Spoštovane gospe in gospodje, dober dan! Pričenjam nadaljevanje 10. seje državnega zbora Republike Slovenije. Obveščen sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanci: Sašo Peče, Franc Kangler, Vili Trofenik, Peter Levič, Bogdan Barovič za popoldanski del seje. Prosim, da ugotovimo navzočnost v dvorani. Vstavite, prosim, kartice in pritisnimo na "kvorum". Ugotavljam, da je prisotnih 49 poslank in poslancev. Zbor je sklepčen in lahko odloča. Na današnje nadaljevanje seje so vabljeni predstavniki vlade Republike Slovenije. Vse lepo pozdravljam. Današnje nadaljevanje 10. seje državnega zbora bomo pričeli z obravnavo 2. točke dnevnega reda - predloga sklepa o nadaljevanju postopka za ustanovitev občin, za določitev njihovih območij, za spremembo območij občin ter za spremembe imen in sedežev občin po zakonu o postopku za ustanovitev občin ter določitev njihovih območij, ter nato prešli na obravnavo preostalih točk dnevnega reda po vrstnem redu, kakor je pač sprejet. Prehajamo torej na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA SKLEPA O NADALJEVANJU POSTOPKA ZA USTANOVITEV OBČIN ITN., da ne ponavljam tega dolgega naslova. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložil odbor za notranjo politiko. Želi poročevalec odbora besedo? Prosim, gospod Lavrinc.
Hvala lepa za besedo. Kot je obče znano, je postopek, ki ga moramo opraviti enkrat med [[...]]
Prosim za mir v dvorani.
Saj bom kratek, kolegice in kolegi. Dejstvo je, da gre za sklep, ki je proceduralne narave. Postopek, ki ga moramo opraviti v državnem zboru enkrat vmes med enimi in drugimi lokalnimi volitvami, je nekako v prvi polovici prve tretjine, če se izrazim športno. Sam postopek, ki je določen z zakonom, predvideva namreč predhodni postopek z referendumom, zakonodajni postopek kot drugo fazo in seveda postopek konstituiranja. V poročilu, ki je pred vami, je po mojem mnenju zelo korektno opisano delo, ki ga je opravil odbor, strokovne službe odbora, potem naš sekretariat, brez katerega si težko predstavljam, kako bi prišli do srečnega konca, in seveda tudi urad vlade Republike Slovenije za lokalno samoupravo. K postopku oziroma k vsem fazam in vsem razpravam, ki so bile opravljene na seji odbora, kar v dveh nadaljevanjih, smo vabili tudi predstavnike skupnosti občin Slovenije, potem predstavnike krajevnih skupnosti in pa predstavnike združenja občin Slovenije. Sam sklep, ki je pred vami, je razdeljen v nekaj poglavij. Ko ga berete, vidite, da je bila vzeta sistematika, tako da smo šli najprej po vrsti, torej so predlogi za ustanovitev novih občin, nato so pobude in potem so spet predlogi za spremembo območij občin, pobude in tako naprej. Samo v 4. in 5. delu je, bom rekel, nekaj vsebinskega, da tako rečem, in še to procesne narave. Torej, tiste vloge, ki kljub temu, da je bil dan dodatni rok za dopolnitev vlog, niso bile dopolnjene, bodo zavržene in seveda, tisti, ki so nam jih poslali, bodo o tem tudi obveščeni. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik vlade? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Želijo besedo poslanke in poslanci? Pisnih prijav ni. Preden dam besedo, opozarjam, da je razprava omejena na 5 minut in da ni možno razpravljati o vsebini, ampak lahko razpravljamo samo o postopku. Prosim, gospod Sok.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Torej, rad bi postavil eno vprašanje v zvezi s tem sklepom. Samo ne vem, ali bo to vsebinske ali pa bo razumljeno kot postopkovne narave. Namreč, kljub temu, da se je ta sklep pripravljal zelo dolgo, me čudi in sam opažam, da so v tem sklepu po moji oceni nekatere napake. In sicer bi rad omenil točko c na strani 10 v tem sklepu. Tukaj so namreč navedeni predlogi, ki so jih vložili sveti, krajevne skupnosti ali vaške skupnosti. Med temi predlogi ni predloga sveta krajevne skupnosti Sveti Tomaž. V službi, ki je pripravljala ta predlog sklepa, mi je bilo rečeno, da je svet krajevne skupnosti svojo vlogo poslal 4. aprila. To je pred tistim rokom, ki ga je državni zbor določil za [[...]]
Prosim za mir v dvorani, ker je nemogoče slediti temu, kar kolega pripoveduje. Oprostite, ker sem vas prekinil.
Svet krajevne skupnosti Sveti Tomaž je svojo vlogo podal, tako mi je bilo rečeno v službi v tem državnem zboru, ki je ta sklep pripravljala, 4. aprila. Postopki za ustanovitev občin pa so začeli teči nekoliko kasneje. Torej, tukaj sprašujem, zakaj potem krajevna skupnost Sveti Tomaž ni bila obveščena, da je njena vloga nepopolna in da naj v skladu z datumom, ko so začeli postopki teči, še enkrat pošlje sklep, ki ga je sprejel krajevni svet. Torej, v tem delu se mi zdi, da je ta sklep pomanjkljiv. To bi bilo treba tukaj napisati, kajti ni vseeno, kdo so kvalificirani predlagatelji, in svet krajevne skupnosti Sveti Tomaž je nedvomno bil, ker je takšen sklep sprejel. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kdo od poslank in poslancev želi besedo? [[Nihče več.]] Potem prosim za odgovor predsednika odbora, gospoda Lavrinca.
Tako kot za vso Slovenijo seveda velja tudi za krajevno skupnost Sveti Tomaž, da je državni zbor sklep o tem, da se začne postopek, sprejel 18.4.2001, in sicer na podlagi drugega odstavka 4. člena zakona o postopku za ustanovitev občin, da ga ne citiram v celoti, in v tem sklepu, seveda, je torej zapisal datum začetka postopka za ustanovitev občin. Od takrat dalje in do 30.6., ko je bilo treba vložiti vloge, je tekel rok. Ta sklep je bil, tako kot je to treba, v skladu z zakonom, objavljen v Uradnem listu, prav tako pa v slovenskih dnevnikih [[...]] [[Nemir v dvorani.]]
Prosim!
Vidim, da je hudo razburjenje, pa bom malo potrpel. Poleg tega, da je bil ta sklep v Uradnem listu, je bil objavljen tudi v slovenskih dnevnikih, v Delu, Dnevniku in Večeru. Torej, obče znano je, in tudi sam zakon tako narekuje, da se postopek za ustanavljanje občin vodi na podlagi rokov, ki sicer niso v nekaterih stvareh, nekaterih detajlih najbolj precizni, pa vendar so, tu so, torej v skladu z roki, ki so v tem zakonu. No, in prav zaradi tega je tako po mnenju sekretariata kot vladnega urada treba upoštevati vloge, ki pridejo v državni zbor v okviru roka, ki ga je določil s sklepom 18.4.2001 državni zbor.
Hvala. Še kdo želi besedo? [[Nihče več.]] Ugotavljam, da ni razprave, in jo zaključujem. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa v celoti. Torej, predlog sklepa imate v gradivu in prehajamo na odločanje o predlogu sklepa v celoti. Glasujmo, prosim. Od 69 prisotnih je za glasovalo 64 poslank in poslancev, eden je bil proti. [[Za je glasovalo 64.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Pri tej točki imamo še predlog dodatnega sklepa, ki ga je pripravil gospod Jože Avšič, in sicer imate predlog dodatnega sklepa na mizah. Ta predlog se glasi: "Državni zbor Republike Slovenije poziva," ne vem, če smem predlagatelju sugerirati besedo "predlaga", mislim, to je zdaj čisto moj oseben pogled na to, "predlaga vladi," dobro, "poziva vlado, da v čim krajšem času predloži v obravnavo predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o financiranju občin, ki ga je treba uveljaviti pred odločitvijo o referendumskih območjih in razpisom referendumov. Želi kdo razpravljati o predlaganem dodatnem sklepu? Gospod Avšič, prosim, in potem [[...]]
Hvala lepa. Lep pozdrav vsem skupaj. Mislim, da je predlagani dodatni sklep zelo kratek, vsebinsko pa zelo pomemben. Namreč problematika financiranja lokalnih skupnosti občin je že dolgo prisotna in to se dogaja ob vsakem proračunskem letu, predvsem pa, in temu smo bili priča tudi pred štirimi leti, ob ustanavljanju novih občin. Mislim, da je bila pred štirimi leti narejena napaka, ko smo sicer sprejeli tudi podoben sklep, kot je danes tu na mizi, pa ga nismo uveljavili, pač pa smo spreminjali zakon o financiranju lokalnih skupnosti potem, ko so bile že ustanovljene nove občine in ko so se spremenili finančni pogoji, in ko so se potem tudi nadaljevali spori na ustavnem sodišču v zvezi z zakonskimi rešitvami. Menim in prepričan sem, da morajo občine, ki se ustanavljajo na novo, poznati ekonomske pogoje, pod katerimi bodo te nove občine delovale. Zaradi tega je nujno, da bi prišel v najkrajšem možnem času pred nas predlog sprememb in dopolnitev, ki so nujne v zakonu o financiranju občin, tako da bi sočasno, ko bodo ljudje obravnavali predloge o ustanovitvi nove občine, tudi vedeli, kako se bo ta nova občina financirala v okviru, seveda, naše zakonodaje. Predlagam, da bi ta sklep državni zbor podprl, še bolj pa, da bi ga vlada tudi z vso resnostjo upoštevala v nadaljnjem postopku pri ustanavljanju novih občin. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospe in gospodje, ne vem, kaj je sicer danes, ali vpliva kakšen, ne vem, meteroid na vas, ampak jaz vas ne moremo umiriti, ne vem, kako naj to naredim. Ni pa mogoče voditi seje naprej na ta način. Tako da prosim vse tiste, ki razpravljate zelo na glas, da vas do tukaj slišim, dajte to početi ali tišje ali pa zunaj, druge variante ni. Jaz bom moral sejo prekiniti, če ne bo pač primernega vzdušja v dvorani. Se oproščam za to napoved, ampak ne gre drugače. Gospod Rokavec, prosim.
Hvala za besedo. Jaz ne nasprotujem ideji, osnovni ideji kolega Avšiča v zvezi s tem predlogom sklepa. Opozarjam pa, da je dejansko financiranje občin oziroma lokalne samouprave tako občutljivo vprašanje, da je verjetno besedilo sklepa, ki je tukaj predvideno, kjer nalaga vladi, da naj predloži državnemu zboru in da naj le-ta sprejme nov zakon o financiranju občin pred odločanjem o referendumskih območjih in razpisih referendumov, dejansko lahko spet korak v to smer, da bo državni zbor nekaj odločitev o financiranju občin sprejemal prenagljeno in se bo potem spet pokazalo v praksi, da niso dobre. Zato bi prosil kolega Avšiča, da mu mogoče, ker ne nasprotujem temu sklepu, ampak mislim pa, da bi bilo smiselno, da bi si vzeli nekaj več časa in da bi zakon o financiranju občin dejansko pripravili tako kvaliteten, da ne bi potem v praksi spet prihajalo do tako velikih težav, kot smo bili priča v dosedanjem obdobju. Zato mislim, da bi bilo smiselno korigirati predlog sklepa v tej smeri, da se izrecno časovno vlada ne zavezuje. Hvala lepa.
Gospod Rokavec! Če vas smem samo opozoriti na besedo "poziva". Državni zbor nič ne nalaga, nič ne zahteva, ampak poziva. To je pač predlog gospoda Avšiča, da naj bi vlada o tem nekako razmislila, ker tako je pač napisano. Mogoče, gospod Avšič [[...]]Pojasnilo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Mislim, da ste dobro povzeli dikcijo tega sklepa. Državni zbor ne more nič naložiti vladi. Lahko pa vlado pozovemo, ji priporočamo in sugeriramo, izražamo svoje želje in opozarjamo na to, da če ne bomo imeli jasnega financiranja občin že za naslednje, to je 2003. leto, potem ko bodo mnoge občine zaživele, da bodo lahko zopet problemi, kakršnim smo bili priča v zadnjem obdobju po ustanovitvi pred štirimi leti. Seveda ni nujno, da moramo zakon tudidejansko sprejeti takrat, ko bomo razpisali referendum. Ampak, če bomo takrat imeli pred sabo zakonske rešitve, se bodo projekcije financiranja že lahko načrtovale v tem osnutku. In ker smo seznanjeni, da vlada to tudi pripravlja, da ministrstvo za finance pripravlja spremembe zakona, ni nobenih razlogov, da jih ne bi čim hitreje obravnavala, predala državnemu zboru in jih seveda na nek način lahko potem v obravnavi vključujemo tudi takrat, ko se bomo odločali o referendumih. Hvala lepa.
Hvala lepa. Lahko. Gospod Malovrh.
Hvala lepa. Jaz bom ta sklep podprl. In sicer smo pred pomembnim odločanjem oziroma tudi odločanjem na terenu. Sedanji zakon o financiranju občin je izredno naklonjen majhnim občinam. Izredno izredno naklonjen. Če jih prepustimo temu, da se te male občine odločijo za svojo samostojnost in potem kasneje zakon kakorkoli spremenimo v neugodno situacijo, dvomim, če bodo referendumi v večjih predelih, tam kjer so večje občine uspele, uspeli, da bi jih pripojili nazaj. To se pravi, odgovornost je tudi na državnem zboru in pa seveda tudi na vladi pred spremembo oziroma pred delitvijo občin, kaj in kako, kaj jih čaka. To se pravi, občine, ki se želijo odcepiti od sedanjih občin, oziroma občine, ki seželijo razcepiti ali razdeliti, morajo imeti jasno videnje, kaj jih čaka. In prav v tem primeru je ta sklep tisti, ki nekako nalaga ali pa poziva vlado, da ta do takrat, do te pomembne odločitve tudi to naredi. Zato bom jaz takšen sklep tudi podprl.
Hvala. Gospod Kelemina.
Hvala lepa za besedo, spoštovani podpredsednik. Cenjene kolegice in kolegi! Osebno sem pripravljen ta predlog dodatnega sklepa podpreti, seveda če je namen tega državnega zbora in tudi namen vlade kot pobudnika oziroma pripravljavca tega novega predloga zakona o financiranju občin v tem smislu, da se bodo stvari za financiranje občin uredile na bolje. Če pa mislite vi zdaj z nekim takim sklepom pozivati vlado, da bo pripravila čim prej zadržavni zbor nek predlog, ki bo slabši za financiranje občin, kot je bil dosedanji, potem tega absolutno ne bi mogel podpreti. In bi bil zelo vesel, da bi danes slišal od predstavnika predlagateljev, od predstavnika koalicije, če kdo te podatke pozna, ali pa od predstavnika vlade, ali bo ta zakon prispeval k izboljšanju financiranja občin in prispeval tudi glede na številne naloge, ki so pred občinami, ki jih morajo opravljati, ki se dodatno nalagajo - vsi to poznamo, te procese, ki se dogajajo v sprejemanju zakonodaje v državnem zboru, in pa vlada seveda sama nalaga vedno nove obveznosti občinam, finančnih sredstev za to pa ni, obremenitve so pa vedno večje. In glede na podhranjenost naših občin glede na Evropsko skupnost - tu so tudi priporočila, če se ne motim, s strani Evropske skupnosti - je potrebno občinam zagotoviti več sredstev, ne pa manj. Če pa vi mislite zdaj majhne občine - sicer se strinjam, da morajo biti prilagojene nekim splošnim pogojem, številu prebivalcev, velikosti in tako naprej, ampak če vseeno mislite vi zdaj majhne občine onemogočiti, da bi lahko poslovale, pa vse napake za nazaj poskušati s tem, z novim zakonom o financiranju občin popravljati na ta način, potem se absolutno ne strinjam s takim procesom. To je dejstvo. Zato bi prosil za obrazložitev tega predloga. Hvala lepa.
Hvala lepa. Opozarjam gospe poslanke in gospode poslance, da razprave o financiranju občin ne bom dopustil. Govorimo o predlogu dodatnega sklepa gospoda Avšiča, ki samo poziva vlado, da naj nekaj stori, in samo o tem je mogoče razpravljati, ne pa o tem, kakšen bo novi zakon ali pa če se že kaj dogaja s tem v zvezi; tudi ni važno vaše mnenje o tem, kakšno je današnje financiranje občin. Lepo prosim, držimo se poslovnika in razpravljajmo o tistem, kar je na dnevnem redu. Gospod Sušnik, izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Opozoril bi samo na to, da smo, mislim, da v mesecu juniju v tem državnem zboru sprejeli rokovnik postopkov, ki se ga bo verjetno treba držati. Po tem rokovniku bo verjetno treba že v mesecu decembru razpisati referendume v vseh teh območjih, če se bo tako odločil državni zbor. Tako da z vidika izvajanja rokovnika se mi zdi, da je ta poziv vladi zdajle malo vprašljiv. "Pripraviti" - razumelsem gospoda Avšiča, da gre njegov predlog v to smer, da bi naj vlada pač pripravila. Bom rekel, izrazito restriktiven pa nestimulativen je zakon o financiranju občin, predvsem v smislu preprečitve nadaljnjega povečevanja števila občin.
O tem ne piše nič. Prosim, da ne razpravljate o tistem, česar ni.
Gospod predsednik, prosim, če mi dovolite, da povem do konca. To je sicer legitimno, mislim pa, da je v tem trenutku nestvarno pričakovati, da bi lahko karkoli naredili, glede na rokovnik - razpravljam o rokovniku, gospod podpredsednik! In bi rad opozoril tudi na dejstvo, da moramo mi vse te postopke zaključiti najmanj šest mesecev pred razpisom lokalnih volitev, ki pa so v jeseni leta 2002, naslednjega leta. Zato se mi s tega vidika zdi problematičen ta sklep. Hvala lepa.
Hvala lepa. Oproščam se, ker sem vas prekinjal, ampak vendarle apeliram ponovno, sklep je napisan in o njem razpravljamo. Kdo želi še besedo? Gospod Jerovšek in potem gospod Lavrinc.
Hvala lepa. Glejte, meni se tudi dozdeva, da v tem trenutku pozivati vlado, ki se svojih dolžnosti mora zavedati in bi lahko tak predlog in ustrezne obrazložitve že imela na mizi, zato v tem trenutku pozivati vlado, se mi zdi nesmiselno, čeprav sem se jaz z obrazložitvijo pa lahko strinjal, s predlogom samim pa ne. Namreč, jaz verjamem, da vlada rabi logistično in politično ozadje in podporo za svoje projekte zategovanja vratu majhnim občinam. Mi vemo, da je ustavno sodišče že enkrat podobne poskuse preprečilo in razveljavilo določene odločbe. In v tem se lahko skrivajo nevarne stvari. In poročilo Evropske unije zahteva več dela pri regionalnem razvoju. To pa gre v nasprotno smer. To pa gre v smer centralizacije države, še nadaljnje, kar pa je projekt te vladne koalicije. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Lavrinc je še kaj treba reči v zvezi s tem?
Ja, če mi boste dovolili [[...]]
Seveda.
Morda bom celo malo zlorabil poslovnik v tistem smislu, kot ste opozarjali, ampak potrudil se bom, da bom čim manj. Tudi sam bom podprl predlog tega sklepa. Ne zato, ker bi osebno menil, da je izvedljiv. Pa ni izvedljiv. Treba je vedeti, da v vsakem takem primeru, ko govorimo o zakonu, ki se še kako tiče občin, je treba povabiti vse občine, se pravi obe združenji in vse občine k temu, da sodelujejo pri nastanku nekega zakona, to pa otežuje oziroma podaljšuje ta proces. Tako, da je treba ta sklep šteti predvsem tako kot - navsezadnje ste tudi vi, predsedujoči, ugotovili - kot impulz vladi, da naj v to smer nekaj naredi. Ob tem se seveda vsi zavedamo, da je lokalna samouprava prešla neko pot, da je potrebna zakonodaja neke prenove, da je zakone treba napisati tako, da jih bodo znali prebrati v vsaki krajevni skupnosti, vaški skupnosti in tako naprej, ne da si tukaj tri službe razbijajo glavo, kako je treba denimo tolmačiti 8. in 6. člen zakona itn. V tej smeri. Drugo pa, bom rekel, jaz bom zaradi tega, kar smo takrat sprejeli rokovnik, ki ne drži več, vse poslance obvestil, kako je sedaj možen postopek in denimo referendumi bodo šele v nedeljo, 24. ali pa 31. marca, do takrat pa teče vse to, kar mora biti.
Hvala. S tem bi [[...]]Gospod Podobnik.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Zelo pomembno je, da ob sprejemu takega sklepa vsi poslanci in poslanke jasno vemo in tudi na terenu interpretiramo, da vsebina tega sklepa v ničemer ne vpliva na postopek za ustanavljanje občin. To je ključna zadeva. Iz prejšnjih mandatov imamo lahko v spominu nekatere podobne sklepe, ki so postali kar nekakšen pogoj, da se je nek postopek nadaljeval. Vsebina sklepa sama na sebi je dobrodošla, tudi če ga vlada ne izpolni. Postopek za ustanovitev občin, kot ga določa zakon, žal ne v celoti več po sprejetem rokovniku, se nadaljuje. To je potrebno povedati slovenski javnosti. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Petan, želite besedo?
Hvala za besedo. Spoštovani! Torej, jaz bi pa pri tem rekel, kako se časi spreminjajo. Poslanci iz prejšnjega mandata se boste verjetno spomnili, da smo ravno socialdemokrati predlagali nek zelo podoben sklep, vsebina je popolnoma enaka, mogoče je pa kakšna beseda okoli obrnjena. Jaz bi rekel tako. Sklep je dober, normalen in nujen, če sploh hočemo ustanavljati nove občine. Vendar je pa nerodno, da ta sklep pa prihaja sedaj v času, ko je postopek za formiranje novih občin že stekel. Dejstvo je, da ni normalno, da krajanom, ljudem, občanom obljubljamo, da imajo seveda vse možnosti, da ustanovijo svojo občino, so tudi dobri zgledi in zgledi vlečejo; po drugi strani pa v bistvu niso znani ali ne bodo znani pogoji, v katerih bodo občine morale delati.Veliko smo lahko poslušali državnega sekretarja iz enega od ministrstev, kako je govoril, da se bodo pogoji za nove, predvsem majhne občine bistveno poslabšali, da se bodo celo morali poslabšati. Prav bi bilo, da bi seveda našim občanom natočili čistega vina, s kakšnimi finančnimi pogoji se bodo srečevali takrat, če bodo izglasovali seveda novo občino in se bodo odločili za samostojno pot. Zato se mi takšna vsebina sklepa zdi popolnoma normalna. Vendar pa žal mogoče čas ni najbolj primeren, ker smo že v času postopka, pogoje za nazaj spreminjati je pa malce nerodno. Sem pa po eni strani tudi vesel ali pa tudi po drugi strani presenečen, kar je gospod Lavrinc povedal, da se verjetno ne bo zgodilo nič. Tudi jaz se mu pridružujem, ker se vlada na takšne sklepe enostavno požvižga. To pa je druga resnica. Bi pa bilo prav, če bi vlada to resno vzela in da bi mogoče to že celo bilo na mizi. Če pa še ni, pa da bi ta sklep, kljub temu, da pozivamo, naletel na plodna tla in da bi vlada res nekaj naredila, ker bo morala narediti. To, če bo potem res za nazaj popravljala pogoje, bo pa res malo nerodna zadeva. Smo pa v takšni situaciji, da bo kaj potrebno reči. Bilo bi prav, da bi to rekli prej, preden bomo ljudi poslali na volišča, da se bodo odločali, ali so za samostojno pot v novi občini ali pa ne. Tako, da ta sklep je malce čuden. Imam občutek, da ima neko drugo intencijo, kot pa tisto, za katero je bil mišljen drugače. Vsebina je pa seveda prava. Hvala.
Hvala. Ni več razprave? Ni več. Gospod Avšič. Da ne bi zdaj sprožili novega vala.
Samo kratko pojasnilo. Nobene druge intencije nimam, kot to, kar je napisano. Hvala lepa.
Hvala. Lahko zaključimo razpravo o tem dodatnem sklepu? Lahko. Torej, zaključujem razpravo o dodatnem sklepu, ki ga je predložil gospod Avšič. Prehajamo na glasovanje. Glasujmo, prosim! Od 63 prisotnih je za glasovalo 51 poslank in poslancev, 7 je bilo proti. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je predlagani dodatni sklep sprejet. Zaključujem to točko dnevnega reda. Zahvaljujem se ministru Bohincu in sodelavcem za prisotnost pri tej točki. Prehajam na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA - DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O PLAČILNEM PROMETU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Tu sta predstavnika ministrstva za finance, mag. Darko Tolar, državni sekretar in gospod Stanko Štrajn, državni podsekretar. Lepo ju pozdravljam in sprašujem, če želita besedo. Prosim lepo. Gospod državni sekretar.
Spoštovani poslanci! Državni zbor Republike Slovenije je predlog zakona v prvi obravnavi sprejel kot primerno osnovo za pripravo zakona za drugo obravnavo, pri čemer je s sprejetimi sklepi vladi Republike Slovenije dal usmeritve za pripravo zakona za drugo branje. Predlog zakona, ki je pred vami, nadomešča predlog zakona za drugo branje, ki je bil vložen že pred tem predlogom. Vlada Republike Slovenije je predlagala nadomestitev besedila, da bi s tem zagotovili čimbolj ekonomično obravnavanje tega zakona. Na področju ureditve elektronskega denarja je bilo potrebno dodatno slediti direktivi Evropske unije in zakonsko urediti tudi izdajanje elektronskega denarja. Ob upoštevanju dejstva, da s tem zakonom dajemo zakonsko podlago za dokončanje reforme plačilnega prometa in s tem povezano zapiranje agencije za plačilni promet, je bilo potrebno tudi v prehodnih določbah uskladiti dinamiko izvajanja reforme plačilnega prometa. Določene uskladitve so bile naknadno potrebne tudi zaradi rešitev v že sprejetem obligacijskem zakoniku, kar je tudi pogojevalo nujnost nadomestnega besedila. Predlog zakona za drugo branje sledi sprejetim sklepom državnega zbora v prvi obravnavi, odprta vprašanja pa so bila dokončno usklajena med predlagateljem zakona, Banko Slovenije, Agencijo Republike Slovenije za plačilni promet, Gospodarsko zbornico Slovenije in Sekretariatom za zakonodajo državnega zbora. Odbor za finance in monetarni sistem je kot matično delovno telo sprejel besedilo amandmajev, usklajeno s stališči predlagatelja, zaradi česar vlada Republike Slovenije te amandmaje, razen amandmaja k 85. členu teksta zakona, podpira, kot je to razvidno iz pismenega mnenja vlade Republike Slovenije, sprejetega dne 20.11.2001 na korespondenčni seji. S predlaganimi amandmaji odbora za finance in monetarni sistem je sedaj besedilo predloga zakona nomotehnično izboljšano, odpravljene so nekatere nejasnosti, poleg tega pa je v skladu s stališči Banke Slovenije jasno opredeljen status Banke Slovenije. Banka Slovenije je regulator plačilnega prometa, hkrati pa ima poseben položaj glede izvajanja plačil v sistemu enotnega zakladniškega računa in plačil, ki jih izvaja v skladu z določbami zakona o banki Slovenije. Vlada Republike Slovenije ocenjuje, da je predlog zakona za drugo branje, ob amandmajih, ki jih predlaga odbor za finance in monetarni sistem, primeren za sprejetje v drugi obravnavi in predlaga, da državni zbor po opravljeni obravnavi ta predlog sprejme. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona. Gospod Pucko, prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi, spoštovani predstavniki vlade! Razprava o reformi plačilnega prometa poteka v Sloveniji skoraj tako dolgo, kot je stara naša država. Iz tega razloga ima precej dolgo zgodovino. Iz različnih razlogov je seveda reforma plačilnega prometa tudi zelo zanimiva zarazlične interesne logistične skupine. Zakon, ki je pripravljen za obravnavo v drugem branju, je matično delovno telo obravnavalo na 15. seji, s tem da smo v prvem delu opravili splošno razpravo in zaradi pripomb, podanih s strani kar petih oziroma celo šestih različnih interesnih skupin, dali le-tem teden dni časa, da uskladijo svoja različna stališča, tudi v skladu s precej obširnimi pripombami sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve našega državnega zbora, tako da bi lahko odbor ustrezno kvalitetno dopolnil posamezne določbe zakona. V skladu s tem je potem odbor v nadaljevanju seje sprejel številne usklajene amandmaje, in v tem smislu predlagam, kolegice in kolegi, da po razpravi podprete amandmaje odbora, ki so usklajeni med različnimi interesnimi skupinami, z dodatkom, da je odbor, ne glede, da ta amandma ni bil usklajen, predvsem med sindikati zaposlenih v agenciji za plačilni promet in vlado, k 85. členu kljub temu sprejel amandma predvsem iz razloga, da bi, če bi ta amandma dobil podporo v državnem zboru, odprli ta člen in dali možnost, da poskušata obe strani eventualno najti boljšo rešitev, kot je zdaj predlagana, oziroma tisto, ki bo v največji možni meri - poudarjam, v največji možni meri! - poskušala upoštevati socialno komponento, vsebovano v 85. členu. Vsi amandmaji odbora so usklajeni med različnimi stranmi, razen tega k 85. členu, zato predlagam - tudi, ker je bilo tako večinsko stališče med članicami in člani odbora - da bi tudi ta amandma eventualno sprejeli, ker bi s tem dali možnost tako vladi kot drugi strani, da do tretje obravnave poskušata najti eventualno možno rešitev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Hvala. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Gospod Barovič. Saj veste, zdaj še ne govorimo o amandmajih, kajne? O amandmajih bomo govorili kasneje. Prosim.
Hvala lepa. Govorimo o predlogu zakona o plačilnem prometu, ki je v drugi obravnavi. Mnenje poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke je, da je prav, da se ta zakon enkrat dokončno uredi. Vendar pa prav tako opozarjamo na določila 84. in 85. člena, zaradi tega namreč, ker je praksa pokazala, da se že izvajajo določeni postopki v agencijah za plačilni promet, kiso v neskladju z določili 84. in 85. člena. To pomeni, da nekatere agencije za plačilni promet po nekaterih krajih že skušajo ukinjati, ne glede na to, kar določata 84. in 85. člen. Zato v imenu poslanske skupine opozarjam, da bo sprejemanje tega predloga zakona do njegove uveljavitve potrebno nadzirati še kako drugače. Še enkrat opozarjam, da gre za neskladje med določili teh členov in med praktičnim izvajanjem že po nekaterih agencijah. Hvala.
Hvala. Da bo povsem jasno. To ni splošna razprava o zakonu, ampak v bistvu o tem, kar je bilo do zdaj povedano s strani predstavnika vlade, potem predsednika odbora oziroma poročevalca odbora. O amandmajih pa bomo razpravljali takrat, ko bodo na vrsti. Namreč, poslovnik je tak in praksa taka, tako da imajo pravico predstavniki poslanskih skupin povedati svoje v tej fazi. Prosim, gospod Vizjak. Prosim.
Hvala lepa. Gospod podpredsednik, spoštovane kolegice in kolegi! Predstavniki vlade! Zakon je v postopku obravnave že tretje leto za drugo branje, je znatno spremenjen in obsežnejši. Tudi to kaže, da vendarle ne gre za nepomemben ali tako imenovan tehnični zakon, temveč za zakon, ki lahko zelo bistveno vpliva na učinkovitost poslov v tržnem gospodarstvu. Prav po prepričanju večine gospodarskih oseb ter neodvisnih strokovnjakov bi ta zakon moral biti sprejet, preden je Banka Slovenije začrtala reformo plačilnega prometa in je to njeno odločitev podprla vlada. To se je namreč zgodilo na seji Drnovškove vlade pred volitvami leta 1996. V tem primeru bi morda lahko, ob upoštevanju strokovne javnosti, preprečili nesmiselno in negospodarno razgradnjo infrastrukture, s katero Agencija za plačilni promet danes opravlja plačilne storitve kot, pod narekovaji, "švicarska ura". Tako je namreč mnenje poslancev liberalne demokracije. V dobi informacijske tehnologije je namreč popolnoma vseeno, ali bančni uslužbenec vodi račun posameznega gospodarskega subjekta s sklopom računalnika na Šmartinski ali na Cankarjevi ulici. Skratka, pomnenju Socialdemokratske stranke je nekako danes prepozno govoriti in sprejemati tudi v tem kontekstu tak zakon, kajti večina neracionalnih in negospodarnih dejanj se je že zgodila. Samo eno vprašanje predstavniku vlade še. In sicer: Koliko je državo, kot lastnika Nove ljubljanske banke, stal zgrešen projekt informacijske nadgradnje v smislu izvajanja plačilnega prometa? Kolikšna je bila ta investicija? In seveda, kako je ta investicija v smislu "cost-benefit" analize vzdržala? Hvala lepa.
Hvala. Gospod dr. Bernik prosim. V imenu NSi.
Hvala lepa, gospod predsednik. Gospe kolegice, gospodje poslanci! Čisto na kratko. Čeprav je gospod Pucko ravnokar omenil, da je vse to že bilo oziroma amandmaji, da so bili usklajeni na odboru za finančno politiko, se mi vendarle zdi, da so nekateri komentarji potrebni. Kajti človek bi pričakoval, da bi po tolikih letih, v katerih se je ta zakon pripravljal, prišli do precej boljših rezultatov, kot smo, kajti mnogi komentarji, ki so prišli na odbor, kažejo, da v teh letih verjetno ni bilo storjeno to, kar bi moralo biti, da bi ta zakon oziroma predlogi tega zakona bili usklajeni med porabniki, državo, bankami itn. Če človek gleda na ta predlog in pa tudi komentarje, ki so bili do sedaj rečeni tukaj, bi človek lahko rekel, da na zakon, tak kot je ta, moramo gledati z več stališč: je prijazen do uporabnikov, izboljšava obstoječega stanja, tehnični napredek, razvidnost v finančnih posledicah, debirokratizacija postopkov in najmanjša proračunska uporaba, obremenitev. Sedaj v 10-ih letih prihajamo že na tretji sistem plačilnega prometa in zdi se mi, da bi se človek lahko tukaj vprašal, kako to, da nismo storili še večjega koraka naprej. Kajti sedaj po tem predlogu so banke nekje v sredi in na eni strani se govori, da niso usposobljene, ne finančno in ne tehnično. Kajti standardizacija informacijskih sistemov, ki so potrebni za dobro delovanje tega sistema oziroma predlaganega sistema, je finančno zahtevna - standardizacije ni,torej se bodo manjše banke morale zelo boriti, da preživijo. Zlasti pa človeka moti to, da predlog ni prijazen do uporabnikov, posebno ne do državljanov. Če pomislimo, da se sedaj ukinja vsaj šest podružnic sedanje APP, torej Postojna, Ptuj, Trbovlje, Kočevje, Krško in Velenje. Človek se vpraša, kam bodo ljudje oziroma davkoplačevalci oziroma klienti hodili sedaj. Recimo če so hodili sedaj v Postojno, kam bodo hodili - v Ljubljano? Mislim, to ni bilo dobro premišljeno. Predlog tak, kot je, naj bi omogočil konkurenčnost plačilnih storitev bank. Če bo to mogoče, je seveda vprašljivo, saj imamo na eni strani nekaj, kar nekaj liliputanskih bank, na drugi strani pa sta dve veliki, ki se pogosto obnašata kot monopolista. Dalje. Vse premalo vemo o prihodnjih stopnjah, in kar vemo, ni posebno razveseljivo. Namreč, APP je razpolagal z mnogimi sredstvi, z uradi, ki bodo sedaj nekako prešli po pogajanjih, izgleda, v last tistih bank, ki bodo prevzemale ta posel. Ni povsem jasno, po kakšnem kriteriju je to bilo storjeno. In tudi ni jasno, za kakšno ceno. Namreč, če se prenaša ta posel na banke, bi človek mislil, da bi banke morale ne samo sprejeti ta sredstva in pa tudi uslužbence, ki so bili doslej zaposleni - če prav vem, je okoli 130 uslužbencev, ki niso bili prerazporejeni v državno upravo. Seveda tukaj se postavlja ekonomsko vprašanje preživetja teh ljudi, na drugi strani pa seveda neke vrste diskriminacija, če bi vlada prevzela oziroma ugotovila, da je te ljudi treba plasirati zaradi socialnih razlogov v državni upravi, doslej pa rešitve še ni. In mislim, da bi se tukaj morala tudi vlada nekoliko bolj potruditi. Dalje. Glede na to, da s ukinja agencija, in glede na to, da se ukinjajo podružnice agencije, bi človek tudi pričakoval, da bo pri nas prišlo pri bankah do razširitve uslug, ki so potrebne, vendar izgleda, da to ni v načrtih. Tudi način, kako je banka oziroma kako je država obravnavala nekatere stvari, recimo kupnino od tega premoženja - najprej je bilo rečeno v letu 2000, da se kupnina nameni za nakup novega stvarnega premoženja v lasti države za potrebe ministrstva in pa da se nameni za kritje stroškov izvajanja projekta reforme plačilnih sistemov v Republiki Sloveniji, medtem ko v 31. členu istega zakona, ki je bil, izgleda amandmiran letos, pa pravi,da bodo v skladu z zakonom pravne osebe, ki bodo v skladu z zakonom prevzele izvajanje plačilnega prometa, to se pravi banke, prevzele osebe, ki so sedaj bile zaposlene v tem plačilnem prometu. Kupnina iz tega naslova pa se nameni, ne glede na določbo drugega odstavka 22. člena tega zakona, za nakup novega stvarnega premoženja države v upravljanju ministrstva za finance. Torej, tukaj je prišlo do precejšnje spremembe. Mi v Novi Sloveniji mislimo, da so nekateri amandmaji, ki so bili sprejeti v odboru za finance, sprejemljivi. Vendar, nekateri ne gredo zadosti daleč in zato bomo selektivni, kar se tiče podpore temu celotnemu predlogu. Vendar, na koncu se človek tudi vpraša, kako je mogoče, da nismo usposobili oziroma da nismo storili vsega, da bi usposobilibanke, naše banke za to, da bi vzele večji del plačilnega prometa, kot ta zakon predvideva. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? Predstavniki poslanskih skupin so zdaj na vrsti. Nihče več. Ja, gospod dr. Bajuk. V imenu poslanske skupine NSi, ali kako?
Gospod predsedujoči, imam proceduralni predlog.
Ja.
Hvala lepa. Glede na stališče, ki ga je predstavil v imenu poslanske skupine kolega dr. Jože Bernik, predlagam, da se sprejme proceduralni sklep, da se ta zakon vrne v prvo obravnavo, ker dejansko še nimamo jasnih rešitev za probleme, ki težijo naš plačilni sistem. Napake, ki so bile narejene v preteklosti, in še nerešena vprašanja, ki so očitno še pričujoča, so podlaga temu, da morata vlada in Banka Slovenije predložiti drugačen predlog, v katerem se bodo upoštevale celotne rešitve in pa tudi prihodnost našega sistema. Nesmiselno je, da poslušamo danes to, kar je že predsednik odbora za finance povedal, da je usklajeno z določenimi interesi. Zagotavljam vam pa, da ni usklajeno z zdravo pametjo in pa z gospodarskim poslovanjem, kako bi moral naš sistem delovati, tudi za našo globalno konkurenčnost. Mi imamo lahko takšen plačilni sistem, da ne bo zahteval dodatnih investicij, kot jih že sedaj. Da ne bomo imeli v bankah v državni lasti zapravljenih milijonov in milijonov mark, ničesar pa od tega še nimamo. Spoštovani kolegi in kolegice! To je sistemski zakon, ki mora biti bolj jasno predstavljen in potrebuje drugačne rešitve. Hvala lepa.
Hvala lepa. Torej, proceduralni predlog gospoda dr. Bajuka je, da se o predlaganem zakonu ponovno opravi prva obravnava. Želi kdo v zvezi s tem predlogom besedo? Namreč tu je pa možno razpravljati. Gospod Pucko in potem gospod Horvat.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Tak predlog je, milo rečeno, popolnoma neresen, da ne rečem smešen. Še posebej, če prihaja od ljudi, ki stvari ne poznajo. Če bi jih poznali, potem bi vedeli vsaj dvoje: prvič, da je glavni zaviralec vaš svetovalec ali svetovalka, ki to predlaga, da smo tu, kjer smo. Če ne bi celo desetletje skoraj nasprotovala temu, bi zakon bil že sprejet. Zato se mi seveda zdi neresno, da prihajate s takim predlogom in sem absolutno proti. Povem to tudi v imenu poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije, da bomo nasprotovali temu predlogu. Hvala.
Gospod Horvat, prosim. Se lahko izključite, gospod Pucko, prosim.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Tudi jaz nasprotujem temu predlogu. Mislim, da bi bil zelo škodljiv, če bi ga sprejeli, ker bi dejansko zavrli finalno fazo nekega projekta, ki je bil pripravljan leta in leta, in na tem projektuje delala vrsta vodilnih ali pa najbolj eminentnih strokovnjakov za to področje, med njimi naj omenim tudi, da je v Banki Slovenije nekaj časa vodil ta projekt gospod Marko Kranjec, minister v Demosovi vladi, minister za finance v času, ko se je uvajala tudi naša nacionalna valuta, in da ne omenjam še vrste drugih strokovnjakov. Res je, da je bilo dosti različnih mnenj, ampak ta mnenja so bila razčiščena in tudi prišlo je do velikega poenotenja. Ampak pri nobeni stvari se nikoli vsi s tem ne strinjajo, iz takih ali drugačnih razlogov. V zaključni fazi, poglejte, pred obravnavo v odboru za finance, smo imeli res, kar je bilo malo nenavadno, še dosti pripomb, tako s strani združenja bank, imeli smo pripombe od posameznih bank, s strani Gospodarske zbornice in, kar izgleda morda malo nenavadno, tudi s strani Banke Slovenije na nekatera določila. Vendar je potem po skupnem delu, po skupnem usklajevanju teh različnih stališč prišlo do oblikovanja amandmajev, ki jih imamo pred sabo in ki so bili sprejeti v odboru za finance. Tako, da je tudi v tej zaključni fazi, tudi ob deloma različnih pogledih in tudi interesih, prišlo do velike stopnje poenotenja. Zato mislim, da je potrebno zakon sprejeti in da bi bilo zelo škodljivo, če bi dejansko ga vračali v prvo obravnavo in začeli zgodbo na novo, ker že tako se kasni pri izvajanju projekta. Hvala.
Hvala. Jaz sem razumel, da je bilo to stališče vaše poslanske skupine, ker gre pač [[...]]Mi smo sedaj na tej ravni razprave, to ni razprava, splošna, vseh poslank in poslancev, ampak v imenu poslanske skupine je bil podan proceduralni predlog in o tem proceduralnem predlogu je mogoče razpravljati na ravni poslanske skupine. Prosim, če lahko to upoštevate. Replika, gospod dr. Bajuk.
Hvala lepa. Čudim se, da moramo take stvari in take osebne ocene poslušati. Rad bi samo jasno in glasno izjavil, da ta predlog je moj predlog in da gospa svetovalka, o kateri gospod Pucko govori, ni imela pri tej zadevi nobene vloge. Hvala lepa.
Hvala. Jaz sem naredil napako, medtem ko vas poučujem, kako se poslovnik spoštuje, sem jaz naredil napako in sem dal repliko, ki je ne bi smel dati. Se zgodi. Se oproščam. Še katera od poslanskih skupin? Kdo bo zdaj govoril v imenu Socialdemokratske stranke, gospod Petan ali gospod Jerovšek?
Hvala. Bom čisto kratek. Torej so določene stvari, ki jih je treba objasniti, in to je pač ta institut. Nekatere so pa eventualno dajo tudi pojesti, kot se temu reče. To, kar je dejal spoštovani gospod Pucko, mislim, da presega malo zdravo logiko. Namreč, če ena oseba lahko cela leta zavira določen projekt, potem bi pa rad vedel, katera oseba je tako močna v Sloveniji, da lahko celo preglasuje ta parlament, v katerem imate vi ki ste v bistvu na oblasti, skoraj dvetretjinsko večino. Pri poslovniku se je pokazalo, da je šlo za glas, dva navzkriž. To se pravi, se je tako začelo. Brez, ja, bom povedal mnenje. Bom povedal mnenje, kakršnokoli pač že bo. Dejstvo je, da imamo vlado, da imamo vladajočo večino tudi v parlamentu in tista lahko sprejema zakone. Da pa ena oseba, ki je celo bila na zavodu za zaposlovanje, lahko blokira leta zakon, to pa je malce prehudo. In repliciram samo zato, da ne bo, tudi če ste vladajoča večina, pa če imate skoraj dvetretjinsko večino, da boste take norce iz nas brili, da nam to pripovedujete. To pa je malo prehudo in zato sem se oglasil. Se opravičujem, če sem tudi sam malce izkoristil poslovnik, ampak nekatere stvari pa res gredo čez rob in čez mejo dobrega okusa. Hvala.
Hvala. Še katera od poslanskih skupin želi besedo? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo o tem predlogu. Predlog sklepa je, da o zakonu opravimo ponovno prvo obravnavo. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa. Glasujmo, prosim. Nekaj se je ustavilo. Ponavljamo glasovanje. Malo moramo počakati, nekaj se je zaskočilo. Gospe in gospodje, zdaj bomo pa še enkrat ponovili glasovanje. Glasujmo, prosim. Od 56 prisotnih, je za glasovalo 14 poslank in poslancev, proti je bilo 40 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da predlog sklepa ni sprejet. Zato prehajam na obravnavo in odločanje o posameznih členih predloga zakona. Zboru najprej predlagam, da skladno z drugo alineo [[...]]Oprostite. Gospod Kavčič.
Ker imamo pripravljen amandma v zvezi z nekaterimi členi, bi prosil, gospod predsedujoči za 15 minut odmora v imenu poslanske skupine LDS.
15 minutni odmor. Čeprav je zakon en mesec v proceduri, dobro. Nadaljujemo ob 11.30.
Nadaljujemo s to točko dnevnega reda. Najprej bomo ugotovili prisotnost v dvorani. Vidim, da nas je bolj malo. Ura je 11.30. Ugotavljamo prisotnost v dvorani! Prosim, če pritisnete kvorum. [[42 prisotnih.]] Ne moremo nadaljevati z delom. Prosil bom vse kolegice in kolege, ki so v bližini, da vendarle pridejo v dvorano, da bi lahko nadaljevali s to točko dnevnega reda, sicer bom moral sejo prekiniti. Še vedno nas ni dovolj. Prosim kolegice in kolege v bližini, če se nam lahko pridružijo. Drugič ugotavljamo prisotnost. Kvorum prosim! Ugotavljam, da nas je 45. To se pravi, da nismo sklepčni. Odrejam 10 minut odmora. Potem bomo šli na tretje ugotavljanje ob 11.42.
Ura je 11.42. Prosim tiste, ki ste v bližini, da pridete v dvorano, da bi lahko vendarle nadaljevali sejo. Ugotovimo prisotnost tretjič! Kvorum prosim. Ali lahko prosim poslanci, ki tam stojite, če lahko [[...]]Ugotavljam, da je 61 prisotnih. Torej smo sklepčni. Nadaljujemo s to točko. Zboru predlagam proceduralni sklep. Predlagam, da skladno z drugo alineo 189. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravlja in glasuje skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj 1/3 navzočih poslank in poslancev. Glasujmo prosim o tem predlogu! Od 53 prisotnih je za glasovalo 42 poslank in poslancev, 3 proti. [[Za je glasovala 42.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Razpravo bomo vodili na osnovi dveh gradiv. Najprej gradivo, ki ima naslov Pregled amandmajev k predlogu zakona o plačilnem prometu, druga obravnava, z dne 20.11.2001. In še dodatno imamo tu amandmaje, ki jih je vložila skupina poslancev s prvopodpisanim mag. Andrejem Vizjakom, z dne 21.11.2001. Pravkar pa se delita amandmaja poslanskih skupine LDS, Združene liste, SLS in DeSUS. To je pa tretji vir, o katerem bomo razpravljali. In še, kot vidim je v pripravi, v delitvi še četrti vir, o katerem bomo razpravljali. Torej prehajamo na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. V razpravo dajem 3. člen, pri katerem imamo dva amandmaja. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o prvem amandmaju k 3. členu. Glasujmo, prosim. Od 52 prisotnih je za glasovalo 46 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Glasujemo o drugem amandmaju k 3. členu. Glasujmo, prosim. Od 51 prisotnih je za glasovalo 46 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. Amandma je sprejet. Glasujemo še o 3. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Od 54 prisotnih je za glasovalo 47 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 3. člen sprejet. Smo pri 4. členu. Tu imamo dva amandmaja. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje. Najprej glasujemo o prvem amandmaju k 4. členu. Glasujmo, prosim. Od 57 prisotnih je za glasovalo 45 poslank in poslancev, 5 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo o drugem amandmaju k 4. členu. Glasujmo, prosim. Od 58 prisotnih je za glasovalo 46 poslank in poslancev, 6 je bilo proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 6.]] Drugi amandma je sprejet. Glasujemo še o 4. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Od 57 prisotnih, je za glasovalo 44 poslank in poslancev, 6 je bilo proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 6.]] 4. člen je sprejet. Smo pri 6. členu. Tu imamo dva amandmaja. Enega imamo v tem zajetnem gradivu amandmajev, drugega ste pa ravnokar prejeli na mizo. Oba se izključujeta, kot vidite, ker v prvem amandmaju je govora o tem, da člen se spremeni tako, da se glasi, v drugem amandmaju, ki so ga predložile poslanske skupine LDS in tako naprej, se spremeni tako, da se glasi. Ne gre za dopolnitev, ampak to je detajl. Jaz upam, da ne boste preveč natančni pri tem. Imamo razpravo o teh dveh amandmajih. Kdo želi besedo? Gospod Kavčič, prosim.
Dopolnjeni predlog, ki je v osnovnem materialu, sicer morda že v precejšnji meri tudi pokriva intencijo amandmaja, ki so ga vložile štiri koalicijske poslanske skupine, vendar menimo, da ta novi amandma nekoliko precizneje določa vsebino, ker natančno zahteva, da Banka Slovenije tudi predpiše standarde opravljanja plačilnega prometa. Menim pa tudi, dav času od druge do tretje obravnave lahko uskladimo eventualne dikcijske razlike. Vsebinsko pa menim, da ta novi predlagani amandma bolje pokriva intencijo tega člena. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Kavčič. Kot prvopodpisani predlagatelj vas prosim, da soglašate s tem, da namesto besedice "dopolni" napišemo "spremeni", ker ne gre za dopolnitev člena, ampak za spremembo. Soglašate s tem? Hvala. Še kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Najprej bomo glasovali o predlogu gospoda Kavčiča in ostalih podpisnikov poslanskih skupin. Če bo ta sklep izglasovan, je seveda potem drugi brezpredmeten. Glasujemo najprej o predlogu poslanskih skupin LDS, Združene liste, SLS in DeSUS. Glasujmo prosim! Od 60 prisotnih je za glasovalo 48 poslank in poslancev, 7 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je amandma k 6. členu sprejet. S tem je amandma, ki ga imamo v tem drugem gradivu odbora za finance, brezpredmeten. Člen se spreminja, tako da ni potrebno drugo glasovanje o tej zadevi. Prehajamo na 7. člen. Tu je en amandma. Kdo želi besedo? Gospod Kelemina.
Hvala za besedo. Vprašal bi samo, glede na to, da smo ravno zdaj sprejeli amandma, ki govori, da Banka Slovenije predpiše tudi standarde upravljanja plačilnega prometa. Zdaj imamo spet 7. amandma, če se ne motim, za uporabo standardov, za katere se uporabljajo izrazi plačilnega prometa. Zdaj ne vem, kako je to. Ali sta ta dva člena usklajena? Samo vprašam, ker mi ni bilo čisto jasno. Hvala.
Kdo bo komentiral to? Jaz ravno skušam ugotoviti, torej poskušam najti odgovor na to vprašanje, ampak bi bilo mogoče bolje, da gospod Kavčič na to odgovori, ker je pač 6. člen predlagan. Prosim, gospod Pucko.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Hvala lepa kolegu Kelemini. Predlagam, ker amandmaja ne moremo umakniti kot odbor, da amandma zavrnemo. S tem v bistvu sledimo tistemu, kar smo prej sprejeli. Hvala.
Torej predlog ste slišali. Kdo želi še besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Glasujmo o prvem amandmaju k 7. členu. Glasujmo, prosim. Od 57 prisotnih je za glasovalo 22 poslank in poslancev, proti je bilo 32. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 32.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Glasujemo še o členu v celoti. Glasujmo, prosim. Od 56 prisotnih, je za glasovalo 45 poslank in poslancev, 3 so bili proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je 7. člen sprejet. Smo pri 8. členu. Tu imamo en obsežen amandma. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju k 8. členu. Glasujmo, prosim. Od 59 prisotnih, je za glasovalo 49 poslank in poslancev, 4 so bili proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 7. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Od 52 prisotnih je za glasovalo 44 poslank in poslancev, 4 so bili proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 4.]] Člen je sprejet. Smo pri 12. členu. Tu je en amandma. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju k 12. členu. Glasujmo, prosim. Od 58 prisotnih je za glasovalo 47 poslank in poslancev, 4 proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 12. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Od 54 prisotnih je za 47 glasovalo poslank in poslancev, 4 so bili proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na 13. člen. Tu je en amandma. Kot vidite v opombi, se ta amandma smiselno povezuje z amandmajem odbora k 18. členu. Želi kdo razpravljati? Ni razprave. Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju k 13. členu. Glasujemo prosim! Od 52 prisotnih je za glasovalo 45 poslank in poslancev, 4 so bili proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 13. členu v celoti. Glasujmo prosim! Od 54 prisotnih je za glasovalo 47 poslank in poslancev, 4 so bili proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je 13. člen sprejet. Prehajamo na 17. člen. Tu je en amandma. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju k 17. členu. Glasujmo, prosim. Od 55 prisotnih je za glasovalo 46 poslank in poslancev, 4 so bili proti. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 17. členu v celoti. Glasujmo prosim! Od 55 prisotnih je za glasovalo 47 poslank in poslancev, 4 so bili proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je 17. člen sprejet. Smo pri 18. členu. Tu je en amandma. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o tem amandmaju. Glasujmo prosim! Od 54 prisotnih je za glasovalo 45 poslank in poslancev, 5 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Še glasovanje o 18. členu v celoti. Glasujmo prosim! Od 51 prisotnih je za glasovalo 44 poslank in poslancev, 4 so bili proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je 18. člen sprejet. Smo pri 21. členu. Tu je en amandma. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju k 21. členu. Glasujmo prosim! Od 52 prisotnih je za glasovalo 45 poslank in poslancev, 4 so bili proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 21. členu v celoti. Glasujmo prosim! Od 50 prisotnih je za glasovalo 43 poslank in poslancev, 4 so bili proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je 21. člen sprejet. 22. člen je bolj redakcijski. Imamo en amandma. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Glasujmo prosim o amandmaju k 22. členu. Glasujmo! Od 52 prisotnih je za glasovalo 46 poslank in poslancev, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 22. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Od 53 prisotnih je za glasovalo 48 poslank in poslancev, eden je bil proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je 22. člen sprejet. Smo pri 24. členu, kjer je en amandma. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o amandmaju k 24. členu. Glasujmo, prosim. Od 54 prisotnih je za glasovalo 46 poslank in poslancev, 2 sta bila proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma k 24. členu sprejet. Glasujemo še o 24. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Od 55 prisotnih je za glasovalo 48 poslank in poslancev, 2 sta bila proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je 24. člen sprejet. Pri 28. členu imamo en amandma. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o amandmaju k 28. členu. Glasujmo, prosim. Od 53 prisotnih je za glasovalo 46 poslank in poslancev, 2 sta bila proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma k 28. členu sprejet. Glasujemo še o 28. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Od 50 prisotnih je za glasovalo 43 poslank in poslancev, 2 sta bila proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je 28. člen sprejet. Pri 31. členu je en amandma. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o amandmaju k 31. členu. Glasujmo, prosim. Od 51 prisotnih je za glasovalo 41 poslank in poslancev, 5 je bilo proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 31. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Od 52 prisotnih je za glasovalo 45 poslank in poslancev, eden je bil proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je 31. člen sprejet. Smo pri 37. členu. Tu sta dva amandmaja. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmajih. Najprej glasujemo o prvem amandmaju k 37. členu. Glasujmo, prosim. Od 55 prisotnih je za glasovalo 49 poslank in poslancev, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 1.]] Amandma je sprejet. Glasujemo o drugem amandmaju k 37. členu. Glasujmo, prosim. Od 51 prisotnih je za glasovalo 45 poslank in poslancev, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Drugi amandma je sprejet. Glasujemo še o 37. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Od 49 prisotnih je za glasovalo 43 poslank in poslancev, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] 37. člen je s tem sprejet. Pri 40. členu je en amandma. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju k 40. členu. Glasujmo, prosim. Od 53 prisotnih je za glasovalo 47 poslank in poslancev, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o členu v celoti. Glasujmo, prosim. Od 50 prisotnih je za glasovalo 45 poslank in poslancev, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] 40. člen je sprejet. Pri 41. členu imamo prav tako en amandma. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje. Glasujemo o amandmaju k 41. členu. Glasujmo, prosim. Od 53 prisotnih je za glasovalo 48 poslank in poslancev, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 1.]] Amandma je sprejet. Glasujemo še o 41. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Od 52 prisotnih je za glasovalo 45, poslank in poslancev, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] 41. člen je s tem sprejet. Pri 44. členu je en amandma. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o amandmaju k 44. členu. Glasujmo! Od 56 prisotnih je za glasovalo 49 poslank in poslancev, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujmo še o 44. členu v celoti. Glasujmo! Od 54 prisotnih je za glasovalo 48 poslank in poslancev, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Pri 46. členu je en amandma, ki pomeni spremembo člena. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju k 46. členu. Glasujmo, prosim! Od 52 prisotnih je za glasovalo 47 poslank in poslancev, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in 46. člen spremenjen. Smo pri 48. členu. Tu imamo en amandma. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju k 48. členu. Glasujmo prosim! Od 51 prisotnih je za glasovalo 46 poslank in poslancev, 2 sta bila proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 48. členu v celoti. Glasujmo! Od 51 prisotnih je za glasovalo 46 poslank in poslancev, 3 proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je 48. člen sprejet. Pri 59. členu je en amandma. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o amandmaju k 59. členu. Glasujmo! Od 53 prisotnih je za glasovalo 46 poslank in poslancev, 2 sta bila proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 59. členu v celoti. Glasujmo, prosim! Od 57 prisotnih je za glasovalo 49 poslank in poslancev, 2 sta bila proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je 59. člen sprejet. 66. člen, kjer je en amandma. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Glasujemo o amandmaju k 66. členu. Glasujmo, prosim. Od 54 prisotnih je za glasovalo 48 poslank in poslancev, eden proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 66. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Od 46 prisotnih je za glasovalo 40 poslank in poslancev, 2 sta bila proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je 66. člen sprejet. 68. člen in obsežnejši amandma. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o amandmaju k 68. členu. Glasujmo, prosim. Od 54 prisotnih je za glasovalo 47 poslank in poslancev, 2 sta bila proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasovanje o 68. členu zaradi spremembe ni potrebno. Smo pri amandmaju k 70. členu [[ki je na posebnem listu papirja]] . Odpiram razpravo o tem amandmaju. Imamo dve prijavi, najprej gospod Vizjak kot prvopodpisani v imenu skupine poslancev, verjetno. Prosim.
Hvala lepa. Želel bi opozoriti na ta amandma. Četrti odstavek 70. člena pravi, da "agencija Republike Slovenije za javno pravne evidence in storitve ima sedež v Ljubljani, naloge pa opravlja tudi prek izpostav izven kraja sedeža, in sicer v krajih podružnic sedanje agencije Republike Slovenije za plačilni promet, ki jih določa vlada Republike Slovenije v aktu". Namen amandmaja je, da se te izpostave organizirajo oziroma vzpostavijo v vseh statističnih regijah. Trebaje povedati, da so izpostave agencije za plačilni promet organizirane še v bolj detajlni strukturi, da pa moramo zagotoviti dostopnost do teh storitev enakovredno po celem teritoriju Republike Slovenije, čim bolj enakovredno in tudi racionalno, glede na razpoložljive kapacitete in strokovni kader. Prav gotovo je zato potrebno v vsaki statistični regiji ohraniti tudi izpostavo tako agencije Republike Slovenije za javno pravne evidence in storitve kot tudi uprave za javna plačila. Zato predlagamo, in tu bi hkrati tudi navezal obrazložitev na 73. člen, ki sledi, da se ne ponavljam, da bi te izpostave oziroma podružnice vlada opredelila in določila v vsaki statistični regiji in s tem tudi nekako z drugačnimi odločitvami ne prejudicirala bodoče regionalne razdelitve Slovenije in seveda zagotavljala dostopnost do teh storitev enakovredno, kolikor toliko enakovredno vsem državljankam in državljanom. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Pucko.
Hvala lepa, spoštovani gospod podpredsednik, kolegice in kolegi. Iz pravkar navedenih razlogov in tudi iz razlogov, ki so povezani z amandmajem odbora s 85. členom, bomo poslanci in poslanke Liberalne demokracije Slovenije oba amandmaja podprli. Hvala.
Hvala. Kdo še želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju k 70. členu. Glasujmo, prosim. Od 57 prisotnih je za glasovalo 56 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Prehajamo na glasovanje o 70. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Od 53 prisotnih je za glasovalo 50 poslank in poslancev, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 1.]] 70. člen je sprejet. Smo pri 71. členu. Tu imamo en amandma. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju k 71. členu. Glasujmo. Od 55 prisotnih je za glasovalo 48 poslank in poslancev, 2 sta bila proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 2.]] Amandma je sprejet. Glasujmo še o 71. členu v celoti. Glasujmo. Od 53 prisotnih je za glasovalo 46 poslank in poslancev, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je 71. člen sprejet. Smo pri 73. členu, ki je prav tako na posebnem listu predložen zboru. Kdo želi razpravljati? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju k 73. členu. Glasujmo. Od 55 prisotnih je za glasovalo 52 poslank in poslancev, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 1.]] Amandma je sprejet. Glasujemo še o 73. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Od 53 prisotnih je za glasovalo 49 poslank in poslancev, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Smo pri 74. členu. Tu imamo en amandma. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju k 74. členu. Glasujmo, prosim. Od 52 prisotnih je za glasovalo 47 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Glasujemo še o 74. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Od 47 poslank in poslancev je za glasovalo 41 poslank in poslancev, 1 proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 1.]] 74. člen je sprejet. Pri 75. členu je en amandma. Kdo želi besedo? Oprostite, v tem hipu imam še enega. Imate ga na klopeh tudi vi. Tako imamo pri 75. členu dva amandmaja. Razpravo odpiram o obeh. Gospod Kavčič, prosim.
Amandma, ki ga vlagajo štiri koalicijske poslanske skupine in pravi, da se v prvem odstavku doda nova 8. točka, ki se glasi: "...ki ne upošteva predpisanega vrstnega reda izvrševanja plačil, pomeni samo preciziranje načel, ki so sicer v zakonu zastopana." To pa zato, ker upoštevanje predpisanega vrstnega reda izvrševanja plačil je kategorija, ki je bistvenega pomena za kakovostno delovanje plačilnega prometa.
Hvala lepa. Še kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o vloženih amandmajih k 75. členu. Najprej glasujemo o amandmaju, ki ga je ravnokar obrazložil gospod Kavčič v imenu poslanskih skupin. Torej glasujemo najprej o tem amandmaju. Glasujmo, prosim. Od 50 prisotnih je za glasovalo 43 poslank in poslancev, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Amandma je sprejet. Glasujemo še o amandmaju, ki ga imamo na dvanajsti strani pri 75. členu. Glasujmo, prosim. Od 51 prisotnih je za glasovalo 44 poslank in poslancev, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 75. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Glasujmo! Od 54 prisotnih je za glasovalo 47 poslank in poslancev, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je 75. člen sprejet. 76. člen. Kdo želi besedo? Tu je en amandma. [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju k 76. členu. Glasujmo! Od 55 prisotnih je za glasovalo 47 poslank in poslancev, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 76. členu v celoti. Glasujmo! Od 49 prisotnih je za glasovalo 43 poslank in poslancev, 2 sta bila proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. 79. člen. Amandma imate na posebnem listu papirja. Odpiram razpravo. Gospod Kavčič, prosim.
V razpravi na odboru je bil predlagatelj mnenja, da je sicer ta tematika na zakonski ravni že dovolj dobro urejena in da problemi, ki se pojavljajo v praksi, izvirajo iz nespoštovanja sprejetih, torej veljavnih predpisov in zakonov. Nam pa se je po natančnejšem proučevanju problematike zdelo potrebno, da to vprašanje nekoliko natančneje uredimo, da zagotovimo, da se raven storitve, ki so jo uporabniki dosegli pri elektronskem poslovanju z Agencije Republike Slovenije za plačilni promet, ne bi znižala glede kakovosti, gospodarnosti in varnosti. Temu je namenjen ta amandma. Hvala.
Hvala lepa. Še kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju k 79. členu. Glasujmo, prosim. Glasujmo! Od 55 prisotnih je za glasovalo 46 poslank in poslancev, 2 sta bila proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 79. členu v celoti. Glasujmo! Od 50 prisotnih je za glasovalo 45 poslank in poslancev, 2 sta bila proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Pri 81. členu je en amandma. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju k 81. členu. Glasujmo! Od 53 prisotnih je za glasovalo 46 poslank in poslancev, 3 so bili proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujmo še o 81. členu v celoti. Glasujmo prosim! Od 50 prisotnih je za glasovalo 42 poslank in poslancev, 2 sta bila proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je 81. člen sprejet. Pri 85. členu je en amandma. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju k 85. členu. Glasujmo, prosim! Od 52 prisotnih je za glasovalo 43 poslank in poslancev, 3 so bili proti. [[Za je glasovalo 3.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo o 85. členu v celoti. Glasujmo, prosim! Od 54 prisotnih je za glasovalo 44 poslank in poslancev, 4 so bili proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Pri 88. členu je en amandma. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o amandmaju. Glasujmo! Od 53 prisotnih je za glasovalo 45 poslank in poslancev, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 88. členu v celoti. Glasujmo, prosim! Od 51 prisotnih je za glasovalo 44 poslank in poslancev, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je 88. člen sprejet. Pri 89. Členu je en amandma. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju k 89. členu. Glasujmo! Od 53 prisotnih je za glasovalo 48 poslank in poslancev, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 89. členu v celoti. Glasujmo prosim! Od 55 navzočih je za glasovalo 48 poslank in poslancev, eden je bil proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. S tem smo izčrpali amandmaje in prehajamo na razpravo o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Želi kdo razpravljati o tem? [[Ne želi.]] Prehajamo na glasovanje. Glasujmo, prosim. Od 49 prisotnih je za glasovalo 42 poslank in poslancev, eden je bil proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da so preostali členi sprejeti. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Glasujemo o naslovu zakona. Glasujmo! Od 52 prisotnih je za glasovalo 45 poslank in poslancev, eden je bil proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je naslov zakona sprejet. V razpravo dajem še naslednji predlog sklepa: "Predlog zakona za tretjo obravnavo pripravi vlada Republike Slovenije." Želi kdo razpravljati v zvezi s tem predlogom sklepa? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o navedenem predlogu sklepa. Glasujmo! Od 51 prisotnih je za glasovalo 44 poslank in poslancev, eden je bil proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. V zvezi s to točko pa imamo še dodaten sklep [[prejeli ste ga na klopi]] , podpisani sta poslanski skupini Socialdemokratske stranke Slovenije in Nove Slovenije. Želi kdo razpravljati o predlaganem dodatnem sklepu? Velja tisti, kjer piše, da "državni zbor Republike Slovenije zahteva", v prvem je pisalo "predlaga", v popravljenem besedilu pa "zahteva", namreč, to je 270. člen poslovnika. Prosim, gospod Vizjak.
Hvala lepa. Večkrat smo že kaj predlagali, sugerirali vladi, pa je žal ostalo pri tem, da s tem nismo nič dosegli. Zato tu uporabljamo veljavna poslovniška določila in to tudi zahtevamo; koliko bomo uspešni, bomo pa videli. Hvala.
Hvala. Še kdo? Lahko torej razumem, da smo razpravo zaključili o tem dodatnem sklepu. Hvala. Prehajamo na glasovanje o predloženem dodatnem sklepu. Glasujmo, prosim. Od 59 prisotnih je za glasovalo 18 poslank in poslancev, 38 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 38.]] Dodatni sklep ni sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA PRVO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O OBVEZNIH ZAVOROVANJIH V PROMETU. Predlog zakona je v obravnavo državnemu zboru predložila vlada Republike Slovenije. Predstavniki vlade so tu. Prosim predstavnika vlade za uvodno besedo. Gospod mag. Tolar, državni sekretar. Prosim.
Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovane poslanke in poslanci! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o obveznih zavarovanjih v prometu predstavlja uskladitev področja obveznih zavarovanj v prometu s pravnim redom Evropske unije s področja obveznega avtomobilskega zavarovanja in tudi uskladitev z obstoječo slovensko zakonodajo, ki se navezuje na to področje in je nastala po sprejetju sedaj veljavnega zakona, zlasti z zakonom o varnosti cestnega prometa in zakonom o zavarovalništvu. Zakon ne posega v načela in osnovne vsebine, ki jih je uvedel že sedaj veljavni zakon, ampak prinaša še dodatne varovalke za njihovo uresničevanje, zlasti tiste v prid varstva oškodovanca. Republika Slovenija se je v pogajalskih izhodiščih leta 1999 zavezala, da bo prevzela celotni pravni red Evropske unije. Zakon se mora torej v celoti uskladiti s smernicami, ki urejajo zavarovanje avtomobilske odgovornosti, in s smernicami, ki urejajo premoženjska zavarovanja na splošno. Smernice so v pretežni meri naravnane vizboljšanje varstva oškodovanca. Sklepanje obveznih zavarovanj obstoječi zakon v 5. členu dovoljuje le zavarovalnicam, ki so registrirane za sklepanje teh zavarovanj pri pristojnem sodišču v Republiki Sloveniji. Zaradi uresničitve načela neposrednega upravljanja storitev, ki ga predvideva tudi zakon o zavarovalništvu, bo potrebno z dnem članstva Republike Slovenije v Evropski uniji, črtati 5. člen veljavnega zakona o obveznih zavarovanjih v prometu. Pomembno spremembo zakona zahteva usklajevanje s tretjo smernico s področja premoženjskega zavarovanja, ki prepoveduje predhodno odobravanje zavarovalnih pogojev. Predhodno odobravanje zavarovalnih pogojev bo odpravljeno z dnem članstva Republike Slovenije v Evropski uniji. Zavarovalnice bodo odtlej agenciji za zavarovalni nadzor posredovale besedilo zavarovalnih pogojev, preden jih bodo začele uporabljati. Agencija bo z njimi seznanjena in bo imela možnost "á postariori" nadzora in bo ukrepala v primeru, ko bo ugotovila, da so pogoji neskladni z zakonom. Zakon tudi zvišuje minimalne zavarovalne vsote, ki jih mora zavarovalnica izplačati oškodovancem za škodo zaradi smrti in poškodb iz naslova avtomobilskega zavarovanja. Povišujejo se tudi zavarovalne vsote, na katere je sklenjeno zavarovanje potnikov v javnem prometu, in sicer za približno enak odstotek, kot se povišajo zavarovalne vsote za osebne škode pri avtomobilskem zavarovanju. Zakon natančneje določa tudi nekatere obvezne vsebine zavarovalne pogodbe za zavarovanje avtomobilske odgovornosti, ki so bile do sedaj prepuščene ureditvi v zavarovalnih pogojih, odobrenih s strani ministra za finance. Predhodno potrjevanje zavarovalnih pogojev se odpravlja, kar ob sorazmerno majhni konkurenci na trgu zahteva zakonsko ureditev te vsebine zaradi varstva zavarovancev. Tudi v mnogih državah članicah Evropske unije so po odpravi predhodnega potrjevanja pogojev že leta 1994 zaradi uskladitve s tretjo smernico za premoženjska zavarovanja sprejeli natančnejša, zasebno-pravna pravila za to področje. Zaradi uskladitve z zakonom o varnosti cestnega prometa, ki ukinja vsakoletno podaljševanje prometnega dovoljenja, je potrebno vzpostaviti dodatno kontrolo sklenitve obveznega avtomobilskega zavarovanja. Zakon uvaja obveznost zavarovalnice, da sprotno ugotavlja, ali zavarovalna pogodba še velja in o tem obvešča pristojno upravno enoto, ki je dolžna nezavarovanemu vozilu odvzeti tablice. Pretežni del sprememb, povezanih s približevanju evropskemu pravnemu redu, se nanaša na varstvo oškodovancev v primeru, ko je oškodovan v nesreči, ki se je pripetila izven teritorija njegove države oziroma njegovega stalnega bivališča. Po dosedanji ureditvi bi moral svoj odškodninski zahtevek uveljaviti v drugi državi članici. Prva rešitev četrte smernice je v tem, da taki oškodovanci lahko uveljavljajo odškodninski zahtevek v državi članici svojega stalnega bivališča pri pooblaščencu za likvidacijo škodnih primerov, ki ga tam imenuje zavarovalnica stranke, odgovorna za škodo. To tudi pomeni, da bo vsaka slovenska zavarovalnica morala imeti pooblaščenca v vseh državah članicah. Zakon vsebuje tudi obveznosti za zavarovalnice držav članic Evropske unije, ki bodo po vstopu Republike Slovenije v Evropsko unijo želele pri nas opravljati zavarovalne posle brez ustanovitve podružnice. Te bodo morale v Republiki Sloveniji imenovati pooblaščenca s sedežem ali prebivališčem v Republiki Sloveniji. Zakon tudi izboljšuje problem oškodovancev, ko imajo le-ti težave z zagotavljanjem podatkov, potrebnih za uveljavljanje odškodninskega zahtevka. Z zakonom se tako oblikuje informacijski center pri slovenskem zavarovalnem združenju, ki zbira podatke o registrskih številkah vozil, številkah zavarovalnih polic, imenih zavarovalnic in njihovih pooblaščencev. Te podatke posredujejo oškodovancem, pridobijo pa jim tudipodatke iz registrov informacijskih centrov drugih držav članic. Z zakonom se oblikuje odškodninski organ pri slovenskem zavarovalnem združenju. Ta bo pod določenimi pogoji zagotavljal odškodnino oškodovancem s stalnim prebivališčem v Republiki Sloveniji iz naslova nesreč, povzročenih v drugih državah članicah. Zagotovil bo varstvo oškodovancev v primerih, ko oškodovanec svojega zahtevka ni uspel uspešno uveljaviti pri zavarovalnici, kjer je vozilo zavarovano oziroma pri njenem pooblaščencu. Zakon uvaja tudi obvezno zavarovanje odgovornosti lastnika čolna za škodo, ki nastane zaradi uporabe čolna, ki je vpisan v register čolnov, saj je potrebna tudi na področju prometa na morju zaščita oškodovancev. Opisanemu načelu sledi tudi osnutek konvencije o plovbi za šport in razvedrilo v Sredozemskem morju, ki predvideva obvezno zavarovanje lastnikov teh plovil pri plovbi v tem morju. Sosednje države so obvezno zavarovanje za lastnike plovil že uvedle; pri tem mislim na Republiko Hrvaško in na Republiko Italijo. Spoštovane poslanke in poslanci! Predstavljeni zakon pomeni v prvi vrsti uskladitev z evropskim pravnim redom, njegov sprejem pa izpolnitev zaveze Republike Slovenije iz pogajalskega izhodišča za področje prostega pretoka storitev. Skupaj z rešitvami, ki pomenijo tudi uskladitev z ostalo povezano slovensko zakonodajo, dviga varstvo oškodovanca na višjo raven. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Prosim predstavnika odbora, da predstavi mnenje odbora. Gospod Pucko, prosim.
Hvala lepa. Spoštovani gospod podpredsednik, kolegice in kolegi, predstavniki vlade! Odbor za finance in monetarno politiko je navedeni predlog zakona obravnaval kot matično delovno telo. V obširni razpravi so bila izpostavljena določena vprašanja, predvsem tista, kjer je bil v smislu konsistentnosti pravnega reda izražen pomislek glede smiselnosti izvedbe obsežnega noveliranja oziroma ali ne bi bila umestnejša priprava novega besedila. Prav tako je bilo postavljeno vprašanje glede finančnih posledic in glede uveljavljanja zavarovalnin v primeru nesreče v tujini oziroma v matični državi. Bilo je postavljeno vprašanje izbirne pravice uveljavitve zavarovalnega zahtevka v drugi državi. Odbor meni, da je predloženo besedilo v interesu potrošnika namenjeno zaščiti tistega, ki mu vozilo povzroči škodo, materialno ali nematerialno. Gre za splošen interes pod zaščito države, ki predpisuje obvezno avtomobilsko zavarovanjeza zaščito žrtev v cestnem prometu. Zviševanje premij oziroma zavarovalnih vsot ne gre v korist zavarovalnic, pač pa v korist prizadetih ob morebitnih cestnih nesrečah, ki bi utrpeli poškodbe in imajo možnost, da uveljavijo večje odškodnine tudi za tako imenovane nematerialne poškodbe. Zato odbor predlaga državnemu zboru, da je predlagani zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o obveznih zavarovanjih v prometu primerna podlaga za pripravo predloga zakona za drugo obravnavo. Predlagamo tudi, da sprejmemo ta sklep skupaj z dvema stališčema, v katerih naj bi se upoštevale pripombe Sekretariata državnega zbora za zakonodajo in pravne zadeve ter proučile in ustrezno upoštevale pripombe Slovenskega zavarovalniškega združenja, posredovane na seji odbora za finance in monetarno politiko ter pripombe z razprave posameznih članov odbora, ki so bile posebej izpostavljene. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnik sekretariata? Ne želi. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Pisne prijave nimam nobene, tako da prosim predstavnike poslanskih skupin, če se lahko oglasijo. Nihče ne želi razpravljati. Dobro. Potem dajem besedo poslankam in poslancem. Kdo želi besedo? Pisnih prijav k razpravi ni, zato bo seveda razprava, kot je običajno, omejena na 5 minut. Ni interesa za razpravo. Zato splošno razpravo zaključujem. Prehajamo na razpravo o predlaganih sklepih in stališčih matičnega delovnega telesa. Najprej dajem v razpravo prvi sklep matičnega delovnega telesa, ki se glasi: "Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o obveznih zavarovanjih v prometu, prva obravnava, je primerna podlaga za pripravo predloga zakona za drugo obravnavo." Želi kdo razpravljati o tem stališču, o tem sklepu? Nihče. Ker ni več razprave, jo zaključujem in prehajamo na glasovanje o predlaganem sklepu. Glasujmo, prosim. Imamo nekaj težav, vidim, s sklepčnostjo, 39 nas je prisotnih. Jaz bi prosil kolegice in kolege, da vendarle pridejo v dvorano in da poskušamo to točko še danes, mislim, v tem dopoldanskem delu opraviti. Prosim, kolegice in kolegi v bližini, naj se nam pridružijo, da bi [[...]]Ni nas še dovolj. Torej, gospe in gospodje, prehajamo na glasovanje o predlaganem sklepu. Glasujmo, prosim, drugič. Od 51 prisotnih je za glasovalo 47 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Sledi razprava in glasovanje o stališčih. Prehajamo na razpravo o stališčih, ki ju je pripravilo matično delovno telo in sta zapisani v poročilu delovnega telesa. Kdo želi besedo? Kdo želi razpravljati o teh dveh stališčih? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o predlogu stališč v celoti - torej o obeh stališčih. Glasujmo, prosim. Od 48 prisotnih je za glasovalo 44 poslank in poslancev nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da sta stališči sprejeti in s tem tudi zaključujem to točko dnevnega reda. Zahvaljujem se za sodelovanje pri tej točki. Prehajamo na naslednjo 5. TOČKO DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O EKONOMSKIH CONAH - hitri postopek. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije in prehajamo na prvo obravnavo. Sprašujem predstavnika vlade, če želi besedo? [[Ne želi.]] Predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora. Gospod Pucko, prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Navedeni predlog zakona je matično delovno telo uvrstilo na svoj dnevni red in v bistvu brez posebne razprave podprlo tako sam hitri postopek kot tudi predlagano vsebino, s tem, da smo sprejeli amandma k 1. členu, ki je redakcijske narave, da bi bolj natančno opredelil ustrezne pojme. Predlagamo državnemu zboru, da amandma obravnava in sprejme po hitrem postopku. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnica sekretariata? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Pisne prijave nimamo nobene. Prosim, kdo želi besedo s strani poslanskih skupin? [[Ni.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Ker nisem dobil nobene pisne prijave k razpravi, bom vse nadaljnje razprave omejil na 5 minut. Ali želijo poslanke in poslanci besedo? Pardon, gospod Juri, prosim.
Hvala, podpredsednik. Seveda obžalujem, da tu ni predstavnikov vlade, še zlasti, ker gre za hitri postopek in ker gre za zakon, ki je pomemben. Ker gre za spremembo, ki naj bi sledila potrebi po prilagajanju evropski zakonodaji. In spričo tega dejstva bi kazalo, da bi tu bil predstavnik vlade. Predsednik, imam proceduralni predlog, da teh nekaj minut prekinemo sejo in nadaljujemo točko po kosilu, do takrat pa naj se povabi predstavnika vlade, da pride na sejo. Hvala.
Hvala lepa. Glede na to, da je 12.55, zaključujem dopoldanski del, nadaljujemo ob 14.30.
Spoštovani kolegi poslanci, kolegice poslanke, nadaljujemo s popoldanskim delom. Obveščam vas, da so dodatno opravičeni za nadaljevanje 10 seje dne 21.11.2001, Franc Čebulj za popoldanski del seje, dr. Miheal Brejc za popoldanski del seje in Lidija Majnik, je med nami, ni opravičena. Ker bomo ugotavljali navzočnost, vas lepo prosim, da vstavite kartice in pritisnete tipko kvorum. Ugotavljamo navzočnost. Navzočih naj bi bilo 37, mislim, da nas je v dvorani bistveno več. Zato vas lepo prosim za pozornost. Z ročnim štetjem sva ugotovila, da nas je v dvorani 50, zato vas še enkrat lepo prosim za pozornost. Drugič ugotavljamo navzočnost. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Državni zbor je sklepčen in lahko odloča. V dopoldanskem delu smo prekinili obravnavo 5. točke dnevnega reda in sicer obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o ekonomskih conah, hitri postopek. Besedo imajo poslanke in poslanci. Med nami sta tudi predstavnik in predstavnica vlade, zato ju lepo pozdravljam. Besedo dajem poslankam in poslancem. Kdo želi razpravljati? Gospod Juri, izvolite.
Hvala. Najprej pozdravljam predstavnika vlade. Bilo bi primerno, da nam tudi pojasnita določene stvari. Sicer sem tudi jaz sodeloval v usklajevanjih tega predloga zakona, ampak nisem nikoli dobil zadovoljivih odgovorov na naslednja dejstva. Mi smo pred tremi leti sprejeli zakon o ekonomskih conah. Smo ga sprejemali seveda v trenutku in v polnem teku priprav na vstop v Evropsko unijo, v polnem teku tudi prilagajanja naše zakonodaje zakonodaji Evropski uniji. Torej izpolnjevanja "acqui-ja". Predlagali smo in izglasovali smo zakon na predlog, ki ga je bil takrat podal kolega Anderlič, zato, da bi vnesli v naše takratne proste cone ugodnosti, ki so bile značilne za ekonomske cone po Evropi in se zgledovali pri tem na irski model. Irska je že [[..]]
Gospod Juri, dovolite. Spoštovane kolegice in kolegi. Že v dopoldanskem delu je bilo govornikom skoraj onemogočeno razpravljanje zaradi medsebojnih pogovorov, ki jih imate drug z drugim. Lepo vas prosim, zelo težko je razpravljati, človek včasih ne sliši niti svoje misli. Zato vas lepo prosim, da v kolikor se imate kaj pogovoriti, to opravite izven plenarnega zasedanja. Najlepša hvala. Gospod Juri, izvolite.
Hvala, podpredsednica. Torej, takrat seveda vnašali smo določene ugodnosti v tem novem zakonu, ki so bile že praksa v eni od članic Evropske unije - to je Irska, ki je take cone že imela, celo z veljavo 30-ih let. Irska je postala članica takratne evropske gospodarske skupnosti 1973 leta, in kljub temu tako ureditev obdržala. Nihče, kolikor mi je znano, je ni prisilil seveda k temu, da bi to spremenila. Prepričani smo bili, tisti, ki smo zagovarjali zakon, da bo tudi tokrat nam uspelo te ugodnosti urediti v naši zakonodaji, na ta način seveda spodbuditi rast podjetništva v novih urejenih ekonomskih conah in to za obdobje 10-ih let. Sedaj so mimo tri leta, vlada predlaga spremembo zakona zato, da se določene ugodnosti, ne vse, določene ugodnosti oziroma olajšave ukinejo. V teh conah delujejo neke gospodarske družbe in podjetja, ki so, v prepričanju, da bodo te ugodnosti veljale toliko in toliko let, tudi vložile nek denar, danes pa seveda sredi igre nekako spremenimo pravila. Jaz se zavedam, da smo mi tudi obljubili Evropski uniji, da to koristi, kot je v obrazložitvi predloga spremembe zakona zapisano, zaključevanju in zaprtju poglavij. Pa vendar ne razumem, kako to, da si nismo mogli izpogajati vsaj nek prehodni čas, ko bi lahko potegnili še te ugodnosti, recimo do vstopa v Evropsko unijo ali pa vsaj delno omilili učinek, ki ga bodo ta podjetja začutila v trenutku, ko bodo te ugodnosti prenehale. Teh naporov očitno ni bilo ali pa niso obrodili zaželenih rezultatov in danes smo pred tem, da sprejmemo ta zakon, ker nam bo koristil pri tem, da poglavje zapremo. Zagovarjam seveda to, da se čimprej mi uskladimo z Evropsko unijo in da smo povsem pripravljeni. Nenazadnje, to kar smo v lanskem letu v to smer naredili, je tudi evropska komisija nagradila z zelo dobro oceno. Pa vendarle, jaz dajem v premislek še vladi in s kolegom Maršičem bova tudi vložila predlog amandmaja, da bi mi določili, torej sprejeli zakon, pa določili termin veljavnosti, z letom 2003. Tako, da bi zadovoljili nenazadnje tudi zagotovila, ki smo jih mi dali, ko smo Evropski uniji zagotovili in obljubili, da bomo ta zakon uskladili z "acquijem", seveda, in s potrebo po zaprtju poglavij do decembra leta 2002. Mislim, da bi bil tak kompromis sprejemljiv. Če bo vlada temu naklonjena, ji bom hvaležen. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Želi besedo predstavnik vlade?
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Spoštovane gospe in gospodje poslanci! Na to vprašanje poslanca gospoda Jurija bi želel povedati naslednje. Ni samo usklajevanje s pravnim redom Evropske unije in glede na oblikovanje naših osnovnih pogajalskih izhodišč z Evropsko komisijo glede našega vstopanja v Evropsko unijo tisti glavni razlog, zaradi česar je vlada predlagala spremembo zakona o ekonomskih conah. Moramo biti iskreni, da že nekateri drugi, mednarodno podpisani in veljavni sporazumi in pogodbi in pristopi naše države, kot je Svetovna trgovinska organizacija, Marakeški sporazum in podobno, v bistvu pogojujejo naše dosledno ravnanje, ki se v osnovi kaže v tem, da je v nasprotju z načeli svobodne konkurence in vmešavanja države v gospodarstvo, v kolikor država zagotavlja zgolj na podlagi kriterijev izvozništva določenim pravnim subjektom neke dodatne olajšave, da na ta način pridobijo neko primerjalno prednost pred ostalimi subjekti na nekem enotnem trgu ali tudi na mednarodnih trgih. To je osnovna bit tega. Res je, da se je tudi razvoj pogajanj, odnosov glede pogajalskih izhodišč in glede naših samih pogajanj z Evropsko unijo izoblikoval do te meje, da je vlada presodila čeprav je prvotno predlagala prenehanje veljavnosti nekaterih teh določb in spremembo teh nekaterih določb s koncem ali pa začetkom leta 2003. Vendar smo sami presodili, ker smo na izjemno dobri poti, da lahko zaključimo zelo težko poglavje 6, ki govori o konkurenci in državnih pomočeh, da bi lahko to poglavje zaključili in bili s tem v bistveno boljšem položaju kot ostale kandidatke za vstop v Evropsko unijo, saj bi Slovenija med prvimi in tudi dejansko v letošnjem letu lahko zaključila pogajanja na tem področju. Vendar, v osnovi moramo reči, da bodo ekonomske cone obstajale še naprej. Tudi po našem dejanskem vstopu v Evropsko unijo mi ne spreminjamo osnovnega namena ekonomskih con in to je določenih davčnih spodbud za gospodarsko dejavnost v ekonomskih conah. Spreminjamo pa tisti najbolj sporni kriterij, to je kriterij pretežnega izvoznika. Kajti, ta je v nasprotju z vsemi prej opisanimi, bi rekel mednarodnimi sporazumi in našimi pristopi. Torej, izrecno v 1. členu sedaj veljavnega zakona izrecno piše, daje gospodarska dejavnost v ekonomskih conah zagotovljena pravnim osebam vse do konca leta 2009. Ta določba se v ničemer ne spreminja. Spreminjajo se kriteriji, po katerih vsako leto znova lahko uporabniki in tisti, ki delujejo v teh conah zaprosijo oziroma predlagajo in zahtevajo določene davčne olajšave. Davčne olajšave ostanejo v veljavi, seveda na podlagi novih kriterijev, vendar bi to rad podkrepil še z nečim drugim. Po mnogih usklajevanjih, razgovorih, je vlada izvedla tudi vrsto razgovorov, predvsem z uporabniki obeh ekonomskih con, tako v Mariboru kot tudi v Kopru, in tudi z nekaterimi drugimi potencialnimi interesenti, ki se zanimajo za ekonomske cone, in v osnovi smo na podlagi vseh teh želja, tako kot ste vi, gospod poslanec, tudi naslovili predlog ali iniciativo, da bi se zadeva podaljšala vsaj še za eno leto, smo v predlaganem 6. členu teh sprememb zakona izrecno navedli in na nek način omogočili, da se bodo te davčne oljašave iz teh, že začetih investicij iz preteklega poslovanja, ko je veljal do sedaj veljavni zakon, nadaljevale tudi še v naslednjem letu in da torej s tem ne prenehajo in ti uporabniki ne izgubijo te možnosti. Res pa je, da smo, če smem tako reči, nekako samo spremembo zakona postavili, da bi naj začela veljati s 1.1.2002, da paseveda v prehodni določbi te davčne olajšave tudi na podlagi že začetih investicij v letošnjem in preteklih letih se potegnejo še za eno leto. S tem se v bistvu doseže ravno tisto, kar so uporabniki v svojih težnjah, zahtevah in željah posredovali, da bi se ekonomski učinki v bistvu premaknili tudi za eno leto. Tako da mislim, da je ta rešitev seveda šla v prid dosedanjim uporabnikom. Opozoril bi rad, da recimo v razgovoru s potencialnimi uporabniki cone v Mariboru, ki dejansko ni zaživela, tudi oni ocenjujejo, da so vse ostale oblike, predvsem iz shem državnih pomoči, v ekonomskem in finančnem smislu bistveno boljše, kot je sedaj trenutno veljavna rešitev, kajti očitno je tudi kot take niso izkoristili. Torej, v tem smislu vlada odgovarja na to pobudo, da je šla na roko, kolikor je le možno, tudi do sedaj tistim pravnim subjektom, ki so delovali v ekonomski coni, predvsem v Kopru, da bi še za eno leto učinke iz tega tudi lahko koristili. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? [[Ne želi.]] Zaključujem splošno razpravo. Prehajamo na drugo obravnavo, to je na razpravo ter odločanje o posameznih členih predloga zakona. Zboru predlagam, da skladno z drugo alineo 189. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravlja in glasuje skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj tretjina navzočih poslancev. O navedenem predlogu sklepa glasujemo. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Prehajamo na razpravo o posameznih členih, h katerim so bili vloženi amandmaji. Pregleda amandmajev nimamo, zato nam bo v pomoč poročilo odbora za finance in monetarno politiko, in sicer je na zadnji strani, na strani 3, predlog amandmaja k 1. členu. V razpravo in odločanje dajem torej 1. člen in amandma odbora k 1. členu. Želi kdo razpravljati? Najprej gospod Avšič, potem gospod Maršič. Izvolite.
Hvala lepa. Najprej, gospa predsedujoča, želim opozoriti, da je vložen še en amandma, ki ga je treba obravnavati pred amandmajem odbora.
Hvala lepa za opozorilo, gospod Avšič. Preden bomo prešli na obravnavo 1. člena in amandmaja odbora k temu členu, smo dolžni opraviti še razpravo in odločanje o A1 členu, katerega predlagatelj je skupina poslancev s prvo podpisanim Avšič Jožetom in se ta predlog amandmaja nahaja na klopi, v nadaljevanju pa seveda smo ravnokar dobili, nimate še na klopi, še amandmaje, ki so jih predlagali, tudi skupina poslancev, s prvo podpisanim Dorijanom Maršičem. Tako da bomo seveda počakali, da te amandmaje dobite na klop. Gospod Maršič, izvolite.
Spoštovana podpredsednica, predlagam proceduralni predlog in sicer 10-minutno pavzo, zato da se dovoli službam, da razmnožijo amandma, ki ste ga omenila in ki ga je tudi Aurelio Juri prej v sklopu njegove razprave omenjal. Tako da bi predlagal 10 minutno pavzo, tudi zaradi posvetovanja, še morda dodatnega in pa razmnožitve tega teksta.
Hvala lepa. V kolikor bi se strinjali, bi lahko opravili razpravo o A1 členu, potem pa o teh dveh amandmajih, ko pridejo na vrsto, vaši, prekinemo za 10 minut. Hvala lepa. Prehajamo torej na razpravo in odločanje o amandmaju za novi A1 člen kot sem že povedala, katerega predlagatelj je skupina poslancev s prvo podpisanim Jožetom Avšičem. Želi kdo razpravljati? Gospod Avšič, izvolite.
Hvala za besedo. Pred vami je amandma, ki ne posega v področje, zaradi česar danes spreminjamo zakon o ekonomskih conah. Torej ne posega na tisti del, ki govori o olajšavah ali pa o razlogih, zaradi katerih je potrebno zakon uskladiti z zakonodajo Evropske unije, z markinškim sporazumom in tudi z ostalimi sporazumi, ki so podpisani. Ko sem poslušal gospoda državnega sekretarja, ki je odgovarjal na razpravo gospod Aurelia Juria, sem ugotovil, da je še bolj ugotovil, da je ta amandma, ki sem ga vložil, dejansko zelo upravičen in potreben. Zakon o ekonomskih conah bo veljal tudi naprej in cone bodo ostajale take kot so bile doslej, lahko bi bila pa tudi katera nova. V teh conah se bo opravljala dejavnost, seveda v skladu z interesi podjetnikov, gospodarskih družb in drugih posameznikov, ki želijo na določenih področjih ustvarjati novo dejavnost, tudi s pomočjo državnih spodbud. In ker je obstoječi zakon, ki smo ga sprejeli v tem parlamentu v prejšnjem mandatu, zagotovil možnost ustanavljanja ekonomskih con samo tam, kjer je luka ali pa letališče, ki sta prilagojena oziroma ki opravljata dejavnost, kot zakon pravi, mednarodnega blagovnega prometa. Mislim, da je povsem upravičeno tudi to, da bi te možnosti dopustili tudi na tistih mejnih mednarodnih prehodih in mejnih železniških prehodih, ki ravno tako opravljajo dejavnost mednarodnega blagovnega prometa. Če razširimo to možnost, potem bomo dali možnost ustanovitve ekonomskih con tudi na določenih območjih Slovenije, ki so danes razvojno izredno problematična - ob tem predvsem mislim na celotno področje tako imenovane južne meje ali pa meje med Republiko Hrvaško in Slovenijo. Tudi v obrazložitvi te spremembe zakona pravi zakonodajalec, da je zakon predviden predvsem kot spodbujevalec državne pomoči in usmerja predvsem v regionalni razvoj in spodbujanje zaposlovanja. Z gotovostjo lahko trdim in vsi podatki potrjujejo, da je južna meja v celoti, razen morda obalnega dela, tista, ki razvojno zaostaja v Sloveniji in kjer so beležene najvišje stopnje nezaposlenosti. Seveda pa na vprašanje, ali bi ta amandma in sprejem tega amandmaja odprl niz novih ekonomskih con, kar je lahko tudi problematično, pa je potrebno odgovoriti s samim zakonom v tistem delu, ki ga ne spreminjamo in ki govori, na kakšen način se ustanavljajo in organizirajo ekonomske cone, kakšni so pogoji za ustanovitev ekonomske cone in tudi to, da ekonomsko cono lahko ustanovijo ustanovitelji ob soglasju vlade Republike Slovenije, še zlasti pa tudi Carinske uprave Republike Slovenije. To pomeni, da, če bo amandma sprejet, potem bo možno denimo v Gruškovju, Jelšanah, v Dobovi, v Obrežju, na tem območju, kjer naj bi bili tudi bodoči največji mejni prehodi z Republiko Hrvaško in tako imenovane mejne kontrolne točke, in kjer bodo organizirane kompletno vse carinske, inšpekcijske in druge službe, ustanoviti tudi tako cono, pod pogojem, seveda, če bo za to interes in če bo s tem soglašala vlada. Sprejem tega amandmaja nikakor še ne pomeni, da smo ustanovili kakršnokoli novo cono, dajemo pa, odpiramo možnost vsem delom v Sloveniji, ki imajo približno enake pogoje, in ne vidim prav nobenih razlogov, da na mednarodnih mejnih cestnih prehodih ali pa tudi železniških ne bi v primeru ekonomskega interesa posameznikov takih con smeli v bodoče tudi ustanoviti. Prepričan sem, da so argumenti dovolj tehtni in da bi ta amandma kazalo sprejeti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Gospod Končan, izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Na to pobudo, na ta vloženi amandma, kot ga je obrazložil gospod poslanec Avšič, bi rad nekaj dejstev povedal. Poglejte. V prvi vrsti mejni prehodi v ožjem smislu, seveda, niso v osnovi namenjeni ustanavljanju in spodbujanju, bi rekel, neke proizvodnje, predelovalne dejavnosti, v bistvu neke gospodarske aktivnosti in s tem tudi povezanimi možnostmi novega zaposlovanja. V osnovi gledano, mejni prehodi se ve, čemu so v osnovi namenjeni, zato tudi v amandmaju, bi rekel, verjetno je "lapsus ingue" železniška postaja ni nujno, mora biti že mednarodni železniški mejni prehod itn. Ampak to ni tako bistveno. Zaposlovanje, recimo, na takšnem območju bo v največji možni meri odvisno od tega, ali bodo podjetja pri izvajanju te gospodarske aktivnosti dosegala dobiček in s tem ustvarjala možnosti za zaposlovanje in vse ostalo, ne pa, da bi mi s takšnimi kriteriji v bistvu samo pomagali podjetjem, ki tako ali tako dosegajo dobiček, z davčnimi spodbudami, samo da se ta dobiček po obdavčitvi samo povečuje lastnikom. To je v bistvu v nasprotju s temi osnovnimi načeli državne pomoči. Torej, državne pomoči se ne daje tistim, ki imajo dobiček, ki dosegajo dobre, pozitivne rezultate, ampak tistim, ki šele začenjajo gospodarski življenjski ciklus; zato so namenjene pomoči novim investicijam, ker takrat, vemo, da so stroški poslovanja največji, življenjski ciklus se šele začenja, še ne daje vseh dobrih, pozitivnih učinkov pri gospodarjenju in podobno, in tudi zato, da se lahko zaposlujejo novi ljudje, kajti to je v prvemdelu tega življenjskega gospodarskega ciklusa v bistvu velik proizvodni strošek in problem kot tak. Vsekakor je bistveno bolje, in zato imamo v naši državi zakon o državnih pomočeh, da se direktno z državnimi pomočmi spodbuja tiste gospodarske subjekte, ki začenjajo ta ciklus, torej za spodbujanje, za pomoč pri izvajanju investicij in tega dodatnega zaposlovanja, ne pa direktno s tem, da davčne olajšave dajemo tistim, ki že tako ali tako, kot sem rekel, dosegajo dobiček, in s tem se samo dobiček po obdavčitvi povišuje. Davčne olajšave so tudi najbolj netransparentna oblika državnih pomoči, ne samo pri nas, ne samo v Evropski uniji, na sploh v tržnih gospodarstvih, zato ker v zelo veliki meri lahko zakrijejo ta osnovni namen. In zato tudi niso, če lahko tako rečem, enakopravne do vseh ostalih pravnih subjektov. Če bi sledili takšnim idejam in pobudam, ki se v Sloveniji pojavljajo in so se tudi v teh razgovorih, potem jutri lahko pričakujemo, da bo prišlo do pobud, da bi se tudi na Kozjanskem, v Prekmurju, kjerkoli drugje, kajti ni zdaj nujno, da je samo mejni prehod, da je to luka, da je mednarodno pristanišče oziroma mednarodno letališče in podobno. Tudi takšne pobude so bile in tudi te ideje so prisotne. Zato imamo zakon o državnih pomočeh, imamo shemedržavnih pomoči za zagotavljanje regionalnega razvoja. In ravno na razgovorih s predstavniki Maribora in mariborske ekonomske cone smo skupaj uvideli, da so te sheme dejansko neizkoriščene, da jih sploh po teh regijah ne poznajo v celoti. Ministrstvo za finance je bilo ravno tisto, ki je tem potencialnim uporabnikom dalo na razpolago vse materiale, suport, da bodo dejansko na novo preštudirali te možnosti, kajti sami so videli, da bistveno več lahko pridobijo, bi rekel, pozitivnih finančnih učinkov, kot pabi jih na način, da bi se ekonomska cona kot taka v bistvu na novo uvajala. Ne nazadnje, za oblikovanje ekonomske cone so potrebna velika vlaganja, v čisto infrastrukturo ekonomske cone. Gre za ograje, gre za carinsko službo, ki jo je treba plačati, gre za določene druge strokovne službe in je veliko vprašanje, če je to smiselno delati, če imamo sheme državnih pomoči, kjer so sredstva na razpolago, kjer so transparentne oblike in tako naprej in tako naprej. Ne nazadnje, če bi vlada sledila temu amandmaju, bi seveda morali predhodno dobiti tudi soglasje komisije za državne pomoči, da bi izrecno dala dovoljenje za takšno obliko državne pomoči, kot je širjenje področja ekonomskih con tudi na mednarodne mejne prehode. Vendar moram reči, da tega nimamo, in tudi verjetno od te komisije, zaradi znanih kriterijev in principov državnih pomoči, v tem smislu ne bi mogli dobiti. Konec koncev, če bi še to želel omeniti, torej ker je to južna meja, ker je to s sosednjo državo Hrvaško, ki še ni tako daleč v predpristopnih pogajanjih, kot je naša država, ker šele v bistvu začenja to trnovo pot, pa da bi kdo rekel, bi pa želeli na tem področju spodbujati mednarodne tuje investitorje itn. Poglejte. Ocena študije, ki je bila mednarodno narejena, pravi o teh ovirah za tuja vlaganja Sloveniji, da niso problem davčne olajšave, davčne spodbude, davčni sistem, bistveno so druge ovire, predvsem administrativno-birokratske. Lahko tudi zagotovim, da ravno davčno okolje v naši državi je izredno naklonjeno tujim investicijam. Izredno naklonjeno. Poglejte si samo sedaj, ko teče tudi vzporedno in se pripravlja na debato o proračunskih dokumentih, koliko smo v zadnjih letih kot država v fiskalno blagajno v bistvu pridobili davka od dobička pravnih oseb. Neverjetno nizek odstotek v GDP-ju imamo, kar se tiče naše države. Ne samo zato, ker je davčna stopnja med najnižjimi v Evropi, pa tudi, torej predvsem v Evropi, ne bom rekel sedaj v svetu v celoti, ampak predvsem zaradi okolja v katerem delujejo investitorji oziroma pravne osebe in tudituji investitorji. Nenazadnje, izjemno velika davčna olajšava v višini 40% za investicije, ki jo država namenja zelo blagodejno in dobrohotno v bistvu vsem tistim, ki v fiskalnem letu pričnejo z investicijo. 40% investicijskega zneska enostavno odpišemo, odbijemo od davčne osnove. To je razlog, da tudi pri nas podjetja, ki dosegajo velik poslovni in davčni dobiček, dejansko v fiskus, v budžet, vplača iz tega naslova, iz tega fiskalnega vira zelo malo davka od dobička pravnih oseb. Torej, vsega tega, kar sem do sedaj povedal, vlada izrecno nasprotuje takšnemu amandmaju, ker mislimo, da ne bi dosegal tega namena oziroma bi celo spodbudil nekatere druge težnje. Nenazadnje sem pa dolžan opozoriti v imenu vlade, da če mi to sprejmemo oziroma če boste vi kot državni zbor to sprejeli, se nam s tem zopet enostavno odpre na novo pogajanje v okviru področja šest, kajti s tem v dosedanjih pogajalskih izhodiščih, ko smo mi naprej napovedali v čem bi eventualno, ali pa bomo želeli spreminjati zakon o ekonomskih conah, in je to bilo usklajeno, ko na novo odpiramo neko dodatno razširitev tega zakona, kot je to, da se razširi na mednarodne mejne prehode, enostavno se poglavje, če bi že bilo zaprto ali če bi se želelo zapreti, se enostavno onemogoči in smo zopet pred tistim, da ne moremo izkoristiti vsega dosedanjega trdega dela v pogajanjih. Nenazadnje, še to moram reči. Mi se kot država vključujemo v, bi rekel, to akcijo, ki jo Evropska unija in tudi širše mednarodna skupnost predvsem želi doseči s kodeksom poslovnega obnašanja podjetij na tem področju, da so predvsem v bistvu izenačeni pogoji za vse poslovne subjekte. Torej s tem bi, to sicer ni zavezujoč dokument, to je, bi rekel, pravilo obnašanja, ki ga kot takšnega, kot kodeks se uveljavlja v Evropski uniji, na koncu bi vsekakor morali v bistvu narediti tudi študijo o učinkih, o finančnih učinkih takšnega amandmaja, kaj bi to pomenilo, sedaj ne samo za tisto področje, za tiste potencialne subjekte, ampak tudi za ostali del naše države, kaj bo to iz tega naslova pomenilo. Moram reči, da seveda ne vidimo razloga, da bi takšnemu amandmaju v bistvu lahko pritegnili, torej nasprotujemo vsebini tega vloženega amandmaja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Vizjak, izvolite.
Ja, hvala lepa. Spoštovani gospod predstavnik vlade, poglejte, mi s tem amandmajem nikakor ne uvajamo novih con, ampak odpiramo možnosti. Zelo pazljivo sem vas poslušal in ugotovil sem, da praktično sledite podobnim nameram kot smo sledili podpisniki tega amandmaja. In sicer, da se z ekonomskimi conami začenja nek nov življenjski ciklus na nekem območju in seveda se mu odpira neka nova perspektiva. Jaz bi zelo težko govoril na splošno, zato vam raje govorim na konkretnem primeru, primeru Posavja. Posavje bo s približevalnimi procesi Evropske unije izredno pomemben, mejna točka med tako imenovano Evropsko skupnostjo in Balkanom. Tu se med 6 odpirata 2 novi mejni kontrolni točki. In po zadnjih analizah napredka človekovega razvoja, je Posavje regija z najnižjo kvaliteto življenja v Sloveniji. Zato ta regija rabi nov življenjski ciklus in nov zagon. In prav smisel tega amandmaja je, takim regijam, celim regijam, še posebej pa ožjim delom teh regij, omogočiti nov zagon, omogočiti novo perspektivo in s tem amandmajem se daje možnost in se nič ne prejudicira. Če bo želja, če bo gospodarski interes, se bo ta nov ciklus uveljavil in začel, če tega interesa ne bo, tega seveda tudi ne bo. Mislim, da je amandma treba pogledati širše kot ste vi to obrazložili, predvsem v tej luči, da se regijam, ki so v neposredni bližini in bodo deležne nekih sprememb zaradi uvajajoče schengenske meje, tudi na tak način pristopi nasproti v obliki nekih državnih ukrepov oziroma možnosti, nenazadnje ustanovitve tudi ekonomskih con. Hvala
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Ker ne, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. In sicer o amandmaju za novi A1 člen. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 32, proti 10. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je novi A1 člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 1. členu in amandmaju odbora k 1. členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje, in sicer bomo najprej glasovali o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev, za je glasovalo 40, proti 2. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o 1. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 45. Mislim, da nas je v dvorani več. Zato vas lepo prosim, da s pritiskom na enega izmed gumbov omogočite veljavnost glasovanja. Drugič glasujemo o 1. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 1. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je 1. člen sprejet. Na predlog poslanca gospoda Maršiča odrejam 10-minutni odmor, in sicer bomo z delom nadaljevali ob 15.21 minut. Hvala lepa.
Po opravljenem 10- minutnem odmoru, na zahtevo gospoda Maršiča, bomo nadaljevali z delom. Najprej moramo ugotoviti navzočnost, zato vas lepo prosim za pozornost. Ugotavljamo navzočnost! Navzočih je 49 poslank in poslancev, državni zbor je sklepčen in lahko odloča. Prehajamo na razpravo in odločanje o 6. členu in o treh amandmajih k temu členu. Predlagatelji so skupina poslancev s prvo podpisanim Dorijanom Maršičem. Želi kdo razpravljati? Gospod Maršič, izvolite.
Hvala za besedo, gospa predsedujoča. Spoštovani kolegice in kolegi. Kot prvo podpisani sem skupaj s skupino poslancev vložil amandmaje k 6., 7. in 8. členu zakona o dopolnitvah zakona o ekonomskih conah. Utemeljitev spremembe teh oziroma namen sprememb, ki bi jih uvedli ti amandmaji, gredo v tej smeri, da bi se uveljavitev tega zakona preložila na 1.1.2003 namesto na 1.1.2002 kot ga zakon, ki ga je predložila vlada, predlaga. Naše mnenje je, da naj bi zakon o ekonomskih conah zagotovil stabilnost pogojev poslovanja in praktično v teh ekonomskih conah in pritegnil tuje investitorje in dodatne blagovne tokove. Z zakonom, ki ga je vlada predložila, pa se ti kriteriji poslovanja v ekonomskih conah praktično spreminjajo in s tem se zmanjšujejo predvidene davčne olajšave za uporabnike ekonomskih con. Ravno zaradi tega poudarjamo, da v ekonomskih conah v Mariboru in Kopru posluje veliko gospodarskih družb, ki zagotavljajo, bodisi pretovor in pa dejavnost, tako za Luko Koper kot letališče v Mariboru in te družbe so seveda tudi veliko investirale v okviru svojih dejavnosti v ekonomske cone. Postavlja se nam tudi vprašanje, ali bi s spremembo zakona tako kot je predvideno v tako kratkem času, odprlo vprašanja odškodninskih odgovornosti za poslovne partnerje, ki so seveda v dobri veri računali, da bodo ti pogoji, tako kot so bili določeni v prvotni verziji zakona, veljali za celotno desetletno obdobje, ter seveda v nadaljevanju tudi vprašanje uveljavitve odškodninskih zahtevkov do države v višini investiranih sredstev in izpadlega prihodka. S tem seveda utemeljujemo te spremembe amandmaja in prosim, da jih podprete. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Končan, izvolite.
Spoštovani državni zbor! Najprej bi se v imenu vlade opredelil do tega, kar je zdajle poslanec, gospod Maršič, predlagal, torej amandma k 8. členu. Nesporno ni pravilna trditev, da bodo poslovni subjekti, ki bodo zaradi uveljavitve takšnih zakonskih rešitev dosegli neko poslovno škodo in da jim je to dosedanji zakon neke pričakovane poslovne koristi nudil "per advance". Nikakor to ni res. Prej sem v uvodnem delu svojega nagovora poudaril, da zakon v 1. členu izrecno govori, da se z zakonom zagotavlja gospodarsko poslovanje teh uporabnikov ekonomskih con, ne pa enostavno in direktno ter neselektivno koriščenje davčnih olajšav, kajti morajo biti izpolnjeni določeni kriteriji, pogoji, da se to sploh lahko uveljavi. Podjetja, ki normalno investirajo v naši državi na splošno, imajo tako ali tako, bi rekel, primerjalno gledano, kot sem prej rekel, dobrohotno subvencijo oziroma olajšavo države v višini 40% za investicijo v tekočem fiskalnem letu. Poleg tega dodatno ta zakon o ekonomskih conah kot dodatno možnost daje tem uporabnikom con. Se pravi, ni nekaj, kar bi bilo a priori odvzeto, ampak vsako leto znova moraš dokazovati, kakšna bo investicija, ali zadošča ostalim kriterijem, da lahko potem koristiš davčne olajšave. Ko smo se o tem z uporabniki con, predvsem tistimi največjimi, čisto tako, strokovno pogovarjali, kako bodo eventualno opredelili poslovno škodo, če zanemarimo pravno dejstvo, da se ne zagotavlja davčnih olajšav na podlagi preteklega fiskalnega leta, ampak samo nekaj, kar bo v bodoče dokazljivo in tako naprej, sami niso vedeli odgovora [[govorim o strokovnem delu debate]] . Torej, ni res, dabi enostavno vnaprej bila dosežena neka poslovna škoda. V tem delu vlada ne more pritrditi argumentaciji amandmaja k 8. členu. Ne nazadnje bi rad opozoril, čisto normalno, da kdorkoli drug kot pravni in ekonomski subjekt v naši državi lahko postavi pod vprašaj ustavnosti neke dodatne takšne olajšave iz tega konteksta. Torej, da bo rekel, zakaj pa jaz, ki delujem, ne vem, na kateremkoli delu, na Kozjanskem, v Celju, Murski Soboti, drugje, ne morem tega, ker mi nek drug kriterij ne zagotavlja enakomernih oziroma enakopravnih konkurenčnih pravil, principov in tako naprej. Ampak o tem seveda govorimo hipotetično, kajti tudi to se lahko zgodi. Vse to smo upoštevali, ko smo predlagali ustrezne rešitve, da bi bile - in zato imamo tudi zakon o državnih pomočeh, s katerim želimo doseči to, da se spodbujajo investicije, da se s tem spodbuja novo zaposlovanje in da se s tem rešuje, recimo, in pospešuje regionalni razvoj, da se pomaga subjektom, kot sem rekel, na začetku življenjskega gospodarskega ciklusa, ne pa podjetjem, ki dosegajo dobiček, da se dodatno daje davčna olajšava. To, bi rekel, ne vem, če je sprejemljivo tudi za to našo državo, tudi za bodoč skupni razvoj. Izrecno, k ostalim členom oziroma amandmajem k 6. členu, ki so bili podani, zopet moram reči, da vlada izrecno nasprotuje temu amandmaju. Poudarja, onemogoča nam zaključek pogajanj na področju 6, ker gre za konkurenco in državne pomoči, ker smo tik pred zaključitvijo, ker smo edina država kandidatka prišli tako daleč, ker imamo nesporno, tudi s pogajalci, jaz ne bi želel zdaj tu citirati vseh teh faksov, sporočil, ki smo si jih izmenjevali, ki komaj čaka, da čuje, da lahko zapre to poglavje, če bomo uspeli zakon tako spremeniti, kot je to normalno, ne zdaj samo zaradi našega vstopanja v Evropsko unijo. Naj povem, da v kolikor bi bile rešitve teh predlaganih amandmajev sprejete, potem je popolnoma v nasprotju s 6. členom predlagane novele, kajti ta 6. člen ravno za to, da bi nekako posredno omogočal dosedanjim uporabnikom ekonomskih con, finančne ekonomske učinke iz dosedanjih investicij, z leta 2000 in 2001, potem bi to pomenilo, če bi te amandmaje sprejeli, da bi dobili dvojno dodatno korist. Torej, dvakrat bi se zadeva v bistvu med sabo dopolnjevala, kar bi seveda bilo popolnoma neupravičeno. Seveda, v tem primeru lahko rečem, da bomo seveda zahtevali dodatno uskladitev in do tretje obravnave oziroma vlada napoveduje že amandmaje za tretjo obravnavo. Vsekakor bi pa rad rekel, še dodatno, kar se sklicuje tudi na ekonomsko cono v Mariboru. Izrecno, v razgovorih s potencialnimi ustanovitelji in uporabniki ekonomskih con v Mariboru, v razpravi so sami videli, da ni res, da dosedanji zakoni in rešitve jim omogoča to, kar je tu govora o tem. Tudi če smem uporabiti izjave, vsebino razgovora predsednika uprave Luke Koper, kot enega izmed uporabnikov v Sobotni prilogi Dela, kjer v osnovi na koncu ugotavlja, da seveda te ekonomske cone v tistem dobrem namenu, takrat ko je bil zakon sprejet, niso v celoti zaživele oziroma niso dosegle svojega namena. Zato seveda smo kasneje tudi sprejeli zakon o državni pomoči, ki na drug način, transparenten način, skladnejši način, zagotavlja tisto, kar se je začelo s prvotnim dobronamernim predlogom, ko se je ta zakon o ekonomskih conah v bistvu uveljavil v naši državi. Torej želim izrecno poudariti, da bi seveda sprejem takšnih amandmajev onemogočal našo pogajalsko pozicijo in da to ta državni zbor ima predvsem tudi v mislih, poleg ekonomskih vsebinskih rešitev oziroma posledic, ki bi jih imel za normalne pogoje poslovanja vseh ekonomskih subjektov v naši državi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Drobnič, izvolite.
Hvala lepa za besedo. V tem primeru je moje mišljenje takšno, da razlaga, ki jo je podal predstavnik vlade drži. Ključni argumenti seveda niso v tem, da se moramo prilagoditi zaradi tega, da bomo vstopili v Evropsko unijo, ampak zato, da bomo imeli normalni tržni sistem, subjekt. Zato, to je pomembno. Ker kakršnokoli poseganje, ki ta tržni sistem demolira na tak grob način, ni primeren, zato mi rabimo to, tak sistem. Če je kaj, mi smo zakon o državnih pomočeh sprejeli, zato bi bil ta sistem tržni, za nas dober, za naše tržne subjekte, zato da ne bi preferirali, kjer ni treba. Če je kakšna preferenca, potem mora biti po regionalnem principu. Po regionalnem principu, vendar ne smemo, moramo biti pri tem seveda pazljivi s kakšnimi kriteriji in katerimi inštrumenti. Drugo je seveda sektorski. In tretji vidik je seveda, če gledamo delovno silo, tista, ki je deprivilegirana. In to osnova zakona, osnovni zakon to upošteva. Tako, da tudi na tem področju, trga delovne sile, se zagotavljajo normalni pogoji. V tem smislu tudi sam razmišljam, da takšni amandmaji ne vplivajo, ne pomagajo k rešitvi delovanja trga. V dobrem pomenu besede. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Maršič, izvolite.
Predsedujoča, jaz se opravičujem, če bom še enkrat predlagal, da se pred odločanjem o amandmajih, prosim še za 10 minut pavze. Zato, ker ja.
Gospod Maršič, to je dvakrat pravzaprav, premor o isti zadevi. Ker ste prej že zahtevali tudi 10 minut odmora v imenu poslanske skupine, tudi za pripravo odločitve na amandma, ravno zaradi tega je bil odmor dovoljen. Gospod Juri, izvolite.
Hvala. Veste podpredsednica, kot predlagatelji tega amandmaja smo se dogovorili, da v luči novih pojasnil, ki jih dal predstavnik vlade, se posvetujemo preden odločamo o tem amandmaju. Hvala.
V imenu poslanske skupine združene liste. Glede na to, da je bil odmor, ki je bil prej 10 minutni in je bil kratek, prekinjam zasedanje za 10 minut. Nadaljujemo ob 15.46.
Ugotavljamo navzočnost! Navzočih je 49 poslank in poslancev. Državni zbor je sklepčen in lahko odloča. Predstavniku poslanske skupine združene liste, predstavnika sprašujem ali želi pojasniti odločitve. [[Ne želite.]] Hvala lepa. Prehajamo torej na odločanje o prvem amandmaju k 6. členu. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 14, proti 34. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Ker so vsi trije amandmaji k ostalim členom med sabo povezani, so le ti brezpredmetni. Opravili smo razpravo o vloženih amandmajih. Prehajamo na razpravo o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Želi kdo besedo? Ker ne, prehajamo na odločanje o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslance. Za je glasovalo 52, proti 1. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da so preostali členi sprejeti. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o naslovu. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je naslov zakona sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da so bili k predlogu zakona v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k členu A1 in 1. Sprašujem kvalificirane predlagatelje ali želijo k odprtim členom vložiti amandma. Predstavnik vlade, gospod Končan, izvolite.
Spoštovana gospa predsedujoča, spoštovane poslanke in poslanci. V imenu vlade predlagam, da se v tej točki prekine obravnava, torej v tretji obravnavi zakon o ekonomskih conah, kajti vlada napoveduje vložitev amandmajev in predlagam, da bi jutri nadaljevali z obravnavo v tretjem branju. Hvala lepa.
Hvala lepa. Na predlog kvalificiranega predlagatelja, kot predlagatelja zakona in amandmajev, predstavnika vlade Republike Slovenije, prekinjam na tej točki obravnavo zakona do priprave amandmaja v tretji obravnavi. Hvala lepa predstavnikom vlade za sodelovanje pri tej točki. Mi pa prehajamo na 7. TOČKO DNEVNEGA REDA - TRETJA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O STARŠEVSKEM VARSTVU IN DRUŽINSKIH PREJEMKIH. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Predstavnico vlade Republike Slovenije med nami prav lepo pozdravljam. Želi predstavnica vlade besedo? Državna sekretarka, gospa Alenka Kovšca, izvolite.
Spoštovana predsedujoča, poslanke in poslanci. Zakon o starševskem varstvu in družinskih prejemkih je v obravnavi že od leta 1999. Med prvo obravnavo in dosedanjim tekstom zakona so nastajali novi predlogi rešitev, utemeljeni na javnomnenjskih raziskavah, predlogih stroke, evropskih priporočilih in konsenza, da bo država usmerjala svojo aktivnost k bolj ogroženim in tistim družinam z več otroci. Temeljni cilji zakona so bili: ureditev starševskega varstva v enem zakonu, ureditev in uskladitev pravic tako, da bi bili bolj zavarovani tisti otroci in družine, ki državno pomoč in ukrepe bolj potrebujejo, ohranjanje in nadgradnja tistih pravic, ki prinašajo novo kvaliteto, posebej je poudarjena enakopravnejša vloga obeh staršev pri vzgoji in varstvu otrok. Prav glede slednjega je zakon tudi na izvedbeni ravni zelo zahteven, saj se starša po novem o načinu izvajanja starševskega varstva dogovarjata, izmenjujeta si lahko pravice, nekatere pravice lahko izvajata skupno. Dopust za nego in varstvo se lahko pod posebnimi pogoji prenese tudi na stare starše in druge osebe. Poleg tega prinaša zakon še nove pravice: pravico do očetovskega dopusta v trajanju 90 dni, povečuje in podaljšuje dopust za nego in varstvo otroka pod posebnimi pogoji, na novo zakon uvaja posvojiteljski dopust, uvaja pravico do plačila prispevkov za matere, ki se odločijo za delo s skrajšanim delovnim časom, zvišuje nominalni znesek za starševski dodatek, zvišuje nominalni znesek za pomoč ob rojstvu otroka, za 10% dviguje višino otroškega dodatka za otroke, ki živijo v enoroditeljskih družinah za 20% dviguje višino otroškega dodatka za otroke, ki niso vključeni v vrtec, in na novo uvaja dodatek za veliko družino, nominalno povečuje znesek dodatka za nego in varstvo otroka, na novo povišuje pravico do dodatka za nego in varstva otroka s težko duševno prizadetostjo in težko gibalno oviranega otroka, na novo uvaja pravico do delnega plačila za izgubljeni dohodek za starše, ki prekinejo delovno razmerje zaradi varstva otroka s težko duševno prizadetostjo in težko gibalno oviranega otroka, ki potrebuje posebno nego in varstvo v višini minimalne plače, in pravico do sorazmernega deleža za izgubljeni dohodek, če dela en od staršev polovični delovni čas. Tako vlada predlaga vrsto novih pravic in ukrepov, ki še dopolnjujejo dosedanje, tudi za Evropo visoke pravice do starševskih nadomestil in družinskih prejemkov, in s tem uresničuje tisti del resolucije o temeljih oblikovanja družinske politike v Republiki Sloveniji, ki zadevajo materialni položaj družin. Posebej je treba omeniti, da so pravice iz zakona ne le primerljive s pravicami v državah Evropske unije, ampak jih celo presegajo, tako pri pravicah očetov, pri pravicah otrok, ki potrebujejo posebno nego in varstvo, pri porodniškem dopustu in nadomestilu ter nadomestilu za nego in varstvo otroka, pri podaljšanjem dopustu, posvojiteljskem dopustu. Lahko rečemo, da se s tem zakonom zaokrožuje tisti del politike države do otrok in družine, ki v svoji posledici pomenijo zaščito materinstva, starševstva in socialnih korektivov, usmerjenih družini in boljogroženim, še posebej otrok. Realno se v državnem proračunu tako povečuje delež za starševsko varstvo in družinske prejemke že v letošnjem letu za 6 milijard tolarjev. V celoti gledano se je delež sredstev za otroške dodatke iz leta 1995 dvignil z 0,5 BDP na 1,1, in delež pravic in prejemkov iz novega zakona z 1,2 BDP v letu 1992 na 2,19 po ocenah 2001, ko bodo uveljavljene vse pravice iz zakona. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide kot matično delovno telo. Želi besedo poročevalec odbora? Gospod Stanislav Brenčič, predsednik, izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Lepo pozdravljam predstavnike vlade! Prišli smo do tretjega branja, kajne? Matično delovno telo, to je odbor za delo, družino, socialno politiko in invalide je na 13. redni seji obravnaval predlog zakona. Člani so se najprej seznanili s spodobno obrazložitvijo predloga, kot ga prinaša tretje branje, kot je bilo maloprej podano, zato tega ne bi ponavljal. Treba pa je spregovoriti nekaj besed o mnenju sekretariata, ki je bilo kot izhodiščno prisotno pri obravnavi. Sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve je v svojem mnenju ugotovil, da je besedilo predloga zakona pripravljeno v skladu s 181. členom poslovnika in da je predlagatelj vključil vse v drugi obravnavi sprejete amandmaje. Konkretne pripombe sekretariata pa se nanašajo na 116.a člen, na 43.a in 43.b člen ter na 117. člen. S pravnotehničnega vidika pa je bilo posebej opozorjeno, da je predlagatelj pri pripravi besedila za tretjo obravnavo in ob upoštevanju vseh sprejetih amandmajev v drugi obravnavi preštevilčil celoten vrstni red členov. Taka označitev členov za izvedbo tretje, zaključne faze sprejemanja zakona ni povsem ustrezna, saj zelo otežuje preglednost nad členi, h katerim je dopustno v tretji obravnavi vlagati amandmaje. V razpravi je bilo poudarjeno, da so nekatere izboljšave, ki jih prinaša zakon, zelo pohvalne in se v celoti z njimi lahko vsi strinjamo. Vsekakor pa so v zakonu tudi pomanjkljivosti. Nekateri člani odbora so s podatki o povečanju sredstev bruto domačega proizvoda za transferje namenjene družinam, niso strinjali, ampak so izhajali iz dejstva, da se finančna sredstva v okviru celotnega proračuna za socialne transfere realno zmanjšujejo. S čimer je soglašal, na podlagi svojih argumentov tudi predstavnik družinske pobude. Po razpravi so se člani odbora opredelili do amandmajev. In sicer podprli so amandmaje vlade k 25., 26., 34., 47., 51., 62., 79., 83., 86., 100.a, 112., 115., 116.a in 117. členu. Niso podprli amandmajev poslanske skupine Nove Slovenije in socialdemokratske stranke k 26., 62., 64., 65., 75., 112. in 113. členu. Odbor pa je oblikoval tudi dva amandmaja. In sicer k 105. in 117. členu. Na koncu obravnave je odbor tudi sprejel sklep kot se glasi: "Odbor za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide predlaga državnemu zboru Republike Slovenije, da predlog zakona o starševskem varstvu in družinskih prejemkih, tretja obravnava, sprejme skupaj z amandmaji, ki jih je odbor podprl in amandmaji odbora." Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnik sekretarita? [[Ne želi.]] Besedo imajo predstavniki poslanskih skupin. Mnenje poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije, bo predstavil mag. Andrej Vizjak. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoča, za besedo. Lep pozdrav predstavnikom vlade, spoštovane kolegice in kolegi. V socialdemokratski stranki podpiramo nov pristop, nov zakon, saj je zakon socialen, evropski in vnaša v družinsko politiko novo kvaliteto. Družinska politika je s tem zakonom podkrepljena in nadgrajena z novimi pravicami in predvsem stimulira tudi tisti segment, ki doslej ni bil deležen teh stimulacij. To je predvsem vnaša spodbude za družine z več otroki, to se pravi z večjim številom otrok in s tem tudi nekako sledimo odpravi negativnega trenda upadanja otrok v Sloveniji. Zato smo mnenja, da so nove pravice tiste potrebne, ki bodo lahko tudi temu delno prispevale in bi tu poudaril, da je potreba tudi z ustreznejšo davčno politiko te rešitve v zakonu o družinskih prejemkih nadgraditi. V socialdemokratski stranki in koalicijski partnerici Novi Sloveniji smo tudi pripravili določene amandmaje na predlog besedila, ki jih sicer, kot je pred menoj spregovoril predsednik odbora, odbor ni podprl, vendar z njimi vztrajamo in mislimo, da se da obstoječe besedilo še nekoliko v teh segmentih izboljšati. Opozorili bi tudi na to, da je v prehodnih določbah zakona predvidena razmeroma počasna dinamika uveljavljanja teh načel. Zato tu pač poudarjamo, da je to nekoliko vprašljivo sprejemljivo oziroma apeliramo na vlado, da razmisli tudi o nekaterih ukrepih hitrejše vpeljave novih metod in prijemov. V Socialdemokratski stranki bomo predlagano besedilo podprli. Hkrati bomo seveda tudi podprli vse amandmaje, ki jih vlagamo skupaj z Novo Slovenijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije bo predstavila gospa Cveta Zalokar Oražem. IZvolite.
Hvala lepa za besedo. Lepo pozdravljam predstavnice ministrstva in ostale kolege poslance in poslanke. Sprejetje zakona o starševskem varstvu in družinskih prejemkih v Liberalni demokraciji Slovenije podpiramo. Tako bo odslej v enem zakonu urejeno celotno področje starševskega varstva in družinskih prejemkov. Zakon pa pomeni tudi bistveni napredek pri uveljavljanju družinske politike, saj bodo bolje zavarovane pravice družin z več otroci in socialno ogrožene družine. Še posebej je pomembno tudi uveljavljanje bolj enakopravne vloge očeta, ki bo z zakonom dobil ob rojstvu otroka možnost za koriščenje očetovskega dopusta z nadomestilom v obdobju 15 dni, kar je napredna odločitev v primerjavi z evropskimi razmerami in je v skladu z evropsko direktivo o starševskem dopustu. Pri tem pa se zavedamo, da zgolj zakonska podlaga za širšo uveljavitev pravice ne bo dovolj. Vsekakor smo prepričani, da se bo na ta način vendarle povečalo število očetov, ki bodo to pravico izkoristili in bo večje, kot je bilo doslej, saj je v letu 2000 starševski dopust v Sloveniji koristilo le 0,96% očetov. Seveda pa imajo očetje z nadomestilom države za plačilo prispevkov starševski dopust možnost koristiti do 90 dni. Pri tem pa ocenjujemo, da bo potrebno za širšo udejanjanje te pravice voditi in pričeti s projekti za širšo promocijo, večjo informiranost in ozaveščanje o pozitivnih vidikih izrabe očetovskega dopusta, tako pri samih očetih, kot tudi pri delodajalcih, da ne bi prihajalo do šikaniranja koristnikov te pravice, ali pa morda oviranja njihove poklicne poti ob vrnitvi na delovno mesto. Druga pomembna novost je tudi možnost, da se eden od staršev lahko odloči za prekinitev delovnega razmerja zaradi nege in varstva težko duševno ali telesno prizadetega otroka v višini minimalne plače. S tem je dana možnost, da se starši sami lahko odločijo, na kakšen način bodo negovali in varovali svojega težje prizadetega otroka, ter izpolnjenatudi njihova želja, njim dana možnost, da o tem odločajo sami. Zakon torej prinaša še vrsto drugih sprememb in pravic, kot so posvojiteljski dopust, selektivni pristop pri otroškem dodatku, dodatki za veliko družino itn., kar je bilo že omenjeno, in vse to bo prispevalo k bistveno boljši zaščiti družine in njenega socialnoekonomskega položaja. Delež, ki ga bomo postopno do leta 2005, ko bodo v celoti uveljavljene omenjene pravice, kot država namenjali segmentu družinske politike, se bo v strukturi družbenega proizvoda bistveno povečal, skoraj potrojil, in to se nam zdi, da je izjemno velik in pomemben prispevek države na tako občutljivem področju, kot je družinska politika. Zato zakon v celoti podpiramo.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine SLS + SKD slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Stanilsav Brenčič. Izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica, še enkrat. No, v poslanski skupini SLS + SKD slovenski ljudski stranki zakon kot celoto, ki je z veliko diskusije in različnih argumentov prišel v prvo obravnavo, in potem s kar nekaterimi vsebinskimi spremembami burno dvostopno drugo obravnavo, podpiramo kot dober zakon, ki gledamo skozi zmožnost države, da je to, kar je mogoče dati v smislupravic in spodbud za starševstvo, denarne prejemke družinam. V poslanski skupini se zavedamo pomembnosti in nujnosti čimbolj celovite obravnave družinske politike, vključno z vsemi možnimi prejemki, če želimo, da morda tudi s tem spremenimo trend, ki je v naši družbi in tudi v Evropski uniji, kamor vstopamo, prisoten. To je prekomerno povečevanje deleža starejših. Vendar pa se zavedamo tudi realnosti v smislu finančne zmožnosti države, ki mora poleg direktnih ukrepov v korist družine močno poskrbeti tudiza potrebno tako in drugačno infrastrukturo, ki posredno močno povezuje pričakovanja družin in ima, skupaj z nekaterimi posameznimi pravicami na podlagi programov, za ljudi morda celo večji ali bolj spodbude vpliv na starše, kot zakon o starševstvu in družinskih prejemkih sam, da se odločajo za rojevanje otrok in vzgojo več otrok. Prav zato pa tudi podpiramo in utemeljujemo v konceptu zakona vzpostavljeno odvisnost višine nekaterih družinskih prejemkov od premoženjskega stanja oziroma dohodkovnega stanja družine. Poslanci Slovenske ljudske stranke smo zadovoljni, da se je na osnovi našega trdnega prizadevanja za uvedbo dodatka za varstvo in nego otroka staršem, ki otroka nimajo vključenega v organizirano varstvo, že v drugi obravnavi ohranilo tudi v končnem besedilu zakona, pa če ravno v manjšem obsegu in daljšem postopnem času uvajanja, kot bi morda želeli oziroma kot bi bilo nekoliko bolj primerljivo z dodatkom, ki so ga deležni starši v primeru, če le-ti oddajo otroka v organizirano varstvo oziroma vrtce. Zadovoljni smo tudi še s kar celo vrsto ukrepov, ki vnašajo na področju družinske politike in starševskega varstva dodatne spodbude. Lahko pa rečemo, če se poleg pravic nadomestil ter starševskih prejemkov, ki jih družini prinaša ta zakon, naslonimo le še na delež sredstev, ki jih država oziroma občine namenjajo staršem za nego in varstvo otrok v vrtcih, da je materialna podpora družini velika in, primerljivo z drugimi nacionalnimi ekonomijami Evropske unije, res visoka in včasih bi se človek vprašal, kaj je potem tisto, kar je dejansko še potrebno storiti, da se bo trend v naši družbi, ki sem ga prej omenil, spremenil oziroma obrnil na bolje ali vsaj vzpostavil ravnovesje. Poslanska skupina slovenske ljudske stranke bo podprla na odboru sprejete amandmaje ter zakon kot celoto, v prepričanju, da je to največ, kar lahko za to področje storimo s tem zakonom. Prepričani pa smo, da je in bo potrebno že v bližnji prihodnosti spremeniti, če nič drugega, v korist staršev oziroma zavarovancev, ki imajo, negujejo in vzdržujejo otroke, spremembo prispevne stopnje za pokojninsko in invalidsko zavarovanje, seveda, kot sem rekel, v korist tistih, ki skrbijo, negujejo in vzgajajo ter vzdržujejo enega ali več otrok. To je prej ko slej potreba, ki se je bomo kot družba morali lotiti, če bomo želeli, da tudi v smislu vzpostavljanja spodbud za delodajalce zaposlujemo dodatno več staršev oziroma jim omogočamo, da se na račun otrok tudi lažje zaposlujejo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Preden dam besedo gospodu Drobniču, spoštovane kolegice in spoštovani kolegi, mogoče s svojimi ušesi in očmi ob tihem pogovoru s sosedom ne občutite, da je v primeru, ko vsaj deset poslancev klepeta s svojim sosedom, ozračje za govornika v dvorani po moji oceni neprimerno. Moja naloga je, da v skladu s poslovnikom zagotavljam vsakemu, ki razpravlja, ustrezen mir. Zato vas ponovno prosim, da v kolikor želite opraviti razgovore s kolegi, da le-te opravite v avli pred dvorano. Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Nove Slovenije bo predstavil mag. Janez Drobnič. Izvolite.
Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani predstavniki vlade! Dovolite, da v imenu Nove Slovenije predstavim mnenje k zakonu o starševskem varstvu in družinskih prejemkih. Začel bom kar z razlogi, zaradi katerih smo vložili amandmaje, torej Koalicija Slovenija. Zato, ker so družine na tak ali drugačen način, bodisi z davkom na dodano vrednost ali z drugimi davčnimi zakoni izgubile letno povprečno 13 milijard tolarjev. Zato, ker ševedno ni uresničena ustavna odločba o tem, da je treba upoštevati pri plačilu dohodnine in olajšavah vsaj minimalni strošek na družinskega člana v primeru otrok. Zato, ker ni uresničena ustavna odločba v zvezi s priznanimi olajšavami za posvojene otroke. Če to upoštevamo, vsaj te reči, ki sem jih jaz zdaj navedel, potem so amandmaji več kot potrebni. Mi smo se opirali tudi na sprejeto resolucijo o družinski politiki, ker so jo stranke oziroma poslanci državnega zbora, seveda ne v tej zasedbi, ampak prejšnji, sprejele. In kaj je tisto, kar bi posebej izpostavil? Subvencije za zaposlovanje staršev, boste rekli, da vas dolgočasim s to temo. Rečeno je bilo, da bo šla v področje aktivne politike zaposlovanja. Bom pač [[...]]Spet se je stvar prižgala. Vprašal sem včeraj, kako je z izvajanjem aktivne politike zaposlovanja za eno izmed teh deprivilegiranih skupin, torej invalide. In rečeno mi je bilo, oziroma vem, da je zamrznjeno in so neki programi. Zakaj? Zato, ker ni denarja. Sicer predstavnik vlade ni vedel povedati, zakaj ne. Ne uresničuje se temeljna pravica. Zato, ker ni denarja. To pomeni, da tudi za subvencioniranje staršev zagotovo ne bo denarja, ker je bilo samo povedano zato, da se zadosti volivcem. Skrajšanje porodniškega dopusta. Dejansko bo do tega prišlo ob spremembi zakona o delovnih razmerjih. Koalicijske stranke v prejšnji zasedbi so se poenotile v tem, koliko naj bi trajal porodniški dopust. Mi smo tudi predlagali v takšnem obsegu. Sedaj ni očitno več volitev, pa ni potrebno več tega izvajati. Torej, nekaj, kar je bilo že sprejeto. Očetovski dopust. Strinjamo se, da se ga uvede. To je tudi v skladu z direktivami Evropske unije in s sodobnim pogledom na odgovorno starševstvo. Vendar pa, kaj pomeni tak dopust, če bo tisti, ki ga bo koristil, finančno udarjen? Če bo šel po tem koriščenju dopusta slučajno na bolniško, potem ne bo dobil takšne bolniške, kot v primeru, če bi delal. Zato, ker je osnova za obračunavanje prispevkov minimalna plača. Večina ima drugačno osnovo za izplačilo bolniške odsotnosti. To je tukaj poudarjeno. Zato verjetno nima smisla, da dajemo notri določbe, ki niso dobro pretehtane. In bodo pomenile udar za družino. Sicer si pa težko predstavljam, kako bo oče vzel porodniški oziroma starševski dopust, pri tem pa bo izpadla vsaj ena plača, praviloma več kot polovica ali vsaj polovica družinskih prejemkov. Število družinskih članov pa se bo povečalo. Ne vem, jaz v to ne verjamem. Univerzalni otroški dodatek, tisto, kar je bilo že dogovorjeno, to ni univerzalni vsem enako. Razponi so enaki, kot je v lestvici, ki jo je predlagala vladna koalicija. Vendar se z nadpovprečnimi dohodki zagotovi vsaj minimalno simboličen znesek za to, da vzrejajo in negujejo otroke in jih pripeljejo do tega, da so v službi in pokrijejo vse stroške šolanja, da nenaštevam, za to, da postanejo davkoplačevalci. Vsaj to bi si, vsaj na tej deklarativni ravni bi si to zaslužili in s simboličnim zneskom. Dodatek za tiste, ki so vključeni v javno organizirano varstvo. Tukaj je na tem mestu vlada našla rešitev, pač v sili razmer s prejšnjim zakonom o kategorizaciji otrok, smo zgubili osnovno podlago za opredelitev stopnje prizadetosti, na osnovi katerega se vsi sistemi socialnih transferov se postavljajo. Tako, da to se nam zdi kar ustrezna rešitev. Usklajevanje nadomestil. To je spet poglavje, kako se bodo usklajevala, ali z rastjo življenjskih stroškov ali kako drugače. Tukaj pričakujemo konstantno zaostajanje starševskih prejemkov oziroma nadomestil; za nekatere malenkostno, za nekatere več. Začetek veljavnosti. To je najbolj sporno. Ali ima kakšen smisel sprejemati zakon, katerega pravice se uresničujejo leta 2003, 2004, 2005 itn.? To je samo "farbanje" ljudi. Smiselno je, da se da nek prekluzivni rok za to, da država, da se državne službe pripravijo za to, da bodoustrezno izvajale zakon. Sicer pa ga sprejmimo takrat, ko bodo za to tudi ustrezne finance. Vse se postavlja na leto 2003 in 2004. Ko pa gledamo proračun Republike Slovenije, takrat pa kar svetla prihodnost pride. Dodatek za tiste, ki niso vključeni v javno subvencionirano varstvo, bo ta prispevek zgolj simboličen, za tiste, socialno najbolj ugodno stoječe družine bo približno 500 do 600 tolarjev. Ne vem, ali se bo izplačalo, virmane pisati in jim izplačevati. Ne vem, bo to kakšen smisel. To bo več dela kot pa samih koristi. To je bolj smešno. In zato smo mi predlagali vsaj 30 procentov tega, pa mislim, da smo premalo. Mislim, da bi morali tudi drugače to lestvico zastaviti. To je smešenje. Skratka, hotel sem opozoriti oziroma v Novi Sloveniji smo hoteli opozoriti na celostno problematiko tega, da ne gledamo zgolj in samo ta zakon. Glejmo še zakon o dohodnini, zakon o davku na dodano vrednost, davčne, ostale davčne zakone in ustavne odločbe. Ko vse to pogledamo, naj bo stvar jasna in tako jo bojo gledali tudi naši državljani. Hvala.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov bo predstavila gospa Danica Simšič. Izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani gospod minister, državna sekretarka in drugi sodelavci ministrstva, spoštovane kolegice in kolegi. V poslanski skupini Združena lista socialnih demokratov ocenjujemo predlog zakona o starševskem varstvu in družinskih prejemkih, ki je pred nami v tretji obravnavi kot zelo pomemben zakon. Gre za zakon, ki sta ga sprejemali, če lahko tako rečem, dve generaciji parlamentarcev, dve sestavi parlamenta. Gre za zakon, ki ga je obravnavala oziroma sprejemala kar trojna sestava vlade in gre za zakon, ki dejansko temelji na strategiji družinske politike, sprejeti v prvem parlamentu v tej državi. Gre za zelo pomemben zakon, o katerem lahko razpravljamo z različnih vidikov in mu namenimo veliko kritičnih besed, hkrati pa je treba vendarle zelo jasno povedati, da gre z uveljavitvijo tega zakona, če tudi delno z nekaterimi zamiki zavoljo izjemno zahtevnih nalog, ki so dane ministrstvu pri ugotavljanju dohodka, pri spoštovanju vseh zelo jasno postavljenih kriterijev, kar se nam zdi pri tem zakonu zelo pomembno, zato da sotorej kriteriji jasni, da se jih spoštuje in da se jih upošteva za znesek, ki ga bo ta država namenjala za vse oblike družin in otroškega varstva, ki znaša že skorajda 2 odstotka bruto družbenega proizvoda, povedano v milijardah, 80 milijard, denimo takole na okroglo. To je znesek, ki ga ne dosega skorajda nobeno samostojno ministrstvo. Samo proračun ministrstva za zdravstvo je skorajda 6 krat nižji od zneska, ki ga ta država z odločitvijo, da sprejme ta zakon, namenja družinam, staršem in skrbi za vzgojo in rast otrok. Glede na to, da velikokrat govorimo v naši državi, da je potrebno nameniti prihodnosti pogled in konkretne zneske, menimo, da je to tisti zakon, ki ravno to počne. Torej obrnjen je v prihodnost in spoštovanje družine in možnosti za razvoj družine. Pa še za nekaj gre. V družini, pravzaprav družina je tisti segment po našem mnenju v družbi, ki se je dotakne sleherni zakon. In zato je še toliko bolj pomembno, da je zakon in rešitve, ki so v tem zakonu, naravnane tako tenkočutno, da se lahko glede na spremenjene okoliščine, v katerih se znajde družina, hitro tej družini tudi pomaga. Seveda so nekatere stvari, ki jih bo treba v nadaljevanju verjetno dograjevati tudi v drugi zakonodaji. Pa vendarle, če smem zaključiti, v poslanski skupini združene liste zakon v celoti podpiramo in menimo, da to ni samo majhen korak za družino in državo, ampak pravzaprav precej velik in pomemben korak, tako za družino kot za državo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Slišali smo predstavnike poslanskih skupin. Zdaj dajem besedo poslankam in poslancem. Ker pismenih prijav k razpravi nisem prejela, je razprava morebitnih razpravljavcev omejena na pet minut. Želi kdo razpravljati? Ker ne, zaključujem razpravo in prehajamo na razpravo in odločanje o posameznih amandmajih. Razpravo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev z dne 20.11.2001. V razpravo dajem dva amandmaja k 25. členu, predlagatelj obeh je vlada Republike Slovenije. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju k 25. členu pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod zaporedno številko 1 sprejet. Glasujemo o amandmaju k 25. členu pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 26. členu; pod zaporedno številko 1 je amandma dveh poslanskih skupin, Nove Slovenije in poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije, pod zaporedno številko 2 amandma vlade Republike Slovenije. Želi kdo razpravljati? Mag. Drobnič, izvolite.
Čisto na kratko. To, da bi imeli v našem zakonu možnost koriščenja enoletnega dopusta, bi torej po tem zakonu postala možnost, kot opcija. Tisti, ki so upravičeni do dopusta, bi se lahko odločili tudi za krajši dopust. Zato ne vidim nobenega razloga, da ne bi sprejeli takšnega določila. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 13, proti 39. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma pod številko 1 ni bil sprejet. Glasujemo še o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti 10. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je amandma pod dve sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade k 34. členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih vlade k 47. členu. Želi kdo razpravljati? Gospod Cukjati, izvolite.
Spoštovani. V prejšnjem besedilu piše drugi odstavek, eden od staršev, ki neguje in varuje otroka, ki potrebuje posebno nego in varstveno pravico delati krajši delovni čas. Ne postavlja kriterijev, kdaj, kako. Amandma vlade pa govori, da le tistim s težko motnjov duševnem razvoju in težko gibalno oviranega otroka. Kaj to pomeni? To pomeni, da vsi tisti, ki imajo mongoloide ali hudo mentalno prizadete otroke, pa so slučajno telesno zdravi, niso gibalno ovirani, ne bodo prišli v to kategorijo, ker je "in". Ali tisti, ki imajo tetraplegika, to se pravi otroka, ki ima neko okvaro, morda od težkega poroda v vratni hrbtenici, popoln tetraplegik tudi bo izpadel, ker je "in težko gibalno oviranega" oziroma oba kriterija morata biti izpolnjena. Menim, da ne bi bilo to ravno pravično. Zaradi tega bi predlagal, da ostane prvotna dikcija.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Ker ne [[...]]Gospa Cveta Zalokar Oražem, izvolit.
Prosim za odmor v imenu poslanske skupine Liberalne demokracije pet minut.
Pred odločanjem? Najprej bomo opravili razpravo. Če ni nikogar več, ki bi želel razpravljati, dajem poslanski skupini Liberalne demokracije pred odločanjem pet minut odmora. Nadaljujemo ob 16.36.
Spoštovani, spoštovane! Čas za posvetovanje je potekel. Ker bomo ugotavljali navzočnost, vas lepo prosim, da zasedete svoja mesta. Ugotavljali bomo navzočnost, zato vas lepo prosim, da zasedete svoja mesta. Ugotavljamo navzočnost. Navzočih je 54 poslank in poslancev; smo sklepčni in lahko odločamo. Sprašujem predstavnico poslanske skupine Liberalne demokracije, ali želi pojasniti stališča? Izvolite.
Hvala lepa za besedo. V tem času smo ugotovili, da se je dejansko v ta amandma, kot je bilo ugotovljeno, na nek način prikradla napaka v zvezi z besedico "in" ali "ali" [[?]] . Po posvetu, tudi s predstavniki vlade, smo se dogovorili, da bodo to napako oni pojasnili in tudi na nek način redakcijsko popravili.
Hvala lepa. Predlagatelj, to je vlada, ima v skladu s 193. členom poslovnika do začetka glasovanja o amandmaju k členu možnost, da ga umakne ali spremeni. Zato sprašujem predstavnike vlade. Izvolite, gospa Kovšca.
Hvala za besedo. Želela bi pojasniti, da je v dobro teksta prav, da tu popravimo besedico "ali". Nedvomno pa je, da gre za redakcijsko napako, saj se sklicuje tekst na 83. člen tega zakona, kjer piše enak tekst z besedico "ali". Hvala.
Hvala lepa. Predlagatelji torej spreminjajo amandma pod zaporedno številko 1 v predzadnjem stavku - "v duševnem razvoju...", namesto besedice "in" v "ali" - "...težko gibalno oviranega otroka". Prehajamo na glasovanje, najprej o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 57, proti nihče. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 1 sprejet. Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade k 51. členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 56, proti nihče. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o treh amandmajih k 62. členu. Pod zaporedno številko 1 je amandma poslanskih skupin Nove Slovenije in socialdemokratske stranke z opombo. V kolikor bo le ta sprejet, bo glasovanje o amandmaju pod točko 2,brezpredmetno, pod točko 2 in 3 pa sta dva amandmaja, katerih predlagatelj je vlada Republike Slovenije. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 21, proti 35. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma pod 1 ni bil sprejet. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti 6. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o amandmaju pod zaporedno številko 3. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 53, proti nihče. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju poslanskih skupin Nove Slovenije in socialdemokratske stranke k 64. členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 18, proti 37. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju istih dveh poslanskih skupin k 65. členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 21, proti 34. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju istih dveh poslanskih skupin k 75. členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 20, proti 35. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih vlade Republike Slovenije k 79. členu. Želi kdo razpravljati? Izvolite. Cukjati, izvolite.
Lep pozdrav. V 79. členu je amandma vlade nekoliko nerodno postavljen. In sicer želja je bila, da se postavi definicija otrokove prizadetosti, ki je pa zelo slabo postavljena, in sicer najprej je nepopolna - to se pravi na invalidskih komisijah ne bi mogli ocenjevati s tako definicijo. Drugič je takšna, da skuša sama sebe dokazati. Poglejte. Mi hočemo dokazati oziroma postaviti definicijo, kdaj otrok potrebuje stalno nego, varstvo, pomoč in vodenje. Kajti to je v osnovnem besedilu rečeno. Namesto da bi postavili definicijo, rečemo, da za otroke s težko motnjo v duševnem razvoju je pač tisti, ki potrebuje stalno nego, varstvo, pomoč in vodenje. Ne vem, kakšno obrazložitev definicije takega otroka oziroma takega stanje je, če rečemo, da je težko moten tisti, ki potrebuj stalno nego, varstvo. Mi smo pa že to postavili v prejšnjem besedilu. Isto je potem za gibalno oviranega otroka, je tudi rečeno, "je to tisti, ki je v celoti odvisen od tuje pomoči". Mi pa želimo ravno to definirati, kdaj otrok je takšen, da potrebuje to tujo pomoč. Tudi na koncu je rečeno, da so to otroci, ki potrebujejo posebno nego in varstvo. Mi pa hočemo, s tem je hotela vlada ravno postaviti definicijo, kdaj pa je potrebna posebna nega. V prejšnjem besedilu je bilo zastavljeno tako, da je bilo rečeno pač za otroke, ki potrebujejo posebno nego vseh 24 ur - tudi tista dikcija ni bila idealna. Vendar nakazuje na naslednji člen oziroma na 116. člen, kjer je definirano, da ocenjuje to stanje zdravniška komisija, invalidska komisija itn. Se mi zdi, da je to za v izogib postavljanja kriterijev ali ocenjevanja teh otrok, se zna ob tej dikciji zelo zaplesti, resnično zaplesti in bo veliko neprijetnosti, hude krvi in podobno. Bi zaenkrat predlagal, da ostane prejšnja dikcija, saj predlog vlade k 116. členu amandma govori in napoveduje izvršilni predpis, ki ga bo ministrstvo izdalo v tej smeri. Pustimo zaenkrat to oceno in to postavljeno na definiciji invalidskim komisijam, dokler ministrstvo ne izda izvršilnega predpisa.
Hvala lepa. Gospod Drobnič, izvolite.
Amandma vlade je dobronameren. In v luči tega, ker nima pač nekih drugih instrumentov glede ocenjevanja prizadetosti oziroma potrebe po posebni negi, je pač v zakonu postavila definicijo. Praviloma se iz takšne definicije izvede status. In to delajo izvedenci. Vemo, kako teče izvedenski postopek. Izvedenski postopek je sestavni del upravnega postopka, zato da se zagotovi tudi možnost pritožbe in varstva pravic. V tem primeru gre stvar, torej definicija neposredno in neposredno uporabo zakona. In bo izvrševanje tega določila izredno težavno. Tako, da dober namen je, vendar bo stvar v praksi zapletena. Verjetno bo veliko sporov in bo potrebno zakon spremeniti. Še enkrat bi zdaj opozoril na tisto, kar sem že v splošni razpravi. V želji, da bi naredili neki avantgardni zakon in izločali kakršnokoli etiketiranje, se zgodi to, da potem na koncu nimamo nič opredelitve. Velikokrat so nam razni strokovnjaki pod nazivom rekli "ne etiketirajte ljudi, zato ker jih skozi to ne moremo spoznavati, jih ne spoznamo, jih moramo po tistem, kar zmorejo". Ampak to razmišljanje je napačno. Velja generično razmišljanje, da smo vsi ljudje normalni, sposobni, obdarjeni in samo v izjemah se dogodi to. In ta izjema, če se jo seveda potem, če apliciramo v zakon, jo moramo izvesti skozi postopek. Postopek pa torej izvedenski in upravni. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Kovšca, izvolite.
Hvala za besedo. Jaz bi želela pojasniti, da je vlada želela opredeliti, za katere skupine otrok oziroma kategorije, ali kakor lažje rečemo. Seveda skoraj ni v navadi, da je potrebna taka opredelitev, ampak na žalost pri nas do sedaj še ni bil sprejet pravilnik o kriterijih za opredelitev vrste in stopnje primanjkljajev, na osnovi katerega in priprava teksta je zdaj pripravljena za obravnavo in sprejem na ministrstvu za šolstvo, smo mi uporabljali formulacije, kot so navedene v tem pravilniku. Zaradi jasnosti, za koga gre. Drugače pa, ko smo delali primerjave z ostalimi evropskimi državami, imajo zelo različno prakso, od številčenja glede na stopnjo avtonomije, do procentualnega deleža prizadetosti, do kategorij. Seveda je stvar države, da se strokovno odloči, na kakšen način prizadetost opredeljuje, ampak mi preprosto nismo ta hip mogli drugače, kot se nasloniti pač na obstoječi pravilnik. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Izvolite, gospod Drobnič.
Hvala lepa za besedo. Lahko bi našli drugo rešitev - da bi opredelili, denimo, dve kategoriji in bi s podzakonskim aktom minister natančneje določil kriterije za ocenjevanje, torej postopek, merske instrumente in drugo, kar je potrebno. Lahko bi potem tudi uporabljali splošni upravni postopek, izvedensko pa zelo enostavno. Zdaj smo seveda v tretjem branju in je to težko narediti. Namreč, sam diskutiram o direktni uporabi težavnosti, direktni uporabi te opredelitve, bi bilo pa možno to narediti. Vemo pa, da pač v podzakonskih aktih in tudi v drugih zakonih Slovenija tega nima urejenega, ravno zato, ker so nekateri hoteli popolnoma vse diferenciacije zmetati ven, da smo vsi normalni, da so samo nekateri s posebnimi potrebami, in naj to zadostuje. Očitno se kaže - in tudi druge države so ugotovile - da to ne zadostuje, da ti samo rečeš, to je pa človek, ki rabi, ki ima posebne potrebe. To je možno vse vtakniti. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Gasparini, izvolite.
Hvala. Gospod Drobnič, maloprej ste rekli, da je grdo, če bi kategorizirali otroke. Zdaj pa hočete uvesti dve kategoriji - pa smo tam, kjer smo. Vendar bom sam to podprl. Zakaj? Če bi bil zdravnik v tej komisiji, bi točno vedel, kateri otrok rabi to nego, ker mi točno piše, točno mi piše notri, pač tisti, ki ima IQ toliko in toliko, tisti, ki ne more gibati, in tako naprej. Torej, obrazložitev za posebno nego; jaz to tako razumem. In mislim, da je prav, da je to notri, da se komisije znajo tu odločiti. V tem je vic, ne pa da delimo otroke na otroke prve kategorije invalidnosti, druge in tretje, tu sem pa proti temu; to je bil vaš predlog še v drugem branju, mislim.
Hvala lepa. Gospod Cukjati, izvolite.
No, vprašal bi, kako si predstavljate ocenjevati nekega otroka s temi kriteriji, otroka, ki ima težko gibalno oviro, se pravi, motorično oviro. In sicer, otrok ima malo uporabnih gibov, samostojno gibanje ni možno. Ha, kdaj ni možno samostojno gibanje? Tu ni nobenih kriterijev. Drugič, v celoti je odvisen od tuje pomoči - kaj je to? Mi hočemo ravno to definirati. Dalje. Otrok je lahko težko moten v komunikaciji. Lahko je motorično zelo moten, pa v komunikaciji ni. V kateri komunikaciji? Sporazumeva se s pomočjo neverbalne komunikacije. To nima zveze z motorično motenostjo. In podobno. Torej to je, za delo tistega, ki bo ocenjeval, ki bo odločal in to so pomembne stvari, odločati, je ta dikcija neuporabna. In prejšnja dikcija je rečeno, da otrok, ki potrebuje posebno nego. V redu. In je tudi potem v 116. členu, ponovno rečem, da o teh stvareh odloča komisija. Pustimo zaenkrat, da komisija odloča, invalidska komisija oziroma zdravniška komisija odloča po tistih standardnih kriterijih, ki jih ima, dokler ne bo ministrstvo sprejelo podzakonski akt. Saj jaz si ne znam predstavljati drugače. Zaenkrat drugače ni možno. Če hočemo, če ne delamo s figo v žepu, pa želimo, da to ne bi bilo. Ampak jaz mislim, da vsi želimo, da bi ta stvar stekla brez problemov.
Hvala lepa. Gospa Kovšca, izvolite.
Hvala za besedo. Kot izhaja iz zakona, mora seveda ministrstvo pripraviti pravilnik, podzakonske akte za te pravice v roku 6 mesecev, začnejo pa veljati potem pravice iz naslova nadomestila za izgubljeni dohodek šele po enem letu. V tem času bomo te podzakonske akte tudi sprejeli in opredelili. Moram pa še enkrat poudariti, da je tovrstna diskusija v parlamentu seveda zelo strokovna in je skoraj nemogoče na tej ravni diskutirati, v kolikor imamo dokument, ki so ga najvišji strokovnjaki v Sloveniji pripravili in so uporabili take formulacije. Mi smo preprosto te formulacije samo povzeli.
Hvala lepa. Gospod Drobnič, izvolite.
Vprašanje vladi, če dovolite. V katerem členu je navedeno, da bo minister s pravilnikom določil ta postopek. In torej tisto, kar se nanaša uveljavljanje pravic na 79. člen. Če mi lahko samo pomagate. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Kovšca, izvolite.
Hvala. Oprostite. Hvala za besedo. V 90. členu piše, v tretjem odstavku: "Natančnejše pogoje za pridobitev pravice do dodatka za nego otroka iz 80. člena tega zakona in pravice do delnega plačila za izgubljeni dohodek iz 84. člena tega zakona ter za delo in plačilo zdravniških komisij, predpiše minister." Razen tega tudi za vse ostale pravice kot vidite, kot so navedene v postopkih. In tukaj je predviden postopek. Ker je že do sedaj predviden tudi postopek za pravico do nege in varstva, do nadomestila za nego in varstvo otroka.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Gospod Gaber, izvolite.
Ne soglašam, ker se mi zdi, da bi bilo pametno to dodobra razčistiti, ker so ti členi vsi preštevilčeni. Upam, da vse to res drži. Ker, ko jaz pogledam te člene, ta člen, ki ste ga vi pravkar navajali, govori o 80. členu. Vse to drži. Jaz sprašujem, ne vem odgovora. Upam, da ga veste vi.
Gospa Kovšca, izvolite.
Hvala lepa. Drugi odstavek 84. člena pravi: "Pravica iz prejšnjega odstavka se uveljavlja na podlagi mnenja zdravniške komisije."
Hvala lepa. Gospod Gaber, izvolite.
Ja, jaz sem dojel sedaj. Številke se mi izidejo, ja. Zdajšnji 79. člen je prejšnji 84. Ali prav razumem?
Tudi v pregledu amandmajev je ta podatek v oklepaju. Želi še kdo razpravljati, ali so dileme razčiščene? Izvolite, gospod Rokavec.
Hvala za besedo. Ampak kljub vsemu dejansko mi ni zadeva razčiščena. Namreč, poglejte, v tem vladinem amandmaju, v besedilu, ki govori "v celoti je odvisen od tuje pomoči". To je čisto nova formulacija, ki jo je zelo težko opredeliti. Prvotni tekst govori: "Ki potrebuje posebno nego vseh 24 ur biološkega ritma." Sedaj pa, ko se je zadeva bolj poskušala v drugem odstavku razjasniti, pa mislim, da verjetno ta pojem še bolj zakompliciramo. Vsaj tako jaz razumem zadevo. Namreč, kaj je definicija tuje pomoči. Ali je tuja pomoč pomoč staršev, ali je to kaj drugega? Takoj se lahko zastavi tudi to vprašanje. Res bi prosil odgovor na to dilemo.
Hvala lepa. Gospod Drobnič prej, potem gospa Kovšca. Izvolite, gospod Drobnič.
Imam proceduralni predlog. V imenu poslanske skupine zahtevam 10 minut odmora, da se uskladimo glede glasovanja.
Hvala lepa. Če dovolite, kot smo ravnali prej, bi zaključili razpravo, še kaj razčistimo, potem pa 10 minut pred odločanjem. Hvala lepa. Gospa Kovšca, izvolite.
Ob drugem branju, v razpravi smo že ob predlogu gospoda Šuštaršiča k temu členu utemeljevali, da je potrebno, kaj je to 24 ur biološkega ritma vendarle še natančneje opredeliti. Kot vlada smo se zavezali, da bomo to opredelitev natančnejše tudi za tretje branje opravili. Tukaj je v bistvu natančnejša opredelitev. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo na predlog poslanske skupine Nove Slovenije za posvet pred odločanjem. Odrejam 10-minutni odmor. Z delom nadaljujemo ob 17.14 uri.
Spoštovani, spoštovane, ki se nahajate v bližini, lepo prosim, če se nam pridružite, ker bomo ugotavljali navzočnost. Ugotavljamo navzočnost. Navzočih nas je 39. Mislim, da nas je v dvoran več, zato lepo prosim za malo pozornosti. Drugič bomo ugotavljali navzočnost. Ugotavljamo navzočnost. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Državni zbor je sklepčen in lahko odloča. Predstavnika poslanske skupine Nove Slovenije, ki je želela 10 minut pred odločanjem, sprašujem, če želi pojasniti stališče poslanske skupine. Gospod Drobnič, izvolite.
Hvala lepa za besedo. V naši poslanski skupini smo se posvetovali v zvezi s tem določilom in naša odločitev je, da bomo ta amandma nekako podprli, seveda s kislim obrazom. Ni to najboljša rešitev, tudi nomotehnična ni, vendar za funkcioniranje te pravice je pač potrebno v luči teh razmer to sprejeti. Verjetno je pa smiselno na koncu obravnave dodati še kakšen sklep - verjetno ga bomo mi predlagali - da se čimprej v Sloveniji pripravi primerni instrumentarij za ugotavljanje prizadetosti ali kakorkoli že temu rečemo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo torej na glasovanje, najprej o amandmaju pod zaporedno številko ena k 79. členu. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za je glasovalo 53, proti nihče. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod ena sprejet. Odločamo še o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za so glasovali 3, proti 49. [[Za so glasovali 3.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma pod zaporedno številko 2 ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade k 83. členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 52, proti 3. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade k 86. členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 58, proti nihče. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade k 100.a členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 56, proti nihče. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju odbora k 105. členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 51, proti 1. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 112. členu. Pod 1 je amandma dveh poslanskih skupin, Nove Slovenije in socialdemokratske stranke, pod zaporedno številko 2, amandma vlade. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 16, proti 42. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma pod 1 ni bil sprejet. Odločamo še o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti 10. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju dveh poslanskih skupin, Nove Slovenije in Socialdemokratske stranke Slovenije, k 113. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 15, proti 42. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade k 115. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti 5. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade k 116.a členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 57, proti 2. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju odbora k 117. členu in o drugem amandmaju k istemu členu, katerega predlagatelj je vlada. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 58, proti eden. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 1 sprejet. Glasujemo še o amandmaju pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 59, proti nihče. [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod zaporedno številko 2 sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmajih. Na podlagi tretjega odstavka 198. člena poslovnika sprašujem predstavnika sekretariata, ali je zaradi sprejetih amandmajev porušena medsebojna skladnost določb zakona? [[Ni.]] Hvala lepa. Zato prehajamo na glasovanje o zakonu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 57, proti nihče. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Predstavnicam vlade in ministru se za sodelovanje najlepše zahvaljujem. Prehajamo na 8. TOČKO DNEVNEGA REDA - DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O POSTOPKU PRIZNAVANJA KVALIFIKACIJ DRŽAVLJANOM DRŽAV ČLANIC EVROPSKE UNIJE ZA OPRAVLJANJE REGULIRANIH POKLICEV OZIROMA REGULIRANIH POKLICNIH DEJAVNOSTI V REPUBLIKI SLOVENIJI. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? Minister, dr. Vlado Dimovski, izvolite.
Spoštovana predsedujoča, cenjene poslanke, cenjeni poslanci. Predlog zakona o postopku priznavanja kvalifikacij državljanom držav članic Evropske unije za opravljanje reguliranih poklicev oziroma poklicnih dejavnosti v Republiki Sloveniji je, prvič, v skladu z državnim programom Republike Slovenije za prevzem pravnega reda Evropske unije do konca leta 2002; drugič, ustreza značilnostim našega pravnega reda in je usklajen s sprejetimi mednarodnimi akti in standardi, skladen z "acquis communotaire" ter priporočili Evropske skupnosti; tretjič, pa predlog zakona sistemsko ureja postopek priznavanja kvalifikacij državljanom držav članic Evropske unije za opravljanje reguliranih poklicevoziroma reguliranih dejavnosti v Republiki Sloveniji, ki velja tudi za državljane tretjih držav, če so pridobili kvalifikacije v državi članice Evropske unije. Predlog zakona zagotavlja celovito ureditev priznavanja vseh kvalifikacij, ki jih predpisujejo omenjene direktive enoten postopek, ki ga vodi ministrstvo za delo in ki poteka po pravilih splošnega upravnega postopka. Glede na predvideno reorganizacijo državne uprave, pri kateri je v zvezi z organizacijsko obliko organa, ki bo izvajal postopke priznavanja kvalifikacij po predlogu tega zakona, predviden precej selektiven pristop pri določanju statusa organa v sestavi ministrstva in glede na predvidene kriterije, ki opravičujejo tak status, se je predlagatelj odločil, da odstopi od prvotnega predloga za ustanovitev urada za priznavanje kvalifikacij, ki bi deloval v sestavi ministrstva za delo, družino in socialne zadeve, kot samostojni organ znotraj ministrstva. Ugotavlja namreč, da gre pri vodenju postopkov priznavanja kvalifikacij sicer res za opravljanje specializiranih strokovnih nalog, vendar te zaradi svojega predvidoma manjšega obsega primerov in manjše kadrovske zasedbe, kot tudi zaradi same narave, kljub temu ne bodo zahtevale določene višje stopnje samostojnosti znotraj ministrstva. Predlagatelj tako iz kadrovskega, finančnega in organizacijskega vidika ocenjuje, da bo mogoče zagotoviti racionalno opravljanje nalog iz tega zakona v okviru ustrezne organizacijske enote ministrstva za delo na področju trga dela, zaposlovanja in poklicnega izobraževanja v skladu s predvidenimi spremembami zakonodaje na tem področju. Zakon, ki je predložen v drugo branje, omogoča potrebno pravno jasnost glede pogojev za pridobitev odločbe o priznanju kvalifikacij za opravljanje določenega reguliranega poklica oziroma regulirane poklicne dejavnosti v Republiki Sloveniji ter zagotavlja upoštevanje rokov in pravno varstvo kandidata, ki jo zahtevajo splošne direktive. V prvi obravnavi je bilo predvideno, da je pritožbeni organ sodišče, ker ni bilo predvidenega drugostopenjskega organa. V predlogu zakona za drugo obravnavo pa je zaradi predolgih rokov predlagatelj z amandmajem predlagal vlado kot drugostopenjski organ. S tem lahko v primerih, ko je pritožba upravičena, bistveno skrajšamo sam postopek in zagotovimo večji pritok delavcev. Predlagatelj je v duhu antibirokratskega delovanja izboljšal predlog zakona glede vprašanja molka organov znotraj državne uprave, s tem da se odločba šteje za pozitivno v primeru, da v štirih mesecih ministrstvo, pristojno za posamezen reguliran poklic, ne izda mnenja oziroma ustrezne listine. Tretjič, zakon z vzpostavitvijo vertikalne povezave z ministrstvi, ki so pristojna za reguliranje posameznih poklicev oziroma poklicnih dejavnosti v Republiki Sloveniji, zagotavlja strokovno primerjavo kandidatovih kvalifikacij s kvalifikacijami, ki jih za opravljanje določenega reguliranega poklica oziroma dejavnosti zahteva nacionalna zakonodaja, v okviru pogojev, ki jih postavljajo direktive, s tem da so ta ministrstva pristojna za strokovno oceno oziroma mnenje o ustreznosti kandidatovih kvalifikacij, na podlagi katerega ministrstvo za delo izda ustrezno odločbo. Četrtič, zakon upošteva tudi slovensko zahtevo iz pogajalskih izhodišč za področje 2 - prost pretok oseb, ki zadevajo izdajanje potrdil o veljavnosti diplom in certifikatov o poklicnih kvalifikacijah, ki so jih slovenski državljani pridobili v republikah bivše SFRJ pred 25.6.1991. Petič, zakon po enakem postopku in v istem oddelku v istem uradu priznava le kvalifikacijo državljanov tretjih držav, v skladu s pogoji iz bilateralnih sporazumov o vzajemnem priznavanju kvalifikacij, sklenjenih med Republiko Slovenijo in tretjimi državami. Šestič, ministrstvo za delo zagotovi kadrovske in organizacijske pogoje za izvajanje postopkov po tem zakonu v šestih mesecih po njegovi uveljavitvi. Sprememba prvotnega besedila je potrebna v prvem delu zaradi spremembe pristojnega organa, v drugem delu pa zato, ker predlagatelj ocenjuje, da do 1. decembra 2001 ne bo mogel v celoti vzpostaviti ustrezne kadrovske strukture, opreme, in zagotoviti drugih pogojev za začetek dela posebne organizacijske enote v okviru ministrstva za delo, ki bo zadolžena za izvajanje tega zakona. Glede na izid pogajanj na področju prostega pretoka oseb predlaga zato objektivnejši rok za začetek dela navedene organizacijske enote. Hvala za pozornost.
Gospod minister, hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide kot matično delovno telo. Prosim predsednika odbora, gospoda Stanislava Brenčiča, da nam predstavi mnenje odbora. Izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Spoštovani gospod minister, z gospo državno sekretarko! No, odbor je na 13. redni seji dne 7.1. obravnaval predlog zakona in se v svojem poročilu ne bi kaj dosti ustavljal pri uvodni besedi predlagatelja k zakonu. Treba pa se je nekako ustaviti pri mnenju sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve. Glede na to, da je predlagatelj z amandmaji predlog zakona za drugo branje kar precej spremenil, v bistvu tudi vsebino zakona, se je sekretariat posvetil tudi amandmajem. Sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve ima iz vidika svojih nalog pri tem pripombe na amandma vlade k 6. členu, kjer opozarja, da zaradi spremenjenega besedila ni več jasno, kdo izvaja nadzor nad izvajanjem in enotno uporabo direktiv in predpisov, izdanih za njihovo izvajanje. Nacionalni koordinator, ki je uveden z amandmajem v 7. členu, pa glede na svoj položaj tudi ne more imeti pristojnosti nadzora v smislu pravnega organa. Sekretariat opozarja, da niso pojasnjeni razlogi glede predvidenega črtanja četrtega odstavka, ki ne vsebuje posebne obrazložitve, zakaj ni več predvideno poročanje vladi, glede na to, da je bilo prej predvidenoporočanje s strani urada, ki sedaj opravlja tako poročanje ministrstvu kot tudi vladi. Odpravlja ja. Tako ministrstvu kot tudi vladi. Sekretariat ima pripombe tudi na amandmaje vlade k 8., 10., 24. členu. V zvezi z amandmajem k 10. členu, sicer izhaja iz določbe šestega dostavka 209. člena zakona o upravnem postopku, pa je izpostavil zlasti 12., 13., 14. in 16. člen predloga zakona, po katerih je mnenje po vsebini pristojnega ministrstva obvezujoče, predlagajo se dopolnilni ukrepi, določi se lahko prilagoditveno obdobje, predložiti je treba dokaze o uspešno opravljenem obdobju oziroma preizkusih usposobljenosti. Zato sekretariat meni, da je rešitev iz amandmaja treba oceniti tudi v smislu vsebinske skladnosti s preostalim konceptom zakona. Poleg tega opozarja tudi na neuporabo že uveljavljene dikcije glede članstva Slovenije v Evropski uniji, v 23. členu predloga zakona in v amandmaju vlade k 24. členu. Člani odbora so v razpravi menili, da je odločitev vlade glede nenujnosti urada, pravilna. Izpostavljeno pa je bilo vprašanje glede priloge oziroma seznama predpisov in poklicev, ki sicer niso sestavni del predloga zakona, so pa po mnenju nekaterih članov odbora neažurirani. Državna sekretarka je pojasnila, da je vlada to prilogo prav zato izločila kot sestavni del predloga zakona, da bo lahko zagotovila ažuriranje. Odbor je po končani razpravi podprl amandmaje vlade k 6., 7., 9., 10., 11., 12., 13., 14., 15., 16., 17., 18., 19., 20., 21., 22., 23. členu, k 8., 10., 19. in 20. in 24. členu. Oblikoval pa je in sprejel tudi naslednje amandmaje, s katerimi je v bistvu razrešil dileme, s katerimi je argumentirano nastopil sekretariat za zakonodajo v svojem mnenju in sicer k 6., k 7., k 10., k 23. in k 24. členu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnica sekretariata? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Mag. Vizjak v imenu poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije, izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani gospod minister, predstavniki vlade, kolegice in kolegi. V socialdemokratski stranki ponovno, danes že drugič, podpiramo predlog zakona o postopku priznavanja kvalifikacij državljanom držav članic Evropske skupnosti za opravljanje reguliranih poklicev oziroma reguliranih poklicnih dejavnosti v Republiki Sloveniji. Kajti ocenjujemo, da gre to za pomemben dokument v sklopu približevanja slovenskega pravnega reda državam Evropske skupnosti in seveda za nujno zadevo. K temu zakonu smo pripravili nekaj amandmajev, ki jih žal še nimate na mizi, ampak prihajajo, ki bi mogoče nekoliko podrobneje opredelili nekatere dikcije in mogoče nekoliko jasneje nakazali nekatere rešitve, ki jih predvideva že vlada v predlaganem zakonu za drugo obravnavo. Ob tej razpravi bi rad tudi jasen odgovor ministra, kako je s priznavanjem naših kvalifikacij državljanov Slovenije z vstopom v Evropsko skupnostjo v članicah Evropske skupnosti, ali bodo lahko na podlagi podobnih določb drugih držav tudi naši državljani, naši imetniki poklicev in poklicnih kvalifikacij opravljali poklice v drugih državah, ali je to zgolj naš dokument? Hvala lepa. Sicer pa s temi modifikacijami podpiramo naveden zakon. Hvala.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Nove Slovenije bo predstavil mag. Janez Drobnič. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Lepo pozdravljeni vsi, tudi predstavniki vlade. Zakon je potreben, da ga sprejmemo zaradi nas in zaradi drugih, torej, ki prihajajo k nam. Povsem umestno je vprašanje, to, kar je pred mano poslanec vprašal. Jaz bi pa rad problematiziral v zvezi s prilogami. Priloge so najprej hotele biti sestavni del tega postopka in tudi zakona, potem se je videlo, da so neažurirane in potem je vlada seveda predlagala, da jih da ven. To ni dobra rešitev. Priloge, tiste, ki so sestavni del, ki oblikujejo strukturo poklicev, tisto bi seveda moralo biti, pri čemer je pa naloga vlade, da jih v luči spremembe tehnologije in poklicev ažurira. Nima pa smisla, da so notri navedeni akti in predpisi od zakonov, pravilnikov in ne vem kaj še vse. Ob tem se je potrebno vprašati, kdaj bo, kako bo s prihajanjem ustrezne delovne sile v našo državo in s priznavanjem poklicev, da bomo postali zanimiva država predvsem za tiste z visokim potencialom znanja, ne pa za nekako nekvalificirano delovno silo - to pa je odgovornost Slovenije in tudi našega državnega zbora, da oblikuje politiko. Glede ukinjanja urada in prevzemanja obveznosti na samo ministrstvo, se strinjamo. Verjetno je to tudi eden od prispevkov k protibirokratskemu programu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Slišali smo mnenja poslanskih skupin. Pismenih prijav poslank in poslancev k razpravi nisem prejela, zato je razprava morebitnih razpravljavcev omejena na pet minut. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na obravnavo in odločanje o posameznih členih predloga zakona. Zboru predlagam, da v skladu z drugo alineo 189. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravlja in glasuje skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj tretjina navzočih poslancev. Proceduralni predlog, gospod Vizjak, izvolite.
V bistvu je proceduralni predlog, saj bi samo opozoril, da smo pravkar vložili amandmaje k predlogu, k 10., 19., 20. in 21. členu, ki bodo zdaj bodo verjetno tudi razdeljeni. In kakorkoli to vpliva na ta vaš sklep, bi prosil, da upoštevate to napoved. Hvala.
Vaši amandmaji se štejejo kot vloženi, to je seveda zajeto v obravnavo in bomo tudi počakali, da pridemo do njih; sama imam namreč en izvod že v roki, tako da je to upoštevano. Se pravi, predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj tretjina navzočih poslancev. O predlogu sklepa bomo glasovali. Glasujemo. Navzočih je 44. Mislim, da nas je več, zato lepo prosim za malo pozornosti. Prosim tudi kolegice in kolege, ki so v bližini dvorane, da se nam pridružijo. Drugič bomo opravili glasovanje o predlogu sklepa. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je državni zbor predlog sprejel. Prehajamo na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. V razpravo in odločanje dajem 6. člen in dva amandmaja k temu členu, in sicer je pod zaporedno številko 1 amandma na amandma, katerega predlagatelj je odbor, pod zaporedno številko 2 pa je amandma vlade, ki ga odbor podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju na amandma, pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o 6. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 7. členu in dveh amandmajih k temu členu. Pod 1 je amandma na amandma, katerega predlagatelj je odbor, pod zaporedno številko 2 pa amandma vlade. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti 5. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma pod 1 sprejet. Odločamo še o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Proceduralni predlog, gospod Drobnič, izvolite.
S prvim amandmajem smo sprejeli koordinatorja oziroma koordinatorko. V naslednjem besedilu se pa spet pojavlja samo nacionalni koordinator. Zdaj, ali bomo uporabljali samo enotni pojem koodinator ali bo koordinatorka ali bo oboje. To smo že razpravljali, o tem in nima smisla v samo besedilo vpisovati oba izraza. Res je neprebavljivo. Vam povem, res, a se bojo potem lotili tudi vseh Cankarjevih del, pa ne vem Ketteja in bomo preimenovali vse [[...]]
Gospod Drobnič, to kar izvajate zdaj, ni proceduralni predlog.
Seveda je.
Za opozorilo. Seveda že ob členu, ki smo ga prešli, so vam predstavniki vlade hvaležni. Imamo še tretjo obravnavo, kjer bodo verjetno vaše pomisleke upoštevali. Prehajamo na razpravo o 8., 9., 10., 11., 12., 13., 14., 15., 16., 17., 18., 19., 20., 21., 22. in 23. členu in amandmaju vlade k tem členom. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Ker smo z amandmajem k tem [[...]]Prehajamo na razpravo in odločanje o 8. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju. Glasujmo! Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 8. člen sprejet. Ker smo prej odprli tudi 9. člen, moramo opraviti odločanje še o 9. členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 9. člen v celoti sprejet. Spoštovani! Sprašujem vas, ali imate amandmaje poslanske skupine Socialdemokratske stranke pred sabo? Gospod Vizjak, proceduralni predlog. Izvolite.
Hvala lepa. Pravkar sem proučil amandma vlade k 10. členu in naš amandma. Če se ne motim, sledita isto zadevo, kajti vlada črta tretji odstavek, pri nas pa spreminjamo tretji odstavek v tej smeri, kot je isti razlog vlade. Kajti, zoper vsak molk je možen upravni spor. Če prav razumem vlado, želi tu navezati uporabo zakona o upravnem postopku in zakona o upravnem sporu in potem doseči tisto. Zato umikamo ta amandma, ker vidimo, da je vsebina dosežena. Hvala.
Hvala lepa. Prehajamo torej na odločanje o 10. členu in o dveh amandmajih k temu členu, upoštevaje dejstvo, da je poslanska skupina socialdemokratske stranke amandma, ki ga ima pod ena k 10. členu in ga ni v pregledu amandmajev, dobili ste ga na klop, umaknila. Odpiram torej razpravo. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju pod ena v pregledu. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma pod ena sprejet. Odločamo še o amandmaju pod zaporedno številko dve. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 10. člen v celoti sprejet. Odločamo še o 11. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 11. člen sprejet. Mislim, da smo o 10. členu v celoti že. Sedaj se vračam na odprte člene, ki smo jih odprli ob sprejemu amandmaja, na vrhu pregleda pod zaporedno številko tri. Ker so členi odprti, moramo odločati še o njih v celoti in jim sledim po vrstnem redu. Odločamo še o 12. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 12. člen v celoti sprejet. Proceduralni predlog, gospod Brenčič. Izvolite.
Gospa podpredsednica. Jaz se opravičujem, ampak kot sem jaz sledil, smo k 10. členu sprejeli samo oba amandmaja. Ali smo povsem spremenili člen potem, ko o členu samem pa [[...]]Smo spremenili, hvala.
Ne, člena nismo spremenili. Mislim, da sem odločala tudi o členu v celoti. Vendarle prosim službe, da preverijo, da se morebiti ni zgodilo na kar gospod Brenčič opozarja. Ko bomo preverili, bomo opravili tudi glasovanje o 10. členu. V kolikor nisem glasovala, moramo opraviti glasovanje o 10. členu v celoti. Je bilo izglasovano, hvala lepa. Glasujemo še o 13. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev, za je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 13. člen sprejet. Odločamo o 14. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 14. člen sprejet. Odločamo o 15. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 53, proti nihče. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Odločamo o 16. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Odločamo o 17. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 17. člen sprejet. Odločamo o 18. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Zdaj prehajamo na razpravo in odločanje o 19. členu in dveh amandmajih k temu členu. V pregledu amandmajev je amandma vlade Republike Slovenije, v okviru amandmajev, ki jih je predložila poslanska skupina Socialdemokratske stranke Slovenije pa je ravno tako amandma k 19. členu, o katerem bomo odločali pod zaporedno številko 2, če se smem tako izraziti; amandmaja pa se izključujeta. Odpiram razpravo. Gospod Vizjak, izvolite.
Hvala lepa. Ne vem, če se izključujeta, zato sprašujem vlado; mislim, da se ne izključujeta, upam, da se celo prekrivata. Kajti vlada k 19. členu predlaga spremembo besedila, kjer naj bi se vodila tudi evidenca o tožbah zoper izdane odločbe. In sprašujem vlado, ali je pod to dikcijo "evidenca o tožbah" mišljeno tudi to, kar smo mi želeli z amandmajem, to je, tudi o izidih tožb, kar pomeni o tem, kako so se pač te tožbe končale, kar nekako tudi priča o kvaliteti dela tega urada. Zato sprašujem, ali je v amandmaju k 19. členu vlade, k šesti alinei, mišljeno oziroma se pod to evidenco o tožbah razume tudi vse, kar se na te tožbe nanaša, ne samo vložene, pač pa tudi nekako izhod teh tožb oziroma izid. Hvala.
Hvala lepa. Državna sekretarka, gospa Staša Baloh Plahutnik, izvolite.
Hvala. Pod to drugo alineo 19. člena - tega amandmaja, je dejansko bila mišljena tako evidenca o pritožbah kot tudi o izidih. Tako je bilo nekje implicitno ta vaš tekst vključen in seveda ocenjujemo, da amandma kot takšen ni potreben. Mu pa ne nasprotujemo, glede na to, da mogoče samo bolj jasno opredeljuje, da je treba tudi, pač, o izidih tožb. Saj pravim, mislim pa, vsaj naša intenca je bila, da vse v povezavi s tožbo, pritožbami, rešujemo v tej alinei. Hvala.
Hvala lepa. Preden vam dam besedo, sem dolžna opozoriti, če se amandmaja vsebinsko pokrivata, se zagotovo ob sprejemu obeh - se to ne more zgoditi. To pomeni, da se izključujeta. Če bo amandma vlade, o katerem bomo najprej glasovali, sprejet, bo amandma poslanske skupine brezpredmeten. Izvolite, gospod Vizjak.
Ja, hvala. Predlagatelji ne izzivamo usode in zato ga umikamo.
Hvala lepa. Glasujemo torej o amandmaju vlade k 19. členu. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Spoštovani, spoštovane, ker imamo samo še dva, tri amandmaje, če dovolite, z vašo privolitvijo, opravimo glasovanje do konca. Hvala lepa. Odločati moramo še o 20. členu v celoti. Samo trenutek. K 20. členu je tudi vložen amandma, in sicer poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije. Želi kdo razpravljati? Gospod Vizjak, izvolite.
Ja, hvala lepa. S tem amandmajem, ki je bolj, redakcijske, narave, smo želeli precizirati dikcijo. In sicer poglejte, v 20. členu piše, da pisno zahtevo ali na pisno privolitvijo kandidata. Zdaj, na pisno zahtevo ni eksplicitno razvidno, da to kandidata, na pisno zahtevo kandidata. Zato mi želimo dopolniti oziroma bolj razčistiti ta tekst in zato predlagamo amandma, ki se glasi: "Na pisno zahtevo kandidata ali njegovo pisno privolitvijo se lahko..." in tako naprej. Ker lahko z različnimi interpretacijami pride tudi do neke nenamenske rabe tega člena. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Baloh, izvolite.
Ja, predlagani amandma je v okviru intence samega člena, zato vlada temu amandmaju ne nasprotuje, ker ocenjujemo, da s tem tekstom izboljšujemo oziroma bolj jasno opredeljujemo tekst. Hvala.
Hvala lepa. Prehajamo torej na odločanje o amandmaju poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije k 20. členu. Glasujmo! Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 53, proti nihče. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o 20. členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 20. člen v celoti sprejet. Ker smo amandmaje poslanske skupine Socialdemokratske stranke dobili potem, ko smo že opravili glasovanje o amandmaju k 21. členu, pa bi po vrstnem redu, v skladu s poslovnikom morali glasovati najprej o amandmaju na amandma, vas prosim, da upoštevate to dejstvo in opravljamo torej razpravo o amandmaju na amandma vlade k 21. členu, katerega predlagatelj je poslanska skupina Socialdemokratske stranke Slovenije. Gospod Vizjak, izvolite.
Amandma je zgolj nekoliko bolj pojasnitvene narave. Ministrstvo je dolžno pripraviti vodnik po splošnem sistemu priznavanja kvalifikacij v skladu z 21. členom mi želimo samo postaviti rok. Sicer se zakon začne uporabljati z dnem vstopa Slovenije v Evropsko skupnost, vendar želimo, da je na ta dan tudi pripravljen ta vodnik, in zato je tu, v amandmaju nekako napisano, da se ta vodnik pripravi najkasneje do dneva pristopa Slovenije k Evropski skupnosti. Hvala.
Hvala lepa. Gospa državna sekretarka, izvolite.
Hvala. Menimo, da je ta amandma nepotreben, in sicer iz razloga, ker ta obveznost že izhaja implicitno iz same direktive. Poleg tega pa je naš rok za vzpostavitev potrebnega sistema 6 mesecev po uveljavitvi zakona, kar itak predvidevamo, da bo od 6 mesecev naprej do vstopa v Evropsko unijo dovolj časa. In glede na to, da smo ravno prejšnji teden v Bruslju že bili povabljena kot pridružena članica k komiteju, ki obravnava vprašanja teh direktiv, seveda to pomeni, da je hkrati zelo huda zaveza v tej smeri, da po sprejetju zakona, da se čim hitreje pristopi k implementaciji. Tako to, iz same direktive izhaja, da je to skrajni rok, v katerem to mora biti pripravljeno, zato ocenjujemo, da ta amandma ni potreben.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na glasovanje o amandmaju na amandma vlade. Glasujmo! Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 34, proti 21. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 21.]] Ugotavljam, da amandma na amandma ni bil sprejet. Odločamo še o 21. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 32. Se opravičujem, amandma na amandma vlade je bil sprejet. Proceduralni predlog, gospod Vizjak. Izvolite.
Gospa podpredsednica, zaradi korektnosti magnetograma, tudi sedaj, če bi povedali, da je bil na amandma na amandma k 21. členu sprejet, ne bi ugovarjal. Želim, prosim, zaradi magnetograma, da je amandma sprejet k 21. členu. Hvala.
Mislim, da je tudi na magnetogramu rezultat zapisan in bi zagotovo ta moja napaka bila opažena. Tri glasovanja so še. Glasujemo o 21. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 57, proti nihče. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Odločamo o 22. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev, za je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 22. člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 23. členu in amandmaju vlade ter odbora k 23. členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje najprej o amandmaju pod ena. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 54, proti nihče. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod ena sprejet. Odločamo o amandmaju pod dve. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 56, proti nihče. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. In še razprava in glasovanje o zadnjem, 24. členu in dveh amandmajih; pod številko 1 je amandma na amandma odbora in pod zaporedno številko 2 amandma vlade. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo o amandmaju na amandma. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 57, proti nihče. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. Odločamo še o amandmaju vlade. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 56, proti nihče. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen v celoti spremenjen. Prehajamo na razpravo o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o preostalih členih. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da so preostali členi sprejeti. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o naslovu zakona. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 54, proti nihče. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je naslov zakona sprejet. V razpravo dajem še naslednji predlog sklepa: "Predlog zakona za tretjo obravnavo pripravi vlada Republike Slovenije." Želi v zvezi s tem kdo razpravljati? Gospa državna sekretarka, izvolite.
Hvala. Vlada predlaga, da se na podlagi drugega odstavka 194. člena poslovnika državnega zbora opravi tretja obravnava predlaganega zakona na naslednji, to je decembrski seji. Razlog za to pa so predvsem v tem, da gre za zakon, ki sodi v tako imenovan paket evropskih zakonov, ker predstavlja prilagajanje postopkov priznavanja kvalifikacij za članice EU; predlagani zakon nima vpliva na morebitno prehodno obdobje pri vključevanju in pa v državnem programu za prevzem pravnega reda smo opredelili, da bo sprejet do konca letošnjega leta. In mislim, da je to primerno tudi glede na poročilo, ki ga vsako leto Evropska unija pripravlja. Hvala.
Hvala lepa. Glede na to, da je predstavnica vlade dala predlog tudi dodatnega sklepa, bomo opravili glasovanje o teh dveh sklepih, najprej o naslednjem: "Predlog zakona za tretjo obravnavo pripravi vlada Republike Slovenije." Glasujmo! Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 54, proti 2. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet. Na glasovanje dajem še predlog sklepa, da se tretja obravnava opravi na podlagi drugega odstavka 194. člena poslovnika državnega zbora. Glasujmo! Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 56, proti 2. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Predstavnikom vlade se najlepše zahvaljujem, tudi predstavnici sekretariata, za vztrajno delo tudi poslankam in poslancem. Samo še sledeče obvestilo. Jutri ob 10.00 uri bomo sejo nadaljevali z obravnavo 18. točke dnevnega reda, nato z 20. točko in po vrstnem redu dalje. Hvala lepa in lahko noč.