Gospe in gospodje! Vabim poslanke in poslance, da pridejo, ugotavljali bomo sklepčnost. Še enkrat prosim vse, ki so v pisarnah ali v preddverju velike razpravne dvorane, da pridejo v dvorano in omogočijo začetek dela državnega zbora. Čaka nas 12. izredna seja. Ali lahko prosim tiste, ki ste v dvorani, da vložite kartice, da bomo imeli približen pregled nad prisotnostjo. Spoštovane kolegice in kolegi, lep in prijazen dan želim vsem skupaj! Pričenjam 12. izredno sejo državnega zbora Republike Slovenije, ki sem jo sklical na podlagi prvega odstavka 51. člena in prvega odstavka 54. člena poslovnika državnega zbora. Obveščam vas, da so nekatere kolegice in kolegi zadržani za vso sejo ali za njen začetek: kolegica Lavričeva, kolega Kontič, Fabjan, Malovrh, kolega Špindler, kolega Švagan bo zadržan do 11.00 ure, kolega Diaci, Kangler in kolega Merlo od 12.00 ure dalje ter za začetek seje kolega Ciril Pucko. Prosim, da ugotovimo navzočnost v dvorani. Prosim, da vstavite kartice in prijavite, s pritiskom na tipko "kvorum", svojo navzočnost. Ugotavljam navzočnost v dvorani! Navzočih je 52 poslank in poslancev. Državni zbor Republike Slovenije je sklepčen in lahko odloča. Na nadaljevanje seje sem povabil predstavnike vlade in jih pozdravljam. Prehajamo na določitev dnevnega reda 12. izredne seje državnega zbora. Pred tem naj vas obvestim o nekaterih odločitvah, ki smo jih danes sprejeli na kolegiju in sprejeli smo jih soglasno. Danes bomo obravnavali tiste točke dnevnega reda, ki so nujne za sprejetje zaradi dejstva, da se nekateri zakoni vežejo na roke za uveljavitev teh zakonov. Odločili smo se, da na dnevni red uvrstimo samo te zakone, vse ostale pa bomo obravnavali na predvideni izredni seji v januarju in na redni seji v januarju mesecu. Mislim, da je dosežen dogovor tudi glede resolucije, tako da bomo to točko dnevnega redaumestili med prve, torej kot prvo vsebinsko točko januarskega zasedanja. Tako smo tudi določili dnevni red, predlog dnevnega reda, o katerem bomo zdaj odločali v skladu z drugim odstavkom 64. člena poslovnika. Prehajamo na predloge za umik. Predlogov za umik nisem prejel. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Prehajamo na predloge za širitev. Tudi teh nisem prejel. Ali želi kdo kljub temu besedo? [[Ne želi.]] Potem lahko preidemo na glasovanje o predlogu dnevnega reda v celoti. Lahko glasujemo o tem? Predlog dnevnega reda, kot smo ga oblikovali na današnji seji kolegija, dajem na glasovanje. Prosim, da se z glasovanjem odločite o dnevnem redu v celoti. Še enkrat bomo morali glasovati o tem. Ponovno odločamo o predlogu dnevnega reda v celoti. Prosim, da se izjasnite.Glasujemo o dnevnem redu v celoti. Navzočih je 55 kolegic in kolegov. 50 jih je bilo za, 1 pa je predlogu nasprotoval. Ugotavljam, da je dnevni red 12. izredne seje zbora sprejet. Naj vas glede poteka obvestim tudi o tem, da bi zadnjo točko predloga dnevnega reda, če bi se seja zavlekla čez 14.00 uro popoldan, lahko, tudi v skladu s stališčem vlade, premaknili na januarsko zasedanje. Če pa bo čas na voljo, pa bomo opravili tudi to 6. točko dnevnega reda. Prvih pet pa je, kot rečeno, s stališča države nujnih in jih moramo opraviti danes. Tako smo torej sklenili vse potrebne odločitve v zvezi s potekom 12. izredne seje. Lahko preidemo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O KAZENSKEM POSTOPKU. Amandmajev za tretjo obravnavo nismo prejeli. To pomeni, da lahko vprašamo sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve, ali je zaradi sprejetih amandmajev v drugi obravnavi porušena medsebojna skladnost določb zakona? [[Ni porušena.]] Tako lahko državni zbor preide na glasovanje o zakonu v celoti. Glasujemo o predlogu zakona v celoti. Navzočih je 58 kolegic in kolegov, 44 jih je glasovalo za, eden proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. Poslanska skupina socialdemokratske stranke je ob tej točki dnevnega reda predložila tudi dodaten sklep: "Državni zbor Republike Slovenije zahteva od vlade Republike Slovenije, da predloži celoten pregled namensko zagotovljenih proračunskih sredstev, namenjenih za materialne in organizacijske pogoje za snemanje glavnih obravnav." Želi kdo izmed predstavnikov poslanske skupine v zvezi s tem besedo? [[Ne želi.]] Želijo drugi kolegi in kolegice? [[Ne.]] Potem dajem ta predlog dodatnega sklepa na glasovanje. O njem glasujemo. Glasujemo o predlogu dodatnega sklepa. V dvorani je navzočih 52 poslank in poslancev, 45 jih je predlog podprlo, 3 so mu nasprotovali. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Tako lahko zaključimo 1. točko dnevnega reda. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O INVESTICIJAH V JAVNE ZDRAVSTVENE ZAVODE, KATERIH USTANOVITELJ JE REPUBLIKA SLOVENIJA, ZA OBDOBJE 1994-2003, HITRI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Predlog zakona je obravnaval odbor za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide kot matično delovno telo. Želi predsednik besedo? Želi besedo in jo tudi ima. Gospod predsednik, prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Lep pozdrav vsem kolegom in kolegicam poslankam! Morda bi bilo dobrodošlo, da bi predstavnik predlagatelja le povzel predlog zakona, mislim pa, da bo to lahko še napravil, če se nam bo pridružil. Matično delovno telo je predlog zakona obravnavalo na 14. redni seji dne 5.12.2001. Pri tem je treba poudariti, da se je odbor za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide z vsebino, ki jo zapopadata tako ta novela kot osnovni zakon, krepko soočil v razpravo predlogih proračunov za leti 2002 in 2003. Tako da je bila materija, ki jo ta zakon prinaša, tako rekoč članicam in članom odbora že pred tem znana. Uvodno obrazložitev k predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o investicijah v javne zdravstvene zavode, katerih ustanoviteljica je Republika Slovenija, za obdobje 1994-2003, je podal minister za zdravstvo dr. Dušan Keber. V svoji predstavitvi predlaganih sprememb in dopolnitev je povedal, da sedaj veljavni zakon določa način zagotavljanja sredstev za investicije v javne zdravstvene zavode z ocenjenimi vrednostmi, katerih pa v času sprejemanja zakona ni bilo mogoče natančno predvideti. Ob splošni oceni investicij za delovanje zdravstvene dejavnosti in ob dejstvu, da v letošnjem letu preneha veljati tudi pravna podlaga za zagotavljanje investicij v izgradnjo nove pediatrične klinike v Ljubljani, se je izkazala potreba po spremembi in dopolnitvi zakona oziroma podaljšanju njegove veljavnosti. Člani odbora so se seznanili tudi s predstavitvijo mnenja sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve, ki ugotavlja, da je predlog zakona pripravljen skladno z zahtevami 175. člena poslovnika državnega zbora in da je v spremnem dopisu predlagatelj skladno z drugim odstavkom 201. člena poslovnika državnega zbora obrazložil tudi predlog za obravnavo in sprejetje zakona po hitrem postopku. Sekretariat k predlogu zakona nima pripomb ustavne narave, s pravnosistemskega vidika pa predlaga oziroma ugotavlja, da bi kazalo dodatno proučiti 2., 3. in 4. člen predloženega predloga zakona. Člani odbora so v razpravi predvsem opozorili na neučinkovitost vlade pri investiranju v javne zdravstvene zavode na eni strani in sočasno predvideno zapiranje nekaterih že obstoječih zavodov na drugi strani ter na vključitev potrebnega obsega sredstev za investicijo izgradnje pediatrične klinike v predlog oziroma v materialni del predloga zakona. In s tem tudi vgraditev v ustrezen člen skupno potrebnega obsega sredstev za investicije v zdravstvene zavode, vključno z obsegom sredstev ki so predvidena za izgradnjo pediatrične klinike v Ljubljani. Na podlagi razprave članov odbora in pa mnenja sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve ter tudi mnenja vlade je odbor oblikoval in sprejel naslednje amandmaje: Amandma k 2. členu, s katerim razrešujemo potrebnost vključitve v vsoto potrebnih sredstev tudi obseg sredstev za pediatrično kliniko v Ljubljani, in tri amandmaje k 3. členu. Tako kot so v poročilu odbora. Odbor je tudi sprejel sklep, s katerim predlaga državnemu zboru, da predlog zakona sprejme skupaj z amandmaji, ki jih je predložil odbor in sprejel odbor, po hitrem postopku. Hvala lepa.
Hvala lepa vam, gospod predsednik. Želi sekretariat besedo? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Želijo.]] Prosim, dr. Cukjati, v imenu poslanske skupine Socialdemokratske stranke. Želi potem še katera od poslanskih skupin? [[Želi.]] Kolega Drobnič, v imenu poslanske skupine NSi. Najprej kolega Cukjati. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani! Treba se je malo zamisliti o zgodovini tega financiranja v javne zdravstvene zavode. In sicer, najprej to, da je bila leta 1994 sprejeta odločitev oziroma zakon o investicijah v tiste zavode, katerih lastnik je država, in to v zavode, kjer se iz cene zdravstvene storitve ne pridobijo sredstva za amortizacijo, za investicijska vlaganja, za razširjanje dejavnosti in podobno. No, in država se je zavedala, da je dolžna tem bolnišnicam pomagati iz proračuna. Takrat je bila sprejeta odločitev, da se od leta 1994 do leta 1999, se pravi v prvi petletki, nameni tem zavodom 15 milijard. No, potem smo leta 2000 ugotovili, da to ni bilo možno izpeljati, ampak da poleg teh 16 milijard so med tem časom nastale nove potrebe; oddelki so se pač starali in nove investicije so bile potrebne. In je bil sprejet zakon, torej leta 2000, da se podaljša rok teh investicij do leta 2003 in da se vsota od 15 milijard dvigne na 60 milijard. No, in vsi veste, da smo že sprejeli proračun tudi do leta 2003, ki teh sredstev absolutno ne upošteva, čeprav je zakon še zmeraj veljaven. Torej, mi smo že pri sprejemanju proračuna kršili zakon v kar krepki višini; tako delamo, mi sami. No, in seveda vlada je bila na to opozorjena v razpravah na odboru in tako dalje, pri sprejemanju proračuna in je seveda pohitela s tem, da bomo pa zdaj to razrešili tako, da bomo zopet kar podaljšali ta rok do leta, kot ste videli, podaljšali ta rok zopet za novo petletko, in sicer sedaj pa je nova pogruntavščina - ne bomo dvignili sredstev, zato ker se bodo v teh letih zagotovo pojavile nove potrebe, ampak ista sredstva, ne 60 milijard, toliko so pošteni, da se bo pravzaprav upoštevala le inflacija v gradbeništvu, 63 milijard. S tem bomo mi sredstva, ki so za te potrebe namenjena, razpolovili. Jaz bi samo omenil to, kar seveda v obrazložitvi ni navedeno, navedena je pediatrična klinika, seveda, ki naj bi vključevala 12 milijard oziroma naj bi bilo preneseno v to kvoto 63 milijard, kar zakon seveda ne opredeljuje jasno, in se zdi, da teh 12 milijard bo izpuhtelo. Ni samo to, je tudi onkološki institut, je tudi nevrološka klinika v Ljubljani - to je omenjeno. V obrazložitvi so omenjene tudi nekatere druge stvari o bolnišnicah, omenjen je ginekološko-porodniški oddelek v Novem mestu, kirurgija in ginekologija v Slovenj Gradcu, za katero jaz dobro vem, če bi sanitarna inšpekcija bila dosledna, bi že zdavnaj zaprla ta oddelek. Ni pa omenjen ginekološko-porodniški oddelek v Murski Soboti. Jaz mislim, da Prekmurci to dobro poznajo, ta problem. Ni omenjen problem Jesenic in še marsikateri drugi. Problemi, ki se poglabljajo v tem času, torej to so te, bi rekel, pavšalne, kar po čez prezrte napake teh naših pristopov oziroma v osnovnem problemu to, da pravzaprav se ne upoštevajo s tem zakonom nove potrebe, ki se bodo v tem času pojavile. Mi smo zopet postavljeni pred dejstvo, boljše to kot nič. Ampak iz tega vemo, da kvaliteta materialnih pogojev bolnišnic s tem drastično pada. Dobro je, da se tega zavedate tudi vi v vladni koaliciji. Hvala lepa.
Hvala lepa vam, kolega Cukjati. Kolega Drobnič. Kolega Drobnič bo predstavil stališče poslanske skupine NSi, za njim kolegica Simšičeva v imenu poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov. Najprej torej kolega Drobnič. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Lepo pozdravljene kolegice in kolegi, in predstavniki vlade! Vlaganje oziroma investicije v zdravstveni sistem so zagotovo potrebne. Pri tem zakonu in pri tem predlogu nam seveda ni povsem jasno, ali je ministrstvo oziroma vlada dobro preučila obstoječe razmere v tej infrastrukturi zdravstvenega sistema. Torej, ali je analizirala kapacitete, spremembo v zdravstvenem stanju prebivalstva in na tej osnovi tudi pripravila ustrezen celovit predlog. Nekako v Novi Sloveniji menimo, da to ni bilo zadosti upoštevano. Če pogledate to mrežo, infrastrukturno, zdravstvenega sistema, lahko ugotovite, da so ponekod kapacitete bistveno premajhne, tudi tehnična oprema neustrezna, na drugi strani pa so investicije, ki so, žali bog, posledica tudi lokalnih, ozkih lokalnih interesov, da te investicije ničemur ne služijo in so slaba popotnica za kogarkoli, ki prevzame oblast. To seveda tudi povzroča dodatne stroške v zdravstvenem sistemu - s tem se bo minister zagotovo strinjal in verjetno tudi ve, na katere objekte ciljamo. Zato bi bilo dobro, da bi to seveda bilo na tak način pripravljeno. Tudi ob obrazložitvi zakona se pojavlja, ob teh prejšnjih spremembah, da je bilo vedno premalo časa. Ne vem, ali se je takrat vedno sprejemalo tudi tik pred božičem in je bilo premalo časa za poglobljeno razpravo oziroma poglobljeno pripravo. Naslednje vprašanje, ki se je porodilo v naši poslanski skupini, je torej združevanje zasebnega in državnega kapitala oziroma investicij. Ni povsem jasno, ali bo to mešana lastnina v enem pravnem subjektu, kjer se bosta državna in zasebna skupaj mešali, ali je kaj takšnega v načrtu. O tem izkazujemo v Novi Sloveniji določen dvom. Predvsem iz dosedanjih izkušenj, da je potem čez določen čas državna lastnina postajala vse ožja, vse več obveznosti, zasebna pa vse večja in to je potem povzročalo vrsto problemov. Tudi ni čisto jasno, kaj bo s tistimi manjkajočimi sredstvi. Država pač zagotavlja tam okoli 43 milijard denarja. Kaj je z ostalimi? Naj bi bili tudi donatorji in drugi? Skratka, to je nekaj vprašanj, ki so se nam ob vsem tem porodila. Sicer pa smo načela, da je treba zagotoviti sredstva, pri tem pa biti racionalen. Hvala lepa.
Hvala lepa vam, kolega Drobnič. Besedo dajem kolegici Simšičevi. Predstavila bo stališče poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov. Za njo pa bo nastopil kolega Brenčič v imenu poslanske skupine SLS. Imate besedo, gospa Simšič.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani gospod minister! V poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov bomo predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o investicijah v javne zdravstvene zavode, katerih ustanoviteljica je Republika Slovenija, podprli. Zavedamo se, da bo verjetno minilo še precej več let, kot jih opredeljuje tudi ta sprememba zakona, da bodo vse investicije v te zavode končane. Pa vendarle nas ob tem veseli vsaj eno dejstvo, da bodo končno v istem zakonu zbrane vse investicije in da ne bo več potreben poseben zakon za izgradnjo nove pediatrične klinike, v kateri se bodo zdravili najtežje bolni otroci iz vse Slovenije. Kajti, kot veste, je ta klinika leta 1994 izpadla iz tistega skupnega zakona in je bil potem leta 1996 sprejet poseben zakon. Ob tem pa vendarle želimo posebno zagotovilo in jasno izraženo mnenje tudi ministra za zdravje, da vključitev pediatrične klinike v ta zakon dejansko pomeni tudi prenos finančnih sredstev in možnost definitivne izgradnje, kajti tudi sekretariat je v svojem mnenju opozoril, da bi morebitna nedoročenost lahko bila usodna. Tako, kot rečeno, poslanska skupina združene liste bo ta predlog zakona podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolegica Simšičeva. Kolega Brenčič bo predstavil stališča poslanske skupine.
Hvala lepa, gospod predsednik za besedo. No, v poslanski skupini Slovenske ljudske stranke se zavedamo, da stanje infrastrukture, tako v stavbnem vidiku kot v opremi na področju zavodov s področja zdravstvenega varstva, ne odraža stanja, ki ga lahko preslikavamo tako na osebni standard kot tudi na druge standarde, ki so prisotni v naši družbi. In da je za to vlaganje v te zavode nujno potrebno. Zastavlja se nam pa neko resno vprašanje, katero so nekateri člani odbora tudi nekako naslovili na ministrstvo, ki je nosilec tega zakona, da bi že do današnje razprave ali obravnave pripravilo neke vrste specifikacijo, ali bi temu tudi rekel dinamični plan izgradnje teh posameznih objektov ali infrastrukturnih posegov v področje zdravstva po investicijah. Če želimo, da bo na letni ravni prav obseg sredstev, potem bi seveda v teh sedmih letih morali imeti v tej specifikaciji ali, bi rekel, dinamičnem planu zelo jasno zastavljeno, koliko pa bo obseg sredstev v vsakem proračunskem letu. Če smo pristopili resno in bomo te investicije, za katere mi niti ne vemo, kaj vse zajemajo do leta 2008, tudi realizirali, potem mora biti letna raven v proračunu najmanj 10 milijard. In tega se moramo zavedati. Drugače bo leto 2008 tisto leto, ko bo potrebno zopet sprejetje novele za prolongiranje tega investicijskega ciklusa. Smo pa zadovoljni, ker se je v tem zakonu kot krovnem zakonu pojavila tudi pediatrična klinika in s tem je vzpostavljen dejanski pogoj, da se bo klinika tudi naredila. Glede na to, da so pridobljena ustrezna in potrebna dovoljenja, je praktična izvedba tu. In je prav, da v celotnem znesku ta zakon tudi zajema področje pediatrične klinike. To se pravi, mi z veseljem podpiramo ta zakon in mu tudi želimo, da bi bil uresničljiv iz leta v leto, do leta 2008 pa v celoti. Hvala.
Hvala lepa. Želi še katera od poslanskih skupin predstaviti stališča? [[Želi.]] V imenu poslanske skupine stranke mladih, prosim, kolega Levič. Bo potem minister želel besedo? Kolegice in kolege vabim, da pridejo v dvorano, kajti, če ne bo velikega interesa za splošno razpravo, bomo prešli na glasovanje o amandmajih. Prosim, kolega Levič, imate besedo.
Hvala, gospod predsedujoči. O izgradnji pediatrične klinike je bilo v državnem zboru že ogromno povedanega, predvsem seveda glede sredstev, ki so se v preteklih letih namenila za njeno izgradnjo. Leta 1996 je bil sprejet zakon o izgradnji pediatrične klinike, in če bi se gradnja odvijala po tem zakonu, bi letos otroci imeli bolnišnico. Pri njeni gradnji se je zatikalo že od vsega začetka, z načrti, odkupi zemljišč, pripravo dovoljenj in podobnim. Jasno pa je, da bi se gradnja te prepotrebne ustanove lahko pospešila do te mere, da bi vlada namenila več sredstev za njeno izgradnjo, če že sredstva, ki so bila predvidena po zakonu o izgradnji pediatrične klinike, zaradi netočnih predvidevanja niso bila realna glede na dejansko stanje projekta. Da je tako, nam je jasno pokazal primer letošnjega leta. V predlogu proračuna za letošnje leto je bilo za izgradnjo pediatrične klinike namenjenih le 300 milijonov in vlada je zatrjevala, da večjega zneska za pediatrično kliniko ni potrebno namenjati, ker glede na potek projekta ta še ne bodo potrebna. Šele, ko se je pri amandmaju za dodatna sredstva vnela razprava, je minister za finance zagotovil, da jih bo, v kolikor bodo potrebna, vlada tudi zagotovila. In bila so potrebna. Letos, ko bi morala pediatrična klinika že stati, je veljavnost zakonu o izgradnji pediatričneklinike potekla, gradnja pa se je šele dobro začela. Zato je vsekakor potrebno izgradnjo vključiti v zakon o investicijah v javne zdravstvene zavode, katerih ustanoviteljica je Republika Slovenija. Stranka mladih Slovenije bo zato predlog zakona z vsemi predlaganimi amandmaji podprla. Apeliramo pa na vlado, da za razliko od dosedanjega neizvajanja zakona zakon, ki ga danes sprejemamo, tudi dejansko izvaja, da bomo leta 2006 končno dobili to prepotrebno bolnišnico. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Levič. V imenu poslanske skupine LSD, kolega Merlo.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi, predstavniki vlade! Mislim, da ta predlog zakona absolutno Liberalna demokracija Slovenije podpira. Tisti, ki sedimo že nekoliko dlje v teh poslanskih klopeh, se čutimo nekako dolžnike še iz prejšnjega sklica, da implementiramo ta dolg do slovenskih otrok, da pediatrična klinika čim prej potegne ta voz naprej. Istočasno pa bomo budno bdeli tudi nad drugo platjo, se pravi, nad gradnjo onkološkega inštituta, ki je tudi nekje, smatramo nekje prepočasna in ni vredno sploh, da bi debatirali, kajti kot vidimo iz časopisja, nas dnevno opozarjajo, da prilike v tej ustanovi so vse manj človeške. In mislim, da sta to dva objekta, ki bi jima absolutno dajali prioriteto. Tako da se nekje obvezujemo, da bi čim prej zadeve potekale, tako kot so bile planirane, da ne bi ponovno v naslednjih letih sprejemali dodatnih predlogov za finančne korekcije. Hvala lepa.
Hvala lepa vam, kolega dr. Merlo. Kolega mag. Vizjak.
Hvala lepa. Ob tej razpravi bi veljalo poudariti naslednje. Poglejte, praktično verjetno ni poslanca v tem državnem zboru, ki bi imel pomisleke glede nujnosti investicij v zdravstvo, predvsem v infrastrukturo, v izgradnjo bolnišnic, posodabljanje oddelkov. Vendar ta namera kaj hitro splahni in upade, ko sprejemamo proračun. Takrat je stoen razlog in stoen izgovor, glede prioritet in podobnih zadev. Zato bi opozoril na tem mestu, da je dokaj cinično na eni strani poudarjati potrebo, nujnost, hkrati pa v drugi zakonodaji, zlasti v zakonu o izvrševanju proračuna jasno zapisati, da se tisti zakoni finančno ne bodo izvajali, ki ne bodo imeli pokritja v proračunu. Zato ta razprava sodi v razpravo o proračunu in ne sem. Menim in prepričan sem, da je najpomembneje, da je dinamika izvajanja tega zakona v sozvočju z dinamiko gledanj na to področje ministra in ministrstva za finance. To je paradoks in želim poudariti, da ga je treba upoštevati tudi pri razpravi o zakonu o izvrševanju proračuna in pri proračunu in se ne tukaj trkati po prsih, češ, mi smo za to in še 63 milijard je celo premalo, je preveč in tako naprej. Hvala.
Mislim, da smo izčrpali poslanske skupine in da lahko damo besedo poslankam in poslancem. Prijav za neomejen čas nastopa nisem prejel. Besedo omejujem na 5 minut. Najprej je želel besedo kolega Moge. Prosim.
Predsednik, hvala lepa. Govorimo tudi danes, zadnji dan zasedanja, o ogromnih zneskih. Rad bi povedal, da se deloma strinjam s kolegom iz socialne demokracije v tem, da ta reč ni stvar, v enem delu je sicer zainteresirano telo odbor za zdravstvo, delo, družino in socialno politiko, ampak je pretežno to stvar odbora za finance in finančnega ministra. Rad bi povedal, da smo letos sprejemali tri proračune in da je odbor za šolstvo v vseh treh proračunih tri sklepe sprejel, ki jih je dal tudi v presojo državnemu zboru in jih je državni zbor potrdil, vlada pa je gluha na to uho. Jaz mislim, da ni prav, da se v takšni politiki lotimo kamenčka za kamenčkom in da tiste stvari, ki jih vsi v srcu nosimo, pa pustimo popolnoma ob strani. Mislim reči, da je nemogoče, da moja vlada podpira nabavo orožja, da podpira izgradnjocest, da pride zdaj po kamenčkih, da bi se priljubila ljudem z zdravstvom, da je pa prav nič ne briga, in jaz imam te ignorance dovolj, da bi se opredelila o tem, kar smo jo zaprosili, kaj je s šolstvom, kaj je z znanostjo, kaj je z otroškim varstvom, kajje s slovensko kulturo. Da morajo moji kolegi poslanci združene liste vlagati kljub temu, da je odbor in državni zbor jasno in glasno sprejel, da naj vlada prinese zakon, ki bo tudi nadaljevanje šolskega tolarja, zakon, ki bo nadaljevanje kulturnega tolarja, da vas bom moral jaz zopet, ali pa skupino ljudi, ki jim je šolstvo bližje, na kolenih prositi, da zopet podpišemo pa mi naredimo nekje en zakon, kam bo tale reč peljala naprej. Zato, spoštovane kolegice in kolegi! Nič nimam proti temu zakonu. Ampak, treba je gledati tudi skozi optiko drugih, zainteresirane javnosti, ki potrebuje ravno tako denarno pomoč, da bi pred odločanjem o tem zakonu prišel predstavnik vlade, ali pa lahko nam gospod minister sam razloži, ali bo vlada na podoben način tudi vložilav proceduro zakon, pod narekovaji, to je zakon o zdravstvenem tolarju, zakon o šolskem tolarju, zakon o znanstvenem tolarju in zakon o kulturnem tolarju. Če je vlada na to pripravljena in bo tudi poskušala v okviru danih možnosti vložiti ta dva zakona, dabodo izvedljivi tudi v proračunu, potem bom jaz glasoval za ta zakon. Drugače pa, da bomo morali zopet poslanci na svojih plečih ta krvavi pot potiti pa vlado potem prepričevati, da so tudi šole potrebne tega denarja, bodisi da gre za malice bodisi da greza štipendije ali pa za učenje tujih jezikov, ali pa za brezplačne učbenike, da bomo mi to na svojih plečih nosili, se mi zdi neupravičeno. In zaradi tega, da ta država transparentno funkcionira, se mi zdi, da si slovenski narod zasluži tako pediatrično kliniko za 12 milijard kot tudi eno dostojno nacionalno knjižnico. Potem smo pa vsi tiho in se mi zdi tale reč obravnave na način, kot se sedaj obravnava po kamenčkih, za državo netransparentna. In zato moj proceduralni predlog, da bi v nadaljevanju, ko bomo prišli do odločanja o tem zakonu, prišel predstavnik vlade in enkrat temu državnemu zboru jasno in glasno odgovoril, "mi bomo vložili zakon, ki bo izvedljiv s področja šolstva, šolski tolar, in mi bomo vložili zakon s področja kulture, torej tudi kulturni tolar, ki bo tudi izvedljiv v naslednjih proračunih".
Kolega Moge, nisem vas želel prekinjati, vendar ste se dotaknili tudi nekaterih drugih investicij, ne samo v javne zdravstvene zavode. Jaz predlagam, da, ker to ni točka dnevnega reda, ne širimo razprave. Tudi vaš proceduralni predlog se ne naša samo na to. Seveda, če boste vztrajali, bo državni zbor o njem odločal, vendar bi to odsvetoval, ker ni povezan s to točko dnevnega reda. Ima pa vlada priložnost, da se odzove na poziv kolega Mogeta. Kolega Drobnič je želel besedo, tudi vašo omejujem na pet minut.
Hvala lepa za besedo. Želel sem torej replicirati kolegu Mogetu. Uvajanje raznih tolarjev in da bi tudi na, ne vem, zdravstvenem področju uvajali tolarje, veste, to je neresna razprava. Vladna koalicija je taka, kot je postavljena, in dajte, prevzemite odgovornost, ne samo, da se pred ljudstvom kažete vsak po svoje s svojim tolarjem. Kajti na ta način spodbijate integralnost proračuna in potem moramo seveda sprejemati sklepe, tako kot smo jih na včerajšnjem zasedanju, da preprosto ugotovimo, koliko je vseh teh mogočih in nemogočih terjatev in obveznosti države. Saj je treba odgovorno vedeti, zato jaz takih načinov ne pozdravljam. Se pa seveda strinjam s kolegom iz Socialdemokratske stranke, gospodom Vizjakom, glede obravnave te problematike. Ta razprava bi morala biti skupaj s proračunsko obravnavo. Takrat se lahko morda pojavi neka ideja tega tolarja, vendar mora biti integrirana v proračun. To je pomembno. Ne vem, kako se bo ta stvar skladala s proračunom za naslednje petletno obdobje. Morda po padel en del, minimalen, investicij v prvo obdobje, za katerega smo pravzaprav tudi sprejeli proračun - to sta leti 2002 in 2003 - ali bo pa zaradi pomanjkanja sredstev vse preneseno v zadnje obdobje. Potem je pravzaprav vprašanje relativizacije izvajanja tega zakona. Že na odboru za zdravstvo se je pojavil termin, zakon, ki se izvaja, in zakon, ki se ne izvaja. Jaz ne morem na tak način diskutirati. Zakon je za to, da se izvaja. Da ga pa sprejmemo, moremo imeti pa utemeljitve, da so pogoji za to, da se lahko izvede, ne pa da ga pišemo zato, da potem novinarji rečejo, "poglejte, kako se pametno zavzemajo v tej in tej stranki za državljane". Bodimo dostojni in resni. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Moge, imate repliko. Za besedo je potem prosil minister.
Kolega Drobnič, tolar je ime za denarno enoto in tolarji niso v naslovih teh zakonov, so pa nekako nek pojem, pod katerim ljudje razumejo, da gre za zakone, za katere bo država dala denar, ne za zakone, ampak za programe v teh zakonih. S temi zakoni se torej izvajajo programi vlade. Če mi sprejmemo zakonsko, da bo za nekatere programe denar, zakonsko zagotovimo, in ker ima to zakonsko osnovo, se sprašujem za tiste programe, ki pa niso zakonsko opredeljeni, da bi dali denar zanje, ali bodo potem sploh izvršljivi oziroma ali bodo ti programi druge vrste proti programom, ki imajo zakonsko pokritje za izvrševanje. Čeprav tudi zakon sam, se z vami strinjam, ne garantira, da bodo ti programi dobili ta denar, kar smo videli na primer pri kulturnem tolarju - pod 40% se izvaja tisto, kar je zakonsko določeno. Zaradi tega, če tak zakon sprejemamo, zaradi teh dilem bi rad imel samo jasen odgovor, ali bo vlada tudi za druge programe, s področja šolstva, znanosti, s področja kulture, te stvari z zakonom pokrivala, oziroma če ne, potem bomo pač glede na enakovrednost teh področij morali poslanci potiti pot, da bomo z zakonom tudi tem področjem omogočili enakomeren dotok denarja za programe, kot so ti zakoni s področja, če ga danes sprejmemo, zdravstva, s področja obrambe in s področja cest.
Hvala lepa. Kolegica Pozsončeva. Če se, minister, strinjate, bi odgovarjali po koncu razprave poslancev. Se strinjate, gospod minister? [[Da.]]
Hvala lepa, gospod predsednik. Kakor vidimo na tem seznamu ni porodnišnice v Murski Soboti. Gospoda ministra bi vprašala, kakšna bo usoda te porodnišnice.
Želi še kdo od poslancev, poslank besedo? Če ne, vabim k besedi ministra za zdravje. Imate besedo, kolikor je potrebna za pojasnila, ki bodo zadovoljiva. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik, poslanci in poslanke! Mislim, da bi si sicer minister za zdravje pravzaprav želel tako spodbudnih razprav, kot sem jih slišal danes. Ne glede na to, pa da je seveda resnica tega zakona ta, da prenaša večino investicij, ki niso bile opravljene doslej, v nadaljnje obdobje. Jaz lahko v imenu vlade zatrdim, da obstajajo perspektive, ki dajejo realnost tem predlogom, da bi bili uresničeni do leta 2008. Pri čemer pa moram opozoriti, da smo nedavno, da ste nedavno potrdili proračun, ki v prihodnjih dveh letih nekako predvideva 15 milijard, in da do 90-ih milijard, kar ob korekciji za inflacijo in drugih makrofiskalnih korektivih pomeni ta zakon, pomeni, da bomo morali v letih po letu 2003 približno podvojiti vsako leto investicijska vlaganja, če želimo ta zakon uresničiti. To pomeni, pred nami, tudi pred vami so nove proračunske razprave, ki, naj omenim ob tem, bodo vsakokrat na novo lahko določile tudi morebitne drugačne prioritete, ki so ta čas zapisane. Jaz bi vas ob tem opozoril, da so prave odločitve samo tiste, ki so v državnem proračunu za dve leti, medtem ko po letu 2003, ne glede na to, da so seznami dobro pretehtani, pa zaradi tistih dejstev, ki so jih nekateri med vami že omenili, zaradi spremenjene demografije, zaradi spremenjene tehnologije, različnih pogledov, kako se razvijajo posamezne znanosti v medicini, lahko pride do spremembe projektov in tudi do spremembe prioritet. Ob tem bi vas posebej prosil, ker bomo imeli v prihodnosti poleg proračunskih razprav, kjer bomo praviloma manj navdušeni za investicije, vas bom prosil tudi za podporo, ko bo ministrstvo na tej ali oni ravni, lokalno ali državno predlagalo racionalizacijo na tem področju. Tudi tukaj bodo boleči posegi, ki bodo potrebni, če želimo, da zdravstveno varstvo v novih pogojih deluje učinkovito in uspešno. Torej ne gre zgolj za formalno podporo vsem večjim in večjim vlaganjem, ampak vse večji in večji racionalnosti in z ozirom na spremenjene potrebe tudi preusmerjanju naše pozornosti v drugačne projekte, kot jih mogoče mislimo danes. Bistvo zakona seveda je združitev dveh dosedanjih zakonov. Naj potrdim vprašanju, seveda to pomeni, da je pediatrična klinika z vsemi svojimi investicijskimi zahtevki sestavni del tega zakona in ta zakon ji zagotavlja financiranje, ne samo to, plan, državni proračun jo postavlja med prve prioritete. Tako da menimo, da bo pediatrična klinika, seveda poleg onkološkega instituta, prva faza, bo prvi veliki investicijski projekt, za katerega menimo, da bo dokončan vsaj do leta 2006. Odgovor za ginekološki oddelek oziroma porodniško- ginekološki oddelek Murske Sobote je enostaven. Ta porodnišnica nastaja, ima svoje zidove in bo končana verjetno že kar do konca prihodnjega leta, če bo šlo vse po sreči. Najbrž je to razlog, da je niste našli v seznamu. Torej to je investicija, ki poteka. Naslednji komentar - zakon samo omogoča, da bi pri potrebnem denarju sodeloval tudi kapital, bodisi fizičnih ali pravnih oseb, zasebni kapital. Jasno pa je, da bo, če bo ali ko bo do tega prišlo, poprej potrebno odgovoriti na številna vprašanja, zelo verjetno bodo tudi potrebne nekatere spremembe zakonskih podlag. Tako, da bo obilo vsebinske razprave, na kakšen način, in bom ponovno rekel, če sploh nastopa ta kapital zlasti v bolnišnicah. Ta čas je naša presoja, da bomo to omogočili, seveda z vsemi varnostnimi ukrepi, ki so potrebni, da bolnišnice ostanejo v javnem sistemu in da služijo za javno dobro. Jaz bom posredoval nekatere druge predloge finančnemu ministru, ki je pristojen za to, čeprav najbrž že vsi natanko vemo, da finančni minister in vlada natanko ve, da so potrebe in želje na številnih področjih in da je na koncu ob obstoječem družbenem proizvodu potrebno določiti prioritete. Kako vlada in kako tudi parlament odloča o prioritetah na posameznih področjih, seveda potem volivci potrdijo na vsakokratnih volitvah. To je moj edini komentar. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod minister. Kolega Moge. Preden vam dam besedo, kolega Moge, ali lahko povabim poslanke in poslance, ki niso v dvorani, da se nam pridružijo, ker kaže, da se bomo počasi preslili k odločanju. Kolega Moge, imate besedo.
Hvala lepa. Kot poslanec tega državnega zbora, verjetno pa vsi vi, kolegice in kolegi, morate vedeti, kaj se bo dogajalo naprej. In če me kdo vpraša, ali bo naša vlada v naslednjem letu tudi vložila zakon, ki bo omogočal izvajanje programov, ki so bili začeti, pa ne dokončani, s šolskim tolarjem ali pa s kulturnim tolarjem, moram jaz vedeti odgovor na to vprašanje. In ker že eno leto in pol moledujemo - saj kolegi lahko povedo, vsi, ki so pač s tega področja - moledujemo in prosimo vlado, naj nam na to odgovori, mislim, da je to najmanj, kar zahtevamo. Da nam reče ja ali pa ne. Potem bom tudi vedel, kako se bom v tem primeru odločil oziroma bo to napotilo za moje delo, ali bom lahko kot poslanec tudi sampotem zopet šel na to trnovo pot pa bom vse kolege in kolegice oziroma bomo mi prosili gor, da bomo izglasovali tudi za našo kulturo še kaj denarja, pa za našo šolo pa za našo znanost kaj denarja. Mislim, da je to popolnoma upravičeno. Jaz vas, dr. Keber,kot ministra "de luxe" smatram, da ste uspeli pa da ste prišli s temi rečmi in skrbite za svoje področje. Malo manj sem pač navdušen nad tistimi, ki niso s svojimi prizadevanji uspeli uresničiti tega, kar je ta državni zbor pa odbor za kulturo, šolstvo in šport od njih zahteval. Zato bi, predsednik, še enkrat poprosil, saj dan je dolg, je navaden delovni dan, naj pridejo ljudje iz vlade sem in naj nam na to vprašanje odgovorijo, in bom jaz potem z lahkim srcem tudi pritisnil na to tipko in bom potem tudi glasoval za ta zakon, dr. Keber, da ne bo pomote.
Kolega Moge, vaše vprašanje vladi je legitimno, moč ga je zastaviti tudi s poslansko pobudo ali vprašanjem, pisnim ali ustnim. Rad bi vas samo opozoril, če danes odločimo, da prekinemo točko dnevnega reda zato, da pride minister za finance ali predsednik vlade, ki ima pravico, torej splošno pravico predstavljanja vlade, lahko s takim presedanom ohromimo delo državnega zbora, kajti kdorkoli bo potem lahko zahteval, da pri točki dnevnega reda, ki se ukvarja s področjem x, pride tudi minister za področje y. In če bo državni zbor danes z večino sprejel vaš proceduralni predlog, bi bilo pričakovati, da bo tako storil vsakič ob takem predlogu. Predlagal bi torej, glede na določbo 267. člena poslovnika, da takega predloga ne dam na glasovanje, kajti če bi bil sprejet, je presedan, ki lahko resno vpliva na odločanje v državnem zboru. Če želi dr. Keber kot član vlade v imenu vlade, v kolikor ima pooblastila, dati še kakšno informacijo v zvezi s tem, je povabljen, da jo da. Drugače pa mislim, da je vaše vprašanje legitimno in ga je mogoče vladi zastaviti tudi na drugačen način in obvestiti poslance o njenem odgovoru. Želi še kdo od kolegov in kolegic besedo? Kolega Školč.
Rekel bom, ta vaša opomba zdrži samo deloma. Pojasnilo vlade da lahko tudi minister, ki tekoče zastopa vlado, ali dežurni vlade, ki pač skrbi za to, da so ministri in drugi uradniki prisotni in da omogočajo, bom rekel, tekoče odločanje državnega zbora. S tega vidika ne bi bilo prvič, da se tako imenovani tolarji povezujejo eni z drugimi in odločitve o enem pač blokirajo oziroma odpirajo odločitve o drugih. Spomnili se boste iz pretekle prakse, da je pravzaprav državni zbor tako imenovani šolski tolar sprejemal vzporedno z obrambnim tolarjem in da je bil seštevek tistega denarja, za katerega je vlada govorila, da ga proračuni naslednjih let še prinesejo, seštevek, ki je omogočil programe obeh tolarjev. Zgodilo se je potem seveda to, da sta se oba programa podaljšala za nekaj let. Po toliko letih se izkazuje, da ne eden ne drug - govorim o tistih programih, ki niso realizirani v celoti. Ta razprava, ki jo odpiramo danes, je pomembna v toliko, ker pomeni sprejem tega tolarja. To mora biti jasno sporočilo tudi vladi, odločitev tudi za vse druge tolarje, ki bodo imeli podporo v državnem zboru. To je sporočilo, ki ga gospod Moge ne more eksplicitno reči. Ampak, zagotavljam vam iz izkušenj in seveda tudi iz tega, kako se prioritete v enem delu v državnem zboru določajo, da podpora temu tolarju, ki je za mene potreben, pomeni podporo tudi tolarju na preostalih področjih, ki so ravno tako na neki način podhranjena in na katerih pač stoji prihodnost te družbe, ki je povezana, kot poslušamo tudi v memorandumih, z znanjem, izobraževanjem in kulturo. Drugače pač ne gre. S tega vidika je, bom rekel, dobro, če se to razčisti v tem trenutku in mirno deluje naprej. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Moge.
Predsednik, v izogib proceduralnim zapletom in ker voda ne gori, bi predlagal, da se do takrat, ko bom tudi sam poskušal dobiti od vlade informacije, ki mi bodo zagotovile, da bom z lahkim srcem za to glasoval, zdaj namreč ne morem glasovati, ker ne vem, kakšna politika se bo vodila na tem področju, nekaj je tudi kolega Školč predlagal, bi predlagal, ker ni nujno, da se ta zakon danes sprejme, da se odločanje o tem zakonu premakne na naslednjo sejo.
Kolega Brenčič, predsednik odbora. Prosim.
Hvala lepa. Jaz popolnoma razumem prizadevanje nekaterih poslancev, ampak vseeno bi rekel, z 31.12. ugasne zakon o pediatrični kliniki. Investicije pa so tako rekoč v fazi, v delu je. Pravne podlage za sproščanje denarja iz državnega proračuna v to investicijo po tem dnevu ni. Zato bi jaz le apeliral, da ta zakon sprejmemo danes. Hvala.
Tukaj bi kolega Mogeta samo rad opozoril na drugi odstavek 73. člena. Za tak vaš predlog bi se moralo najmanj 10 poslancev ogreti. Sicer pa poslanska skupina, predsedujoči, predlagatelj ali vlada. Kdo še želi besedo? Kolegica Simšičeva. Potem kolega Školč, kolega Cukjati.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Jaz bi pravzaprav rekla, da se skorajda v celoti strinjam z razmišljanjem kolega Školča. Hkrati bi pa kolega Mogeta vendarle poprosila, da danes da svoj glas za ta zakon. Iz dveh razlogov. Enega je že navedel kolega Brenčič, kajti konec meseca, 31.12., ugasne zakon o pediatrični kliniki. In ne bi bilo modro, da nastane pravna praznina na tem področju, ki bi bila lahko usodna. Drugi razlog, ki je težak kar nekaj milijard, je pa v temeljnih razvojnih programih, v tako imenovanem obrambnem tolarju, ki ga je ta državni zbor sprejel že pred proračunom, in jaz sama sem razumela pravzaprav že takrat odločitev vlade, da vsi tolarji gredo naprej. Če smo bistveno povečali znesek v obrambnem tolarju, če je v proceduri zakon o zdravstvenem tolarju, je logično, da je tako intencijo vlade pričakovati za naprej. Zato prosim, če lahko o tem zakonu danes odločamo, in kolege prosim, da glasujejo za. Hvala.
Kolega Školč, želite besedo? Za vami kolega Cukjati.
Hotel sem dati samo neko pojasnilo, da gospod Brenčič seveda nima prav v tistem delu, ko trdi, da ni mogoče črpati sredstev za pediatrično kliniko. Sredstva so zagotovljena v proračunu za naslednji dve leti in črpanje teh sredstev je pravzaprav povezano, manj kot s temi posamičnimi tolarji, predvsem z zakonom o izvajanju proračuna. Velja tudi za vse druge S tega vidika ne bo nobenih težav pri črpanju sredstev. Ker če bi se mi naslanjali na to dikcijo zakona, potem bi pediatrična klinika danes že stala, če bi bilo mogoče voljo materializirati prek črke zakona. Da ne govorimo seveda o narodni in univerzitetni knjižnici, ki bi bila potrebna v tem trenutku že popravkov, ni pa bistveno dalj od tega, da je pripravljena gradbena jama.
Besedo bom dal po naslednjem vrstnem redu: kolega Cukjati, za besedo je prosil tudi minister, vendar predlagam ministru, da se oglasi za nastopom kolega Drobniča. Torej, najprej kolega Cukjati, za njim kolega Drobnič.
Hvala za besedo. Dosedanji zakon, ta, ki je še v veljavi do konca leta, je zahteval od države investicijo v višini 60 milijard oziroma za vse slovenske bolnišnice, in država tega ni izpolnila, ni mogla ali kakorkoli. Sedaj po tem predlogu se ta investicija raztegne še za naslednjih pet let - to se pravi se razpolovi glede na potrebe infrastrukture oziroma materialnih pogojev zdravstvene službe. Verjetno tudi teh novih zahtev v naslednjih petih letih proračun ne bo zmogel. Vsaj tako kažejo izkušnje. Bojim se, da bodo potrebe pa seveda ostale oziroma se večale, vsako leto nastopajo nove potrebe in materialna osnova bolnišnic, materialna osnova zdravstvene službe se bo drastično slabšala. Gospod minister, ali ste kdaj razmišljali, da bi v ceno zdravstvene storitve vključili tudi investicijske stroške; kajti, če bi bolnišnica imela v sedanji ceni zdravstvene storitve, ne samo plače in druge materialne - tekoče materialne stroške - kot jih ima sedaj, ampak tudi investicije, investicijske stroške, potem bi lahko pač najela kredite in v 10-ih, 15-ih letih svojo investicijo izplačala, brez tega mukotrpnega pogajanja s proračunom, kjer seveda vedno izgubimo poslanci. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Drobnič, za njim minister. Kolega Drobnič, imate besedo celotnemu državnemu zboru, ne samo kolegu Mogetu. Želite besedo?
Hvala lepa. Odpovedujem se repliki in razpravljanju, ker mislim, da bo to prispevalo samo še k večji zmedi. Stvari niso dobro pripravljene.
Hvala lepa. Minister, želite dati pojasnila, morda tudi take vrste, da bi odpravile vprašanja kolega Mogeta? Prosim.
Najprej naj se vam razkrijem, da sem jaz tokrat tudi tako imenovani dežurni s strani vlade, ki naj bi odgovarjal tudi na bolj komplicirana vprašanja.
No, to rešuje problem.
Najbrž pa se boste strinjali, da vprašanja, ki zadevajo investicije na področju znanosti, šolstva, kulture, so nekaj takega, kar - morda podcenjujem svojega kolega, finančnega ministra, tudi on ta hip brez jasne podpore vlade ne bi mogel napovedovati, kaj se bo zgodilo v prihodnjem letu. Tako mi dovolite, da izrazim neko mnenje. Osebno še kako sem sestavni del tudi šolstva in znanosti, če se že nekako ne morem vključiti neposredno v kulturo, razen kot odjemalec, da le rečem, da to zahteva razpravo, ki tudi, če odložite ta zakon, ne bo končana tako naglo, da ta zakon za dolgo časa ne bo odložen. Prekinitev tega zakona - zato bi predlagal predsedniku, da morda pravna služba pojasni, kaj pomeni - po mojem mnenju, mislim, da to pomeni sprožitev celotnega postopka od začetka; kar pomeni, seveda, zelo slab signal na vse tiste odjemalce, državljane, ki ste jim hoteli s svojimi nedavnimi nastopi pred pol ure ugajati. Sam se lahko zavežem oziroma rad se zavežem, da bom prenesel vladi zelo jasno, ostro razpravo v smeri, kaj bomo storili na področju vlaganj na področju šolstva, kulture, znanosti in da vlada pride z jasnimi odgovori pred ta parlament, takoj ko bo to mogla storiti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Za besedo je prosil še kolega Partljič. Imate besedo, kolega Partljič. Imate težave z mikrofonom? Je kdo vključen? Ne. Prosim.
Bolj s svojo formulacijo imam težave. Ne samo, da razumem in po svoje podpiram diskusijo gospoda Rudija Mogeta in svojega soseda Jožefa Školča, ampak po drugi strani je res, da tudi mi, poslanci, dolgoročno izgledamo neke šeme, ne pa resni poslanci, ki tu sprejemamo zakone o tolarjih, pa enega, ki je bil izjemen zaradi izjemnih potreb države, najprej obrambnega, ampak če je že obrambni, je zdaj možnost za šolstvo, pa je možnost za kulturo. Moram tudi reči, da so, kakorkoli gledamo, prinesli svoje rezultate, in eden in drugi. Zakon ni bil pri nobenem izvrševan tako, kakor smo si pravzaprav zamislili: ne v isti dinamiki, ne v ničemer, ne v vseh detajlih. Tekel pa je in mislim, da je možno na področju obrambe in zlasti na področju šolstva kar pokazati na kakšne rezultate. Oglašam se pa zato, mogoče mi bo kolega in prijatelj Moge ugovarjal, ker ne vidim niti pravega haska od tega, če bi se tu pojavil finančni minister in rekel, da bo izpolnjeval te zakone, ki jih je sprejel parlament v skladu z realnimi možnostmi ali kaj podobnega. Ne verjamem, da bi lahko dobili tako relevanten odgovor, ki bi nas zadovoljil. Mislim, da bi bili [[...]]Strinjam se z gospodom ministrom, da mogoče finančni minister tudi tega ne more reči, niti premier. Prej bi mislil, da bi dobili demagoški odgovor, ki bi nas pomiril, da bi ta zakon vendar sprejeli. Ker se mi to zdi vendar tudi nekakšna realiteta. Za primer, ker so [[...]]Bi lahko rekel, da je Rudi Moge borec za kulturo, tudi tako v praksi, tudi v tem državnem zboru in mu za to izrekam vse priznanje, smo nazadnje imeli pogovor, prav v odboru za šolstvo in kulturo, zadnjič pri poročilu ministrstva, kjer je tekla dolga - številna vprašanja so se nanašala ravno na izpolnjevanje kulturnega tolarja. In je ministrica tam odgovarjala. Tudi tako, da na terenu niso bili povsod pripravljeni, bi lahko v višjem številu [[...]]Ne rečem, da sem bil zagotovljen s temi odgovori, ampak mislim, da v imenu vlade ne bi mogli zdaj dobiti drugega odgovora, ki smo ga - recimo - za področje kulture dobili pred 14 dnevi od ministrstva in nismo bili zadovoljni. Po drugi strani bi mi bilo pa žal, če bi čez leto obsorej ali čez dve leti spoznavali, da smo nekaj zamudili ravno zopet s to bolnišnico, kakor je bilo danes, že tudi med vrsticami rečeno. Zato tudi sam, kljub temu - kot rečeno - da se celo včasih počutim malo šema, ker vidim, da je realno, da tega ne bomo mogli izpolniti, pa že v nekaj drugega gremo. Ne bom podprl tega, da bi ustavili nadaljnjo proceduro okoli zakona, ki ga imamo zdaj na mizi.
Prav. Želi še kdo besedo? Prosim, kolega Moge.
Mislim, da je treba najti neki izhod. Nihče ne nasprotuje temu zakonu, ki ga obravnavamo. Ampak enačbo, ki jo je Školč rekel x+x=z in če je z določen in daš x-u toliko, je tudi y določen. Pomeni, da bi nekdo glede realizacije vseh teh tolarjev in glede tega moral tukaj odgovarjati. In se še enkrat s kolegom Brenčičem strinjam, da ta stvar ni stvarministrstva za zdravje, ampak je stvar ministrstva za finance. In bi morala vlada v tem smislu, pač, odgovoriti in povedati. In bi morala povedati tudi to, saj navsezadnje smo tudi poslanci ljudje, da če se v odboru nekaj sklene, pa če državni zbor nekaj sklene, da se na te reči odgovori. Ker se pač ni odgovorilo, je moj revolt pač takšen, kot je bil v tem primeru. Poprosil bi, če je možno, še za nekaj posvetovanj glede teh proceduralnih zapletov, bi poskušali - torej največja reč, da bi vlada na to odgovorila, bi bilo to, da bi zakon blokirali in da bi ga na prihodnjo sejo dali. Najhujša. Ampak s tem, ko pravi Danica, v bistvu to napravimo medvedjo uslugo ravno tistim, ki bi ta denar potrebovali oziroma ki imajo vizijo zdravstva naprej. Če nekoliko popustimo, bi lahko tudi državni zbor zopet sprejel na koncu nek sklep, ki se ga pa ponavadi običajno ne uresničuje; ampak sklep v tem smislu, ob tej obravnavi, da bi vlada vendar na prvi naslednji seji odgovorila na to dilemo, ki jo zdaj zastavljamo ob sprejemanju tega zakona. In če vlada pač ne bo odgovorila, bomo pač vedeli. Samo, lahko pa ta stvar prejudicira v tem, da bodo rekli: "Ja, saj vi, kot državni zbor, ste še amandma celo dali, ste sredstva povečali. Zakaj me zdaj sprašujete o nečem, kar naj izvedemo če pa ni več denarne osnove?" In v tem je vozel vsega tega vprašanja, okoli katerega se sučemo. Če je možno dobiti pred odločanjem nekaj minut in če je še možno v tem času vložiti kakšen sklep, ki bi ga državni zbor sprejel, potem bi od teh svojih namer odstopil in bi poskušal ta problem rešiti na ta način.
Hvala lepa, kolega Moge. Zdaj imamo dve možnosti. Ena, ker je malo členov v tem zakonu, da izkoristite ta čas, ki bo relativno kratek, ob sprejemanju, da pripravite ta sklep. Ali pa, da prekinemo 2. točko, se preselimo na 3. in po koncu ene od naslednjih točk se vrnemo k točki 2 s predlogom vašega dodatnega sklepa. Kolega Moge, ali sem prav razumel?
Dobro bi bilo predsednik, če ste toliko prijazni, pa bi prekinili to točko, da naredimo vse te stvari [[...]]
Dobro.
[[...]]za odločanje in se potem kasneje vrnemo k tej točki. Saj te točke so kratke. Poprosil bi, če bi lahko prekinili, mi te reči pripravimo v pisni obliki, pa potem odločamo.
Prav ali a se lahko tudi to dogovorimo, da opravimo odločanje o zakonu, pa potem pred zaključkom te točke vzamete čas za sklep? Kolega Moge? Lahko. Lahko obravnavamo zakon. Prosim, kolega Anderlič.
Pred odločanjem o zakonu bomo vzeli 15 minut odmora in bomo vse uredili, tako kot je potrebno.
Potem predlagam, da zapremo to poglavje, s tem da glasujemo o zakonu, potem pa bo poslanska skupina LDS vzela 15 minut odmora. Prav. Smo v splošni razpravi. Želi še kdo besedo? [[Ne.]] Potem to splošno razpravo zaključujem. Prehajamo na drugo obravnavo, in sicer na razpravo ter odločanje o posameznih členih in vloženih amandmajih. Imamo dva amandmaja. Šli bomo od člena do člena. Imamo dva amandmaja, amandmaja odbora k 2. in 3. členu. V razpravo dajem zdaj 1. člen. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Potem dajem 1. člen na glasovanje. Prosim, glasujte. Glasujemo 1. členu. Prosim za mir v dvorani. Smo sredi glasovanja o 1. členu. 58 poslank in poslancev. 52 je glasovalo za, 1 proti. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 1.]] Predlog je sprejet. Imamo amandma k 2. členu. Odbor je pripravil amandma. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Potem bomo najprej glasovali o amandmaju k 2. členu. Glasujemo. 62 poslank in poslancev je navzočih; 56 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Glasujemo o 2. členu. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Glasujemo, prosim. Navzočih 58 kolegic in kolegov; 52 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Imamo amandma k 3. členu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Glasujemo o amandmaju k 3. členu. Prosim, glasujte. Smo sredi glasovanja o amandmaju k 3. členu. V dvorani je navzočih 56 poslank in poslancev, 48 je glasovalo za, 1 proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 1.]] Amandma je sprejet. Zdaj lahko glasujemo o besedilu 3. člena v celoti. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev, 48 jih je predlog podprlo, nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Imamo še 4. in 5. člen. Najprej bomo glasovali o besedilu 4. člena. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Glasujemo o besedilu 4. člena. Navzočih je 56 kolegic in kolegov, prav toliko jih je glasovalo za besedilo 4. člena. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Sedaj glasujemo in še pred tem razpravljamo, če bo za to interes, o 5. členu. Želi kdo besedo o 5. členu? [[Ne želi.]] Besedilo 5. člena dajem na glasovanje. O besedilu 5. člena se je izjasnilo 52 poslank in poslancev, 49 jih je bilo za, nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je tudi to besedilo sprejeto. Zato lahko preidemo na odločanje o naslovu zakona. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o naslovu zakona. Glasujemo. V dvorani je navzočih 56 poslank in poslancev, 49 jih je bilo za, 2 proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je naslov zakona sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da so bili k predlogu zakona v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k 2. in 3. členu. Želijo kvalificirani predlagatelji vložiti amandma? [[Ne želijo.]] Prehajamo na usklajenost. Je besedilo usklajeno? [[Je.]] Zato lahko preidemo na odločanje o zakonu v celoti. Kolega Anderlič, pred odločanjem želite 15 minut odmora? Odrejam 15 minut odmora, nadaljevali bomo pet minut čez pol dvanajsto - do takrat prekinjam sejo.
Spoštovani, spoštovane. Nadaljujemo z delom. Prehajamo na odločanje [[...]]Se opravičujem, gospod Moge, lahko mojo kartico izvlečete iz reže? Hvala lepa. Prehajamo na odločanje o zakonu v celoti. Najprej bomo seveda ugotovili navzočnost v dvorani. Ugotavljamo navzočnost. Navzočih nas je 54. Državni zbor je sklepčen in lahko veljavno odloča. Predlagatelje odmora sprašujem, ali želijo pojasniti svojo odločitev. Gospod Anderlič, izvolite.
Poslanska skupina LDS bo brez zadržkov glasovala za zakon, ker menimo, seveda, da je treba nadaljevati z ureditvami nekaterih investicij v zdravstvu. Prav tako smo prepričani in bomo storili vse tisto, da bo koalicija v januarju mesecu, torej še pred slovenskim kulturnim praznikom, pripravila oba zakona, tako zakon o kulturnem tolarju kot zakon o šolskem tolarju, in bo na ta način kar največ prispevala k razvoju šolstva, znanosti in kulture v Sloveniji. Torej, vsi pogoji za glasovanje o tem zakonu so izpolnjeni. Hvala.
Hvala lepa. Prehajamo torej na odločanje o zakonu v celoti. Želi kdo obrazložiti svoj glas? Izvolite, gospod Bevk, obrazložitev glasu.
Hvala lepa. Seveda bom podprl ta zakon, ker bo prinesel nekaj prepotrebnih investicij v zdravstvu. Smo pa v Združeni listi, kot veste, vložili v proceduro zakon o kulturnem tolarju in mi trije predlagatelji smo pripravljeni umakniti zakon, če bo vlada naredila to, kar je prej povedal vodja največje koalicijske stranke. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne vidim več želje, da bi kdo želel obrazložiti svoj glas, prehajamo torej na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 53, proti nihče. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Gospodu ministru in predstavniku sekretariata se najlepše zahvaljujem. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O JAMSTVU REPUBLIKE SLOVENIJE ZA OBVEZNOSTI DOMAČEGA LETALSKEGA PREVOZNIKA ZA KRITJE ŠKOD, NASTALIH KOT POSLEDICE VOJNE OZIROMA TERORIZMA, IN O POGOJIH JAMSTVA ZA TUJE LETALSKE PREVOZNIKE, hitri postopek. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? Ne želite. Predlog zakona je obravnaval odbor za infrastrukturo in okolje kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona. Gospod Gerenčer, predsednik odbora. Izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Odbor je na svoji 5. izredni seji včeraj obravnaval navedeni zakon in sprejel sklep po razlagi predlagatelja, da podpira hitri postopek in da predlagamo tudi državnemu zboru, da na današnji seji to tudi opravi. Odbor je, glede na pripombe sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve sprejel tudi amandmaje, ki jih predlagamo, da jih državni zbor tudi sprejme, in sicer, k 1. členu, tako da se črta drugi odstavek tega člena, ker je to že navedeno v četrtem odstavku tega člena. Prav tako se doda eno besedilo v 2. členu, gre bolj za redakcijsko zadevo, in da se doda novi 2.a člen, ki nekako podrobneje opredeli navedeno problematiko. Na koncu je odbor sprejel sklep, da predlaga državnemu zboru, da sprejme zakon o hitrem postopku in da tudi podpre amandmaje, ki jih predlaga odbor. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnica sekretariata? Ne želi. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Ne želijo. Besedo dajem poslankam in poslancem. Pisnih prijav k razpravi nisem prejela, zato je razprava omejena na 5 minut. Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem splošno razpravo. Prehajamo na drugo obravnavo, in sicer na razpravo in odločanje o posameznih členih in vloženih amandmajih. Pregleda amandmajev ni, imamo pa v osnovnem besedilu tri člene. 1. in 2. sta amandmirana, amandma za novi 2.a člen pa je razviden iz poročila, se pravi, poročilo odbora vsebuje tri amandmaje: k 1., k 2. in amandma za novi 2.a člen. V razpravo in odločanje dajem 1. člen in amandma odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje k amandmaju k temu členu. Glasujmo! Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 2. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o 2. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 2. člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za novi 2.a člen. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma in s tem novi 2.a člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 3. členu v celoti. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 3. člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o naslovu. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je naslov zakona v celoti sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da so bili k zakonu v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k 1., 2. in 2.a členu. Če želijo k tem členom kvalificirani predlagatelji vložiti amandma, prosim, da to storijo. Pred tem pa sprašujem, ali želi kdo razpravljati o predlogu zakona v celoti. Ker ne, sprašujem predstavnico sekretariata, na podlagi 198. člena poslovnika, ali je zaradi sprejetih amandmajev porušena medsebojna skladnost. Ni. Hvala lepa. Prehajamo torej na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Predstavnikom ministrstva in gospe predstavnici sekretariata se najlepše zahvaljujem. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA O PROSTI TRGOVINI MED REPUBLIKO SLOVENIJO IN BOSNO IN HERCEGOVINO. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Predlog zakona je obravnaval odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo. Želi besedo poročevalec odbora? Gospod Kacin, predsednik odbora, izvolite.
Hvala lepa. Spoštovana podpredsednica, kolegice in kolegi! Sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve je v svojem mnenju z dne 13. decembra 2001 opozoril, da gradivo vsebuje dve različici dodatnega protokola v obeh pogodbenih jezikih, ki se že na prvi pogled razvidno razlikujeta po obliki podpisnikov dodatnega protokola. Pri tem ima tista različica, ki je predložena tako, da naj bi bila sestavni del 2. člena zakona o ratifikaciji, na koncu namesto podpisov podpisnikov dodatnega protokola le navedbo njihovih imen in simbolni oznaki, s katerima se konvencionalno zatrjuje, da sta podpisnika dokument podpisala. Druga različica dodatnega protokola, ki se nahaja v gradivu za obrazložitvijo predloga zakona kot nekakšen dodatek, pa ima na koncu tega poleg tega tudi lastnoročna podpisa podpisnikov, tako da se lahko na tej podlagi in dodatno tudi iz drugih tehničnih podrobnosti da ugotoviti, da gre pri tej drugi različici za fotokopiji izvirnikov dodatnega protokola. Berem dikcijo, ki jo je posredoval sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve državnega zbora v zvezi z večmesečnim zapletom, ki se je dogajal v zvezi z elektronskim poslovanjem naše vlade. Vlada nam je namreč vse ratifikacije pošiljala v elektronski obliki, mi pa smo zahtevali originale. Trajalo je tri mesece. Vlada je zdaj razumela, da se mednarodni sporazumi ne sklepajo z elektronsko pošto, ampak da se to sklepa na vidnem mestu, ob prisotnosti medijev, in nam odslej naprej posreduje tudi originale. To sem povedal zaradi tega, da mi v prihodnje ne bi bilo več treba opozarjati vlade na to nedoslednost, kar pomeni, da bomo pri ratifikacijah v prihodnje veliko bolj učinkoviti. Vlada Republike Slovenije je dne 19. decembra 2001 državnemu zboru posredovala nov predlog omenjenega zakona, s katerim je nadomestila predlog zakona, ki ga je v proceduro v državni zbor vložila 11. decembra leta 2001. Odbor za zunanjo politiko je na svojem 2. nadaljevanju 40. seje, ki je bila 20. decembra 2001, obravnaval predlog zakona o ratifikaciji dodatnega protokola, ki ureja trgovinske vidike evropskega sporazuma o pridružitvi - se opravičujem, bral sem napačen tekst. Se opravičujem, ampak prvotna dikcija je prava. Torej, na 2. nadaljevanju 40. seje, ki je bila 20. decembra, je obravnaval predlog zakona o ratifikaciji sporazuma o prosti trgovini med Republiko Slovenijo in Bosno in Hercegovino. Odbor je pri obravnavi upošteval dodatno mnenje sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve, ki na predlog zakona ni imel pripomb. Odbor je soglašal z navedenim predlogom zakona in zato predlagal državnemu zboru Republike Slovenije, naj predlog obravnava na svoji seji in ga sprejme. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnik sekretariata? Ne. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? V imenu poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije nam bo mnenje predstavil gospod Jelko Kacin. Izvolite.
Naša poslanska skupina seveda podpira zakon o ratifikaciji sporazuma o prosti trgovini med Republiko Slovenijo in Bosno in Hercegovino. Republika Slovenija je že kar nekaj časa prvi tuji vlagatelj v Bosni in Hercegovini. Isto velja tudi za Jugoslavijo, tako za Srbijo kot za Črno goro. Zato še kako pozdravljamo nov okvir meddržavne trgovine med državama, ki bo zagotovo omogočil, da se trgovski tokovi okrepijo in da na ta način Republika Slovenija omogoča tudi oživiti po vojni opustošeno gospodarstvo Bosne in Hercegovine. Veselilo bi nas, če bi tako hitro napredovali tudi v razvoju trgovine z Zvezno republiko Jugoslavijo, in pričakujemo, da nas bo vlada s podobnim sporazumom presenetila v prihodnje tudi v primeru Zvezne republike Jugoslavije. Kot rečeno, Liberalna demokracija Slovenije z veseljem podpira zakon o ratifikaciji sporazuma o prosti trgovini med Republiko Slovenijo in Bosno in Hercegovino in pozdravlja njegovo uveljavitev v praksi.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več predstaviti mnenja poslanske skupine, dajem besedo poslankam in poslancem. Pisnih prijav nisem prejela, zato je razprava omejena na 5 minut. Želi kdo razpravljati? Ker ne, zaključujem razpravo. Ker k predlogu zakona do začetka obravnave niso bili vloženi amandmaji, predlagam zboru, da skladno z drugim odstavkom 213. člena poslovnika državnega zbora sklene, da bo glasoval le o predlogu zakona v celoti. Navedeni predlog ne bo sprejet, če mu bonasprotovala najmanj tretjina navzočih poslancev. Želi o predlaganem sklepu kdo razpravljati? Ker ne, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o predlaganem sklepu. Glasujmo! Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujmo! Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI DODATNEGA PROTOKOLA, KI UREJA TRGOVINSKE VIDIKE EVROPSKEGA SPORAZUMA O PRIDRUŽITVI MED REPUBLIKO SLOVENIJO NA ENI STRANI IN EVROPSKIMI SKUPNOSTMI IN NJIHOVIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI, KI DELUJEJO V OKVIRU EVROPSKE UNIJE NA DRUGI STRANI, Z NAMENOM UPOŠTEVATI IZID POGAJANJ MED POGODBENICAMA O VZAJEMNIH POSEBNIH UGODNOSTIH ZA DOLOČENA VINA, O VZAJEMNEM PRIZNANJU, ZAŠČITI IN NADZORU IMEN VIN IN O VZAJEMNEM PRIZNAVANJU, ZAŠČITI IN NADZORU OZNAČB ALKOHOLNIH IN AROMATIZIRANIH PIJAČ. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Predlog zakona je obravnaval odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo. Želi besedo poročevalec odbora? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Tudi ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Gospod Avšič, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Torej včasih pri ratifikacijah mednarodnih pogodb in raznih protokolov zelo hitro in dokaj avtomatično sprejemamo. In včasih se izkaže, da tudi kaj spregledamo pri taki obravnavi. Jaz sem majčkeno pogledal ta sporazum oziroma protokol in nanj nimam seveda pripomb, če bom dobil danes ustrezna pojasnila na to. Gre namreč za zelo občutljivo področje priznavanja geografskih oznak, poimenovanj vin in tudi drugih alkoholnih pijač ter aromatiziranih pijač. Gre za dva sklopa: en se nanaša na vina in eden na ostali spekter pijač. Oba sporazuma v 5. členu navajata, da pogodbenice vzajemno priznavajo poimenovanja po posebnih listinah oziroma po posebnih seznamih, ki so sestavni del teh sporazumov. Vendar pa nadalje 13. in 14. člen ustanavljata posebne delovne skupine, ki imata naloge uskladiti te sezname, ki jih medsebojno priznavamo v Evropski uniji, glede na tradicionalna ali pa geografska poimenovanja. Nikjer ni nič zapisano, da se to že dogaja oziroma: kako bo in ali bo Slovenija uveljavila nekatere tista vina, za katera smo bili seznanjeni sicer, da jih skušamo uveljaviti, kot so, recimo teran, kot je denimo cviček ali pa, recimo, na področju žganih alkoholnih pijač viljamovka. Ker protokol oziroma ker oba sporazuma to prenašata na delovno skupino, mi danes nič ne vemo pravzaprav, kaj sprejemamo in kaj si vzajemno priznavamo. Morda se motim, morda temu ni tako. Želel bi, preden glasujemo o tem, pojasnila: ali to področje ostaja povsem odprto, ali je s tem sporazumom samo določen režim, kako bomo priznavali, ali pa je že karkoli storjenega v tem, kar je za Slovenijo seveda zelo pomembno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Iztok Jarc, državni sekretar. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani. Gospod poslanec ima v bistvu prav glede tega, kar je navedel. Vzajemna zaščita imen vin, alkoholnih pijač je po tem sporazumu urejena na način, da obe strani priznavata sporazum o ustanovitvi svetovne trgovinske organizacije in relevanten trips sporazum, v tem smislu pa tudi notranjo zakonodajo, se pravi, tudi slovensko zakonodajo, ki se nanaša na področje vin. Imate prav, da bi morala biti sporazumu priložena tudi priloga z navedenimi listami, vendar bodo te priloge naknadno usklajene, predvsem s strani Evropske skupnosti. Ni bilo problema na naši strani, ampak Evropska skupnost do sedaj še notranje nima teh prilog usklajenih in zato nam bodo naknadno poslane v verifikacijo. Kar se tiče skrbi, ki ste jo izrazili glede terana, cvička in tako naprej, vam lahko zagotovim, da tekom pogajanj smo mi te težave predstavili in kakšnega negativnega odziva ni bilo zaznati. Tako predvidevam, da bodo v prilogah te zadeve navedene. Lahko pa se vlada tudi zaveže, da vam te priloge pošlje v seznanitev, ko bodo dostavljene z obeh strani in ko bodo sprejete v tej delovni skupini, ki ste jo omenili. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Avšič, izvolite.
Hvala lepa. Natančno tako sem razumel besedilo dokumentov, ki jih imamo. Vseeno pa izražam bojazen, da se lahko zgodi, da nečesa, kar še ni narejeno in hkrati s tem dokumentom potrjujemo, ne bo druga stran priznala. Zdaj, ali obstaja možnost, da če se ta delovna skupina, ki bo ustanovljena v skladu s 13. in 14. členom tega sporazuma oziroma obeh sporazumov, ne uskladita, da potem pride do nekega dialoga med podpisnicami, kjer bomo uveljavili naše interese - potem je v redu. Če pa mi s sprejetjem zakona o potrditvi tega dodatnega protokola, ki uzakonja oba sporazuma, puščamo vrata preveč odprta, je pa seveda lahko nevarnost velika. Vendar, kot pravim, poslanci nismo seznanjeni z načinom pogajanj, s tem, kaj lahko take pogajalske skupine tudi dorečejo. Najmanj, kar je, želim, da bi bili informirani tudi o zapletih, če bi nastali, zlasti na tistih nekaj segmentih, kjer Slovenija nima pač veliko blagovnih znamk, ki bi bile tipične za Slovenijo - renski rizling je renski rizling vsepovsod in tako dalje in tako dalje, teran, cviček, pa tudi viljamovka mogoče, pa še kaj, pa je tipično samo za Slovenijo, in za to gre. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Jarc, izvolite.
Hvala lepa. Torej, Slovenija je tu pač enakopravna pogodbenica v tem sporazumu. Na voljo so mehanizmi, prvič, za sprejetje seveda teh prilog kot tudi za usklajevanje in za morebitne sporne zadeve. Tako vam lahko zagotovim, da nikakršne priloge ne bodo sprejete brez soglasja slovenske strani in v tem smislu pač ni nikakršne bojazni, da ne bi našiinteresi, kot so opredeljeni v zakonu, bili tudi uveljavljeni. Če pa bo prišlo do kakšnih težav, bo pa treba sporazum v tem smislu revidirati oziroma sprožiti nova pogajanja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati in ker k predlogu zakona do začetka obravnave niso bili vloženi amandmaji, predlagam zboru, da skladno z drugim odstavkom 213. člena poslovnika državnega zbora sklene, da bo glasoval o predlogu zakona v celoti. Navedeni predlog ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj tretjina navzočih poslancev. Glasujmo! Navzočih 42. Mislim, da nas je v dvorani več. Samo malo več pozornosti bi prosila. Drugič bomo glasovali o predlogu sklepa, ki sem ga predstavila. Glasujmo! Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet. Zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujmo! Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Predstavnikom vlade se zahvaljujem, tudi predstavniku sekretariata hvala lepa. Prehajamo na 6. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O UREDITVI DOLOČENIH VPRAŠANJ V ZVEZI Z GRADITVIJO INFRASTRUKTURNIH IN DRUGIH OBJEKTOV NA MEJNIH PREHODIH, hitri postopek. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Prvo obravnavo je zbor opravil na 11. seji. Prehajamo torej na drugo obravnavo, to je na razpravo ter odločanje o posameznih členih predloga zakona. Zboru predlagam, da skladno z drugo alineo 189. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravlja in glasuje skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj tretjina navzočih poslancev. O predlogu sklepa glasujemo. Glasujmo! Navzočih nas je 41. Res menim, da nas je v dvorani več, zato res lepo prosim za pozornost. Pred nami je 12 strani amandmajev, tako da lepo prosim, če smo v nadaljevanju pozorni. Drugič glasujemo o predlogu sklepa. Glasujmo! Navzočih nas je 45. Žal smo nesklepčni, zato prekinjam zasedanje za 10 minut in nadaljujemo ob 12.20 uri.
Spoštovani, spoštovane, ker bomo v kratkem tretjič glasovali o predlogu sklepa, vas lepo prosim za mir v dvorani in vse, ki so v bližini, prosim, da se nam pridružijo. Tretjič torej glasujemo o predlogu sklepa, ki sem ga predstavila že pred prekinitvijo. Glasujmo! Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti 1. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet. Prehajamo na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Razpravo bomo vodili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 14.12.2001. Na mizi imamo pa tudi amandma k 10. členu, katerega predlagatelj je gospod Franc Sušnik in ga v pregledu ni. Prehajamo na razpravo in odločanje o 1. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti 2. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o 2. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti 1. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje k 3. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti 1. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti 2. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje k 4. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti eden. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 5. členu in dveh amandmajih k temu členu; pod številko 1 je amandma na amandma odbora, katerega predlagatelj je odbor za notranjo politiko, pod številko 2 pa je amandma odbora za infrastrukturo in okolje. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju na amandma pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti eden. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. Odločamo o amandmaju pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti eden. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k naslovu poglavja, katerega predlagatelj je odbor. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti eden. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma k naslovu poglavja sprejet in naslov spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o 6. členu in amandmaju na amandma pod številko 1 in amandmaju pod številko 2. Predlagatelja obeh sta odbora. Želi kdo razpravljati? Se opravičujem! Predlagatelj amandmaja na amandma odbora pod številko 1 je Dušan Vučko. Želi kdo razpravljati? Izvolite, gospod Sušnik.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Spoštovani zbor! Rad bi še enkrat res nedvoumen odgovor na dilemo, ki se pojavlja z morebitno uveljavitvijo prvega oziroma drugega amandmaja. Tu jasno in glasno piše, da so s sprejetjem lokacijskega načrta za mejni prehod, po postopku, ki je določen s tem zakonom, spremenjene in dopolnjene prostorske sestavine dolgoročnega in srednjeročnega planskega akta občine v delu in za območje, ki ga določa lokacijski načrt za mejni prehod. V povezavi z 10. členom, ki govori, da je za uveljavitev lokacijskega načrta potrebno zgolj mnenje občine, sprašujem in ponovno odpiram dilemo, ali ni to v neskladju z zakoni in ustavo, da pridemo tako posredno, skozi zadnja vrata do spremenjenih planskih aktov, prostorskih planskih aktov občine, zgolj z mnenjem občine. Mislim, da je to ključna zadeva, o kateri smo sinoči kar predolgo debatirali, da je iz namena tega amandmaja jasno razviden namen, da se to poskuša narediti. Sicer sem kot predlagatelj amandmaja k 10. členu, ki se vsebinsko navezuje na to določbo, poskušal to oziroma poskušam to popraviti, s tem da bi se mnenje nadomestilo s soglasjem. Vendar še enkrat poudarjam, mnenja sem, da je nedopustno, da skozi lokacijski načrt uzakonimo spreminjanje prostorskih planov občin, ne da bi za to bilo potrebno soglasje lokalne skupnosti. Mislim, lepo prosim predlagatelja zakona, naš sekretariat, še enkrat za izjavo, če je to skladno z obstoječo zakonodajo, pa nenazadnje z neodtujljivimi ustavno zapisanimi pravicami lokalne skupnosti glede pristojnosti pri planiranju rabe prostora. Hvala lepa.
Hvala lepa. K besedi se je javila državna podsekretarka gospa Sanja Travnšek, izvolite.
Obstoječa ureditev, zlasti 45. člen zakona o urejanju naselij je pomemben, kar se tiče sprejemanja lokacijskih načrtov za državne infrastrukturne objekte. In ta določa en precej dolg postopek, v katerem, če gre za spremembe državnega in občinskega plana, ko se sprejema lokacijski načrt za državno infrastrukturo, o spremembi državnega in občinskega plana oziroma državnega plana, odloči državni zbor in potem velja pač za tisto območjelokacijski načrt. V tem postopku ni predvideno soglasje občine, pač pa je občina udeležena v fazi javne razgrnitve, pri sami pripravi akta in potem tudi zavzame stališče in ga pošlje v določenem roku, 30-ih dni, pripravljavcu zakona, ki se potem posreduje državnemu zboru oziroma vladi. Ta zakon v bistvu oziroma amandma, ki je predlagan k temu členu zakona, je spremenil člen, ki je bil prvoten, v to smer, da če je lokacijski načrt, ki se sprejema skladno z državnim planom, potem velja ta lokacijski načrt. Če pa ni skladen z državnim planom, kar pomeni, v tem primeru bi posegal v pristojnost državnega zbora, potem pa pač ta določba ne velja in velja postopek, kakršen je predviden za sprejetje državnega plana v 45. členu. Tako ocenjujemo, da je člen ustrezno korigiran.
Hvala lepa. Gospod Vučko, izvolite.
V zvezi s tem amandmajem bi opozoril samo na nekaj, kar je mogoče na odboru izpadlo, in sicer: če bo državni zbor ocenil, da je moj predlog amandmaja v redu, ne pomeni, da je amandma pod zaporedno številko 2 brezpredmeten, ker nadomestim samo drugi odstavek, medtem ko prvi odstavek in tretji odstavek je pa treba potrditi predlog amandmaja odbora. Tako, da ne bi prišlo do napačnega tolmačenja.
Hvala lepa.
Glede samega amandmaja bi pa rekel, da glede na vprašanje kolega Sušnika, je po moji oceni - in seveda tudi je bilo mnenje sekretariata na odboru za notranjo politiko -skladen z veljavno zakonodajo.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju na amandma odbora pod ena. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 40, proti 12. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. Eno opozorilo predlagatelja amandmaja na amandma odbora, ki smo ga izglasovali pod zaporedno številko ena, glasujemo sedaj o amandmaju, upoštevaje dejstvo, da je amandma na amandma spremenil besedilo amandmaja pod zaporedno številko dve vse do zadnjega odstavka, ki pravi: "Tretji odstavek se črta". Dajem torej na glasovanje amandma [[...]]Se opravičujem, ostaja v amandmaju, ki je pod zaporedno številko dve, prvi odstavek in zadnji odstavek, besedilo drugega odstavka smo s sprejetjem amandmaja na amandma spremenili. Tako torej glasujemo o amandmaju pod dve, in sicer o prvem in zadnjem odstavku tega amandmaja. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 40, proti 6. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je amandma pod dve, kot je bil predstavljen, prvi in zadnji odstavek, sprejet. Odločamo še o 6. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 10. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 7. členu in amandmaju k temu členu. Dovolite samo za to opozorilo. K 7. členu pa tudi k 8., 9., 10. in 16. členu je vložen amandma redakcijske narave, po katerem se kratica "DLN" nadomesti z besedilom "lokacijski načrt za mejni prehod". Ta amandma je sicer vsebovan v pregledu amandmaja na strani 12 pregleda kot amandma k vsem členom. Predlagam, da o njem odločamo v okviru obravnave 7. člena, kot prvega člena, na katerega se nanaša in s tem sprejmemo ustrezno spremembo tudi v drugih navedenih členih, ki jih bomo poslej obravnavali v nadaljevanju in se bo torej v njihovem besedilu upoštevala tudi ta sprememba, to je predlog sekretariata. Hvala lepa. To se pravi, odločali bomo [[...]]Dajem to v razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, samo še enkrat, pod 1 bomo torej odločali o amandmaju odbora, ki ga imamo pred sabo. Pod zaporedno številko 2 k 7. členu pa o amandmaju odbora, ki se nahaja na strani 12 pregleda amandmajev. Odločamo torej najprej o amandmaju k 7. členu pod 1. Glasujmo! Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti 2. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Pod zaporedno številko 2 odločamo še o amandmaju, ki se nahaja sicer v pregledu kot amandma k vsem členom. Glasujmo! Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti 2. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o 7. členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti 2. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 8. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti 2. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti 2. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 9. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti 3. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti 2. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 10. členu in dveh amandmajih k temu členu; pod številko 1 je amandma odbora, ki se nahaja v pregledu, pod zaporedno številko 2 pa bomo odločali o amandmaju, katerega predlagatelj je poslanec Franc Sušnik, in ga v pregledu ni. Želi kdo razpravljati? Gospod Sušnik, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Rad bi pojasnil, da smo se na odboru za notranjo politiko, ki je obravnaval predlog tega zakona, poenotili, da je 8 dni za javno razgrnitev premalo, in v celoti podpiram oziroma smo dosegli zelo visok konsenz glede amandmaja, ki bo ta rok z 8 dni podaljšal na 15 dni. Namen mojega amandmaja pa je, da popravimo tisto, kar smo uzakonili z amandmajem k 6. členu, in sicer, ko smo definitivno izločili občino oziroma lokalno skupnost iz procesa odločanja, planiranja rabe prostora, v tem primeru za namene izgradnje mejnega prehoda. Poglejte, obvezne sestavine republiškega plana so obvezna sestavina prostorskih planov občin in občine z odlokom uzakonijonek poseg v prostor, upoštevajoč to obvezno sestavino. Z amandmajem pa z zakonom, ki ga zdaj obravnavamo, je pa ta proces sprejemanja odloka in uzakonitve posega v prostor izključen. Mi smo namreč tu jasno povedali, da samo s tem, ko vlada sprejme lokacijski načrt za mejni prehod, ki je skladen z državnim prostorskim planom, da že s tem aktom avtomatično spremenimo prostorski plan, niti ne zahtevamo in ne damo občini možnosti, da bi, tako kot v vseh primerih do zdaj, odločala oziroma to vključila v svojo spremembo prostorskega plana. Zato sem mnenja, da je treba v prvi alinei spremeniti zadnji stavek, ki bi se po uveljavitvi tega amandmaja glasil: "K osnutku državnega lokacijskega načrta," zdaj vemo, da je to lokacijski načrt za mejni prehod, "se pridobi mnenja občin." Kakršenkoli strah, da bi to zaviralo sprejemanje lokacijskega načrta za mejne prehode oziroma da bi to kakorkoli zavrlo izgradnjo mejnih prehodov in s tem vzpostavitev schengenske meje, je po mojem globokem prepričanju odveč, predvsem zaradi navedb v četrti alinei istega, 10. člena. Prvič, te navedbe garantirajo, da se mora občina s svojim soglasjem odzvati v roku 8-ih dni, če se ne odzove se smatra, da je soglasje "da". To se pravi, kakršnemukoli zavlačevanju smo se s tem izognili. Najbolj pomembno se mi pa zdi, da je to, kar je napisano v zadnjih dveh stavkih, to pa je, da v primeru odklonitve soglasja oziroma izdaje odklonilnega mnenja morajo biti navedene konkretne določbe veljavnih predpisov in drugih pravnih aktov oziroma uradnih listin ter da mora biti izkazano konkretno dejansko stanje, na katerih temelji taka odločitev, sicer se ga ne upošteva. V bistvu s tem povemo vse, da neosnovano odklonilno soglasje, ki nima osnove v zakonih, ne šteje. Še bolj pa mislim, da je pomembno to, da se soglasodajalec ne sme odreči soglasja zaradi opustitve pogoja, ki ni določen z zakonom. S tem pa tudi jasno povemo, da si lokalne skupnosti oziroma občine ne smejo do teh soglasij oziroma kot pogoje za izdajo soglasja izmišljevati nečesa, česar ni opredeljeno z zakonom. Jaz sem že včeraj povedal, da bo v nasprotnem primeru, da bomo ostali v 10. členu pri mnenju, občina kot tisti temeljni ustavni subjekt, ki mu je bila dana pravica planiranja raba prostora, v celoti diskridetiran, izničen, v primerjavi z nekim - pa naj bi ne zamerijo to primerjavo - upravljavcem kabelskega omrežja, ali pa nekega telefonskega omrežja, ali pa nekega plinskega, toplovodnega omrežja. To bo ob uveljavitvi tega zakona za takšen poseg v prostor potrebno zgolj soglasje oziromazgolj mnenje občine, dočim bo vsak drug moral k temu dajati soglasje, tudi za take nepomembne zadeve. Poglejte. Prepričan sem, da si bomo v primeru, da ostane tu notri mnenje, nakopali preveč težav in da tako določilo, taka navedba v tem zakonu ne vodi k temu, kar vsi želimo, to pa je čimprejšnja vzpostavitev schengenske meje. Zato prosim, da temeljito premislite in da glasujete za amandma, ki sem ga predlagal. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Travnšek, izvolite.
Mogoče bi še enkrat povedala, kakšna je vloga občine v sistemskih zakonih s področja urejanja prostora, v osnovi 84. in v spremembah 45. člena v letu 1993 in 1997, in primerljivo je urejen tudi ta 10. člen, ki daje občini možnost, da sodeluje v celotnem postopku, tako od javne razgrnitve do javne obravnave in, seveda, do zavzetja stališč na koncu. Res je, če se sedaj vrnem spet na prostorske planske akte, da je občina po osnovnem zakonu dolžna spremeniti [[...]]
Spoštovani, lepo prosim za toliko miru v dvorani, da lahko državna podsekretarka pojasni.
Vendar pa občina nima pravice odločati o namenski rabi tistega dela prostora, ki je z državnim planom določen drugače, kot bi ga sicer občina opredelila. Kar pomeni, da njena avtonomnost na tistem konkretnem območju s tem ni nič kršena, ker na tistem območju nima pravice nič odločati, mora pa plan prilagoditi državnemu planu, pomeni, sprejeti spremembe, sicer tisti del svojega plana ne sme izvajati Kar se tiče soglasjadajalcev, ki so navedeni v četrtem odstavku 10. člena, te določbe so namenjene tistim soglasodajalcem, ki so s posebnimi zakoni določeni, kot takšnimi in imajo v zakonih in v podzakonskih predpisih, ki so zelo konkretni in določajo različne vrednosti in pogoje, ki jih lahko oni predpisujejo za lociranje določenih posegov v prostor. Občina takšnih izrecnih določb v posebnih zakonih nima. Edine določbe, ki se nanašajo na občino, pa niso konkretne, so v zakonu o lokalni samoupravi, kjer 21., 22. in 29. člen pravijo, da ima pravico skrbeti za razvoj svojega kraja, za razvoj svoje infrastrukture, ima pravico sprejemati prostorske plane, vendar pa seveda v tistem delu, kjer država ne odloči drugače in se nanašajo na državne infrastrukturne objekte. Tako po našem mnenju umestiti občino kot soglasodajalca v ta člen - ne da ne bi zavleklo, sigurno ne bi zavleklo postopka, vendar bi pa preprečilo sprejetje, ker soglasje vendar pomeni, da brez soglasja ne moreš sprejeti. In edini zakon, na katerega se občina pri tem sklicuje, so zelo splošne določbe zakona o lokalni samoupravi.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod 1, ki se nahaja v pregledu amandmaja, to je amandma odbora. Glasujmo! Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o amandmaju poslanca Franca Sušnika k 10. členu. Glasujmo! Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 25, proti 22. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 22.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. Odločamo še o 10. členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 36, proti 12. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 11. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti 7. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o 12. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti 2. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o 13. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti 3. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o 14. členu in o dveh amandmajih k temu členu. Pod 1 je amandma na amandma, katerega predlagatelj je Dušan Vučko, pod 2 pa je amandma odbora. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti 7. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma pod 1 sprejet. Odločamo še o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti 3. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen v celoti spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o 16. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti 1. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 21. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 1. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 22. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev, za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 43. Ugotavljam, da smo ob prvem glasovanju o členu v celoti nesklepčni. Drugič glasujemo o 22. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 24. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev, za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Spet prvo glasovanje ni uspelo. Lepo prosim za malo pozornosti, pred nami je samo še nekaj amandmajev. Drugič glasujemo o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 25. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 26. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju odbora k 30. členu in o členu v celoti. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen črtan. Opravili smo glasovanje o vseh amandmajih k členom, zato prehajamo na razpravo o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da so preostali členi sprejeti. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. V razpravo dajem amandma k naslovu zakona, katerega predlagatelj je odbor. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na glasovanje o amandmaju k naslovu zakona. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in naslov zakona spremenjen. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da so bili sprejeti in predlagani amandmaji, zato so vsi amandmirani členi in oba naslova, se pravi, naslov poglavja in naslov zakona, odprti. Če želijo k tem členom kvalificirani predlagatelji vložiti amandma, prosim, da to storijo. Predstavnica vlade želi besedo. Izvolite.
Spoštovane poslanke in poslanci. Ker ste z amandmajem k 10. členu uzakonili veto občine na lokacijski načrt državne infrastrukture, prosim v imenu vlade za kratko prekinitev, tako da bi lahko oblikovali amandma k 10. členu zakona.
Koliko časa, gospa Travnšek?
15 minut.
20 minut, v redu. Pred tem sprašujem, ali želi kdo razpravljati o predlogu zakona v celoti? Ker ne, na predlog kvalificiranega predlagatelja, da bo v roku 15 minut vložil amandma, prekinjam zasedanje za 15 minut in nadaljujemo ob 13.20.
Spoštovani! Ker bomo nadaljevali sejo, vas lepo prosim za pozornost, ker bomo ugotavljali navzočnost. Ugotavljamo navzočnost! Navzočih je 49 poslank in poslancev. Državni zbor je sklepčen in lahko odloča. Vlada Republike Slovenije je poslala amandma k 10. členu v sledečem besedilu: "v prvem odstavku 10. člena, se beseda 'soglasje' nadomesti z besedo 'mnenje'." Z obrazložitvijo: „če bi za sprejetje lokacijskega načrta za mejni prehod bilo potrebno soglasje lokalne skupnosti, bi to pomenilo v določenih primerih veto lokalne skupnosti pri sprejetju izvedbenega akta in s tem nezmožnostjo realizacije mejnega prehoda, potrebnega za vzpostavitev schengenske meje, kar je primarni interes države Republike Slovenije." O amandmaju vlade odpiram razpravo. Gospod Sušnik, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Ne bom se pridržal oziroma vzel to pravico, da bi ocenil to mnenje. Najmanj, kar lahko rečem, je, da ne drži, da gre za kakršnikoli veto. Še enkrat bi poudaril, da je treba pozorno prebrati četrto alineo istega člena, ki jasno govori, da obravnava oziroma eliminira časovno komponento. To se pravi, če lokalna skupnost ne izda soglasja v predpisanem roku, se smatra, kot da je soglasje izdano. Najbolj pomembno pa tisto, kar sem že povedal, je pa to, da mora biti soglasje skladno z obstoječo zakonodajo in predpisi in ne sme soglasodajalec zahtevati nečesa, česar ni v veljavnih predpisih in zakonih. Krovni predpis na tem področju je z zakonom sprejeti republiški plan, ki je obvezno izhodišče za vse lokalne skupnosti, tudi v primeru izdaje soglasja za takšen lokacijski načrt, ki ureja postavitev mejnega prehoda v prostor, tako da ni - po mojem globokem prepričanju - popolnoma nobenega razloga, da bisoglasje lahko imenovali veto k izvajanju tega zakona. Prepričan sem, da ste razumeli mojo obrazložitev, da boste odločili v prid lokalnih skupnosti, ki so izjemno pomembne s strateškega vidika za državo Slovenijo. Gre za obmejno območje, ki mora biti deležno naše posebne skrbi, in poseganje v ustavne pristojnosti teh obmejnih občin na tak način, kot bi ta zakon predvideval z uveljavitvijo mnenja, bi bilo po mojem prepričanju - in verjetno po prepričanju tudi večine vas tukaj, kar ste že izrazili v glasovanju ob amandmaju v drugem branju - nedopustno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Lavrinc, izvolite. Se odpovedujete. Želi še kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o amandmaju vlade k 10. členu. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 25. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 25.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmajih. Na podlagi tretjega odstavka 198. člena poslovnika sprašujem predstavnico sekretariata, če je zaradi sprejetih amandmajev porušena medsebojna skladnost določb zakona. [[Ni.]] Zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 12. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Predstavnikom vlade in predstavnici sekretariata se zahvaljujem. Spoštovane poslanke in poslanci. Zaključujem 12. izredno sejo državnega zbora. Vljudno vas prosim, da iz dvorane odnesete gradivo za sejo, saj bo 26.12.2001 ob 19.00 uri slavnostna seja ob dnevu samostojnosti. Besedo dajem predsedniku državnega zbora. Samo še trenutek pozornosti, prosim.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Dragi kolegi, spoštovane kolegice. Dovolite, da preden povabim v peddverje velike razpravne dvorane, da rečem nekaj besed s tega privilegiranega položaja, da lahko računam, da nanje ne bo replike. Lahko tvegam mnenje, da je državni zbor v letu 2001 delal uspešno. Ker pa smo zahteven in ambiciozen kolektiv, želimo, da bi delali še uspešneje, pri čemer si seveda vsak od nas predstavlja morda s svojimi očmi, kaj je kriterij za to, pa kljub temu menim, da nenazadnje tudi odziv javnosti na naše delo kaže na to, da gremo v pravi smeri. Drugo leto bo še zahtevnejše, doma bodo lokalne, predsedniške volitve, Evropska unija, Nato - vse, same pomembne in zahtevne teme. To bo od nas terjalo zelo kvalitetno in maksimalno korektno delo. Mislim, da smo ga sposobni in da s tem optimizmom lahko zaključimo delo. Letos vsem skupaj, vam in vašim družinam, želim prijetne božične in novoletne praznike. V januarju nas čaka kopica dela, prav je, da si glede tega odpočijemo in začeli bomo danes tukaj v preddverju z enim majhnim sprejemom, pozornostjo, ki so nam jo namenili rejci drobnice, ki so ena izmed tistih skupin, ki je bila v letošnjem letu tudi zadovoljna z našim delom. Gospa podpredsednica, kolegice in kolegi, še enkrat vse najboljše v novem letu in vas vabim, da se v predverju dobimo na kratkem sestanku, preden gremo narazen. [[Aplavz.]]