Spoštovane kolegice in kolegi! Smo pred začetkom 42. izredne seje. Sklical sem jo na podlagi prvega in drugega odstavka 58. člena ter drugega odstavka 60. člena našega poslovnika. Nekaj naših kolegov in kolegic bo danes odsotnih. To so kolegi: Čebulj, Germič, Horvat, Jakič, Jelinčič, Kangler, Kavčič, Moge, Peterle, Poszonceva Pukšič. Od 17. ure dalje kolega Kavtičnik, od 15. ure dalje kolega Kontič, od 17. ure dalje kolega Štemberger in od 16. ure dalje kolega Švagan. Vsi ostali ste v dvorani oziroma v poslopju državnega zbora in se vam zahvaljujem za vašo pozornost, kajti danes bomo, tako kot veste, odločali sprotno. Ob koncu vsake točke bomo prešli na glasovanje, kar seveda pomeni, da moramo biti pozorni, tako na potek točk dnevnega reda kot pri samih odločitvah. Najprej bomo seveda, v skladu s poslovnikom, prešli na določitev dnevnega reda. O dnevnem redu smo se uskladili na zadnjih sejah kolegija. Predlogov za širitev ali umik točk z dnevnega reda nisem prejel. Tako da bi lahko, vidim, da nas je v dvorani dovolj, prešli na odločanje o dnevnem redu. Najprej pa vas vljudno prosim, če lahko preverite glasovalne naprave, da ne bi, tako kot se v zadnjem času dostikrat dogaja, prišlo potem do opozorila, da ne delajo. Prosim ali je vse v redu? Ni pripomb. Torej, prešli bomo na odločanje o dnevnem redu, tako kot ste ga prejeli s sklicem. Glasujemo o dnevnem redu. V dvorani nas je zagotovo več, kot kaže številka na "displayu", pa bom še enkrat pozval vse kolegice in kolege, da pridejo v razpravno dvorano. V dvorani nas je zagotovo več, kot je številka na "displayu". Drugič bom dal na odločanje dnevni red 42. izredne seje. Če tokrat ne bo glasovanje uspelo, pa bom tako, kot to določa poslovnik, odredil 10 minut odmora in bomo o tem odločali ob 14.15 uri. Glasujemo o dnevnem redu. Prosim. V dvorani nas je skoraj 60. Prosim? Dela naprava. Ob 14.10 uri bomo nadaljevali. Prosim poslanke in poslance, da pridejo v državni zbor. Čez pet minut bomo glasovali tretjič. V dvorani nas je bilo zdaj zagotovo dovolj.
Smo pri določitvi dnevnega reda. Mislim, da je bilo že prej dovolj kolegic in kolegov v dvorani, vendar glasovanje tega ni pokazalo. Sedaj po poslovniku tretjič odločamo. Prosil bom za vašo pozornost. Ker ste nekateri prišli sedaj v dvorano, tiste še posebej prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Prešli bomo na določitev dnevnega reda, kot ste ga prejeli s sklicem. Odločamo o dnevnem redu 42. izredne seje državnega zbora. Glasujemo. 61 navzočih, 45 za, eden proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je dnevni red določen in lahko preidemo na točke. Za vrstni red točk, kot verjetno veste, smo dosegli dogovor v okviru kolegija, tako da naknadnih sprememb k temu načrtu ni. Začeli bomo s 25. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o varnosti v železniškem prometu. Še enkrat, samo zato, da ne bi prišlo do nesporazumov, ko bodo točke končane, bomo brez časovnega zamika, brez odmora takoj prešli na glasovanje o njih in tako vse do konca današnjega delovnega dne. Prehajamo na 25. TOČKO DNEVNEGA REDA - DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O VARNOSTI V ŽELEZNIŠKEM PROMETU. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o varnosti v železniškem prometu je predložila vlada. Želi kdo od predstavnikov vlade besedo za dopolnilno obrazložitev? Prosim, mag. Knez, državni sekretar, ima besedo.
Hvala lepa. Spoštovani predsednik, spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Pred nami je zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o varnosti v železniškem prometu. Zakon o varnosti v železniškem prometu velja od 24. septembra 2000. Po sprejetju omenjenega zakona so začele veljati direktive Sveta Evrope številka 16, ki govorijo o intermobilnosti železniškega omrežja. Kasneje smo sprejeli tudi zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o železniškem prometu, ki je vpeljal dikcijo pooblaščenega upravljavca in upravljavca železniškega sistema, in sprejet je bil tudi zakon o graditvi objektov Vsi ti trije zakoni ali pa vse te tri osnove so pomembne in na osnovi vsega tega smo morali pripraviti nov zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o varnosti v železniškem prometu. Hvala lepa.
To je bila kratka dopolnilna obrazložitev. Predlog zakona je obravnaval pristojni odbor, odbor za infrastrukturo in okolje. Želi predsednik besedo ali kolega Malovrh kot poročevalec? Prosim, da predstavite poročilo odbora, potem pa bomo nadaljevali z delom; nimam najavljenih predstavnikov [[...]]Prosim, kolega Malovrh.
Spoštovani gospod predsednik, poslanke in poslanci! Pred nami je poročilo odbora za infrastrukturo k zakonu o spremembah in dopolnitvah zakona o varnosti v železniškem prometu. Odbor za infrastrukturo in okolje je na 51. seji 4.2.2004, 53. seji 4.3. in 54. seji 31.3.2004 opravil drugo obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o varnosti v železniškem prometu, ki ga je državnemu zboru Republike Slovenije v redni zakonodajni postopek predložila vlada Republike Slovenije. Na seji odbora so poleg predstavnikov predlagatelja zakona in zakonodajno-pravne službe državnega zbora Republike Slovenije sodelovali tudi predstavniki javne agencije za železniški promet Republike Slovenije in Holdinga Slovenskih železnic d.o.o. K predloženemu zakonu je podala pisno mnenje zakonodajno-pravna služba državnega zbora dne 30.12.2003. Odbor je sprejel tudi pripombe Holdinga Slovenskih železnic. Zakonodajna-pravna služba državnega zbora Republike Slovenije v svojem mnenju daje pripombe k 2., 3., 5., 6., 7., 8., 9., 11., 14., 15., 16., 19., 25., 27., 30., 31., 39., 40., 48., 50., 51. in 52. členu. Odbor za infrastrukturo in okolje je v skladu s 126., in 131. členom poslovnika državnega zbora opravil razpravo in glasovanje o posameznih členih predloga zakona in vloženih amandmajih. Pri tem je sprejetl tudi svoje amandmaje. V okviru poslovniško določenega roka so amandmaje vložili poslanec Janko Veber, k 2. členu štiri amandmaje, k 3. in 9. dva amandmaja, k 11., 15. in 16. dva amandmaja, k 17. in 19. dva amandmaja, 28. členu dva amandmaja, 29. in 31. tri amandmaje in k 51. členu, poslanec Alojz Sok k 2., 11., 14., 19. in 40. členu in pa štiri poslanske skupine k 2., 3., 6., 9., 11., 15., 25., 31., 37. in 40. členu. Poslanec Janko Veber je dne 30.3.2004 spremenil svoj amandma k 2. členu. Odbor za infrastrukturo in okolja pa je sprejel naslednje amandmaje: poslanca Janka Vebra k 2., 29., 36., 40., 41. in 49. členu; štirih poslanskih skupin pa k 2., 9., 25., 27. in 40. členu. Odbor za infrastrukturo in okolje pa ni sprejel amandmajev poslanca Alojza Soka k 2., 11. in 14. členu. S sprejetjem amandmajev poslancev ali amandmajev odbora so poslali brezpredmetni amandmaji poslanca Vebra k 28. členu dva amandmaja in k 31. členu trije amandmaji in pa štirih poslanskih skupin k 3., 6., 11., 15. in 31. členu. Na seji odbora pa je umaknil amandmaje poslanec Janko Veber, in sicer tri amandmaje k 2. členu, dva amandmaja k 3. in 9. členu, potem dva amandmaja k 11., 15. in 16. členu, dva amandmaja k 17. in 19. členu in dva amandmaja k 39. členu ter po dva amandmaja k 41., 47., 50. in 51. členu, tako da, je zakon pripravljen za obravnavo za sprejem v drugem postopku. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod poročevalec odbora za infrastrukturo in okolje, kolega Malovrh. Sedaj štiri poslanske skupine prosijo za predstavitev stališč. Najprej poslanska skupina Združene liste socialnih demokratov in kolega Veber. Prosim, imate besedo.
Hvala za besedo. V poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov smo zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o varnosti v železniškem prometu poskušali obravnavati predvsem z vidika osnovnega zakona, zakona o železniškem prometu, ki je razdelil naloge na področju železnicmed upravljalca in pooblaščenega upravljalca železniške infrastrukture. Tako da je seveda za nas bil izredno pomemben vidik varnosti, kako bodo razdeljene naloge med pooblaščenega upravljalca in med upravljalca, kajti lahko bi prihajalo pri izvajanju tegazakona do težav, ki jih seveda v Evropski skupnosti ne poznajo. Te težave bi se pa odražale predvsem v tem, kdo nosi odgovornost za posamezen ukrep. Zato smo tudi poskušali v postopku procedure opozoriti na te probleme in priti do bolj jasnega besedila, seveda je pa za nas tudi izredno pomembno dejstvo, da ne smemo posegati v železniški sistem na način, da se ogrozi sanacija železnic, kajti ravno dejstvo, da je kadrovsko in sicer zaznati na slovenskih železnicah izredno bogato strukturo, kadrovsko strukturo, je seveda potem nekoliko težje, če tej stroki ne dovolimo, da opravlja svoje delo še naprej na način, da je seveda zagotovljena v čim večji meri tudi varnost. In seveda so se tukaj odpirala vprašanja tako pri vzdrževalnih delih kot tudi pri investicijskih vlaganjih, tako da z vseh teh vidikov je pozneje odbor tudi sprejel odločitve, ki dajejo še vedno možnost, da Slovenske železnice upravljajo vzdrževalna dela, do čim investicijska dela seveda načrtuje upravljalec. Seveda pa pričakujemo, da bo v vseh tehpostopkih prihajalo do odločitev, ki ne bodo imele za posledico, da bo železniški sistem zgrajen iz nešteto elementov, za katere bo seveda v nadaljevanju moral pooblaščeni upravljalec zagotavljati ustrezno množino in seveda tudi raznolikost teh elementov Tako, da tukaj so resnično izredno zahtevne procedure, ki jih bodo morale pripeljati do tega, da bodo čim bolj jasno razmejene naloge med upravljalcem, ki jih izvaja agencija, in pooblaščenem upravljalcem, ki jih izvajajo Slovenske železnice. Menimo, da je dopolnjeno besedilo na odboru ustrezno in bomo ta zakon v takšni obliki tudi podprli. Hvala.
Hvala lepa. Kolega Peče bo predstavil [[...]]Ne, se odpoveduje razpravi. Boste kolega Malovrh predstavili stališča poslanske skupine SLS? Prosim. Za vami kolega Janc za poslanski klub LDS in potem kolega Sok, za poslansko skupino Nove Slovenije.
Gospod predsednik, hvala lepa za besedo. No, železnico opredeljujejo štirje temeljni zakoni, in sicer zakon o železnicah, zakon o varnosti v železniškem prometu - ta dva zakona čakata na njun sprejem oziroma železničarji čakajo na sprejem vse od osamosvojitve dalje - potem je tukaj nacionalni program, ki je bil v našem državnem zboru že velikokrat obravnavan, pa žal moram reči, da je slabo izpolnjevan, tam nekje okrog 12 in pol do 13%, in pa seveda tudi danes imamo na vrsti zakon o sanaciji Holdinga Slovenskih železnic. Tukaj bi rad nekaj povedal. In sicer železnica skozi naše območje poteka že od 1846. leta dalje. To se pravi, da zakonodaja s tega področja je stara že približno 160 let. Takrat, pred 160. leti, je šlo predvsem na zaupanje, potem so bile tukaj mehanične naprave, ki so urejale varnost v železniškem prometu, še kasneje elektroreleji in danes digitalna tehnika. Pa vendar za varnost v železniškem prometu odgovarjajo predvsem ljudje, predvsem službe, ki opravljajo to delo na železnici. Tako neposredni promet kot promet, kot vlakovni promet, potem ljudje, ki delajo na vzdrževanju prog, in ljudje, ki delajo na vzdrževanju elektrorelejnih signalnovarnostnih naprav in pa seveda ljudje, ki gradijo železnice. Na slovenskih železnicah ali pa v Sloveniji je bilo nekaj večjih nesreč, in sicer 1965. leta je bila nesreča z Zidanem mostu, potem 1989. leta je bila nesreča v Divači, s težjimi posledicami. Takrat se je prvič zgodilo v Sloveniji, da je eden od direktorjev odstopil, in sicer dr. Bogdan Zgonc, ker se je čutil tudi subjektivno in pa objektivno odgovornega. Moram reči, da v zadnjih treh letih so bile kar tri nesreče v Prestranku z manjšimi posledicami, lahko bi bile pa večje. Lansko leto v decembru, v Slovenski Bistrici, kjer je bila velika materialna škoda. Moram pa reči, da so železničarji imeli srečo, kajti bog ne daj, da bi prišel nasproti vlak s prevozom delavcev, šolarjevali s prevozom potnikov. Moram pa reči, da tukaj ni bil uveden niti disciplinski postopek. Državni zbor mora sprejeti dober zakon, da bodo železničarji lahko sprejeli tudi dobre predpise. Januarja bo 15 let, odkar sem zapustil železnico, in takrat je bilo na slovenskih železnicah 729 pravilnikov, navodil in pa predpisov. Zadnji, katerega se spomnim, je bilo navodilo o zdravstvenih pregledih in je nosil številko 727. Z razpadom nekdanje SFRJ bi morali spremeniti tudi predpise, Slovenske železnice pa so izgubile svoj pomen, tistega ki so ga imele do takrat, kajti bile so neke vrste hrbtenica transporta od zahoda proti vzhodu, to se pravi preko Jesenic, Ljubljane, Zagreba v Beograd in naprej na Bližnji vzhod. Danes pa bi železnice, glede na našo majhnost, naslovensko majhnost morale opraviti predvsem tranzitni promet, kajti tega smo edini sposobni. Za sam promet na železnici je meja rentabilnosti med 150 in 300 kilometri, pač zavisi od tovora, ki ga opravlja, za to pa je Slovenija malce premajhna. In ravno zaradi tega moramo mi pripraviti predpise, ki bodo zagotavljali varen, urejen, gospodaren promet. Kajti z železnico izvažamo naše storitve, izvažamo po njej usluge, našo delovno silo, energijo in pa vse ostalo. Zakon o varnosti v železniškem prometu je pomemben za nadaljnji razvoj Slovenskih železnic za reorganizacijo in pa za kadrovsko sanacijo. Najbolj pa je pomemben za kvaliteto uslug. Zato predlagam, poslanke in poslanci, da zakon skupaj z amandmaji tudi podpremo. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Malovrh. Kot rečeno, kolega Janc bo predstavil stališče poslanskega kluba LDS.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Zakon o varnosti v železniškem prometu je eden od zakonov, s katerim se v bistvu implementira osnovni zakon, to je zakon o železniškem prometu. Kako pomemben je ta zakon, kaže seveda tudi sama procedura sprejemanja tega zakona v državnem zboru, saj je ta zakon že nekaj mesecev v parlamentarni proceduri. Seveda s sistemskega vidika je sprejem tega zakona nujno potreben, saj je v povezavi z drugimi zakoni in direktivami Evropske unije potrebno to čimprej storiti. Zraven tega je pa seveda potrebno opozoriti tudi na zahtevnost same tematike, saj je državni zbor na predlog vlade dvakrat umaknil ta zakon z dnevnega reda odbora. Prav tako pa je odbor dvakrat prekinil, preložil obravnavo po posameznih členih. Mi bomo ta zakon podprli, ker se seveda zavedamo tudi odgovornosti, ki jo sprejemamo s sprejemom tega zakona. Seveda pa je ob tem potrebno le opozoriti, da je danes prišlo na klop dodatno mnenje k predloženemu zakonu, in tudi vrsta amandmajev, o katerih smo mi na odboru vodili večmesečno razpravo. Zato nas do neke mere preseneča tudi tak pristop k tako zahtevni problematiki, kot je zakon o varnosti v železniškem prometu. In bo prav gotovo zahtevala še dodatno posvetovanje tudi med člani odbora do sprejema posameznih amandmajev. Hvala.
Hvala lepa. Kolega Sok bo sklenil predstavitev stališč poslanskih skupin s predstavitvijo stališča poslanske skupine Nove Slovenije. Potem bomo šli na razpravo in odločanje o členih. Najprej kolega Sok, prosim.
Spoštovani predsednik, predstavniki vlade, kolegice in kolegi! V Novi Sloveniji se še kako strinjamo s to ugotovitvijo, ki je bila izrečena pred mano, da mora državni zbor sprejeti dober zakon, ko govorimo o varnosti v železniškem prometu. Na žalost pa moramo ugotoviti, da v takih okoliščinah, v katerih je bil sprejet ta zakon, ni možno povsem stoodstotno trditi, da je pred nami dober zakon. Malodane vsi členi so bili v parlamentarnem odboru za infrastrukturo z amandmaji spremenjeni. Časa v tem hitrem tempu, ki ga sedaj ima državni zbor pred sabo, ni bilo veliko. In iz tega razloga je, še enkrat ponavljam, težko trditi, da je ta zakon najboljši, kar jih ima državni zbor v zvezi s to tematiko pred sabo. Rad pa bi opozoril na naslednje. Ko govorimo o varnosti v železniškem prometu, v Novi Sloveniji ne moremo mimo ugotovitve, da sam zakon kot takšen ne bo prinesel tiste želene varnosti, če v naši državi ne bomo naredili na drugih področjih, predvsem na področju investicij in vlaganj v železniško infrastrukturo, dovolj. Še vedno imamo ogromno nezavarovanih železniških prehodov in se pravzapravna teh prehodih letno zgodi veliko prometnih nesreč. Ob tej priložnosti tudi opozarjamo, da bi vlada kot odgovorna za izvajanje nacionalnega programa železniške infrastrukture morala bolj odgovorno pristopiti k izvajanju nacionalnega programa. Mislim, da smo do tega trenutka izvršili vsega skupaj nekaj več kot 10% načrtovanih investicij, nismo pa naredili praktično nič na tako imenovanem drugem tiru, od Divače do Kopra ali pa, če hočete, od Kopra do Divače in zaradi tega se nam tudi dogaja, da bo stanje v Slovenskih železnicah v prihodnje še slabše, kajti bistveni del tovornega prometa bo na nek način oziroma dejansko bo Slovenijo zaobšel. Pred časom sem tudi tukaj ministra za promet vprašal, kaj je s to zadnjo železniško nesrečo, ki se je zgodila na železniški postaji v Slovenski Bistrici. Temeljitega odgovora nisem dobil. Rekel mi je, da komisija to še proučuje. Zato bi rad tudi ob tej priložnosti povedal, da na ta odgovor še čakam. Kar se tiče samega poročila, ne vem, ali sem preslišal ali pa v poročilu ni bilo povedano - k temu zakonu sta bila sprejeta dva, zdi se nam, pomembna amandmaja, ki ju je predlagala Nova Slovenija, in sicer k 19. členu in pa k 40. členu. Oba od teh členov sta predvidevala, da bi se nekatere pristojnosti iz ministrstva prenesle na upravljalca. Mi smo takim rešitvam nasprotovali, zato smo predlagali, da se ta dva člena črtata in da te pristojnosti ostanejo ministru, kot tistemu, ki je seveda najbolj odgovoren za funkcioniranje slovenskih železnic in če hočete posredno tudi za varnost na slovenskih železnicah. Predlagali smo tudi amandma pri 2. členu, ki pa ni bil sprejet in iz tega dodatnega mnenja, ki smo ga sedaj dobili na mizo in smo ga lahko na hitro pogledali, bi lahko zaključil, da zakonodajno-pravna služba problematizira k 2. členu sprejeto vsebino, in sicer pravi, da je treba v tem členu določiti, kaj so naloge pooblaščenega upravljalca. Mi smo v tej smeri tudi predlagali ustrezen amandma, amandma sicer ni bil sprejet, vendar je še vedno možnost, v kolikor zakonodajno-pravna služba meni, da funkcija pooblaščenega upravljalca v tem zakonu ni zadosti natančno opredeljena, da to storimo in tudi na takšen način prispevamo k temu, da bo zakon še nekoliko boljši, kot bi sicer bil, če bi ga sprejeli namesto tega. Samo za konec povem. V Novi Sloveniji temu zakonu ne bomo nasprotovali, ne bomo ga pa tudi pomagali sprejeti prav iz razloga, ki sem ga omenil uvodoma, to pa je, zaradi časovne stiske, v kakršni je sprejemanje tega zakona na odboru potekalo. Hvala lepa.
S tem smo sklenili predstavitev stališč poslanskih skupin. Sedaj bomo prešli na razpravo in odločanje o členih in vloženih amandmajih. Pod zaporedno številko 25 v dokumentu, ki obsega 5 strani, imate amandmaje od 2. do vključno 31. člena. Vložila jih je poslanska skupina Slovenske ljudske stranke. Šli bomo po vrsti, razpravljali in odločali bomo po vrsti. Prosim, da ste pozorni, smo pri 2. členu in amandmaju k njemu. Kot povedano, vse vlaga poslanska skupina SLS.Želi kdo besedo? Če ne, bomo prešli na odločanje. Glasujemo o amandmaju k 2. členu dopolnjenega predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o varnosti v železniškem prometu. Glasujemo. Mir v dvorani, smo sredi glasovanja. Vidim, da je bilo nekaj vprašanj med glasovanjem. Vodil sem sicer zelo počasi, ampak morda je bilo preveč nemira, zato tudi nismo bili potem sklepčni, v dvorani nas je pa seveda dovolj, čez 60. Ali lahko preidemo na odločanje? Lahko. Smo pri 2. členu. Prosim, kolega Janc, obrazložitev glasu.
Proceduralno vas bi [[...]]
Prosim.
Namreč rekel sem, da smo pol leta govorili o 2. členu, v državnem zboru na odboru. Da smo dvakrat prestavljali sejo, da smo dvakrat prestavljali točko in se mi zdi, da bi vsaj, ne vem, predlagatelji utemeljili predlagane amandmaje.
Poglejte, pozvani so bili, nihče ni dolžan tega storiti, za to se niso odločili in so izpolnjeni pogoji za odločanje.
Namreč mnenje smo dobili po začetku seje in vam povem, da se v petih minutah pa le ne da pogledati [[...]]
Samo to bi mi morali, kolega Janc, reči med razpravo, sedaj smo pa sredi glasovanja.
Se opravičujem.
Hvala. Jaz pa pojasnjujem moje ravnanje. Sedaj moramo dokončati glasovanje. Če meni kdo, da si je potrebno vzeti kakšno minuto časa za to, da prouči, to lahko tudi odredim, vendar pa menim, da so izpolnjeni pogoji za to, da lahko odločamo. Smo pri 2. členu in amandmaju k njemu in sedaj bom dal drugič na glasovanje ta amandma. Če pa bi sedaj kdo izrecno zahteval samo nekaj minut, ne veliko, nekaj minut za to, da pogleda, če smo šli prehitro s proceduro, jih bom tudi odobril, ampak to naj ne bi postalo pravilo Prosim, kolega Sok. Samo hipec. Kaj je vaš predlog, kolega Sok? Želite obrazložiti glas?
Rad bi obrazložil glas.
Prosim, imate besedo.
Torej rad bi obrazložil glas in povedal, da bom glasoval za ta amandma, kajti podoben amandma sem vložil k 2. členu tudi sam, ampak ni bil sprejet in na to opozarja tudi, v kolikor sem seveda sedaj na hitro lahko pogledal, zakonodajno- pravna služba, ki pravi, da mora biti v zakonu natančneje opredeljeno, kaj pooblaščeni upravljalec lahko opravlja. In če pogledam, je ta prvi del amandmaja identičen temu, kar sem sam predlagal, vendar je na odboru za infrastrukturo bilo zavrnjeno, tako da s tem amandmajem k 2. členu nimam nobenega problema in ga bom podprl. Hvala.
Prosim, kolega Malovrh.
Tudi jaz bi rad obrazložil glas. In sicer, tudi jaz bom ta amandma podprl. Gre predvsem za to, da je pri tem zakonu o varnosti v železniškem prometu vsebinski poudarek predvsem na varnosti v železniškem prometu. Gre predvsem za to, kako se zagotavlja varnost prometa in pa promet, nato šele gospodarska javna služba. Dopolnitev v peti alinei 5. točke pa je bolj redakcijske narave. Zato prosim in pa predlagam, da se ta amandma sprejme.
Kolega Kremžar. Samo da pojasnim. Sedaj, sem rekel prej, izjemoma dajem zato, ker je nekdo rekel, da je bilo premalo časa, možnost za obrazložitev glasu med glasovanjem. Kasneje tega ne bom storil več. Prosim, kolega Kremžar.
Se opravičujem, verjetno bom storil proceduralno napako, ampak mene vendarle zanima pred odločanjem stališče vlade do teh amandmajev.
Prosim, vlada v eni minuti, če lahko kratko pojasnite vaše stališče.
Se zahvaljujemo za besedo. Amandmaje smo dobili sedaj na mizo, tako da pravzaprav se z njimi tudi seznanjamo. Jaz bi rekel tako, da smo v samem delu na odboru za infrastrukturo dosti besed namenili predvsem razmejitvi pooblaščenega upravljalca in pa seveda nalog upravljalca. Mislim, da so v osnovi in tudi v amandmajih, ki jih je odbor predlagal, te stvari zelo jasno definirane in razčiščene, tako da ta amandma, ki je danes pred nami - pravzaprav jaz vidim v njem predvsem določene spremembe, ki so bolj redakcijske narave. Predvsem govorimo o 5. točki, ki govori pravzaprav [[...]] [[Nerazumljivo.]] [[...]]in podobnih stvareh, ne govori toliko o vsebinskih. Mislim, da amandma, ki je bil na odboru oblikovan, popolnoma jasno definira funkcijo upravljalca in pa pooblaščenega upravljalca. Hvala lepa.
Kolega Janc.
Jaz bi proceduralno, gospod predsednik, da v skladu s tretjim odstavkom 73. člena poslovnika odbor obravnava predlagane amandmaje. Namreč, ne samo k temu zakonu, ampak tudi k naslednjemu, ker smo pravkar prejeli zopet kup amandmajev.
Poglejte, to bi bilo lahko izrečeno že v razpravi. Sedaj smo med odločanjem. Seveda če gremo na odločanje o tem členu, potem moramo vztrajati, da odločamo vse do konca. Raje, kot da sprejmemo slab zakon oziroma neusklajen, bolje je, da ga premislimo. Se strinjamo vsi? Smo sredi obravnave tistih zakonov, ki smo jih relativno pozno dobili v državni zbor, se pa vsi strinjamo, da jih je potrebno sprejeti zaradi naših evropskih obveznosti. Jaz potem predlagam, tako kot je rekel kolega Janc, kompromis med temi načeli, naj se to vrne na odbor, naj odbor zavzame stališče in bomo potem jutri oziroma pojutrišnjem o tem odločali. Ali se državni zbor s tem strinja. Raje kot da bi odločali na hitro, je to v redu? Ali to velja, kolega Janc, tudi za naslednjo točko? Kolega Janc? Samo tam nimamo nikakršnih amandmajev. Ja, ja imate prav. Potem bom predlagal državnemu zboru, da to točko obravnavamo v nadaljevanju te seje. Dajte prosim pogledati glasovalne naprave. Za 25. in 26. točko predlagam, da ju bomo obravnavali potem, ko se bo v dopoldanskem času, predvidoma jutri, sestal pristojni odbor in obravnaval to temo. To je torej predlog, ki ga daje kolega Janc in ta predlog dajem na glasovanje. Glasujemo. Mislim, da je to še vedno bolje kot da hitimo z odločitvami, ki bodo potem slabe ali pa nepremišljene. Dobro. 48 navzočih, 44 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Se pravi, ta predlog smo sprejeli. To pomeni, da naslednje zakone, točke 25, 26 in 28. prestavljamo na naslednje dni v okviru 42. izredne seje. Prosim pa, da bi se odbor, gospod predsednik Janc, sestal jutri in obravnaval te teme. Gremo naprej. Smo pri 27. TOČKI DNEVNEGA REDA - PRI DRUGI OBRAVNAVI PREDLOGA ZAKONA O POGOJENEM DOSTOPU DO ZAŠČITENIH ELEKTRONSKIH STORITEV. Tukaj je že državni sekretar, ki verjetno želi dati dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Prosim.
Gospod predsednik, hvala za besedo. Spoštovane gospe in gospodje! Na kratko bi ponovil predstavitev zakona o pogojnem dostopu do zaščitenih elektronskih vsebin. Ta zakon ureja pravice in varstvo ponudnikov zaščitenih elektronskih vsebin, ki zaščitene elektronske storitve za plačilo zagotavljajo s pogojnim dostopom. Torej imajo neke vrste mehanizem, ki preprečuje dostop vsem tistim, ki niso zakupili pravice za uporabo teh vsebin. Zakon v 2. členu razloži pomen izrazov, kot je zaščitena elektronska storitev, storitev televizijske radiodifuzije in predvsem elektronska storitev, torej tisto, kar se uporablja v povezavi z internetom. Zakon je bil predstavljen na odboru, kjer so bile z naše strani sprejete oziroma razumljene vse spremembe, ki so bile podane. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod državni sekretar. Gospod podpredsednik odbora, kolega Pohorec, bo verjetno predstavil poročilo odbora. Prosim.
Na kratko. Odbor za gospodarstvo je ta predlog zakona obravnaval in ga v obliki, kot je predložena v dopolnjenem predlogu, sprejel. Tako da je poročilo sestavni del gradiva in predlagamo, da ga državni zbor sprejme. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sedaj gremo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Ali prav vidim, da se nihče ni prijavil od poslanskih skupin za razpravo? [[Ne.]] Potem lahko preidemo na odločanje o zakonu v celoti. Samo trenutek, da pogledamo, ali je kakšen problem. Namreč, veste, da smo preskočili dve točki. Tudi sekretariat zbora hkrati z delom zbora pripravlja točke in vas prosim za razumevanje, da kakšno sekundo počakamo. Zdi se mi vseeno bolje, da ne hitimo in sprejemamo napačnih odločitev. Samo hipec, prosim, da preverimo, ali so izpolnjeni pogoji, da odločimo. Tu imam prijavo poslanske skupine Nove Slovenije. Mag. Drobnič je želel besedo, če upoštevam pismeno prijavo. Želite besedo? [[Ne.]] Potem pa moramo počakati še sekundo. K predlogu zakona ni bil sprejet noben amandma, tako bo zbor v skladu s 139. členom poslovnika tretjo obravnavo predloga zakona opravil v petek, po končani zadnji točki dnevnega reda te seje; namreč, po poslovniku mora miniti 24 ur. S tem je ta točka dnevnega reda prekinjena. Imamo 29. TOČKO DNEVNEGA REDA - USKLADITVENI POSTOPEK O PREDLOGU RESOLUCIJE O NACIONALNEM ENERGETSKEM PROGRAMU. Državni zbor je na 35. seji zbora dne 24.03. letos opravil obravnavo in glasovanje o predlogu navedene resolucije. Ker je bil sprejet amandma k poglavju 6, je vlada opozorila zbor, da je resolucija neusklajena. Vlada je z dopisom dne 26.03. letos predložila uskladitveni amandma, ki ga je zbor obravnaval 20.03. letos. Zbor je potem odločil, da se obravnava in odločanje o uskladitvenem amandmaju preloži na naslednjo sejo zbora. Danes imate pred seboj dopis vlade, ki je predlagala uskladitveni amandma. Z nami je tudi minister Kopač. Želi minister Kopač dodati kaj k temu uskladitvenemu predlogu? Prosim? Da.
Hvala za besedo. Poglejte, mi smo zdaj, da bi bil mir in da ne bi bilo nesporazumov, ki so se pojavili zadnjič, spremenili uskladitveni amandma, tako da smo zdaj upoštevali to številko 14 milijard. Smo pa posamezne postavke znotraj tega spreminjali različno, ene povečali za trikrat, ene so ostale na prejšnjem nivoju,ene smo povečali za dvakrat. Skratka, po neki smiselni presoji. Ne vem, mednarodni projekti so ostali na številki, na kateri so že bili. Bilo bi nesmiselno, da bi jo povečali za trikrat ali kaj podobnega. Skratka, nismo proporcionalno poviševali, ampak poneki smiselni presoji, ker poglavje 6.4.3 govori o oceni potrebnih sredstev, ki pa niso javna sredstva, ampak samo o oceni potrebnih sredstev. Menimo, da kvaliteta nacionalnega energetskega programa ne bo pretirano trpela, če bo pač ta ocena narejena glede na sprejeto številko 14 milijard iz poslanskega amandmaja. Praksa pa bo pokazala, koliko tega je v resnici potrebno. Skratka, predlagam, da sprejmete ta novi uskladitveni amandma.
Dobro, to gre zdaj v prid zahtevam, ki so bile zadnjič postavljene. Menim, da so zdaj odpravljeni razlogi, da o tem ne bi mogli odločati. Tako da bom prosil državni zbor, da o uskladitvenem amandmaju odloči. Gre za amandma k poglavju 6.4.3. Glasujemo. 54 navzočih, 49 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Uskladitveni amandma je sprejet. Sedaj prehajamo na odločanje o predlogu resolucije o nacionalnem energetskem programu v celoti. Glasujemo o, pardon, prekinjam. Kolega Kelemina je želel obrazložiti glas. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani vsi skupaj! Glede na razpravo v preteklosti o tem pomembnem dokumentu bi na koncu pred glasovanjem, zaključnim povedal samo to, da tega predloga ne mislim podpreti. To pa iz enega preprostega, edinega razloga, ker bodo posledice tega slabega dokumenta po moji oceni nosili predvsem potrošniki v prihodnosti in to se bo pokazalo kmalu, že v naslednjem obdobju, najmanj v naslednjem letu, če že ne letos. Skratka, cene energentov se bodo bistveno povečale prav zaradi slabe vladne politike na tem področju, in kot pravim, ceno bodo plačali potrošniki, predvsem gospodinjstva, ki so že tako ali tako iz dneva v dan vedno bolj obremenjena. In prav zaradi take usmeritve tega nacionalnega programa, ki je pripravljen prav na škodo porabnikov, na škodo gospodinjstev, ne morem podpreti. Hvala lepa.
Želi še kdo obrazložiti glas? Kolega Sok.
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine bi želel obrazložiti glas. Minister Kopač je ta energetski nacionalni program v tem parlamentu pospremil z besedami, vsi, ki so imeli pri tem kaj povedati, so svoje povedali. Vsi tisti, ki pa smo poslušali in sledili javni razpravi v zvezi s tem programom, pa smo iz te razprave lahko zaključili, da ta nacionalni program ni takšen, da bi izpolnil pričakovanja, predvsem pričakovanja, ki jih je Slovenija sprejela s kjotskim protokolom. Tukaj v tem programu so na več mestih zapisane predpostavke, na katerih bo Slovenija delovala predvsem, kar se tiče obnovljivih virov energije vendar. Žal moram povedati, da smo v ta program zapisali nekaj, kar je v prihodnosti, ki nas čaka, neuresničljivo. Za področje biomase, ki naj bi predstavljala enega od večjih elementov porabe obnovljivih virov energije, smo v bistvu po sprejetem amandmaju zapisali, da se bo lahko v energetske namene uporabljala samo tista biomasa, ki ni primerna za industrijsko predelavo ivernih plošč. To je seveda nesprejemljivo in dela to področje tudi takšen amandma, takšen zapis, neuporabno. Zapisali smo, da bomo v Sloveniji začeli izdelovati biodizel, in sicer da bomo 2% goriv v transportu nadomestili z biodizel. Danes trdim, da to ni mogoče, kajti Slovenija nima 4, 5 ali pa 6 tisoč hektarjev kmetijskih površin, ki bi jih lahkonadomestila oziroma ki bi jih lahko zasejala z oljno ogrščico. Če bomo to naredili, potem se moramo na področju kmetijstva odpovedati pridelavi sladkorne pese. To govorim tudi zaradi tega, da bo ostalo zapisano v tem magnetogramu. Še bolj težek je zapis v tem nacionalnem programu, da bomo gradili skupaj s Hrvaško novo nuklearno elektrarno, in sicer na ozemlju sosednje Hrvaške. To vneseno v ta nacionalni program, ga seveda dela povsem neoperativnega, ker to v naslednjih 20, 30-ih letih, dokler ne bomo razrešili vprašanja odlagališča jedrskih odpadkov, ne bo možno. Torej sprejemamo nekaj, kar se v osnovi, v praksi ne bo dalo izvršiti. Ob tem, da obnovljivih virov energije seveda ne bomo mogli izkoristiti, pa ostaja najbližje in najlažje pač razumeti, da je ta nacionalni program temeljil v glavnem še naprej na fosilnih gorivih, s tem pa seveda na energetski odvisnosti od uvoza, kjer pa se lahko v naslednjih letih bistveno marsikaj spremeni. Iz tega razloga v Novi Sloveniji tega nacionalnega programa, ki bo imel velike posledice za naslednjih 50 let v Sloveniji, ne mislimo in ga ne bomo podprli. Hvala lepa.
Kolega Barovič.
Hvala lepa. Jaz bi v imenu Slovenske nacionalne stranke povedal, da bomo nacionalni program podprli. Razumem kolegice in kolege, ki vsak iz svojega vidika gleda na pomanjkljivosti, ki jih pač ta nacionalni program ima. V tem smo si vsi enoti. Tisti, ki gledajo z ekonomskega stališča, kot moj spoštovani predgovornik, gleda pač na stroške, ki bodo prišli, ampak ti stroški so posledica tržne kategorije, prodaje in nakupa električne energije. Drugi so veliko besed povedali okoli ekologije in kjota, ki ga, jaz verjamem, bo Slovenija, kjotski sporazum, spoštovala. Vendarle čez noč ne gre spremeniti tisto, kar je odveč. In tretje. Res je, veliko je stvari, ki so ta trenutek dvomljive, zato bi prosil spoštovane kolegice in kolege, ki razmišljajo pač vsak po svoje skozi energetski program, da ob tem razmišljajo, da vendarle daje neko osnovo za počasno spreobračanje in spreminjanje. Ne nazadnje je največja ali pa velika večina vseh nas želela vstopiti, vas želela vstopiti v Evropoin sestavni del marsičesa, kar je v tem programu, je tudi sestavni del življenja in dela v tej Evropi. Zato prosim za razumevanje, za nekoliko širši pogled na ta dokument. Hvala lepa.
Prosim, kolega Tanko.
Hvala lepa. V razpravah o energetskem programu, o resoluciji je bilo zelo veliko pripomb. Večinoma vsi smo očitali resne razvojne pomanjkljivosti koncepta energetske politike, tako pri vprašanju izvoza oziroma uvoza električne energije oziroma statusa sploh Slovenije v tem projektu. In pa zelo pomemben del se je nanašal tudi na same proizvajalce, vire za proizvodnjo energije, predvsem na relaciji jedrske elektrarne, plin, naravni viri energije oziroma obnovljivi viri energije. Dejstvo je, da se je resolucija izrazito naslonila prav na najdražji vir, energetski vir, to je na plin, ki proizvaja daleč najdražjo energijo, in to, kot je že kolega Kelemnina povedal, bo imelo neposredno zelo velik vpliv na ceno električne energije, predvsem za široko potrošnjo. Drugo, kar je. V resoluciji manjkajo indikatorji, to se pravi, ni možno spremljati načrtovanih ciljev uspešnosti doseganja teh faktorjev glede vprašanja emisij. Potem ni odgovora na energetsko potrošne objekte, to se pravi potrošnjo energije. Tisti, ki porabijo veliko količino energije, so tudi energetsko neučinkoviti oziroma porabe na enoto proizvoda je bistveno preveč. Bistveno preveč. V tem kontekstu tudi ni razdelan problem subvencioniranja energetsko intenzivne industrije. Mislim, da je to ena zelo pomembnih pomanjkljivosti. Prav tako pa mislim, da ni v zadostni meri obdelan tudi problem transporta oziroma prenosa energije preko Slovenije, tranzita energije, kajti tukaj se da na tem področju veliko tudi zaslužiti. To tudi sami vemo iz izkušnje in mislim, da ima Slovenija v tem pogledu tudi dokaj kvalitetno vlogo. Mislim, da sprejeti amandma bistveno popravlja situacijo na obnovljivih virih energije, vendar ocenjujem, da je v sistemu, v kompletu to še vedno premalo, so pomanjkljivosti resolucije prevelike, da bi jo lahko v poslanski skupini Slovenskih demokratov tudi podprli.
Ne vidim več prijav za obrazložitev glasu. Potem takem lahko odločamo o predlogu resolucije o nacionalnem energetskem programu v celoti. Glasujemo. Smo sredi glasovanja. 60 navzočih, 45 za, 7 proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 7.]] Resolucija je sprejeta, točka pa zaključena. Smo pri 30. TOČKI DNEVNEGA REDA - MANDATNO-VOLILNE ZADEVE. IN SICER OBRAVNAVA PREDLOGA SKLEPA O IMENOVANJU POSLANKE IN POSLANCEV DRŽAVNEGA ZBORA REPUBLIKE SLOVENIJE, KI BODO OPRAVLJALI FUNKCIJO POSLANK OZIROMA POSLANCEV REPUBLIKE SLOVENIJE V EVROPSKEM PARLAMENTU. Mandatno-volilna komisija je na podlagi drugega odstavka 24.a člena zakona o volitvah poslancev iz Republike Slovenije v Evropski parlament predložila zboru sklep o imenovanju poslank in poslancev Državnega zbora Republike Slovenije, ki bodo opravljali funkcijo poslank oziroma poslancev v Evropskem parlamentu. Želi kdo od kvalificiranih razpravljalcev besede? Predsednik komisije? Ne. Ker ne želi nihče besede [[...]]Prosim, se opravičujem, kolega Potrč.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi! Mi smo se v poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov odločili, da ponovno oziroma potrdimo predlog kandidature za našega kolega Franca Ferija Horvata za poslanca v Evropskem parlamentu tudi za čas od 1. maja, ko postajamo polnopravni člani, pa do volitev 13. junija. Odločili smo se za to ob tehtanju vseh elementov. Iz želje in nujnosti, da tudi v Sloveniji v večji meri uveljavimo enakopravne možnosti kandidiranja in izvolitve vseh, tudi obeh spolov, pa tudi dejstva, koliko časa nam še ostaja do novih funkcij, ki bodo prevzete v Evropskem parlamentu, in tudi iz dejstva, kako je po naših oceni Franc [[Feri]] Horvat do sedaj svoje delo opravljal. Upoštevaje vse te okoliščine se nam je zdelo pomembno, da predlog obnovimo, posebej tudi na podlagi izhodišča, da nek kriterij enakopravnih možnosti ne bi smel biti uveljavljen kot formalen, ampak da gre v tem primeru za željo, da se res uveljavijo kvalitetne, enake možnosti obeh spolov v rednih postopkih, ne pa za en mesec opravljanja te funkcije. Hvala lepa.
Preden dam besedo naprej, prosim za vašo pozornost. Lista bo izvoljena, če bo zanjo glasovalo 46 in več poslank in poslancev. Zato prosim parlament, da je pri tem odločanju pozoren. Sedaj dajem besedo naprej kolegu Pečetu.
Spoštovani prisotni! V poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke bi bili veseli, če bi lahko ponovil besede govornika pred menoj in bi govoril o obnovi kandidata. Dejstvo pa je, da ta državni zbor trem strankam, poslanskim skupinam, ni dovolil, da bi dale svojega kandidata. Predstavnike imate tako iz Liberalne demokracije - uporabil sem besedo v množini, ker imate kar tri -, predstavnike imate iz Slovenske demokratske stranke, iz Nove Slovenije, Ljudske stranke, Združene liste. Ostajajo tri politične organizacije ali poslanske skupine, ki svojega kandidata nimajo. In če govorim v imenu poslanske skupine, potem lahko rečem, da sem pričakoval, da smo pred letom, ko smo prvič poslali tako imenovane nadomestne poslance v evropske institucije oziroma v evropski parlament, da boste vsaj toliko fer in v tistem drugem delu prepustili tudi ostalim trem poslanskim skupinam, da dajo skupnega, ne lastnega, ampak skupnega predstavnika v evropski parlament. Moram povedati, da smo tokrat upravičeno razočarani. Pričakovali smo, da boste dovolili, da bi skupaj poslanska skupina Stranke mladih Slovenije, poslanska skupina DeSUS in poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke podala kandidata ali kandidatko. Po drugi strani pa je naše razočaranje toliko večje, posebej ob upoštevanju in vedenju ter vašem vztrajanju na tem, da se bomo ja pokazali pred Evropo in prikazali enakopravnost spolov oziroma njihovo lažje vključevanje v najvišje organe tako doma kot v tujini. Dejstvo je, da vaši predlogi kandidatov, ki ste jih podali, ne dosegajo tega, kar ste pred dvema mesecema govorili, da so vaše želje, torej vaše želje po tako imenovanih ženskih kvotah. Takrat sem vas opozoril na to, da ste vse možnosti imeli že pred letom, ko ste podali evroposlance. Takrat sem vas opozoril, da so v nekaterih poslanskih skupinah oziroma strankah prišli celo tako daleč, da so leta 2000 najprej uvedli interna pravila o ženskih kvotah in tik pred volitvami ta interna pravila spremenili, kar se je zgodilo v Liberalni demokraciji. Danes, ko imamo zopet možnost pristopiti k uresničitvi svojih lastnih sklepov, tega zopet ne naredite. Še enkrat pozivam državni zbor in komisijo, Kviaz, kjer sem to izpostavil na prvi seji, da državni zbor o tem svojem početju razmisli. Ne toliko zaradi tega, ker tri poslanske skupine pač niso enakopravne, zaradi tega, ker se pač to ponavadi dogaja. A predvsem, da razmislite o tej svoji načelnosti - pred mesecem, dvema ste podprli ženske kvote. Danes pa seveda o tem nočete nič slišati. V poslanski skupini bomo zaradi teh dveh razlogov, torej prvič zaradi tega, ker vam je čisto vseeno, kaj ste sprejeli mesec dni nazaj, važno vam je, da mediji tako ali tako napišejo v tistem trenutku nekaj lepega o vas, kako ste za enakopravnost. Danes sigurno oziroma jutri tega ne bo nobeden pisal, da svojih lastnih sklepov niti pogledali niste. In pa drugič temu, ker ne omogočate zastopanosti vseh poslanskih skupin, najsi bo po sistemu rotacije, najsi bo po sistemu, kot smo ga predlagali, torej da več poslanskih skupin enega kandidata. Ne, ampak žal te stvari niso sprejemljive. Zato v imenu poslanske skupine z gotovostjo lahko rečem, da za nas niso sprejemljivi kandidati, ki jih vi pošiljate. V preteklosti izmed oziroma v lanskem tako imenovanem četrtinki mandata je izmed vseh evro opazovalcev oziroma evro poslancev, ki smo jih iz tega državnega zbora izvolili, da bodo opazovali dogajanje in tam nekaj rekli, bil za nacionalno stranko kot človek seveda sprejemljiv izključno eden, to je bil gospod Lojze Peterle. Ker če ne drugega, se je tam vsaj oglašal, za druge tega ne moremo niti potrditi. V nacionalni stranki sedem ljudi zato, da se bo igralo poslanski turizem, s tem da bomo kršili svojo lastno zakonodajo, ki smo jo sprejeli pred mesecem dni, in s tem, da bomo kršili oziroma zanikali obstoj različnih poslanskih skupin, takega predloga sklepa pač ne moremo podpreti. Hvala.
Če nihče več ne želi besede za obrazložitev glasu, potem bomo odločali. Od dneva pristopa Republike Slovenije k Evropski uniji do pričetka mandata evropskega parlamenta za mandatno obdobje 2004/2009 opravlja funkcijo poslanke in poslancev iz Republike Slovenije v evropskem parlamentu naslednjih sedem poslank oziroma poslancev državnega zbora Republike Slovenije: Ljubo Germič, poslanska skupina Liberalne demokracije Slovenije, Roman Jakič, poslanska skupina Liberalne demokracije Slovenije, Majda Širca, poslanska skupina Liberalne demokracije Slovenije, doktor Mihael Brejc, poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, Franc [[Feri]] Horvat, poslanska skupina Združena lista socialnih demokratov, Janez Podobnik, poslanska skupina Slovenske ljudske stranke in Alojz Peterle, poslanska skupina Nove Slovenije. V skladu s 24.c členom zakona o volitvah poslancev iz Republike Slovenije v evropski parlament imenuje državni zbor poslance z javnim glasovanjem o predlagani listi kandidatov kot celoti. Kandidati bodo imenovani, če bo za listo glasovala večina vseh poslancev, to je 46 ali več. Lahko preidemo na glasovanje? Prosim, glasujemo. 60 navzočih, 51 za, 4 proti. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da smo ta sklep sprejeli. Vsem našim kolegom poslancem in kolegici poslanki pa čestitam ob imenovanju na to dolžnost. Smo pri 7. TOČKI DNEVNEGA REDA - PRI OBRAVNAVI PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O POTROŠNIŠKIH KREDITIH. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o potrošniških kreditih. Gre za nujni postopek. Želi besedo vlada, ki je predlog zakona poslala v proceduro, besedo? [[Ne.]] Predlog zakona je obravnaval odbor za gospodarstvo. Tudi tukaj nimam zabeleženo, da bi poročevalec želel besedo. Od poslanskih skupin želi besedo naprej kolega Kelemina v imenu poslanske skupine SDS.
Hvala lepa za besedo. Čisto na kratko. V naši poslanski skupini, Slovenski demokratski stranki, menimo, da je nujna in potrebna sprememba zakona o potrošniških kreditih, in sicer predvsem, kot vemo, zaradi znanih afer glede Oriona in nekaterih drugih, kjer je dejansko prihajalo do tega, da so nekatere skupine ljudi oziroma nekatera podjetja, ki niso banke oziroma hranilnice, zaračunavale potrošniške kredite z oderuškimi obrestmi, tudi 250% in več na glavnico v razmerju za dobo desetih letu. To pomeni, če je glavnica znašala 10 milijonov je potem odplačilo kredita z obrestmi vred znašalo 25 milijonov tolarjev za dobo desetih let. To jeabsolutno, se ugotavlja, šlo za oderuštvo prve vrste. S tem so bili dejansko državljani v izredno podrejenem položaju oziroma izkoriščevalskem položaju glede najemanja potrošniških posojil, prisiljeni pa seveda zaradi različnih situacij: gospodarskih, naložbenih in tako naprej, najemati te kredite. Ocenjujemo, da bo ta sprememba zakona prispevala k temu, da se bo ta situacija nekoliko umirila, čeprav bodo pri vseh tistih družbah, ki niso banke oziroma hranilnice še vedno precej visoke obrestne mere, ampak kljub temu ocenjujemo, da bo ta predlog le prispeval k neki večji transparentnosti, tudi večji odgovornosti posameznikov, ki so v ta posel vpleteni in da se bodo razmere na tem področju izboljšale, čeprav ne v celoti tako, kot bi si mogoče potrošniki najbolj želeli. Naša poslanska skupina temu predlogu ne bo nasprotovala.
Hvala lepa. Kolega Veber, bo predstavil stališče poslanske skupine ZLSD. Želite besedo? Prosim.
Hvala za besedo. Ob znanih dejstvih, ki so se dogajala v zadnjem času v Sloveniji, je seveda logična posledica zakon, ki poskuša urediti tudi to področje bolj natančno, kot sicer določa direktiva Evropske unije. Zakon o potrošniških kreditih naj bi predvsem zavaroval potrošnika, ne pa gospodarskih subjektov, zato tudi v tem zakonu podpiramo vse tiste rešitve, ki dejansko zavarujejo potrošnika. Tako smo tudi podpirali vsa dopolnila na odboru za gospodarstvu. Zagotovo je zelo pomembno, da se pod nadzor postavljajo kreditne pogodbe, pri katerih je terjatev dajalca kredita zavarovana s hipoteko. Je pa veliko dilem povzročilo tudi to, kaj s kreditnimi pogodbami, na podlagi katerih je potrošnik zavezan poplačati kredit v obdobju največ treh mesecev. Do sedaj ta kreditna pogodba ni bila pod dodatnim nadzorom. Če smo poskušali analizirati predvsem podatke zveze potrošnikov Slovenije, so mnogi ravno te pogodbe, torej kreditodajalci, izkoriščali, tako, da je prenekateri potrošnik prišel v nezavidljiv položaj. Zato se je nekako oblikovalo stališče, da je znesek kredita, ki se ga najema za tri mesece, da ta kredit ne presega višine trikratnega zajamčenega bruto osebnega dohodka v Republiki Sloveniji za pretekli mesec. S tem bo seveda dan nek limit, ki je sicer tudi prisoten v drugih evropskih državah, predvsem državah Evropske unije. Seveda je pa zaradi pomanjkanja pregleda, na področju kreditov bilo zelo težko določiti to omejitev, ki bi ne bila seveda mogoče v nadaljevanju tudi izpostavljena temu, da bomo morali prilagajati našo zakonodajo razmeram v praksi. Na podlagi zelo resnih opozoritev zveze potrošnikov podpiramo takšne omejitve. S tem menimo, da se bo resnično v veliki meri izključila ta nevarnost, s katero smo se srečevali v zadnjem obdobju, ko kreditodajalci vendarle iščejo neizmerne možnosti in rešitve, da izkoristijo stisko tistega, ki najema kredite. Upajmo, da bodo te rešitve uredile tudi to področje na način, da bo čim manj tisti, ki bodo zaradi najetih kredit prišli v še večjo stisko. Hvala.
Naslednji ima besedo, kolega Božič, za predstavitev stališč SLS.
Hvala lepa, gospod predsednik. Naša poslanska skupina meni, da je ta zakon zelo potreben in ga bomo tudi podprli. Predvsem smo zadovoljni, da je enkrat bolj natančno definirano, kaj je potrošnika hipotekarna kreditna pogodba in pa, kaj je čista vrednost kredita, to se pravi tisto, kar najemodajalec prejme v roke. Da bo vedel, kaj prejme in tudi kakšne obresti bo plačeval. Nekatere druge stvari so mogoče malo manj še vedno jasne, zelo dober pa je novi 7.a člen, sklenitev potrošniške hipotekarne kreditne pogodbe. Sklene se jo v prisotnosti notarja, s podpisom, kaj je vsebovano v tej pogodbi. Moram reči, ker prihajam s tistega področja, kjer nas je v gornjem Posočju prizadel potres 1998. leta in ko so občani, ki so na hipotekarni sistem obnavljali svoje hiše, so bili zelo jasno seznanjeni, kaj je hipotekarna pogodba, in je nerazumno, kako da v ostali Sloveniji ljudje ne vedo, kaj je hipotekarna pogodba. To je tudi malo sprenevedanja tistih, ki so kredite jemali, ne samo notarjev, ki so jih kar tako z levo roko pisali, pa podpisovali. Zelo pomemben je pa tudi 5. člen, ki govori o bianco menici ali čeku in tudi tretji možnosti nekega drugega plačilnega instrumenta, ki ima po svoji naravi podobne učinke kot bianco menica. Te so odpravljanje s tem zakonom. To je zelo dobro, ker bomo na koncu koncev vedeli, kar je tudi v notarskem zapisu zapisano, kaj sledi, če se kredita ne odplačuje. Ne morete zastaviti z bianco menico, ampak je treba mesečno pogodbeni znesek tudi odplačevati. Veseli nas tudi, ker je predpisano, kaj pomeni obrestna mera. Da je obrestna mera lahko največ 200% zadnje objavljene povprečne efektivne obrestne mere, ki jo uporabljajo banke in hranilnice v skladu z zakonom o bančništvu. Če bo to teklo, upam, da ne bomo imeli več toliko težav pri najemanju oziroma ne bodo državljani Slovenije imeli toliko težav pri najemanju kreditov, predvsem tistih, takole bolj na pol črnem trgu. Moram pa reči, da pri denarju je vedno tako.Tisti, ki hočejo z denarjem služiti, so vedno en korak pred zakonom. Tudi mi s tem zakonom šele sledimo temu, kar so goljufi delali ta leta. Hvala lepa.
Kolega Vučko želi predstaviti stališče poslanskega kluba LDS.
Hvala za besedo, predsednik. Spoštovane kolegice, kolegi, predstavnik vlade. Seveda v poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije menimo, da je predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o potrošniških kreditih potreben, nujen, saj posamezni primeri, ki so se zgodili v zadnjem času, narekujejo, da je potrebno potrošnika, šibkejšo stranko v postopku, dodatno zaščititi. Namen vlade kot predlagateljice te novele je torej v zaščiti potrošnika. In sicer v tistem primeru, ko nastopa kot jemalec potrošniškega kredita in ne posojila oziroma kredita za poslovne namene. Treba je poudariti, da predlagane spremembe ne spreminjajo načel in ciljev zakona, ki je bil sprejet leta 2000, ki sledi evropski direktivi S spremembami in dopolnitvami se želi v prvi vrsti, kot je bilo že danes velikokrat povedati, zaščiti ravno potrošnika. Ta novela vsebuje nekaj dodatnih varovalk. Dovolite mi, da navedem vsaj tiste najbolj poglavitne. Novela zakona zožuje krog izjem, za katere se zakon o potrošniških kreditih ne uporablja. Na drugi strani novela širi možnost pristojnega organa, da zavrne vlogo za pridobitev sklepanja potrošniških kreditov. Posebno pomembno je, da novela na novo opredeljuje pojem tako imenovane potrošniškehipotekarne pogodbe in v zvezi s to podaja zahtevo, da mora biti zapisana v notarskem zapisu. Novela natančneje definira pomen čiste vrednosti kredita, prepoveduje zavarovanje kredita poleg z bianko menico ali čekom tudi z drugim plačilnim instrumentom. Določa najvišjo dopustno efektivno obrestno mero, razširja takstativno naštete primere za odvzem dovoljenja in povečuje sam nadzor na ta način, da določa dolžnost sporočanja dajalcev kredita. Zaradi teh razlogov menimo, da je novela dobra in da bo prispevala k osnovnemu namenu, zato jo bomo v poslanskem klubu tudi podprli. Glede amandmajev, ki smo jih ravnokar prejeli na mizo, pa bi več pri obravnavi samih členov.
Še kolega mag. Drobnič, za poslansko skupino Nove Slovenije. Potem gremo na razpravo o amandmajih. [[...]]Samo trenutek, kolega Drobnič, bom že kar pozval, da pridejo v dvorano. Ko zaključimo to točko, imamo samo še štiri kratke točke, zakon o ratifikaciji, in za danes bomo delo sklenili.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Tudi v poslanski skupini Nove Slovenije menimo, da je zakon potreben, vendarle pa vse rešitve, ki so navedene notri, ki so vnesene, po našem razmišljanju niso najboljše. Ta zakon se je pojavil pozno. Prej so pač nastale žrtve oziroma veliko žrtev tranzicijskih tajkunov, ki so opeharili ljudi, ki so iskali kredite. Zakaj se pa vendarle to pri nas dogaja v takšni meri? Prvič, ker nimamo še izkušenj s takšnim najemanjem kreditov, in drugič, ker naš sektor dajanja kreditov oziroma jemanja kreditov, ta bančni, regulirani bančni in ostalih finančnih institucij, ni v zadostni meri ponudil pravih oblik in pravih možnosti za državljane, da bi lahko na tak način pridobili denar za uresničitev svojih projektov ali svojih potreb. Oporekamo rešitvi obveznega notarskega zapisa. Zakaj? Kakor smo sedaj iz teh izkušenj videli, so bile vse te, mahinacije sklenjene pri notarju. Pri notarju so bile sklenjene. In to pomeni tudi v naprej, da se temu ne bo mogoče izogniti niti s to dikcijo, da je notar obvezen obvestiti oziroma poučiti o posledicah najema hipotekarnega kredita, čisti vrednosti kredita in efektivni obrestni meri. Veste, kaj se bo zgodilo? Notar bo izdal cirkularno pismo, ki ga bo vsakemu lepo izročil, seveda za tisto, kar bo naredil, za pogodbo v obliki notarskega zapisa, zaračunal in ta neuki revež bo potem moral iti verjetno še k svojemu odvetniku, da mu bo razložil, kaj pomeni to cirkularno pismo. Ja, veste, advokati in notarji delajo tako, da je stvar komplicirana, zato da se seveda iz tega da kaj zaslužiti. S tem bomo pravzaprav prevalili obveznost in še višje stroške na kreditojemalca, ki je že tako ali tako zdaj nezaščiten. Vsi ti so bili sklenjeni v obliki notarskega zapisa. Zakaj? Zato, ker kreditodajalcu pomeni takšna oblika hitro izvršljiv naslov, da on njega ščiti, da se mu ni treba "bockati" po sodišču. In o tem bi morali razmišljati. Seveda je pa v smislu določb, ki so v tem zakonu, torej če pride do takšne situacije, da pač to ne pade v stečajno maso, dobrodošle. Druga je pa efektivna obrestna mera. Tu bi morali biti pazljivi zato, da bi regulirani bančni sektor in finančni sektor razširili to ponudbo, da bi se vse več ljudi odločalo za ta segment, ne pa za sivi trg. Zato smo tudi pripravili svoj amandma. Ni dobro, da se postavljajo prevelike omejitve, sicer bo tudi ta sivi trg, regulirani sivi trg ne omogočal ljudem, ki so trenutno v stiski, da bi pridobili ta kredit. In se bodo še vedno našli tisti, ki bodo to zlorabili, tudi v obliki navideznih pogodb, ki bodo vključevale določene anekse v ozadju. Skratka, potrebno, vendar pa apeliramo na to, da podprete amandmaje, ki smo jih vložili. Hvala lepa.
Sedaj bomo, kolegice in kolegi, prešli na obravnavo in tudi odločanje o amandmajih. Prosim vse, da pridete v dvorano, kajti po zaključku obravnave posamičnega amandmaja bomo o njem tudi odločili. Da vas opozorim, da ne bi bilo nesporazumov. Prosim za posluh. Imate vložene amandmaje treh poslanskih skupin, LDS, ZLSD in DeSUS k 2. členu, imate vložen amandma Nove Slovenije k 4. členu, imate amandma Nove Slovenije k 6. členu, k 6. členu vlagajo amandma tudi poslanske skupine LDS, ZLSD in DeSUS in Nova Slovenija vlaga amandma k 7. členu. Lahko preidemo na razpravo? Vse dokumente imate na mizi, niso pa tako zloženi v pregledu, zato bom počasi šel od predloga do predloga. Najprej k 2. členu, tri poslanske skupine, LDS, ZLSD in DeSUS. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Odločamo o amandmaju treh poslanskih skupin, LDS, ZLSD in DeSUS. Glasujemo. 51 navzočih, 37 za in nihče proti. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Nova Slovenija oziroma njena poslanska skupina vlaga amandma k 4. členu, da se ta črta. Želi kdo besedo? Prosim kolega Vučko.
Jaz bom glasoval proti temu amandmaju iz preprostega razloga, mislim, da je bilo že na razpravi na odboru poudarjeno, čemu je ta namen. V bistvu amandma poslanske skupine Nove Slovenije črta obveznost, da se hipotekarni potrošniški krediti, se pravi potrošniški kredit, ki se zavaruje s hipoteko, sklene v notarskem zapisu. Poglejte, argumenti, ki so jih navajali, češ, da gre za pretirano administriranje, je pač v nasprotju z osnovnim namenom. Vsak posameznik, ki se odloči vzeti potrošniški kredit in zato zastaviti hipoteko, se mora jasno zavedati, kaj to pomeni. Seveda primeri kažejo, da notarji po vsej verjetnosti, jaz tega ne morem soditi, v posameznih primerih niso odigrali svoje funkcije in na to še bolj jasno opozorili vse tiste, ki so zadevo na tak način sklepali. Ampak, to še ne pomeni, da so vsi notarji v tej Sloveniji malomarni ali pa bili malomarni pri teh poslih. Treba je jasno povedati, da je v predvidenem členu, za katerega se predlaga črtanje, jasno zapisano, da mora biti tudi stranka, se pravi, damora notar stranko posebej opozoriti na te določbe. Zato se mi zdi, da bi to črtanje bilo v nasprotju z osnovnim namenom te novele, povečati zaščito posameznika. Zato menim, da bi, če bi glasovali za ta predlagani amandma, porušili osnovni namen te novele in v bistvu vse te posameznike na nek način pahnili seveda tudi v naročje drugih, ki seveda pripravljajo pogodbe. Teh je pa še več kot notarjev. Se pravi, po nekem verjetnostnem izračunu bi bila možnost zlorab še večja, kot v primeru, kadar gre za notarski zapis.
Hvala lepa kolega Vučko. Kolega Pohorec, za vami kolega Veber.
Hvala. Tudi jaz ne podpiram tega amandmaja. Mislim, da je to eden od osnovnih namenov teh vrst kreditov, ki sledi iz preproste logike, če jaz prodajam nepremičnino ali pa jo kupujem, moram k notarju. Moram overiti pogodbo, če že ne, da mi notar tudi sestavi to pogodbo, ker bo posledica tega hipotekarnega kredita, če ga ne odplačam, promet z mojo nepremičnino. Mislim, da gre tu za varnost tega kreditojemalca, da bo imel pravilno in overjeno pogodbo. Jaz najprej verjamem v poštene notarje in je treba najprej s tega vidika gledati, da je notar dolžan, in to smo v zakon tudi zapisali, kreditojemalca na vse možne posledice opozoriti. Gre za varnost najemnikov hipotekarnega kredita in mislim, da je to ena od dobrih novosti tega zakona, da s tem zaščitimo negativne posledice, ki so pač žal v preteklosti bile. Zato predlagam, da ta člen ostane, kot je bil. Hvala.
Kolega Veber, za vami kolega Drobnič.
Tudi jaz ne bom podprl amandmaja k 4. členu, kajti ena od poglavitnih rešitev tega zakona je vendarle ta, da kreditne pogodbe, pri katerih je terjatev dajalca kredita zavarovana s hipoteko, mora priti pod nadzor. Dejstvo je, da je ta nadzor možno vršiti tudi skozi notarski zapis. Bile so tudi ideje, da bi naredil celo povzetek vseh opozoril, ki jih je notar izrekel pri tem, ko se je sklepala oziroma ko se je delal notarski zapis pri potrošniški hipotekarni kreditnipogodbi. Menim, da je tudi strošek, ki nastane pri notarju, seveda bistveno, bistveno manjši od tistega oziroma od posledic tistega zavarovanja s hipoteko, če seveda ostaneš brez hiše, brez premoženja in tako naprej, zaradi zgolj trenutne stiske, ki lahkodoleti vsakogar. Zato menim, da je bolje, da imamo vendarle možnost stranko zaščititi tudi s tem, da ga notar poduči, kot pa da ga prepustimo na milost in nemilost tistemu, ki mu kredit ponuja. Hvala.
Hvala lepa. In še kolega mag. Drobnič.
Če kolegice in kolegi mislite, da bo ta člen zagotovil, da se ljudje ne bodo znašli v stiski, se močno motite. Tudi vsi ti notarji, ki so zdaj to počeli, kolikor so počeli, so naredili tisto, kar je v pogodbi. Ni nobeden varen pred tem. In sicer še nekaj bo. To bo obveznost, ki bo predvsem udarila na kreditojemalca, ki bo moral iti k notarju in ki bo moral plačati pristojbino, glede na višino kredita, ki ga bo najel. To bo padlo na kreditojemalca. Seveda notarji so zadovoljis tem. To je kasta, ki dobro služi in bo še boljše služila. In če boste tako naprej delali, kolegice in kolegi, iz vladajoče koalicije, boste pripeljali k notarjem še kaj, da si bodo še boljše služili, da bodo imeli še boljše plače na račun ubogih ljudi, ki so že tako ali tako takrat udarjeni, ko morajo najemati kredite. Predvsem bi morali razmišljati, da bo bančni sektor deloval, pogoje za dobro bančno poslovanje in ostalih reguliranih finančnih institucij. Tam si delate monopole. Zato pa ljudje morajo najemati kredite. Zdaj jih boste pa gnali k notarjem. Ja, to je to. Notar bo samo povedal, če ne boš izpolnjeval obveznosti, boš ob hipoteko, ali je to hiša ali stanovanje ali kar si bodi že, kar je zastavil. Na tak način si bo izvajalo. Tisti, ki se spušča v to, ve, če ne bo plačeval, mu bo šla nepremičnina na dražbo, s katero se bodo poplačali krediti oziroma tisto, kar je najel. To je definitivno. In samo to mu bo povedal. Ampak notarji so zviti in ker so pravniki, bodo res postavili cirkularno pismo, kjer bodo pravne gravure in s tem cirkularnim pismom bo šel potem ta, ki je revež, ki je že tako ali tako revež, bo moral k odvetniku, da mu bo pojasnil, kaj to pomeni. Tukaj ni zagotovila in nobena ta določba tega ne garantira. Je pa res, da gre v stečajno maso, tista določba je pa po našem razmišljanju v redu. In že ob teh primerih bi morali tako ravnati, da se izvzame. Ta amandma je povsem logičen in koristen. Da kreditodajalec gre k notarju, to je v njegovi prednosti, da potem obveznosti, ki jih ima kreditojemalec, lahko iztirja mimo sodišča, ker ima dober izvršilni naslov. On je zainteresiran, da bo pregnal kreditojemalca k notarju. Notar bo pogledal pogodbo, ali ima vse elemente, ga pa ne zanima, kaj se bo zunaj dogajalo, kakšno premoženje ima. To njegane zanima, ker on je javni uslužbenec. Verjetno bi bilo boljše, če bi to delal v njegovem interesu njegov odvetnik. Ali pa sam, da se pouči, da se sam zaveda dejstva, v kaj se podaja, ko najema kredit. Hvala lepa.
Še dva želita besedo. To sta kolega Sok in Vučko. Kolega Sok in za njim kolega Vučko.
Hvala lepa. Meni se postavlja eno vprašanje, in sicer veliko je bilo govora, da je bil ta zakon o potrošniških kreditih sprejet leta 2000, v tistem trenutku, ko se je zamenjala vlada. Nekdo iz parlamenta mi je povedal, da je bil takrat prepisan avstrijski zakon. Vendar je bilo pri takratnem prepisu, se pravi v tistih vladnih službah, kjer so to prevajali, uporabil je besede "namerno izpuščeno področje", ki ga danes mi dodatno urejamo. Se pravi, da je bil ta avstrijski zakon nedosledno prepisan. Tukaj se mi sedaj postavlja vprašanje, kako ima to področje potem rešena sosednja država Avstrija. Tam imajo s hipotekarnimi krediti velike izkušnje. Preden se je pri nas sploh o tem kaj vedelo, so Slovenci veselo hodili v Avstrijo, podpisovali in najemali hipotekarne kredite. Tukaj bi jaz pričakoval, da vlada na to dilemo odgovori. V nasprotnem primeru, kot je sedaj to zapisano, se mi dejansko zdi, da so ta 4. člen napisali notarji, ki seveda vidijo v tej zadevi izredno priložnost. V medijih smo lahko sledili temu dogajanju, zaradi katerega danes spreminjano ta zakon in dejstvo je, da so ti ljudje imeli notarske zapise, pa so kljub temu doživeli prevaro. Se pravi, sam notarski zapis ga pred tem ne more rešiti. Če se to zahteva. V drugem odstavku tega 4. člena piše, da notar posebej pouči. Kaj to pomeni, da ga pouči? Da mu ustno pove to pa to te čaka, če ne boš izvršil tega in tega. Ali kaj naj bi pomenila ta proučitev? To seveda z drugimi besedami pomeni točno to, kar pravi moj poslanski kolega Drobnič. Tisti, ki že tako nimajo, ki morajo založiti hipoteko, da bi, ne vem, gradili hišo ali začeli neko obrtno ali pa podjetniško dejavnost bodo morali potem za en takšen pouk, ki pa v praksi ne bo pomenil nobene varnosti, bodo morali tam odšteti toliko in toliko denarja, da bodo po zakonu deležni tega, kar zakon predvideva. Jaz sem za to, da ljudi zaščitimo, ampak če jih to dejansko tudi ščiti. Če pa jih ne ščiti, potem pa nisem za to, da sprejemamo nekaj, s čimer jih bomo obremenili, na drugi strani pa nič k temu prispevali dejansko v smislu prave zaščite. Torej predno o tem odločamo, jaz prosim predstavnike vlade, da odgovorijo na to, ker v tem zakonu to ni primerjalno prikazano, me ne zanima za vse druge države, odgovorite mi, kako je to rešeno v sosednji Avstriji, če tudi tam moraš iti k notarju. Sam imam eno izkušnjo s hipotekarnim kreditom v Avstriji; nič nisem rabil hoditi k nobenemu notarju. Na našem sodišču so mi vpisali hipoteko in na avstrijski banki sem dobil na roko naštet denar, podpisal pa sem tam tudi eno pogodbo, ki pa so mi jo prebrali na banki. Tam sem imel čas, da so mi pogodbo raztolmačili in tudi sam sem lahko - bila je v slovenščini - tako da sem lahko tudi čisto vse pojme v odloči razumel. Moram reči, da je bila, kar se mi je zdelo nenadavno, bila je sila kratka. Ni bila, tako kot smo vajeni pri nas teh bančnih pogodb, da so zelo dolge, da so napisane z zelo drobnim tiskom na treh, štirih straneh. Tam je bilo vsega skupaj na eni strani in z normalnim tiskom nekaj postavk. Tisto mi je bilo obrazloženo. Želel bi si, da bi v našem sistemu tudi imeli takšne rešitve. Hvala lepa.
Sedaj ima besedo kolega Vučko, potem bom dal pa vam besedo. Najprej kolega Vučko.
Poglejte, te razprave, ki smo jih sedaj poslušali, so v stilu. Jaz seveda sem pravnik in nekako je to pravna kategorija. Ampak ukvarjati se tukaj, zakaj ljudje najemajo kredite. Preprosto. Ljudje najemajo kredite, zato ker hočejo na nek način, ampak to je sociološko vprašanje, zakaj jih najemajo. Zato, ker želijo zadovoljiti svoje potrebe po nekih dobrinah. Gre za potrošniške kredite, ki pač jim nekdo ponuja, da lahko pridejo do teh različnih artiklov. Verjetno nas je v tem državnem zboru kar nekaj, ki smo jemali potrošniške kredite in jih odplačujemo. Prvo pravilo je, da če vzameš kredit, se moraš zavedati, da ga moraš vrniti. To je prvo pravilo. In drugo pravilo, da če vzameš potrošniški kredit s hipoteko in zastaviš svoje lastno stanovanje, hiše, se moraš zavedati, da če čez tri mesece postaneš nesolventen, da ti lahko to hišo tisti, ki ti je dal kredit, tudi vzame. Veste, to pa ni več hazard. In zaščito je treba jemati tudi v drugi sferi, gospod Drobnič. Ne, pustimo ljudi, da bodo hodili od odvetnika do odvetnika. Če zakonodajalec postavi pravila, tako kot so zdaj zapisana je to zaščita, ne pa dodatna obremenitev, v njihovem interesu. In bodite korektni in preberite člen do konca. In gospod Sok in Drobnič. Zdaj si bom pa vzel čas in ga citiral, v čem je bistvo tega odstavka 7.a člen. Ali veste, kaj se je dogajalo? Da so ljudem dali za podpisati neka specialna nepreklicna pooblastila, s katerimi so neko osebo xy pooblastili, da sodelali v njihovem imenu vse: zastavljali, prodajali, se dogovarjali o kupninah in tako naprej. Kjerkoli, ne samo v Orionu, so primeri iz prakse. Zdaj pa poslušajte, kaj piše drugem stavku, in to je bistvo tega člena: "Pri sklenitvi notarskega zapisa mora biti osebno navzoč lastnik nepremičnine..." To je bistveno, da jaz kot lastnik pridem tja in rečem: "Zavedam se, da bom svojo hišo, če jo seveda imam, dal za zavarovanje tega kredita." In naprej: "v kateri se ustanavlja hipoteka ali zemljiški dolg, če je lastnik nepremičnine potrošnik oziroma fizična oseba." Fizična oseba se varuje. Če to firma dela, je seveda lahko tudi drugačno pooblastilo. In potem, ko pravite, ali to ustno sporoči. Danes je bilo slišati: "Ali to ustno sporoči?" Ne. V zadnjem stavku drugega odstavka piše: "Zastavitelj mora na notarskem zapisu pisno potrditi, da ga je notar poučil o vseh pravnih posledicah." In sicer, piše pa: "Posledice kreditne pogodbe, njenega zavarovanja, še posebej, kakšna je čista vrednost kapitala in kakšna je efektivna obrestna mera." Se pravi, tisti, ki bo kredit jemal, zavaroval s hipoteko, mora pred notarjem se podpisati, da je seznanjen z vsemi temi elementi. Seveda, absolutne zaščite pa ni, gospodje. To pa nekateri tudi hazardirajo in pridejo zaradi ubjektivnihali objektivnih okoliščin v položaj, ko ne morejo več odplačevati kredita. Zato ne govoriti tukaj o monopolu bank, ker tega že zdavnaj ni več. Ali smo ta zakon iz leta 2000 prepisovali, jaz ne vem. To so zgodbice, "nekdo mi je rekel, naj bi", to so pripovedke. To so pripovedke. Mislim, da je predlagatelj jasno navedel, da je zakon iz leta 2000, ki ga je, ne vem, ali ta državni zbor sprejemal celo, sledil direktivi Evropske unije na področju potrošniških kreditov. In to je sprenevedanje in zavajanje.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Drobnič.
Gospod Vučko, verjetno ne razumete tega. Poglejte, vsak, ki bo sklepal hipotekarno pogodbo, bo šel lahko k notarju. Samo ta razlika je. Po tem zakonu bo obvezno moral iti, ste ga zavezali, po obstoječim zakonom pa, če bo hotel, bo šel. Enako bo. Samo bo na njegovi presoji, ali gre tja ali ne. Vi pa zdaj, kot da delate za notarje, da jim bodo zrele hruške padale v jerbas. To je to. Saj še zmeraj gredo lahko. Po obstoječemzakonu in tudi sam ste rekli, da to ne bo preprečilo eventualne zlorabe ali pa to, da bodo zaradi neumnosti kaj izgubili. To jim ne garantira. Samo vse pri nas je to obvezno in vi bi radi obvezno tudi pripeljali stvari v obliki notarskega zapisa. Lepo vasprosim, najboljša zadeva je urejena zemljiška knjiga. To je problem, da se tudi z zemljiško knjigo hazardira; da se v času, ko ni vpisana hipoteka, marsikaj dogaja in potem ugotovijo, da se vmes kakšni zapisi naredijo. Ampak to je neresnost. Če pa imate zemljiško knjigo urejeno, se pa zadeve, ker je to javna listina, tudi na sodišču zelo hitro obrnejo. Ampak vam povem, tu je šibka stranka kreditojemalec, kreditodajalec bo pa verjetno hotel imeti, vsaj v večini hočejo imeti notarski zapis, da imajo hiter izvršilni naslov, da si uredijo svoje terjatve. Skratka, poučiti - to boste morali tudi vedeti, kaj je to poučiti. Seveda bo notar rekel, poučujem te, da je čista vrednost kredita toliko, če ne boš odplačeval, ti grozi, da bo poplačilo izvršeno skozi hipoteko. To pomeni, tvoje stanovanje se uporabi za to, da se poplačajo terjatve. To je vse. Še enkrat bi vam rad, gospod Vučko, povedal. Tudi sedaj gre lahko vsak k notarju, ampak ga ne bo zaščitil, tako kot ga ne bo s tem določilom.
Gospod Jerovšek.
Hvala lepa. Ta zakon je nastal kot posledica teh razvpitih afer, Zbiljskega gaja in Oriona. Seveda prav gotovo prinaša nekaj pozitivnih zadev, vendar pa se tudi sam strinjam z nekaterimi pomisleki, da to morda ni to, kar na prvi pogled izgleda. Te klavzule, ki bi naj ščitila tudi na nek način pred takšnimi oderuškimi zadevami kreditojemalce, bi po mojem mnenju morale biti že del profesionalne etike notarja oziroma del zakona o notariatu. Tudi tam bi morale biti nekatere varovalke, ki bi že notarja opozarjale, da bi, kot sem rekel, v skladu s svojo profesionalno etiko bil pozoren na to. Na odboru za gospodarstvo se je izkazalo, da so nam pravniki, ki so bili z urada za zaščito potrošnikov, povedali, da tudi doslej so pri vseh teh največjih prevarah, ki so se zgodile, eksistirali notarski zapisi. Da so kreditodajalci hoteli iti k notarju, naredili notarski zapis, in tudi ob tem, da so bili narejeni notarski zapisi, so se zgodile te najhujše oderuške prevare, da so ljudje bili ob sleherno premoženje. Menim, da bo ta člen pač napotil notarja na to, da bo dal kreditojemalcu na mizo nek cirkular, kot se je izrazil gospod Drobnič. In potem zadnji stavek 7a. člena pravi, lastnik, to se pravi kreditojemalec, mora na notarskemzapisu s podpisom potrditi, da ga je notar poučil o vseh pravnih posledicah. To mislim, da je absolutna zaščita notarja. Kako pa je notar opravil svoj posel, pa ta člen ne prinaša. Jaz mislim, da pravniki in notarji so pravniki in izkušeni ljudje, bodo znali na eleganten način zavarovati sebe in prav gotovo bodo koga vedno srbeli prsti, da bo s tem podpisom, ki je tukaj predviden, zaščitil sebe, hkrati pa bo v notarskem zapisu marsikaj, ker ljudje so neuki. Mi se moramo zavedati tega, da so ljudje dejanskoneuki in bi bilo boljše, da bi te klavzule o profesionalni odgovornosti na primeren način bile urejene v zakonu o notariatu. Hkrati me 18.a člen, ki še stalno po mojem mnenju omogoča oderuške obresti, napeljuje k temu, da so pa zmerni Orioni nekaj zaželenega v tej državi. Ker ti zmerni Orioni, ki se s tem finančnim inženiringom, s finančnim trgom ukvarjajo, to se mi zdi, da so ljudje, ki so deležni podpore tudi znotraj tega državnega zbora, in da dejansko ta 7.a člen ne zavaruje bodočega kreditojemalca pred tem, da se mu ne bo zgodilo nekaj podobnega, kot se je nekaterim do sedaj zgodilo. Hvala lepa.
Gospod Kelemina.
Hvala lepa. Poglejte, jaz bi samo rad pokomentiral malo ta 4. člen. Nekateri pravniki v državnem zboru, ki imajo res dolgoletno prakso, že vedo, kako se tej stvari streže. Ampak jaz bi povedal en praktičen primer, kako se je dejansko dogajalo do sedaj in da ta določba tudi zdaj teh stvari ne bo rešila. Dogajalo se je tako, da so tudi zdaj prišli ljudje, se pravi kreditojemalci, k notarju, s pričami in tako naprej in verjetno brez svojega odvetnika sami k notarju in ko so podpisovali pogodbe, ki jih je pripravil ta notar med kreditojemalcem in kreditodajalcem, je bilo celo takrat, tem ljudem posredovana tista pogodba, ki jim je bila predložena, je bilo rečeno tako. Nimam veliko časa, dajmo na hitro to podpisati, čisto na kratko, tukaj spodaj podpišimo vsi na hitro, stranke zunaj čakajo, ker ne moremo več čakati, pojdimo naprej. Ljudje se niti ne spomnijo, te stranke, ki sem se z njimi osebno pogovarjal, se niti ne spomnijo, ali so bile določbe, pogodbe, prečitane v tistem delu, kjer se je nanašala na višino kredita in obrestno mera invse ostale obveznosti, ki iz tega sledijo. Večina so trdili, ker sem se z več ljudmi pogovarjal, da niti eden ni potrdil, da mu je pogodba bila prebrana, sploh ne, pogodba sploh ni bila prebrana, obveznosti jim niso bile razložene in samo trdilo se je, toboste dobili potem po pošti domov. In dejansko so dobili vse te pogodbe po pošti domov, niso se jim vročile na licu mesta, saj ni nujno, da se jim vroči na licu mesta, če so z njimi seznanjeni, s pogodbami, z vsemi obveznostmi in vsemi določbami, ki v pogodbi so. To se je dogajalo. In ta obveznost, ki smo jo mi zdaj zapisali v 4. členu, še vedno lahko se zgodi to, da bo kreditojemalec podpisal spodaj, da je seznanjen, da ga je notar seznanil z vsemi obveznostmi in tako naprej, v resnici ga pa ni seznanil, ker bo spet notar naredil to, da bo rekel, glede na to, da se mudi, nimamo časa, kar na kratko spodaj podpiši, pa hitro ven, v eni minuti mora biti vse končano. Vedno se to zgodi. Ljudje pa v stiski, zaradi svojih osebnih življenjskih stisk so pripravljenipodpisati s hudičem pogodbo. To je problem, zato se dajo pretentati. Jaz vem, zakaj gre. Gre za to, da bi morala oblast poskrbeti, država poskrbeti, da se zavaruje šibkejši člen, da se zavaruje kreditojemalce, da jih ne more nihče ogoljufati. S temi določbami jih bodo lahko še vedno ogoljufali. To je moja trditev. Poleg tega, da bodo imeli obvezne dodatne stroške, kar mogoče ne bo prispevalo k varovanju njihovih pravic in njihovih interesov. To jaz trdim iz prakse in to se bo dogajalo tudi v prihodnje, če ne bodo neke drugačne obveze, ki bi kreditojemalca zavarovale pred zlorabami. To je samo obrazložitev, da boste vedeli, kako se to dogaja v praksi in da ta 4. člen ni najvišja stopnja garancije in zavarovanja interesov potrošnika. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Petan.
Hvala za besedo. To je malo narobe svet. Ta člen pomeni dajati delo ali pa delati delo notarjem in pa zavarovanje kreditodajalcev, se pravi bankam pa raznim Orionom in podobnim. Dejstvo je, da če ti vzameš hipotekarni kredit, to se pravi, da zastaviš neko svojo nepremičnino, kot je bilo že tu omenjeno, hišo, parcelo ali kaj podobnega, ni problem v tem, da bo meni notar jasno obrazložil, kaj so moje naloge in moje obveznosti, ampak problem je, da mora zemljiška knjiga biti urejena. Navsezadnje kolikor mi je poznano iz odbora za notranjo politiko, zemljiška knjiga v Ljubljani kasni tudi za pet let. Ne trdim, da v vseh primerih, nekateri so verjetno hitro rešeni, tako čez noč. Če pa traja nekaj časa, pa ni nobenega jamstva, da je tista pogodba sploh kaj vredna, če ta nepremičnina sploh ne prikazuje pravega lastnika. Jaz si nisem izmislil, da na ljubljanskem področju zemljiška knjiga kasni lahko pet let. Tega si nisem jaz izmislil, to so drugi povedali,tisti, ki želijo tudi nekaj na zemljiški knjigi urediti, da traja tudi do pet let, lahko tudi manj. In spoštovani, zakaj sem rekel, da je to varovanje kreditodajalca, to se pravi bank in podobnih, ki kje so dobili možnost in dovoljenje, da dajo kredite. Ti ljudje bi se morali sami in ta podjetja bi se morala sama zavarovati in ugotoviti, komu dajejo kredit, da bodo dobili vrnjenega. Ne, sedaj pa nismo tega naredili. Oni bodo v vsakem primeru dobili nepremičnino, zraven bo zaslužil še notar, tisti pa, ki bo lahko plačal, je konec koncu čisto vseeno, ker mu bodo tako ali tako vzeli nepremičnino. Tukaj ne ščitimo kreditojemalca, ampak tistega kreditodajalca in vmes uvajamo še en člen, da bo ja bolj komplicirano, da bo ja več dela. Zakaj vsega tega ne bi uredili na banki. Naj si banka najame odvetnika ali ne vem, še koga drugega, ki bo vse te stvari ugotovil, če je kreditojemalec sploh kreditno sposoben, če sploh poseduje te nepremičnine. To je zunaj v državah, bom rekel, pravnih državah z urejenimi demokracijami, z urejenim sistemom, je to tako. Pri nas je pa seveda nekaj drugače. Jaz upam, da bodo tuje banke tudi prišle k nam in bodo ta sistem uvedle. Ne samo, da bodo preslikale in bodo delale po našem sistemu, po liniji najmanjšega upora. Upam, da se bo to zgodilo. Ta zadeva, takšna kot je tukaj, ni sprejemljiva. Ni sprejemljiva, in to ni nobeno jamstvo. To ni nobeno jamstvo, samo malo več administriranja in dajanja dela nekemu sloju in pa zaščita kreditodajalcev. Hvala lepa. Zato bom ta amandma, da se briše, podprl. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Rokavec.
Hvala za besedo. Ta 7.a člen, seveda četrti člen, drugi odstavek, in prvi, sta sigurno nastala v želji po tem, da bi dejansko bistveno bolj zavarovali tudi drugo, se pravi šibkejši člen v tem smislu, se pravi osebo, ki najema hipotekarni kredit. Vendar iz te želje lahko nastane seveda tudi druga nevarnost. Nevarnost, da bomo na ta način omogočili še dodaten zaslužek notarjem. Jaz sem za to, da ta rešitev ostane. Vendar je treba vedeti sledeče. Že star ljudski rek pravi, in je bil zelo moder rek, da boj se kredita, če ga pa že vzameš, pa menim, da mora biti vsak, ki ga jemlje, toliko priseben, da ve, s čim se, in v kaj se spušča. Ne rečem, da so v primeru Oriona, Zbiljski gaj itn., bile zlorabe, hude zlorabe. In tukaj manjka rešitev v zakonu o notariatu. Manjka rešitev odvzem licence in na drugi strani manjka rešitev na podlagi teh določb v tem zakonu o potrošniških kreditih, da se omeji višina notarske tarife. Ampaktega ne moremo rešiti v tem zakonu. Morali bi pa slediti spremembi in dopolnitvi zakona o notariatu, ker dejansko na podlagi teh rešitev, ki jih dejansko delamo za interes tistih državljank in državljanov, ki niso tako "razčitani", ko se spuščajo tudi v ta posel. Na drugi strani pa mislim, da je potrebno reči še nekaj. Pogodbe, zakoni, ki jih v tej državi sprejemamo, so prekomplicirani, enostavno povedano. Določilo mora biti jasno in kratko, na ta način je tudi bolj razumljivo med obema partnerjema, ki stav tem procesu. Menim, da je še vedno v zaščito potrošnikov bolje, da sprejmemo to, vendar bi potem morala biti k temu tudi zaveza, da čim hitreje preidemo tudi k spremembi in dopolnitvi zakona o notariatu, da bo reševal tudi druga vprašanja. Strinjam se, stranka, ki bo prišla po overitev pogodbe k notarju, ji bo notar lahko prebral ali pa samo enostavno rekel, te in te zadeve so, tu spodaj pa, prosim, da se podpišete. Ampak, temu morajo slediti tudi sankcije v zakonu o notariatu. In zdaj smo pred dilemo - če tega ne sprejmemo, potem menim, da bomo šli verjetno ravno v nasprotje od tistega, da ne bo interesa za zavarovanje potrošnikov oziroma da je državni zbor šel korak nazaj. Če pa sprejmemo, potem je pa druga bojazen, da pa lahko damo dodaten zaslužek notarjem. Ampak v tem primeru menim, da bi moral temu koraku slediti še drugi korak. In ob tej priložnosti, čeprav tu ni resorja za to področje, pozivam vlado, da pristopi tudi k rešitvam na tem področju. Menim, da moramo v zakonu o notariatu reševati tudi druga vprašanja, ne samo teh, ki so zelo problematična pri poslovanju z državljankami in državljani. Hvala.
Gospod Božič.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Zdaj se mi dozdeva, kot da bi nihče od nas še nikoli nobenega kredita najel. Res, ko vas poslušam, se mi zdi, da ne veste, da lahko vzamete kredit do ene tretjine svoje plače - pri naši, poslanski plači je to veliko, za nekoga drugega pa malo. In govorimo predvsem o tistih, ki so šli k drugim, ki jim 7. člen tega zakona daje možnost in pravico, da dajejo kredite. O teh ljudeh govorimo. In sprejeli smo tudi amandma, ki govori "in skupni znesek kredita ne presega višine trikratnega zajamčenega bruto osebnega dohodka v Republiki Sloveniji za pretekli mesec". To sibogati ljudje lahko privoščijo, revež, kar je gospod Drobnič rekel, si tega ne more privoščiti. Dajmo razumeti tako! In drugič, ko govorimo, kako pa lahko zaščitimo potem, če ne bomo imeli pogodbe in ne bo nikjer deponirano, kot smo rekli včasih. Ne vem, sam prihajam s Primorske. Na Primorskem je šla med obema vojnama polovica kmetij na boben zaradi banke, ki so jo fašisti leta 1927 ukinili in zapravili oziroma slovensko Tržaško kreditno banko, ki jo je Mond uničil. Dajmo enkrat tudi malo zgodovine vzetiv obzir. Že prej sem rekel, ko sem govoril v imenu poslanske skupine, kriminalci so vedno korak pred zakonom. In drugo, ko govorite o zemljiški knjigi, prosim, govorite spoštljivo - to je zakon zakonov! Če ne morete izkazati lastništva, pomeni, da v zemljiški knjigi nimate nečesa vpisanega in tudi danes je še gospod, prav tako, gospod Petan, če nimate v zemljiški knjigi vpisanega, po potresu niste dobil nobene podpore, ker hiša ni bila vaša. Če ne verjamete, pojdite na Bovško, še danes hiše, ki niso imelelastnikov, niso sanirali. Bog pomagaj, če ni lastnika. Sam zagovarjam ta način, da vendar se napiše pri notarju zapisnik, če gremo na tako velik dolg, ki ga na banki nismo mogli več dobiti, saj nismo mogli vzeti, ljudje so že porabili že svoje možnosti kredita in to naprej na banki, šli so kmetje na ribniški sklad in tretjič so šli šele takole k tem gospodom ki so dajali denar oziroma posojali denar na zelo komotno vračilo, ki se je izkazalo za zelo slabo. Pojdite gledat, kako so na lizing jemali obrtniki oziroma prevozniki kamione, skoraj vsi so zgubili kamione, potem pa še skoraj vsak hišo. Pojdite malo pogledat, pa boste videli. In je prav, da tisti, ki vzame kredit, 20 milijonov, naj ga zavaruje pri notarju, naj bo zapisano, kako in na kakšen način je kredit vzel, in naj bo tudi zapisano, da je seznanjen, da mu je bilo to prebrano. Višino smo pa tudi določili, saj ne more biti višja. Do sedaj je ni bilo, ker je bilo zelo na lahko vzeto, sedaj je pa kaznovano, če ni tako narejeno.
Gospod Jerovšek in potem gospod Drobnič.
Gospodu Božiču bi jaz, če sem prav razumel, zadnjič na odboru za gospodarstvo, mislim, da vas ni bilo, so ravno te pravnice iz te zaščite potrošnikov navajale, kot sem že omenil, da so ti kreditodajalci, ti, ki so goljufali, ki so ljudi spravili ob sleherno, premoženje šli k notarju z notarskim zapisom, da so bili vse povsod sklenjeni notarski zapisi. Res je, da ni bilo sankcije take, kot je sedaj predvidena, vendar mislim, da dejansko to ne zavaruje potrošnika oziroma kreditojemalca, da je ta člen bianco zavarovanje za notarja, da ne bo nič kriv. Bianco pokrivanje notarja, kjer, pravim tisti cirkular bo odložil, bo dal podpis tako, kot je kolega Kelemina navajal, kako se je do sedaj dogajalo, da se bo tudi poslej - verjetno bolj. In vesel sem, da je kolega Rokavec podprl moj predlog, da bi te zadeve v neko profesionalno etiko - neka sankcija bila v zakonu o notariatu. Mislim, da je to pravilna in tudi pozivam ta resor, ki je v lasti Ljudske stranke, kajti mislim, da je potrebna ta podpora in ta poziv, ker status vaše stranke je sedaj napol "in", napol "out" in še preden niste bili izobčeni iz -koalicije pravzaprav dvomim, da bi si minister dovolil, da bi kakšno tako novelo o zakonu v notariatu zapisal brez soglasja tega dela koalicije, sedaj je verjetno še v težjem položaju. Hvala lepa.
Gospod Drobnič.
Kot smo ugotovili, potem potrebujemo pravzaprav spremembe na drugih področjih, ne pa ureditev člena, tega, v tem zakonu, na takšen način, kot je. Torej, ureditev licence, odgovornost zaposlovanja, ne samo etično, ampak tudi konsekvence, ki jih mora sprejeti notar, ki sklepa takšne - ne sklepa, ki posreduje pri takšnih poslih in jih tudi registrira v obliki notarskega zapisa. To. Pri nas je pa stvar drugačna; licence - to se ne preverja nič, tarife si sami notarji pišejo, pa jih potem ministrstvo zgolj potrjuje mimogrede in ureditev zemljiške knjige. To so trije pogoji, da postanejo takšni posli bolj varni za ene in druge stvari, samo ti pogoji niso izpolnjeni. In mi mislimo, ker niso tisti trije pogoji izpolnjeni, da bomo s tem členom - obvezno obisk notarja. Saj smo že nekajkrat rekli, saj gredo zdaj lahko, vsi gredo lahko, ampak za božjo voljo v tej državi pustite, da se kaj naredi tudi po lastnem razmisleku. Da ni vse obvezno, da niso vse zbornice obvezne, pa saj to ste naredili korporacijsko državo, vse je obvezno. Vse je obvezno v tej državi. Zavarovan bo notar, on bo imel potrdilo, da je podučil, celo, da je dobro delo naredil. Da se je zavaroval - poučil sem stranko, da mu sledi, če ne bo izpolnjeval obveznosti iz pogodbe, mu bo šla nepremičnina v franže. [[...]] [[Pripomba iz klopi.]] [[...]]Kaj nismo vedeli, lepo vas prosim! Seveda. Za takšne stvari je seveda treba imeti dobrega strokovnjaka na svoji strani - ja, absolutno, tako je, ki tebe zagovarja. H notarju bo pa prišel predvsem kreditodajalec in notar bo predvsem zaščitil sebe, da ne bo on kakršnekoli posledic nosil iz tega posla, da se on zavaruje, ga je podučil o vseh možnih posledicah, formalno o teh kreditih, koliko je ta obrestna mera in zgodba bo šla naprej. Ni prava določba, če bi, eventualno bi lahko ta člen bil, ampak pogojno, neobvezno, da se kreditojemalec oglasi pri notarju, ampak če je že, potem naj ga pa poduči. Ampak to je v obveznosti opravljenanja v zvezi z notariatom, v tistem zakonu bi moralo biti navedeno, v kakšnih primerih podučitve, svaritve ali kaj podobnega. Torej, nič ne bo, tisti, ki so želeli - že zdaj gre lahko k notarju in to opravi.
Hvala lepa. Gospod Pohorec.
Hvala lepa. Menim, da če je potrebna kakšna sprememba zakona o notariatu, bomo to kdaj obravnavali, ga bo vlada prinesla ali ga bo minister pripravil. Danes imamo zakon o potrošniških kreditih, ki je spet nastal iz prakse iz preteklosti. Ločimo overitev podpisa na neki pogodbi kreditni ki se pri notarju samo naredi, samo preveri, ali sem jaz kreditojemalec ta in ta in se samo moj podpis overi. Notarja ne skrbi, kaj je v pogodbi zapisano, ker ni dolžan - od notarskega zapisa, ki ga je pa on dolžan sestaviti in on za njegovo vsebino odgovarja in je on dolžan posledice iz tega, svoji stranki, ki tja pride, tudi obrazložiti. To sta dve bistveni razliki. Z notarskim zapisom ne rabim imeti notarja, ker ga je notar naredil. Predlagam, da tako ostane, kot smo k dopolnjenemu predlogu zakona na odboru sprejeli, in da gremo naprej. Hvala lepa.
Hvala lepa. Lahko zaključimo razpravo? Gospod Sok? Takoj, samo da še poslanci. Najprej, da vidimo, če je še kakšno vprašanje, potem bi pa prosili za odgovore. Prosim.
Mogoče, preden dam odgovor konkretno gospodu Soku, še malo komentarja na to razpravo. Velikokrat je bilo omenjeno vprašanje zakona o notariatu. Zakon o notariatu se pripravlja, mislim, da bo v kratkem tudi v tem državnem zboru v razpravi. Tako bo priložnost, da se vsa ta odprta vprašanja proučijo tam in seveda tudi ustrezno korigira zakonsko besedilo, ki bi seveda, doseglo ta cilj, ki ste ga tukaj na nek način zasledovali. Kar se tiče pa odgovora oziroma vprašanja, kako je s tem v drugih državah. Če se boste spomnili, na eni od prejšnjih sej oziroma na prejšnji izredni seji, ko smo predstavljali predlog, ki smo ga takrat poslali v državni zbor, sem povedal, da je bila direktiva o potrošniških kreditih korektno prenesena že z zakonom v sedaj veljavnem besedilu. V tistem času, moram povedati to, da so dosedaj bile te potrošniške direktive, direktive tako imenovanega minimalnega pristopa, kar pomeni, da so predstavljale minimalen nivo, ki so ga države morale urediti. Zgornji prag pa je omejen v bistvu s pogodbo o Evropski skupnosti in je sila različno urejen po državah članicah. Do sedaj veljavno besedilo zakona je urejeno in napisano na način, kot je to urejeno na Nizozemskem, v Italiji in v Nemčiji. Predlog, predvsem ta del, ki govori o tem, da so s hipotekami zavarovani krediti vključeni v sistem potrošniških kreditov in seveda tudi s tem deležni varstva potrošnikov, pa imajo, med drugimi tudi Avstrija, in v glavnem skandinavske države. Skandinavske države so na sploh poznane, kot države, kjer je nivo varstva potrošnikov višji kot pa drugje po Evropi. Tako se zdaj s tem, vključitvijo hipotekarnih pogodb, približujemo tej rešitvi teh držav, ki imajo ta standard nekoliko višji od drugih. Glede konkretnega vprašanja, ali v Avstriji morajo iti k notarjem ali ne, vam žal ne znam to detajlno odgovoriti. Iz vaše izkušnje, izgleda, da ne. Mogoče pa samo še ena stvar. Tako kot je že gospod Drobnič ugotovil, v glavnem vsi krediti, ki so zavarovani shipotekom, se sklepajo pri notarju. Mogoče ne v obliki zapisa, vsaj pa v obliki potrditve pogodbene listine in seveda tudi pravilna je ugotovitev razloga, zakaj se tako sklepajo. Zaradi tega, ker si to želijo kreditodajalci. Pa ni to samo za nebančni sektor, tudi bančni sektor se poslužuje tovrstne zaščite. In s tega stališča ne bo pri notarju verjetno nič kaj dosti več teh pogodb sklenjenih, kot jih je bilo že do sedaj - kljub temu da do sedaj ni bila ta obveza. Obveza se nam je zdela smotrna predvsem iz dveh razlogov. Prvič. Kreditne pogodbe, zavarovane s hipotekami, niso bile v sistemu potrošniških kreditov in za njih ni bilo obveznosti izračunavanja efektivne obrestne mere in čiste vrednosti kredita. To sedaj je. In ta efektivna obrestna mera je tista, ki daje potrošniku možnost primerjave med posameznimi vrstami kredita. Zdi se nam pomembno, da so jim te informacije pravilno predstavljene in so seznanjeni. Seveda bi lahko to prepustili dobri poslovni praksi kreditodajalcu, vendar zaradi razlogov, zaradi katerih tudi pripravljamo spremembe oziroma smo pripravili spremembo zakona, smo se odločili, da prenesemo to obveznost na notarja. In drugi razlog je bil, ki ga je pa gospod Vučko omenil, je ta, da kar nekaj od teh, če tako rečem, problematičnih pogodb, ker se zgodba ni izšla, so bile sklepane po pooblaščencu. Sedaj, če je to pooblaščenec, ki nekako sodi v krog vaših znancev, zaupnikov ali pa družine, potem to nekako še gre. Ampak v teh primerih so bili pooblaščenci kreditojemalcu popolni tujci. Seveda ta pooblaščenec je imel pooblastilo, da obremeni vso nepremično premoženje kreditojemalcev s to pogodbo, in kreditojemalci dejansko niso videli, kaj je pooblaščenec podpisoval. Zaradi tega se nam je zdelo v tej situaciji, dokler je pač zavest o jemanju kredita takšna, kakršna je, pomembno da zavežemo kreditojemalec, da sam osebno podpiše takšno obremenitev na svoje nepremičnine. In seveda glede na to, da je že tako ali tako bilo to pri notarju in da je nekako le sistem notariata tisti ki naj bi zagotavljal večji nivo pravne varnosti, smo to prenesli na notariat. Težave, ki so se pojavaljale pa v zvezi s sistemom notariata, se pa strinjam, so predmet reševanja v okviru zakona o notariatu in ta zakon bo v tem državnem zboru v kratkem. Hvala.
Hvala lepa. Lahko zaključimo razpravo? Lahko. Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o amandmaju. Lahko. Torej, najprej glasujemo seveda o amandmaju, predlagatelj Nova Slovenija. Pregled amandmajev imate pred seboj. Lahko glasujemo? Glasujemo. Od 56 prisotnih je za glasovalo 14, proti 36. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Smo pri 6. členu. Imamo dva amandmaja. En amandma je amandma Nove Slovenije in drugi amandma poslanskih skupin LDS, Združene liste in DeSUS-a. Ta drugi amandma je podoben amandmaju vlade. Odpiram razpravo o členu in amandmajih. Kdo želi besedo? Nihče? Prosim, gospod Jerovšek.
Podprl bom amandma Nove Slovenije, ker se mi zdi, da določbe 18.a člena, ki predvidevajo 200% obrestno mero, se pravi, efektivna obrestna mera je lahko zvišana za take kredite na 200%, se pravi, dvakratno, in na odboru smo slišali, da ta povprečna efektivna obrestna mera znaša nekje med 30 in 35%. Bil sem presenečen, da je to tako visoko,upam, da smo pravilno razumeli. Ampak to je nek diapazon, ki omogoča po mojem mnenju kritje vseh stroškov in bogate zaslužke. In če hočejo ti kreditojemalci konkurirati na tem trgu, mislim, da zaradi tega, čeprav je bilo rečeno, da imajo slabše možnosti, imajo pa po drugi strani tudi nekaj komparativnih prednosti pred velikimi sistemi in je tudi v tem diapazonu dovolj prostora za njihov zaslužek. In bi s tem, da ne bi omogočali takšnih oderuških obrestnih mer, kajti za mene je že 200% nad tem oderuška obrestna mera, najbolje zaščitili potrošnike. Res je, da bodo nekateri rekli, potem se bo ponudba teh kreditov zmanjšala. Res se bo zmanjšala, ampak vprašanje je, ali je bolje, da nekdo, ki že skoraj na začetku ne bi mogel odplačati, pa se kljub temu napoti pokredit, da nima možnosti najetja kredita, ali je bolje, da najame kredit pa da se mu obesijo na premoženje s hipoteko in je potem socialen pa ne vem kakšen problem še vse. Kot sem že prej omenil, mislim, da ta 18.a člen kaže na to, da so pa "mali Orioni" še vedno zaželeni. Da je to populacija podjetnikov, ki imajo vso potrebno zaščito v tej državi, ki so povezani z določenimi političnimi in finančnimi krogi. Zaradi tega je tudi v zakonu določeno, da še vedno predvidevate prostor, da se bo tu lahko bogato služilo ali pa celo odiralo. To je po mojem mnenju nesprejemljivo in za moje osebno mnenje bi bilo nekih 120% več kot zadosti, vendar v tem primeru je pa bolje, da vsaj zdaj v drugi obravnavi sprejmemo predlog Nove Slovenije in da pridete z resnim predlogom, kaj to v finančnih kategorijah pomeni, tako visoka obrestna mera, kot jo sedaj predlagate. Hvala lepa.
Še gospod Drobnič.
Ta člen bo imel pravzaprav posledice na to, kateri limit oziroma meja se postavlja za presojo oderuških obresti. To bo verjetno vplivalo tudi na presojo sodišč v kolikor se bo to pojavljalo. Tako ima tudi to posledico, ima pa tudi posledico na reguliranje sivega in tega bančnega sektorja. V bistvu pa na nek način vzpostavljamo k 6.členu bolj jasno dikcijo, pri čemer pa ta novi vladni amandma na 200% odpira za sivi trg dopustnost navzgor bistveno več. Mi vztrajamo na našem amandmaju, ker se nam zdi logičen in pravi, tudi zaradi tega, ker ima posledice na bančni sektor v dobrem smislu.
Hvala lepa. Ste, gospod Kelemina, želeli besedo? Ja, prosim.
Hvala za besedo. No, osebno ravno ne podpiram tako visokih obresti, prav gotovo bi si želel, da bi bile nekoliko nižje za potrošnike. Sprašujem pa se tukaj oziroma se tudi opravičujem, ker nisem zdaj natančno preučil celotnih vseh členov glede določb o predčasnem odplačilu teh potrošniških kreditov. Me zanima, ali je predčasno odplačilo hipotekarnih kreditov možno oziroma kakšne obveznosti so zapisane v zakonu glede zavarovanja samih predčasnih odplačil oziroma višine stroškov, ki so s tem povzročeni? Namreč, kaj se je dogajalo do zdaj, samo en primer bom povedal, v teh pogodbah, ki jih je Orion sestavljal, je na primer bilo zapisano kot določba predčasnega odplačila tega kredita formulacija, kjer je bilo omogočeno sicer predčasno odplačilo, vendar pod pogojem ne glede na čas, kadarkoli bi prišlo do tega predčasnega odplačila mora kreditojemalec plačati približno 33% od absolutnega kredita z glavnico vred, se pravi, glavnica plus obresti. To se pravi, prej sem povedal, če bilo kredita 10 milijonov, je bilo celotno odplačilo kredita potem 25 milijonov. Se pravi, od 25 milijonov je ne glede na časovni rok, kadarkoli je bila odpoved oziroma predčasno odplačilo hipotekarnega kredita, je moral kreditojemalec plačati 33% vrednosti od teh 25 milijonov. Skratka, to je takšna določba, recimo, ki so jo tudi stranke podpisale, ki dodatno obremenjuje. Recimo, če bi se nekdo odločil, da devet let odplačuje kredit in eno leto pred desetim letom hotel kredit predčasno odplačati, bi moral še plačati, recimo, 33% celotne vrednosti z obrestmi vred kredita. In zdaj sprašujem tudi, to ali so poleg teh 200% obresti možne še kakšne druge določbe v tej pogodbi pri najetju tega hipotekarnega kredita, ki dodatno obremenjuje kreditojemalca še po nekih dodatnih zahtevah oziroma dodatnih stroških in obremenitvah tega kredita kreditojemalce. Ker lahko se zgodi, da bo poleg teh zakonskih obveznosti, ki so napisane, recimo, da bo sprejeto danes 200% obrestna mera glede na efektivne obrestne mere, ali kreditodajalec še lahko uveljavlja kake druge zahteve in določbe, ki dejansko teh 200% obrestnih mer povečujejo, ne vem, na 400 ali pa celo na 1000%, kar je bilo do zdaj. To je samo vprašanje, ali je ta garancija in to zavarovanje v tem zakonu ali pa v katerem drugem predpisu predvideno. Če ni, je ta predlog ponovno pomanjkljiv. Je pomanjkljiv, kajti kot smo ugotavljali že prej, bodo kreditodajalci poiskali novo luknjo v tem zakonu ali pa v celotni zakonodaji in bodo z nekimi drugimi določbami poskušali dodatno si zagotoviti večji donos. Če pa teh 200% zavezuje na celotno vsoto kredita in na celotne obveznosti kreditodajalca in kreditojemalca, potem je to v redu. Če pa so možne še druge določbe in nove špekulacije, potem pa to ni v redu, če to ni dodatno zapisano. Prosil bi samo za kratko obrazložitev. Hvala lepa.
Še kdo želi razpravljati? Gospod Pohorec.
Hvala lepa. Imel bi vprašanje za predlagatelje tega amandmaja, poslansko skupino Nove Slovenije - ker mi ni jasno pa mi mogoče lahko kdo pomaga - , ki govori, da efektivna obrestna mera lahko znaša največ obrestno mero, predpisano za zakonite zamudne obresti. Ne vem, kje se to predpisuje in kdo predpisuje, kajti v formulaciji, ki je v tem členu, pa piše, da lahko znaša efektivna obrestna mera na dan sklenitve pogodbe največ 200% zadnje objavljene povprečne efektivne obrestne mere, ki jo imajo banke in hranilnice. To pa je nekaj drugega- objavljene -, kajti ne vem, če kdo v tej državi predpiše, koliko je lahko največ zamudna obrestna mera. Če je - v redu, zato sem postavil vprašanje. In kaj je zdaj dobro? Mi s tem zakonom ne zapiramo tistih, ki bi poleg bank še dajali kredite, jim pa znatno privijamo vijak, do kod smejo z obrestmi iti, ker so zdaj bile tudi 1000% nad tisto efektivno obrestno mero, tudi 1000, petkrat jim zmanjšamo možnost. Piše pa "največ 200", s tem ne more biti obvezno 200, in če se bo še komu splačalo dajati kredite pakomu splačalo najeti kredite, je to pač del kreditnega trga in mislim, da bi pri tem lahko tudi ostali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še gospod Jerovšek.
Še eno vprašanje imam v zvezi s tem 18.a členom. Namreč, zdi se, da je tukaj notri kar nekaj prostora še za dvoumno razlage, kajti če bi resno mislili s prvim odstavkom, da znaša efektivna obrestna mera na dan sklenitve pogodbe največ 200% zadnje objavljene povprečne efektivne obrestne mere, ki jo opravljajo banke in hranilnice itn., potem drugi odstavek tega člena ni potreben. Sedaj pa se sprašujem, ker ta pa govori o tem, da če je v pogodbi določeno več kot 200%. V navodilu je prvi odstavek potem za vse naslednje pogodbe. Sedaj, zakaj ste zapisali drugi odstavek? Ali bo ta odstavek veljal za nazaj, bo imel veljavnost za nazaj, kar v našem pravnem redu, mislim, da ni možno? Ali se skuša s tem odvezati krivdo nekaterih kreditojemalcev in se bodo sedaj elegantno rešili v to 200% obrestno mero? Pa bo to veljalo, pane bodo podvrženi nobenemu kazenskemu pregonu, pa so bodo roke umivali notarji in vsi skupaj? Ne vem. To se mi zdi zelo čudno! Če jasno piše v prvem odstavku, zakaj še enkrat za tisto, kar pa izstopa iz tega okvirja, saj je pa ta norma, ki je v prvem odstavku zajeta, po mojem obvezna. Bi morala biti! In zakaj takšna gostobesednost, ker dela zakon bolj nepregleden, netransparenten in nerazumljiv. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mogoče državni sekretar Logar, še kakšno besedo. Prosim. Po dogovoru ja, prosim.
Torej hvala še enkrat. Po vrsti odgovor gospodu Kelemini. Efektivna obrestna mera, kot pri nas prevajamo angleški izraz "Annual percentage rate" pravzaprav niti ni obrestna mera kot taka. Mogoče je prevod nekoliko ponesrečen. Gre v bistvu za to, da se poleg pogodbene obrestne mere, ki predstavlja po svoji vsebini nadomestilo za uporabo kapitala, k tem znesku prišteje še vsi ostali stroški, povezani z najemanjem kredita. Se pravi, stroške odobritve kredita, eventualno stroški vodenja kredita, eventualna zavarovanja in ko se to sešteje in preračuna na letno mero, dobimo efektivno obrestno mero. Ravno zaradi tega je efektivna obrestna mera je zelo nerodna za limitiranje. Tukaj je bilo kar nekaj dileme tudi na naši strani. Skratka, zaradi teh dejstev ima efektivna obrestna mera to navado ali pa to zakonitost, da krajši kot je rok in manjši kot je znesek, višja je obrestna mera. In to močno narašča. Na odboru za gospodarstvo imeli nekaj teh primerov in te debate. Recimo, če bi pogledali osnovni prelimeinarni izračun, informativni pri bankah za efektivno obrestno mero, za vrednost kredita nekje okrog 150 tisoč tolarjev za obdobje treh mesecev, s tem da, recimo, stroški vodenja kredita so nič, stroški odobritve pa 4 500 tolarjev, nominalna letna obrestna mera, okrog 9, med 9 in 9 pol, potem pridemo na to efektivno obrestno mero, o kateri je gospod Jerovšek govoril - nekje 30, 31 ali pa 34%. Če bi k tej obrestni meri dodali še enkraten znesek, približno v enaki višini kot znaša strošek odobritve kredita, se pravi, 4 500 tolarjev za vodenje kredita, potem dobite to približno dvakratno vrednost. In to je to, kar predlagamo. Seveda, če bi vzeli za tri mesece namesto 150 tisočakov 30 tisočakov, potem ta efektivna obrestna mera, zaradi razmerja med velikostjo stroška in velikostjo najetega kredita, znaša okoli 220%. In to seveda, s krajšim rokom in z manjšim zneskom to močno eksponencialno raste. Potem, ko so rok podaljšali pa ko se znesek poveča, seveda, se ta obrestna mera spušča v neke bolj nižje številke. Tako je efektivna obrestna mera tista, ki naj bi pokrila ves strošek. In ravno zaradi te njene narave je seveda to omejevanje na nivoju kot je bil predlagan na nivoju, zakona, se pravi, zakonitih zamudnih obresti, ki jih zakon predpisuje - in ta moment znašajo 15 in pol odstotka - v bistvu prerestriktivna, praktično poreže vse te kratke kredite. Zakaj je razlika med bančnim in nebančnim sektorjem? Tudi na odboru smo okoli tega že nekaj povedali. Tam, kjer imajo plačilni promet izpeljan prek njih, imajo kvalitetnejši vpogled v stranke in večjo možnost poplačila v primeru nevračila kredita. Zaradi tega lahko poslujejo z nižjimi, obratovalnimi stroški - tovrstnimi in imajo lahko nižjo obrestno mero. Ta nebančni sektor teh možnosti, ki ga banke imajo, nima, in seveda ima zaradi tega, če temu tako rečete, uspešnost ali pa vrnitev, procent vrnitve sredstev, ki jih posodi, bistveno nižji. In to lahko kompenzira samo z neko dodatno maržo, ali večjim stroškom vodenja, ali večjim stroškom obratovanja, bodisi večjim stroškom zavarovanja kredita. Ne nujno pri hipotekah, lahko je tudi pri zavarovalnici. In zaradi tega jim je potrebno dati nek dodatno prostor od bančnega povprečja, mi smo primerjali, kako imajo to nekje narejeno. Konkretno, recimo, ko smo omenjali, Italija ima podobno rešeno. In če tam primerjate povprečje obrestnih mer za posamezne vrste kreditov, po ročnosti, najkrajše - imam zdaj v spominu - znaša približno 1:2. Mislim, da sem za zakonito zamudno obrestno mero že povedal. To je stvar zakona. Tretje vprašanje gospoda Jerovška - zakaj drugi odstavek? Seveda, prvi odstavek je norma, ki se zapoveduje. In namen je, da se jo spoštuje. Če se ne spoštuje, sledi tud določena sankcija. Vendar pa zato, da bo imel kreditojemalec lažje dokazovanje v primeru nespoštovanja te norme pred sodiščem, smo domnevo zakonsko zapisali že v zakon. Če je ta efektivna obrestna mera večja, kot je predpisana v prvem odstavku, se šteje - ne glede na to, kaj sta si stranki v pogodbo zapisali -, da je bila dogovorjena ta najvišja zakonsko dovoljena. In to je zakonska domneva, ki potem bistveno olajša dokazovanje, predvsem za kreditojemalca, za kreditodajalca to ne bo toliko zanimivo. Hvala.
Hvala lepa. Ali lahko zaključimo razpravo? Še ne. Gospod Jerovšek.
Samo še dodatno pojasnilo. Ko sem samo omenil, da verjetno ne more delovati ter mora retrogradno, je bilo iz teh vrst: seveda lahko, seveda lahko, se da tudi nazaj. In dejansko bi rad pojasnilo tega. In še nekaj. Zakaj, ko se gre pri tem za potrošnike, da bi čimbolj razumeli in da se bi čimbolj izognili možnosti goljufanja in tega zakaj je tu v vseh teh zakonih in klavzulah ta komplicirana finančna retorika. Zakaj ne bi napisali, skupni stroški servisiranja kredita, pa se ve, da so to tisti stroški, ki si jih banka izračuna ali pa nekdo, plus obresti in bi to v procentu izrazili praktično? Ne vem, ta zakon tudi ni v neki jasni dikciji pisan, tako da bi povprečen potrošnik razumel. Če pa govorimo o tem, da so skupni stroški servisiranja kredita, pa vsi bankirji vedo, za kaj gre in tudi potrošniki bi bistveno več vedeli. Hvala lepa.
Še kdo prosim, da potem nekako sklenemo razpravo? Še enkrat prosim gospoda državnega sekretarja.
Zakon v tej določbi bo veljal za naprej ne za nazaj; to mislim, da je dosti jasno. Glede teh izrazov, če sem prav razumel, iz vsebine, o katerih ste spraševali. Gre predvsem za navedbo, kaj je to efektivna obrestna mera. Opredelitev efektivne obrestne mere in tega imamo na nek način tudi že zapisano v tej direktivi potrošniških kreditih in iz tega ven smo to prevzemali - to ni del zakona, ki se sedaj spreminja. V tistem času jaz na žalost nisem sodeloval pri tej pripravi, tako da vam konkretno, zakaj je bila takrat tako rešitev izbrana, ne bi mogel odgovoriti. V vsakem primeru pa je to standardna terminologija, ki se uporablja inima nekako svoje korenine že v direktivi Evropske unije.
Dobro. Zaključujem razprav. Ja, proceduralno.
Se opravičujem. Sicer mogoče res nekoliko bolj na glas govorim, tako da se sliši, ampak sedaj ne vem, ali je z zvočniki kaj narobe ali je kaj drugega. Sicer me novinarji označujejo za gromovnika, ne vem, kjer sem "gromoval", da sem gromovnik, ampak, ko poslušaš določene razprave, se enostavno neslišijo. Sedaj ne vem, ali res posamezniki tako imajo slab glas, ne mislim na slab glas v nekem drugem pomenu, ampak nerazločno ali pa ne dovolj glasno govorijo, da enostavno ne slišim. Mogoče sem tudi malo naglušen ali kakorkoli, jaz upam, da vi mene vsirazumete in da me slišite. Tako bi prosil, če se da urediti s temi zvočniki, da bo malo bolj na glas, v kolikor ne, pa naj govorniki nekoliko glasneje govorijo. Hvala lepa, se zahvaljujem za gromovništvo. Hvala.
Hvala lepa. Sedaj pa zaključujem razpravo o obeh amandmajih k 6. členu in prehajamo na glasovanje k prvemu amandmaju k 6. členu, to je amandmaju Nove Slovenije. Lahko začnemo z glasovanjem? Glasujemo torej o tem amandmaju. Od 55 prisotnih je za glasovalo 16 poslank in poslancev in 38 je bilo proti. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 38.]] Amandma ni sprejet. Glasujemo še o drugem amandmaju k 6. členu poslanskih skupin LDS, Združene liste in DeSUS-a. Glasujemo, prosim. Od 52 prisotnih je za glasovalo 41 poslank in poslancev, proti so bili 3. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Gremo k 7. členu. Pri 7. členu imamo amandma Nove Slovenije. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o amandmaju k 7. členu. Glasujemo, prosim. Od 55 prisotnih je za glasovalo 17 poslank in poslancev, 34 je bilo proti. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. S tem smo izčrpali amandmaje v drugi obravnavi. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandmaje k 2. in 6. členu. Sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k tem členom vložiti še kakšen amandma? [[Ne želijo.]] Ker ne želijo, ugotavljam, da je zakon usklajen. Prehajamo na odločanje o zakonu v celoti. Glasujemo, prosim. Prekinjam glasovanje. Obrazložitev glasu, prosim, gospod Jerovšek.
Hvala lepa. Pri tem zakonu bi se glede na prejšnjo razpravo lahko znašli v pasti, da tega zakona ne bi podprli in bi nas potem "nažigali" prek medijev, da nismo hoteli sprejeti rešitve, ki naj bi preprečila bodoče Zbiljske gaje in bodoče Orione. Zaradi tega bom tudi sam ta zakon podprl, saj prav gotovo prinaša nekatere izboljšave, ker je bil tudi predložen kot posledica tega pritiska javnosti, da vas je javnost zalotila pri tem, ko ste imeli roke v vreči, iz katere se je kradlo. Ampak kot sem že omenil, ta zakon ni napisan tako dobro in tako jasno, da bi normalnega potrošnika zaščitil pred bodočimi zlorabami. Ugotavljali smo, da bi morale biti sankcije in še marsikaj spremenjeno v zakonu o notariatu in še v drugi zakonodaji. In trdim, da ta zakon, tako kot so določbe tu zapisane, predvideva in omogoča nekoliko bolj zmerne Orione in bolj zmerne Zbiljske gaje. To je dejstvo in žal niste hoteli sprejeti nekaterih amandmajev, ki bi bodoče zmerne Orione in zmerne Zbiljske gaje izključili. Vendar, kot sem rekel, je pa korak naprej od tega, kar smo imeli doslej. Hvala.
Hvala. Je še kakšna obrazložitev glasu? Gospod Zlobec Lukič, prosim.
Ne, ne bom obrazlagal glasu, pač pa moram zahtevati od kolega, da se opraviči zaradi svojih laži in bedarij, ki jih kvasi, ker bo dejansko mogoče res kdo poslušal te stvari po radiu in gledal po televiziji, pa bo mogoče mislil, da je kakšna promila resnice v tem. Jerovšek, prosim te, da se takoj opravičiš za svinjarije, ki si jih govoril.
No, gospod, dajmo prosim upoštevati poslovnik. Še kdo želi obrazložiti glas? Nihče. Prehajamo na glasovanje in glasujemo o zakonu v celoti. Od 53 prisotnih je za glasovalo 44 poslank in poslancev, niče ni bil proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti niče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. In zaključujem to točko dnevnega reda. Gospe in gospodje, imamo še nekaj ratifikacij. Prehajamo na 16. točko. Se zahvaljujem gospodu državnemu sekretarju. 16. TOČKA - TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI FINANČNI POGODBI MED REPUBLIKO SLOVENIJO IN EVROPSKO INVESTICIJSKO BANKO (SLOVENIJA - PROJEKT SEKTORJA ŽELEZNIŠKEGA PROMETA). Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? Ne želi. Predlog zakona je obravnaval odbor za zunanjo politiko in zboru pisno poročal. Želi poročevalec odbora besedo? Ne želi. Najavljenih razpravljlec nimamo. Najavljenih predstavitev stališč poslanskih skupin nimamo. Gospod Bernik? Prosim. Ali se lahko vklopite ali pa govorite malo kasneje?
Oprostite, ja. Gospod predsednik, dame in gospodje. Ta pogodba je bila podpisana lani novembra, in sicer v višini 34 milijonov evrov, in sicer za projekt uradnih sektorjev železniškega prometa. Kot pogodba sama ni sporna oziroma je precej standardna, čeprav nista priloženi priloga A in dodatek 1, ki bi ju bilo vsaj v neki sumarni obliki morda dobro videti. Vendar obrazložitev ministrstva je pomanjkljiva, tako kot se to večkrat zgodi, kadar obravnavamo razne garancije ali pa pogodbe o posojilu, ne dobimo zadostnih podatkov. Ničesar ni rečenega, po kakšnem programu se bo ta projekt razvijal, rečeno je sicer, da bo kočan do konca tega leta, vendar sedaj smo že štiri mesece v tem letu, vendar nikoder ni omenjeno, ali se je ta projekt začel, kako napreduje in do kdaj bo v resnici končan. Tudi ni povedano, če je dejansko bilo dvignjeno posojilo oziroma dar tako rekoč financiranja s strani ISPA, to je 28 milijonov, tako da bo s tem posojilom, plus to darilo oziroma pomoč, ta projekt vreden 62 milijonov evrov. Kot smo že večkrat rekli, je to ministrstvo včasih zelo skopo glede informacij, ki jih bi potrebovali, da resnično ocenimo celoten projekt in pa tudi verodostojnost tega posojila. To ministrstvo ima že tradicijo, da ni posebej radodarno s temi podatki, vendar kot dober gospodar bi tako ministrstvo in vlada morala pojasniti, kakšna posojila so doslej že bila dana infrastrukturnim projektom, kje stojijo, kako napredujejo ti projekti in koliko smo sedaj že zadolženi. Vendar tega, kljub nekaterim prejšnjim zahtevam, nikdar ne dobimo. Upam, da vsaj ministrstvo ve, kje stojimo na tej infrastrukturnih projektih in posojilih in garancijah in da skrbno gledajo, kako se ti projekti izvajajo. V imenu poslanske skupine Nove Slovenije lahko rečem, da kar se tiče pogodbe nimamo pripomb, vendar želeli bi, da končno dobimo finančne podatke, ki so potrebni za oceno takšnega posojila, in pa tudi, da dobimo informacijo o delu oziroma napredku tega projekta. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kdo? Ministrstvo? Potem zaključujem razpravo. In prehajamo na odločanje. Dejstvo je namreč, da matično delovno telo v okviru druge obravnave ni prejelo nobenega amandmaja, razprave o členih in tako naprej, ni bilo. Zato lahko preidemo na tretjo obravnavo in na odločanje o predlogu zakona. Ali lahko glasujemo? Glasujmo potem, prosim. Od 53 prisotnih je za glasovalo 46, nihče proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet in zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 17. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED REPUBLIKO SLOVENIJO IN REPUBLIKO UZBEKISTAN O VZAJEMNEM SPODBUJANJU IN ZAŠČITI NALOŽB. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? Ne vidim. Predlog zakona je v obravnavo odboru za zunanjo politiko in zboru pisno poročal. Želi poročevalec odbora besedo? Ne želi. Najavljenih razpravljalcev nimam. Sledijo predstavitve poslanskih skupin. Tudi nimam prijavljenih razpravljalcev. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, razprave o členih in amandmajih pa ni, prehajamo na tretjo obravnavo, to je na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo, prosim. Od 54 prisotnih je za glasovalo 47 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. In zaključujem 17. točko dnevnega reda. Prehajamo na 18. TOČKO DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O RATIFIKACIJI KONVENCIJE MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO REPUBLIKE INDIJE O IZOGIBANJU DVOJNEGA OBDAVČENJA IN PREPREČEVANJU DAVČNIH UTAJ V ZVEZI Z DAVKI OD DOHODKA S PROTOKOLOM. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? Ne želi: Predlog zakona je obravnaval odbor za zunanjo politiko in zboru pisno poročal. Želi poročevalec odbora besedo? Ne želi. Javljenih razpravljavcev ni. Nimam tudi prijavljene predstavitve stališč poslanskih skupin. Matično telo v okviru druge obravnave ni sprejel nobenega amandmaja, razprave o členih in amandmajih zato ni. In seveda zato prehajamo na tretjo obravnavo, na odločanje o predlogu zakona. Glasujmo prosim. Od 54 prisotnih je za glasovalo 50 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. In zaključujem 18. točko dnevnega reda. In še zadnja, 19. TOČKA DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO REPUBLIKE MOLDOVE O VZAJEMNEM SPODBUJANJU IN ZAŠČITI NALOŽB. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? Ne želi. Predlog zakona je obravnaval odbor za zunanjo politiko in zboru pisno poročal. Želi poročevalec besedo? Ne želi. Razpravljavcev nimam na seznamu. Prestavitve stališč poslanskih skupin tudi ni. Matično telo v okviru druge obravnave ni sprejel nobenega amandmaja, razprave o členih in amandmajih zato ni. Zato lahko preidemo na tretjo obravnavo in na glasovanje, torej na odločanje o predlogu zakona. Prosim, gospa Potrata.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Jaz tega predloga zakona o ratifikaciji sporazuma ne bom podprla, in to iz preprostega razloga, ker ne prepoznam države, s katero Slovenija sklepa sporazum. Po zakonitostih slovenskega jezika, v slovenskem pravopisu in v vseh atlasih, ki sem jih pregledala, stoji na mestu tega poimenovanja, tega zemljepisnega imena Moldavija. In ne poznam jezikovnega pravila, ki bi mi prepovedovalo uporabo slovenskega imena za državo, če za to državo tako poimenovanje obstaja. Vem, da je bilo pojasnilo na odboru za zunanjo politiko, češ da je to prošnja države Moldove, ampak oprostite, kaj če bo država Nemčija zahtevala, da se za to državo začne uporabljatisamo poimenovanje Deutschland itn. Mi imamo slovensko ime, nihče tega slovenskega imena ni spremenil. Kako je nastal, vam lahko etimologijo razložim, ampak takega poimenovanja Moldova ni in ne vem, kdo je v mojem imenu - sem pa državljanka te države - sklenil spremeniti uradno veljavno ime za to državo, ki obstaja v Sloveniji. Najlepša hvala.
Hvala lepa. Razumem, da je to obrazložitev glasu, ker za vse ostalo je prepozno; na odboru bi morali predlagati amandma in tako naprej, da se ne bi zdaj vračali na poslovniške zadeve. Želi še kdo obrazložiti glas? Gospod Zlobec Lukič, prosim.
Načelno ima kolegica Potrata prav, vendar pa v praksi nima prav, zaradi tega, ker Moldavija, ko mi govorimo Moldavija [[...]]
Obrazložitev glasu je to, gospod Zlobec.
Ja, obrazložim glas. Moldavija je dejansko slovanska iztočnica in ravno v tem je stvar, ker sami veste, da je ogromen del Moldove tako rekoč pod rusko knuto, kot bi se reklo po domače, in zaradi tega se mi zdi, da je to žaljivo za Moldovo, da govorimo Moldavija, ker gre za specifičen primer neke nesrečne republike, ki sploh nima suverenitete na svojem celotnem območju. Mislim, da je to politično vprašanje in da bo kolegica Potrata, ki ima zelo izostren okus za te stvari, sprejela moj odgovor.
Vaš odgovor ni pomemben, pomembno je, kako boste glasovali, ker ste obrazložili glas. Dobro, "za". Ali lahko zdaj zaključimo z obrazložitvami glasov? Lahko. Lahko preidemo na glasovanje? Torej, glasujemo. Od 56 prisotnih je za glasovalo 45 poslank in poslancev, eden je bil proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prekinjam 42. izredno sejo državnega zbora Republike Slovenije, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 10.00 uri.