при тому, що потрібно ці всі умови виконати. В той же час ми вважаємо, що сам комітет рішення не ухвалив, поскільки не було ще висновків у нас Головного науково-експертного управління і пропонує перенести, але ми. я особисто думаю, що можна його прийняти в першому читанні і ті нюанси, які є, я застереження, все-таки ще раз повернутися до розгляду і з урахуванням міжнародного досвіду прийняти відповідний законопроект.
Все у вас, да? [[Шум у залі]] Доповідь зробили. Все. Що? [[Шум у залі]] Я не чую. Шановні колеги, комітет розглянув і написав у своєму рішенні, я його зачитаю. Або ви скажіть, будь ласка, Володимир Миколайович.
Вчора було засідання комітету, я ще раз кажу. Виходячи з того, що у нас не було висновку Головного науково-експертного управління, ми рішення не прийняли. Але я. Ще раз кажу, засідання комітету було. І ми внесли. прийняли рішення перенести розгляд. Але я ще раз кажу, особисто я думаю, що варто його все-таки прийняти за основу і дальше поправити. Це моя особиста думка.
Шановні колеги! Прошу уваги! Справа в тім, у кого. хто читав уважно лист за підписом голови комітету, комітет говорить про ряд застережень і водночас узагальнюючий висновок комітету такий: "Враховуючи вище викладене, просимо перенести розгляд даного законопроекту на одне з наступних пленарних засідань". Начебто до цього часу законопроект буде змінено. Тому давайте таким чином, шановні колеги, відповідно до Регламенту, поставимо на прийняття рішень. Якщо прийняли за основу при підготовці до другого читання, попросимо, щоб нам дали довідку Міністерство юстиції про європейську і світову практику розгляду таких питань підчас проведення чи то Чемпіонату там світу, чи Чемпіонату Європи для того, щоб ми тут не демонстрували свої українські винаходи. Я думаю, це буде правильна пропозиція, але водночас я розумію так, що коли розробляли цей закон, то Міністерство юстиції, мабуть, базувало свої напрацювання на основі того досвіду, який є. Тому, шановні колеги, прошу записатися на обговорення питання для того, щоб можна було чіткіше визначити позицію фракції. Будь ласка, прошу прізвища народних депутатів. Олег Зарубінський, потім – Юрій Ключковський. Олег Зарубінський, фракція Народної партії.
Олег Зарубінський, фракція Народної партії. Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги, норми, які пропонуються в представленому законопроекті абсолютно не є ексклюзивними ні для світової, ні тим більше до європейської практики. Більше того, я дещо вивчив цю практику, можливо, не в повному обсязі по всіх країнах Європи, але в багатьох країнах футбольних, я скажу так, країнах і в першу чергу тих, там, де проводяться Чемпіонати і світу, і Європи з футболу, використовується практика прискореного розгляду питання щодо видворення футбольних хуліганів. Більше того, я знайшов, що там є певна практика, що дається навіть менше, ніж доба для того, щоб країна могла видворити цих футбольних хуліганів. Уявимо собі, якщо це буде не доба, а так як є в нинішньому українському законодавстві, то на це може піти або половина Чемпіонату Європи для цього, або це не вистачить і всього чемпіонату Європи з футболу. Ви розумієте, що це є абсурд, що це є безглуздя. Це перший момент. Другий момент. Я думаю, що при підготовці до другого читання треба буде от який точно вивчити досвід – це недопущення на територію України тих футбольних фанів, які в своїх країнах або перебуваючи в інших країнах мають неодноразові порушення правопорядку під час проведення цих футбольних заходів. Тобто я думаю, що більш, скажемо так, ефективним було б, не знаючи, що вони схильні до правопорушень і є, як то кажуть рецидиви цих порушень, вже на території України визначати це питання, а це певні складнощі, а просто не допускати їх на територію України. В Європі дуже добре розвинута база так званих футбольних хуліганів. Добре розвинути і треба скористатися цією базою. Мені здається і фракції Народної Партії здається, що варто за основу прийняти цей законопроект. Тому що для будь-якого законопроекту потрібен.
Завершуйте, будь ласка.
Для будь-якого законопроекту, тим більше такого нагального і не ексклюзивного потрібен час для того, щоб була змога його імплементувати, для того, щоб підготувати і правоохоронні органи, і інші органи, щоб це робилося акуратно, чисто, без порушень міжнародного права, але ефективно в той же час. Дякую.
Так. Юрій Ключковський, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Дякую. Юрій Ключковський, "Наша Україна". Я хотів би звернути увагу колег депутатів, що голосувати треба не назву законопроекту, а за його зміст. І тому я хотів би привернути увагу вашу до деяких особливостей цього змісту. Мова не йде про адміністративні правопорушення, вчинені на стадіонах. Мова йде про всі адміністративні правопорушення, передбачені відповідними статтями, які вчиняються будь-де під час проведення "Євро-12", в тому числі у тих містах, де жодного "Євро-12" не відбувається. Таким чином під приводом проведення "Євро-12" відбувається певне жорсчення способу притягнення до адміністративної відповідальності всіх, хочу підкреслити, всіх, а не лише футбольних хуліганів. Друге. Законопроект відверто порушує положення 29 статті Конституції України, яка передбачає виключну можливість затримання особи, тобто позбавлення волі особи без рішення компетентного суду на 72 години у випадку вчинення лише злочину. Тут йде мова про адміністративні порушення, тому затримання на добу є просто не конституційним кроком і воно не може бути прийняте. Таким чином, це є крок для того, щоб запровадити жорсткий поліцейський режим у нашій державі під час проведення Євро-12. Я не є прихильником футбольних хуліганів, я хотів би, щоб ми з ними боролися, але я дуже не хотів, щоб ми з ними боролися порушенням української Конституції і щоб при цьому ця боротьба стосувалася не лише футбольних хуліганів, а будь-кого хто може бути в цей час притягнутий до адміністративної відповідальності. Тому я закликаю в такому вигляді не підтримувати законопроект.
Валерій Бондик, фракція Партії регіонів.
Шановні колеги! Шановна президія! Суперечливі мотиви з приводу цього законопроекту. По-перше, Міністерство юстиції як основне нормотворче міністерство знаючи, що Євро-2012 заздалегідь було подати і узгодити цей законопроект, а не так, щоб у такому винятковому, пожарному режимі ми його приймали, тому що немає висновків Науково-експертного управління і таке інше. Але ж щодо суті, це трошки критики до Міністерства юстиції щодо суті. Адміністративний делікт – це будь-яке порушення, навіть перехід на красне світло світлофору і тому спрощений порядок документування цих порушень, адміністративних порушень, це буде тільки на користь. Чому? Тому що тут не потрібна стадія дізнання чи досудового слідства, це коли трапилась подія і повинні реагувати органи, які вчиняють адміністративний надзор, тобто міліція, органи внутрішніх справ. Далі, друга складова. Ви знаєте, футбольні "ультрас", футбольні вболівальники – це така соціальна категорія, яка навіть буває використана політиками, на жаль, нашими політиками. Згадайте події у Львові, що були використані футбольні вболівальники, я не хочу робити рекламу, однієї з політичних партій. Таким чином і навіть інколи вже трапляються такі речі, на які ми з вами як політики повинні реагувати. Чому? Тому що вже по стадіонам України футбольні "ультрас", футбольні вболівальники, навіть зі Львова, катаються з портретом політичної фігури однієї, я не хочу казати якої, але цей банер вже вивішується. Тобто реагування тут повинно бути. А щодо колеги Юрія Богдановича, який казав, що дійсно є деякі порушення, але ми з вами повинні прийняти, а якщо вважають, що будуть порушення, нехай встановлений спосіб Конституції нам доводить навіть до конституційності чи не конституційності цих норм Адміністративного кодексу. Тому я записався проти, але з точки зору критики Міністерства юстиції, а приймати цей законопроект потрібно, навіть хоча б.
Будь ласка, Сергій Сас мікрофон, потім – Тарас Чорновіл.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, ніби не було інформації про перенесення чемпіонату Європи на рік ближче. Куди ми поспішаємо, чому ми знову намагаємось прийняти закони, порушення законів чинних. Законопроект розданий народним депутатам 11.05, у кожного народного депутата є право в 14-денний термін внести альтернативний законопроект. Це право порушено. Сьогодні немає висновку комітету, який на протязі 30 днів з моменту внесення повинен прийняти рішення. Цей термін не вичерпаний ще сьогодні. Було сказано про моменти і елементи порушення Конституції статті 29 колегою Ключковським. Куди ми поспішаємо? Є цілий ряд питань до змісту, який стосується порушень як прав і свобод громадян, і осіб без громадянства на території України. Чому ми приймаємо законопроекти в порушення чинних законів України. Припиніть це, Володимире Михайловичу. Сьогодні 10 законопроектів.
Мікрофон, останнє, будь ласка, акцентовано ще раз. Мікрофон, будь ласка. Ввімкніть мікрофон.
Володимире Михайловичу, дякую. 10 законопроектів до другого читання сьогодні були розглянуті без роздачі таблиць, які повинні бути надані в 10-денний термін до розгляду. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, Тарас Чорновіл.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Фракція наша, депутатська група "Реформи заради майбутнього" щодо цього законопроекту теж хоче висловити кілька позицій. Перша. Добре, що зареєстрований законопроект не в останні дні, коли вже мають гості їхати на наш чемпіонат, а все ж таки більш ніж за рік. Друге. Для нас теж не зрозуміло, чому такий поспіх? Чому всі законопроекти, які хоч якось стосуються Євро-2012, навіть якщо немає потреби спішити, у нас чомусь йдуть або з порушенням Конституції, або з порушенням законів, з порушенням Регламенту, не можуть пройти чисто. Щось мабуть в тому Євро сидить таке у нас в Україні щодо його підготовки, що все не проходить адекватно. Тепер що стосується самого законопроекту? Юрій Богданович навів дійсно певні проблеми і законопроект треба звужувати. Це ми можемо робити в процедурі до другого читання. Тому пропозиція наша: все-таки проголосувати процедуру першого читання, але жодних скорочених процедур. Повноцінно підготувати до другого читанні і побачити.
Мікрофон, завершіть, будь ласка.
.що з цього приводу скаже профільний комітет, що скаже Науково-експертне? І після того постаратися, оскільки теми дуже дразливі і стосуються теж іноземних громадян, дуже жорстко врахувати позиції Головного юридичного управління при підготовці до другого.
Шановні народні депутати, обговорення законопроекту завершено. Відносно пропозицій чи зауважень з боку нашого колеги Сергія Саса, то ви ж, мабуть, звернули увагу, що законопроект був зареєстрований у Верховній Раді майже місяць тому назад 21.04. Хто хотів внести альтернативний, я думаю, що він мав можливість таким правом. [[Шум у залі]] Шановні колеги, я кажу, коли був зареєстрований цей документ і вивішений відразу на сайті. Шановні колеги, я ще раз говорю, давайте ми будемо більше уваги зараз приділяти змістовному наповненню цього документу. Хоча зрозуміло, що на критику є всі підстави. Я вас інформую, що з 10 години ранку до 14 години я проводив розширене засідання Бюро ПАЧЕС. А те, що не були роздані таблиці, це не знімає з мене відповідальності і я прошу секретаріат, підготуйте мені інформацію, що там мало місце. Шановні народні депутати, я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про особливості провадження у справах про адміністративні правопорушення і примусове видворення іноземців, та осіб без громадянства під час проведення фінальної частини чемпіонату Європи 2012 року з футболу в Україні [[реєстраційний номер 8426]]. Прошу голосувати. [[16:22:08]] За-255 Рішення прийнято. Дякую! Шановні народні депутати, пропоную до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 2 Закону України "Про першочергові заходи щодо запобігання негативним наслідкам фінансової кризи та про внесення змін до деяких законодавчих актів України" [[щодо викупу облігацій]]. Доповідач – Мярковський Анатолій Іванович, співдоповідач – Віталій Хомутиннік. Ставиться на голосування пропозиція про розгляд питання за скороченою процедурою. [[16:22:58]] За-217 Рішення прийнято. Доповідач – перший заступник міністра фінансів Анатолій Іванович Мярковський. Співдоповідач – Голова Комітету з питань фінансів, банківської діяльності, податкової та митної політики Віталій Юрійович Хомутиннік.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Суть питання стосується того, що частиною першою статті 2 Закону України "Про першочергові заходи щодо запобігання негативним наслідкам фінансової кризи та внесення змін до деяких законодавчих актів України" встановлено, що держава в особі Міністерства фінансів може брати участь у формуванні та або збільшенні статутних капіталів банків, шляхом придбання акцій первинної емісії. Або часток у статутному капіталі банку чи акцій додаткової емісії, додаткових вкладів банків в обмін на державні облігації України та або придбання зазначених акцій за кошти державного бюджету України. Такі державні облігації України підлягають обов’язковому викупу Національним банком України, у тому числі за рахунок кредитів відповідного призначення міжнародних фінансових організацій за їх номінальною вартістю протягом 5 банківських днів з дня надходження пропозицій щодо їх викупу. Відповідно до меморандуму з Міжнародним валютним фондом Україна взяла на себе зобов’язання скасувати норму цього закону щодо обов’язкового викупу Національним банком облігацій, випущених з метою капіталізації банків за їх номінальною вартістю. Тому урядом було підготовлено відповідний законопроект, який стосується виключно зазначених позицій. Прохання його підтримати в цілому. Дякую.
Так, дякую. Сідайте, будь ласка. Віталій Юрійович. Будь ласка, рішення комітету.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, доповідач докладно доповів про даний законопроект. Я єдине, що хотів би додати. Що протягом 2008-2011 року для збільшення формування статутного капіталу банків було випущено облігації внутрішньої державної позики на загальну суму 47 мільярдів гривень. За цей же час Національним банком було здійснено викуп облігацій внутрішніх державних позик, випущених під збільшення формування статутного капіталу банків на загальну суму 40 мільярдів гривень. Тобто 86 відсотків від їх загального випуску. Здійснення Національним банком України операцій з викупу цінних паперів випущених урядом з метою капіталізації банків, знижує ефективність діяльності Національного банку по управлінню грошово-кредитним ринком. Так, зокрема, монетизація Національним банком цінних паперів призводить до випуску в обіг грошових коштів, що в свою чергу необумовлено потребами грошово-кредитного регулювання і змушує Національний банк України здійснювати у відповідних обсягах мобілізаційні операції. Слід зазначити, що скасування зобов’язання щодо обов’язкового викупу Національним банком України цінних паперів, випущених з метою капіталізації банків, є однією з вимог Міжнародного валютного фонду, що передбачено у проекті листа про наміри, узгодженого українською стороною з МВФ, за результатами другого перегляду програми "стенд-бай". Ми розглянули на комітеті даний проект і комітет рекомендує прийняти цей закон в першому читанні і в цілому. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, прошу записатися на обговорення питання. Будь ласка, записуйтеся. Прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Станіслав Аржевітін, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Шановні народні депутати, я попробую донести до вас те, про що зараз йшла мова. Ну, по-перше, я думаю, що ми не всі повинні розглядати законопроекти, які на вимогу Міжнародного валютного фонду, ми повинні розглядати, напевно, на вимогу наших українських реалій. Цей законопроект в такій редакції, в такій незавершеній редакції, він, по великому рахунку, погіршує захист вкладників, погіршує права клієнтів і ставить в нерівні умови власників фінансових установ. Щоб відповісти на це запитання я хотів би пригадати еволюцію. Відповідно до статті 32 діючої норми статутні капітали банків повинні формуватися виключно грошовими внесками, тобто живими грошима. У 2008 році в антикризовому законі ми запровадили тимчасову норму, що формуються статутні капітали не грошима, а формуються як би облігаціями Кабінету Міністрів, які зобов’язаний був викупити Національний банк на протязі 5 днів. Тобто в статутні капітали банків попадали реальні живі кошти. Тепер ця пропозиція пропонує залишити норму про те, що формуються статутні капітали за рахунок облігацій, тобто не живих грошей. Вони не викуповуються, тому я думаю, що ця норма є незавершеною. Тому ми повинні до другого читання погодитись із тим, що Національний банк не повинен викуповувати. Це дійсно втручається в незалежність центрального банку. Це норма. Але ми повинні цю думку довести до кінця. Статутні капітали банків повинні формуватися виключно грошовими коштами. І Кабінет Міністрів в особі Міністерства фінансів теж повинен робити виключно коштами. Тому до другого читання ми повинні привести у відповідність цю норму і вилучити обмін на державні облігації в статутні капітали банків. Дуже прошу не голосувати в цілому. Тому що ця норма не є завершеною, не є справедливою і порушує рівні права конкуренції суб’єктів господарювання. До другого читання можна врегулювати. Тому прошу підтримати в першому читанні. І до другого читання ми приведемо у відповідність. Дякую.
Алла Александровська, фракція комуністів.
Александровская, фракция коммунистов, город Харьков. Мы будем поддерживать в первом чтении этот проект закона. Но дело в том, что действительно Аржевитин правильно обращает внимание вообще на ситуацию, которая складывается у нас в банковской системе. Сегодня мы уже знаем, что очень многие граждане Украины зависят фактически от того, на сколько гарантирована работа банков. И не только граждане. Крах банка «Украина». Ведь в этом банке пропали вклады не только отдельных людей, но и вклады юридических лиц, предприятий, в том числе государственных. Недавно был, фактически на грани банкротства находится один из банков в городе Харькове. Там, где фактически исчезло бесследно, не будут возвращены 20 миллионов бюджетных средств городского бюджета. Поэтому нужно думать о том, какие гарантии банки должны предоставлять не только вкладчикам, но и государству. Потому что те люди, которые берутся за банковский бизнес, должны нести ответственность фактически. Конечно, никакие бумажки не могут быть гарантией стабильной работы такого серьезного финансового учреждения, которым является банк. Залогом стабильности должны быть, конечно, реальные деньги. Возникает только вопрос, где эти деньги брать. Поэтому я еще раз говорю. Мы, коммунисты, неоднократно обращали внимание на необходимость повышения уровня доходов граждан. Потому что именно граждане являются серьезными вкладчиками в том числе в банковскую систему. Поэтому мы еще раз говорим, нужно повышать заработную плату, нужно повышать доходы граждан. Нужно оживлять экономику и делать действительно банковскую систему более прозрачной, чтобы люди, вкладывая туда свои деньги, были уверены, что они эти деньги оттуда получат. Поэтому в первом чтении этот законопроект конечно принять можно.
Шановні народні депутати, обговорення законопроекту завершено. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 8439]] про внесення змін до статті 2 Закону України "Про першочергові заходи щодо запобігання негативним наслідкам фінансової кризи та про внесення змін до деяких законодавчих актів України" [[щодо викупу облігацій]]. [[16:31:55]] За-254 Рішення прийнято. Шановні колеги, комітет пропонував прийняти і в цілому, але є заперечення, тому я ставлю на голосування пропозицію про підготовку до другого читання за скороченою процедурою, будь ласка. [[16:32:27]] За-239 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, вам роздано, прошу уваги, проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про обрання голів, перших заступників, заступників голів, секретарів, членів комітетів Верховної Ради України шостого скликання та обрання голови, першого заступника, заступників голови, секретаря та членів Спеціальної контрольної комісії Верховної Ради України з питань приватизації". А саме, пропонується, шановні колеги, обрати Бондаренко Олену Анатоліївну першим заступником голови Комітету Верховної Ради України з питань свободи слова та інформації, а Киричка Олександра Едуардовича обрати членом Комітету Верховної Ради України з питань науки і освіти, увільнивши його від обов’язків члена Комітету Верховної Ради України з питань промислової, регуляторної політики та підприємництва. Комітет рекомендує прийняти цю. [[ГОЛОС ІЗ ЗАЛУ. (]] [[Не чути]] )
Що, що? У вас питання є до постанови? Так я пропоную, шановні колеги, у першому пункті там, де обрати Бондаренко Олену Анатоліївну, першим заступником голови Комітету Верховної Ради України з питань свободи слова та інформації, поставити крапку і не писати далі, увільнивши від обов’язків члена цього комітету. Вона член комітету є. Ви це хотіли, да? Тоді у нас спільна думка, я дякую. Шановні колеги, немає потреби робити доповіді? Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту постанови [[реєстраційний номер 8535]], назву постанови я виголосив вже, шановні колеги. Прошу голосувати. [[16:34:25]] За-230 Рішення прийнято. Я вітаю і Бондаренко Олену Анатоліївну, і Киричока Едуарда Олександрович з тим, що вони мають можливість працювати у таких відповідальних комітетах, як і у всіх, у нас комітети відповідальні втім. Шановні колеги, пропонується вашій увазі проект Закону про внесення змін до статті 20 Закону України "Про військовий обов’язок і військову службу" [[щодо збільшення граничного віку вступу до вищих військових навчальних закладів]] [[реєстраційний номер 8141]]. Враховуючи вашу одностайну пропозицію ставлю на голосування про розгляд питання за скороченою процедурою. [[16:35:15]] За-212 Рішення прийнято. Доповідач – Кузьмук Олександр Іванович. Співдоповідач – голова Комітету з питань національної безпеки і оборони Гриценко Анатолій Іванович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, Комітет Верховної Ради України з питань національної безпеки і оборони 11 травня розглянув доопрацьований проект Закону України про внесення змін до статті 20 Закону України "Про військовий обов’язок і військову службу". Цей законопроект розроблений з метою законодавчого врегулювання питань щодо отримання необхідної освіти військовослужбовцями сержантського та старшинського складу, які проходять військову службу за контрактом. Передбачені законопроектом зміни до статті 20 Закону про військовий обов’язок і військову службу збільшують вік з 23 років до 30 років, до якого згадана категорія військовослужбовців матиме право на вступ до вищих навчальних закладів або військових з навчальних підрозділів вищих навчальних закладів, що здійснюють підготовку осіб на посади сержантського та старшинського складу. Після зарахування з такими військовослужбовцями передбачено укладання нового контракту на проходження військової служби на посадах курсантів. Хочу зазначити, що це не лише ініціатива окремого депутата чи профільного комітету, це тривала робота на протязі 2 років, проведення семінарів, збір пропозицій і побажань тих, які пов’язують свою службу в Збройних силах як професіонали. Витрати, пов’язані із запровадженням норм проекту закону, плануються провести в межах коштів, передбачених у Державному бюджеті України для Міністерства оборони України на реформування та розвиток Збройних сил. Міністерство оборони підтримало таку ініціативу, і це є крок нашої держави назустріч щодо створення відповідних соціальних умов для служби в Збройних силах. Члени комітету рекомендують.
Дякую. Олександр Іванович, дякую. Гриценко Анатолій Степанович, голова Комітету з питань національної безпеки і оборони. Будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Одразу пропозиція, оскільки комітет розглядав цей законопроект двічі, обидва рази підтримав його одноголосно, пропозиція комітету проголосувати його і за основу, і в цілому одразу. Формулювання вивірено абсолютно чітко за участю юристів. Я сам проводив узгоджувальну нараду за участю Міноборони генштабу. Повністю підтримується урядом. І цей документ в разі підтримки дає можливість справді мотивованим солдатам, людям, які вже досягають віку 27, 28, 29 отримати віщу освіту на рівні молодшого спеціаліста і більш ефективно з знанням справи виконувати свої службові обов’язки. Прошу від імені комітету проголосувати його за основу і в цілому, якщо не буде заперечень. Дякую.
Шановні колеги, є потреба обговорювати це питання? Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 8141]] про внесення змін до статті 20 Закону України "Про військовий обов’язок і військову службу" щодо збільшення граничного віку вступу до вищих військовий навчальних закладів. Прошу голосувати. [[16:39:24]] За-289 Рішення прийнято. Шановні колеги, немає заперечень, щоб підтримати пропозицію комітету і прийняти цей проект як закон? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту закону як закон [[реєстраційний номер 8141]]. Прошу голосувати. [[16:39:58]] За-291 Закон прийнято. Дякую. По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів – 179, "БЮТ – "Батьківщина" – 30, „Наша Україна – Народна самооборона” – 13, комуністів – 25, "Реформи заради майбутнього" – 20, Народна Партія – 20, позафракційні – 4. Шановні колеги, пропонується вашій увазі проект Постанови про відзначення пам’ятних дат і ювілеїв у 2011 році [[реєстраційний номер 8122]]. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. [[16:40:45]] За-211 Рішення прийнято. Дякую. Доповідач – Володимир Іванович Ландік. Співдоповідач – Михайло Васильович Косів.
Шановна Президія, шановні народні депутати! Традиція прийняття постанов Верховної Ради про відзначення пам’ятних дат і ювілеїв у 2008-му та у 2009-му роках стала вагомим кроком по узагальненню ювілеїв видатних осіб та пам’ятних дат історії. Такий підхід до формування єдиного щорічного реєстру пам’ятних дат та ювілеїв створює комфортні умови для використання владою і суспільством загалом щодо відзначення цих подій на загальнодержавному рівні. Водночас проект постанови, підготовлений Комітетом з питань культури і духовності, на жаль, не відображає повною мірою розмаїття духовно-історичної пам’яті українського народу. Задля вирівнювання цієї ситуації та з метою поповнення переліку пам’ятних дат та ювілеїв, що мають відзначатися на державному рівні, пропонуємо розглянути альтернативний проект Постанови Верховної Ради, погоджений з усіма фракціями Верховної Ради України. Проект постанови визначає перелік найважливіших подій в суспільно-політичному житті України та ювілеїв видатних осіб, які в 2011 році повинні відзначатись на загальнодержавному рівні. Прийняття постанови звільнить Верховну Раду від дублювання значної кількості постанов за конкретними подіями та особами. Також пропонується виключити з додатку до Постанови Верховної Ради України пам’ятні дати та ювілеї, термін яких вже минув. Дякую за увагу.
Сідайте, будь ласка. Голова підкомітету Комітету з питань культури і духовності Косів Михайло Васильович. Будь ласка, Михайло Васильович.
Шановний Голово Верховної Ради, шановні колеги-депутати, питання, яке ми розглядаємо належить до, ну, я б сказав, найскандальніших питань, які розглядаються тут, у Верховній Раді. Справа в тому, що за рішенням нашим саме Комітет з питань культури і духовності має обов’язок свій професійний розглядати це питання і ми його доповідали тут уже здається тричі, але жодного разу ви за нього не проголосували, те, що пропонує зараз депутат Ландік, це сумбур. По-перше, там немає жодної історичної послідовності, там немає жодної аргументації. От ви тільки подивіться, що на наступний рік пропонується відзначити 180 років з часу першого видання твору Гоголя "Вечори на хуторі біля Диканьки". Я не маю жодного сумніву, що "Вечори на хуторі біля Диканьки" ми всі з вами читали і вони нам безмежно подобаються. Але в цьому проекті немає 360 років з часу битви Богдана Хмельницького під Берестечком, тут немає 150 років від часу видання "Кобзаря" Шевченка. То "Вечора на хуторі біля Диканьки" ми відзначаємо, а "Кобзар" Шевченка, який став світовим явищем, у цьому проекті немає. Я вважаю, що це. я не маю часу, це абсурд, не треба голосувати за цей проект.
Шановні колеги, прошу записатися на обговорення цього питання. Руслан Князевич, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Я прошу передати Карпуку Володимиру Георгійовичу слово. Дякую.
Карпук Володимир, будь ласка.
Володимир Карпук, "Наша Україна". Шановні колеги, чомусь у нас в цій залі такий би, здавалося, законопроект, як відзначення видатних подій в тому чи іншому році, приймає дуже бурхливі обговорення. І принаймні я ще в липні минулого року подавав такий законопроект, який більш широкий з історичними датами, з іменами, він не був навіть включений до порядку денного на вимогу фракції комуністів. Був законопроект розроблений Комітетом з питань культури і духовності, який, здавалося б, уже увібрав все розмаїття, всю палітру історичних дат, і систематично, як казав Володимир Іванович. Тому якщо взяти і той законопроект, то цей законопроект якраз і не відображає всієї палітри. І ця суто компіляція з попередніх законопроектів. Я тільки зазначу той факт, що перший варіант, поданий авторами, там були імена про відзначення ювілеїв Євгена Коловальця і Дмитра Клячківського, тобто Клима Сагура. Вони навіть не зогледілися, і за підписом Ландика, Кілінкарова і інших подали цей законопроект. Потім зогледілися, що ж ми зробили. Тепер додали ще певні ювілеї: 215 років з дня першого видобутку вугілля [[суто по Регламенту це не відноситься до ювілейних дат]], 60-річчя створення Українського фонду миру. І таким чином сформували новий законопроект. Мені здається, що такі законопроекти слід готувати заздалегідь, восени, щоб, дійсно, не затрачати часу Верховної Ради. Давайте можливість уряду працювати системно і знаходити консенсус. Восени вже цього року готувати на 2012 рік. Оскільки цього року пішли таким чином, що по окремих постаттях.
Павло Мовчан, група "Реформи заради майбутнього".
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Я звертаюся до пана Карпука і до мого друга Михайла Васильовича Косіва. Справа в тому, що якщо ми не будемо, сьогодні не проголосуємо, не підтримаємо законопроект Ландика, ми будемо мати постійні проблеми. уже минає півроку. Півроку ми по чайній ложці проглосовуємо те, що необхідно було зробити минулого року вкінці. Але чому? Тому що ми не знайшли того консенсусу і тієї рівноваги, і тих політичних дат і постатей, які важливі для всіх політичних сил. І мені здається, сьогодні нам запропонований варіант, який ми можемо потім доповнювати кожен окремо вже пропущеною датою, чи це стосується 150-річчя при похованні Шевченка, чи виданням "Кобзаря", чи іншими згаданими і не згаданими датами. Але наша група буде підтримувати категорично цей сьогоднішній проект. Бо без цього ми будемо завжди запізнюватися. Півроку минуло, а ми будемо відзначати те, що вже минуло. Шановні, думайте про завтрашній день. Думайте як нам допомогти державі на місцях, особливо там, де до нас волають до комітету, підтримайте, будь ласка ту чи іншу пропозицію. Нарешті воно все систематизовано, хтось каже компільовано, та все компільовано, візьміть національний календар і ви побачите всі ці дати і хтось компілює, а потім виходить один герой на трибуну і каже: я пропоную, прийміть. І він зацікавлений тому що бути вічно героєм на одноденці у парламенті. Дякую. Я вважаю, що треба підтримати цей законопроект. Дякую.
Лемза, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Прошу передати слово Томенко.
Микола Томенко, будь ласка.
Шановні колеги, я схиляюся до такого підходу, який би давав нам можливість, все-таки такими документами потихеньку шукати компроміси і об’єднання, як ми це робили при голосуванні за ювілеї Драгоманова, Лесі Українки, коли в сесійній залі було 390 чи 350 голосів. І тут треба знаходити якісь принципи, значимості дати, важливості дати, сприйнятності дати і таке інше. Звичайно, бажано, щоб це робили ті люди, які опікуються гуманітарною політикою або відповідними комітетами займаються тому, що тоді виникає, навіть дуже важко пояснити логіку, як цей документ формувався, от мені, наприклад. Перше. Я думаю, і це проблема попередньої постанови, ми не використовуємо потенціал української мови. В українській мові є відзначення і вшанування. От мене як українця і як людина, яка знає трошки українську історію, я не розумію як можна відзначати початок війни, я не розумію як можна відзначати початок масових розстрілів? Можна вшановувати. Давайте виділимо в окрему категорію, в категорію шанування, чи як святкувати чи відзначати аварію, значить категорія вшанування і категорія відзначення. Тепер друге питання. От я тримаю дві постанови, попередню постанову, яку не підтримано, і та, яка підтримана. І от я дивлюся що виключено. Наприклад, 90 років Луценка Дмитра Омеляновича. Нам що не подобається "Києве, мій!", який всі співають, нам сивина, в нас видатні його пісні, не подобається як він написав? Чого ми його виключили Луценка? Чого ми виключили Миколу Вороного, який зробив найкращий, найгеніальніший переклад "Марсельєза" на українську мову, яку співали всі революціонери в 1917 році і перший куплет Гімну Франції. Я не розумію. Чого виключили Євгена Чикаленка, який півмільйонним тиражем видав про те, як вести сільське господарство на Україні і за його гроші збудували і видали десятки книжок. Тобто я не побачив логіки як формувався цей законопроект. Тому, друзі, як компроміс можливо давайте візьмемо за основу і посидимо, і подумаємо. Тому що праві і ті, які говорять, що бажано б одним документом все систематизувати, але праві ті і я в тому числі, що все-таки тут немає системного підходу який би адекватно оцінював 2011 рік.
Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів.
Прошу слово передати Володимиру Івановичу Ландіку.
Володимир Іванович Ландік, будь ласка, мікрофон.
Дякую. Ви знаєте, виступаючий після мене з трибуни наш колега сказав, що мабуть три рази приймали. Ні, я уточню, п’ять разів приймали і ні разу не прийняли. Тому воно і виходить так, що хтось принциповий на одній єдиній даті і можу сказати другому колезі, який виступав потім, що він сказав стільки то авторів. І авторів вже уменшилось, бо всі принципові і хто не хоче, щоб його викреслила якась друга фракція з цього списку, він прізвище своє забрав. Але я повторюю ще раз, як і сказав це на трибуні, це компромісна постанова Верховної Ради. Ми роздали її всім фракціям, отримали від вас всі пропозиції, потім знову вам же все це роздали, креслили, малювали, добавляли і оте все що вийшло. Але на цей час ми уже пропустили і 50-річчя першого польоту Гагаріна, і 25-річчя Чорнобиля, ми вже пропустили 170-річчя Христини Алчевської і 100-річчя Віри Рої. Тому давайте приймати, а потім ми з вами все можемо добавити, убрати, але воно повинно бути. Дякую за увагу.
Шановні колеги, хто ще наполягає? Матвєєв Валентин Григоровичу, будь ласка.
Я дякую. Шановні колеги, протягом десь, якщо я не помиляюсь, останніх трьох років Верховну Раду постійно підштовхували до прийняття в такий спосіб правових актів, що стосується відзначення ювілейних дат і пам’ятних дат. Те що приймати сьогодні цю постанову необхідно, думаю, у більшості колег сумнівів не викликає. Але при цьому ми повинні, на мій погляд, не обмежитись тільки прийняттям цієї постанови. Адже це тільки перелік пам’ятних і ювілейних дат. А конкретні заходи щодо здійснення тих чи інших пам’ятних дат вони можуть бути викладені у тих документах, які вносяться людьми, які на регіональному рівні перш за все десь проробляли ту чи іншу ідею. Тому це.
Завершуйте, будь ласка.
.тому Володимире Михайловичу, я думаю ми не можемо сьогодні після прийняття, я думаю, що буде прийнятий цей проект постанови, відібрати таку можливість у народних депутатів вносити конкретні проект постанов щодо відзначення тих чи інших ювілеїв. Це прикладом того є сьогодні внесений проект постанови нашим колегою Єфремовим про відзначення ювілею "Молодої гвардії". Адже так Кабінет Міністрів.
Дякую. Шановні колеги, ми обговорення питання завершили. Дозвольте декілька слів з цього приводу. Я як і всі, уважно ознайомився з цими пропозиціями. І мені бачиться, що ми, приймаючи таке рішення, применшуємо роль Верховної Ради України і значення тих постанов, які приймає Верховна Рада України. Ми повинні підходити, як мені бачиться, індивідуально і приймати постанову вичерпно. Цим самим, підтверджуючи своє ставлення до тієї, чи іншої дати, до тієї, чи іншої постаті. А це Верховна Рада перетворюється в "укладача календаря". Це, по-перше. А, по-друге. Я розумію, що ми шукали компроміс між фракціями, але це ж не означає, що ми охопили всі дати. Це означає, що ми, фактично, перекреслюємо можливості вносити інші постанови і розглядати інші дати. Повірте, цей рік не вичерпується історичними датами, якщо виходити виключно із цих позицій, які тут зафіксовані. Але вам приймати рішення і тому я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Постанови про відзначення пам’ятних дат і ювілеїв у 2011 році [[реєстраційний номер 8122]]. Прошу визначатись. [[16:57:13]] За-229 Ми прийняли законопроект за основу. Оскільки є заперечення, що ми приймали його в цілому, то, будь ласка, доопрацьовуйте. Шановні народні депутати, вношу на ваш розгляд проект Закону про внесення змін до Закону України "Про оперативно-розшукову діяльність" [[щодо узгодження строку перевірки громадян у зв’язку з допуском їх до державної таємниці]] [[реєстраційний номер 8179]]. Ми його обговорювали, це питання, шановні колеги і всі підтримали. Я ставлю на голосування про. Якщо немає заперечень, ми можемо його проголосувати одразу. Ми його ж фактично обговорили, це питання. Немає заперечень? Ми вчора ж його обговорювали, шановні колеги. Я ставлю на голосування пропозицію. Немає заперечень, щоб прийняти як закон? Немає. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту закону за основу і в цілому [[реєстраційний номер 8179]]. Прошу голосувати. [[16:58:35]] За-297 Закон прийнято. Дякую. Шановні народні депутати, оголошую до розгляду проекту Закону про внесення змін до Кодексу адміністративного судочинства України [[щодо врегулювання порядку відкликання апеляційної чи касаційної скарги]] [[реєстраційний номер 6120]]. За скороченою процедурою є пропозиція, я ставлю її на голосування. [[16:59:14]] За-223 Рішення прийнято. Доповідач – Дмитро Микитович Притика, співдоповідач – Юлія Володимирівна Льовочкіна.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, проект Закону України про внесення змін до Кодексу адміністративного судочинства України [[щодо врегулювання порядку відкликання апеляційної чи касаційної скарги]] має на меті запровадження відкликання апеляційної чи касаційної скарги до початку їх розгляду апеляційним та касаційним адміністративним судом, і встановлення порядку такого відкликання. Чинна редакція статей 193 та 218 Кодексу адміністративного судочинства передбачає можливість відмови від апеляційної чи касаційної скарги лише під час апеляційного чи касаційного провадження. А можливість відкликання скарги до відкриття такого провадження, кодексом взагалі не передбачена. Відсутність правового врегулювання порядку відкликання апеляційної чи касаційної скарги до початку її розгляду цими судами, суттєво обмежує права учасників адміністративного процесу та вкрай негативно впливає на роботу суддів, оскільки порядок прийняття в цих випадках відповідних рішень процедурно не врегульований. В зв’язку з цим пропонується встановити порядок відкликання зазначених скарг аналогічний порядку встановлення в статтях 300, 330 Цивільного процесуального кодексу України. Для досягнення цієї мети проектом пропонується внести зміни до статей 193 і 218 Кодексу адміністративного судочинства України шляхом внесення змін до зазначених статей КАСУ буде встановлено порядок відкликання апеляційної чи касаційної скарги особою, яка її подала, ще до початку її розгляду на судовому засідання. При цьому відкликання апеляційної чи касаційної скарги не позбавляє особу, яка подавала апеляційну скаргу, права повторно її подати з інших підстав до закінчення терміну апеляційного оскарження. Прошу підтримати цей законопроект в першому читанні. Дякую за основу. Дякую за увагу.
Так. Співдоповідач - голова підкомітету Комітету з питань правосуддя Юлія Володимирівна Льовочкіна, будь ласка.
Комітет Верховної Ради України з питань правосуддя розглянув на своєму засіданні 1 грудня 2010 року проект Закону про внесення змін до Кодексу адміністративного судочинства України за номером 6120, наданий депутатом Притикою. Автор вже докладно доповів про мету законопроекту, тому я не буду відволікати увагу на це питання. Зауважу, що комітет вважає, що прийняття даного законопроекту позитивно вплине на ефективність адміністративного судочинства та дасть змогу громадянам більш широко користуватися своїми конституційними та процесуальними правами під час звернення до адміністративного суду. Вищий адміністративний суд підтримує прийняття цього законопроекту. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України рекомендує за результатами розгляду в першому читанні законопроект прийняти за основу. Розглянувши поданий законопроект на експертні висновки, комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти законопроект в першому читанні за основу. Дякую.
Шановні колеги, є потреба обговорювати питання? Немає? Ніхто не наполягає? Тоді я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 6120]] про внесення змін до Кодексу адміністративного судочинства України щодо врегулювання порядку відкликання апеляційної чи касаційної скарги. Прошу голосувати. [[17:03:11]] За-275 Рішення прийнято. Шановні народні депутати! Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Цивільного процесуального кодексу України [[щодо вжиття заходів забезпечення позову при визнанні та виконанні рішення іноземного суду]], [[реєстраційний номер 6316]] Ставлю на голосування про розгляд питання за скороченою процедурою. [[17:03:48]] За-204 Рішення прийнято. Доповідач – Валерій Анатолійович Бондик. Співдоповідач – Юлія Володимирівна Льовочкіна.
Шановна президія! Шановні колеги! Нашим комітетом розглядався цей законопроект. Він направлений на те, щоб забезпечити процесуальними засобами виконання рішення іноземного суду. Чому. Тому що Україна являється учасником і підписала низку міжнародних угод, в тому числі і конвенцій. А згідно з конвенцією, вона зобов’язана гарантувати на своїй території виконання рішення суду, будь-якого суду, навіть іноземного, третейського чи якогось іншого, кому допускається правосуддя в цих питаннях. Ну, крім спеціальних судів. Таким чином, є певна неузгодженість між Цивільно-процесуальним кодексом, стаття 152 «Засоби забезпечення позову», і виконання рішення, там триста, не пам’ятаю, яка стаття Цивільно-процесуального кодексу. Але інколи буває, коли є рішення суду, а на цій стадії сторона не заявляє клопотання про забезпечення позову, і коли вже судовий виконавець доходить до виконання рішення суду, - а вже і майна немає. І за недобросовісні дії боржника переписано все майно і навіть всі активи виведені з-під арешту. Таким чином, для того, щоб узгодити ці питання процесуальні, пропонується коротенький законопроект. Він дійсно фрагментарний. Я за те, щоб змінювати і цивільно-процесуальне законодавство. Але до цього дійде черга, так, як вона дійде свого часу до Кримінально-процесуального кодексу. Таким чином, прошу підтримати цей законопроект, бо він суто юридичний і направлений на забезпечення права виконання рішення суду та накладення арешту щодо виконання рішення суду на стадії виконання рішення суду. Дякую.
Так, дякую вам також. Голова підкомітету Комітету з питань правосуддя Льовочкіна Юлія Володимирівна. Будь ласка, рішення комітету.
Комітет з питань правосуддя розглянув на своєму засіданні 22 грудня 2010 року проект Закону України "Про внесення змін до Цивільного процесуального кодексу України" [[щодо вжиття заходів забезпечення позову при визнанні та виконанні рішень іноземного суду]], поданий народним депутатом Бондиком. Законопроект спрямований на забезпечення прав та інтересів осіб, стягувачів, які звертаються до суду з клопотанням про надання дозволу на визнання та на примусове виконання рішення іноземного суду. Слід зазначити, що незважаючи на слушні пропозиції, існує велика кількість зауважень до цього законопроекту. Інститут забезпечення позову та інститут визнання і виконання рішення іноземного суду на території України мають різну правову природу і у зв’язку з чим їхні механізми не можуть бути поєднаними. У змінах до статті 394 Цивільно-процесуального кодексу України варто також передбачити можливість подання заяви про вжиття заходів забезпечення позову не лише безпосередньо у клопотанні, а й на інших стадіях розгляду цього клопотання, як це передбачено статтею 151 цього кодексу. Також до законопроекту надійшли і інші зауваження. Верховний Суд України та Міністерство юстиції України, враховуючи наявність в одному документі двох різних за змістом і строками розгляду клопотань, вважають за доцільне скорочення строків розгляду судом клопотання про надання згоди на примусове виконання рішення іноземного суду на території України. Також надійшли зауваження від багатьох наукових установ. Головне науково-експертне управління висловило деякі зауваження і рекомендує за результатами розгляду в першому читанні зазначений проект закону прийняти за основу. Враховуючи викладене, комітет вважає за можливе рекомендувати Верховній Раді України прийняти законопроект у першому читанні за основу. Дякую.
Так, шановні колеги, є потреба обговорювати це питання? Є? Запишіться, будь ласка, тоді, якщо є. Прошу прізвища народних депутатів показати. Немає бажаючих обговорювати. Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту закону (реєстраційний номер 6316. Прошу голосувати. [[17:08:41]] За-245 Рішення прийнято. Шановні колеги, дві фракції вимагають перерву. Готові виголосити заяву. Будь ласка. Наталія Королевська, будь ласка. Це дві фракції: "Наша Україна – Народна самооборона", "БЮТ – "Батьківщина".
Уважаемые коллеги, уважаемые присутствующие, сегодня под стенами Верховной Рады прошла всеукраинская акция протеста, всеукраинская акция "Вперед!" И конечно очень возмущены были участники акции тем, что большинство в парламенте даже не делегировало своих представителей, даже не захотели услышать и понять те требования, которые сегодня люди пришли высказать вам. Даже не позаботились о том, что волнует людей и по какой причине они сегодня приехали со всех регионов Украины, собрались здесь и обратились к вам. Меня попросили зачитать обращение к народным депутатам Украины от всеукраинской акции "Вперед!". Я читаю от лица обратившихся: "Мы, представители более 200 общественных организаций и профсоюзов, мы те, кто участвовали в разработке пакета законодательных инициатив "Народная реформа", мы, организаторы и участники всеукраинской гражданской акции "Вперед!" и весеннего марша протеста, обращаемся к вам как народ к своим избранникам, которых мы делегировали в парламент представлять наши интересы, интересы людей. Сегодня Верховная Рада практически без рассмотрения принимает решения, которые разрушают украинскую экономику, такие, как Налоговый кодекс. В то же время игнорируются законопроекты, подготовленные по инициативе гражданского общества. По социологическим опросам главное, что сегодня испытывают люди, это страх и неуверенность в завтрашнем дне. Депутаты, в ваших силах остановить развал экономики, истребление предпринимательства и тотальное обнищание людей. Мы требуем от вас остановить социальные эксперименты над народом Украины. Требуем принять действительно реформы, а не те эксперименты, которые вы проводите над нами. Мы требуем обеспечить реализацию принципов экономической свободы в Украине, приняв декларацию экономической свободы, пересмотреть прожиточный минимум и обеспечить каждому украинцу достойный уровень жизни, усилить ответственность чиновников, внести изменения в Налоговый кодекс относительно упрощенной системы, ликвидировать налоговую милицию, ввести мораторий на контрольные проверки субъектов до 1 января 2012 года, повысить минимальный уровень пенсионного обеспечения, освободить от уплаты единого социального взноса пенсионеров и инвалидов, создать временную следственную комиссию по вопросам расследования причин роста цен, ввести мораторий на рост коммунальных тарифов, ввести в реальное действие декларативный принцип и принцип молчаливого согласия, прекратить преследования активистов налогового Майдана, обеспечить прозрачность недопущения коррупции, создание равных условий участия в конкурсе частных перевозчиков, действительно вести персональную ответственность контролирующих органов и представителей власти. Предприниматели возмущены, что те законопроекты, которые подал Кабинет Министров, по упрощенной системе налогообложения сегодня не открываются на сайте Верховной Рады, и просят вас, Владимир Михайлович, лично разобраться, что случилось с этими законопроектами, и почему сейчас сайт заблокирован.
Завершуйте, будь ласка.
Мы не требуем ничего чрезмерного, просто защита нашего права на достойную жизнь и честный труд гарантирован Конституцией Украины". Участники весеннего марша протеста, делегаты второй народной коллегии всеукраинской гражданской акции "Вперед!". Спасибо.
Я прошу розібратися секретаріат і підготувати інформацію, що це за твердження, що не можна зайти на сайт Верховної Ради і подивитися на відповідні документи, і надати інформацію. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України [[щодо порядку оскарження постанов органу дізнання, слідчого, прокурора про порушення кримінальної справи]] [[реєстраційний номер 6501]]. Ставлю на голосування вашу пропозицію, шановні колеги, про розгляд питання за скороченою процедурою. [[17:13:26]] За-216 Рішення прийнято. Доповідач – Володимир Миколайович Олійник. Співдоповідач – Юлія Володимирівна Льовочкіна.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Верховною Радою України 14 грудня 2006 року ухвалено Закон України про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України, який передбачає оскарження до суду Постанови про порушення кримінальної справи та порядку її розгляду. Прийняті зміни до Кримінально-процесуального кодексу України в окремих його положеннях йдуть у розріз з конституційними засадами судочинства [[стаття 6, 124, 129 Конституції]], ратифікованими Україною міжнародними угодами та статтею 16 [[зі значком 1]] КПК України, що передбачає розмежування таких двох функцій: вирішення справи судом і обвинувачення, яке покладається на прокурора [[в деяких випадках – на потерпілого чи його представника]] і здійснення їх різних. суб’єктами. Що стосується можливості винесення судом постанови про відмову в порушенні кримінальної справи, то змагальність у кримінальному судочинстві у справах публічного і приватно-публічного обвинувачення передбачає, що порушення кримінального переслідування або відмова від нього, формування обвинувачення, його підтримання перед судом забезпечується вказаними у статті 4 КПК суб’єктами: прокурором, слідчим, органами дізнання та їх посадовими особами. Покладання на суд обов’язку в тій чи іншій формі підміняти діяльність цих органів і осіб у здійсненні функцій обвинувачення порушує принцип поділу державної влади на законодавчу, виконавчу і судову, і перешкоджає неналежному, об’єктивному і всесторонньому здійсненню правосуддя судом як цього вимагає Конституція [[частина 1, 2, 3 статті 6-ї, стаття 124, 129]] та норми ратифікованих Україною міжнародних договорів. До цього законопроекту є багато зауважень, у тому числі і профільних міністерств і відомств. Є зауваження з боку Головного експертного управління. І також є зауваження Комітету Верховної Ради з питань правосуддя. І я в значній мірі вважаю, що вони є достатньо обґрунтованими. А тому прошу повернути його на доопрацювання повторне у першому.
Завершуйте, будь ласка.
повернути на доопрацювання повторне у першому читанні прийняти рішення.
Дякую. Голова підкомітету Комітету з питань правосуддя Льовочкіна Юлія Володимирівна.
22 грудня 2010 року Комітетом Верховної Ради України з питань правосуддя розглянуто законопроект, внесений народним депутатом Олійником, про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України щодо вдосконалення порядку оскарження постанов органів дізнання, слідчого, прокурора про порушення кримінальної справи. Проектом пропонується внести зміни до Кримінально-процесуального кодексу України, спрямовані на забезпечення розгляду скарг на постанови про порушення кримінальних справ у суворій відповідності до вимог Конституції України і водночас на усунення штучних перешкод у діяльності правоохоронних органів по боротьбі із злочинністю. Погоджуємось із необхідністю удосконалення порядку оскарження до суду постанов про порушення кримінальних справ, однак слід зауважити, що законопроекту не зовсім ідентичний тексту, викладеному у порівняльній таблиці до нього. Крім того, до цього законопроекту надійшло дуже багато зауважень з боку профільних відомств. Генеральна прокуратура України, Верховний Суд України, Інститут законодавства Верховної Ради України у своїх висновках наполягають на необхідності доопрацювання цього законопроекту. У своєму висновку Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України пропонує за результатами розгляду в першому читанні повернути згаданий законопроект автору на доопрацювання. Також слід зазначити, що зараз триває розробка нової редакції Кримінально-процесуального кодексу. Враховуючи все вищевикладене, Комітет з питань правосуддя вирішив рекомендувати Верховній Раді України повернути законопроект суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Дякую.
Шановні колеги, є пропозиція і висновок і Головного науково-експертного управління, і комітету, і автор погоджується з ним, що повернути законопроект суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Тому я думаю, що нема потреби нам обговорювати це питання. Я одразу. Іван Вернидубов, будь ласка, мікрофон.
Да. Шановні колеги, я все-таки просив би, просив би в першому читанні прийняти цей законопроект, тому що він дуже потрібен, він вже, може, і запізни. ми запізніло його розглядаємо. Я скажу, що при доробці до другого читання ми зможемо ті недоліки, які, дійсно, є, устранити ці недоліки. Тому що останнім часом під виглядом демократизації та гуманізації кримінального судового законодавства подаються лобістські законопроекти, які по руках і ногах в’яжуть слідство. А цей законопроект як раз являється виключенням з цього і надає можливість розмежувати, дійсно, функції розгляду справи по суті та функції обвинувачення. Я закликаю всіх народних депутатів підтримати законопроект в першому читанні і допрацювати його до другого. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, тоді будемо йти так, як того вимагає Регламент. Я ставлю на голосування першою пропозицію про прийняття законопроекту за основу [[реєстраційний номер 6501]]. Коли Верховна Рада не підтримає, тоді будемо голосувати другу пропозицію: прийняття за основу. Будь ласка. [[17:19:38]] За-27 Рішення не підтримано. Ставлю на голосування пропозицію: про повернення законопроекту суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. [[17:20:01]] За-247 Рішення прийнято. Шановні колеги, оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України щодо вручення копії постанови про порушення кримінальної справи особам, інтересів яких стосується кримінальна справа, порушена за фактом вчинення злочину [[реєстраційний номер 6709]]. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[17:20:41]] За-218 Рішення прийнято. Доповідач – Савченко Ігор Васильович. Співдоповідач – Олійник Святослав Васильович. Доповідача. Будь ласка, Святослав Васильович. Голова підкомітету Комітету з питань правосуддя.
Шановні колеги, автором законопроекту народним депутатом Савченком пропонуються зміни до статті 98 з позначкою "2" Кримінально-процесуального кодексу України. Він пропонує доповнити Кримінально-процесуальний кодекс нормою про те, що постанову про порушення кримінальної справи видавати не тільки, як сьогодні вимагає законодавство, особі, відносно якої порушена кримінальна справа, а і особі, якої стосується чи заторкуються права порушеною кримінальною справою. Текст запропонованого законопроекту не є ідеальним з точки зору нормотворчості, але сама ідея підтримана Комітетом з питань правосуддя, і відповідно до рішення комітету Верховній Раді України рекомендовано прийняти законопроект за основу з подальшим доопрацюванням в ході підготовки до другого читання. Власне кажучи, прошу колег підтримати запропонований законопроект і підготуватися до другого читання. Дякую.
Шановні колеги, немає заперечень, щоб ми поставили на голосування пропозицію комітету? Ніхто не заперечує? Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 6709]] про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України щодо вручення копії постанови про порушення кримінальної справи особам, інтересів яких стосується кримінальна справа, порушена за фактом вчинення злочину. [[17:22:50]] За-80 Рішення не прийнято. Які є пропозиції? Будь ласка, Юрій Кармазін. Юрій Кармазін, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я не знаю, чому зараз не підтримана ця ініціатива, яка була підтримана комітетом. Справа в тому, що зараз масово порушуються кримінальні справи, так звані фактові, які можуть стосуватись будь-кого сьогодні із громадян. Іі це є суттєвий спосіб впливу на права і свободи громадян. І це є уповільнене, фактично створення обставин для неможливості громадянином захищати свої права, тому що свідомо напишуть, що не проти вас порушується справа, а за фактом і ви не можете цього оскаржити ні як. І це сьогодні масово скаржаться люди, особливо коли відновилися рейдерські захоплення, які йдуть за допомогою правоохоронних органів саме йдуть зараз, коли розборки між кланові збільшилися. Через те постанова розумна. Народний депутат Олійник правильно сказав, що вона не бездоганна формула, яка виписана. Воно дійсно так. Але в такому випадку давайте, щоб не загубити законопроект, або направимо його на повторне перше читання, або повернемося до цього, можливо, до розгляду. У мене така пропозиція. Давайте повернемося, інакше і далі буде вибірковість правосуддя, і далі буде порушення прав людей, і далі Україна буде погіршуватись падати уже на саме останнє місце у світі по порушенню прав людей. Мені здається, українці того не гідні і ми не маємо з вами як представники українського народу підтримати такі речі. Давайте дослухаємося до законодавчої пропозиції і хоча би дамо шанс її трошки переробити, бо вона по суті абсолютно вірна. Дякую, Володимире Михайловичу, і прошу так проголосувати.
Шановні колеги, оскільки комітет розглядав, повертати до комітету немає сенсу. Є пропозиція, я її ставлю на голосування. Будь ласка, зніміть голосування. Михайло Чечетов.
Юрий Анатольевич, как всегда мудро и правильно сказал, что нужно будет вернуться к этому закону. Мы обязательно вернемся 1 сентября, сомнений нет никаких. Спасибо.
Я ставлю на голосування про повернення законопроекту суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. [[17:25:35]] За-66 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні колеги, пропоную вашій увазі проект Закону про внесення змін та доповнень до Закону України "Про доступ до судових рішень" [[щодо окремих питань ведення Реєстру]]. За скороченою процедурою ставлю пропозицію на голосування щодо розгляду цього законопроекту. Доповідач – Дмитро Юрійович Шпенов, голова підкомітету Комітету з питань правосуддя. [[17:26:10]] За-194 Рішення прийнято. Дякую. Будь ласка.
Данный законопроект внесен народным депутатом Украины Вадимом Колесниченко 17 ноября прошлого года и был рассмотрен на заседании Комитета по вопросам правосудия 12 января 2011 года. Законопроект предлагает два изменения в статью 3 Закона Украины "О доступе к судебным решениям". Первое касается устранение коллизий между нормами Уголовно-процессуального кодекса Украины и выше указанного закона. Статья 121 Уголовно-процессуального кодекса говорит о недопустимости разглашения данных досудебного следствия, их можно огласить только с разрешения следователя либо прокурора и в том объеме, в котором они признают возможным. Вместе с тем, статья 3 Закона Украины "О доступе к судебным решениям" предусматривает, что в реестр включаются все решения судов общей юрисдикции. При этом, в соответствии с порядком введения реестра электронных копий судебных решений, направляется для размещения в реестр не позднее дня следующего за днем вынесения. Для недопущения разглашения данных досудебного следствия предлагается дополнить закон положением о том, что решение судов о проведении отдельных следственных действий или оперативно розыскных мер включаются в реестр после окончания следственных действий. Второе предложение автора законопроекта: передать право утверждения порядка ведения реестра от Кабинета Министров Государственной судебной администрации Украины как органу, который обеспечит ведение реестра. Заключение Главного научно-экспертного управления: законопроект отклонить. Не поддерживает законопроект также Министерство юстиции Украины. Напротив, в поддержку законопроекта высказывается Министерство внутренних дел, Генеральная прокуратура, Государственная судебная администрация, Верховный суд, Высший административный суд, Высший хозяйственный суд, Институт законодательства Верховной Рады Украины, Национальная академия правових наук и Одесская Национальная юридическая академия. Их замечания и предложения могут быть учтены при доработке законопроекта ко второму чтению. Комитет по вопросам правосудья на своем заседании принял решение рекомедовать Верховной Раде Украины принять данный законопроект за основу в первом чтении. Спасибо.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, хто наполягає на обговоренні цього питання? Юрій Кармазін, будь ласка, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, це дуже непростий законопроект. Я хотів би взагалі звернути вашу увагу на те, що зараз той факт, що ми заставляємо суддів все вносити до Єдиного державного реєстру судових рішень, нібито й добре. Але це забирає час у суддів, коли вони забивають туди і кожну ухвалу, кожну постанову. Вдумайтесь, скільки часу, скільки державних коштів ми просто так витрачаємо? Це колосальні кошти, ніхто це не хоче побачити. Ми створюємо обстановку неможливості для суддів нормально працювати. Це також треба брати до уваги. І той факт, що Головне науково-експертне управління з приводу проекту, який має всього-на-всього 8 строчок – це зміни до статті 3 "Єдиний державний реєстр судових рішень", до частини третьої статті 3 і частини четвертою, тобто до восьми строчок, Науково-експертне управління написало свої зауваження на трьох аркушах з узагальнюючим висновком: цей проект доцільно відхилити, говорить про те, що очевидно його приймати не треба, очевидно трохи рано. Тому що мова йде в цьому проекті про те, щоб рішення судів про проведення окремих слідчих дій навіть заводилися до реєстру або оперативно-розшукових заходів. Я вважаю, що це сьогодні ще більше завантажить роботу суддів і в кінцевому результати утруднить доступ до правосуддя. Очевидно, що треба відправити його на доопрацювання. Дякую.
Шановні народні депутати, обговорення питання завершено. Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 7369]] про внесення змін та доповнень до Закону України "Про доступ до судових рішень" [[щодо окремих питань ведення Реєстру]]. [[17:31:12]] За-44 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. [[17:31:34]] За-231 Рішення прийнято. Оголошую до розгляду проект Постанови про відзначення 70-річчя з дня народження Богодара Которовича. Шановні народні депутати, давайте розглянемо це питання за скороченою процедурою. Немає заперечень? Тоді я ставлю на голосування цю пропозицію. [[17:32:11]] За-216 Рішення прийнято. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань культури і духовності Косів Михайло Васильович.
Шановні колеги, ми оце щойно недавно прийняли Постанову про відзначення пам’ятних дат і ювілеїв у 2011 році. Такої дати як 70-річчя геніального, я повторюю, геніального скрипаля Богослава Которовича у цьому переліку немає. Тим часом цей скрипаль, геніальний скрипаль був не лише видатним виконавцем, він був засновником сучасної української скрипкової школи. Ви собі можете уявити, у світі є абсолютно одиниці людей, тим паче в скрипковому мистецтві, які би були засновниками своєї особистої школи. А крім того, він, звичайно, був і завідувачем кафедри Київської консерваторії, і членом-кореспондентом Академії мистецтв, і лауреатом, і постійним членом журі найвідоміших міжнародних змагань із скрипкового мистецтва. Я не знаю, чи хтось із вас мав можливість слухати виконання творів Богодара Которовича, але я мав таку, мені пощастило бути присутнім на його концертах. І тому, якщо йдеться про музичне мистецтво України, то я з усією очевидністю стверджую, що талановитішого, а я б сказав, геніальнішого виконавця і композитора як цей наш.
Мікрофон, будь ласка.
прошу підтримати цю пропозицію нашого комітету.
Шановні колеги, немає заперечень? Ніхто не наполягає на виступах? Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основи і в цілому проекту Постанови про відзначення 70-річчя з дня народження Богодара Которовича [[реєстраційний номер 8380]]. Прошу голосувати. [[17:35:19]] За-294 Рішення прийнято. Шановні колеги, шановні колеги, оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про пріоритетність соціального розвитку села та агропромислового комплексу в народному господарстві" [[щодо надання індивідуальним сільським забудовникам державних пільгових кредитів]] [[реєстраційний номер 7209]]. Ставлю на голосування пропозицію розглядати питання за скороченою процедурою. [[17:36:00]] За-226 Рішення прийнято. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Марина Володимирівна Перестенко.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! До вашої уваги пропонується проект Закону України про внесення змін до Закону України «Про пріоритетність соціального розвитку села та агропромислового комплексу в народному господарстві зі змінами від 16 квітня 2009 року» [[щодо надання індивідуальним сільським забудовникам державних пільгових кредитів]], внесений народними депутатами України Сулковським, Мельником, Лелюком. Реєстраційний номер 7209. Розглянувши цей законопроект на своєму засіданні 30 листопада 2010 року, комітетом відзначено, що він покликаний надати можливість сільським мешканцям та фермерам отримати гарантовану державну підтримку для будівництва індивідуального житла. Що в свою чергу буде сприяти збільшенню окремих фермерських господарств та перспективному розвитку сільських територій людьми, які вже працюють та бажають у майбутній перспективі працювати та жити на селі. Проте, законопроектом пропонується внести зміни до Закону України про внесення змін до Закону України про пріоритетність соціального розвитку села та агропромислового комплексу в народному господарстві. Що суперечить частині шостій статті 90 Регламенту Верховної Ради України, якою визначено, що законопроект може передбачати внесення змін лише до тексту первинного законодавчого акту, а не до закону про внесення змін до цього законодавчого акту. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України у висновку на даний законопроект від 1.11.2010 року вважає за доцільне за результатами розгляду у першому читанні його відхилити. Разом з тим необхідно зазначити, що питання, порушене авторами законопроекту, потребують невідкладного врегулювання. Враховуючи вищенаведене, комітет вирішив запропонувати повернути зазначений законопроект на доопрацювання суб’єкту законодавчої ініціативи, а також.
Мікрофон, будь ласка.
а також сприяти його невідкладному доопрацюванню і відповідно терміновому внесенню і реєстрацію у Верховній Раді України нового законопроекту цього ж напряму. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, хто хоче виступити з цього питання? Будь ласка, Микола Томенко, а потім – Катерина Ващук. Да? Чи хто?
Шановні колеги, я хочу підтримати позицію комітету, оскільки ідея врегулювати це питання, яке, як розумію, в законі пропонується, декларується, на практиці не зреалізовано правильно. Але ініціатори законопроекту в кінці кінців погіршили ситуацію. Якби ми прийняли даний законопроект, в нас в Законі "Про пріоритетність соціального розвитку села" передбачалось, що мова йде про забудову шляхом отримання пільгового кредиту. Автори пропонують зняти цю норму і пропонують на загальних підставах може буде надано кредит, за підтвердження ними своєї платоспроможності. Таким чином фактично та пільга, яка закладалася, яка реально, вона не вирішувалася, тобто точніше вона не давалася. Але хоча би у законі була пільга, яку треба. цей пільговий кредит розписати, щоб він реально міг бути використаний, фактично він зараз ліквідований і авторами пропонується фактично на загальних підставах, чи ви в селі живите, чи ви щось будуєте, чи ви щось робите, так само брати кредит, підтвердити свою платоспроможність і на загальних умовах іти у комерційний банк і його брати. Тому я вважаю, що такий підхід неправильний. Якщо є задум допомогти будівництву на селі, треба розписати за яких умов можна взяти такий пільговий кредит для того, щоби люди могли будуватися, для того, щоби може хто з міста переселяється у село чи в інших обставинах ми стимулювали активну роботу і фермерів, зокрема, і тих людей, які займаються і піднімають економіку у сільському господарстві. Я підтримую позицію комітету відправити авторам на доопрацювання.
Катерина Ващук, будь ласка, мікрофон, фракція Народної Партії. 17:40:44п
Шановній головуючий, шановні колеги, дійсно, ідея закладена дуже добра. І закон, який виписував пріоритетний розвиток села, виписав окремими пунктами питання підтримки соціального саме розвитку. А головним там чи не найголовнішим являється допомога сільським жителям у будівництві, тому що забезпечення їх будь-яким житлом від держави в Україні на сьогодні відсутня. І дуже важливо допомогти сім’ям, а це зазвичай молоді сім’ї, побудуватись на селі, значить, вони там житимуть, працюватимуть, і це принесе користь. Але так, як виписано у цьому законі, абсолютно соголосна з колегою Томенком, воно ситуації не вирішує, а може, навпаки, погіршити. Згадаємо ті роки, коли окремо стрічкою писалось виділення коштів для сільських забудовників. І ці кошти нехай не були дуже великими, але були в мжах навіть 50, 70 і 100 мільйонів гривень. Якщо ми хочемо покращити ситуацію, то треба це зробити через стрічку у бюджеті, яка б забезпечувала або пряме бюджетне кредитування, або 100-відсоткове чи хоча б 75-и, чи 90-відсоткове погашення вартості кредитів для сільських забудовників, то це буде цілком реально. А що стосується молодих сімей, особливо молодих спеціалістів, там давно пора вирішити питання підйомних, які б допомагали обжитися тим сім’ям молодим.
Завершуйте, будь ласка.
. молодим спеціалістам, яких так на сьогодні не вистачає селу, не дивлячись на те, що випускаються десятки тисяч спеціалістів, але вони не йдуть у село, бо жити ніде, і державної підтримки немає. На доопрацювання закон. Дякую.
Сергій Гордієнко, фракція комуністів.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Я тут солідарний із Катериною Тимофіївною, і нам необхідно все-таки посилювати важелі впливу держави, окремим рядком передбачати кошти на кредитування індивідуальних сільських забудовників. Ви знаєте, працює програма "Власний дім" багато років, і за цей час сільські забудовники могли придбати житло, могли побудувати житло, могли провести газоводи і водовідведення. І ці кошти необхідно збільшувати не лише у державному бюджеті, а і в місцевих бюджетах. бо мультиплікаційний ефект від кількості цих коштів приносить значно більший ефект. Це кредитування здійснюється під 3 відсотки на 20 років. Тому необхідно, в першу чергу, вирішувати через Державний бюджет. Нинішній законопроект – ініціатива ніби і хороша, але вона, в першу чергу, ну не вирішить того, що хочуть автори. Я хотів би привернути увагу і до іншого всіх в Україні, в першу чергу, правоохоронних органів, тому що, виділяючи із Державного бюджету, з місцевих бюджетів на це кошти, ми потім надзвичайно специфічно трактуємо кому їх надати. Приклад – Полтава. У Полтавській області за те, що були надані кошти на кредитування людям, які працюють у державних органах влади, але проживають у селі, нині іде судове переслідування голови Полтавського обласного фонду підтримки індивідуального житлового будівництва на селі. Я вважаю, це неправильно, бо якщо і даний кредит, хай він є і державним службовцем, але він живе в селі і є сільським жителем. Це повинно так і трактуватися.
Шановні народні депутати! Обговорення питання завершено. Висновок комітету – повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Висновок Головного науково-експертного управління – відхилити законопроект. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту закону [[реєстраційний номер 7209]]. За основу. [[17:46:04]] За-26 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про повернення законопроекту суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. [[17:46:25]] За-256 Рішення прийнято. Шановні колеги, зараз мали б розглядати проект Закону реєстраційний номер 2066. Разом з тим, автор законопроекту Ігор Рибаков звернувся з листом такого змісту: про те, що він відкликає законопроект і просить зняти його з розгляду. Я ставлю на голосування пропозицію про зняття з розгляду проекту Закону реєстраційний номер 2066: про внесення змін до Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту" [[щодо порядку порушення антидемпінгової процедури]]. Прошу голосувати про зняття з розгляду. [[17:47:18]] За-244 Рішення прийнято. Шановні колеги, оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо посилення відповідальності за окремі правопорушення [[реєстраційний номер 7483]]. Ставлю на голосування пропозицію, яка щойно прозвучала: про розгляд питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. І одночасно, шановні колеги, оголошую про продовження вечірнього засідання на 15 хвилин. [[17:47:53]] За-238 Рішення прийнято. [[Шум у залі]] Ну, раніше завершимо розгляд всіх питань, значить, раніше. Доповідач – Бевз Валерій Ананійович. Співдоповідач – Юрій Володимирович Прокопчук.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, вашій увазі пропонується законопроект [[№ 7483]] – про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо посилення відповідальності за окремі правопорушення. Ним пропонуються зміни до восьми статей Кодексу про адміністративні правопорушення, які стосуються адміністративної відповідальності за придбання, зберігання та використання вогнепальної зброї, пістолетів для стрільби гумовими кулями,а також засобів активної оброни такі, як світові та шумові гранати, електрошокери, наручники, засоби з сльозоточивим газом і таке інше. Головне науково-експертне управління зробило одне єдине зауваження, посилаючись на те, що в 1992 році постановою Верховної Ради України дані предмети вилучені із вільного обігу. А таким чином, висновок робить Головне науково-експертне управління, раз такі предмети вилучені із обігу, то немає необхідності і передбачати відповідну відповідальність. Але, шановні колеги, враховуючи ту обставину, що сьогодні через Інтернет можна придбати не тільки електрошокер, але і реактивну установку, я вважаю, що таким чином ми мали б сьогодні все-таки підтримати цей законопроект. До речі, хотів би повідомити про те, що сьогодні у нас в країні 788 тисяч одиниць вогнепальної зброї, 60 повноцінних, у нас сьогодні 160 тисяч одиниць пістолетів для стрільби гумовими кулями. У нас в країні за 2010 рік загинуло від використання даних засобів 30 чоловік і 35 отримали вогнепальні поранення. Тому я просив би вас підтримати даний законопроект. Дякую за увагу.
Голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Юрій Володимирович Прокопчук. Будь ласка, рішення комітету.
Шановний головуючий, шановні колеги присутні! Комітетом Верховної Ради України з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянутий поданий народним депутатом України Бевзом Валерієм Ананійовичем проект Закону України "Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення" щодо посилення відповідальності за окремі правопорушення. Зазначеним законопроектом пропонується посилити адміністративну відповідальність за порушення правил та порядку поводження із спеціальними засобами активної оборони, спрямованими на ураження людини чи завдання їй больового шоку шляхом внесення змін до статей 174, 190, 191, два, три, 94 і 95, і 265 Кодексу України про адміністративні правопорушення з метою зміцнення впливу суспільства на правосвідомість правопорушників. Якщо загалом брати цю проблему, ми знаємо, в тому числі що відбувалося нещодавно у Львові, коли застосована була травматична зброя, і до яких наслідків це призвело. Тому прийняття цього закону буде сприяти запобіганню вчинення нових правопорушень, підвищенню рівня правової культури громадян, зміцненню законності та вихованню громадян у дусі, безумовно, неухильного додержання вимог чинного законодавства. Проаналізувавши законопроект, комітет вважає за можливе рекомендувати Верховній Раді України прийняти його в першому читанні за основу. Дякую. Прошу підтримати.
Дякую вам також. Шановні колеги, хто наполягає на обговоренні цього питання? Юрій Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Я зараз хочу виступити у зв’язку з тим, що я побачив і проаналізував висновок Науково-експертного управління. Вони прийшли до висновку, що цей проект доцільно відхилити, я ще раз звертаю увагу керівництво Верховної Ради на абсолютно недолугий висновок щодо цього законопроекту, абсолютно не кваліфікований висновок. І хотів би подякувати народному депутату Бевзу за комплексність у підході до розв’язання цієї проблеми, яку він зараз запропонував. Він запропонував внести зміни до статті 174, 190, 191, 192, 194, 195, 265 Кодексу України про адміністративні правопорушення і таким чином хоча би ми наблизились до якогось комплексного розв’язання цих проблем. І передбачив, щоб відповідальність була і за відстріл патронів із пристроїв, і за аналогічними метальними снарядами не смертельної дії, і всі інші речі, які передбачені, тобто порушення порядку зберігання, в тому числі нагородної зброї, поставив питання про порушення працівниками відповідальність і ввів відповідальність за порушення працівниками торгівельних підприємств спеціальних засобів. З одним я тільки з ним не згоджуюся, що він сказав у своєму виступі, що можна купити в Україні реактивну установку. Ні. І не тому, що важко купити, їх нема просто на озброєні. Після того, що зараз проголосували за скорочення армії ще на 8 тисяч, у нас вже нікому буде скоро обслуговувати ту техніку і це страшна проблема.
Завершуйте, будь ласка.
Шановні друзі, я просив би вас підтримати цей законопроект, він надзвичайно добре виписаний, його просто можна приймати зразу і в першому, і в другому читанні в цілому. Це я просто вам гарантую, що він надзвичайно серйозно виписаний, а Головне науково-експертне управління, я хотів би, нехай догану хоча б отримував пан Борденюк за таке зовсім некваліфіковане заключення. Дякую.
Шановні колеги, комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Про висновок Головного науково-експертного управління вже сказав Юрій Анатолійович Кармазін. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо посилення відповідальності за окремі правопорушення [[реєстраційний номер 7483]]. [[17:55:38]] За-44 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про повернення законопроекту суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. [[17:56:01]] За-267 Рішення прийнято. Шановні колеги, щодо проекту Закону про присяжних виконавців [[реєстраційний номер 5151]]. Автор звернувся з листом такого змісту: "Прошу перенести розгляд проекту Закону про присяжних виконавців на інший пленарний тиждень у зв’язку з необхідністю узгодження позицій". Заперечень немає? Голосувати не будемо? Ні. Дякую. Тепер, шановні колеги, теж стосується і проекту Закону [[реєстраційний номер 7235]] про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу [[щодо судового контролю та статусу підозрюваного]]. Рреєстраційний номер 7235, ще раз нагадую. Автор знову ж таки просить відкласти розгляд цього законопроекту. Немає заперечень? Відкладаємо. Шановні народні депутати, оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 328 Цивільного процесуального кодексу України [[щодо забезпечення права на касаційне оскарження]] [[реєстраційний номер 5371]]. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. [[17:57:24]] За-208 Рішення прийнято. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань правосуддя Юлія Володимирівна Льовочкіна, будь ласка.
Комітетом Верховної Ради України з питань правосуддя на своєму засідання 12 січня 2011 року розглянуто проект Закону про внесення змін до статті 328 Цивільно-процесуального кодексу України [[щодо забезпечення права на касаційне оскарження]]. Законопроект розроблено з метою забезпечення особам, які беруть участь у справі, та особам, які не беруть участь у справі, якщо суд вирішив питання про їх права, свободи, чи обов’язки, права на касаційне оскарження рішення суду. Верховний Суд України вважає, що законопроект приймати недоцільно, оскільки він містить юридично необґрунтовані пропозиції і не встановлює дієвої системи процесуальних фільтрів та процедури допуску касаційної скарги до розгляду судом касаційної інстанції. Міністерство юстиції України, Вищий господарський суд України, наукові експерти Інституту законодавства Верховної Ради України, Одеської національної юридичної академії, Київського національного університету імені Т.Г.Шевченка, Академії правових наук погоджуються з необхідністю удосконалення практико захисту прав учасників судового процесу на касаційне оскарження рішення суду та підтримують законопроект. Головне науково-експертне управління рекомендує, за результатами розгляду в першому читанні, проект закону прийняти за основу. Розглянувши поданий законопроект та експертні висновки, комітет прийняв рішення: рекомендувати Верховній Раді України за результатами розгляду в першому читанні зазначений законопроект повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання.
Дякую. Шановні колеги, хто наполягає на обговоренні цього питання? Юрій Кармазін, будь ласка, фракція "Наша Україна - Народна самооборона".
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я хотів би звернути вашу увагу, хоча я не знаю, чи тут дослухаються до слів, на суть цього законопроекту. Він надзвичайно простий. Там всього чотири строчки. Пропонується таке: вносяться зміни до статті 328 Цивільного процесуального кодексу, де пункт 5 частини третьої пропонують виключити, а частину четверту викласти в такій редакції: ".суддя-доповідач, встановивши, що є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення процесуального права постановляє Ухвалу про відкриття касаційного провадження, незалежно від обґрунтованості касаційної скарги". Це весь текст закону. А що має робити суддя, який вивчив і бачить, що є порушення? Ну, вони не обґрунтовані, допустимо. Але це вже вивчено, це зроблено. Він зобов’язаний зупинити, припинити порушення закону. зобов’язаний. Це посадова особа. І ми говоримо: "Ні, не треба". Що говорить Вищий господарський суд? Він каже: "Треба, тільки в нього інший підхід". Він говорить: "Це питання має вирішуватись колегією суддів". А для того, щоб вирішувалося колегією, то це треба прийняти нам в першому читанні і потім вписати, що може бути або суддя, або колегією записати. Хіба це важко нам зробити? Очевидно, це не є важко зробити. Через це я хотів би звернути увагу, що наш Інститут законодавства Верховної Ради написав так. Нами підтримується ця пропозиція, оскільки спрямована на підвищення рівня забезпечення прав учасників цивільного процесу на касаційне оскарження шляхом виключення положень, які на практиці можуть позбавляти громадян права на касаційне оскарження, та в разі схвалення її парламентом сприятиме.
Завершуйте, будь ласка.
Так, пише директор член-кореспондент Національної академії наук Копиленко: "У разі схвалення її парламентом сприятиме зміцненню законності і виконанню завдань судочинства". Через це, через позицію науковців, знаних науковців я вважаю, що, і вийшов на трибуну, щоб ви підтримали в першому читанні ці пропозиції, а потім доопрацювали. Ці пропозиції науковців дійсно серйозні і дійсно правильні. Це я кажу вам як юрист-практик. Дякую.
Шановні колеги! Ніхто більше не наполягає на виступі? Ні. Я ставлю на голосування першу пропозицію – про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до статті 328 Цивільного процесуального кодексу України [[щодо забезпечення права на касаційне оскарження]] [[реєстраційний номер 5371]]. [[18:02:56]] За-240 Рішення прийнято. Дякую. Шановні народні депутати, оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України [[щодо набрання судовим рішенням законної сили]], [[реєстраційний номер 7337]] Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. [[18:03:29]] За-216 Рішення прийнято. Доповідач – Притика Дмитро Микитович. Співдоповідач – Львочкіна Юлія Володимирівна.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні народні депутати! в зв’язку з прийняттям 7 липня 2010 року Верховною Радою України Закону "Про судоустрій і статус суддів" та внесення ним змін до процесуального законодавства, які покликані вдосконалити та якісно пришвидшити строки розгляду справ у судах, виникла необхідність у приведенні окремих положень Кодексу адміністративного судочинства, які стосуються апеляційного оскарження рішень адміністративних судів та набрання ними законної сили, у відповідність з відповідними положеннями Цивільного процесуального кодексу, Господарського процесуального кодексу та Кримінально-процесуального кодексу. Це пов’язано насамперед із зміною порядку апеляційного оскарження рішення суду першої інстанції, оскільки чинні норми зазначених кодексів не містять норм, які б передбачали звернення і заяви про наміри апеляційного оскарження судового рішення. У зв’язку з цим законопроектом номер 7337 авторами запропоновані зміни до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства в Україні, які встановлюють порядок набрання законної сили рішенням суду першої інстанції. Згідно із запропонованою редакцією частини першої цієї статті рішення суду набирає законної сили після спливу строку для подання апеляційної скарги, а не після закінчення строку подання заяви про апеляційне оскарження. Згідно положень статті 186 Кодексу адміністративного судочинства України для оскарження рішення суду першої інстанції подається саме апеляційна скарга, а не заява про апеляційне оскарження. Тому запропоновано виключити частину другу статті 254 цього кодексу як таку, що втратила свою актуальність. Прийняття даного законопроекту дозволить усунути прогалину, яка стосується набрання рішенням законної сили при розгляді адміністративних справ у судах першої інституції. Прошу від імені авторського колективу прийняти цей законопроект за основу. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Голова підкомітету Комітету з питань правосуддя Льовочкіна Юлія Володимирівна. Будь ласка, рішення комітету.
Комітету Верховної Ради України з питань правосуддя розглянув на своєму засіданні 11 січня 2011 року проект Закону про внесення змін до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України, наданий народним депутатом Притикою. Законопроект спрямований на усунення прогалин, що має місце у питанні набрання законної сили рішенням суду першої інстанції в адміністративному судочинстві. Вищий адміністративний суд України підтримує законопроект. Заперечень щодо його прийняття немає. Головне науково-експертне управління підтримує запропоновані проектом закону зміни та пропонує за результатами розгляду у першому читанні законопроект прийняти за основу. Розглянувши поданий законопроект та експертні висновки, комітет рекомендує Верховній Раді України прийняти законопроект в першому читанні за основу та в цілому.
Шановні колеги, хто обговорити? Будь ласка, Юрій Кармазін. Одну хвилину просить. Мікрофон Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Абсолютно правильна пропозиція законодавча народних депутатів Комара і Притики, але я хочу звернути вашу увагу на те, що в даному випадку комітет приймав рішення рекомендувати вам розглянути цей законопроект, прийняти за основу, і якщо приймете за основу, то й в цілому також через те, що його нема там що доопрацьовувати, абсолютно нема що. Пункт 2 ми виключаємо з частини другої статті 254, а в першій частині просто міняємо "строку подання заяви" на "строку подання апеляційної скарги". Через це доповнювати тут практично нічим – ми прийшли висновку на засіданні комітету. і мене, Володимире Михайловичу, до вас пропозиція. Щоб ми не створювали чергу з цих законопроектів, зараз як тільки буде перше читання, а може не буде заперечень, то зразу поставити його і в цілому цей законопроект, це буде справедли.
Шановні колеги, немає інших пропозицій? Я тоді ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту закону [[реєстраційний номер 7337]] про внесення змін до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України [[щодо набрання судовим рішенням законної сили]]. Прошу голосувати. [[18:08:59]] За-268 Рішення прийнято. Шановні колеги, комітет пропонує прийняти законопроект в цілому і та пропозиція звучала з вуст Юрія Кармазіна. Нема заперечень? Ставлю на голосування про прийняття проекту закону в цілому як закон. Прошу голосувати. Реєстраційний номер 7337. [[18:09:33]] За-279 Рішення прийнято Шановні колеги, давайте розглянемо ще один невеличкий тут законопроект. Це про внесення змін до деяких законодавчих актів [[щодо уточнення положень стосовно надання усиновлювачам відпустки для адаптації усиновленої дитини]], 7004. За скороченою процедурою? Давайте. Ставлю на голосування пропозицію. Так, будь ласка, доповідач. Колоцей Юрій Олександрович, будь ласка [[18:10:07]] За-214 Рішення прийнято. Будь ласка.
Дякую. Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, я выступаю как автор законопроекта и по поручению профильного комитета. Законопроект путем внесения изменений в ряд законодательных актов уточняет существующие законодательные нормы по предоставлению усыновителям отпусков для адаптации усыновленного ребенка. Например, предлагается предоставить право на отпуск с дня усыновления ребенка длительностью 56 календарных дней, 70 – при усыновлении двух и более детей лицам, которые усыновили не только новорожденных детей непосредственно из родительного дома, но и детей старше 3 лет. Комитет по вопросам бюджета в своем заключении отметил, что реализация законопроекта не будет требовать дополнительных средств от государственного бюджета, его нормы могут вступать в действие с дня опубликования. Комитета по вопросам правовой политики, по вопросам социальной политики и труда, Главное научно-экспертное управление поддерживают принятие законопроекта за основу. Комитет по вопросам семьи, молодежной политики, спорта и туризма принял: рекомендовать решение Верховной Раде Украины принять законопроект за основу. Прошу поддержать решение комитета. Спасибо за внимание.
Шановні колеги, шановні колеги, як раніше казали, ваші оплески вважаємо одностайною підтримкою цього проекту закону. Тому я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту закону [[реєстраційний номер 7004]].
В цілому да? [[18:12:13]] За-283 Рішення прийнято. Тут звучала пропозиція, що розглянути в цілому, як. Немає заперечень? Я ставлю на голосування цю пропозицію: про прийняття проекту закону як закон [[реєстраційний номер 7004]]. Прошу голосувати. [[18:12:43]] За-281 Рішення прийнято. Закон прийнято. Шановні колеги, от наш народний депутат, колега, надія наша і зміна, Пінчук Андрій Павлович, він вніс такий законопроект – про внесення змін до Закону України "Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності" щодо посилення правового та соціально-економічного захисту студентів. Комітет пропонує прийняти цей законопроект за основу для подальшої роботи. А автор просить на доопрацювання. То давайте тоді приймемо таке рішення: повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. Автор просить, шановні колеги. [[18:13:46]] За-249 Шановні колеги, "за" – 249, рішення прийнято. І зараз якраз 18 година 15 хвилин. Отже я вимушений оголосити вечірнє засідання Верховної Ради України закритим. Завтра ми продовжимо роботу в пленарному режимі з 10 години. Розпочнемо роботу з "години запитань до Кабінету Міністрів України".