Spoštovane poslanke in poslanci, gospe in gospodje! Pričenjam nadaljevanje 17. seje državnega zbora Republike Slovenije. Obveščena sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Alojz Peterle, Feri Horvat, Zmago Jelinčič Plemeniti, Ivan Kebrič, Aurelio Juri za popoldanski del seje, Jožef Jerovšek od 11.00 ure dalje, Andrej Fabjan, Bogdan Barovič, Slavko Gaber, Janez Kramberger, Blaž Kavčič, Jaša Zlobec Lukič za popoldanski del seje, Ciril Pucko, dr. Mihael Brejc, Roman Jakič, Sašo Peče in Vojko Čeligoj za popoldanski del seje. Ker bomo ugotavljali navzočnost v dvorani, vas lepo prosim, da vstavimo kartice in pritisnemo tipko "kvorum". Ugotavljamo navzočnost. Prvo ugotavljanje navzočnosti ni bilo uspešno. V dvorani nas je zagotovo zadosti, zato lepo prosim za nekaj pozornosti. Drugič bomo ugotavljali navzočnost v dvorani. Ugotavljamo navzočnost. Navzočih nas je 54; državni zbor je sklepčen in lahko odloča. Na današnje nadaljevanje seje smo povabili tudi predstavnike vlade Republike Slovenije. Vse prisotne vabljene prav lepo pozdravljam. Današnje nadaljevanje 17. seje državnega zbora bomo pričeli z včeraj prekinjeno obravnavo 4. točke dnevnega reda, to je predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o obveznih zavarovanjih v prometu. Zatem bo zbor prešel na obravnavo preostalih točk po vrstnem redu dalje. Prehajamo torej na včeraj PREKINJENO 4. TOČKO DNEVNEGA REDA. Kot se še verjetno vsi spominjamo, smo na strani 10 pregleda amandmajev, in sicer v okviru druge obravnave. Smo v fazi razprave o dveh amandmajih k 43. členu, in sicer pod številko 1 je amandma odbora, pod zaporedno številko 2 bomo odločali o amandmaju poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov [[tega amandmaja v pregledu ni, imamo pa ga na klopeh]] . Nadaljujemo torej z razpravo. Včeraj se je k besedi javil gospod More. Izvolite.
Hvala lepa. Torej, kar se tiče amandmaja k 42.o in 42.r členu, v zvezi z oblikovanjem sklada za varnost cestnega prometa, imamo pomislek. Vsekakor je pobuda, bi rekel, hvalevredna in dobro je, da se razmišlja o tem, kako zagotoviti sredstva za preventivo v prometu. Vsekakor pa imamo pomislek, ali je primerno sistemsko, da to rešujemo v okviru tega zakona. Namreč, v zakonu o varnosti cestnega prometa je sprejeta že drugačna odločitev, rešitev. Tretji odstavek 3. člena zakona o varnosti cestnega prometa pravi, da sredstva za delovanje sveta za preventivo in vzgojo v cestnem prometu Republike Slovenije zagotavlja Republika Slovenija in se določijo v vsakoletnem državnem proračunu. Kot drugo, v petem odstavku pravi, da Republika Slovenija določi nacionalni program varnosti v cestnem prometu, ki, kot vemo, je sedaj v pripravi. Torej, menimo da bi bilo primerneje, če se sredstva zagotavljajo na način, kot je predviden v zakonu o varnosti cestnega prometa. Kot drugo, vsekakor menimo, da je spisek nalog pod 42.r členom izjemno širok. Tukaj so vključene tudi zadeve, kot financiranje opreme za izvajanje ukrepov za varnost cestnega prometa. Torej v bistvu verjetno je vprašanje, če je smiselno tako zelo širok spekter nalog v celoti obesiti na premijo, kar bo nedvomno vplivalo neposredno, direktno na zvišanje seveda tudi premije, ki jo bo plačeval zavarovanec. Tako, da menimo, da bi bilo primerneje ob oblikovanju nacionalnega programa varnosti v cestnem prometu zagotavljati in določiti tudi obseg potrebnih sredstev in v bistvu določiti vire. Ne nasprotujemo pa temu, da so pri teh virih vključene tudi zavarovalnice. Kot imamo informacije, so zavarovalnice preko zavarovalnega združenja že do sedaj bile vključene v razne akcije in jih tudi sofinancirale. Toliko načelno glede tega vprašanja. Imamo pa seveda tudi pomislek, če pustimo to vprašanje ob strani, glede same višine sredstev in pa seveda pomislek glede tega, ali je primerno odstotek določati že kar v samem zakonu. Namreč, če v samem zakonu določimo 1,35% od premije, potem je to fiksna zadeva, ki ne glede na to, ali se v praksi pokaže, da je sredstev premalo ali preveč, v bistvu ostane in jo je moč spreminjati samo s spremembo zakona. Menimo pa, da je po hitrih izračunih, kot smo jih uspeli opraviti od včeraj na danes, ta znesek, procent postavljen tudi izjemno visoko. Namreč, podatki v obrazložitvi, na osnovi katerih je izračunan procent, se nanašajo na leto 2000. Premija v letu 2001je bila bistveno višja in je znašala okoli 42 milijard. Tako, da bi ta procent, 1,35% v bistvu pomenil približno skoraj 600 milijonov tolarjev letno zbranih sredstev za ta namen. Za primerjavo naj samo povem, da je akcija "vozimo previdno" oziroma "vozimopametno", ki je potekala leto in pol, skoraj dve leti v organizaciji tega sveta, stala približno 100 milijonov tolarjev. Te podatke smo pridobili danes zjutraj. Tako, da v bistvu glede tega menimo, da ni primerno, da že če bi šli na to rešitev, da bi sam odstotek bil opredeljen v zakonu. Vsekakor pa menimo, da je tudi višina tega previsoka. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Grošelj, izvolite.
Gospa podpredsednica, hvala lepa za besedo. Mogoče bi samo nekatere zadeve poskušal še dodatno pojasniti. Jaz se v osnovi sicer strinjam. Ko bomo sprejeli nacionalni program o varnosti v cestnem prometu, da bo treba finančno ceste zagotoviti v proračunu. Vendar, jaz imam zadnji podatek. Za lansko leto je bilo v državnem proračunu, svet za vzgojo in preventivo v cestnem prometu, zagotovljenih samo 58 milijonov tolarjev. In iz drugih sredstev, predvsem tudiiz sredstev zavarovalnic, je bilo lansko leto okrog 30 milijonov, kar pomeni skupaj 88 milijonov. Znesek, ki je predviden v tem amandmaju, v bistvu izhaja iz programa in finančnega plana, ki je izdelan za letošnje leto. To sicer tudi pomeni, da bi se lahko višina teh sredstev oziroma stopnja, ki zagotavlja ta finančna sredstva, temu primerno tudi prilagodila oziroma za toliko znižala. Mi smo seveda izhajali iz tistih osnov in podatka, ki smo ga imeli za leto 2000, na podlagi česar smo izračunali, koliko je ta stopnja - znese zdaj približno 445 milijonov. Veste, res je, mogoče bi se načelno strinjal z vami, da je sistemsko - če je sploh sistemsko primerno, da se vključi v ta zakon in da se zagotovijo tudi finančna sredstva - toda vedno bomo prišli pred isti problem. Ko bomo obravnavali ta nacionalni program in bomo ponovno prišli - ko pridemo do finančnih sredstev, vedno ugotavljamo, da je problem, ali je to primeren vir, bi rekel, ali ne. Vendar v preteklosti - sam na tem delam svojih 16 let, ker sem že tudi tretji mandat predsednik oziroma tudi župan občine - bi rekel, da so bile zelo odprte roke tudi pri zavarovalnici, dokler ni bilo to lastninjeno, dokler niso bile delniške družbe. Seveda, to se pa zdaj v zadnjem času občutno znižuje, tako da je treba sredstva odobravati predvsem na občinski ravni, izključno zagotavljati samo prek občinskih proračunov. Vendar smo mizelo bogato zastavili ta nacionalni program, in če hočemo, da bomo pripravili, tako kot se tu predvideva, vrsto gradiv, ne nazadnje tudi sredstva, ki bi delala na področju razvijanja in financiranja izdelkov, ki so namenjeni prometnemu, vzgojnemu in preventivnemu delu in za opremo ter izvajanje ukrepov za varnost cestnega prometa, zagotovo to zahteva večja finančna sredstva in ne nazadnje trden in tudi stabilen vir. Če je sporna samo višina te stopnje, bomo v tem primeru z veseljem tudi pripravili, če bosta dobila ta dva amandmaja podporo, ustrezno znižano stopnjo z novimi podatki za tretjo obravnavo.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati [[...]]Gospa Ogrinc, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. V zvezi s predlaganim amandmajem za umestitev novih členov 42.b in 42.r, ki naj bi uvedel poseben sklad za varnost cestnega prometa v besedilo zakona o obveznem zavarovanju v prometu, menimo naslednje. Predlagane rešitve, ki so ponujene v 42.b členu, menimo, da so nejasne, in sicer tako v pogledu predlaganega nacionalnega programa varnosti v cestnem prometu kot tudi z vidika samega zakona o obveznih zavarovanjih. Glede umestitve v zakon o obveznih zavarovanjih je bilo nekaj že povedanega oziroma izraženi pomisleki. Glede samega nacionalnega programa varnosti cestnega prometa pa opozarjam na naslednje. Nacionalni program v VI. poglavju o finančnih virih ne predvideva ustanovitve posebnega sklada za zagotovitev potrebnih sredstev za izvajanje predvidenega programa preventive, ki ji je pravzaprav ta program namenjen, pač pa govori v drugem odstavku izrecno, da se sredstva za izvajanje, spremljanje, vrednotenje in popravke projektov v letih 2004 in 2005 zagotavljajo iz rednih proračunskih prihodkov. In sicer pristojnih ministrstev, ki so seveda tudi po tem nacionalnem programu predvidena kot nosilci priprave projektov in seveda tudi izvajanja. Dopušča pa predlog nacionalnega programa dodatne vire za izvajanje teh nalog, od tistih organizacij, ki so ekonomsko zainteresirane za izboljšanje prometne varnosti. In ob tem se nam postavlja, odpira pomislek, torej kakšna naj bi bila narava tega sklada, če se že predvideva oblikovanje posebnega sklada za zagotavljanje teh sredstev. Prej ali slej po vsej verjetnosti bi bil potreben razmislek o morda proračunskem skladu, glede na siceršnjo primarno rešitev, da so sredstva za delovanje posameznih ministrstev na tem področju seveda zagotovljena v proračunu. Medtem ko sam status sklada, tako kot je predviden, je povsemnejasen, kjer je rečeno "sklad za varnost cestnega prometa s sedežem na nacionalni organizaciji varnosti cestnega prometa." No glede vpliva predvidenega vira na oblikovanje zavarovalnih premij za posamezne zavarovance, ki so zavezanci po osnovnem zakonu, je bilo tudi že povedano in opozorjeno. Torej kaj vse bi bilo potrebno vendarle oceniti in analizirati zato, da bi se ustrezna premija oziroma ustrezna višina tega vira natančneje določila. Glede 42.r člena, ki naj bi opredelil pa namenskost sredstev sklada, pa opozarjamo, da je ta namenskost zelo nekje ohlapno opredeljena, zlasti v odnosu na predlog nacionalnega programa, in še zlasti opozarjam na drugo alineo, kjer določa, da naj bi se sredstva sklada namenila za pripravo in izvajanje in koordinacijo projektov. Se pravi spet tistih projektov, za katere so zadolžena ministrstva. Skratka, ob vseh teh rešitvah, ob rešitvah, ki jih predvideva nacionalni program, in tudi rešitvah, ki so že predlagane v spremembah zakona o varnosti cestnega prometa, menimo, da je potrebno poleg osnovnega pomisleka glede same umestitve v ta zakon, v predlagano novelo, oceniti vsa ta vprašanja zelo skrbno in pretehtati v odnosu na vse rešitve, ki jih imata navedena preostala dva akta. Se pravi predlog nacionalnega programa in predlog novele zakona o varnosti cestnega prometa. Hvala lepa.
Hvala lepa za dodatna pojasnila. Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Najprej bomo odločali o amandmaju odbora k 43. členu. Glasujemo. Navzočih nas je 56. Za je glasovalo 47, proti 4. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma odbora sprejet. In zdaj odločamo o amandmaju poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih nas je 57. Za je glasovalo 24, proti 28. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 28.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 54. Za je glasovalo 45, proti 3. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 44. členu in amandmaju odbora, ki je povezan z amandmajem, ki smo ga že sprejeli k 1. členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 55. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen črtan. Prehajamo na razpravo o 46. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 53. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 51. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 49. členu in o dveh amandmajih. Pod 1 je amandma, katerega predlagateljica je vlada, z opombo, če bo sprejet, bo glasovanje o amandmaju pod točko 2, katerega predlagatelj je odbor, brezpredmetno. Z opombo k amandmaju pod 2, da je rešitev, ki jo predlaga amandma pod zaporedno številko 2, to je amandma odbora, v prvem odstavku po vsebini enaka rešitvi amandmajem vlade k 20. členu zakonskega predloga, ki smo ga že sprejeli. Odpiram razpravo o obeh amandmajih in členu v celoti. Želi kdo razpravljati? Gospa Ogrinc, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. V zvezi s predlaganim amandmajem za spremembo 49. člena moram opozoriti, da je sekretariat, tako v svojem pismenem mnenju, kot tudi na matičnem delovnem telesu opozoril, da predlagano besedilo, torej predlagani amandma, ki ga ponudi vlada za spremembo 49. člena, da je s pravnosistemskega vidika sporen. Namreč, s predlaganimi rešitvami se neposredno posega v področni zakon o obligacijskih in stvarnopravnih razmerjih v letalstvu. Medtem ko amandma, kot ga predlaga matično delovno telo, pa po naši oceni pravnosistemsko ustrezneje rešuje to vprašanje, ker ponudi določeno rešitev zgolj za prehodno obdobje, dokler materialne določbe v področnem zakonu ne bodo usklajene z resolucijo in s 35. členom novele zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, razpravo zaključujem. Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju pod zaporedno številko 1, katerega predlagateljica je vlada. Glasujemo. Navzočih nas je 56, za je glasovalo 6, proti 44. [[Za je glasovalo 6.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma vlade ni bil sprejet. Odločamo še o amandmaju odbora pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih nas je 56, za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma odbora sprejet in člen spremenjen. Prehajamo na razpravo o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Glasujemo. Navzočih nas je 54, za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da so preostali členi sprejeti. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o naslovu zakona. Glasujemo. Navzočih nas je 52, za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je naslov zakona v celoti sprejet. V razpravo dajem še naslednji predlog sklepa: "Predlog zakona za tretjo obravnavo pripravi vlada Republike Slovenije." Želi v zvezi s predlaganim sklepom kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o navedenem predlogu sklepa. Glasujemo. Navzočih nas je 54, za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. V zvezi s tem zakonom je predstavnik vlade predlagal državnemu zboru v sprejem tudi dodatni predlog sklepa, da bi se tretja obravnava opravila v skladu s 194. členom, točka 2 poslovnika, vendar bi bil sprejem takega predloga sklepa nepotreben. Točka sama se lahko neposredno uvrsti na izredno sejo in zato ni potrebno glasovati o tem predlogu sklepa. Zaključujem 4. točko dnevnega reda. Predstavnici in predstavnikoma vlade se za sodelovanje zahvaljujem. Tudi predstavnici sekretariata najlepša hvala. Prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA REDA - DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA STVARNOPRAVNEGA ZAKONIKA. Predlog zakonika je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? Minister za pravosodje, mag. Ivan Bizjak, izvolite.
Spoštovana gospa podpredsednica, gospe poslanke, gospodje poslanci! Predlog stvarnopravnega zakonika je za drugo obravnavo pripravljen v skladu s sklepi in stališči državnega zbora, ki je na svoji 9. seji obravnaval predlog stvarnopravnega zakonika v prvi obravnavi. Poleg besedila členov predloga zakonika je gradivu priložena tudi obrazložitev predlagatelja k predlogu in k sprejetim sklepom in stališčem državnega zbora ter amandmaji k posameznim členom. Predlog besedila stvarnopravnega zakonika za drugo obravnavo se razlikuje od besedila predloga za prvo obravnavo, predvsem glede na upoštevanje pripomb sekretariata za zakonodajo državnega zbora, predvsem glede razveljavitvenih določil, navedenih v 275. členu, h kateremu je predlagan tudi amandma. Predlagatelj je v skladu s pripombo sekretariata spremenil tudi določilo o začetku veljavnosti zakonika, torej "vacatio legis" ter v 278. členu določil, da začne zakon veljati 15. dan po objavi v Uradnem listu Republike Slovenije, uporabljati pa se začne 1. januarja 2003. V zvezi s sprejetim sklepom državnega zbora in stališčem pod 3. točko, da se proučijo pripombe Agencije Republike Slovenije za plačilni promet o vzpostavitvi registra zastavnih pravic na premičninah, je predlagatelj upošteval in vključil v besedilo tudi te predloge. Z amandmaji smo, upoštevajoč mnenje sekretariata, omejili ureditev vprašanj, ki sodijo v splošni del civilnega prava, na tista, ki so najnujnejša za uporabo zakonika. Pri tem smo opustili opredelitev razpolagalne sposobnosti in elemente lastninske pravice uredili na dosedanji, torej klasičen način. V zakonik je vključeno tudi načelo zaupanja v zemljiško knjigo in izvedbene določbe, ki se nanašajo na varstvo tega načela. Sicer je besedilo predloženega predloga zakonika za drugo obravnavo dopolnjeno tudi z upoštevanjem načela rabe obojespolnih oblik, ki ga je državni zbor sprejel kot 2. točko sklepa. Predlagatelj je upošteval to načelo ter ga vključil v besedilo člena predloga zakonika. V preostalem delu je ostalo besedilo, razen odprave manjših napak ter drugih redakcijskih popravkov, ki ne vplivajo na vsebino, nespremenjeno. Poleg besedila pa so predlogu priloženi tudi amandmaji k posameznim členom, ki so nastali na podlagi strokovnega mnenja vseh članov delovne skupine, ki so sodelovali tudi pri pripravi predloga stvarnopravnega zakonika za drugo obravnavo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakonika je obravnaval odbor za notranjo politiko kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakonika. Podpredsednica odbora, mag. Majda Potrata, izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovane poslanke in poslanci, cenjena predstavnika vlade! Dovolite, da povzamem poročilo odbora za notranjo politiko, ki je drugo obravnavo stvarnopravnega zakonika opravil na prvem nadaljevanju 25. izredne seje. Predstavnik vlade je v uvodni predstavitvi poudaril, da je vlada skoraj v celoti upoštevala pripombe sekretariata državnega zbora za zakonodajo in pravne zadeve, v celoti pa je upoštevala tudi pripombe agencije republike Slovenije za plačilni promet, nanašajoče se na register zastavnih pravic na nepremičninah. Pripombe je predlagateljica bodisi vgradila v besedilo predloga zakona ali pa jih predlagala v obliki amandmajev. Predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve je menil, da so pripombe oziroma mnenje sekretariata upoštevane v veliki večini, konkretne pripombe k posameznim členom in amandmaje k predlogu zakona pa je potem prevzel odbor v obliki svojih amandmajev. Tako imate v poročilu navedenih 43 amandmajev vlade, 7 amandmajev odbora in 1 amandma na amandma, tako da odbor predlaga sprejem vseh amandmajev in po 184. členu poslovnika tudi predlaga državnemu zboru sprejem sklepa, ki se glasi: "Odbor za notranjo politiko predlaga državnemu zboru republike Slovenije, da predlog stvarnopravnega zakonika v drugi obravnavi sprejme skupaj z amandmaji, ki jih je odbor sprejel oziroma jih podpira". Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Tudi ne.]] Zato prehajamo na obravnavo in odločanje o posameznih členih predloga zakona. Zboru predlagam, da skladno z drugo alineo 189. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravlja in glasuje skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj tretjina navzočih poslancev. Glasujemo. Navzočih nas je 52, za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Prehajamo torej na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Razpravo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev z dne 18.6.2002. V razpravo in odločanje dajem 3. člen in amandma vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 51. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 46. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade za novi 9.a člen. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 51. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma in s tem novi člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 22. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 53. Za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen črtan. Prehajamo na razpravo in odločanje o 37. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 53. Za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o 38. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 54. Za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 51. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri 44. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 49. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 48. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Smo pri 47. členu in amandmaju odborak temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 46, za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 50, za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri 49. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 50, za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 47, za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri 61. členu in amandmaju vlade pod številko 1 in amandmaju odbora pod številko 2 k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju pod številko 1. Glasujemo. Navzočih nas je 51, za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 1 sprejet. Odločamo še o amandmaju pod številko 2. Glasujemo. Navzočih nas je 47, za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 2 sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Prvo glasovanje o členu v celoti ni bilo uspešno. Prosim za malo pozornosti. Drugič glasujemo o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 56, za je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri 64. členu in dveh amandmajih; pod številko 1 je amandma odbora, pod številko 2 vlade. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju pod številko 1. Glasujemo. Navzočih nas je 50, za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 1 sprejet. Odločamo o amandmaju pod številko 2. Glasujemo. Navzočih nas je 49. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. In še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 50. Za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri 67. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 49. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. In še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 48. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. In še o členu v celoti. Se opravičujem. Glasovali smo o členu v celoti. Smo pri 70. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo Navzočih nas je 48. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Prvo glasovanje o členu v celoti ni bilo uspešno. Prosim za nekaj pozornosti. Drugič glasujemo o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 56. Za je glasovalo 54, proti nihče. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri 72. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo! Navzočih nas je 47. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. In še o členu v celoti. Glasujemo! Navzočih nas je 47. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri 80. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo! Navzočih nas je 54. Za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 50, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri 117. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. In še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 46, za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri 119. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 55, za je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. In še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Smo pri 123. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 47, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. In še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 51, za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Smo pri 124. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 55, za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri 135. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 52, za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Smo pri 144. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želikdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 52. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. In še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 49. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Odločamo še o 124. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 49. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri 147. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 48. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. In še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 51. Za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Smo pri 148. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 52. Za je glasovalo 50, proti nihče. (Za je glasovalo 50.)( Proti nihče.) Ugotavljam, da je amandma sprejet. In še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 48. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Smo pri 155. členu in amandmaju vlade. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Prvo glasovanje o amandmaju ni bilo uspešno. Prosim za pozornost. Drugič glasujemo o amandmaju. Glasujemo. Navzočih nas je 54. Za je glasovalo 53, proti nihče. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. In še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 52. Za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri 156. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 48. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 52. Za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri 158. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 52. Za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. In še o členu v celoti. Glasujemo Navzočih nas je 47. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri 171. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 50. Za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. In še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 49. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Smo pri 173. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 49. Za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Smo pri 175. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 49. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Prvo glasovanje o členu v celoti ni bilo uspešno. O členu v celoti glasujemo drugič. Glasujemo. Navzočih nas je 47, za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri 178. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 46, za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri 179. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 48, za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 53, za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri 203. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 50, za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Smo pri 209. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Smo pri 213. členu in amandmaju vlade. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 49. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Smo pri 216. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 46. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. In še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 51. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Smo pri 222. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 46. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. In še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 46. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri 224. členu in amandmaju odbora. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 51. Za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. In še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 49. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Smo pri 235. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 48. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Smo pri 238. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 49. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen črtan. Smo pri 253. členu in amandmaju vlade. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 48. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Prvo glasovanje o členu v celoti ni bilo uspešno. Drugič glasujemo o 253. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 51, za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri 259. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Prvo glasovanje o členu v celoti ni bilo uspešno. Drugič glasujemo o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 50, za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri 260. členu in amandmaju vlade k temu članu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 52, za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri amandmaju vlade za novi 267. a/ člen. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 48, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma in s tem novi člen sprejet. Smo pri 272. členu in amandmaju vlade. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 48, za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 50. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri 273. členu in amandmaju vlade. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 46. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Prvo glasovanje o členu v celoti ni bilo uspešno. Drugič glasujmo o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih nas je 46. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri 275. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 47. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. In še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 46. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Smo pri 276. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 48. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Smo pri amandmaju vlade za novi 276.a člen. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 47. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma in s tem novi člen sprejet. Smo pri 277. členu in amandmaju vlade. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 48, za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Prvo glasovanje o členu v celoti ni bilo uspešno. Pred nami je samo še en amandma, zato prosim za malo pozornosti. Drugič glasujemo o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 50, za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade k 6. delu, in sicer, da se ta del črta. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 47, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in del črtan. Prehajamo na razpravo o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o preostalih členih. Glasujemo. Navzočih nas je 47, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da so preostali členi sprejeti. Prehajamo na razpravo o naslovu zakonika. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o naslovu. Glasujemo. Prvo glasovanje o naslovu ni bilo uspešno. Drugič glasujemo o naslovu zakonika. Glasujemo. Navzočih nas je 47, za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je naslov zakonika sprejet. V razpravo dajem še naslednji predlog sklepa: "Predlog zakonika za tretjo obravnavo pripravi vlada Republike Slovenije." Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o navedenem predlogu sklepa. Glasujemo. Navzočih nas je 50, za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 6. TOČKO DNEVNEGA REDA - DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O IZVRŠBI IN ZAVAROVANJU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? Minister za pravosodje, mag. Ivan Bizjak, izvolite.
Spoštovana gospa podpredsednica, gospe poslanke, gospodje poslanci! Besedilo predloga zakona za drugo obravnavo je pripravljeno v skladu s sklepi in stališči državnega zbora, ki jih je sprejel ob prvi obravnavi na izredni seji 14. februarja. Pri tem so upoštevana tudi stališča, ki so jih podali Gospodarska zbornica Slovenije glede izvršbe na več dolžnikovih računov in strukture 7. oddelka 9. poglavja, stališče zbornice izvršiteljev Slovenije glede nadomestitve zahtevane izobrazbe že imenovanih izvršiteljev in mnenje skupnosti centrov za socialno delo glede načina upravljanja izvršbe o zadevah glede varstva in vzgoje otrok ter glede osebnih stikov z otroki. Predlagatelj je hkrati odpravil tudi vse pomanjkljivosti, na katere je opozoril Sekretariat državnega zbora za zakonodajo in pravne zadeve. Glede na to, da novela tega zakona ne bo sprejeta po hitrem postopku, kar je bilo sprva predlagano, zaradi česar bo njena veljavnost nastopila bistveno pozneje, pa smo se odločili za popolno, ne pa le postopno, kot je bilo sprva predvideno, prilagoditev opravljanja izvršbe reformi plačilnega prometa in predloga zakona o plačilnem prometu. V skladu s tem je na podlagi stališč državnega zbora o besedilu členov urejena tudi izvršba, s katero se posega na denarna sredstva pri organizacijah za plačilni promet na enoten način za fizične in pravne osebe, ohranjene pa so tiste posebnosti, ki se nanašajo na gospodarske zadeve kot posledice pravila, da se oteh zadevah opravi poplačilo upnikov pred pravnomočnostjo sklepa o izvršbi. Zaradi sprejema zakona po rednem postopku smo pripravili tudi amandmaje, ki so potrebni zaradi uskladitve s predlogom stvarnopravnega zakonika, tako da je v postopku izvršbe upoštevana tudi z zakonikom predvidena uvedba registra neposestnih zastavnih pravic in dveh novih stvarnih pravic, zemljiškega dolga in stavbne pravice. Ker bo prej omenjeni register lahko služil tudi za vpis rubežev premičnin, opravljenih v postopkih izvršbe,je potrebno amandmirati posamezne člene predloga zakona, ki urejajo način, čas in posledice nastanka zastavne pravice na premičninah, za katere se vodi ta register. Predvidena uvedba zemljiškega dolga in stavbne pravice pa ima za posledico spremembe, predlagane v amandmajih k 60. členu do 70.a člena. Ostale spremembe, predlagane z amandmaji, so manjšega obsega in so potrebne zaradi natančnejše opredelitve posameznih institucij. Tako je predlagan nov pravni akt, ki lahko veljavno opredeljuje izvršilni naslov, to je ratificirana in objavljena mednarodna pogodba. Predlagana je nova krajevna pristojnost sodišča pri izvršbi na nematerializirane vrednostne papirje, dograjeno ravnanje sodišča pri prodaji nepremičnin in premičnin na javni dražbi in ravnanje z zahtevo za odločitev sodišča o višini upravičene varščine, kar je natančneje obrazloženo v amandmajih k posameznim členom. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod minister. Predlog zakona je obravnaval odbor za notranjo politiko. Želi predsednik besedo? Ima besedo predsednik odbora.
Gospod predsednik, za poročevalca je bil na odboru določen gospod Franc Kangler, podpredsednik odbora za notranjo politiko.
Kolega Kanglerja ni, iz tega razumem, da ne želi predstaviti poročila. Želi besedo sekretariat? Poslanske skupine? [[Ne.]] Prehajamo na obravnavo in odločanje o posameznih členih predloga zakona, smo namreč v drugem branju. Najprej bomo odločali o postopkovnem predlogu. Prosim za pozornost in za prihod kolegic in kolegov iz preddverja v veliko dvorano, ker bomo prešli na odločanje in glasovanje. Zboru predlagam, da skladno z drugo alineo 189. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravlja in glasuje skupaj opreostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Ta sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj ena tretjina navzočih poslancev. Še enkrat prosim kolegice in kolege, da pridejo v dvorano. Prosim, imate proceduralni predlog? Prosim.
Gospod predsednik, jaz nisem slišala, da ste dali besedo tudi poslanskim skupinam.
Sem, kolegica Zupanova, ampak če ste preslišali, vam bom dal besedo. Prosim.
Hvala lepa.
Želi za poslansko skupino Nove Slovenije še katera od poslanskih skupin besedo? [[Ne.]] Potem vabilo kolegicam in kolegom, da pridejo v dvorano zaradi glasovanja. Prosim, imate besedo, gospa Zupanova.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani, spoštovana gospod minister, državni sekretar, spoštovani zbor. Dejstvo je, da sedanji zakon o izvršbi in zavarovanju povzroča veliko težav, saj so bile nekatere spremembe zakona v letu 1998 opravljene prehitro in v želji, da bi sodišča razbremenili. Kaže pa, da je birokracija na sodiščih še večja, število nerešenih zadev veliko, učinkovitost nizka. Strinjamo se, da je postopek potrebno poenostaviti, uskladiti stališča in poiskati najboljše rešitve. Sicer bodo ponovne spremembe tega zakona pomenile le zapravljanje časa, pri čemer pa moramo ohranjati ustrezno pravno varstvo strank. Večni problem razmerja med upnikom in dolžnikom, ki se kaže tudi v tako trdovratni finančni nedisciplini, ki je rak-rana naše družbe, ponovno razgrinja vse neusklajenosti in nedoslednosti, npr. tudi v zvezi z zakonom o plačilnem prometu, na kar opozarja tudi sekretariat za zakonodajo. Prav v zvezi s spremenjenimi razmerami pri ukinitvi agencije za plačilni promet se sprašujemo ali je bilo potrebno res razbiti APP. Plačilni promet je potekal dobro in vzpostavljal enotni sistem, kar pa v zvezi z novimi transakcijskimi računi na različnih bankah, ki jih odpirajo pravne osebe že kar nekaj časa, ta proces se sicer zaključuje in končuje 31.6. letos, pri tem pa je bilo tudi veliko težav. Zato menimo, da je potrebno temu vprašanju posvetiti veliko pozornost tudi v zvezi s tem zakonom. Pripombe izvršilnih sodnikov, ki smo jih slišali, kažejo na določeno nepripravljenost. Praksa okrajnih sodišč, tako menijo sodniki, je pokazala, da je postopek ob vložitvi ugovora veliko krajši v primerjavi s pritožbo. Menijo, da predlagana sprememba, da bo ugovor spet reševalo sodišče na 1. stopnji, pomeni veliko dela. Skupaj 30.000 izvršb, ki prispejo na sodišče, jemlje čas in sredstva. Zato lahko samo upamo, da se bo stroka znotraj zmenila in da bo tokratna zakonska podlaga takšna, da se bo lahko učinkovito uveljavila tudi v praksi. V dosedanji ureditvi tudi določbe glede sodnih izvršiteljev niso bile vedno najbolj posrečene. Plačani avansi, velika denarna sredstva, ki ležijo na zasebnih računih izvršiteljev, nezavarovana in neobrestovana, ne kažejo na dobrega gospodarja. Upniki so nezadovoljni, ogorčeni, saj imajo nekateri izvršitelji vplašanih toliko predujmov, da bodo nekatera izvršilna dejanja opravili lahko šele v osmih letih. Upniki, ki vplačujejo predujme, tako izgubljajo svoja prosta sredstva, ki pa jih inflacija v tolikih letih popolnoma oklesti. Zavedamo se, da predlog zakona daje velika pooblastila prav izvršiteljem, večjo težo tudi v prihodnje glede izvršbe o davčnih zadevah. Predlagatelj je poskušal upoštevati stališča državnega zbora, sprejeta v prvi obravnavi. Upošteval je v glavnem tudi pripombe sekretariata za zakonodajo, vendar pa veliko število dopolnil, ki jih je vložil v tej obravnavi kaže na to, da zakonsko besedilo ni bilo najbolj pripravljeno in usklajeno znotraj stroke. Vsa ta dopolnila dokazujejo, da je bilo še kako pomembno, da predlog zakona nismo sprejemali po hitrem postopku, kot je prvotno predlagatelj želel. Naša poslanska skupina je vložila kar nekaj dopolnil, s katerimi želimo po našem mnenju izboljšati predlog. Dovolite, da izpostavim nekatera. Pri neuspešnem poskusu rubeža predlagamo, da se rok enega leta, v katerem lahko upnik predlaga izvršitelju, da opravi ponovni rubež, skrajša na šest mesecev. Pri čemer pa želimo, da se možnost neomejeno krat črta, ker menimo, da na ta način lahko zmanjšamo stroške. Ker menimo, da bi moral imeti upnik v izvršilnem postopku več pravic do nadzora pri zavarovanju svojega dolga, predlagamo možnost, da bi sodišče za nadzor gibanja vrednosti podjetja najelo sodnega cenilca ali revizorja, ki bi spremljal rast ali padanje vrednosti podjetja. Menimo, da bi bilo treba dolžnike ločiti na tiste, ki imajo vpliv na vodenje podjetja, in na tiste ki tega nimajo. Če dolžnik sam vodi podjetje ali ima tolikšen lastniški delež, da lahko vpliva na vodenje podjetja in oblikovanje njegove uprave, bi moral zakon tudi upnikom omogočiti podoben nadzor kot dolžnikom. Zato predlagamo, da upnik od sodišča zahteva, da podjetje postavi prisilno poravnavo in da ima možnost sklicati skupščino podjetja ter predlagati na podlagi glasovalne pravice tudi zamenjavo uprave. Pomembno se nam zdi, da je treba določiti rok, koliko časa bo sklep o izvršbi zaznamovan v zemljiški knjigi, saj zaznamba ne more biti vpisana v nedogled. Zato v tem primeru določamo to obdobje na deset let. Z dopolnilom predlagamo črtanje 76. člena, ki določa pristojnost notarja za zavarovanje denarne terjatve z zastavno pravico na podlagi sporazuma strank v neposredno izvršljivem notarskem zapisu. Menimo, da takšna rešitev nalaga upniku dodatne stroške, notarjem pa zagotavlja velike zaslužke. V zvezi s tem pa predlagamo tudi ustrezno spremembo 78. člena, v smislu, da vknjižbo in zaznambo predlaga poleg notarja upnik in dolžnik. Z novim 63. členom predlagamo, da sodišče še pred izdajo odredbe o prodaji pozove pristojne organe, da navedejo pogoje, ki jih morajo potencialni kupci izpolnjevati za nakup. Menimo, da preverjanje kupca po opravljeni dražbi ni pravilno. Sodišče naj tudi določi rok, v katerem mora organ posredovati pogoje. V primeru molka organa se šteje, da so podani vsi pogoji, saj sodišče zaradi vezanosti na procesne roke ne more čakati kar v nedogled. Z amandmajem na 60. člen pa dopolnjujemo besedilo predloga zakona s tem, da se določa, v katerem primeru najemno ali zakupno razmerje s prodajo stvari ne preneha. Izročitev in izpraznitev nepremičnine sta najbolj sporna dela izvršbe in ovirata uspešnost nepremičninskih dražb. V praksi lahko dolžnik med postopkom ali pa ob vpisu hipoteke nepremičnino odda v najem in tako onemogoči njeno prodajo. Zato bi moralo veljati, da ostaja najemno ali zakupno razmerje po prodaji le, če je vpisano pred pravico zastavnega upnika oziroma pred poplačilno pravico upnika, na čigar predlog je sodišče dovolilo izvršbo. Menimo, da je najbolje, če upnik lahko zahteva izpraznitev nepremičnine v okviru prodaje. Tako bi upnik lahko predlagal izpraznitev po preteku pravice iz 210. člena, kupec pa takoj po plačilu kupnine. V naši poslanski skupini podpiramo vsa prizadevanja, da bi sprejeli takšen zakon, ki bi bil evropsko primerljiv, ki bi zagotavljal v praksi in omogočal hitro in učinkovito izvršbo, pri tem pa zagotavljal tudi pravno varnost strank, pri čemer pa menimo, da bodo morala prav sodišča odigrati pri tem aktivnejšo vlogo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Slišali smo mnenje poslanske skupine. Mi pa prehajamo na obravnavo in odločanje o posameznih členih predloga zakona. Zboru predlagam, da skladno z drugo alineo 189. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravlja in glasuje skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj tretjina navzočih poslancev. Glasujmo! Navzočih nas je 47. Za je glasovalo 42, proti 1. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Prehajamo torej na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Razpravo bomo vodili na podlagi pregleda z amandmajev z dne 19.6.2002. V razpravo dajem 1. člen in amandma vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje najprej o amandmaju. Glasujmo! Navzočih nas je 46. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Prvo glasovanje o členu v celoti ni bilo uspešno. Prosim za malo pozornosti. Drugič odločamo o členu v celoti. Glasujmo! Tudi drugo glasovanje ni bilo uspešno. Ob 11.48 bomo tretjič glasovali o 1. členu v celoti. Hvala lepa.
Spoštovani in spoštovane, ki se nahajate v bližini razpravne dvorane, lepo prosim, da se nam pridružite, ker bomo tretjič glasovali in s tem posredno ugotavljali tudi navzočnost na zasedanju. Opravili smo uspešno glasovanje o amandmaju vlade k 1. členu. Zdaj tretjič glasujemo o 1. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 52, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 1. člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade za nov 6. a/ člen. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 48, za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma in s tem novi člen sprejet. Smo pri 7. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Prvo glasovanje o amandmaju ni bilo uspešno. V dvorani nas je zadosti, zato lepo prosim še za nekaj pozornosti. Drugič glasujemo o amandmaju k 7. členu. Glasujemo. Navzočih nas je 54, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 53, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri 8. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 51, za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 51, za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Smo pri 20. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 53, za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 46, za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri 21. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 47, za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Smo pri amandmaju vlade za nov 21.a člen. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 50, za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma in s tem novi člen sprejet. Smo pri 30. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 48, za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 51, za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Smo pri 33. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o 33. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Glasovati moramo tudi o 21. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 51, za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri 36. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 48. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih nas je 46. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri 37. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 48. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih nas je 47. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri 45. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 51. Za je glasovalo 46, proti 1. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade za nov 46.a člen. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 47. Za je glasovalo 44, proti 1. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma in s tem novi člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade za nov 46.b člen. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 50. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma in s tem novi člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 47. členu in amandmaju poslanske skupine Nove Slovenije k temu členu. Želi kdo razpravljati? Gospod Jenull, izvolite.
Hvala za besedo. Želim povedati, da vlada nasprotuje temu amandmaju zaradi tega, ker spreminja enega temeljnih namenov dopolnjenega člena. Po sedanjem sistemu se rubež opravi enkrat. Če ni uspešen, ima upnik pravico v treh mesecih predlagati ponoven rubež. Če tega ne predlaga ali če ta ni uspešen, se izvršba ustavi. Taka določba danes ob znanem skrivanju premičnin s strani nekaterih nevestnih dolžnikov spravi upnika v položaj, da mora že po treh mesecih ponovno predlagati izvršbo, to se pravi vložiti nov predlog za izvršbo, plačati takso, plačati stroške, čeprav bi morda v nekem bolj primernem roku lahko ugotovil, kje ima dolžnik premičnine, ki bi jih bilo možno zarubiti. Zato je vlada predlagala, da se trimesečni rok podaljša na eno leto in da se v okviru tega roka lahko rubež opravi neomejenokrat. Amandma pa sedaj zožuje enoletni rok na šestmesečnega in znotraj tega samo enkrat ponoven rubež. Menimo, da pomislek, ki ga je poslanska skupina izrazila, češ, da bodo povzročeni veliki stroški, ni upoštevan, ker je to odločitev upnika. Če se bo odločil, da predlaga rubež večkrat, bo tudi sam moral založiti stroške tega rubeža. Povedal bi tudi glede ostalih amandmajev, o katerih odbor ni razpravljal in jih je vložila ta poslanska skupina, da vlada teh amandmajev ne podpira, in sicer zaradi tega, ker so deloma vezani na obsežnejše spremembe, ki bi morale hkrati biti opravljene, deloma pa zaradi tega, ker ničesar bistvenega ne prispevajo k predlogu novele. Hvala lepa.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o amandmaju k 47. členu. Glasujemo. Navzočih nas je 51, za je glasovalo 8, proti 42. [[Za je glasovalo 8.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 47, za je glasovalo 40, proti 6. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Smo pri 51. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Prvo glasovanje o amandmaju ni bilo uspešno. Prosim za nekaj pozornosti. Drugič glasujemo o amandmaju k 51. členu. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Smo pri 52. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 48, za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Prvo glasovanje o členu v celoti ni bilo uspešno, zato ponovno prosim za pozornost. Drugič odločamo o 52. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 50. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri 54. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 48. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Smo pri amandmaju za nova 56.a in 56.b člen. Pod 1 je amandma na amandma, katerega predlagatelj je odbor. Pod zaporedno številko 2 pa je amandma vlade. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju na amandma pod 1. Glasujmo! Navzočih nas je 51. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. Odločamo še o amandmaju pod 2. Glasujmo! Navzočih nas je 49. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in tako tudi nova dva člena. Prehajamo na razpravo in odločanje o 57. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 52. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih nas je 48. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Smo pri 58. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 49. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Smo pri 59. členu in amandmaju poslanske skupine Nove Slovenije k temu členu. Želi kdo razpravljati? Gospod Jenull, izvolite.
Hvala lepa. Želel bi povedati, da vlada nasprotuje temu amandmaju, ker z novim petim odstavkom uvaja prisilno uprave družbe, kar je zelo zapleten institut in bi ga bilo možno razdelati le v posebnem poglavju. Poleg tega je pa nepotreben, ker iste učinke lahko upnik doseže z začasnimi odredbami, s katerimi prepreči družbeniku, ki je hkrati direktor, da odtujuje ali drugače skriva premoženje in s tem onemogoča izvršbo.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 54, za je glasovalo 9, proti 43. [[Za je glasovalo 9.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 52, za je glasovalo 47, proti 4. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri 60. členu. Pod številko 1 imamo amandma na amandma, katerega predlagatelj je odbor, pod številko 2 je amandma vlade. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju na amandma pod številko 1. Glasujemo. Navzočih nas je 50, za je glasovalo 45, proti eden. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. Odločamo o amandmaju pod številko 2. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 36, proti 6. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Prvo glasovanje o členu v celoti ni bilo uspešno. Še nekaj pozornosti, lepo prosim, pred popoldanskim odmorom. Drugič odločamo o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 48, za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri predlogu vlade za nove 60.a, b, c in č člen. Pod številko 1 imamo amandma na amandma, katerega predlagatelj je ravno tako vlada, pod zaporedno številko 2 pa amandma na amandma, katerega predlagatelj je poslanska skupina Nove Slovenije, z opombo, če bo amandma na amandma pod številko 1 sprejet, se o amandmaju na amandma pod številko 2 ne glasuje. Pod zaporedno številko 3 imamo amandma vlade za nove člene. Odpiram razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, jo zaključujem. Najprej glasujemo o amandmaju na amandma pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih nas je 50. Za je glasovalo 43, proti 2. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma pod 1 sprejet. Tako o amandmaju na amandma pod 2 ne bomo glasovali. Odločamo še o amandmaju vlade pod 3. Glasujmo! Navzočih nas je 47. Za je glasovalo 41, proti 1. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in s tem tudi novi členi. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade za novi 61. člen. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 50. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma in s tem novi člen sprejet. Smo pri amandmaju vlade za nov 62.a člen. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 52. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma in s tem novi člen sprejet. Smo pri 63. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 47. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih nas je 48. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Smo pri predlogu vlade za nove 63.a, b in c člen in amandmaju na amandma vlade k temu predlogu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje, najprej pod 1 o amandmaju na amandma. Glasujmo! Navzočih nas je 47. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. Odločamo še o amandmaju vlade pod 2. Glasujmo! Prvo glasovanje o amandmaju pod 2 ni bilo uspešno. Prosim za pozornost. Drugič glasujmo o amandmaju. Glasujmo! Navzočih nas je 53. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma in s tem novi člen sprejet. Spoštovani! Na klop ste dobili popravek amandmajev poslanske skupine Nove Slovenije, ki tehnično ni pravilen, Zato ga ne bomo mogli upoštevati. Želela pa bi dati tudi pojasnilo. Pri amandmaju za nov 63.č člen na 17. strani pregleda je pod 1 amandma poslanske skupine Nove Slovenije, ne amandma na amandma, tako kot je v pregledu napisano, ampak je samostojni amandma poslanske skupine. Pod zaporedno številko 2 je amandma vlade Republike Slovenije. Ker je amandma pod zaporedno številko 2, katerega predlagatelj je vlada, od osnovne rešitve bolj oddaljen, bomo najprej glasovali o amandmaju pod zaporedno številko 2, katerega predlagatelj je vlada. Če bo ta sprejet, bo amandma poslanske skupine Nove Slovenije brezpredmeten. Odpiram razpravo o obeh amandmajih. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje, tako kot sem napovedala. Najprej glasujmo o amandmaju vlade za nov 63.č člen. Glasujmo! Navzočih nas je 54. Za je glasovalo 47, proti 4. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma in s tem novi člen sprejet, tako da o amandmaju poslanske skupine Nove Slovenije ne bomo glasovali, ker je postal brezpredmeten. Smo pri 64. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 51. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen črtan. Smo pri 65. členu. Prosim za pozornost, ker ponovno pojasnjujem, da se pod zaporedno številko 1 ne nahaja amandma na amandma, ampak samostojen amandma poslanske skupine Nove Slovenije, pod zaporedno številko 2 amandma odbora in pod 3 amandma vlade. Ker je amandma odbora najbolj oddaljen, bomo najprej glasovali o amandmaju pod zaporedno številko 2. Če bo ta sprejet, postaneta amandmaja pod zaporedno številko 3 in 1 brezpredmetna. Odpiram razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, prehajamo na odločanje,kot sem razložila, o amandmaju odbora pod zaporedno številko 2. Glasujmo! Navzočih nas je 51. Za je glasovalo 42, proti 6. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je amandma odbora sprejet. Tako sta postala amandmaja pod številko 3 in 1 brezpredmetna. Odločamo še o členu v celoti. Samo trenutek, prosim. Glasujemo. Navzočih nas je 48, za je glasovalo 40, proti 2. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri 66. členu in amandmaju poslanske skupine k temu členu. Odpiram razpravo. Gospod Jenull, izvolite.
Hvala lepa. Povedal bi samo na kratko, da vlada ne podpira tega amandmaja, ker bi s tem amandmajem omejili stvarno pravico na deset let, kar ni mogoče. Namreč, sprememba zakona gre v to smer, da se z zaznambo v sklepu o izvršbi ne pridobi poplačilna pravica, ampak zastavna pravica in ta zastavna pravica potem obstaja, dokler obstaja tudi terjatev, ne more biti časovno omejena. Hvala.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o amandmaju. Glasujemo. Navzočih nas je 52, za je glasovalo 13, proti 36. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 47, za je glasovalo 41, proti 3. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri predlogu vlade za nove 67.a, b, c, č, d in e člen, katerih osnovna vsebina se nahaja pod zaporedno številko 2, pod 1 pa je amandma na amandma, katerega predlagateljica je ravno tako vlada. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju na amandma pod 1. Glasujemo. Navzočih nas je 48, za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. Odločamo še o amandmaju vlade pod številko 2. Glasujemo. Navzočih nas je 50, za je glasovalo 43, proti eden. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. In s tem tudi novi členi. Se opravičujem, na strani 20 sem pomotoma preskočila predlog vlade za novi 66.a člen. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o predlogu amandmaja. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma in s tem novi 66.a člen sprejet. Smo pri 68. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ponovno se popravljam, smo pri amandmaju odbora za novi 67.f člen. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma in s tem novi 67.f člen sprejet. In zdaj smo pri 68. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 48, za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 47, za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Smo pri amandmaju vlade za novi 69.a člen. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 47, za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma in s tem novi člen sprejet. Smo pri amandmaju vlade za novi 69.b člen. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 48, za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma in s tem novi člen sprejet. Smo pri amandmaju vlade za novi 70.a člen. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 50, za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma in s tem novi člen sprejet. Smo pri 72. členu in amandmaju poslanske skupine Nove Slovenije k temu členu. Želi kdo razpravljati? Gospod Jenull, izvolite.
Vlada nasprotuje temu amandmaju, ker črta pomembno določilo, da se izvršba za izročitev otroka, ki je odrejena takoj, opravi tudi, če oseba, ki otroka ima, ni navzoča in ji ni mogoče sklepa vročiti. V tem primeru se sklep lahko vroči kasneje. Prejela je pa taka oseba že prej zanesljivo sodbo o tem, da mora otroka izročiti. Zato nasprotujemo. Hvala.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o amandmaju. Glasujemo. Navzočih nas je 54, za je glasovalo 11, proti 41. [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih nas je 46. Za je glasovalo 41, proti 4. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Smo pri 75. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 49. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Smo pri 76. členu in amandmaju poslanske skupine Nove Slovenije, da se člen črta. Želi kdo razpravljati? Gospod Jenull, izvolite.
Hvala lepa. Člena ni mogoče črtati, ker ta člen samo sistematično na drug način ureja, da je pogoj za neposredno izvršljivost obstoj notarskega zapisa. Če bi ta člen črtali, bi s tem odpravili podlago za neposredno izvršljivost. Hvala.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 55. Za je glasovalo 13, proti 39. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih nas je 49. Za je glasovalo 42, proti 3. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Smo pri 77. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 48. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in s tem člen spremenjen. Smo pri 78. členu. Dovolite spremembo. Pod 1 je amandma poslanske skupine Nove Slovenije. Pod zaporedno številko 2 je amandma, katerega predlagateljica je vlada. Ker je po vsebini amandma pod 2 bolj oddaljen, bomo najprej glasovali o amandmaju vlade. V primeru sprejema le-tega bo amandma poslanske skupine Nove Slovenije brezpredmeten. Odpiram razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, jo zaključujem in prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju vlade. Glasujmo! Navzočih nas je 51. Za je glasovalo 46, proti 3. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet, člen spremenjen, amandma poslanske skupine je postal brezpredmeten. Smo pri 80. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 50. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih nas je 52. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri 81. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 48. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Smo pri 82. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 49. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Smo pri predlogu vlade za novi 82.a člen. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 47. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma in s tem novi člen sprejet. Smo pri amandmaju vlade za novi 82.b člen. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 49. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma in s tem novi člen sprejet. Smo pri amandmaju vlade za novi 82.c člen. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Samo trenutek, prosim! Glasujmo! Navzočih nas je 47. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma in s tem novi 82.c člen sprejet. Smo pri 86. členu. Pod 1 je amandma na amandma, katerega predlagatelj je odbor. Pod 2 amandma vlade. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju na amandma pod 1. Glasujmo! Navzočih nas je 51. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. Še o amandmaju pod 2. Glasujmo! Navzočih nas je 46. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Prvo glasovanje o členu v celoti ni bilo uspešno. Prosim za še malo pozornosti. Drugič glasujmo o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih nas je 49. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri 89. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 49. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Tudi tu nam prvo glasovanje ni uspelo. Ker lahko v tem dopoldanskem delu zaključimo s tem predlogom zakona, lahko prosim še za nekaj pozornosti. Drugič glasujmo o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih nas je 48. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri 92. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 47. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Prvo glasovanje ni bilo uspešno. Drugič glasujemo o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih nas je 48. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, daje člen v celoti sprejet. Smo pri 95. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Dva amandmaja, pod 1 in 2 sta amandmaja vlade. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih nas je 46, za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet. Odločamo o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih nas je 48, za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri 96. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 47, za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. In smo še pri zadnjem amandmaju vlade za novi 96.a člen. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma in s tem novi člen sprejet. Prehajamo na razpravo o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Glasujemo. Navzočih nas je 51, za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da so preostali členi sprejeti. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 47, za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je naslov zakona sprejet. V razpravo dajem še naslednji predlog sklepa: "Predlog zakona za tretjo obravnavo pripravi vlada Republike Slovenije." Želi v zvezi s predlaganim sklepom kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o navedenem predlogu sklepa. Glasujemo. Navzočih nas je 53. Za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. In prehajamo na 7. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O SODNIŠKI SLUŽBI. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? Minister za pravosodje, mag. Ivan Bizjak, izvolite.
Gospa podpredsednica, poslanke in poslanci. Pred nami je torej zakon o sodniški službi, pripravljen za drugo obravnavo. Pri pripravi zakona za to obravnavo smo upoštevali mnenje sekretariata državnega zbora za zakonodajo in pravne zadeve, razpravo v tem zboru ob prvi obravnavi, deloma pa tudi izražena stališča vrhovnega sodišča, sodnega sveta in pa tudi slovenskega sodniškega društva. Zasnova zakonskih sprememb, in dopolnitev seveda, ostaja v temelju enaka. Z amandmaji k sicer nespremenjenemu besedilu členov pa primerneje urejamo službeni nadzor, dodelitve sodnikov in pa disciplinsko odgovornost. Glede službenega nadzora smo torej ohranili prvotno ureditev iz predloga za prvo obravnavo, ki pa z amandmajem odbora predvideva, da dokončno o službenem nadzoru, s katerim se predsednik sodišča ne bi strinjal, odloči sodni svet. Torej je končna odločitev v okviru sodne veje oblasti. Pri disciplinski odgovornosti so natančneje opredeljene kršitve, zaradi katerih se lahko izrečejo disciplinske sankcije, dograjena pa so tudi določila o suspenzu in zastaranju. Glede mobilnosti sodnikov, predvsem v okviru dodelitev, so bila upoštevana stališča matičnega odbora. Tako je podaljšan možen čas dodelitve in pa tudi razširjeno območje dodeljevanja sodnikov pod seveda zakonsko določenimi pogoji. Določila, ki so se nanašala na plače sodnikov, ostajajo nespremenjena, glede na sprejeti zakonov o sistemu plač v javnem sektorju bodo urejena z izvedbenimi akti tega zakona. Ustrezneje pa so opredeljene podlage za napredovanje v okviru sedaj veljavne ureditve, predvsem glede ocenjevanja sodnikov znatančnejšo določitvijo sestavin ocene sodniške službe, ocenjevanjem vseh sodnikov in natančnejšo opredelitvijo pogojev in postopka za izredno napredovanje. Posebej bi želel poudariti, da je bila pri obravnavi predloga zakonav matičnem odboru dosežena visoka stopnja soglasja s predstavniki sodstva. Praktično vsa pomembna vprašanja smo uspeli urediti na način, ki ga tudi sodstvo sprejema kot primernega za položaj in pa seveda za nadaljnje delo sodnikov, pri čemur pa vendar nismo izničili tistih osnovnih namenov, zaradi katerih smo pravzaprav predlagali takšno spremembo zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za notranjo politiko kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona. Predsednik odbora, gospod Maksimiljan Lavrinc, izvolite.
Ne, si ne morem vzeti te pravice. Na odboru je bilo določeno, da bo podpredsednik odbora za notranjo politiko, gospod Pavel Rupar poročevalec.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Mnenje poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije bo predstavil gospod Rudolf Petan. Izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi! Zakon, ki je pred nami, obravnava področje, ki je predmet številnih kritik. Pri tem je veliko pomislekov in to ne samo znotraj naše države, ampak tudi iz mednarodnih krogov. Tega se prav gotovo zaveda tudi predlagatelj, saj je v uvodu k zakonu zapisal, da bo proces vključevanja Slovenije v Evropsko zvezo, pa tudi v domači strokovni javnosti se je kot izjemno pereče postavilo vprašanje reševanja sodnih zaostankov, ki jih je približno za 500.000 spisov. Pri tem je potrebno opozoriti to, da ne gre samo zaradi tega biti pozoren, ker so to ugotovile tuje institucije, ker to ugotavljajo institucije Evropske unije, ampak gre predvsem za to, kajti sodstvo imamo zaradi nas, sodstvo je zaradi državljanov in zaradi tega, če prihaja do težav ali motenj na posameznem področju, moramo biti pozorni ravno zaradi tega, zaradi nas samih. Pri tem gre predvsem za pravico do sojenja v razumnem roku in ravno na tem segmentu pa prihaja do velikega razkoraka, kajti pri tolikih zaostankih ne more biti več razumnega roka, ne more biti odločitev v razumnem roku in tudi ljudje ne more dobiti svojo pravico v razumnem roku, to pa zadeva že tudi človekove pravice in seveda pri tem tudi zadeve zastanejo in nikoli ne dobimo epiloga. Da so stvari že mogoče pereče, se tega zaveda tudi predlagatelj in zato je bilo dobesedno povedano: učinkovitost dela naših sodišč je še vedno taka, da niso do konca odpravila sodnih zaostankov, ki znašajo približno pol milijona zadev. Stanje, kljub delnemu izboljšanju, ni zadovoljivo glede zagotavlja pravice do sojenja v razumnem roku. S tem v zvezi je treba opozoriti, da sodna statistika za leto 2001 kaže na določenih ravneh sodišč zmanjšanje števila rešenih zadev v primerjavi z letom 2000, kar pomeni, da se pojavljajo negativni trendi. In poleg tega še: Pred evropskim sodiščem za človekove pravice je zoper državo Slovenijo vloženih več kot sto zadev zaradi kršitev konvencije in od teh veliko število zaradi kršitve pravice do sojenja v razumnem roku. To se pravi, to so stvari, ki nas morajo skrbeti in zato moramo storiti vse, da se stanje na tem segmentu izboljša. Vendar se v zadnjem času pojavljajo še drugi problemi, ki pa so do neke mere celo hujši kot pa mogoče sami sodni zaostanki. Vedno več je primerov, ko se sodbe na višjih sodiščih vračajo na prvo stopnjo zaradi napak v postopkih, zaradi trhlih dokazov, nezadostnih dokazov, zaradi sporov med izvedenci, kar pripelje do tega, da je treba poklicati na pomoč tuje izvedence, da se lahko potem še oni izživljajo z našimi primeri. V zelo odmevnih primerih, če omenim samo tiste najbolj odmevne, Šuštar, Lončarič, Petek, Jovovič, so zadeve takšne, da bi lahko bile celo smešne, če seveda ne bi bile hudo resne. Tu pa se kaže še neka pomanjkljivost. Namreč, ravno v teh primerih se je pokazalo, da je v bistvu pri nas del tega segmenta, odvetniška sfera, bistveno kadrovsko bolj usposobljena ali pa tudi iznajdljiva, kakorkoli hočemo to imenovati, kot pa sodniki in tožilci. In ravno tudi odvetnikom gre vveliki meri zasluga, da se veliko teh zadev vrača na prvo stopnjo v ponovno obravnavo ali pa mogoče celo tako daleč, da lahko tudi zastarajo ali pa se ne premaknejo nikamor in so v posmeh stroki in tudi državi. To bi navsezadnje lahko - pravim, lahko - tudi pomenilo, da je bilo kadrovanje napačno - mogoče, pravim - mogoče celo motivirano kako drugače kot pa strokovno. Kajti očitno se je pokazalo, da imajo sodniki pri tem mogoče kdaj tudi premalo izkušenj. Zato je za Socialdemokratsko stranko nesprejemljiv predlog, da bi se znižala starostna meja za pridobitev trajnega mandata, in zato takih rešitev tudi nismo podpirali na odboru in seveda bomo sedaj podprli ta amandma, ki črta to vsebino. Vsi omenjeni primeri, od zaostankov, vračanja na prvo stopnjo, slabih dokazov, procesnih napak, so v posmeh tej veji oblasti in kar kličejo po tem, da je skrajni čas, da se nekaj ukrene tudi na tem področju, da bo področje bolj učinkovito, da bo sodstvo bolj učinkovito in da se bodo stvari tudi hitreje odvijale. V Socialdemokratski stranki podpiramo predlog, da sodstvo postane bolj fleksibilno, da se sodniki lahko razporejajo na območja, kjer je več zadev in kjer je pomanjkanje sodnikov tudi na širšem območju, kot pa je predvideno. Menimo pa, da urgentno pozornost pa bo,očitno, potrebno posvetiti kadrovanju. To, da je s kadrovanjem nekaj narobe, seveda ocenjujem na osnovi posledic. V primarni fazi se tega ne da ocenjevati, ampak posledice so takšne, kot sem jih že omenil: zavrnjene sodbe postanejo na nižjo stopnjo, ponovna obravnava, slabi dokazi, oprostilne sodbe in seveda tudi zastaranje. To kaže, da je seveda na področju kadrovanja nekaj očitno narobe. Zdaj, kaj je, to seveda politično ocenjevati ni dobro. O tem bo morala stroka sama povedati svoje in seveda si podati tudi malo samokritike. Tu bi želel pripomniti, da so bile v glavnem upoštevane pripombe sekretariata, kar seveda podpiramo. Želimo si, da bi ta zakon lahko vsaj malo pripomogel k začetku reševanja te kompleksne problematike. To seveda niso enostavne zadeve, to se ne da rešiti čez noč, to se verjetno ne da rešiti z enim zakonom, tudi s tem ne, ampak potrebni bodo še drugi ukrepi, ki bodo kompleksno rešili to komplicirano zadevo in pa seveda neenostavno stanje. Ko smo govorili o kadrovanju menim, da bo počasi se verjetno treba vprašati ali pa narediti kakšno analizo, zakaj prihaja do tega, da je sodniška služba vedno bolj žensko obarvana, odvetniška pa moško. Verjetno to ni dobro. Če bo naslednji zakon, ki ga bomo obravnavali, kaj k temu pripomogel, potem bo to verjetno tudi dobro. Ampak verjetno bo treba tudi o tem narediti kakšno analizo, ne govoriti na pamet, ampak trenutno je stanje pač takšno. Mimo tega se verjetno ne da in tega nihče ne more zanikati. Glede na to, da je predlagatelj upošteval večino pripomb sekretariata, in v upanju, da se bodo stvari začele premikati na bolje, bomo v Socialdemokratski stranki ta zakon podprli. V glavnem pa bomo podprli tudi amandmaje, ki jih je pripravil odbor, ker menimo, da bi te rešitve lahko šle v smeri popravljanja stanja, ki je na tem področju in da bi v določenem času lahko pripeljali do bistvenega izboljšanja na tem segmentu. Zato, kot sem dejal, bomo podprli zakon in pa v glavnem vse amandmaje odbora. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Nove Slovenije bo predstavila gospa Majda Zupan. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani! Mudi se nam že, bom pa kratka. Po mnenju vlade, ki je predlagateljica tega zakona, je njegov bistveni cilj reševanje sodnih zaostankov. V ta namen zakon predvideva, da je sodnik lahko s svojo pisno privolitvijo trajno premeščen na drugo sodišče ali drug organ ali začasno dodeljen na drugo sodišče ali drug organ. Z namenom reševanje sodnih zaostankov je bilo v predlogu za prvo obravnavo predlagano tudi znižanje starostne meje s 30 na 28 let za sodnika, čemur smo pa v naši poslanski skupini nasprotovali in smo veseli, da ta stvarostaja, da se ohranja 30 let kot starostna meja za prvo sodniško mesto. Glede na veliko število sodnih zaostankov, ki se še vedno pojavljajo kot ovira za vstop Slovenije v Evropsko unijo, je nerazumljivo, vsaj nam se tako zdi, tudi, da predlog za drugo obravnavo ohranja določilo, po katerem je dodatni pogoj za sodniško mesto na okrajnem sodišču, da mora imeti kandidat 3 leta delovnih izkušenj na pravniških delih. Pravniška dela namreč do sedaj niso bila pogoj po opravljenem pravniškem državnem izpitu. S tem je pravnikom oteženo ali celo onemogočeno prehajanje iz netipično pravniških področij dela v pravosodje. Poleg kandidature za okrajnega sodnika je ta pogoj po novem postavljen tudi za državnega tožilca, sodnika za prekrške in javnega pravobranilca, odvetnika in notarja. Menimo, da taki ljudje imajo lahko veliko praktičnih izkušenj iz konkretnega življenja, ki pa jih kakšen bodoči sodnik morda nima. Sodni zaostanki so velik problem v naši družbi in o njih smo v državnem zboru ob sprejemanju različnih zakonov že velikokrat razpravljali, bojimo pa se, da bomo morali še velikokrat. Za odpravo niso dovolj le zakoni, treba bo še veliko prizadevanja. Pri tem pa nas v poslanski skupini - na en način nas je spodbudila oziroma nas revoltira zaskrbljenost sodnikov, ko so na dnevih slovenskega sodstva opozorili na plačno neenakost med predstavniki vej oblasti in "jamrajo", če tako rečemo, ugledu na nizki ravni. Sodniki menijo, da plačna neenakost med predstavniki treh vej oblasti ne more prispevati k izboljšanju stanja in predlagajo vladi, da to nesorazmerje popravi z novelo zakona, ki smo ga ravnokar sprejeli. Pri tem naj dodam, da v naši poslanski skupini smo v tej smeri poskušali z amandmajem stvar nekoliko spremeniti. Sprašujemo se, ali tudi takšno nezadovoljstvo med sodniki povzroča nepripravljenost za delati več in s tem zmanjševati sodne zaostanke. Ali bomo poslanci še kar naprej se ukvarjali z zakoni s področja sodstva? Velika nepripravljenost in neodločnost se je zalezla v sodne dvorane. Padajo sodni procesi pred našimi očmi, ker se tožilci in sodniki ne morejo odločiti, ali nočejo, ali se bojijo, ali bi osumljence obsodili ali izpustili. Veliko razprav v kratkem času kaže na to temo, da so razmere v sodstvu slabe, sodniki nezadovoljni in da bo treba znotraj sodstva še marsikaj postoriti, na kar pa smo že večkrat opozarjali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Slišali smo predstavnike poslanskih skupin. V imenu poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije nam bo predstavil mnenje gospod Maksimiljan Lavrinc, mislim, da v popoldanskem času, ko bomo tudi prešli na obravnavo in odločanje o posameznih členih predloga zakona. Hvala lepa vsem in dober tek.
Predlagam, da pričnemo z delom. Nadaljujemo 17. sejo državnega zbora, s točko 7, ki smo jo pred odmorom prekinili v razi predstavitev mnenj poslanskih skupin. Najprej bomo ugotovili sklepčnost. Prosim za pozornost. S tipko "kvorum" bomo ugotovili sklepčnost. Kvorum. V dvorani nas je veliko več kot 36, zato bomo ponovili ugotavljanje sklepčnost. "Kvorum," drugič. Prosim za pozornost! Dajte pritisniti tipko "kvorum". 44. 14.52 nadaljujemo s sejo.
Kolegice in kolegi, deset minut je mimo, nadaljevali bomo z delom. Seznanjen sem, da sta dodatno opravičena za popoldanski del seje Janko Veber in Ivan Božič od 16.00 do 17.30 ure. Tretjič bomo ugotavljali sklepčnost. Prosim za pozornost. Prosim, da s tipko "kvorum" ugotovimo sklepčnost. Navzočih nas je 56 poslank in poslancev; lahko nadaljujemo z delom. Gospod Lavrinc, proceduralno.
Proceduralno, gospod podpredsednik, kolegice in kolegi, bi predlagal, da se točka zakon o javnih zbiranjih, tretje branje, opravi jutri. Razlogov je kar nekaj. Eden od teh je tudi to, da želijo nekatere kolegice in kolegi še pregledati zakon in, ker je za tretje branje zadnja možnost popravka, pripraviti nek amandma. Toliko, če je to možno dati na glasovanje in seveda da o tem rečemo da. Hvala lepa.
Slišali ste proceduralni predlog. Je kdo drugačnega mnenja? Torej, da bi točko 12, če bi danes do nje prišli, opravili jutri. Predlog dajem na glasovanje. Glasujemo. Navzočih nas je 58, 47 je za predlog, 6 proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet; to točko bomo obravnavali jutri, odvisno od današnjega zaključka seje - s katero točko bomo danes zaključili - in se bomo potem dogovorili za nadaljevanje jutri. Nadaljujemo s 7. točko dnevnega reda. Smo pri predstavitvi mnenj poslanskih skupin. Želi še katera poslanska skupina predstaviti svoje mnenje? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o členih in amandmajih. Zboru predlagam, da skladno z drugo alineo 189. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravlja in glasuje skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj tretjina navzočih poslancev. Predlog sklepa dajem na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, nihče temu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Razpravo bomo vodili na osnovi pregleda amandmajev z dne 18.6.2002. Prosim, če tudi mobitele obvladate in utišate, da lahko gremo k delu. V razpravo dajem 4. člen in dva amandmaja k 4. členu. Prvega vlaga vlada, drugega poslanska skupina Nove Slovenije. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Preidemo na glasovanje. Najprej pod točko 1. predlog amandmaja, ki ga vlaga vlada. Glasujemo. Navzočih 48, za je glasovalo 42, nihče proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. S tem, ko je bil izglasovan amandma pod točko 1., je amandma pod točko 2. brezpredmeten in o njem ne bomo glasovali. V razpravo dajem člen v celoti, 4. člen v celoti. Glasujemo o 4. členu v celoti. Navzočih 52, za je glasovalo 47, 1 proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 1.]] Člen je sprejet. V razpravo in odločanje dajem člen 5. in amandma k temu členu. Amandma je vložila Nova Slovenija, da se člen 5. črta. Želi kdo razpravljati? Predstavnik vlade, prosim.
Hvala za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci, vlada nasprotuje temu amandmaju in povezanim amandmajem. S tem amandmajem bi se črtal dodatni pogoj za izvolitev oziroma imenovanje v sodniško funkcijo, ki pove, da mora diplomirani pravnik imeti izkušnje na pravniških delih za izvolitev sodnika, ne pa kakršnekoli izkušnje. Glede na to, da gre tu za podelitev trajnega mandata oziroma za podelitev pravic sojenja na vedno višjih nivojih sodišč, smo pri vseh členih vztrajali pri taki formulaciji, zato predlagamo, da amandmaja ne izglasujete.
Hvala. Želi še kdo besedo? Nihče. Preidimo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih 55, za je glasovalo 11, proti 39. [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 39.]] Amandma ni sprejet. In še glasujemo o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih 48, za je glasovalo 38, 7 proti. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 7.]] Člen je sprejet. Preidimo k razpravi in odločanju in razpravi o členu 6. in enem amandmaju k členu 6. Želi kdo razpravo? [[Nihče.]] Preidimo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih 50, za je glasovalo 8, proti 38. [[Za je glasovalo 8.]] [[Proti 38.]] Amandma ni sprejet. Glasujemo še o členu v celoti. Navzočih 50. Za je glasovalo 39, 6 proti. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 6.]] Člen je sprejet. Vmes bomo ugotovili, da zaradi ne sprejetja amandmaja k členu 5 poslanske skupine Nove Slovenije tudi o povezanih amandmajih k členu 6, 7 in 8 ne rabimo glasovati, ker so brezpredmetni. Preidimo k razpravi in odločanju o členu 7. Pardon, torej ta je brezpredmeten in 8. K členu 9 in amandmaju Nove Slovenije k temu členu. Želi kdo razpravljati? No, v opombi ugotovimo, da je tudi ta amandma brezpredmeten. Preidimo k razpravi in odločanju o členu 20 in amandmaju odbora k temu členu ter amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Nihče.]] Na odločanje dajem točko 1, amandma odbora. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, 1 proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Amandma je sprejet. Odločamo še o amandmaju pod točko 2. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 23, 17 proti. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 17.]] Amandma je sprejet. In glasujemo še o 20. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 51. Za je glasovalo 43, 2 proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 2.]] Člen je sprejet. Preidimo k razpravi in odločanju o 25. členu in enem amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Preidimo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 51. Za je glasovalo 48, nihče proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Odločali bomo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 49. Za je glasovalo 44, nihče proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Člen je sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 27. členu in dveh amandmajih k temu členu. Prvega je vložila vlada, drugega odbor. Želi kdo razpravljati? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod točko 1. Glasujemo. Navzočih je 47, za je glasovalo 6, proti 36. [[Za je glasovalo 6.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma pod točko 1 ni sprejet. Odločali bomo o amandmaju odbora pod točko 2. Glasujemo. Navzočih 48, za je glasovalo 42, 2 proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma pod točko 2 sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih 52, za je glasovalo 49, eden proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o členu 29 in amandmaju k temu členu, ki ga je vložila vlada. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Nismo bili pozorni na glasovanje. Lepo prosim za zbranost. Ponovili bomo glasovanje o amandmaju k členu 29. Glasujemo drugič. Navzočih 49, za je glasovalo 44, nihče proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o členu - pardon, člen je črtan. Prehajamo na razpravo in odločanje o členu 32 in amandmaju k temu členu, ki ga je vložil odbor. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih 48, za je glasovalo 46, nihče proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih 48, za je glasovalo 44, nihče proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 34. členu in amandmaju k temu členu, ki ga je vložila vlada. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih 47, za je glasovalo 12, proti 31. [[Za je glasovalo 12.]] [[Proti 31.]] Amandma ni sprejet. Glasovali bomo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih 47, za je glasovalo 43, nihče proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Člen je sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 35. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih 47, za je glasovalo 44, nihče proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. In še o členu v celoti. Glasujemo. Glasujemo. Navzočih samo 43, pomeni, da smo bili premalo pozorni. Lepo vas prosim za pozornost. Glasovali bomo drugič. Glasujemo drugič. Navzočih 49, za je glasovalo 43, nihče proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Člen je sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o členu 42. in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih 47, za je glasovalo 39, nihče proti. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Odločali bomo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih 49, za je glasovalo 40, nihče proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Člen je sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o členu 43. in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo besedo? Nihče. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih 47, za je glasovalo 40, nihče proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih 48, za je glasovalo 42, nihče proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Člen je sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o členu 45 in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Gremo na odločanje. Glasujemo. Navzočih 46. Za je glasovalo 41, nihče proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. In odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Premalo smo bili pozorni - ponovno. Drugič glasujemo o členu v celoti. Glasujemo drugič. Navzočih 47. Za je glasovalo 42, nihče proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Člen je sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o členu 50 in amandmaju vlade k temu členu, da se člen črta. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Lepo prosim za zbranost. Drugič bomo glasovali o amandmaju k členu 50. Prosim za pozornost. Glasujemo drugič. Odrejam 10 minut odmora. 15.23 nadaljujemo z delom.
Kolegice in golegi,nadaljujemo z delom. Prosim, če zasedete svoja mesta. Tretjič bomo glasovali o amandmaju k členu 50. Prosim za zbranost. Tretjič glasujemo o amandmaju k členu 50. Glasujemo. Navzočih 54 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, nihče proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Amandma k členu 50. je sprejet in s tem člen črtan. Prehajamo na razpravo in odločanje o členu 52 in dveh amandmajih k temu členu. Prvega je vložila vlada, drugega odbor. Želi kdo razpravljati? [[Nihče.]] Prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod točko 1. Glasujemo. Navzočih 52, za je glasovalo 44, nihče proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Amandma pod točko 1. je sprejet. In še o amandmaju pod točko 2. Glasujemo. Navzočih 47, za je glasovalo 43, nihče proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Amandma pod točko 2. je sprejet. In še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih 48, za je glasovalo 44, nihče proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Člen 52 je sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o novem 52. a členu. Želi kdo razpravo? [[Nihče.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih 49, za je glasovalo 48, nihče proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Člen je sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o členu 53 in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih 49, za je glasovalo 46, nihče proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih 48, za je glasovalo 46, nihče proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Člen je sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o členu 54 in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravo? [[Nihče.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih 47. Za je glasovalo 45, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih 47. Za je glasovalo 44, nihče proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o novem 68.a členu, kot predlog vlade. Želi kdo razpravo? [[Nihče.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Ponovno premala zbranost. Glasujmo drugič o novem 68.a členu. Glasujmo drugič, prosim! Bomo še enkrat, ker ste bili premalo zbrani. Ker nekateri telefonirate in me ne slišite. Glasujmo drugič o novem 68.a členu. Glasujmo, prosim! Navzočih 49. Za je glasovalo 47, nihče proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o novem 68.b členu, kot predlogu vlade. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo, prosim! Navzočih 48. Za je glasovalo 44, nihče proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo še na razpravo in odločanje o naslovu, pred 77. členom, kot predlog vlade. Želi kdo razpravo? [[Nihče.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih 52. Za je glasovalo 48, nihče proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je naslov sprejet. Prehajamo na razpravo o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Ker ne želi nihče razpravljati, glasujemo o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Glasujemo. Drugič bom dal na glasovanje člene, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Lepo prosim za pozornost. Glasujemo drugič. Navzočih 53 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, 1 proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 1.]] S tem so ostali členi sprejeti. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Želi kdo besedo? Nihče. Prehajamo na glasovanje. Gospod Lavrinc, prosim.
Proceduralno imam. Ampak če lahko najprej opravimo glasovanje o naslovu zakona še, potem bi pa prosil za besedo. Predlagam, da najprej opravimo glasovanje o naslovu zakona, potem bi pa proceduralno prosil za besedo.
Hvala lepa. Torej, ker nihče ne želi razpravljati o naslovu zakona, prehajamo na odločanje o naslovu zakona. Glasujemo o naslovu zakona. Navzočih 54 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, 1 proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 1.]] Naslov zakona je sprejet. Gospod Lavrinc, imate zdaj proceduralno? Prosim.
Glejte, k temu zakonu je odbor predlagal, da se v skladu z drugim odstavkom 194. člena poslovnika opravi tudi tretja obravnava. Jaz vem, da to ni potrebno o tem posebej odločati zaradi tega, ker bo tako ali tako izredna seja državnega zbora. Ampak ob tem sem želel pa opozoriti na nekaj drugega. Da ne bi komu na misel hodilo, da tudi ostala dva zakona, ki boste zdaj, ja, dva zakona sta še - o izvršbi in pastvarno-pravnih zakonih, da bi tudi tam opravljali tretjo obravnavo. Gre za strokovno zahtevne zadeve, zato prosim vse, ki boste o tem odločali, da se za hitrejši postopek dogovorimo le pri tem zakonu, kjer ni dikutabilnosti, tudi ni problema implementacije, medtem ko pri onih dveh je pa treba vedeti, da so sodne počitnice, da se morajo ljudje pripraviti; skratka, naj stvari gredo po normalni poti, saj smo normalna država. To sem želel reči.
Hvala lepa. V razpravo dajem še predlog sklepa, predlog zakona za tretjo obravnavo, pripravi vlada republike Slovenije. Želi kdo v zvezi s tem predlogom razpravljati? [[Nihče.]] Prehajamo na odločanje o tem predlogu sklepa. Glasujmo! Navzočih 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, 2 proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet. S tem zaključujem 7. točko dnevnega reda. Prehajamo na 8. TOČKO DNEVNEGA REDA - PRVA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBI IN DOPOLNITVI ZAKONA O KMETIJSKIH ZEMLJIŠČIH. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložil državni svet Republike Slovenije. Obveščen sem, da predstavniki predlagatelja ne želijo uvodne besede. Predlog zakona je obravnaval odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano kot matično delovno telo. Prosimporočevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona. Gospod Geza Džuban, imate besedo.
Hvala lepa, predsedujoči. Odbor državnega zbora Republike Slovenije za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano kot matično delovno telo je obravnavalo predlog zakona o spremembi in dopolnitvi zakona o kmetijskih zemljiščih. Državnemu zboru je omenjeni zakon predložil v obravnavo državni svet, s predlogom, da ga obravnava in sprejme po skrajšanem postopku. Bistveni razlogi za spremembo zakona so v 23. členu zakona, kjer bi prodajalec kmetijskega zemljišča, kmetije ali gozda bil obvezan o nameravani prodaji pisno obvestiti tudi vse lastnike parcel, ki mejijo na prodajane parcele. Sekretariat sicer ni imel pripomb v svojem mnenju glede izpolnjevanja pogojev zakona, vendar v vsebinskem smislu je imel pomisleke glede privilegijev, ki bi jih dobili mejaši z ozirom na to, da je v zakonu v poglavju [[...]]
Prosim za pozornost!
[[...]]kmetijskih zemljiščih po prioritetnem redu razvrščenih sedem možnih kupcev in seveda, v tem primeru bi bili mejaši privilegirani. Vlada republike Slovenije v svojem prvem mnenju leta 2000 predlogu zakona ni nasprotovala, pač pa je ministrstvo za kmetijstvo na zadnji seji, ko smo obravnavali omenjeni zakon, opozorilo na odločbo ustavnega sodišča, na osnovi katere bi bilo treba zamenjati tretje poglavje, ki govori o prometu s kmetijskimi zemljišči, tako da bi tudi ta del zakona moral biti rešen oziroma sprejet na novo. Mislim, da je treba omeniti tudi mnenje poslanca takratnega državnega zbora Janeza Kopača, ki je opozoril na konkretne primere problemov, ki bi se pojavili v primeru sprejetja sprememb tega zakona, ker bi prišlo do določenih nejasnosti glede vloge sosedov, načina obveščanja, povratnihobvestil, kar bi seveda posledično botrovalo temu, da bi na nekaterih področjih, kjer je pač dedovanje bilo na svoj način, prišlo do kompletnega zastoja prometa s kmetijskimi zemljišči. Glede na navedeno in še nekatere druge pomisleke je odbor sprejel sklep: "Predloga zakona o spremembi in dopolnitvi zakona o kmetijskih zemljiščih se ne sprejme." Hvala.
Hvala podpredsedniku odbora za predstavljeno stališče odbora. Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne.]] Želi besedo predstavnik vlade? Prosim.
Spoštovani gospod predsedujoči, spoštovane poslanke in poslanci! Zakon je kratek, obrazložitev bo tudi kratka. Vlada zakonu nasprotuje in predlaga državnemu zboru, da ga zavrne.
Hvala za mnenje vlade, gospod Potočnik. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Gospod Sok, v imenu poslanske skupine Nove Slovenije.
Hvala za besedo. Rad bi v imenu naše poslanske skupine prosil državnega sekretarja, da bi vendar z nekoliko več obrazložitve podal mnenje vlade in povedal, zakaj temu predlogu vlada nasprotuje oziroma še bolje, da bi nas obvestil, na kakšen način vlada to vprašanje misli razrešiti. Kajti to, kar predlaga ta zakon, se meni zdi, da je izredno pomemben in dobronameren predlog. Danes se v praksi dogaja, da lastniki prodajajo kmetijska zemljišča in da sosedje praktično za to ne vedo. In se potem ti kupoprodajni in prometni tokovi sklepajo brez tega, da bi sosedje o tem karkoli vedeli. Bilo pa bi smiselno, da bi pri teh postopkih sosedje lahko sodelovali in velikokrat na takšen način zaokrožali neka kmetijska zemljišča. To, kar je poslanec Kopač, kot tu piše, obrazložil, se mi zdi, ne vem, to se mi ne zdi argument, da bi to lahko vodilo celo k zmanjšanemu prometu in ne vem kakšnim težavam. Točno vemo, kako se ta promet vrši in kakšna je dikcija tega zakona. Na žalost je odbor za kmetijstvo, tako kot je bilo tu povedano, res v nekaj stavkih to zadevo na takšen način zavrnil in je rekel, da to pač ni pomembno in da naj tudi parlament ta zakon zavrne. Vseeno bi vas prosil, gospod državni sekretar, da nekoliko bolj natančno obrazložite ali pa vsaj poveste, ali se vam ne zdi smiselno, da bi to bilo na takšen način urejeno oziroma kako vlada gleda na ta problem. Hvala lepa.
Hvala, gospod Sok. Prosim državnega sekretarja.
Ja, bomo pa malo na daljše obrazložili stvar. Strinjam se s tem, da je to dobronameren predlog. Vendar, v tem času sta se zgodili dve stvari od takrat, ko je bil ta zakon vložen, in ti dve stvari, ki sta se zgodili, sta vplivali na to, da je potem vlada spremenila svoje mnenje. V pogajanjih z EU smo obljubili, da bomo v zakonu spremenili določbo, ki odpravlja, ki je sicer diskriminatorna do državljanov EU, zato je vlada pripravila zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o kmetijskih zemljiščih, ki spreminjajo dva člena in ta problem rešuje. Ta zakon bo na izredni seji, na vaši izredni seji. Če ga hočemo obravnavati, je jasno, po poslovniku, da je treba ta zakon zavrniti. V letošnjem letu je ustavno sodišče obravnavalo, kot je že podpredsednik odbora za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano dejal, obravnavalo tretje poglavje zakona o kmetijskih zemljiščih, to so členi od 17 do 25, ki govori o prometu s kmetijskimi zemljišči. Ob tem, ko je to poglavje ustavno sodišče razveljavilo, je tudi dejalo, da ne glede na to, da je to poglavje razveljavljeno, vsi členi oziroma deli nekaterih členov niso v nasprotju z ustavo, da pa jeto zelo zahtevna pravna in ustavnopravna materija in je zato ustavno sodišče dalo zakonodajalcu najdaljši možni rok, da ta neskladja odpravi, to je rok enega leta. In v tem obdobju do spomladi bomo tudi ta problem, katerega se dotika današnji zakon, reševali v sklopu reševanja ostalih problemov. Tako še enkrat povem stališče vlade, da temu zakonu iz dveh razlogov nasprotuje in predlaga državnemu zboru, da ga zavrne.
Hvala. Prosim samo za eno pojasnilo. Prej sem vprašal, želijo besedo poslanske skupine, imel sem samo eno prijavo, zato sem dal potem besedo državnemu sekretarju. Še želi katera poslanska skupina svoje mnenje predstaviti? Ne. Zaključujem ta del razprave. Dajem besedo poslankam in poslancem. Kdo želi besedo? Gospod Geza Džuban.
Hvala lepa. Upam, da je ta razprava brezpredmetna in da je parlament toliko priseben, da tega zakona ne bo sprejel. Ta rešitev ni dobronamerna. Ta rešitev je toliko slaba, da upam - in nikoli je ne bom podpiral v spremembah zakona o kmetijskih zemljiščih v tretjem poglavju tako, kot nam je naložilo ustavno sodišče. Ta rešitev prihaja zaradi nekateri individualnih posameznih potreb nekoga, ki je skregan z nekom in zaradi tega se ne more zmeniti, kako bi sosedovo zemljišče kupil. Sekretariat je korektno opozoril na privilegij, ki tukaj nastaja. V zakonu o kmetijskih zemljiščih imamo po vrsti sedem prioritet, po katerih, zdaj ne govorim na pamet, naj se mi oprosti, mislim, da prvi kmet, drugi je kmet mejaš in potem je mejaš kot tretji, tako kot opozarja sekretariat. In če bi mi ta zakon sprejeli, bi takoj v naslednjem trenutku lahko šel nekdo na ustavno sodišče in opozoril na neumnost, ki bi jo potrdili. Ko bi nenadoma imeli v istem poglavju v istem členu več prioritet, istočasno pa, kljub vsemu, kdorkoli je opozoril na nemogočnosti oziroma nesmisle, ki bi se zgodili. Prvič, zakon ne govori, kako bi moral kdo koga obveščati. Vsi veste, da je obvestilo na upravni enoti en mesec pred postopki, ki tečejo naprej, in ima vsak možnost videti na upravni enoti, ki je zainteresiran za nakup zemljišča, posebej sosedovega, da se to prodaja, kako ga obvestiti, kje ga najti, kako povratno pošto dobiti, sploh pa, če so sosedje, ki jih je lahko 30, 40, 50, v Sloveniji, v Srbiji, v Avstraliji v Ameriki ali kjerkoli po svetu. Pomeni, da tisto zemljišče, če bi bili preveč dosledni, ne bi bilo nikoli prodano. Pa res nikoli. Pa bi lahko še naštevali. Da zaključim. Ta rešitev ni sprejemljiva, ni izvedljiva, je nesmiselna in želim si, da ne bi bila vgrajena v spremembo zakona, ki se bo morala zgoditi. Hvala lepa.
Hvala, gospod Džuban. Repliko ima še gospod Sok.
Hvala lepa za besedo. Zdaj ne vem, gospod državni sekretar se strinja z mano, da je predlog dobronameren, medtem ko gospod Džuban, podpredsednik odbora pravi, da ni dobronameren. Torej, sam sem tudi prepričan, da je dobronameren, zdaj pa ne vem, kateremu naj verjamem. Oziroma: ko ste o tej zadevi kot koalicija razpravljali, kakšno stališče ste zavzeli, ker eden govori tako, drugi pa drugače. Moram vam povedati, gospod Džuban, da ta zakon v ničemer ne spreminja prioritet. In to ne drži, kar vi pravite, da bi potem dobili še neko novo formulo, po kakšnem vrstnem redu je kdo upravičen do predkupne pravice in tako naprej. Ta zakon v to ne posega. Ta zakon samo pravi, pač ta sprememba, da mora tisti, ki prodaja, obvestiti sosede. Problem je namreč v tem, da sosedje velikokrat ne vedo, da se neko zemljišče prodaja, pa ali je to želja prodajalca ali ne. Enostavno je pač sistem tako naravnan, da mora biti ta namera nabita na oglasni deski, ne vem, ali na krajevni skupnosti, krajevnem uradu ali pa na občini, upravni enoti. In pač sosedje velikokrat ne vedo, na kakšen način, koga, ali s povratnico ali s takšno ali drugačno priporočeno pošto - to pa bi lahko mi s spremembo v tem zakonu določili. Torej, to se da na nek način dodelati. In mislim, da je ta predlog s tega stališča dobronameren. Govoriti o 30, 50 sosedih, ki živijo v Avstraliji, v Ameriki in takonaprej, je nesmiselno. Vedno z zemljiščem upravlja samo eden, četudi je več lastnikov. Tudi to lahko popravimo na ustrezen način. Ampak še vedno trdim, da bi bilo dobro, da bi vlada, ko bo pripravila, tako kot je sekretar odgovoril, ko bo pripravila svoj predlog, da bi ta predlog, to rešitev vključila v to spremembo. Se pravi, da se na nek način obvesti sosede, tiste, ki z zemljiščem upravljajo, ne tistih deset, ki imajo vsi enak delež nad neko lastnino. In to se da v tej sferi popraviti. Tudi način obveščanja se da urediti tako, da bo jasno. V ničemer; pa še enkrat ponavljam, ta predlog ne spreminja prioritet predkupnih pravic. Te so v zakonu itak zapisane. Hvala lepa.
Hvala vam, gospod Sok. Replika? [[Da.]] Imate repliko.
Drugi odstavek mnenja sekretariata pravi: "V povezavi s predlagano spremembo in dopolnitvijo pa sekretariat opozarja na določbe 21. člena tega zakona, s katerimi je zagotovljena predkupna pravica pri nakupu kmetijskega zemljišča, gospodarstva ali gozda sedmim upravičencem po natančno določenem vrstnem redu in pri katerem so mejaši šele na tretjem mestu. Predlagana rešitev bi po mnenju sekretariata tako nekatere interesente za nakup postavila v privilegiran položaj." Kolega Sok, mislim, da je stališče dovolj jasno in natančno takšno, kot sem govoril, in bi bilo popolnoma nesmiselno vklopiti v to besedilo, ki je predloženo.
Hvala. Še ena replika, gospod Sok.
Gospod Džuban, samo vprašal bi vas, če si kot sosed, kot mejaš ne zasluži, recimo, tega privilegija, da je obveščen o tem, da sosed prodaja zemljišče. Ali si ne zasluži? [[Oglašanje iz klopi.]] Jaz sicer gospoda Džubana sprašujem, sedaj mi celotna LDS odgovarja - torej, hvala lepa za odgovor.
Hvala. Zaključujem splošno razpravo in prehajamo na razpravo o predlogu sklepa matičnega delovnega telesa. V razpravo dajem predlog sklepa matičnega delovnega telesa, ki se glasi: "Predloga zakona o spremembi in dopolnitvi zakona o kmetijskih zemljiščih, prva obravnava, se ne sprejme." Želi kdo o tem predlogu sklepa razpravljati? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Predlog sklepa matičnega delovnega telesa dajem na glasovanje. Prosim za pozornost, glasovali bomo o predlogu sklepa. Glasujemo. Premalo nas je. Predlog sklepa dajem na glasovanje drugič. Prosim za pozornost, glasovali bomo drugič. Glasujemo. Tretjič bomo odločali o tem predlogu ob 16.04.
Kolegice, kolegi! Prosim za pozornost! Lahko preidemo na glasovanje o predlogu sklepa, tretjič? Predlog sklepa dajem tretjič na glasovanje. Glasujmo! Ne glasujte. Samo naj gre to mimo. Naj gre ta trak mimo. Zdaj pa bomo še enkrat glasovali o predlogu sklepa. Prosim za pozornost. Prvič glasujmo o predlogu sklepa matičnega delovnega telesa, da se predlog zakona ne sprejme. Lepo prosim za pozornost! Glasujmo! Navzočih 48. Za je glasovalo 41, 4 proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet. S tem zaključujem 8. točko dnevnega reda. Hvala predstavnikom vlade za sodelovanje. Prehajam na 9 TOČKO DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O DOPOLNITVI ZAKONA O GOZDOVIH, prva obravnava. Predlog zakona je v obravnavo predložila skupina poslancev s prvopodpisanim Zmagom Jelinčičem Plemenitim. Želi predstavnik predlagateljev predlog zakona besedo? Gospa Sonja Areh, imate besedo.
Hvala, gospod predsedujoči. Spoštovani! V SNS predlagamo umik zakona iz zakonodajnega postopka. Hvala lepa.
Torej, ugotavljamo, da predlagatelji umikajo predlog zakona iz zakonodajnega postopka. O tem predlogu bo zdaj zbor razpravljal. Želi kdo o tem predlogu razpravljati? Gremo po vrsti. Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano kot matično delovno telo? [[Ne želi.]] Predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Predstavnik vlade? [[Ne želi.]] Predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Ne vidim želje po razpravi. Zaključujem razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem torej to razpravo in prehajamo na odločanje o predlogu predlagatelja Zmaga Jelinčiča Plemenitega, Saša Pečeta, Sonje Areh Lavrič za umik predloga zakona o dopolnitvah zakona o gozdovih, prva obravnava, iz zakonodajnega postopka. Ta predlog sklepa dajem na glasovanje. Glasujemo, prosim. Glasujemo. Navzočih 51, za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Predlog sklepa je sprejet in s tem je zakonodajni postopek končan in zaključujem točko 9 dnevnega reda. Prehajamo na TOČKO 10 DNEVNEGA REDA, to je na TRETJO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O BANKI SLOVENIJE. Predstavnika vlade imamo tu. Želi predstavnik vlade besedo prosim? Gospod More, državni podsekretar.
Podpredsednik, poslanke, poslanci - besedilo predloga zakona je pripravljeno ob upoštevanju vseh amandmajev, ki jih je k predlogu zakona v drugi obravnavi sprejel državni zbor, hkrati pa vlada predlaga še tri amandmaje. Prvi amandma se nanaša k 16. členu, ki ureja denarni trg. S predlaganim amandmajem se prenaša pristojnost določanja pravil trgovanja na denarnem trgu od agencije za trg vrednostnih papirjev k Banki Slovenije, kar je prevladujoča praksa v Evropi in tudi sam razviti denarni trg je za Banko Slovenije eden izmed najpomembnejših ciljev, saj omogoča učinkovitejše delovanje transmisijskega mehanizma za vodenje denarne politike. Z drugim amandmajem k 42. členu se podrobneje urejajo pravice, obveznosti in odgovornosti zaposlenih v Banki Slovenije, guvernerja, viceguvernerjev in delavcev s posebnimi pooblastili. Amandma v izogib morebitnim nejasnostim precizno določa, da je podlaga za določanje pravic, obveznosti in odgovornosti - navedenih, določena z notranjim aktom, in sicer na osnovi določil zakona o delovnih razmerjih, hkrati se tudi z amandmajem predlaga, da je treba ta notranji akt, ki določa pravice, obveznosti in odgovornosti, objavljati v uradnem listu. In zadnji amandma, z zadnjim amandmajem se ureja prehod upravljanja Banke Slovenije od pogojev veljavnega zakona v pogoje novega zakona. Članstvo v svetu Banke Slovenije se namreč zmanjšuje z 11 na 9, za vse člane pa se po novem zahteva profesionalizacija. To pomeni, zaposlitev v Banki Slovenije Rešitev, ki jo ponuja amandma, omogoča mehkejši prehod, in sicer tako, da člani sveta ostanejo, nadaljujejo mandat do svojega izteka. Menimo, da je sedanjebesedilo predloga zakona o Banki Slovenije, skupaj z amandmaji primerno za dokončen sprejem v državnem zboru. Hvala lepa.
Hvala, gospod More za podano stališče vlade. Predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Želi poročevalec odbora besedo? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Dr. Bernik v imenu poslanske skupine. Imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Dame in gospodje! O tem predmetu smo že velikokrat razpravljali in smo tudi večkrat že ponovili naše pripombe na predlog tega zakona. Poglejte, ta predlog še vedno ignorira vprašanje ureditve neodvisnosti in odgovornosti Banke Slovenije. Banka Slovenije je po 152. členu ustave odgovorna državnemu zboru. To bi moralo tudi ostati, razen v tistem delu, ki se nanaša na uresničevanje njene temeljne funkcije, to je denarna politika in politika deviznega trga po vstopu v Evropsko unijo in EMU. Opozarjamo tudi, da s tem zakonom ni urejeno vprašanje položaja Banke Slovenije do vstopa Republike Slovenije v Evropsko unijo, ko Banka Slovenije deluje na osnovi veljavne ustave in je mogoče zagotavljati usklajenost z evropskim pravnim redom, zlasti [[...]]Pardon, ko Banka Slovenije deluje na osnovi veljavne ustave in je mogoče zagotavljati usklajenost z evropskim pravnim redom, zlasti v funkcionalnih vprašanjih delovanja te banke, v institucionalnih vprašanjih pa v določenih vprašanjih sploh še ne, saj Republika Slovenija še nima nobenih pravic in obveznosti države članice. Za drugo obravnavo je vlada jasneje opredelila položaj Banke Slovenije v času članstva Evropski uniji in EMU. Obšla pa je ureditev odgovornosti do vključitve v Evropski uniji, in tudi po vključitvi, na področju izvajanja njene druge funkcije: nadzora nad bankami in hranilnicami. Vlada se sklicuje na mnenje svoje ustavne komisije - poslancem je ta nepoznana -, po katerem naj bi bil status Banke Slovenije, glede na 152. člen ustave, urejen. Ne vse evropske centralne banke imajo funkcijo nadzora nad svojimi bankami, pri nas je pa to bilo urejeno, vendar je sedaj ta člen popolnoma izpuščen iz predloga zakona. Zato bi bilo treba vedeti, kaj namerava vlada narediti, kakšen predlog misli poslati v državni zbor za nadzor nad bankami sedaj in potem, po vstopu v Evropsko unijo. Namreč, Banka Slovenije ima dolžnost pošiljati poročila državnemu zboru, toda ta poročila so razmeroma sterilna, tako da iz tega sploh ni mogoče videti, kakšen nadzor in koliko nadzora je bilo nad raznimi bankami. Šele situacija [[...]] [[Nerazumljivo.]] [[...]]v New Yorku je pokazala, da so bile velike pomanjkljivosti, in šele ameriško nadzorno telo nas je moralo obvestiti o tej stvari [[...]] [[Nemir v dvorani.]]
Prosim za mir v dvorani. Gospod Bernik, smo pa v tretji obravnavi, kjer razpravljamo samo o zakonu v celoti, tako da ne bi zdaj prehajali na kakšno splošno področje. Prosim, nadaljujte.
Doslej sem z ozirom na nekatere člene moral to pojasniti, zlasti na tiste, ki jih ni notri, in bi rad vedel, zakaj ne. Druga stvar, na katero bi hotel opozoriti, je tudi to, da še vedno obstaja zakon oziroma člen, ki dovoljuje ljudem iz univerzitetnega okolja delo v svetu. In to se mi zdi, da ponovno kaže, da nismo občutljivi za konflikte interesov. Pred kratkim je bilo to dobro pokazano v nekem članku, ki ga je napisal nek član sveta. Zdi se mi, da je ta zakon sicer sprejemljiv, vendar ni sprejemljiv za nas v Novi Sloveniji, zato ker še vedno pušča odprta neodgovorjena vprašanja - kot sem že navedel: kdo bo nadziral banke, kako, v tem času in kasneje, ko pridemo v Evropsko zvezo - in pa tudi konflikt interesov, ki jih imajo predstavniki oziroma ljudje, ki so imenovani v državni svet oziroma v svet banke, ki prihajajo iz zunanjega okolja in imajo konflikt s tem, da na eni strani poučujejo, na drugi strani pa delajo za to banko, in tu je po moje še vedno veliko problemov.
Prosim za mir v dvorani! Prosim za mir! Dr. Bernik, izvolite.
Hvala. Vidim, da ni vredno govoriti. Dobro, s tem zaključujem svojo razpravo in vam priporočam, da ne glasujete za ta zakon, kajti dovolj pomanjkljiv je. In ravno na področjih, kjer smo mi zelo šibki, to je na področju nadzora, v tem, kar delajo finančne institucije. Če ta zakon ne bo vseboval teh provizij, potem se mi zdi, da bi bilo zelo potrebno, da nam vlada pove, kaj namerava s tem narediti. Hvala lepa. Od vlade pa itak ni nikogar tukaj [[...]]Pardon. Je. Oprostite, gospod državni sekretar. Od Banke Slovenijeni nobenega tukaj, kajti hotel sem vprašati, koliko nadzorov je naredila, koliko nadzornikov ima in koliko jih je notranjih in koliko jih je zunanjih. To sem že trikrat vprašal, pa še nikdar nisem dobil odgovora. Hvala.
Hvala, dr. Bernik. Za mnenje poslanske skupine Nove Slovenije. Banka Slovenija, da pojasnim, ni bila vabljena, ker ni predlagatelj tega, ampak je predlagatelj vlada. Prej nisem imel prijavljenih drugih poslanskih skupin. Ali želi še katera poslanska skupinapredstaviti svoje mnenje? Hvala lepa. Zaključujem ta del razprave poslanskih skupin. O zakonskem predlogu v celoti dajem besedo poslankam in poslancem. Kdo želi besedo? Gospod Podobnik. Pisnih prijav nimam, zato omejujem razprave na 5 minut.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. V svoji razpravi bi se rad omejil na temo, ki se ji reče samostojnost in neodvisnost banke. To je pomemben atribut in ki je usmeritev tudi, ki izhaja iz smernic Evropske unije. Pozoren sem bil na določbo 16. člena. V drugi obravnavi smo sprejeli tako rešitev, kjer piše, gre za vprašanje denarnega trga, zelo pomembno vprašanje. Nenazadnje, o tej temi smo se v preteklih dnevih pogovarjali, ko smo se pogovarjali o vrednostnih papirjih. Agencija za trg vrednostnih papirjev lahko po predhodnem soglasju Banke Slovenije določi pravila trgovanja na denarnem trgu in v katerih določi - potem so štiri alinee. Morda nismo bili pozorni, ampak vlada predlaga amandma, ki je pravzaprav bistveno drugačen. Amandma vlade pa se glasi - torej, da se besedilo agencije zamenja z Banko Slovenije. Torej: "Banka Slovenije lahko po predhodnem mnenju Agencije za trg vrednostnih papirjev potem določi pravila trgovanja na denarnem trgu." Vlada sicer pravi, da taka rešitev ni v nasprotju s samostojnostjo in neodvisnostjo Banke Slovenije pri opravljanju njenih nalog, v okviru katerih ne sme biti vezana na sklepe, stališča in navodila državnih in drugih organov. Kaj pa je predhodno mnenje? Stališče pa je. Ampak, gre za zelo, po mojem mnenju, pomembno vprašanje in sem bil pozoren na določbo, ki je tu zapisana v poročilu in pravi, da takšna ureditev - torej, kot jo predlaga vlada - obstaja v večini drugih držav. In v gradivu piše, da je takarešitev v Veliki Britaniji, Franciji, Italiji, Grčiji, Finski. Jaz bi pa rad vprašal mag. Moreta, ker vemo, da je bil splošen koncept zakona o Banki Slovenije vendar prirejen na nemški model - kakšna rešitev pa je v Švici, v Avstriji in v Nemčiji? Ali ste dobro premislili, ko ste šli z amandmajem, s tako radikalno spremembo torej, da ste dali Banki Slovenije mandat, da določa pravila trgovanja na denarnem trgu in da pred tem pridobi tudi, kot je zapisano v amandmaju, mnenje agencije za trg vrednostnih papirjev? Ali niste vendar s tem tvegali in nekako prizadeli samostojnost in neodvisnost banke in jo vpeljali v neko dogajanje, ki je zelo pomembno za delovanje denarnega trga? Hvala.
Hvala, gospod Podobnik. Želi še kdo besedo? [[Nihče.]] Mag. More, ali lahko odgovorite na postavljena vprašanja? Prosim.
Hvala lepa. Mogoče najprej na vprašanje, ki ga je postavil gospod Bernik v zvezi z zakonom, kako je urejen nadzor nad bankami. V zvezi s tem bi rad povedal, da to ni predmet tega zakona, pač pa je nadzor nad bankami urejen v zakonu o bančništvu, ki je bil sprejet leta 1999. Ta zakon predvsem ureja statusna pravila centralne banke, ki sicer tudi vrši nadzor nad tem, vendar vsi postopki, ki so pomembni za nadzor nad bankami, in njene pristojnosti v tem pogledu so določene v zakonu o bančništvu. Drugo, glede vprašanja o samostojnosti in neodvisnosti centralne banke, v povezavi s 16. členom, denarni trg. Ravno ta vprašanja, na katera je opozoril gospod Podobnik, so bila tista, zaradi katerih smo v drugem branju postavili agencijo za trg vrednostnih papirjev kot tisto, ki naj bi postavljala pravila na denarnem trgu. Namreč, v osnovi smo imeli tekst tak, kot ga sedaj predlagamo z amandmajem, pa nas je ravno ta konsideracija glede na 1. člen, ki pravi, da ne sme biti vezana na soglasje nikogar, zmotila in smo rekli, da morda ne bomo sami sebi v nasprotju, in smo predlagali agencijo za trg vrednostnih papirjev, čeprav v bistvu agencija za trg vrednostnih papirjev ureja predvsem kapitalski trg, se pravi papirje, ki pridejo v obtok z javno izdajo, medtem ko na denarnem trgu, vemo, da so predvsem operaterji večje banke; torej ne gre za zaščito malih investitorjev in delničarjev. Potem smo od drugega do tretjega branja ravno to vprašanje preverili, kako je z ureditvijo v drugih državah - se opravičujem, sedaj nisem v stanju za vsako posamično državo odgovoriti, kako to urejajo. Vendar v večini držav oziroma praktično morda izključno, ne morda, tudi kje drugače, je pristojnost denarnega trga v pristojnosti "Banke Slovenije". Namreč,denarni trg je izjemno pomemben ravno za vodenje monetarne politike, ker se celotna transmisija monetarne politike odvija prek denarnega trga. V vmesnem času smo pridobili tudi mnenje evropske centralne banke in komisije Evropske unije ravno v zvezi s temvprašanjem, ali bi morda postavitev Banke Slovenije kot nosilca ob predhodnem mnenju - ne soglasju, samo mnenju - bila v nasprotju s to določbo, da Banka Slovenije mora biti popolnoma neodvisna. In ko smo pridobili mnenje, da to po njihovem mnenju ne bi predstavljalo nasprotja temu principu neodvisnosti in samostojnosti, smo se odločili, da predlagamo tak amandma, kot ga predlagamo.
Hvala lepa. S tem zaključujem razpravo, splošni del razprave in prehajamo na razpravo in odločanje o vloženih amandmajih, ki jih imate v gradivu ob predlogu zakona. To so trije amandmaji vlade, vse tri je obravnaval tudi matični odbor in jih podpira. V razpravo in odločanje dajem amandma k členu 16. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Prehajamo na odločanje. Upam, da nas je dovolj. Glasujemo o amandmaju k členu 16. Glasujemo, prosim. Več nas je v dvorani, to je sigurno. Glasovali bomo drugič. Glasujemo drugič. Sejo nadaljujemo ob 16.4, čez deset minut. Dnevni red nam ne bo ubežal, delali bomo tako dolgo, da bomo pač končali.
Kolegice in kolegi, prosim za pozornost. Tretjič bomo glasovali o amandmaju k členu 16. Glasujemo. Navzočih nas je 54, za je glasovalo 51, nihče proti. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma k členu 16 sprejet. V razpravo in odločanje dajem amandma k členu 42. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 51, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o amandmaju k členu 74. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih 52, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je tudi tretji amandma sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmajih. Na podlagi tretjega odstavka 198. člena poslovnika sprašujem sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve, ali je zaradi sprejetih amandmajev porušena medsebojna skladnost določb zakona? [[Ni.]] Prehajamo na glasovanje o zakonu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev, za je glasovalo 41, 9 proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je zakon o Banki Slovenije sprejet. S tem zaključujem 10. točko dnevnega reda. Prehajamo na 11. TOČKO DNEVNEGA REDA - TRETJA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH CARINSKEGA ZAKONA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? [[Želi.]] Gospod državni sekretar, imate besedo. Gospod Darko Končan.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Državni zbor Republike Slovenije je na 19. izredni seji 14. maja opravil drugo obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah carinskega zakona in sprejel tudi nekatere amandmaje k temu predlogu. Hkrati je naložil vladi Republike Slovenije, da pripravi predlog zakona za tretjo obravnavo, kar imamo danes v tem primeru. Tudi v tej tretji obravnavi vlada izrecno poudarja, da je na področju oprostitev plačila uvoznih dajatev dosežena popolna uskladitev z vsemi določbami in pravnim redom, ki velja v Evropski uniji na tem področju. Doslej smo bili v precejšnjem delu neusklajeni z evropskim predpisom, predvsem zaradi tega, ker smo imeli ob uvedbi carinskega zakona leta 1996 relativno visoko notranjo zunanjetrgovinsko zaščito, torej zaščito na področju uvoza, in so bile carinske stopnje z veliko vrsto blaga dokaj visoke in smo zato zadržali pravice do carinskih oprostitev, kot so bile določene še v bivši Socialistični federativni republiki Jugoslaviji. Uskladitev področja oprostitev smo zapisali tudi v pogajalska izhodišča za področje 25, to je carinske unije, in sicer kot enkratno uskladitev, se pravi z enkratno zakonsko uskladitvijo, ne postopno, kot je to primer recimo na področju davka na dodano vrednost. To izvajamo ravno sedaj, ko se lahko zaradi zaključka v prehodnih obdobjih, v katerih so se postopno zniževale carinske stopnje po prostotrgovinskih sporazumih sposameznimi državami, pa tudi grupacijami držav, kot so Evropska unija, Efta, Cefta, baltske države, pa potem posamezne države, kot so Hrvaška in Makedonija, Turčija, Izrael, Bosna in Hercegovina, skupaj v celoti 33 držav. Vse industrijsko blago po poreklu iz teh držav se namreč uvaža po carinski stopnji prosto. Poleg tega smo tudi zunanjetrgovinsko zaščito prilagodili stanju v Sloveniji, in sicer z uveljavitvijo novega zakona o carinski tarifi ter določitvijo avtonomnih ukrepov znižanja ali ukinitve carinske stopnje za določeno blago, ki se ne proizvaja v naši državi. Tako ukinitev določenih oprostitev dejansko ne bo imela nobenih ekonomskih posledic za upravičence. Zato vlada predlaga državnemu zboru, da sprejme predlagani zakon ter hkrati tudi vse predložene amandmaje. Hvala.
Hvala, gospod Darko Končan, državni sekretar. Predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Želi poročevalec besedo? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Želijo besedo o zakonu v celoti poslanke in poslanci? [[Ne želijo.]] Zaključujem torej splošno razpravo. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmajih, ki jih je vložila vlada in jih je obravnavalo matično delovno telo ter jih podprlo. V razpravo in odločanje dajem amandma k členu 3. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Prosim za zbranost in prosim vse v avli, da pridejo v dvorano! Glasovali bomo drugič. Glasujmo! Navzočih 48. Za je glasovalo 43, nihče proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma k 3. členu sprejet. V razpravo in odločanje dajem amandma k 66. členu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 48. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o amandmaju k členu 85. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Prehajamo na odločanje. Samo trenutek. Glasujemo. Navzočih 50, za je glasovalo 45, proti eden. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. S tem smo sprejeli amandmaje. Na podlagi tretjega odstavka 198. člena poslovnika sprašujem sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve, ali je zaradi sprejetih amandmajev porušena medsebojna skladnost določb zakona? [[Ni.]] Zato bomo odločali o zakonu v celoti. Prosim za pozornost. Glasujemo o zakonu v celoti. Navzočih je 54 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem 11. točko dnevnega reda. Za 12. točko dnevnega reda smo se odločili, da jo bomo obravnavali jutri, zato prehajamo na 13. TOČKO DNEVNEGA REDA - PREDLOG NACIONALNEGA PROGRAMA VARNOSTI CESTNEGA PROMETA V REPUBLIKI SLOVENIJI. Predlog nacionalnega programa je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi kdo od predstavnikov vlade, ki jih lepo pozdravljam, besedo? Gospod minister, imate besedo
Hvala lepa za besedo. Spoštovani! Gre za tretje branje izjemno pomembnega dokumenta nacionalnega programa varnosti cestnega prometa v Republiki Sloveniji. Ta dokument je v dosedanji parlamentarni proceduri doživljal podporo, tudi obogatitev. Dosegli smo vse potrebne uskladitve glede na priporočila državnega zbora v drugem branju, pa tudi sekretariata za zakonodajo, tako da s tega vidika ni odprtih vprašanj. Rad bi poudaril pomen tega dokumenta za aktivnosti, ki bodo sledile. Štirje podprojekti tega nacionalnega programa že nastajajo. Hitrost, alkohol in pa mladi voznik in pešec. Štiri ministrstva v vladi Republike Slovenije bodo vključena v aktivnosti, povezane z zagotavljanjem bolj sistematičnega okvira večje prometne varnosti. Smelo so postavljeni tudi cilji, tudi kvantitativno, s številom smrtnih žrtev, kolikor jih v naslednjem obdobju, podobno kot to statistično meri Evropska unija, bomo načrtovali v obdobju do leta 2005. Lahko povem, da se sicer prometna varnost v Sloveniji v zadnjem obdobju, mislim predvsem na primerjavo leta 2001 z letom 2000, pa tudi v letošnjem letu, v letu 2002, izboljšuje. Trendi, če jih merimo po številu smrtnih žrtev, so ugodnejši, kot v prejšnjih letih. 10% v tem obdobju, če ga primerjamo z istim obdobjem lani, je manjše število najbolj tragičnih prometnih nesreč z najbolj tragičnim izidom. Kljub temu seveda še zdaleč ne moremo biti zadovoljni, ker smo znotraj nekoliko širšega repa v Evropi oziroma če se primerjamo s članicami Evropske unije, smo med zadnjimi morda štirimi. Zato moramo obilo tega še postoriti na različnih ravneh, da vzpostavimo bistveno bolj ugodne pogoje za cestnoprometno varnost. Dokument, ki ga danes sprejemamo, bo po našem trdnem prepričanju pomemben prispevek v tej smeri. Zato predlagam državnemu zboru, da ga v tretji obravnavi podpre. Hvala lepa.
Hvala, gospod minister. Predlog nacionalnega programa je obravnaval odbor za notranjo politiko kot matično delovno telo. Želi poročevalec besedo? Gospod Lavrinc.
Zelo kratko. Odbor je ob tretji obravnavi posvetil največ besed - ne toliko nacionalnemu programu, ki je pripravljen korektno za tretje branje, izpostavljena so bila celo vprašanja, ali ne bi drugič poskušali takšen dokument sprejemati po krajšem postopku - temveč predvsem delu policije. Ugotovljeno je bilo, da je ob prvi obravnavi 47 poslancev podpisalo predlog sklepa, s katerim je zahtevalo, da se predvsem ravnanje policije spremeni na tem področju. Represija je samo zadnji delček pravzaprav v tem nacionalnem programu, ki naj bi pripomogel k večji varnosti v cestnem prometu. Prednost naj bi imele druge metode. Dejansko pa se ugotavlja, s strani poslancev, ki so razpravljali, da je represija na nek način zlorabljena, da gre za izpolnjevanje norm, ki jih postavljajo neki šefi. Na tak način se k večji varnosti ne prispeva. Statistika je pa ugodna. Zato predlagamo na odboru, da nacionalni program kolegice in kolegi podprejo, ne podprejo pa amandmaja, ki ga je predlagala poslanska skupina k 7. poglavju, to je konstituiranju organa. Ob tem pa seveda z žalostjo ugotavljam, da sam program bo težko zaživel, če ne bomo zagotovili tudi sredstev. O tem pa bo beseda verjetno tekla kdaj drugič, morda ob tretji obravnavi zakona o obveznem zavarovanju v cestnem prometu.
Hvala poročevalcu za stališča odbora. Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] O predlogu nacionalnega programa v celoti dajem besedo poslankam in poslancem. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na razpravo in odločanje o edinemu amandmaju poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije k VII. poglavju. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Prehajamo torej na odločanje o amandmaju poslanske skupine SDS k VII. poglavju. Glasujemo. Prosim za pozornost. Glasovali bomo drugič. Drugič glasujemo o amandmaju. Navzočih nas je 46, za je glasovalo 13, proti 31. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 31.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Na podlagi tretjega odstavka 198. člena poslovnika sprašujem sekretariat o usklajenosti ali neusklajenosti. Ker ni bil sprejet amandma, tudi ni možno, da bi bil zakon neusklajen. Končali smo torej z razpravo in odločanjem o amandmajih. Prehajamo na odločanje o nacionalnem programu v celoti. Glasujemo o nacionalnem programu v celoti. Ponovno nismo zbrani. V dvorani nas je dovolj. Drugič bomo glasovali o nacionalnem programu v celoti. Glasujemo drugič. V dvorani nas je 60. Odrejam deset minut odmora. Točno ob 17.10 bomo glasovali tretjič in kasneje tudi ustrezno ukrepali.
Kolegice in kolegi, prosim, če se usedete na svoja mesta, da bomo glasovali tretjič o nacionalnem programu v celoti. Glasujemo tretjič. Prisotnih nas je 52, za je glasovalo 51, nihče proti. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Nacionalni program je sprejet. S tem zaključujem 13. točko dnevnega reda. Hvala predstavnikom vlade za sodelovanje in prehajamo na 14. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O PREPREČEVANJU PRANJA DENARJA - HITRI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? [[Že prihajajo.]] Pozdravljam direktorja urada za preprečevanje pranja denarja in sodelavko. Gospod Stroligo, želite besedo? Imate besedo prosim.
Gospod podpredsednik, spoštovani poslanci in poslanke. V lanskem letu, ko smo skupaj sprejeli zakon o preprečevanju pranja denarja, smo že najavili oziroma sem kot predstavnik predlagatelja že najavil, da bo ta zakon še enkrat potrebno dopolniti predvsem iz razloga, ker je Evropska unija oziroma evropski organi o tej točki v decembru mesecu takrat sicer šele razpravljali, sedaj pa tudi že sprejeli novo direktivo o preprečevanju porabe finančnega sistema za pranje denarja. Ta direktiva je med drugim uredila kar nekaj področij, ki smo jih v Sloveniji že pred tem uredili, tako da ne bi izgubljal besed o tem, kaj smo že pred tem naredili. Na drugi strani je pa prinesla nekaj novosti, ki jim sledi tudi predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o preprečevanju pranja denarja. Med temi novostmi velja posebej poudariti, da prinaša nekatere nove zavezance, sicer lahko rečem zelo občutljiva materija, ki smo jo poskušali tudi v Sloveniji na čimbolj ustrezen način razrešiti. Gre za zavezance, ki so podjetniki, notarji, gre pa tudi za nekatere zavezance s področja dražb in prodaje umetnin. Na drugi strani je ta direktiva dala nekaj več možnosti državam, da uredijo tudi področje, ki doslej ni bilo urejeno, vsaj ne kot mednarodni standard. To je področje omogočanja identifikacije strank pri odpiranju računov in sklepanju trajnih osnovnih razmerij na daljavo, tako imenovani "non face to face", identifikacija, ki jo sedaj tudi v tem zakonu uvajamo s tem, da podrobno regulacijo tega področja prepuščamo podzakonskemu aktu. Tretje področje, ki je prav tako predmet tega zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o preprečevanju pranja denarja, zadeva pooblastilo urada, da v primeru, ko ugotovi sum kaznivih dejanj, kisodijo na področje financiranja terorizma ali financiranja drugih kriminalnih združb, da se omogoči uradu, da te tako zbrane podatke tudi odstopi policiji, tožilstvu, eventualno drugim organom in seveda tudi mednarodno, če je potrebno, sorodnim organom v tujini. Še nekaj malenkosti je, ki jih ta zakon ureja. Te predvsem posegajo na področje tehničnih detajlov. Še ena pomembna stvar, ki sem jo pozabil omeniti, je pa tako imenovano ugotavljanje pravega, dejanskega ali, če hočete, ekonomskega lastnika pri podjetjih, zlasti to velja za podjetja, ki prihajajo iz tujine, tako imenovana podjetja iz "offshore" con, ki praviloma že po definiciji nimajo znanih lastnikov ali so pa lastniki prikriti, bodisi da se uporabljajo razne fiduciarne družbe ali razne traste, torej družbe, ki so družbe tujega prava, z neznanim lastnikom ali pa z delnicami na prinositelja.To področje urejamo sedaj na način, da zahtevamo od vseh finančnih organizacij in drugih zavezancev, da storijo vse, kar je potrebno, da do pravih dejanskih lastnikov tudi pridejo. Na ta način, mislim, da bo naš finančni sistem, če bo ta zakon sprejet, s temi novostmi bolj transparenten. Verjetno bo prečistil tudi tisto, čemur danes lahko rečemo siva cona poslovanja, ki je povezana z denarjem neznanega izvora, predvsem denarjem, ki iz sosednjih držav prihaja v Slovenijo in izvira recimo iz davčnih zatajitev; ni to, bom rekel, prav hud kriminal v smislu organizirane kriminalitete, kljub vsemu pa je to kriminal, ki ga, mislim, da ta Slovenija tudi ne potrebuje v takem obsegu kot do sedaj. Toliko glede samih novosti, sem vam pa seveda na voljo s kolegico Hočevarjevo za vsa vprašanja. Hvala lepa.
Hvala, gospod Stroligo. Predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona. [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Pisno prijavo imam od gospoda Janeza Podobnika za predstavitev mnenja Slovenske ljudske stranke. Gospod Podobnik, prosim.
Spoštovane kolegice in kolegi, podpredsednik državnega zbora, predstavniki vlade! Razumljivo je, da bo poslanska skupina podprla spremembo zakona, ki v zakonsko materijo vgrajuje nekatere določbe ene od smernic oziroma direktiv Evropske unije in tudi konvencije OZN o financiranju terorizma. Zakon je pripravljen po hitrem postopku. Kot argumentacija oziroma v samem uvodu s strani vlade pa je zapisano nekaj stališč, ki bi zaslužila odmev v državnem zboru. Omeniti je treba, da je državni zbor, kot piše v uvodu, v zadnjih letih sprejel vsaj devet zakonov, ki na tak ali drugačen način urejajo vprašanje, ki je vezano na pranje denarja. Prav tako pa je večje število tudi odredb in navodil, ki so vezana predvsem na delo urada Republike Slovenije za preprečevanje pranja denarja. Na strani 5 piše: "Glede na vse navedeno, lahko dejansko stanje na opisanem področju," to je na področju problematike boja proti pranju denarja, "označimo kot zadovoljivo in pozitivno." Ali to drži? To je sedaj vprašanje. Na strani 5 gradiva tudi piše, da je slovenski sistem oziroma slovenski model ustrezen in dober tudi zato, ker ga nekatere mednarodne organizacije ponujajo kot vzorčen model vsem tistim državam v regiji, na primeru Makedoniji, Črni Gori, Bosni in Hercegovini, ki so se šele pred nedavnim začele prilagajati mednarodnim standardom na tem področju. Kot dodatna utemeljitev graditve celovitega sistema za boj proti pranju denarja so omenjeni trije argumenti: da v okviru pogajanj o vključitvi Republike Slovenije v Evropsko unijo na tem področju ni bilo nobenih težav, da je slovenski urad eden izmed 14 ustanovitvenih članov mednarodne delovne skupine in da je predstavnik slovenskega urada po predhodnem triletnem vodenju posebnega odbora strokovnjakov Sveta Evrope sedaj izvoljen za podpredsednika tega odbora. To pomeni, da je urad aktiven, da ima aktivne ljudi, ki so aktivni tudi v mednarodnih asociacijah na tem področju. Pa vendar danes smo si ponovno izpisali zadnje poročilo, ki ga ima urad na internetu. Kazenske ovadbe zaradi suma storitve kaznivega dejanja v obdobju od leta 1995 do 2001. Preden jih povzamem, bi rad navedel [[...]]
Prosim za mir v dvorani!
Seveda ta popoldanska ura ni najbolj pozitivna, ampak jaz menim, kolegice in kolegi, da bi me lahko poslušali. 24. člen veljavnega zakona govori naslednje: "Urad opravlja naloge, ki se nanašajo na preprečevanje pranja denarja, tako da pristojnim organom predlaga spremembe in dopolnitve predpisov, ki se nanašajo na preprečevanje in odkrivanje pranja denarja." Bilo bi dobro izvedeti, koliko takih predlogov je bilo s strani urada v zadnjih letih narejenih. Drugič, sodeluje pri sestavi seznama indikatorjev za prepoznavanje sumljivih transakcij. Kot mi je poznano, mislim, da je bil tukaj urad zelo aktiven. Tretjič, sodeluje pri strokovnem usposabljanju delavcev organizacij državnih organov, organizacij z javnimi pooblastili, revizijskih družb, samostojnih revizorjev in pravnih ali fizičnih oseb, ki opravljajo računovodske storitve ali storitve davčnega svetovanja. Iz uvoda k zakonu je razvidno, da so se, tudi kot priprava na to spremembo zakona, predstavniki urada in drugi strokovnjaki z nekaterimi predstavniki teh institucij srečali. In četrtič, najmanj enkrat letno objavi statistične podatke s področja pranja denarja ter na drug primeren način obvešča javnost o pojavnih oblikah pranja denarja. Sedaj pa k citiranim podatkom, ki so javno dostopni. Urad je v obdobju 1995 - 2001 upravi kriminalistične policije ali državnemu tožilstvu posredoval obvestila o sumljivih transakcijah v 97 zadevah. Iz podatkov, ki so na voljo, je razvidno, da so pristojne policijske uprave v času od 1.1.1995 do 31.12.2001 na pristojno državno tožilstvo podale skupno 31 kazenskih ovadb. Torej 97-krat je urad zbral gradivo in posredoval obvestila. Bilo je posredovanih 31 kazenskih ovadb zoper 94 fizičnih oseb zaradi utemeljenega suma storitve kaznivega dejanja pranja denarja po določenem členu kazenskega zakonika. Od teh 31 kazenskih ovadb so bile leta 2001 podane štiri tovrstne kazenske ovadbe zoper 7 fizičnih oseb. V zvezi s štirimi kazenskimi ovadbami iz leta 2001 velja omeniti, da so bile tri podane na podlagi uradovih obvestil o sumljivih transakcijah. Sedaj pa podatek, ki je ključen. Iz podatkov, ki jih je urad do 31. decembra lani prejel od državnih tožilstev in sodišč, je razvidno, da so bili postopki v zvezi z 31 kazenskimi ovadbami v naslednjih fazah. Torej 31 kazenskih ovadb je pač prišlo v proceduro. Tri kazenske ovadbe je državno tožilstvo zavrglo. Sedem kazenskih ovadb se nahaja pri državnem tožilstvu, ki še ni sprejelo odločitve v zvezi s temi ovadbami. Bi lahko rekli laično, da se zadeve še medijo. Na podlagi treh kazenskih ovadb je državno tožilstvo zoper osem fizičnih oseb vložilo zahteve za uvedbo preiskave, o katerih se morajo izjasniti preiskovalni sodniki, ali pa so preiskave bile uvedene, pa te še niso pravnomočne. Na podlagi osem kazenskih ovadb so preiskovalni sodniki zoper 36 fizičnih oseb pravnomočno uvedli ali že končali preiskavo. Na podlagi sedmih kazenskih ovadb so državna tožilstva po opravljeni preiskavi zoper osemnajst fizičnih oseb vložila obtožnice, pri čemer je bil v eni zadevi kazenski postopek zoper štiri osebe pravnomočno ustavljen. Na podlagi ene kazenske ovadbe je pristojno okrožno sodišče zoper tri fizične osebe izreklo oprostilno sodbo, ki je po sklepu višjega sodišča po pritožbi državnega tožilstva postala pravnomočna. In zadnja ugotovitev. Na podlagi dveh kazenskih ovadb je sodišče zoper tri fizične osebe izreklo dve obsodilni sodbi, ki pa še nista pravnomočni, saj sta zoper obe vloženi pritožbi. Na podlagi pritožbe je višje sodišče v eni izmed zadev prvostopenjsko sodbo razveljavilo in vrnilo zadevo v ponovno odločanje okrožnemu sodišču. Kakšen komentar bi si zaslužili ti podatki? V gradivu vlade piše, da glede na vse navedeno, lahko dejansko stanje na opisanem področju označimo kot zadovoljivo in pozitivno. In še več, da je slovenski model ustrezen. Z njim se hvalimo pred Evropo in postaja tudi referenčen za nekatere države v regiji, kot sem jih prej omenil in tako naprej. Vprašanje, ki se nam postavlja, je, ne bi želeli biti konkretni v nekaterih primerih: Ali res drži, da je slovenski model tako uspešen? Znano nam je, da urad delo opravlja dobro. Ko pripravi poročilo za določeno zadevo, pripravi cele skladovnice dokumentacije, pa to pošlje naprej kriminalistom oziroma državnemu tožilstvu, tam pa zadeve praviloma obtičijo. Zakaj tam obtičijo? Vprašanje, ki se nam pojavlja, je, ali ob tem, da veljavni zakon dograjujemo z direktivo oziroma smernico Evropske unije in tudi nekaterimi rešitvami, ki so vezane glede boja proti terorizmu, ali ne bi bil čas, da bi se vlada in vsi skupaj, tudi državni zbor, vprašali, ali je vendarle slovenski model tako dober. Ali je vendarle res, da je slovenski model tako dober? Če bi se tukaj oglasili člani preiskovalne parlamentarne komisije o zadevi Petek, bi izrazili veliko skepso o tako veliki kvaliteti slovenskega modela. Zakon o parlamentarni preiskavi tudi omogoča, in to je tudi prav, da lahko parlamentarna preiskovalna komisija predlaga spremembo zakonodaje. Istočasno pa je urad sam, urad za preprečevanja pranja denarja po zakonu tudi nekako zavezan, da če oceni, da je zakonodaja pomanjkljiva, predlaga, da se jo dopolni. Žal ugotavljamo, da tokratna sprememba zakona ni odprla teh vprašanj na tak način, kot bi bilo po našem pričakovanju smotrno. Kljub temu pa smo želeli na tem mestu na ta vprašanja tu opozoriti. Hvala lepa.
Hvala za mnenje poslanske skupine slovenske ljudske stranke. Želi še katera poslanska skupina predstaviti svoje mnenje? Slovenska nacionalna stranka, gospod Zmago Jelinčič, imate besedo.
Spoštovane kolegice in kolegi ter vsi ostali, lep dober dan! Novi predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o preprečevanju pranja denarja pravzaprav postavlja Slovenijo v prostor, kamor še ni prišla. Na vrat na nos bi radi sprejemali zakonodajo Evropske unije, ki niti v Evropski uniji še ni dodelana do te mere, razen v nekaterih državah, recimo od pomembnejših, velikih v Veliki Britaniji in Franciji. V drugih državah, Avstriji, Nemčiji, Belgiji, Nizozemski, takega ostrega zakona nimajo. In kaj se dogaja na področju pranja denarja? Pravzaprav nič. Cela kopica nedodelanih in nestvarnih obtožb, za katere sedi na vladi, vladi za vratom, strahotno finančno breme tožb, ki so iz tega izšle. Dejstvo je, da bo slovenska država zaradi nesmiselnih in nedokazanih postopkov na področju pranja denarja morala odvajati ogromne vsote, da bo lahko poplačala tiste, kiso državo tožili, ki jo tožijo in ki jo bodo še tožili. Pravzaprav še niti enega samega dobljenega primera na področju pranja denarja ni. Imamo urad, ki, se mi dozdeva, da razmišlja, da gre pranje denarja na ta način, da se en žakelj denarja vrže v pralnistroj, se ga potem posuši in je denar opran. Po drugi strani ti gospodje delajo strahotne napake in celo kršijo zakonodaje nekaterih drugih držav, s tem ko konfiscirajo določene vsote denarja. Med nekaterimi krogi se že govori, da je to krasna prilika za zaslužek, če hoče kdo investirati kakšen višek denarja, da ga potem izterja od države Slovenije. In izterjali ga seveda bodo prek evropskega sodišča. Tam se mi pač ne bomo mogli izgovarjati na ne vem kaj vse. Namesto da bi zakonodajo prilagajali načinu, dabi se res dobilo tiste, ki perejo denar - samo potem bi gospoda žlahtna morali pogledati predvsem po političnih elitah določenih strank - namesto da bi to uredili in urejali, bomo zopet šli tako daleč, da bomo navkljub raznim dokumentom, ki smo jih že podpisali, kršili človekove svoboščine. Če je to namen, potem razumem. Kajti mnogo slovenske zakonodaje gre v tej smeri, da se bodo kršile človekove svoboščine, da se bo izvedel oziroma izvajal totalitarni sistem in da bo vse skupaj prišlo v roke enega, morda dveh ljudi. V Slovenski nacionalni stranki ne podpiramo tega zakona. Sodimo, da je treba zakon popolnoma predelati. In še nekaj sodimo. Sodimo, da moramo, če že imamo ta urad za pranje denarja, na te pozicije postaviti ljudi, ki se na to spoznajo. Ne bivše odslužene policaje, ki so nekaj "zameštrali", recimo pri aferi Slovin, ampak tiste, ki se na zadeve zastopijo. In še nekaj. Če ti gospodje policaji "zašuštrajo" stotine milijonov slovenskih tolarjev državnega denarja, naj za to tudi odgovarjajo. Ne pa, da potem v spremembah zakona iščejo pokritje za svoje napake in za svoje "šlamparije". Zato še enkrat. Tega zakona ne nameravamo podpreti. Hvala lepa.
Hvala. To so bila stališča poslanskih skupin. Še dr. Bernik za stališče poslanske skupine Nove Slovenije.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. O tem zakonu je bilo danes že nekaj rečeno. Tudi statistike so bile obdelane, zato v to ne bom šel. Tako kot smo lani govorili, tudi letos ni posebno velikega napredka pri preganjanju pranja denarja ali pa obsodb. Zakaj je temu tako, ne vem. Bi pa želel slišati, kako to, da smo pri nas veliko manj uspešni, kot pa v drugih državah Evrope. Moram priznati, da ta zakon sicer vsebuje nekaj napredka, zlasti ker vključuje tudi druge zavezance, ki so bili doslej čisto svobodni in niso bili podvrženi temu zakonu. Zdi pa se mi, da ta urad ni uspešen iz enega samega razloga oziroma iz več razlogov. Eden glavnih je pa strukturalni. To se pravi, je v ministrstvu za finance. To jenekako v družini, če smem reči, vlade. Zato ta urad resnično ne more biti povsem samostojen. Je lahko podvržen politiki. Človek bi pričakoval, da se bo to hitro spremenilo, kajti kolikor razumem, imajo tiste države, zlasti v Evropski zvezi, ki niso obrobne, veliko več uspeha s tem, da je ta nadzor vključen v policijske organe. Druga stvar, ki tudi ni zelo koristna, je to, da državni zbor pri imenovanju predstavnika urada nima nobene besede. Čudna praksa se je začela uveljavljati v tej vladi, kajti tudi ko je bil imenovan oziroma najprej ustanovljen urad za preprečevanje korupcije, tudi pri tem ni imel državni zbor nobene besede. To je neka interna stvar vlade, kar je pa seveda izredno, izredno slabo. Če hočemo biti resni pri preprečevanju pranja denarja -in konsensus v Evropi je, da se povečuje ta aktivnost in da je vedno več teh skrivnih kanalov, ki jih nekatere države precej bolj uspešno zasledujejo kot verjetno mi. Če pravilno razumem to statistiko, sem videl, da kar se tiče preganjanja oziroma kar se tiče števila osumljencev, število transakcij pada. Ne vem, kako to, ker človek bi pričakoval, da bodo transakcije rasle, zlasti glede na to statistiko, da dejansko nismo bili uspešni in nismo nikogar resnično obsodili za ta dejanja. Mislim, da bi sodelovanje - saj do neke mere obstaja - z drugimi državami Evropske zveze lahko precej prispevalo k izboljšanju delovanja tega urada. Kot razumem, to sodelovanje obstaja, nisem pa siguren, do kakšne mere se ti nasveti in pa izkušnje drugih držav prenašajo v našo prakso. Mi bomo ta zakon podprli, če bomo dobili zagotovilo, da so v procesu še druge spremembe zakona, ki nas bodo dvignile na raven Evropske zveze. Ena stvar, ki je nekoliko čudna, je, da se koalicijske stranke pri teh stvareh sploh ne oglašajo, to se pravi, da prepuščajo povsem vladi, da predlaga določene predloge, potem se pa glasuje zanje, ne slišimo pa nobenega konstruktivnega prispevka k obdelavi novih pristopov na tem zelo riskantnem in težkem področju. Mislim, da je geografska lega Slovenije taka, da kar vabi tuj kriminal. Še zlasti zato, ker če prav razumem, popravite me, če tega ne razumem prav, pri nas ni treba nobenemu osumljencu dokazovati, od kod mu denar. To je vedno vprašanje človekovih pravic in tako dalje, ampak mnoge države so ta problem znale rešiti, kajti če osumljencu ni potrebno dokazovati, potem jasno, ima država zelo, zelo težko stališče in morda je tudi zaradi tega problem pri nas in da zato sodišča ne morejo ukrepati ali pa odločati tako, kot bi bilo potrebno. Sicer je pa tako da so naša sodišča v nekaterih stvareh izredno plašna in kot vemo, v nekaterih primerih se celo bojijo odločati tako, kot bi bilo potrebno. Ne rečem, da je to samo v slučajih pranja denarja, vendar taki slučaji so. Druga stvar je pa, kot sem že enkrat opozoril na to, kdo plačuje odvetnike, ki branijo ljudi, ki so osumljeni pranja denarja. Kot veste, nekatere države so namreč že sprejele zakon, da mora odvetnik dokazati, da ni bil plačan z denarjem, ki je bil opran. Če lahko plačuje s kakršnimkoli denarjem, to pomeni, da bo imel absolutno možnost najeti deset odvetnikov, če bo treba, da se bo "izlizal" iz te svoje stiske. Pri nas ne vem, če je to že o tem premišljeval, ampak mislim, da bi bilo potrebno, da se tudi to uredi. Čeprav imamo sedaj odvetnike v kategoriji zavezancev, se mi zdi, da ta dikcija ne gre dovolj daleč. Hvala.
Hvala, dr. Bernik. Še katera poslanska skupina? [[Ne.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Pisnih prijav nimam, zato nadaljnje razprave omejujem na 5 minut. Kdo želi besedo? Najprej gospod Kelemina, nato gospod Sok in nato gospod Podobnik. Gospod Kelemina, imate besedo.
Hvala lepa za besedo, spoštovani podpredsednik. Kolegice, kolegi! Ta novi predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o preprečevanju pranja denarja, recimo, da je lahko na splošno sprejemljiv kot takšen, pač zaradi teh sprememb, ki so se zgodile oziroma zahtev, ki se postavljajo pred nas, o dopolnitvi določenih pogojev in tako naprej. Vendar na splošno ugotavljam, da imamo normativno to zadevo v Sloveniji dokaj primerno urejeno, bi lahko vsaj ocenil, tako na splošno, če bi se na vseh področjih ta zakonodaja, kar smo velikokrat ugotavljali in o tem razpravljali, izvajala in izvrševala in tolmačila v nekem pozitivnem smislu. Ker pa je pač tradicionalno, da pri nas vse stvari, četudi so še tako natančno napisane in tako naprej, tolmačimo negativno oziroma določenih zadev sploh ne izvajamo, je slika takšna, kot je, da lahko ocenim po moje pač, da inštitut, tako uradain vseh ostalih institucij, ki bi v tej državi morali skrbeti za to, da bi se vse te nepravilnosti glede pranja denarja pravično, pravočasno in učinkovito uveljavljale, da to pri nas pač ni primer. Zato se izredno čudim, kar so že tudi nekateri izrazili danes, da vi v svoji obrazložitvi s strani vlade seveda ugotavljate, da je to izredno zadovoljivo in pozitivno in tako naprej. Skratka, to je ena stara zgodba, ena stara pravljica, jaz pravim, da gre za eno farso. Je pa dejstvo, da stvari niso mogoče postavljene tako, kot bi morale biti, saj dejstvo je, da tisti, ki ima oblast, postavlja potem tudi pravila, ampak ne glede na to, po moji oceni bi takšen urad ali pa te institucije, ki so najbolj odgovorne za to, da bi se te zadeve dejansko izvajale tako, kot bi se morale, bi morali biti organizirani drugače oziroma celo mogoče pripadati neki drugi opciji, mogoče celo opoziciji. Dejstvo je namreč, da tisti, ki ima denar, svojega ali pa razpolaga s tujim denarjem, najprej seveda ga na različne načine deli, potem ga seveda na različne načine poskuša odtujiti, ukrasti ali kakorkoli oprati, potem si seveda postavlja tudi pravila, ki njemu odgovarjajo, ki jih lahko tudi potem v nadaljevanju krši, ker to omogočajo postopkovni procesi in tako naprej, potem si postavlja seveda varuha za to, ker je to potrebno, ker to zahtevajo evropske institucije, ker je to primerno in tako naprej, ki pa spet sam sebi postavlja prav gotovo tak varuh nekega, neke pravičnosti in zagotavljanja teh preprečevanj, ne bo samega sebe dejansko poskušal uloviti. Gre za to, da lisica prav gotovo sama sebe za rep ne bo nikoli ujela. Jaz mislim, da ni pretirano, če sem povedal, če sem rekel, da je ta sistem po moji oceni neučinkovit, ker ni politične volje, da bi bil. To je dejstvo. Namreč, to kaže tudi na to, recimo, da ni zanimanja v državnem zboru o tej razpravi, nekatere politične opcije o tem molčijo, ne vem, zakaj, tudi nekateri poslanci, tudi nekateri politični veljaki o teh stvareh nočejo razpravljati. Postavlja se vprašanje, zakaj. Ampak, gospod Podobnik, recimo, jaz lahko o tem razpravljam, kar je povedal v imenu poslanske skupine, je lepo povedal vsaj en primer v zvezi afere Petek, kjer se lepo vidi, da enostavno določene institucije ne opravljajo svojega dela in za to ni nobenih sankcij. Jaz bi pričakoval, poglejte - tam je bil omenjen podatek, da je bilo 31 ovadb danih, če se ne motim - pričakoval bi, da bi jih bilo vsaj 1.031 ali pa 2.031, in to bi bila realna slika za Slovenijo. Ne pa tole, in še tu nobena ne pride do končnega epiloga. To je farsa, ker gre samo za to, da se mednarodni javnosti, domači javnosti nekako zamaže tisto pravo dejstvo, vse je urejeno, tako kot mora biti, in poročilo tako idealno in vse skupaj. Skratka, zelo sem razočaran nad tem inštitutom in nad vsemi dosežki, ki so bili na tem področju do danes narejeni. Samo toliko. Hvala.
Hvala, gospod Kelemina. Besedo dajem gospodu Soku.
Gospod predsedujoči, hvala za besedo. Tudi sam mislim, da gre za izredno pomembno področje in zelo pomembno temo. Tako kot kolega Podobnik sem tudi jaz član te komisije za raziskavo ozadja napada na novinarja Petka in oba sva imela možnost, da sva se sicer na za javnost zaprti seji intenzivno, verjetno bolj kot ostali poslanci v parlamentu, lahko seznanila z delom tega urada, da smo lahko tudi gospodu Stroligu postavljali številna vprašanja in tudi dobili različne odgovore, bolj ali manj zadovoljive. Ne bom razkril nekih dejstev iz razprave na tej zaprti seji, ampak vseeno bi rad povedal, da semv teh razpravah dobil pravzaprav občutek, da urad zlahka ali pa na zelo enostaven način razišče izvor denarja fizičnih oseb. Skorajda ali pa po pravilu nemogoče ali izredno zapleteno pa pride do podatkov izvora denarja pri pravnih osebah, posebno tistih, ki so, bi rekel, zelo komplicirano sestavljene, ki imajo več teh podružnic v različnih državah ali pa tudi doma, v Sloveniji. Če sem pravilno razumel vas, gospod Stroligo, prihaja do tega problema praktično iz razloga, ki ga je omenil tudi moj poslanski kolega Bernik: problem je v sodelovanju, v sodelovanju med uradom, policijo in tožilstvom. Prvič, če pogledamo, so te tri institucije vpete v tri različna ministrstva - urad je v ministrstvu za finance, policija v notranjem ministrstvu, tožilstvo v pravosodnem ministrstvu. Pričakoval bi, da bi tu urad kot predlagatelj oziroma vlada kot predlagatelj, vendar urad kot tisti, ki je podal te spremembe zakona o pranju denarja, da bi pravzaprav te dileme, če je problem v sodelovanju med temi tremi institucijami, dabi te probleme v zakonu poskušali na nek način razrešiti, da bi prišlo do bolj pristnega sodelovanja med uradom in policijo. Bilo nam je rečeno, da urad niti to ni, da bi sprejemal prijave dotičnih kaznivih dejanj, ampak da urad preusmerja in napoti prijavitelje na policijo, se pravi, na kriminalistično službo, in da je potem ta služba tista, ki mora opraviti vse preiskave, ker je pač za to usposobljena in ima ustrezen instrumentarij, s katerim lahko to doseže. Torej pričakoval bi, da bi predlogi šli v to smer, da se to sodelovanje intenzivira, da se ti postopki poenostavijo in da se s tem doseže večja učinkovitost. Kot je dejal kolega Podobnik, ki je podal nekaj statističnih podatkov v uvodu, je dejansko efekt celotnega, ne bom rekel urada, ker urad lahko da opravi svoje delo, ampak potem ostali organi, ostale institucije tega ne opravijo. Celoten učinek je pravzaprav v tej naši državi minimalen in sedaj se lahko zadovoljimo s tem, da rečemo, ne vem, pri nas tega pojava pranja denarja ni ali pa nekako, birekel, razmišljamo v drugi smeri, ti problemi so, ampak jih mi v tej državi nismo sposobni, bodisi zaradi nedorečene zakonodaje, bodisi zaradi, bi rekel neusposobljenosti ljudi, ki bi morali to raziskovati, na ustrezen način evidentirati. Ta zakon širi krog tistih, ki morajo sporočati podatke, ne razrešuje pa tega problema, ali vsaj jaz ga ne vidim v tej smeri, ne razrešuje tega problema bolj intenzivnega sodelovanja med kriminalistično službo in pa samim uradom. Mogoče se še da kaj v tej smeri narediti. Jaz bi vas prosil, da vsaj te zadeve pojasnite in poveste, kako si pravzaprav sami predstavljate to sodelovanje oziroma kje nastajajo ti problemi, če sem pravilno razumel vaše podajanje teh problemov na tej seji te komisije. Hvala lepa.
Hvala, gospod Sok. Zdaj dajem besedo še gospodu Podobniku.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Vsekakor smo poslanci in poslanke v dilemi, če bi želeli definirati, kam bi usmerjali ost svoje kritike: ali to naredimo na urad, ki je tu prisoten in je tu predstavnik vlade tudi predlagatelj. Malo je paradoksno, predstavnik, predlagatelj zakona je tisti, kateremu zakon nalaga nove dolžnosti. Tu je situacija neprijetna. Tu bi moral sedeti minister ali pa vsaj državni sekretar. Ne nazadnje, pri prejšnjem zakonu, ko smo govorili o Banki Slovenije, bi tudi lahko potem predstavnik Banke Slovenije tukaj sedel. Je pa res, da je ta urad kot vladni urad. Menim, da bi bila naša ostra kritika urada in njenega vodstva napačna pot. Še en podatek. Uradu je bilo na predpisanih obrazcih leta 2001 sporočeno 48.539 gotovinskih transakcij, izvršenih v letu 2001. V prejšnjem letu, torej 2000, pa je urad prejel obrazce s podatki o 37.354 gotovinskih transakcijah. Torej, že dokaj velik logističen zalogaj za kvalitetno organizacijo dela samega urada. Tukaj bi pritrdil kolegu Soku. Stvari se zalomijo, ko urad, pač, opravi svojo zakonsko dolžnost in posamezni primer pošlje in kriminalistom in državnim tožilcem. Tukaj se stvari zakomplicirajo. Slovenija ima še en problem, ki je posledica njene velikosti in dejstva seveda, da zadeva, ki se dogaja na Koroškem, je poslana koroškim tožilcem in koroškim kriminalistom, ali pa štajerskim, ali pa primorskim. In vam povem, da to ni dobro. To je slabo. Ta sopogojenostin povezanost: generacije in generacije živijo skupaj, v istih blokih, v istih vaseh, delujejo v istih društvih, kar je normalno in dobro, imajo iste prijatelje, so sorodniki, so poročeni med seboj. Ampak ti morajo na koncu napisati in dati naprej ovadbo.Tukaj bo treba, po mojem mnenju, dati večjo pristojnost posebni tožilski skupini. To bo moralo prihajati v Ljubljano, v dobro kolegov po regijah. Izkušnja, ki se je zgodila na Koroškem, je dober primer za to. Pa to ne pomeni, da kriminaliziram Koroško, nikakor ne. Ampak to je primer, ki ga sedaj dokaj dobro poznamo. Rad bi kolegu dr. Berniku povedal, upam, da imam točen podatek, gospod Stroligo me bo lahko potrdil, ali pa zanikal. Ko je postopek sprožen, potem mora osumljenec, kot vi pravite, dokazovati izvor svojega denarja. Mora. K njemu pridejo kriminalisti in ga vprašajo: "Kje si dobil 4 milijone 500 tolarjev, ki si jih položil trikrat zaporedoma na bančni račun?" Sprašujejo ga in potem se zadeva plete in plete in plete in na koncu se nič ne izplete. Torej, on mora dokazovati. Je pa problem, o katerem je govoril kolega Sok. Pri pravnih osebah, pri delniških družbah, ki imajo podružnice v različnih destinacijah po svetu, od Moldovije naprej, Moldova je še posebej zanimiva, ker je tudi aktivna, tam se pa stvari zapletejo, ker je potrebno dokazovati premoženje, ki pride. V zvezi s tem zakonom bi rad samo še to vprašanje postavil. Ta zakon vključuje tudi odvetnike, odvetniške družbe in notarje med zavezance in pravi, da je temu tako. Pravi, da je temu tako. Gre pa tudi za občutljivo vprašanje zaupnosti tega razmerja. Mislim, da ste tukaj v skladu s to evropsko tradicijo in prakso našli neko pravo mero, da tukaj ne bodo kršene človekove pravice. Toda ne vem, če vam je poznano, kolegice in kolegi, da zakon prinaša tudi olajšave. Zakon prinaša olajšave! Ne bo samo zaostril, bo tudi zmanjšal. Nekatere ventile bo odprl. In tukaj tako piše: "...poleg novih zavezancev z izvajanja predpisov s področja preprečevanja in odkrivanja pranja denarja pa predlog zakona prinaša tudi pomembne olajšave v zvezi s postopki identifikacije strank. Njihova čimprejšnja uveljavitev je v interesu vseh zavezancev za izvajanje zakona, ker jim bo omogočena večja konkurenca." Če smo šli gledati zakon vidimo, da se predvsem dotika delovanja,mislim, da igralniškega trga in še nekaterih drugih področij. Ali je bila vaša ocena, spoštovani gospod Stroligo, taka, da ste le ocenili, da po treh, štirih letih veljavnosti zakona je že potrebno takoj iti z olajšavami? Ali se bo res toliko izboljšala konkurenčnost teh, ko se bo ta identifikacija zmanjšala? To je eno od mojih vprašanj. Hvala lepa.
Hvala, gospod Podobnik. Še želi katera od poslank in poslancev besedo? Dr. Bajuk.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. To je samo pojasnilo v obliki replike gospodu kolegu Podobniku. Dejansko je kolega Bernik opozarjal in pa spraševal, in to ne prvič, če se zavedamo, da v nekaterih zakonodajah obstaja tudi institut, ki nalaga odvetniku dolžnost, da dokaže, ali pavsaj zagotovi, da ni plačan iz denarja vprašljivega značaja. Poleg tega, kar ste vi omenili, je še ena dodatna stvar. Upam, da bo gospod predstavnik vlade nam tudi to pojasnil, če se sploh zavedajo, ta institut obstaja drugod po svetu, če so ga pregledali in zakaj ga ne upoštevajo, ker to bi bilo normalno, da tudi to izvemo. Sicer bi pa tudi z nekega proceduralnega vidika rad vprašal. Kolikor sem seznanjen, ko so naši kolegi, ki so člani te komisije, ki pregleduje afero Petek, postavili določena vprašanja predstavniku vlade, je ravno ta predstavnik vlade zahteval zaprto sejo. Vprašanje je, če bomo tudi zdaj zahtevali zaprto sejo in če je ne bomo, ali to pomeni, da ne bomo izvedeli stvari in pa prave odgovore na vprašanja, ki so bila postavljena. Hvala lepa.
Hvala dr. Bajuk. Z ozirom na to, da se približuje čas, želi še kdo od poslank in poslancev besedo? Ne. Ne vem, če bo dovolj časa, da bi na toliko vprašanj odgovoril gospod [[...]] [[Glas iz dvorane.]] [[...]]Prosim? V redu. Dajem besedo gospodu Stroligu.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Tu je bilo vprašanj zelo veliko, jaz sem si to sicer pridno pisal in imam seveda tudi odgovore na voljo, ne vem, koliko časa mislite danes še delati. Lahko začnem po vrsti, če mi daste besedo, oziroma vi presodite, ali je to [[...]]
Dajte na nekaj vprašanj odgovore, pa bomo potem videli, kako bo z razpravo ob 18. uri. Bomo takrat prekinili.
Hvala lepa.
Prekinitev ste pa zahtevali vi sami z načinom ravnanja pri glasovanju. Prosim.
Hvala lepa. Prva stvar, ki je po vrstnem redu bila zastavljena, mislim, da bi bilo prav, da povemo na začetku, da ta zakon ureja problematiko preprečevanja in deloma problematiko odkrivanja pranja denarja. Ta zakon ne ureja problematike kazenskega pregona in kazenskega sojenja. Tudi ne ureja dela policije, tožilstev in sodišč. Poudarjam, zato ker večji del vaših razprav je šel v del, upravičeno, upravičenih kritik - poudarjam: upravičenih kritik - v tem modelu, v celem projektu, ki je seveda sestavljen iz večih predpisov in se lahko tudi okoli tega pogovarjamo, lahko vam tudi kot predstavnik predlagatelja povem, kaj je vlada v zadnjih dveh letih naredila za to, da bi na teh področjih, ki ste jih upravičeno kritizirali, bil dosežen določen premik. Ampak poudarjam, zakon, ki ga imate danes na mizi, ureja določen del tega projekta in ne cel projekt pranja denarja. Tako bi v tem kontekstu lahko tudi komentirali vso statistiko s področja sojenja. Na kratko lahko povem. Problem pranja denarja, kljub temu da ta zakonodaja na ravni evropske ali svetovne obstaja približno okrog petnajst let, je en od ključnih problemov, da rezultati, če jih merite po številu obsojenih oseb, po številu zaseženega odvzetega denarja, so mizerni na svetovni ravni, če greste na evropsko gledat, so če bolj mizerni. Število obsojenih, samo primer - v Veliki Britaniji, ki ima to zakonodajo dvakrat več kot Slovenija, dvakrat dlje časa, institucije na mestu in tako naprej, policijski urad z večimi pooblastili in podobno, so dve pravnomočno obsojeni zadevi v petnajstih letih. Ta statistika vam je seveda na voljo, če kdo želi posebej pogledati po državah, tako v državah centralne srednje Evrope, kotv državah Evropske unije in z redkimi svetlimi izjemami je na ravni obsodilnih sodb slaba. Najbrž ni dovolj časa, da bi razlagal, zakaj je temu tako, zakaj nihče ni zadovoljen, bom rekel, po državah z rezultati na področju obsojenja. Več razlogov je, nekateri so pravne narave, nekateri so dejanske narave, nekateri so mednarodnopravne narave in podobno. Ključno je tudi naslednje dejstvo. V Sloveniji je število zadev, ki so pripeljane v fazi odkrivanja in spravljene v kazenski postopek, normalno. Tudi količina dela, ki ga urad opravi, ki ga tako na izvoru kot na izhodu da, je ocenjena s strani mednarodnih institucij - zadnja ocena bo prihodnji teden na Svetu Evrope obravnavana, že druga, iz osnutka ocene, ki seveda še ni dokončna, vlada bo z njo tudi seznanjena, lahko povem, da je delo v fazi odkrivanja in sporočanja ocenjeno kot izjemno dobro. In to je materija, ki jo ureja ta zakon. Zato si je vlada drznila, in tudi kot predlagatelj lahko povem, drznila v uvodnih pojasnilih napisati, da model, ki zadeva preprečevanje in odkrivanje pranja denarja, je dober in je mednarodnopravno primerljiv. Celo lahko rečem, da nas po tem modelu uvrščajo med pet najboljših modelov na svetu. Lahko bi še razlagal, koliko je teh pozitivnih ocen. Lahko vam dam na voljo, bo v kratkem ocena, ki je elaborat, ki je bil narejen s strani pristojnih ekspertov Organizacije združenih narodov, ki zgodovino tega modela v Sloveniji analizira, po posameznih točkah odkriva, kje so napake, ga postavlja v neke makroekonomske okvire, razloge, in lahko rečem, da je ta ocena izjemno ugodna za Slovenijo, izjemno ugodna. Res pa je, kot pravim, seveda, nikomur ni v interesu, to kar je bilo od strani posameznih poslancev povedano, da bi si zakrivali oči pred tistimi točkami v celotnem projektu boja proti pranju denarja, ki ne funkcionirajo. Naj preberem zadnja dva sklepa vlade oziroma zadnjega iz aprila meseca. Na predlog urada, ki ima pač, če hočete, to pooblastilo, da spremlja vseslovensko statistiko s področja pranja denarja - zato smo tudi na internet strani lahko objavili, kar je redkost, boste videli, v Sloveniji, da za določeno kaznivo dejanje lahko vsak trenutek povemo, v kakšni fazi postopka je in tudi, kaj so razlogi, da je neka faza tako dolga, da neka faza - recimo - sojenja ali toženja ali preiskave traja dlje časa. Iz te analize se je pokazalo, da je veliko razlogov za tako statistiko subjektivne narave, ne samo objektivne narave; da kljub temu, da je zakonodaja - tudi kazenska, kazenski zakonik, zakon o kazenskem postopku - na nekaterih točkah zelo jasen, žal v izvedbi - in mislim, da je gospod Kelemina o tem govoril -, žal v izvedbi, in to je čar vsakega projekta, nekatere stvari ne "štimajo". Tudi vlada je opozorila, lahko rečem, izrecno naložila ministrstvu za pravosodje, da seznani vrhovno državno tožilstvo, vrhovno sodišče Republike Slovenije s podatki in ugotovitvami urada, tudi v konkretnih zadevah, kjer ne "štima". In je tudi predlagala, da v okviru svojih pristojnosti ministrstvo za pravosodje in ti organi delujejo za odpravo zastojev Lanskoletni sklep je šel še dlje, saj je zahteval od ministrstva za pravosodje, da predlaga pristojnim organom, ker ne more tega ukazati, da če gre za subjektivne razloge, ki so krivdne narave, da tudi sodišče, tožilstvo znotraj svojih organov ugotovi, kaj je razlog, da nek spis tri leta stoji, kljub temu da so vsi zakoniti pogoji za hitro obravnavanje izpolnjeni. Seveda, krivično bi bilo zdaj reči, da vsa krivda je na tisti strani, da vse drugo je pa suho zlato. Samo povem, da pri tem projektu je treba gledati po kosih. Ta zakon, in zdaj bi se rad skoncentriral na ta zakon, ureja samo en del tega projekta. Kar zadeva predloge - šel bom po vrsti po vprašanjih, morda niso vsa enako pomembna - gospod Podobnik je vprašal, kako je [[...]]
Gospod Stroligo, se opravičujem, ampak bi na tej točki prekinil vašo razpravo.
Hvala lepa.
Nadaljevali bi jo jutri ob 10.00 uri. Torej, jutri ob 10.00 uri nadaljujemo s pravkar prekinjeno 14. točko dnevnega reda. Nato bomo prešli na 12. točko dnevnega reda, to je na predlog zakona o javnih zbiranjih, nato pa po vrstnem redu od dnevnega reda naprej. Prosim za pozornost! Jutri popoldne ob 14.30 bomo obravnavali 1. točko dnevnega reda, to je vprašanja in pobude poslank in poslancev. Zahvaljujem se vam za današnjo sodelovanje in vam želim lahko noč ter na svidenje jutri.