Prelazimo na točke dnevnog reda kako smo naveli u planu rasprava. Temeljem čl. 247. Poslovnika Hrvatskog sabora, predlažem objedinjavanje rasprave o slijedeće dvije točke: 1. Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2019. godinu i projekcija za 2020. i 2021. godinu Uz Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2019. godinu i projekcija za 2020. i 2021. podnose se i: - Prijedlozi izmjena i dopuna financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2019. g. i projekcija planova za 2020. i 2021. g. s obrazloženjem za: - Hrvatske vode - Hrvatske ceste - Centar za restrukturiranje i prodaju - Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost - Državnu agenciju za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka - Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje 1. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2019. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 790 Budući da nema nitko ništa protiv, utvrđujem da su ove dvije točke dnevnog reda objedinjene. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH, čl. 39. Zakona o proračunu i čl. 211. Poslovnika Hrvatskog sabora. Kod donošenja Državnog proračuna primjenjuju se odredbe čl. 211. i 212. Poslovnika Hrvatskog sabora, amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave temeljem čl. 197. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za poljoprivredu, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Molim predstavnika Vlade da dodatno obrazloži Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna i Konačnog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna za 2019. godinu, poštovanog ministra financija g. Zdravka Marića. Izvolite g. Marić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane dame i gospodo zastupnice i zastupnici. Evo kao što je rečeno, na meni je da predstavim i prezentiram najvažnije odrednice Prijedloga izmjena i dopuna Državnog proračuna za 2019. g. kao isto tako vezujućeg Zakona o izvršavanju tog istog proračuna za ovu godinu. Dakle 2019. još uvijek je u tijeku, svjedoci smo i dobro su nam poznati makroekonomski pokazatelji ali u ovom samom izvješću, u samom njegovom obrazloženju u onom prvom djelu, ja bi rekao već ne samo tradicionalno nego i u skladu sa Zakonom o proračunu, dan je pregled svih makroekonomskih pokazatelja iz kojih se vrlo jasno vidi da je nastavak rasta gospodarske aktivnosti vidljiv i 2019. g., pozitivni trendovi u pojedinim segmentima i sektorima hrvatskog gospodarstva više nego uočljivi ali isto tako vidljivi i određeni izazovi koje mislim da trebamo svi skupa vrlo jasno i artikulirati o njima na jedan argumentiran, ispravan način razgovarati i vidjeti što i na koji način i kako činiti i naše gospodarstvo a tako i društvo u cjelini odnosno državu i sve naše građane ipak sa još jednom većom i jačom perspektivom u smislu rasta životnog standarda. Dakle prva polovica godine, imamo podatke za prva dva tromjesečja, rast gospodarstva je 3,1% i kada gledamo dekompoziciju pojedinih komponenti, sa rashodne strane BDP-a, ponovno je uočljiv trend i na neki način već ja bih rekao, tradicionalni jaki doprinos osobne potrošnje tom istom rastu, ono što posebno raduje u prvoj polovici ove godine je rast investicija, mahom te investicije su iz javnog sektora, međutim ono što je važno da je ipak artikuliramo i kažemo da privatne investicije su one koje uvijek najviše doprinose i daju nekako najveću dodanu vrijednost ukupnom gospodarstvu. Nastavljen je i rast izvoza, robe, usluga međutim ne više po onim stopama koje smo bilježili možda proteklih godina međutim, tu se krije između ostalog taj jedan od prvih izazova koje ću ovdje spomenuti a to je ona stavka koja pokazuje uvoz roba i usluga, koja ponovno ukazuje na to da čim imamo rast domaće potražnje, čim imamo rast izvoza da onda automatski vidimo i rast uvoza, roba i usluga. Što drugim riječima daje nekakav zaključak da je naše gospodarstvo i dalje poprilično ima visoku uvoznu ovisnost i na neki način tu se krije jedna od stvari gdje kada postavimo si pitanje kako i na koji način dodatno stimulirati gospodarski rast sigurno kroz jačanje domaće komponente poglavito proizvodne a poglavito one proizvodne koja ima naravno i izvozni učinak i izvozni efekt. To je vidljivo naravno i sa proizvodne strane BDP-a jer rast bilježe sve praktički sastavnice i trgovina na malo i građevinarstvo i poljoprivreda i ostali neki međutim ono što treba posebno apostrofirati jer dosta jasna poruka koju vidimo sa strane industrijske proizvodnje što od određenih proizvođača ili poduzeća ili sektora koji su u određenim problemima. U pravilu da nisu prošli proces restrukturiranja, otvaranje unutarnjeg tržišta EU i naše formalno pristupanje EU za brojna ta poduzeća je zapravo značilo samo dodatni izazov za razliku od onih poduzeća koji su restrukturiranje i adekvatnu pripremu napravili puno prije našeg formalnog pristupanja EU i koji zapravo od tog unutarnjeg tržišta imaju i bilježe samo isključive koristi. Što se tiče prihodne strane proračuna izvršenje do sada, imamo naravno izvršenje 10 mjeseci, mi smo u prijedlog proračuna koji smo stavili pred vas na klupe zapravo raspolagali tada u tom trenutku sa zadnjim raspoloživim podacima i njih smo između ostaloga ukalkulirali i ukomponirali u projekciju prihoda do kraja godine. Ono što je važno za reći dakle da prihodna strana proračuna u odnosu na plan, dakle ovdje uspoređujemo se u odnosu na originalni plan jer danas je Prijedlog o izmjenama i dopunama državnog proračuna, ukupna prihodna strana proračuna je nekih milijardu i 444 milijuna kuna više ili 1,1%. Međutim kada u tome na neki način izoliramo efekt poreznih prihoda, porezni prihodi su za 3 milijarde i 61 milijuna veći u odnosu na originalni plan. Dakle opet ću ponoviti ono što mislim da već sada i 4x govorim u Hrvatskom saboru, svaki puta kada predstavljamo porezne, odnosno Prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna ne možemo se ne referirati i na porezne izmjene. Dakle ponovno se pokazuje da svako zadiranje u porezni sustav na jedan način koji smatramo da je dobar, da se rasterećuje građane, porezne obveznike, bilo poduzetnike i bilo građane ima svoj povratni pozitivni efekt. Prvo naravno prije svega na pojedine segmente gospodarske aktivnosti bilo da govorimo o potrošnji, bilo da govorimo o investicijama ili nekim drugim. Ali isto tako onda posredno ili neposredno imaju povratni efekt pozitivni i na proračun. Uz ovo sve skupa jer proteklih dana slušam puno i između ostaloga i o segmentu koji govori i uspoređuje nas po udjelu poreznih prihoda u BDP i nekakva usporedba s drugim zemljama ne možemo ne spomenuti još jedan element da kroz sve krugove porezne jedne jedinstvene porezne reforme a sve krugove poreznih izmjena zapravo nismo dodano i učinili da taj porezni sustav bude prohodniji da i poreznim obveznicima olakšamo ali isto tako i poreznoj administraciji ili poreznim tijelima a onda u konačnici učinimo ono što ste vi također puno puta u Hrvatskom saboru spomenuli a to je da se i ti različiti oblici porezne evazije dodatno smanjuju. Ne možemo reći da su svedeni ili svedeni na minimum ali u svakom slučaju taj trend smanjivanja porezne evazije odnosno povećanja porezne discipline je također vidljiv. Kada govorimo o prihodnoj strani naravno najveća stavka su kao i obično porez na dodanu vrijednost, najjača stavka, ona, sam kao pojedinačna kategorija povećanje nekih 4,3% ili gotovo 2 milijarde i 200 milijuna kuna više u odnosu na plan. A opet ću vas podsjetiti na neki način pokazati i dokazati malo prije spomenute riječi. U poreznom sustavu vi znate da smo baš ove godine, ove godine su stupile Izmjene zakona o porezu na dodanu vrijednost koje su smanjile odnosno značile smanjivanje opće stope poreza na dodanu vrijednost sa 25 na 13 za čitav niz artikala prehrambenih, žive životinje, svježe meso, svježa riba, voće, povrće i jaja ali isto tako neke kategorije poput bez receptnih lijekova čak i na 5%. Znači efekt kao što vidite dakle u poreznom sustavu odnosno u prihodima proračuna je također vidljiv. Porez na dobit je ono što mene uvijek posebno osobno raduje jer je to jasan signal ukupne gospodarske aktivnosti, povećanje poreza na dobit od nekih 4%, 350 milijuna kuna više u odnosu na plan. Tu su i posebni porezi i trošarine, negdje oko 480 milijuna ili 3% više u odnosu na plan te doprinosi koji kada gledate u ovoj tablici koja vam je na stolu imaju indeks 100, dakle nema promjene u odnosu na originalni plan. Međutim, ono što je posebno važno za spomenuti kada gledate godinu na godinu, dakle unatoč činjenici da od ove godine mi praktički više nemamo dva doprinosa, doprinos za nezaposlene i doprinos za ozljede na radu i praktički jedan jedini doprinos koji je u Prijedlogu državnog proračuna je doprinos za mirovinsko osiguranje, zdravstveni doprinos je izvanproračunski fond sada HZZO, dakle imamo vrlo jasan signal da tržište rada nastavlja sa jednim dobrim trendom a to je povećanje i zaposlenosti ali i plaća jer to se u konačnici efektuira u negdje gotovo 5%-tnom rastu godina na godinu ovih doprinosa. Što se tiče pomoći tamo znamo i sami da je najznačajniji dio onaj koji se odnosi na europske fondove, dakle kada gledamo taj segment u odnosu na planirani iznos pomoći od 17,5 milijardi kuna naša zadnja procjena i u ovome prijedlogu rebalansa je 15,2 milijarde, dakle nekakvih 12,8% manje. Takav trend je bio vidljiv i uočljiv i proteklih godina. Proračunski korisnici kao i neki drugi planiraju korištenje iskoristivosti europskih fondova sukladno nekakvoj planiranoj dinamici povlačenja sredstava i realizaciji pojedinih projekata no brojni čimbenici, objektivni u smislu toga da i nekad natječaji traju malo dulje nego što se predviđa, da postoji i sustav žalbi, i raznoraznih elemenata gdje se može još dogoditi dodatna prolongacija tih rokova onda sve skupa ima efekt i na ovu iskoristivost odnosno na samo povlačenje sredstava. Međutim, ja bih rekao povrh toga svega zaključak koji svi skupa trebamo izvući da trendovi u smislu povlačenja europskih fondova su dobri. Svake godine bilježimo dvoznamenkaste stope rasta, međutim još uvijek nismo dosegnuli one razine na kojima ćemo doći i na neki način reći i zaključiti to je nekakva normalna ili neka standardna stopa i postotak apsorpcije na godišnjoj razini čime ćemo na neki način proći cijeli ovaj period ili razdoblje od samog pristupanja i dosegnuti tu razinu koju su brojne druge zemlje, članice EU koje su puno ranije od nas pristupile već dosegnule. I zato i je važno da se i same te procedure dodatno olakšavaju, povlačenje sredstava europskih fondova to su pravila igre koja su vrlo jasno propisana, vrijede za sve zemlje, ali vrlo jasno s naše strane bilo centralne, bilo lokalne razine, bilo nekih drugih sustava nemojmo si dodatno još komplicirati procedure i općenito posložnjavati određene stvari gdje se na neki način dovodimo u situaciju da imamo određena kašnjenja u smislu provedbe natječajnih postupaka itd. Pa tu je između ostaloga i vama dobro poznati sustav i općenito zakonodavstvo koje regulira javnu nabavu gdje iz nekih možda uočljivijih, vidljivijih primjera u proteklom razdoblju vrlo jasno se da iščitati da postoje određeni ajmo reći tako razloga za korekciju odnosno napredak prostor za napredak kao takav postoji. Što se tiče rashodne strane proračuna, to je onaj zapravo najznačajniji dio prijedloga rebalansa državnog proračuna. Dakle, originalni plan kada se zbroje svi izvori proračuna i opći ovi koji utječu na ukupan rezultat i europski fondovi i vlastiti namjenski prihodi, originalni plan državnog proračuna je predviđen bio na 140,3 milijarde kuna. Ovim rebalansom on se smanjuje za nekih milijardu 300 na 139 milijardi kuna. Međutim, ne samo to smanjivanje ukupnoga jel iz ovoga se vrlo jasno iščitava i maloprije moj dio oko europskih fondova, još važnije zapravo vrlo jasna poruka, ne samo vama kao saborskim zastupnicima koji o tome raspravljate i u konačnici glasate nego i hrvatskoj javnosti, a to je onaj segment rashodne strane proračuna koji se financira iz tzv. općih izvora, porezi, doprinosi, raznorazna vrsta javnih davanja koja nemaju specifičnu namjenu, dakle prikupljamo ih, prihodujemo ih i isplaćujemo mirovine, plaće, subvencije, raznorazne kapitalne investicije itd., itd. 11,5 milijardi kuna je originalni plan, 11,5 milijardi kuna je i prijedlog rebalansa. Drugim riječima, četvrtu godinu za redom ne probijamo originalni limit koji si zacrtavamo. U okviru mogućnosti koje imamo, koje ste nam na neki način vi odobrili temeljem prijedloga Vlade se ponašamo tim više ovdje kao i proteklih godina ovdje moram apostrofirati da smo i tijekom ove godine do sada, a i do kraja godine imali potrebe za izvršavanjem pojedinih kategorija rashodne strane proračuna iznad onoga što je originalno planirano, prije svega ja bih rekao objektivnih činjenica i čimbenika, krenut ću od najznačajnije, mirovine. Mirovine su originalno bile predviđene za ovu godinu 40,1 milijarda kuna. U prvoj polovici godine znate i sami u proljeće, pa onda i drugi puta od 1.9. imamo dvije indeksacije mirovina. Već poznata tzv. švicarska formula koja je u slučaju Hrvatska blago i korigirana kroz zadnje izmjene zakonodavstva gdje je taj ponder između rasta plaća i rasta cijena se povećava na 70% u korist one kategorije koja je više in favorem umirovljenika, dakle ona koja može doprinijeti veću indeksaciju. Dovelo je do toga je indeksacija nešto iznad naših originalnih predviđanja. Na tako visoku bazu i mali postoci promjena imaju efekt na ukupnu masu za mirovine i umirovljenike. Kamo sreće, to ću uvijek reći, kamo sreće da povećanje mirovina može biti i veće, kamo sreće da imamo i tih fiskalnih kapaciteta i malo drugih okolnosti koje bi nam mogle doprinijeti da individualne mirovine rastu više. Međutim, ta indeksacija malo iznad očekivanja je dovela do dodatnog zahtjeva od 900 milijuna kuna do kraja godine. Potom, vi znate dobro što se tiče plaća, vrlo aktualna tema, dakle mi smo preuzeli sporazum, odnosno na neki način sa jednom grupom sindikata postigli sporazum, s drugom kroz sustav mirenja da se plaće povećaju za 3%, osnovica plaće dakle plaće za 3% s početkom godine, a dodatnih 2% već tada smo rekli kada se nađu uštede na rashodnoj strani proračuna, svjesni da nam je to obveza. Ali isto tako vidi se iz ovoga da smo tu obvezu ne samo ispunili nego ispunjavamo još uvijek imamo dva mjeseca do kraja godine. To je nekakvih dodatnih 500 milijuna kuna. Povrh toga imali smo i određene zahtjeve za pojedinačne specifične slučajeve, kao što je bilo recimo izdvajanje za LNG za ovu godinu nekakvih 350 milijuna kuna, potom mjere za rodiljne i porodiljne naknade drugih 6 mjeseci nekakvih 160 milijuna kuna. Nedavno smo imali intervenciju u sustav našeg nacionalnog avioprijevoznika Croatia Airlinesa nekih 150 milijuna kuna i sada da ne nabrajamo one neke ja bih rekao manje u smislu financijskog izričaja, manje značajne stavke. Sve to skupa kada zbrojite naravno dovodite do pritiska da vam se rashodna strana poveća. Međutim, prije svega uštedama na kamatama ponovno na kamatama najvećim dijelom, ali i nekim drugim kategorijama bilo kapitalnih investicija, bilo nekih tekućih rashoda doveli smo do toga da se svedemo u okvire originalno zacrtanih limita 11,5 milijardi kuna iz općih izvora ovim prijedlogom rebalansa neće biti probijeno. I to je između ostaloga jedna od glavnih poruka i ovog rebalansa državnog proračuna a reći ću vam vrlo jasno i vrlo otvoreno, dakle proteklih godina kada gledate i analizirate izvješće bilo Europske komisije, Međunarodnog monetarnog fonda bilo kreditnih rejting agencija uz to što pohvaljuju na neki način rezultate uravnotežen proračun čak zadnje dvije godine i blagi suficit, smanjivanje udjela javnog duga u BDP-u apostrofiraju i ovaj segment, a to je da kontrola i odgovorno ponašanje nad proračunskim novcem, dakle novcem poreznih obveznika i je i dalje ja bih rekao ne samo na snazi nego jedna od glavnih uporišnih točaka odgovornog upravljanja javnim financijama. Što se tiče izvanproračunskih fondova, izvanproračunski fondovi za ovu godinu imaju nešto bolji rezultat od onoga što je originalno predviđeno. Kada gledate ukupno njih 6 jer za ovu godinu još uvijek ih imamo 6, to su Hrvatske vode, ceste, CERP, HZZO, Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost i Državna agencija za sanaciju banaka i osiguranje štednih uloga, već sutra ćemo raspravljati da u prijedlogu proračuna za 2020. dodatna 4 su uključena koja i ovako i onako kao i brojni drugi izvanproračunski korisnici u metodologiji ESA 2010. već jesu u samim tim brojkama. Međutim ono što je važno za spomenuti dakle da u tim brojkama dakle ovih 6 fondova bilježi bolji rezultat od onoga što je originalno predviđen, mi smo njima predviđali za ovu godinu suficit oko milijardu i 100, a prema ovim zadnjim podacima i takav je i prijedlog u njihovim korekcijama financijskih planova milijarda i 746 miliona kuna. Potom imamo lokalnu državu koja nije predmet naše današnje rasprave, je li svako od lokalnih jedinica ima svoje kolokvijalno rečeno sabore, odnosno tijela kojima predlaže financijske planove, proračune i koji o tome odlučuju. Mi smo kao radnu pretpostavku uzeli kao što je i originalno bilo predviđeno 480 miliona kuna deficita za ovu godinu. I sada kada gledamo po pojedinim kategorijama, dakle lokalna država na istoj razini, izvanproračunski fondovi 6 dakle sa milijarda i 100 suficita na milijarda 746, državni proračun originalni plan je bio deficit od 4 milijarde i 200, prema ovome prijedlogu rebalansa milijarda 265. Dakle, mi smo 2 milijarde i 900 miliona kuna bolji u ovom trenutku u odnosu na originalni plan, opet ponavljam svim ovim što sam do sada napomenuo. Kada to sve skupa zbrojite i oduzmete prema nacionalnoj metodologiji ona što je predmet našeg razgovora ovdje u Hrvatskom saboru u odnosu na originalnih 3 milijarde 559 miliona kuna deficita, mi u ovome rebalansu proračuna praktički imamo uravnotežen proračun, ja bih rekao simboličnih nismo to ni u kojem slučaju gađali da bude, ali zaista 2 miliona kuna viška. Dakle, uravnotežen proračun prema načinu metodologije. Kada se tome dodaju prilagodbe i uključe sve ostale institucije koje se prema ESA 2010. metodologiji uključuju, to EUROSTAT traži od nas, Državni zavod za statistiku i HNB su ti koji kompiliraju podatke i u konačnici ovoga šalju EUROSTAT-u odnosno zajednički objavljuju, u odnosu na originalni plan za ovu godinu od milijarde 364 miliona kuna deficita ili 0,3% bruto domaćeg proizvoda, prema ovom prijedlogu rebalansa taj deficit je 0,1% ili 582 miliona kuna. Dakle, i po ESI nekakvih 800 miliona kuna bolji rezultat u odnosu na originalno predviđen, a ja mogu reći i u ovoj prigodi u uvodnom izlaganju kao što sam ovoga i proteklih godina govorio mi ćemo i do kraja godine učiniti sve da i ovaj rezultat u potpunosti još ja bi rekao i popravimo, pa da ponovno i ovu godinu imamo ono što se, što nas krati, što nas krasti ovih godina, a to je uravnotežen proračun. Sukladno tome udio javnog duga u BDP-u za ovu godinu je planiran na 71,3% time zapravo ovo nekako možemo reći tako četverogodišnje razdoblje smanjivanja udjela javnog duga u BDP-u zaokružujemo na 13 postotnih bodova čime ponavljam još jedanput, ponovno nas, sami sebe svrstavamo, sami sebe svrstavamo sa ovakvom proračunskom politikom i politikom vođenja javnih financija i fiskalnom politikom u sam vrh zemalja EU prema brzini smanjivanja udjela duga u bruto domaćem proizvodu. Ovdje samo kratka napomena, iskoristit ću ovu priliku jel između ostalog jučer je bio objavljen podatak o tome kako je javni dug u jednom mjesecu ove godine porastao. To sam govorio još kad smo izdavali obveznicu na proljeće, mi smo izdali na proljeće obveznicu kojom ćemo iskupiti obveznicu koja nam dospijeva za dva dana, milijarda i pol američkih dolara. Dok god je taj međuprostor da imate i jedan i drugi instrument na snazi vaš nominalni dug zapravo raste, ali relevantni pokazatelj je onaj koji će biti na kraju godine, a to je znači kada dođe do iskupa te obveznice ova projekcija koju sam vam sada rekao 71,3 milijarde kuna prema našim projekcijama ispod 285 milijardi kuna ovisit će naravno i o tečaju na kraju godine jer se javni dug na neki način ovoga promatra na 31.12. ovisno o tome kakvo će biti tečaj tada EUR-a odnosno dolara s ovim iskupom mi praktički više nećemo imati dolarskih obveznica koje su izravno u dolarima, znat ćemo točan podatak što je tiče javnog duga. I što se tiče ove druge točke koja je usko vezana uz sam prijedlog državnog proračuna, zato smo i objedinili. Dakle, Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju državnog proračuna za 2019. uz ono standardno što propisuje ukupne limite zaduživanja na inozemnom domaćem tržištu, otplata glavnice duga izvanproračunskih korisnika, najvažnije dakle da je smanjen iznos proračunske zalihe sa 200 miliona na 191,3, jamstvena zaliha je povećana za 700 milina kuna iznosi 2,2 milijarde kuna, smanjuje se godišnja vrijednost novih financijskih jamstava na 2,8 milijardi kuna i ono što je možda je bih rekao jedna izmjena u odnosu na prethodne zakone o izvršavanju da je ovim zakonom se utvrđuje dodjela sredstava županijama iz državnog proračuna za podmirenje obveza bolničkih zdravstvenih ustanova u vlasništvu županije, a s ciljem zadržavanja jednake razine zdravstvene zaštite na cijelom području RH. Dakle, ovim zakonom o izvršavanju tih 122 miliona kuna koje smo pronašli u okviru našeg proračuna, u okviru sustava zdravstva koji će se kanalizirati prema, kolokvijalno rečeno, lokalnim bolnicama kako bi se dobro znano stanje ukupnih, dospjelih i nepodmirenih obveza i općenito dugova prema dobavljačima poglavito veledrogerijama kolko tolko smanjile, međutim naravno da ni ova injekcija, kao i neke prethodne koje su bile i izdašnije, ne rješava u potpunosti problem ukupnih obveza i ukupnih dospjelih nepodmirenih obveza u sustavu zdravstva, to je naravno, neću reći odvojena tema, vrlo je usko vezana uz proračun, znate i sami da sustav zdravstva kao izvanproračunski korisnik je takav da, bez obzira na brojne intervencije koje smo imali na prihodnoj strani proračuna, evidentno nije u potpunosti riješen problem odnosno da kumulacija tih dodatnih obveza nije u potpunosti kao takva zaustavljena. Evo na kraju u ovom preostalom vremenu samo ću kratko reći dakle, kada sad sve opet skupa sumiramo ono što je najvažnije i ovom prigodom ću se zahvaliti svim mojim kolegama ministrima i svim ostalim proračunskim korisnicima, ovo nije bila jednostavna, nazovimo tako, vježba jer unatoč ovim dodatnim zahtjevima za povećanje rashodne strane mi smo održali naše osnovni princip vođenja javnih financija, a to je da rashode unatoč povećanju prihoda ne povećavamo, da rast prihoda kanaliziramo na smanjivanje poreza i na smanjivanje udjela javnog duga u BDP-u, da u okviru datih limita napravimo sve što je u našoj moći u okviru preraspodjela odnosno sada konkretno u sustavu rebalansa da bi se ispunile sve pred nas dane zadaće, prioriteti koji si sami zadamo, ali isto tako i neke okolnosti na koje i sami ne možemo utjecati, a na neki način ovoga na nama je da ih kao takve rješavamo, to je najvažnija između ostaloga poruka uz ono što je također važno za spomenuti dakle da i ovim rebalansom proračuna poboljšava se rezultat, već sam maloprije spomenuo i na razini državnog proračuna 2 milijarde i 900 i na razini izvanproračunskih korisnika, a onda i na totalu opće države bilo da govorimo o nacionalnoj metodologiji gdje je poboljšanje od gotovo 3 milijarde i 600 milijuna kuna ili da govorimo o ESA 2010 metodologiji gdje je poboljšanje nekakvih 800 milijuna kuna u odnosu na originalni plan, evo to je ono s čim stajemo ispred vas i vrlo rado naravno ću odgovoriti na vaše replike odnosno na sva pitanja i komentare u okviru same rasprave. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom ministru g. Mariću na obrazloženju prijedloga izmjena ovih zakona. Imamo jedno javljanje, poštovani kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Tražim stanku u ime Kluba MOST-a po pitanju prijedloga izmjena i dopuna proračuna rebalansa, proračuna za ovu godinu. Ministre, sve što ste rekli, zaboravili ste reći onu najbitniju istinu koja utječe i na rebalans i na sve to što ste vi rekli, sve mjere koje ste vi poduzimali, izravnavanje proračuna, sve što ste rekli, smanjivanje duga, o tome bi se dalo pričati, međutim vi ste iselili Hrvate i oni sada plaćaju u proračun priko doznaka u proračun, priko doznaka i uplata u proračun. RH je, ne znam u ovoj godini, a u dvije prošle godine, u 2018. RH je, u RH je došlo od naših građana iz inozemstva, vi to znate, 5% BDP-a, BDP-a, što znači iselili ste naše građane i to najobrazovanije koji šalju novac u RH i to je politika '60.-tih godina, najgora politika, nema gore, 5% BDP-a 2,4 milijarde EUR-a je od doznaka iz inozemstva bilo u 2018., a u 2019. pošto je se povećao odlazak naših ljudi koje vi iseljavate lošom politikom je se povećao proračun od znači doznaka i uplata i to je katastrofalna politika, gubimo naše ljude, radnu snagu, 2/3 RH su prazne, prošle godine je 11 000 ljudi bilo stranih osoba dobilo radnu dozvolu u RH, sada je preko 60, 70 samo u ovoj godini, dok se naši ljudi iseljavaju i 5% BDP-a, najveća stavka u BDP-u vam je doznake naših građana iz inozemstva, takva je politika bila u Jugoslaviji '60.-tih godina, iselite i šaljite devize svojima i to utječe na ovaj rebalans, pa bi vas zamolio kad budete i poslije stanke, ovo je ozbiljno pitanje, najlakše je lipo sve iseliti da vam šalju [[Upadica: Zahvaljujem]] doznake i da se vi hvalite s izravnavanjem proračuna [[Upadica: Zahvaljujem kolega Bulj]] Hvala lijepo.
Imamo još zahtjeva? Poštovani kolega Beljak, izvolite.
Uvaženi ministre, poštovani potpredsjedniče HS g. Brkić, u ime Kluba saborskih zastupnika HSS-a i Demokrata tražimo stanku u trajanju od 10 minuta kako bi se konzultirali i kako bi pokušali izračunati što se dogodilo sa famoznim vanjskim dugom, evo g. Bulj je maloprije govorio o nekakvim dugovima koji se tamo gomilaju još od '70.-tih godina prošle godine, pa se, prošlog stoljeća, pa se jako dobro sjećamo da je bivša država čija je RH dio bila, 1980. bila dužna 20 milijardi dolara, pa onda tamo negdje '86. to je bilo 26 milijardi dolara, dakle cijela bivša Jugoslavija, pa je onda '90.-tih godina taj dug bio 20 milijardi dolara samo za RH, pa 30, pa 50, pa 70, pa 80 i onda u nekom trenutku prije nekoliko godina se o količini odnosno o iznosu ukupnog duga RH prestalo govoriti. Nas zanima u Klubu zastupnika HSS-a i Demokrata da li to znači da su probijeni plafoni g. Mariću i da je dug toliko velik, enorman, da se više ni vi kao računovođa ne usudite tu brojku izgovoriti?
Zahvaljujem poštovanom kolegi Beljaku. Budući da nema više nikakvih zahtjeva, određujem stanku do 11 sati...
Ja sam se javio.
… ispričavam se kolega Glasnović, izvolite kolega Glasnović. Jeste se vi javili za repliku ili za stanku? [[Upadica iz klupe: Za repliku, za repliku se javio]]
Dobro stanka, al replika …/Smijeh/…
Jel želite stanku ili repliku kolega?
Stanku, za sada stanku.
Izvolite onda obrazložite.
Bit će stanka, ovo je, imate laži, veće laži i statistiku, ovo je samo kup, krpanje probušenih guma na kamionu i kad se zadnja probuši mi idemo prema saharskoj Africi po pitanju ovih mirovinskog i zdravstvenog sustava. Tražim stanku da malo razgovaramo o ovome.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Glasnoviću. Određujem stanku do 11 sati i 30 minuta. STANKA U 11,17 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,30 SATI]] Poštovani kolegice i kolege, prelazimo na replike na izlaganje ministra. Poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Ministre, kao što sam rekao u stanci, mi govorimo o rebalansu, vi se hvalite sa izravnavanjem proračuna. Niti jedna država u EU ili Europi, pa ni Irska kad je najveće iseljavanje bilo nije imala 5% doznaka iz inozemstva svoga stanovništva. 5%, sad kad ste iselili Hrvate, nastavite iseljavati. Znači u prošloj godini u Hrvatskoj je 5% BDP-a bilo na osnovu doznaka naših uplata naših ljudi iz inozemstva. Naših ljudi iz Slavonije, koji su trebali raditi polja, otišli su u Irsku, koja nikad, kad se najviše iseljavalo nije bilo 5% BDP-a, 2,4 milijarde eura ili 18 milijardi kuna dolazi u proračun tj. u Hrvatski, a naravno da to dolazi poslije i kroz PDV i ostalo u proračun, znači gospodarstvo u rasulu, poljoprivreda u rasulu, zdravstvo u rasulu, školstvo u rasulu i vi se hvalite s izbalansiranim proračunom. Što bi bilo da vam nije ovih 18 milijardi? U Sloveniji je samo 1% doznaka iz drugih država [[Upadica: Zahvaljujem.]] Što bi bilo da nije ovih doznaka?
Poštovani kolega Bulj. Odgovor, ministar Marić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani zastupniče. Pa ja samo ispunjavam zakonsku obvezu u Zakonu o proračunu kaže da kao ministar financija sam dužan u HS doći i predstaviti proračun, izmjene proračuna, izvršenje proračuna, to i činim. Sukladno Zakonu o proračunu piše koje otprilike brojke, izvještaje moram podnijeti vama kao zastupnicima, to i činim. Dakle nema ... [[Upadica se ne čuje.]] Molim?
Kolega Bulj, molim vas.
Malo ste se sad kroz ovu repliku ispravili u odnosu na onaj zahtjev za stanku jer ste na početku rekli da to ide izravno u proračun. Doznake koje naši građani ... [[Upadica se ne čuje.]] tek tako, ako normalno dođe do potrošnje, ali vi ste rekli izravno dolazi u proračun jer ste rekli da ne bi bio izbalansiran proračun. Dakle, pitanje demografije i iseljavanje, ja bih rekao nadilazi samo raspravu o jednogodišnjem proračunu poput ovoga, šire je efekt i ja mislim da bismo svi naravno bili puno sretniji i zadovoljniji da je manja ta pojava bila ne samo prošlosti nego i danas, ali gledamo iz perspektivne proračunske osnove, dakle, ove brojke koje sam vam predstavio, to su brojke koje smo u obvezi [[Upadica: Zahvaljujem.]] zakonskoj. Hvala.
Poštovanom kolegi ministru. G. Bulj, ja vas lijepo molim, nemojte upadati i prekidati ministra dok govori. Imali ste pravo za repliku i tada ste kazali što ste imali kazati. Prelazimo na sljedeću repliku, poštovani kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepa g. ministre. Možemo sada i osobno čuti tisuće učitelja i učiteljica zaposlenih u sustavu obrazovanja koji u ovom trenutku imaju prosvjed ispred hrvatske Vlade i Hrvatskoga sabora. Moje pitanje vama je odakle ste uspjeli naći novac i sa kojih stavka ćete rebalansirati 120 milijuna kuna koje nudite sustavu obrazovanja u ponudi Vlade za 2% povećanim koeficijentima 2020. g. odnosno zašto nema 400 milijuna kuna ili nešto malo više što su oni tražili, a sa druge strane kupujete APIS od Grada Zagreba za 280 milijuna kuna, tvrtku koja ima godišnju dobit 4, 5 milijuna kuna, vi plaćate 280 milijuna kuna. Da li na taj način kupujete koaliciju i ruke g. Bandića u HS-u? Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor, poštovani ministar, izvolite.
Hvala lijepo. Pa drago mi je da ovo pitanje dolazi od upravo od vas, vi ste bili, koliko se ja dobro sjećam i jedan od onih koji je digao ruku za smanjivanje plaća upravo i ovima koji su vani i prosvjeduju. ... [[Upadica se ne čuje.]] Pa bili ste dio Vlade. Niste digli ruku? Onda mi je nešto promaknulo, ali provjerit ćemo, lako se to da provjeriti u svakom slučaju. Vlada koja je smanjila koeficijente i plaće, s druge strane imate Vladu koja povećava sa ovim prijedlogom i u proračun sutra ćemo o tome raspravljati, povećanje plaća 18,3% bez poreznih izmjena, dakle povećanje osnovice u nekoliko navrata, a što se tiče vašeg konkretnog pitanja za iduću godinu, ovih 2+2+2% je predviđeno u proračunu kao stavke, ovih dodatnih 120 milijuna kuna koje naš izračun, samo ću pojasniti, nemam vremena, dakle ukoliko do toga dođe, ako se ne napravi ta uredba, nije predviđeno u državnom proračunu za 2020., kao što nije bilo ni dodatnih 2% za ovu godinu u okviru preraspodijele, mi smo ta sredstva namaknuli. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeća replika, poštovani kolega Panenić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, meni je drago vidjeti da se povećavaju prihodi, naravno da svatko očekuje u onoj domeni koja se njega odnosi na neko povećanje. Ono što je nama prvenstveno kad pogledamo probleme koji su bili u zadnje vrijeme odnose se na pitanje zdravstva. Ja vidim da je predviđeno je 122 milijuna kuna, jedno direktno pitanje, da li je 122 milijuna kuna pomoći za sanaciju zdravstvenih objekata stvarno dovoljno? Ako govorimo o milijardama, smatram da se tu moglo naći puno više, da je to jedan od ključnih prioriteta. Ili ako pogledamo poljoprivredu, zašto, ako već se našlo sredstava nije za izravna plaćanja osigurano povećanje nacionalnoga udjela tako da se približimo toj granici od toga maksima 3,2 milijarde, mi smo još uvijek na 2,9, znači Hrvatska nije osigurala svoj udio tih 300 milijuna koje bismo mogli, pogotovo sada kada imamo tako značajno veće prihode. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor, poštovani ministar, izvolite.
Hvala lijepo. Pa kao što sam i u uvodnom izlaganju rekao, tih 122 milijuna kuna je ono što u ovom trenutku možemo u okviru postojećih proračuna i ograničenja ali isto tako vrlo sam jasno rekao dakle ni na koji način ne očekujemo da takva injekcija a bilo je u prijašnjim godinama tih injekcija i puno većih neće riješiti problematiku zdravstva, obveza, dugova a isto tako dospjelih nepodmirenih koje na mjesečnoj razini se također povećavaju. Podsjetiti ću vas 2017. godine milijarda i pol je bio izravna dotacija bez povećanja javnog duga. 2018. smo dodatnih 500 milijuna povrh onoga što se već uplaćuje a od 1.1. ove godine kompletni doprinos za zdravstveno osiguranje je povećan za 1%-tni bod. Prema našim originalnim kalkulacijama to je bilo na razini milijarda i pol, biti će to i više za sustav zdravstva. I vrlo jasno smo rekli puno puta, evidentno, samo isključivo sa zadiranjem u prihodnu stranu proračuna problematika se ne može razriješiti. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeća replika, poštovani kolega Željko Glasnović. Izvolite.
G. ministre ja ne znam, ja slušam ovo ali kako ćete vi popunjavati proračun s ovakvim gospodarstvom. Siva ekonomija na razini Zimbabvea, ne plaćanje poreza. Koliko se poreza ne plaća? Je li vi uopće razgovarate sa g. ministrom Horvatom da se ovo uskladi? Imate 1,2 čovjeka u radnog staža a 1 je u mirovini. Kako ćete to popunjavati? Gdje su vam greenfield investicije? Ovo je samo puka dimna zavjesa. Znate i sada ću vam reći, možda imate ekonomiste iz bivše države jer tu sjede ljudi koji hvale onaj propali eksperiment bivša Jugoslavija. Jest vi završili svoju školu u bivšoj Jugoslaviji ekonomista? Ako je to tako mi ćemo zbilja nadrljati ovdje. Ovo meni sve ovo zvuči kao centralizirana ekonomija i petogodišnji plan. Naša, pogledajte našu konkurentnost, mi smo na razini tamo negdje ja bih rekao, opet bivše Rodezije, Južne Afrike. Kako ćete popunjavati taj proračun? Vi morate biti mađioničar. To su jedna kratka pitanja i molim odgovor. I koliko mi mirovina plaćamo u Srbiji? Desetke tisuća mirovina u Srbiji.
Zahvaljujem kolega Glasnović. Odgovor poštovani ministar.
Hvala lijepo. Pa dio vaše replike, odnosno dijela izlaganja se mogu složiti naravno, vrlo jasno i svjesni smo da gospodarstvo i porezni obveznici su ti koji doprinose u punjenju državnog proračuna. Dakle bez gospodarstva, gospodarskih aktivnosti i investicija, zaposlenosti i plaća nema niti prihoda državnog proračuna. Dakle s time u svezi se slažemo. Naravno možemo uvijek i pričati o tome na koji način i kako dodatno stimulirati tu gospodarsku aktivnost. I ja sam u nekoliko navrata osobno došao pred vas, predstavio prijedloge pojedinih mjera, prije svega poreznog rasterećenja ali isto tako nekog i ne poreznog i administrativnog koje bi trebalo olakšati poduzetnicima i općenito gospodarstvu i građanima život pa onda između ostalog i pobrati naravno određene benefite toga u smislu ukupne gospodarske aktivnosti. Onaj dio što se tiče ovih međunarodnih usporedba, zaista nisam čitao ta izvješća gdje smo mi u toj usporedbi sa tim zemljama koje navodite uz dužno poštovanje prema njima. Ja mislim da imamo jako puno usporedivih analiza gdje se možemo na jedan adekvatan način i argumentirano uspoređivati s drugim zemljama. Hvala.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Panenić se javio za riječ. Izvolite kolega.
Hvala lijepo. Tražim stanku u ime Kluba nezavisne liste mladih jer nakon ove izjave ministra gdje je on sam izjavio da ne vjeruje da potpore koje je dao putem povećanja stope izdvajanja za zdravstveno osiguranje, putem direktne potpore koja ide za sanaciju zdravstvenih ustanova, da će riješiti pitanje zdravstva onda se postavlja pitanje ako potpredsjednik Vlade ne vjerujem u mjere Vlade da će riješiti pitanje onda postavljamo pitanje kako ćemo riješiti zdravstvo da li ćemo tako da povećamo svima izdvajanja za zdravstveno osiguranje pa da se to pokrije. Mislim mi očekujemo sada prijašnja dugovanja, treba netko riješiti. Da li mi svi trebamo izdvojiti iz svoga džepa određenu količinu pa da jednom to svedemo na nulu ili trebamo odrediti prioritete i u državnom proračunu i reći idemo jednom to svesti na tu nulu a u međuvremenu ono što je odgovornost i Vlade i vas ministre kao potpredsjednika je da se provedu sve obuhvatne reforme. Nije dovoljno reći, mi smo ove godine povećali izdvajanja za zdravstvo, dati ćemo 122 milijuna kuna i onda reći ja ne vjerujem da će to riješiti problem zdravstva. A što da mi vjerujemo? U koju ćemo onda mi politiku vjerovati ako sam ministar ne vjerujem u politiku vlastite Vlade jer do sada je upravo ta politika bila da cijelo vrijeme stvara se kriza u zdravstvenom sustavu, da imamo blokade bolnica, da mi ovdje raspravljamo o povjerenju ministru Kujundižiću kojega premijer brani i smatra da je sve u redu i na kraju imamo jednog predstavnika Vlade koji kaže ja ne vjerujem u to. Mislim mi stvarno kao odgovorni političari moramo postaviti pitanje koja je to politika u sferi zdravstva ove Vlade u koju bismo trebali povjerovati. Mislim ne možemo, zašto onda podižemo ovdje za 122 milijuna kuna sredstva za sanaciju? Trebamo onda staviti nulu ako se ne vjeruje da je to put kojim će se sanirati zdravstvo. Onda nemojmo tako ići, onda krenimo možda u druge strane, možda je bilo inicijativa za smjenu ministra bolji put pa možda bi netko pronašao načine da i potpredsjednik Vlade vjeruje u način rješavanja problema zdravstva. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Paneniću. Budući da nema drugih zahtjeva, određujem stanku od 12,00h kada nastavljamo s daljnjim radom. STANKA 11,46 SATI
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,05 SATI]] Nastavljamo s radom. Repliku ima sada gospodin Josip Križanić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre vi ste govorili o milijardama ja ću par riječi o milionima, pohvaljujem i dobro je što je sa rebalansom povećana pozicija za zdravstvenu zaštitu životinja za preko 36 miliona koja je utrošena na kategorizaciju svinjogojskih domaćinstava, a vezano uz biosigurnost jer svaka dobra stvar koja se napravi vezano uz afričku svinjsku kugu da ju preveniramo ne može se mjeriti sa bolešću kad bi se pojavila. Osim kategorizacije rješavat će se i statusi zemlje slobodne od zaraznih bolesti, kako bi naši stočari mogli izvoziti primjerice svinje u Tursku, goveda u Tursku ili svinje u Kinu. Takvim otvaranjem tržišta mi bi trajno riješili problem naših stočara, a još je važnije imati status, stabilan status za protok roba i dobara zbog naše prerađivačke industrije. Hvala.
Odgovor. Nema odgovora. Hvala lijepa. Gospodin Hajdaš Dončić.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, dakle mogu počet razgovor s vama tj. repliku sa tvrdnjom da je ne znam Vlada Andreja Plenkovića zadužila Hrvatsku za dodatnih 14 milijardi kuna jer je toliko porasto javni dug, ali neću se baviti time nego imam jedno pitanjce za vas. Dakle, ja smatram vi kao odgovorni ministar financija zapravo koristite podatke tj. podatke iz BDP-a, tj. iz komponenti BDP-a kad planirate i rebalans proračuna i kad planirate novi proračun. Vi znate što je implicitni deflator, pretpostavljam da znate odnos nominalnog i realnog BDP-a. E sad, šta mene zanima da li ste vi primijetili izvješće Državnog zavoda za statistiku koji je jedne podatke o komponentama BDP-a objavio na vlastitim stranicama, a druge podatke objavio koji su sasvim različiti na podacima EUROSTAT-a. Pa stoga recimo imamo da su bruto investicije u fiksni kapital smanjenje sa 4,1 na 0,8 što zapravo onda govori da se EU fondovi dobro ne koriste. Sad mene [[Upadica: Vrijeme.]] zanima na osnovu čega vi planirat proračun? Vi ga …/nerazumljivo/… možete planirati po nominali, ali kao dobar ministar financija bi ga zapravo trebali planirati po realnim stopama BDP-a. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor gospodin ministar.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče vrlo jednostavno, dakle raspolažemo kao i vi sa službenim podacima statističkih ureda RH. I jedan i drugi su praktički nezavisni i Državni zavod za statistiku i HNB kao i neki drugi izvori podataka, ali oni primarno su ti podaci koje mi koristimo, bilo da govorimo o BDP-u tu je onda Državni zavod za statistiku, da li je nekakav nesrazmjer u objavi podataka šta je na EUROSTAT-u, što je objavljeno u Hrvatskoj, adrese su oni ne je. Ne znam zaista o čemu točno govorite. Dakle, mi govorimo o ovoga službeno objavljenim podacima koje koristimo u svojim analizama projekcijama kao i o strukturi BDP-a tako i o elementu o kojem vi govorite dakle deflator kao nekakva vrsta proksija koji koristimo u korekciji odnosno u planiranju ovih nominalnih kategorija. Hvala.
Slijedeća replika ima gospodin Jovanović.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre siguran sam da vam najveće glavobolje u Vladi zadaje ministar zdravstva koji ništa nije učinio da osigura racionalno i učinkovito trošenje sredstava koja su mu na raspolaganju tim prije što je tih sredstava više nego ikad u povijesti. Dugovi rastu svaki mjesec otprilike 130 miliona kuna. Vjerojatno zato što je tako neuspješan u racionalnom raspolaganju sredstvima on se i ne bori dovoljno da osigura zdravstvu sredstva koja mu zakonom pripadaju. Dakle, do kada ministre mislite izbjegavati zakonsku obavezu Vlade da temeljem Članka 72. i 82. Zakona o obaveznom zdravstvenom osiguranju i Članka 14. Zakona o dopunskom osiguranju transferira HZZO-u sva sredstva koja mu pripadaju. Dakle, i u ovom rebalansu niste osigurali veći iznos od 1,6 milijardi, a procjene su da je taj iznos 4,2 milijarde kuna. Prema tome, država ne ispunjava svoje zakonske obveze prema sustavu zdravstva.
Gospodine ministre.
Hvala lijepo, zaista hvala lijepo na ovom pitanju zato što svaki puta kada otvorimo tu temu date mi priliku ne vama samo nego svima da prezentiram i kažem ono što je dobro znano, ali se vrlo često zaboravlja. Članak 14., 72. i 82. koji ste dobro citirali još u onoj hoćemo reći prezentaciji, ali u cijelom obrazloženju zašto se HZZO isključuje iz sustava Državne riznice je bilo vrlo jasno apostrofirano da će se revidirati. Pa tako i između ostaloga i ta nazovimo je tako sporna stavka, 32% od trošarina na duhan i duhanske prerađevine. I to od početka praktički vrlo jasno komuniciramo, mi smo kao Ministarstvo financija predložili u Vladi, Vlada naravno to prihvatila i uputila u Hrvatski sabor prijedlog da se zdravstveni doprinos za 1 postotni bod poveća, ali isto tako bez naravno da mi sad nešto tu posebno uvjetujemo ali sa nekakvom perspektivom da konačno dođe do te revizije jer mi je apsurdno da jedan postojeći porezni oblik bude u nekom drugom zakonu izravno vezan. Hvala.
Gospođa Glasovac, da vidio sam, hvala lijepo gospodine Maras. Gospođa Glasovac ima riječ.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Molim vas da odobrite stanku u ime Kluba SDP-a kako bi se konzultirali između ostalog i oko ove točke dnevnog reda. Naime, na Markovom trgu u ovom trenutku ne stane što se kaže slikovito ni šibica, sve je puno bijesnih, razočaranih i poniženih učitelja i nastavnika za koje ova Vlada sluha nema. Nema sluha da im vrati mrvicu dostojanstva kroz povećanja plaća i zadovoljavanje njihovim zahtjevima. Kaže da se ne pregovara o koeficijentima, a prošle godine su povećani koeficijenti svima zaposlenima u diplomacije, prošle godine povećani su koeficijenti svima zaposlenima u sustavu socijalne skrbi, povećane su plaće ove godine zaposlenicima u zdravstvu. Ja smatram da treba povećati plaće i u zdravstvu i u socijalnoj skrbi ali neka mi netko objasni zašto za zaposlenike u zdravstvu i u socijalnoj skrbi ima a zaposlenike u obrazovanju novaca nema? Neka mi netko objasni tu listu prioriteta, zašto za kupovinu Bandićevog zagrebačkog APIS-a ima, za zaposlenike u osnovnim školama nema jer se kupuju ruke za glasanje u državnom proračunu? E pa vidite, to je krivi put. Vratite učenike u učionice, vratite učitelje i nastavnike u učionice i zbornice, to može samo i jedno Andrej Plenković. Kako? Da poveća plaće zaposlenima i osnovnim i srednjim školama i vrati im dostojanstvo. Neka ne dozvoli da zaposlenici u osnovnim i srednjim školama i dalje budu najpotplaćeniji visoko obrazovani ljudi u sustavu javne uprave. Apel još jednom, mrvica razuma i dobre volje i vraćamo učenike u školske klupe, učitelje i nastavnike u učionice a ne na ulice kako su danas nažalost prisiljeni borit se za svoje dostojanstvo.
Hvala lijepa. G. Šuker je također tražio stanku.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Tražim stanku u ime kluba HDZ-a da bi još jednom u klubu razmotrili sve licemjerje oko toga i licitiranje kad netko traži nešto. Dakle, kad su se 2012. praktički ispod žita, pod okriljem mraka smanjivali koeficijenti, onda ti isti ljudi su šutjeli. Danas kad pogledate prijedlog rebalansa proračuna i proračun 2016., vidjet ćete da je masa sredstava povećana za plaće za 3,9 milijardi kuna ili ako ćete postotno, masa sredstava za plaće je porasla za 15%. Dakle ova Vlada traži način održiv, dugoročno održiv da oni koji rade za državu, da budu adekvatno plaćeni a isto tako, tražimo model plaća i nagrađivanja da plaćam i nagrađujemo one koji rade a ne da plaćamo pripadnost pojedinoj formaciji. Treća stvar, ono što je vrlo bitno a o tome će govoriti i moje kolege i ja, o proračunu, dakle svatko je imao priliku u mandatu obnašanja vlasti napravit nešto, uspostavit sustav, međutim nije to. Međutim oni koji su oduzeli plaću, koji su smanjili plaću i to nije prvi put, ista priča se dogodila i 2003. na 2004., danas čim netko štrajka, trče i daju mu podršku. Pa kako to može biti? Dakle kad sam na vlasti, ja imam 1001 razlog da ti smanjim koeficijente a kad dođem na vlast, e onda bi to bilo ovako ili onako. Gledajte kako se kolege iz SDP-a slatko smiju, njima je to interesantno, međutim oni su smanjili koeficijente i mi kao klub naprosto to trebamo govoriti jer gledajte, u protekle 3 g., 4 g [[Upadica Radin: Molim, molim, molim.]] Gledajte, kolega, ovo je nevjerojatno [[Upadica Radin: Moli, ide vrijeme, znate.]] Mi šutimo dok gospoda iz SDP-a priča, oni više ne bi nama dozvolili ni da pričamo u Saboru.
Hvala lijepa, hvala, hvala. Prije nego što odobrim stanku, g. Maras je tražio povedu Poslovnika, članka?
Iako vam je kolega Bukarica šapnuo da imam već jednu opomenu, da bi vam sugerirao da mi date drugu opomenu, ja moram reagirati i [[Upadica Radin: Članak, članak, članak.]] reći da je čl. 248. prekršen [[Upadica Radin: 248.]] Kolega Šuker je rekao da se želi konzultirati oko licemjerja, to nemamo na dnevnom redu, znači to nemamo na dnevnom redu i stanka ne bi trebala biti odobrena, ja samo želim ispraviti to i upozoriti vas u startu da ne date stanku ljudima koji su opljačkali Hrvatsku sa Sanaderom na čelu da prigovaraju nama koji smo Hrvatsku izvukli, koji su je doveli na pravi put i da nama prigovarate, to je sramota g. Šuker. Pozdravite Ivu Sanadera.
Hvala. Vrijeme je isteklo. Pročitat ću čl. 248. Tijekom sjednice Sabora predstavnik kluba zastupnika jednom tijekom dana može zatražiti stanku za sastanak kluba zastupnika. Predstavnik kluba zastupnika dužan je iznijeti razloge zbog kojeg traži stanku i prijedlog duljine njezina trajanja u izlaganju ne duljem od 2 minute. Predsjedatelj će odobriti stanku s time da stanku ne može ne odrediti vrijeme kraće od 10 niti dulje od 30 minuta, g. Maras, imate drugu opomenu. Izvolite [[Upadica Šuker: Kolega Maras…]] Prije, prije, oprostite, prije, … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] ne, ne, ne, ne želim vam oduzet riječ, g. Jovanović. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] G. Jovanović, ne želim vam oduzet riječ, g. Jovanović.
Čl. 238., dakle kolega Šuker je tražio nekakvu stanku temeljem tajnih dogovora i ukidanja koeficijenta pod okriljem noći, dakle to je potpuna neistina, to je potpuna laž, nikakvi koeficijenti nisu ukinuti nego se postupilo sukladno zakonu budući da je uredba temeljem koje su ti koeficijenti postojali, prestala vrijediti 2005. godine. Nakon toga su koeficijenti povećani 2014. kada je napokon uveden red nakon pljačke koju je HDZ proveo u mandatu Ive Sanadera.
Hvala lijepa. Unatoč unakrsnim povredama Poslovnika, određujem stanku od 10 minuta … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ne, ne, određujem stanku, oprostite, oprostite, dobit ćete opomenu, g. Šuker, dobit ćete opomenu. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ne, gotovo. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Gotovo, gotovo, gotovo sa povredama Poslovnika, 12 i 18, … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] [[Govornik naknadno uključen.]] 12 i 35, sad se možete svađati ali molim vas, isključite ton. [[STANKA U 12,18 SATI]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,37 SATI]] Evo, izvolite g. Dobrović.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, vi ste ovaj rebalans izložili ovdje nama u prilično jednom dobrom raspoloženju, dakle vidi se da ste zadovoljni. Međutim, ja smatram da kada govorimo o izvanproračunskim fondovima da mi nipošto ne bismo smjeli biti zadovoljni, dapače evo konkretno, Fond za zaštitu okoliša, dakle, njihova statistika je porazna, recimo 400 milijuna kuna nerealiziranih za infrastrukturu koja omogućuje reformu komunalnog sustava u kružno gospodarstvo za što imamo obveze, isto tako 50 milijuna kuna nerealiziranih za dizanje stupnja održivosti u energetici, dakle to su vrlo ozbiljne stvari, pa me zanima jeste li vi adresirali tu odgovornost jer to su pitanja koja ćemo mi u slijedećim godinama nositi sve te posljedice?
Hvala. g. Ministre.
Hvala lijepo. Pa, dobra tema u svakom slučaju jel u pravilu se ovdje rasprava ne samo u okviru replika nego općenito rasprava vodi samo na državni proračun, a izvanproračunski korisnici, ovih 6 uključujući i Fond za zaštitu okoliša nisu baš tako mali jel, doprinose značajno ukupnom proračunu opće države i sigurno ja mislim da svaki ministar financija, posebno ovoga stavlja i apostrofira njih jer u konačnici utječu i na ukupni rezultat, svatko je negdje raspodijeljen u nekakvom svom resoru, mislim konkretno ovaj Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost ove godine, prema ovim brojkama odnosno prema prijedlogu rebalansa, čak ima i popravljeni bolji rezultat od onoga originalnog planiranog, imali smo puno izazova i za iduću godinu, ali to ni u kom slučaju ne bi trebalo umanjiti sustav nadzora kontrole, u konačnici i odgovornog ponašanja kao i svakog proračunskog korisnika, to što imaju onaj prefiks „izvan“ to ne znači i ne mijenja puno na stvari i tamo postoje naravno ljudi koji sukladno odnosno podliježu Zakonu o fiskalnoj [[Upadica: Hvala]] odgovornosti. Hvala.
Hvala lijepo. g. Vešligaj.
Evo, hvala lijepo. Poštovani ministre, pa evo RH su i kroz ovu godinu pogodile brojne prirodne nepogode, nekoliko županija je proglasilo prirodnu nepogodu, štete se mjere u milijunima kuna i sam sam bio u gradu Pregradi svjedok toga, ljudi su ostajali doslovce bez svojega krova nad glavom i ono što sam očekivao u ovom rebalansu proračuna da se učini ono što se učinilo i prošle godine, mislim da i pretprošle godine, a to da se onaj stvarno minimalni iznos, to smo se svi ovdje složili, digne ne nekakvu adekvatnu razinu, dakle na razinu od barem 100 milijuna kuna i zato me jako žalosti da se to nije desilo jer imamo i šteta od prirodnih nepogoda još iz proteklih godina koje se mjere u milijardama, nitko ne očekuje da će se to sve naravno obeštetiti, međutim nekakav minimum je ova država to trebala napraviti i to je zacijelo ovaj iznos ne služi na čast da je tako mali. Imam još jednu samo za kraj tehničku napomenu, ako smo već promijenili [[Upadica: Hvala lijepo, hvala]] zakon o prirodnim nepogodama, ako imamo Državno povjerenstvo za prirodne nepogode, onda promijenite u proračunu, stoje vam još uvijek štete od elementarnih nepogoda.
Odgovor g. ministar.
Pa problematika elementarnih nepogoda dobro je znana i vama, kao i većini, ako ne i svim zastupnicima, koja su to tijela i koja je to struktura i koja je to nekakav ovoga vertikala po kojoj ide i znamo, ne jedan puta, ne jedne godine, da su prijavljene štete i općenito ono što se na neki način kroz ta tijela provede, daleko višestruke ja bi rekao veće u odnosu od onih nekih proračunskih mogućnosti, proteklih godina osiguravale su se ovisno o okolnostima nešto dodatnih sredstava ako bude bilo potrebe i kada se ovoga za to ukaže dodatna potreba naravno da mi ta sredstva, znate i sami, osiguravamo na različite načine kao što smo i do sada to činili, dakle ne bi ja tu ništa sada donosio nekakve velike zaključke, ali evo sad kad uzmete isto vi i još dvoje kolega vaših iz kluba samo kad pozbrojite, govorimo o zdravstvu, o plaćama, elementarnim nepogodama, e to je ono što u praktički uvijek imamo izazove, kako sve te skupa stvari uklopit u okviru naših mogućnosti. Hvala.
Fala i vama. g. Žagar.
Hvala. Uvaženi ministre, dobro ste simptome naveli u vašem izlaganju, trebat će, možda ćemo u ovoj raspravi nešto o dijagnozi, a kad će bit terapija to ćemo vidjeti. Dakle, rast, rast BDP-a isključivo se temelji na rastu potrošnje, nešto na investicijama, investicijama opće države, napomenuli ste da su nažalost manje investicije privatnog sektora i da uvijek ta dva rasta prati rast uvoza, zašto je tome tako, o tome možemo nešto reć u raspravi, s druge strane rast plaća koji u ovom trenutku ide na ruku rastu potrošnje i povećanje minimalne plaće, ne prati rast produktivnosti i to je jedan začarani krug u kojem se sad nalazimo. Kako iz toga kruga izaći, to je, to je ključno pitanje, sam proračun je takav, on je malo nabujao jel, i samo da ne dođemo u opasnost da danas i sutra pričamo o vječnom pitanju šta je starije koka ili jaje, a na kraju dana da zaključimo da nitko nije nahranio kokoš.
Ministre.
Uvaženi zastupniče, pa mislim stvarno vam je pitanje i replika općenito na mjestu, teško da ja to mogu u 60 sekundi odgovoriti, nadam se da će i u okviru pojedinačne rasprave, a i sutra kad budemo pričali o proračunu se možemo opet dotaknuti te teme, dakle dobrim djelom se slažem s ovim što ste, što ste rekli, pa i ovaj segment o kojemu sada govorimo, on je dosta ovako usko vezan i uz aktualni trenutak teško je mjeriti produktivnost javnog i državnog sektora, puno teže nego u privatnom sektoru ali da se i to napraviti. Ali evo dobro ste apostrofirali, pojedini segmenti našeg realnog sektora, privatnog sektora zapravo rast plaća, dobro ste rekli najvećim dijelom je vođen nedostatkom radne snage a ne onim kojim bi trebalo biti vođeno a to je rastom produktivnosti. Dakle nešto bi trebala ja bih rekao u onom normativnom dijelu odlika takvog jednog sustava. Tako isto kada govorimo o strukturi BDP-a ali kažem kratko je vrijeme da stvarno sve pobrojimo, pa ja se nadam da ćemo nastaviti diskusiju na tu temu.
Gđa. Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora, uvaženi ministre. Ja ću možda nastaviti tamo gdje je kolega stao pa da imate možda još priliku jednu minutu. U vašem izlaganju ste rekli da je jedan od ključnih izazova činjenica da ste išli sa nekoliko kruga zakona da smanjite porezni teret. Izazov kako da se gospodarstvo ojača obzirom na činjenicu da jača osobna potrošnja ali jača i uvoz što govori o tome da pojačana osobna potrošnja nije rezultirala razvojem gospodarstva odnosno da se pojačana osobna potrošnja ne vidi kroz neke djelatnosti koje su bile u gospodarstvu. Imali smo prilike i vi i ja i čuti i čitati u medijima udruge poslodavaca da upozoravaju na neke činjenice. Mene zanima, možete li u ovu minutu jedno jedino možda rješenje ili jednu jedinu ključnu temu koja bi odgovorila na taj izazov koji ste i vi proglasili izazovom. Hvala lijepo.
G. ministre.
Hvala lijepo. Pa evo kao i prethodno pitanje izuzetno na mjestu jer to zapravo je pitanje ne jednogodišnjeg proračuna ni trogodišnjeg, to je pitanje puno, puno šire od toga. Dakle kada govorimo, evo u ovom konkretnom slučaju toj uvoznoj ovisnosti, jedino na koji način ili glavno gdje bi tu uvoznu ovisnost smanjivali s jedne strane i jačanje te nekakve domaće komponente, ne da sada zagovaramo zatvaranje, mi smo otvoreno gospodarstvo, dio smo unutarnjeg tržišta ali kroz jačanje domaće komponente, ponoviti ću proizvodne, izvozno orijentirane ali s druge strane i dizanje te svijesti o povezanosti pojedinih naših industrija i pojedinih sektora. 30 godina se priča o plavoj i zelenoj Hrvatskoj, o povezivanju ove ili one vrste recimo sa turizmom, pričamo. Ali treba tu napravi iskorake. I ima onih poduzetnika koji to čine i ja mislim da to na adekvatan način treba i honorirati ali treba i drugima dati. I samo završna misao, sve te porezne izmjene, puno puta kažem, kamo sreće da se sva rješenja naših problema samo tamo kriju. Hvala.
Hvala lijepa. Sada je na redu g. Grčić.
Hvala g. potpredsjedniče. Ja ne mogu da se ne vratim na ovu našu temu učitelja, profesora, nastavnika iz jednostavnog razloga što se cijelo vrijeme ja bih rekao podmeće mogu to reći da je naša Vlada smanjivala plaće a da ova eto povećava. Naravno uvijek se zaboravi ona najbitnija rečenica, koje vrijeme je bilo tada a što je danas. Dakle to je bilo vrijeme krize, naslijeđa jednog od prethodne HDZ-ove Vlade. Ne kažem da je ona za to bila kriva ali BDP je pao 10%, proračun je bio u velikoj krizi. Prema tome, tada se nije moglo dizati plaće a nažalost moralo se štedjeti i na plaćama. Mi smo to u vrijeme mandata uspjeli preokrenuti a sada kako danas objasniti ljudima koji sada ovdje prosvjeduju da nakon 3,1 milijardu povećanja poreznih prihoda nema 400 milijuna za njih. To je vaš problem.
Hvala. G. ministre.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče, nisu podmetanja, to su fakti, to je vrlo jasno i lako provjerljivo i ja se neću previše referirati na prošlosti ali malo prije je vaš kolega zastupnik rekao da on nije glasao za to, provjerio sam, bio je na sjednici Vlade, sad da li je digao ili nije digao ruku, to onda trebate razjasniti, sada je to su već što kažemo tempi i passati prošla vremena. Dakle ima li ili nema novaca, ponoviti ću po ne znam koji puta 2017. 2+2+2, 2018. odnosno 2019. 3+2 i sada prijedlog dodatnih 2+2+2. Kada to sve skupa prevedete na jezik to je 18,3% veće plaće bilo to osnovica ili što god, u ovom konkretnom slučaju osnovica veće plaće. Dakle novaca je pronađeno onoliko koliko ima u okviru mogućnosti. Sutra ćete vidjeti u okviru prijedloga proračuna za iduću godinu milijarda i 700 milijuna kuna uz mirovine, najveće povećanje, znači nema više teze o tome nešto je na završnom, na zadnjem mjestu nekakve liste prioriteta, vrlo se jasno vidi iz proračuna. Hvala.
Hvala i vama. G. Đujić.
Hvala lijepo. G. ministre, ovim rebalansom stavka za brdsko-planinska područja smanjenja je za 15% ili točnije sa 40 na 34 milijuna kuna. 1.1. ove godine na snagu je stupio Zakon o brdsko-planinskim područjima i do 1.4. je trebalo donesti Strategiju razvoja brdskih-područja koja je trebala onda propisati mjere i benefite koje bi ta područja imala. To do danas nije doneseno. Dakle nemamo strategije, nemamo mjera, nemamo propisano ništa u tom zakonu, imamo samo okvir kako su govorili kolege kada se to usvajalo. Stoga mene zanima na šta ide uopće i ova 34 milijuna kuna, na šta su oni utrošeni kada su ostali ovdje ili šta će biti utrošeni jer nema naznaka uopće da će se do 1.1. donijeti strategija, odnosno propisati mjere i benefiti na koje bi se ti novci onda trebali trošiti a o samoj stavci ću govoriti sutra prilikom proračuna.
… [[Govornik nije uključen.]]
Hvala lijepo uvaženi zastupniče i na pitanju a evo mogu reći i na maloj pomoći meni kao ministru financija jer u pravilu evo, dobro ste potvrdili upravo na ovom segmentu. Mi kad govorimo o nekoj problematici iz nekog segmenta onda samo isključivo vidimo rješenje tog pitanja u nekakvim dodatnim financijskim sredstvima. Malo prije sam rekao, vaš kolega je, ne vaš ali iz drugog kluba namjerno parafrazirao malo na pogrešan način, moj odgovor po pitanju zdravstva, sada evo govorimo o brdsko-planinskim područjima. Dakle potrebno je određene stvari regulirati i pre redefinirati što se zapravo želi funkcionalno a onda i fiskalno, fiskalno u pravilu uvijek prije prati ili ide na neki način kao predvodnik, ta sredstva će biti ja sam siguran utrošena na adekvatan način za brdsko-planinska područja, čitav niz godina oni su bili prepoznati i u poreznom zakonodavstvu sada i preko ove rashodne strane proračuna za što smatram da je puno pravednije i da to treba na jedan normalan način definirat i redefinirat što se od njih sve skupa očekuje. Hvala.
Gospodin Lalovac.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre, ma vezano za EU fondove znam da to nije vaše konkretno ovaj područje nego me, čisto me zanima koliko je izvršenje vezano za EU fondove sada sa 30.10. i koliki je udio Pelješkog mosta, ako možda imate taj podatak, koliko je udio Pelješkog mosta u ovoj godini kroz, kroz te EU fondove koji su provučeni od tog iznosa koji je danas ovaj koji ćete mi vjerojatno reći oko 30.10. Evo, hvala lijepo.
Ministre, izvolite.
Hvala lijepo. Evo, što se tiče izvršenja europskih pomoći do jučerašnjeg dana dakle ukupni fondovi su na razini odnosno pomoći iz inozemstva ali konkretno od europskih fondova znači na razini 64,7% plana ili 43,5% više u odnosu na isto razdoblje prethodne godine. Ovo je zbirni podatak što se tiče europskih fondova znate i sami koliko unutra se slije ovisno o verifikaciji i ovjeravanju od strane, tako da je teško sada izdvojiti sam taj podatak. Međutim, ta tema kao što i uvodno govorio, ostaje. Dakle, ovako kad vidite podatak 43,5% veliki je rast, svake godine bilježimo te dvoznamenkaste stope rasta međutim još uvijek nismo došli do onih razina na kojima bi okarakterizirali kao normalna stopa apsorpcije, tim više što su sada vrlo aktualni razgovori, pregovori o višegodišnjem financijskom okviru. I tu smo vrlo jasno artikulirali naše stavove jel u idućem razdoblju ovoga i taj element moramo voditi odnosno voditi brigu o njemu. Hvala.
Gospodin Ante Babić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre pozorno sam pratio vaše izlaganje vezano za rebalans, ali evo s obzirom na pozitivna kretanja u domaćem gospodarstvu čime je zapravo BDP u prvoj polovici 2019. godine zabilježio rast od 3,1% a time i povećanje prihoda pogledao sam neke stavke. Dvije su mi zapravo interesantne, prvo povećanje prihoda od igara na sreću nekih 3 miliona kuna, s obzirom na uredbu vladinu vezano za raspodjelu tih sredstava mislim da bi bilo dobro razmišljati i o onome što smo govorili, a to je pomoći Hrvatima izvan RH. I druga stvar vraćanje sredstava na stavci za dječji doplatak u državni proračun, to je kod Ministarstva rada i mirovinskih sustava. Mislim da trebamo razmisliti o tome da smo donijeli ovdje zakon, izmjene i dopune Zakona o dječjem doplatku te im omogućili odnosno donijeli zaključak da i Hrvati izvan RH bez obzira na prebivalište njihove djece mogu i ostvarivati pravo na dječji doplatak. Mislim da o tome treba razmisliti i sada, ali i u narednoj 2020. godini.
Hvala. Izvolite gospodine ministre.
Hvala lijepo, mislim i na replici odnosno prije svega na preporuci, znate i sami da upravo iz tih prihoda od igara na sreću ta čuvena uredba koju dobro znamo koja onda definira tu raspodjelu sredstava, bilo za segment o kojemu govorite različite aspekte i projekte pomoći Hrvatima izvan RH, ali naravno tu su i djeca s posebnim potrebama, osobe s invaliditetom, tu su dijelovi i segmenti socijalne skrbi, to su i udruge civilnog društva i ja moram apostrofirati najznačajniji dio u toj raspodjeli ide i za sport, dakle, iduća godina, olimpijska godina čitav niz naših sportaša danas se pokušava kvalificirati za to veliko natjecanje. Dakle, uvijek opet kažem kao i ukupni proračun u skladu sa nekim mogućnostima dobro je da ta ukupna masa, kvantum raste. Što se tiče same raspodjele o njoj uvijek raspravljamo i paralelno s ovim proračunom odnosno do kraja godine ja vjerujem da ćemo donijeti i novu uredbu. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Vlaović.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Gospodine ministre vi ste u svom izlaganju također spomenuli važnost inozemnih pomoći odnosno sredstava EU i rekli ste da je smanjeno za skoro više od 2 milijarde više od 12% zbog toga što očito nemamo dovoljno administrativnih kapaciteta da izrealiziramo sve što je planirano. Drago mi je da ste upozorili na to i da tih administrativnih kapaciteta nedostaje i da upozorite i druga ministarstva da u pripremi natječaja ne napravimo barijere za i poduzetnike i obiteljska poljoprivredna gospodarstva, a da zbog toga što štedimo onda ne iskoristimo sredstva. To se dogodilo ove godine i u Ministarstvu poljoprivrede kroz programe ruralnog razvoja, od ovih 2 milijarde 500 milijuna kuna je umanjenje na realizaciji programa ruralnog razvoja jer su navodno jedinice lokalne samouprave i OPG nisu imali kapaciteta da to privuku i da dovrše procese, a ukinuli ste Agenciju za poljoprivredno zemljište, savjetodavnu službu, a ušteda nema. Nisam nikada čuo kolike su uštede zbog toga, a vidimo novce nismo povukli.
Odgovor.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, pa nisam spominjao administrativne kapacitete čak osobno mislim da smo ih izgradili na dobar način, oni su bili u onoj početnoj fazi nakon pristupanja, početnoj fazi uspostave tih svih struktura, ja mislim da smo ih na jedan adekvatan način, sad čak možemo razgovarati o tome da smo u nekim stvarima malo i otišli predaleko, jel pa smo vrlo brzo krenuli i morali krenuti u smislu neke racionalizacije pojedinih agencija da jedni drugima ne preklapaju se i ne smetaju. Moja maloprije poruka i poanta je bila zapravo između ostaloga ukupne procedure, sad se pokazalo na nekoliko pojedinačno možda zvučnijih slučajeva, a onda možemo govoriti i o puno drugih slučajeva koji možda nisu toliko zvučni, da su procedure dodatno posložene sa natječajnim dokumentacijama, sa žalbama, vidli ste i sami dakle prema našem Zakonu o javnoj nabavi evidentno u ovom trenutku se može žaliti bilo tko, na bilo što i u konačnici usporit cijeli proces i onda imamo na neki način podizvodljivost od onoga što je originalno planirano. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Šuker.
Hvala lijepa. Gospodine ministre s obzirom da je izgleda postalo uvriježeno pravilo u ovom visokom domu da ono što se reklo kad ti paše nije se reklo, ono što si napravio da nisi napravio, pa ja bih molimo da apostrofiramo neke stvari. Praktički od kad je HDZ na ovaj il onaj način preuzeo upravljanje u ova zadnja dva mandata koliko su otišla masa sredstava za plaće, dakle od 2016. kad je bilo 25,8 milijardi na 29,7 milijardi koliko se predlaže ovim rebalansom proračuna ili ako hoćemo postotno to je povećanje od 15,1%. Pogledajte koliki je bio gospodarski rast u tom vremenskom periodu, on je za 3, 4%-tna poena bio manje, znači da se Vlada napregnula da bi nadoknadila ono što su neki uzeli. A o tome šta i kako je bilo, ja bih samo htio reći da je 2011. gospodarski pad bio 0,2%, a 2012. kada su neki preuzeli vlast bio je 2,2%. Toliko o uspjesima.
Hvala. Gospodine ministre.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče na replici odnosno na komentaru i pitanju. U biti da, masa plaća doduše malo nam je tu na jedan opravdan način Državni ured za reviziju u prijedlogu proračuna za iduću godinu posložio usporedbu jer ćemo određene plaće za učitelje u osnovnoj i srednjoj školi morati reklasificirati čisto metodološki pa neće biti u potpunosti moguće uspoređivat. Ali recimo za iduću godinu taj iznos se penje na preko 33 milijarde kuna, dakle to su fakti, to su brojke, to nije nikakvo kako neki kažu hvalisanje. Dakle, moje je da raportiram ovdje brojke i o njima kao takvima vrlo jasno i egzaktno govorimo. Ponovit ću još jedanput, dakle mi govorimo o snažnom dvoznamenkastom rastu od preko 18%, 18,3% osnovice plaća. Paralelno s tim znate i sami da sukladno nekim drugim aktima imamo svake godine povećanje za onih 0,5% što se tiče godina staža kao i čitav niz drugih stvari koje postoje u sustavu, koji cijelo vrijeme apeliramo i govorimo trebamo između ostaloga staviti na stol argumentirano … i redizajnirati. Hvala.
Hvala. Gospođa Vranješ.
Zahvaljujem. Poštovani ministre jučer smo na Odboru za financije vrlo argumentirano mogli usvojiti ovaj prijedlog rebalansa jer kada se vratimo u 2018. godinu kada se je donosio novi ciklus porezne reforme sada ipak u ovom rebalansu vidimo jasne argumente da one efekte koje smo očekivali od porezne reforme da oni nikako nisu bili prenapuhani, usudila bih se reći čak da su bili konzervativni. Zato možemo zaključiti da imamo i rast prihoda i smanjenje deficita te nas to vodi u jedan uravnotežen proračun. A s obzirom da danas u raspravi smo spominjali i nekakve prihode koji ustvari uopće nisu tema ovog rebalansa jasno bi voljela naglasiti da u ovoj godini bilježimo i najveći broj zaposlenih od samostalnosti. Znači da unatoč smanjenju poreza na dohodak taj prihod ostaje na istoj razini, a sama ta brojka mislim da je ipak značajna i da je treba istaknuti. Hvala.
Hvala. Gospodine ministre.
Hvala lijepo. Ovaj zadnji dio koji ste rekli, dakle iza svih ovih brojki o kojima govorimo makroekonomskim, segment ovaj ili onaj, proračun, ja bih rekao, stvar se svodi na dva ključna pokazatelja, to je zaposlenost dakle broj zaposlenih i drugo su plaće, dakle životni standard dakle, iza svega ovoga iza svih ovih brojki. Zašto apostrofiramo BDP? Pa zato što je ona kao ukupna brojka najvažnija i najbolje odražava stanje u gospodarstvu i nekakve trendove. Ali isto tako ako želimo veću zaposlenost, veće plaće one se ne mogu dogoditi same od sebe bez ovoga rasta zaposlenosti. Tako da s te strane tu apsolutno ne samo razumijem ovo što govorite nego i podržavam i na to treba između ostaloga stavljati i naglasak. A što se tiče poreznih rasterećenja, pokazalo se evo već u nekoliko krugova da svako porezno smanjivanje i rasterećenje daje određeni impuls. Uvijek možemo raspravljati i razgovarat ćemo idući tjedan i sigurno će biti različitih komentara da li ovdje ili ondje, ali ja govorim dok god raspravljamo i imamo na stolu prijedloge o rasterećenju to je dobro. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin Hrvoje Zekanović.
Dakle, volio bih da mi ministar objasni jednu stvar evo stvarno to meni nije jasno jel nisam ekonomista, ali mislim da nije ni jasna hrvatskim građanima. Vi često spominjete suficit, ali koliko ja vidim ne radi se o suficitu nego se radi o malo manjem deficitu, znači planiran je jedan deficit, znači manjak u proračunu, pa je on nešto manji od očekivanoga pa se onda koristi izraz suficit. Recite mi jesam li ja sada u pravu, potvrdite mi ovo ili mi dajte svoje objašnjenje? Da li smo mi stvarno zaradili više nego što smo potrošili ili smo samo malo manje u dugu nego što smo mislili da ćemo biti u dugu? Evo hvala lijepo.
Hvala na pitanju. Dobro da vama ali onda i javnosti ako netko smatra da nije u potpunosti jasno i egzaktno. Dakle, suficit ili deficit je obračunska kategorija koja zbraja prihode i umanjuje za rashode. Ako su prihodi veći od rashoda suficit, ako su prihodi manji od rashoda onda je deficit. Prošle dvije godine verificiran od strane EUROSTAT-a RH u proračunu opće države kada se sve skupa zbroji i konolidira državni proračun, izvanproračunski fondovi, lokalna samouprava i neke ostale institucije koje nam EUROSTAT između ostaloga unutra ukalkulirala kaže da je ostvaren suficit u smislu da je više uprihodovano. Ja neću koristiti ovaj pojam zarađeno nego uprihodovano nego što je potrošeno. U svakom slučaju ono što je važno za hrvatsku javnost reći dakle javne financije i proračun sada funkcioniraju po principu uravnoteženosti, ne stvaraju se pritisci na dodatni rast duga, zaduživanja za neka buduća pokoljenja kako to volimo reći. Hvala.
Gospodin Čuraj.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre. Samo bih još jednom želio napomenuti, dakle prihodi od PDV-a rastu 2,2 milijarde kuna, mislim da je to dobar pokazatelj stanja u gospodarstvo, poglavito nakon što smo smanjili opterećenje prije svega i na svježe meso, povrće, voće, ali i na lijekove čak na onu međustopu od 5% i dobili smo više novaca. Ono što me zanima jel ovdje vidimo da rastu i da su protestirana jamstva za Uljanik i da rastu obveze za jamstva i otplate zajmova, zanima me što je sa prihodom od prodaje onoga famoznog Jaružala koje je išao na licitaciju? Gdje je to u proračunu i na koji način će se to odraziti i na ovu godinu? Zahvaljujem.
Izvolite.
Hvala vam lijepo. Evo upravo tu kod protestiranih jamstava je ključna razlika u ovoj da sada opet kažem ne zbunjujemo dodatno javnost i građane ali da pojasnim, imamo nacionalnu metodologiju i imamo tu europsku metodologiju. Europska metodologija u tom smislu poglavito u slučaju Uljanik ja bih rekao ipak pravednije to gleda, koja kaže ako ste vi platili po jamstvima za nekoga poput Uljanik grupe gdje je zapravo jaka mala vjerojatnost da ćete se vi naplatiti iz toga unatoč svim instrumentima osiguranja, vi praktički to odmah knjižite u ukupni rezultat. Pa sjećate se da nam je sve ono što smo protestirali prošle godine, 2,5 milijarde odmah ušlo u rezultat prošle godine, unatoč tome ostvaren je suficit, tako i ovih milijarda i 900, ove godine je ušlo unutra, međutim po nacionalnoj metodologiji i plaćena jamstva i naplaćeno po aktiviranim instrumentima osiguranja, kolokvijalno je ispod crte. Dakle, prema onome zadnjem s čim raspolažemo na aukciji taj brod je prodan za nekakvih 75% kako već ide po redoslijedu u smislu zakona, jedan dio tih sredstava će biti uprihodavan u državni proračun, nadam se do kraja godine, hvala.
Hvala. I na kraju, gđa. Grozdana Perić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre. Pa važno je još jedanput istaknuti ono što ste više puta rekli da je u 2017. zapravo ispoštovane su odredbe kolektivnih ugovora gdje se namirilo sve ono što je zapravo u onom prethodnom periodu bilo za plaće oduzeto a uz to u ovoj godini je dodato još 3 + 2%. To su preko 500 milijuna sredstava iz ove godine a isto tako i važno je reći da je preko 850 milijuna kuna namireno za mirovine. Dakle to su neki fiksni troškovi koji ne nestaju u ovom momentu, jednom smo ih platili i oni više nisu, oni su ugrađeni dalje u sve proračunu i sve ono buduće zapravo opterećuje nanovo još novo.
Izvolite.
Hvala lijepo, zastupnice uvažena. Pa mislim, ne samo da ste što se tiče teme pogodili nego ja bi rekao i nekakve prirode te teme. Dakle, u pravilu mi kažemo i tako i je, dakle legitimno pravo svakoga je da iskazuje svoje određeno nezadovoljstvo i normalno kada očekujemo i kada gledamo nekakav izborni ciklus, da sada u ovo vrijeme to je možda i najbolji trenutak, jel, dakle imamo ispred sebe Predsjedničke izbore, nakon toga parlamentarne izbore. Međutim, ja ću se vratiti na temu isto kao što smo pričali o poreznom rasterećenju, nije se čekala zadnja godina mandata da se krene u nekakva porezna rasterećenja, tako se nije krenulo ni u korekciju povećanja plaća na kraju mandata već na samom početku. I vrlo jasno smo rekli i sjeli s predstavnicima sindikalnih središnjih, državnih i javnih službi, u pravilu s državnima smo sve te dogovore i potpisali, sa javnim su bile različite situacije mirenja, ali to i je na neki način glavna poruka. Od prvog dana mi smo vrlo jasno prepoznali da je potrebno nakon dugi niza godina kada su se plaće i smanjivale ili držale ravnima, da se krene i u povećavanje ali ne mijenjajući našu opću strategiju da moramo redizajnirati politiku plaća. Hvala.
Hvala lijepa. Gotovi smo sa replikama, idemo sada započeti zapravo … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] A da, želi li netko u ime odbora uzeti riječ? Ne. Idemo započeti raspravu po klubovima, prvi je Klub zastupnika GLAS-a, gđa. Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi ministre sa suradnicima, očito su odbori gotovi kad ste se mogli pridružiti, kolegice i kolege. Pred nama je prijedlog rebalansa proračuna kojeg nam je ministar predstavio i kad slušate ministra i sve zajedno, predstavljeno je na način da bi se moglo zaključiti da u zadnje vrijeme cvjetaju ruže i teče med i mlijeko. Jedini je problem da tako parafraziram Predsjednicu Republike, da se to ipak nije prelilo na živote građana. To je naravno i razumljivo i to treba gledati u tom kontekstu s gospodarskim rastom koji je bio predviđen za 2,9% a onda je to skromno predviđanje rebalansa smanjeno, ne možemo ni očekivati da ljudi osjete stvarnu promjenu. Ono što svaki put naglašavam a to je da ministar financija još nije bio nijedan prijedlog zakona, još nije bilo ništa da vi niste bili tu, dakle sve što dolazi iz vašeg resora, vi ste tu, vi apsolutno s govornice suvereno baratate problematikom i to trebamo reći i jednako tako branite sve ono što ste predvidjeli i napravili. Dakle, mi se i možemo zaista uvjeravati da rast potrošnje dobra stvar koje pokazuje i optimizam građana, jednako tako da je i dobra stvar i veći prihodi od poreza. Ali ajdemo vidjeli malo što se ispod svega toga zajedno krije. U posljednje vrijeme dakle pred 10-ak godina smo neke stvari zvali problemom, problematiko, sad o tome kad govorimo, govorimo o izazovima. Ono što jasno treba reći, povećana je potrošnja građana ali jednako tako povećan je i uvoz odnosno bolje rečeno, rast izvoza se usporava već drugu godinu za redom što jednostavno nije dobro. Dakle, ako želimo to pojednostaviti do kraja, ova povećana potrošnja koju su građani prepoznali odnosno zaista tome je tako, rezultira uvozom nekih drugih proizvoda i neke druge zemlje će na tome imati određene benefite. Mi u GLAS-u ne mislimo da Hrvatska treba biti zatvorena zemlja, ne mislimo da trebamo se ograničiti i reći na način da trebamo kompletnu nekakvu strategiju razvoja gospodarstva jer je ona bina definirati na način da ju baziramo na isključivo domaćoj proizvodnji, ali ono što treba prepoznati a to je da u doba kad nam je relativno dobro i po nekim drugim pokazateljima, mi smo uspjeli povećati domaću proizvodnju odnosno nismo uspjeli napraviti ono što je trebalo a to je rast gospodarstva i to jednostavno će u nekim narednim godinama, ja ne želim biti zloguk prorok, samo čitam ono što dokumente koje dobijemo, svi se nekako onako sramežljivo ili malo manje sramežljivo pripremaju za neke loše godine. Bojim se da se mi ponašamo kao da to neće biti. Jedna od stvari koje zaslužuje da se posebno apostrofira s ove govornice, a to je realnost iskoristivosti, odnosno bolje rečeno neiskoristivosti fondova EU. O čemu je riječ? Dakle, puna usta svima je o tome kako potpisujemo ugovore, kako idu pojedini programi, kako idu pojedini projekti. Odlično. Ali, hajdemo vidjeti kolika je njihova stvarna realizacija i tu imamo problem. I taj problem trebamo sagledati zaista realno i vidjeti zašto je tome tako. Imamo bezbroj primjera. Imamo primjer jedan, dakle, jedan investitor, jedan poduzetnik u Slavoniji, uspio je plasirati svoj projekt i taj projekt je uspio povući, odnosno za taj projekt će uspjeti povući sredstva iz EU fondova. Ali, da bi sve to zajedno mogao napraviti i da bi to sve zajedno moglo raditi, dakle da bi stroj o kojem je riječ mogao negdje staviti i na nešto priključiti, bilo je potrebno napraviti manje građevinske zahvate, dakle ništa preveliko, ništa senzacionalno u postojećem prostoru je trebao napraviti nekakve nove stope, odnosno temelje, složiti malo struje, vode i ostalo i našao je pred problemom. Dakle, riječ je o jednom gradu u Slavoniji, ne prevelikom. To nije imao tko napraviti. I to je ozbiljan izazov. Dakle, netko treba puniti proračun svojim radom, između ostalog. Mi, danas sam pročitala, ja mislim na naslovnici jednih novina usput da smo kvote za strane radnike posve otvorili jer jednostavno nema tko raditi. To otvara novi problem, ono što imamo prilike vidjeti i to je izazov i za neke druge ministre, odnosno i potpredsjednike u ovoj Vladi. U Hrvatskoj u posljednje vrijeme imamo sve više i više agencija koje se bave uvozom strane radne snage i to je jedan novi posao koji apsolutno se ljudi prilagođavaju svim uvjetima. Agencije od privatnika odnosno gospodarstvenike, dakle od investitora, odnosno od onih koji trebaju radnike naplaćuju 2 bruto plaće. U ovoj slučaju je bilo konkretno, podatke koje ja imam bilo je vezano uz Indijce, dakle uz bazičnu radnu snagu, bruto plaća im je 8 tisuća kuna, malo više iznad 8 tisuća kuna bila zagarantirana. Onaj koji uzima, mora platiti odmah agenciji dvije bruto plaće i mora, uvjet je da ima avionsku vezu, dakle avio kartu otvorenu sa datumom nazad za Indiju i poduzetnik je uzeo 10 radnika jer mu je trebalo i od toga mu je pola otišlo. Dakle, to je jedan od ozbiljnih izazova koji se onda reflektira i na proračunu i što to proračun znači i kako uopće taj proračun trebamo puniti iako govorimo o rebalansu proračuna i mi ćemo zasigurno i današnji i sutrašnji dan iskoristiti i na rebalansu ćemo govoriti zasigurno i o stvarima koje su vezane uz sljedeću godinu odnosno 20. pa onda ono dalje što imamo. Ja bih tu još iskoristila i nekoliko zanimljivih podataka koji se ovdje vidi. Jedan vrlo zanimljiv podatak je rast prihoda od trošarina na duhanske proizvode jer i raste potrošnja duhanskih proizvoda. U tom kontekstu me baš zanima što bi rekao ministar Kujundžić obzirom da nije postignut nikakav preventivno-zdravstveni učinak povećanjem cijene duhanskih proizvoda, odnosno očito se više puši oni koji puše, ali očito iz ovih nekakvih stvari smo sve zločestiji. Zašto? Ili nas možda država sve više kažnjava jer su prihodi od kazni upravnih mjera narasle 10% pa je zgodno to vidjeti. Ono što je još zanimljivo, recimo kad uzmete, svatko od nas, osim onih koji su nekako saborski zastupnici opće prakse pa se razumiju u sve, svatko od nas, kad malo gleda i rebalans proračuna i kad gleda proračun ima neke stavke koje su malo zanimljivije i koje ga malo više zaintrigiraju. Ja sam zato namjerno govorila o dvije stvari do sad, govorila sam o korištenju odnosno odnosu između potpisanih ugovora za korištenje EU fondova i onih što je zaista realizirano i govorila sam o problemu opće zapošljavanja jer je problem radne snage ključni problem u Hrvatskoj i bit će u naredno vrijeme i to je zaista izazov i za premijera i za njegov nauži tim. Ali, recimo, mene je zanimalo ono Povjerenstvo za fiskalnu politiku i ispalo je da je to povjerenstvo potrošilo 14% od planiranog, to drugim riječima znači da povjerenstvo koje je bilo zamišljeno na način da razmatra i procjenjuje primjene fiskalnih pravila, očito baš i nije radilo nego imamo to povjerenstvo pa nek se nađe kada treba. Jednako tako, ono što je važno, važno je vezano uz mirovinske, dakle uz mirovine i uz sve vezano uz njih. Evidentno tu nije bilo nikakvog suštinskog pravog reforme, što i znamo i kad govorimo o tom dijelu, svaki put treba naglasiti. Mi u mirovinski sustav smo nagurali sve i svašta, i povlašteno i nezarađeno, a oni koji su svoj radni vijek stvarno odradili jedva spajaju kraj sa krajem. Trebamo nekako biti optimisti, nadati se da će biti bolje bez obzira iduća godina je izborna godina i tu ćemo zaista i kroz proračun vidjeti svašta, nekako zbog poruka koje trebamo slati, te poruke ne trebaju svaki put biti onako ružne i obavijene nekakvim crnilom, ali mislim da tu apsolutno trebamo biti realni, trebamo malo i gledati i o tome ću više govoriti kad ćemo govoriti o proračunu, kako proračun doživljavaju neki, naš proračun, govorim naravno o hrvatskom proračunu, neki stručnjaci koji se bave s tim, netko tko misli da bi RH trebala napraviti iskorak, dakle ako hoćete napraviti iskorak, ako hoćete napraviti nešto novo, jednostavno morate krenuti s reformama. Ovaj rebalans proračuna govori o tome da mi za to nismo spremi, mi nismo bili spremni ni za reformu mirovinskog sustava, ni za reformu zdravstvenog sustava, vi to iz ovih svih dokumenata vidite, mi nemamo ni ključni odgovor na jedno pitanje koji bi svak, svaki premijer odnosno najuži tim oko premijera trebao reći svom ministru financija, kakva je to RH 2030. odnosno 2050., čim se ona bavi, koji su to poslovi koji će se raditi, na čemu ćemo bazirati gospodarski rast? Mi na to ključno pitanje ni u ovom trenutku nemamo odgovor i nemamo ga cijelo vrijeme, bojim se da, ono … [[Govornik se ne razumije]] bojim se ono što sam apsolutno sigurna, sigurna sam da to nećemo i u ovom proračunu, dakle slijedeća godina je izborna godina odnosno ovo je predsjednička, slijedeća je parlamentarna, imat. Kako bi uopće kad bi trebali u jednu ili dvije rečenice okarakterizirati ovaj rebalans, ovaj rebalans je zapravo prava slika ove Vlade, sve se pokazuje divno krasno, upakiramo u celofan ili lijepi papir, stavimo gore mašnicu i imamo jedan proizvod koji s vana izgleda zaista onako lijepo upakiran, a kad pogledate malo ispod toga, ono što možemo zaključiti da su već prošle 3.g. u kojem nije bilo niti jedne ozbiljne reforme, nje neće ni biti jer je cijela priča ne talasaj, drži se cijelo vrijeme iznad razine vode i probaj preživjeti, a kad pitate naše građane da li su sve oni ovo vidjeli na standardu, na kvaliteti svog života, dakle ne pitati nas koji s ove govornice progovaramo, pitati ljude koji su i sad bili na Markovom trgu ili ljude koje srećete na ulici ili ujutro kad dolazite na posao, pa nekog sretnete, oni vam jednoglasno kažu da nijednog ozbiljnog pozitivnog pomaka nije bilo. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada je na redu g. Branko Grčić koji će govorit u ime Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. g. Ministre sa suradnicima, kolegice i kolege, znači ako bih htio nešto kratko reći o ovom rebalansu i dati neku veliku sliku onda su jasne dvije stvari, jedna je to što se događa sa, na prihodnoj strani, dakle rast poreznih prihoda čak 3,1 milijardu kuna, to je jako velika cifra, nešto smo maloprije o tome govorili, znači mi imamo projekcija Vlade, dogodilo se to da prihodi, porezni prihodi rastu 3,1 milijardu kuna. Kako to objasniti? Nije se dogodila veća stopa rasta BDP-a, nije to izvor porasta prihoda, nego je očigledno pitanje strukture tog BDP-a u kojem je, kao što je i kolegica maloprije Mrak Taritaš rekla, sve više je zastupljena klasična potrošnja, a sve manje investicija, sve manje ulaganja, čak i ovo iz EU fondova nije dovoljno da takvu sliku promijeni, o tome ću nešto kasnije reći, I naravno postavlja se pitanje još jedno tu vrlo jasno, a to je što je s poreznim rasterećenjem ako prihodi od poreza ovako ekstremno rastu i ne planiramo rastu, očigledno da to porezno rasterećenje nije pravo rasterećenje, već je to nešto što je kozmetika i cijelo vrijeme mi to pokušavamo u opoziciji ponavljati, međutim još uvijek nema pravog odgovora na ta pitanja. Druga, druga promjena kako na prihodnoj, tako i na rashodnoj strani je ono što se događa defakto u zadnjih par godina cijelo vrijeme, a to je korekcija EU sredstava u skladu sa činjenicom da se planovi u realizaciji tih EU fondova ne realiziraju. Ja ću vas samo podsjetiti prošlu godinu što je bilo, znači EU fondovi su planirani na razini 10,8 milijardi kuna, zatim je rebalansom pred kraj godine taj iznos smanjen na 8,1 milijardu da bi stvarno bilo realizirano 7,5 milijardi kuna ili negdje oko 69%. Međutim, možda je još zanimljiviji podatak da tih 7,5 milijardi kuna kad odbijete onaj iznos koji mi uplaćujemo prema EU, negdje oko 3,5 milijarde kuna, neto efekt je negdje oko 4 milijarde kuna, što je danas, prema današnjim parametrima cca. 1% BDP-a, to je doprinos otprilike, bruto doprinos da tako kažemo, bruto doprinos EU fondova BDP-u. Ali isto tako povlačimo pitanje a što bi tek onda bilo sa stopom rasta da nije EU fondova koji kolko toliko doprinose tom rastu u različitim segmentima gospodarstva i države? Nadalje, znači ako to konstatiramo onda je to bit ovog rebalansa i sve drugo su ja bih rekao negdje malo oduzmi, na drugu stavku daj, upravo onako kako vas je život natjerao kroz ovih godinu dana, nepunih godinu dana, znači uvijek su te promjene moguće i to je to u što sada neću posebno ulaziti. Međutim, kad govorim o nekoj bilanci fiskalne politike Vlade u ovih zadnjih 3.g. odnosno četiri godine ako govorimo o dvije HDZ-ove Vlade onda ćemo naravno ne samo fiskalne nego i ekonomske politike, onda moramo konstatirati da je dobro da imamo taj gospodarski rast. On je negdje oko 2,5, 2,6% nije ono što bi mi željeli ali je dobro zato što omogućava ovoj Vladi relativno komotnu situaciju i vođenje fiskalne politike jer proračunski prihodi zbog te činjenice jako rastu i to ne samo za 2,5 nego negdje otprilike između 3,5, 4% godine pa čak i malo više, čak i malo više od toga jer je to tzv. nominalni rast. I onda zapravo Vlada u toj situaciji je došla do brojke o kojoj je ministar maloprije govorio, a to je da se zadnje četiri godine prihodi povećali preko 30 milijardi kuna u apsolutnom iznosu. Pa znate vi što je 30 milijardi kuna? Pa da je to nama neko dao u našem mandatu između 2012. i 2015. pa čuda bi napravili, čuda bi s tim napravili. O tome se radi. Ovako vi imate situaciju i sada je isto kolegica Mrak Taritaš rekla, da unatoč tako velikim prihodima vi i dalje imate, naravno i rashodima koji sukladno tome rastu, vi imate situaciju da u društvu niti umirovljenici, niti zaposlenici, niti gospodarstvenici ne iskazuju neko veliko zadovoljstvo da su iz toga nešto dobili, profitirali itd., itd. I to je pravi problem zašto je takva situacija. Znači očigledno se postavlja pitanje gdje je i na koji način je taj veliki novac potrošen, gdje je taj novac otišao? Jer to nije samo 33 milijarde kuna, to je tri godine rasta do tih 33 milijarde kuna što je kumulativno jako veliki iznos u odnosu na ono što je bilo prije četiri godine. E sada, moram se obavezno referirati na to porezno rasterećenje. Znači kada tu tezu govorim onda to govorim na temelju jednog pokazatelja koji možda nije idealan, ali je jedini mogući u ovom trenutku, a to je udio poreznih prihoda države u odnosu na BDP. Znači kada gledam 2015. godinu kada smo mi izašli iz Vlade udio poreznih prihoda u BDP-u je bio 20,03%. U međuvremenu imate četiri kruga poreznog rasterećenja o čemu ministar vrlo često govori, a nakon četiri kruga poreznog rasterećenja u 2019. recimo je udio poreznih prihoda u BDP-u 20,4% dakle tu je negdje, znači ništa se taj udio nije smanjio i de facto porezni prihodi prate apsolutno rast BDP-a i nema nekog bitnog poreznog oslobođenja, dakle rasterećenja niti za građane, niti za firme. U tom cijelom procesu, ja bih rekao bilo je lutanja, htjeli mi to priznati ili ne, znači u ta četiri kruga porezne reforme bilo je svašta. I ja vrlo često pohvalim ministra da radi ne loš posao, međutim isto tako vrlo često pod utjecajem različitih skupina, ja bih rekao interesnih skupina, popušta, pa onda imate svega i svačega u tim poreznim mjerama. Ja ću samo podsjetiti sljedeće, najprije povećaš plaće ovim dobrostojećima koji imaju plaće iznad 18.000 kuna, njima olakšaš život, za mene to nije prioritet. Onda dalje smanjiš porez na dobit opit u korist dobrostojećih u državi, ali nije to samo po sebi loše, loše je sljedeće, loše je da kod tih ljudi kojima je smanjen porez na dobit radi negdje oko 170000 zaposlenih koji primaju plaću samo 3.900 kuna u prosjeku. Ja sam to iz FINA-inih podataka za prošlu godinu izvadio. Prema tome, postoji ozbiljna sumnja da oni profite ostvaruju na bazi potplaćenih radnika, što nije dobro. To je loša poruka. Znači da se dobit ostvaruje na bazi potplaćenih radnika. Dalje, smanjiš PDV na voće, povrće, meso itd., a onda konačni efekt toga bude upravo ono što smo mi upozoravali da to nije doprinijelo niti malo smanjenju cijena, dapače povećale su se cijene za dio tih artikala. Onda dalje, najprije povećaš PDV ugostiteljima sa 13 na 25, a onda nakon dvije godine shvatimo da to nije bio dobar poteze i onda idemo opet sada u prijedlog smanjiti PDV sa 25 na 13%. Pa onda opet lutanje, obećaš i praktički kroz sabor provedeš proceduru smanjenja opće stope PDV-a sa 25 na 24%, a onda sada opet to vratiš na početak. Vidite koliko tu ima nedosljednosti. Ja čak i mogu razumjeti svrhu i nekada sam pozivao da to treba napraviti, ali iz drugih razloga. Iz razloga da se stvori novac, da se poveća osobni odbitak za 700.000 ljudi u Hrvatskoj sa 3.800 na 5.000 kuna i da im se plaće povećaju između 300 i 500 kuna, za to sam se zalagao. Međutim, Vlada je odustala od smanjenja opće stope iz posve drugih razloga i neka Vlada to objašnjava. Onda dalje, imate tu ovaj pokušaj da se udari na 100.000 privatnih iznajmljivača sa povećanjem onog paušalnog poreza i to pet puta, barem u granicama jel, pa onda to nije uspjelo naravno na lokalnoj samoupravi jer se nisu usudili ljudima dignit jel, znaju da ti ljudi od toga preživljavaju ne žive, jedan mali postotak živi, zaista živi a jedan veliki postotak privatnih iznajmljivača od toga preživljava. Pa nećemo valjda da Dalmacija i Primorje postanu nažalost Slavonija iz koje također ljudi bi odlazili kada ne bi bilo turizma a ova mjera sigurno njima nije išla u prilog. Pa onda ovo najnovije sada, ova mjera poreznih olakšica za mlade koja izaziva toliko kontraverzi, dakle mi načelno možemo podržati mlade, dapače, međutim, mnogi ljudi upozoravaju na nešto što je trebalo biti pozitivna diskriminacija, da će sada opet biti negativna diskriminacija, da će ne znam, troje ljudi koji radi na istom radnom mjestu u istoj firmi a imaju 23, 27 ili 33 g., imati tri različite plaće i tvrde da je to nepravedno i doista izgleda nepravedno kad to tako pokažete. A da ne govorim da će ti ljudi te benefite izgubiti kao onu čestitku za rođendan kad navrše 25 odnosno 30 g. radnog staža. I zaista je to problem, ne možemo pobjeći do toga. I evo još jedan primjer s kojim posebno nisam zadovoljan, da će u svim ovim promjenama sada, porezni odbitak neoporezivi, ići sa 3800 na 4000 kuna, to je takva simbolika, to je toliko ništa, to je toliko nula, da jednostavno nije bilo niti nužno po meni jer će najveći rast plaće, neto plaće iz toga biti 52 kune. 52 kune. Znači u javnom sektoru je nađen novac nekih 2 milijarde kuna da se povećaju sve ove plaće u javnom sektoru i trebalo je to napraviti, trebalo je neke rupe začepit, trebalo je neke minuse iz ranijeg razdoblja krize zatvorit, međutim što je sa ljudima u privatnom sektoru? Znači za njih mjera povećanja neoporezivog odbitka, donosi samo 52 kn povećanje plaće i to maksimalno 52, ima i onih koji će manje od toga profitirati. To su stvari s kojima se mi moramo ozbiljno razgovarati i pozabaviti. I ono što bi trebalo u ovom osvrtu na cijelu ovu situaciju reći je vrlo važna stvar. Ovakva situacija u poreznom, fiskalnom sustavu vodi nas prema zaključku koji vrlo često mnogi ističu, da Hrvatska ima najveći relativno gledano, javni sektor u cijeloj EU, da ukupni javni izdaci na svim razinama, institucijama sudjeluju u BDP-u negdje između 46 i 47% a onda čujete poduzetnike koji kažu kada ovoj brojci dodate sve one poduzetnike, dakle onaj gospodarstveni dio koji na bilokoji način posluje s državom i de facto ovisi o državi i kad sve to akumulirate i zbrojite, javni sektor seže do 70% cijele ekonomije i cijele države što nije dobro. Dakle mi imamo de facto državnu ekonomiju, de facto dominantnu državnu ekonomiju a vi znate što to znači u društvenom, socijalnom smislu, pa to je izvor korupcije. To je to. Kad politika na različitim razinama odlučuje o svemu i kad svi ovise o toj politici, onda je to fenomenalan izvor korupcije i nereda. I to je ono protiv čega se moramo boriti. Evo, hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Gđa. Marija Puh će govoriti u ime Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani potpredsjedniče Vlade i ministre, poštovane kolegice i kolege. Evo ja ću u svojoj raspravi biti izrazito kratka ali i izrazito konkretna i osvrnut ću se na jedan veliki problem u Krapinsko-zagorskoj županiji. Naime, prošle godine smo prilikom donošenja proračuna za 2019. g. amandmanom Vlade po prvi puta osigurali sredstva za financiranje Veleučilišta Hrvatsko zagorje i Krapina i za njegov ulazak u javno financiranje. To je uslijedilo nakon godina i godina razgovora, dogovora i evo konačno ove godine Krapinsko-zagorska županija prestala je na papiru biti jedina županija u RH koja nije imala mogućnost besplatnog studiranja za svoje studente. Podnesen je i prihvaćen amandman Vlade na našu inicijativu i naravno uz podršku predsjednika Vlade koji je konačno tu priču tada bio politički presjekao i omogućio našim budućim studentima da si priušte studiranje na području Krapinsko-zagorske županije. U tadašnjem obrazloženju Vlade stoji da se predlaže preraspodjela u iznosu od 4 milijuna i 100 000 kuna zbog osiguranja potrebnih sredstava za Veleučilište Hrvatsko zagorje i Krapina koji su u procesi prijenosa prava na RH. Gledajući ovaj rebalans koji smo primili na naše stolove, na stavci Veleučilište Hrvatsko zagorje i Krapina, stoji iznos od svega milijun i 305 802 kune. Podsjećam, amandmanom smo u proračunu za 2019. g. predvidjeli da veleučilištu treba 4 milijuna i 100 000 kuna za njegovo financiranja. Sredstva koja su sada u rebalansu navedena su svega 32% predviđenih i potrebnih sredstava. Danas ujutro je održan sastanak bivših osnivača odnosno osnivača Veleučilišta Hrvatsko zagorje i Krapina kojima je predstavljeno da moraju platiti 6 milijuna 121 000 kuna dospjelih obaveza veleučilišta koje su bili u razdoblju dok se prava nisu prenijela. Kad govorimo o osnivačima tad govorimo o Krapinsko-zagorskoj županiji, govorimo o gradu Krapini i općinama Đurmanec, Hum na Sutli, Jesenje, Petrovsko i Radoboj. Malo gledajući njihove proračune pogotovo kada gledamo proračune ovih općina, dug koji njima pada na leđa sa ovim izračunom današnjim je otprilike oko 10% njihovog izvornog proračuna, znači oni sada kod planiranja proračuna za iduću godinu bi 10% proračuna trebali izdvojiti samo da se riješi ovaj ostatak do, koji je ostao na ime nepodmirenih obaveza a koje su tu smanjena sredstva. Te općine i gradovi i županija su prepoznali važnost obrazovanja i nisu željeli da Krapinsko-zagorska županija bude jedina županija koje nema mogućnost besplatnog studiranja, oni su stali iza toga, osnovali veleučilište i nažalost umjesto da budu nagrađeni sada su kažnjeni. Prije samog potpisivanja ugovora o osnivačkom, osnivačkih prava na RH, na sastanku osnivača i ministarstva, osnivačima je obećano da će se taj problem riješiti i da će se pronaći kompenzacije mjere za period koji je protekao od donošenje amandmana za proračun i do samog potpisivanja ugovora koji je potpisan tek 11.7. ove godine. Ja se sad pitam zbog čega se smanjilo, zbog čega su se smanjila namijenjena sredstva za naše veleučilište sa 4,1 milion kuna ono je moglo funkcionirati i riješiti sve ovo, a ne da sada jedinice lokalne samouprave budu u dodatnim problemima i moraju iznalaziti sredstva za podmirivanje tih obaveza. I za kraj imam još samo jedno veliko pitanje, po riječima dekana veleučilišta od 11.7. kada je potpisan ugovor o prijenosu prava zaposlenici veleučilišta nisu dobili plaće. Danas je 6.11., dakle u periodu od 11.7. do 6.11. ni jedan zaposlenik veleučilišta po riječima dekana nije dobio plaću. Pitam se zbog čega, zbog čega se omalovažava Zagorje, zbog čega se naše veleučilište, ja bi čak rekla na neki način bojkotira jer godinama smo se borili da ga uspostavimo, godinama smo se borili za to da nismo jedina županija u RH koja nema besplatnih kvota i sada na neki način imam osjećaj da nam se na svakom mogućem koraku podmeću klipovi. Što se tiče podrške oko rebalansa proračuna Klub Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika održat će svoj sastanak kluba i donijeti odluku o tome. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sada će gospodin Božo Petrov govorit u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Poštovani ministre, poštovane zastupnice i zastupnici kao i svake godine mi na kraju godine dođemo prvo do rebalansa nakon toga prijedloga proračuna za novu godinu. Možemo ovo cijeli prijedlog rebalansa proračuna podijeliti na dvije stavke. Prva stavka je umjetnički dojam, a drugo je realni tehnički element. O umjetničkom dojmu ću malo poslije. Što se tiče realnih, tehničkih elemenata pa naizgled izvrsna situacija u kojoj prihodi rastu, a troškovi se smanjuju što nam se želi predstaviti u umjetničkom dojmu, ne stoji. Ako ćete gledati tehničke elemente po Zakonu o fiskalnoj odgovornosti to je formalno napravljeno kako treba, formalno. S druge strane treba naglasiti da država troši 2/3 gospodarskog rasta i usiše ga u svoj proračun. Po meni predložiti zastupnicima odnosno da zastupnici usvoje takav prijedlog rebalansa proračuna gdje se usiše 2/3 stvorene vrijednosti u proračun, a nije neodgovorno fiskalno, politički neodgovorno, društveno neodgovorno. Konkretno podaci, kao što je već rečeno u prethodnim raspravama od 2016. do 2020. prihodi su narasli gotovo 30 milijardi kuna, ali vi ste uspjeli napraviti nemoguće. Vi ste uspjeli potrošit svake godine više nego što ste stvorili. Znači 30 milijardi kuna je novih, vi ste svake godine sve to uspjeli potrošiti i više od toga. Pa na tom vam se treba skinuti kapa. Pogotovo zato što i nakon ovoga prosvjeda i svih onih prosvjeda koji se najavljuju ljudi ne znaju gdje je otišlo tih 30 milijardi odnosno kvaliteta života u Hrvatskoj, standard ljudi u Hrvatskoj je jednako loš. E zato treba biti mađioničar, potrošiti 30 milijardi na godišnjoj razini, a da to ljudi ne osjete. Najgori rezultat što se tiče ovog rebalansa proračuna se ogleda u iskorištavanju EU fondova. To su također naglasili zastupnici koji su prije izlagali u ime kluba, ali možemo reći da je za 2,2 milijarde kuna manje iskorišteno od planiranog. Opravdanje se traži u drugim postupcima nabave i sve je to poprilično već dosadno zato što tu istu priču slušamo kao pokvarenu gramofonsku ploču svake godine, pa tako i prošle godine. I prošle godine ste nas uvjeravali kako će to biti bolje iduće godine, sada vidimo da se opet nisu iskoristile 2,2 milijarde kuna. Dok se sve druge zemlje trude postići što god više mogu u svim sektorima, mi zaostajemo za tim zemljama EU, postajemo zakovani za dno EU, slabimo ionako nejaka područja, bilo teritorijalno, bilo sektorski, ne stvaramo temelje koji mogu dovesti do većih pomaka u gospodarskoj aktivnosti i razvoju ispodprosječno razvijenih krajeva RH. I ne samo da ste uspjeli nemoguće, ne samo da ste uspjeli potrošiti novostvorenih 30 milijardi prihoda, vi se hvalite rastom BDP-a u odnosu na procijenjeni iz početka godine za 0,1%, 0,1% za sve građane, trebaju znati da to iznosi 400 milijuna kuna, dakle novostvorene dobiti više u odnosu na to što ste vi procijenili da će biti na početku ove godine je 400 milijuna kuna. Zanimljivo, za tih 400 milijuna vi ste dodatno oglobili sve građane RH za 3,1 milijardu kuna kolko su narasli prihodi od poreza. Da biste se mogli hvaliti svojim piarom od rasta od 0,1% BDP-a, mi svi smo to platili 3 i nešto milijarde kuna. Jedina slika koju ja imam u trenutku kada to vidim je ona slika onoga pekmena, ne znam je li znate, onaj žuto stvorenje hoda, tako je i hapa i jede okolo, eto tako ste napravili rast BDP-a od 0,1%, ali nažalost ni to nije najgore, da biste se mogli hvalit kakvim takvim rastom BDP-a, iselili ste toliko RH da oni sada vraćaju novac u doznakama u iznosu od 18 milijardi kuna godišnje, bez toga i bez ovog dodatnog, dodatne globe kroz poreze, naš BDP bi u ovom trenutku bio u minusu, u debeloj bismo bili recesiji i to je porazno, vi ste stvorili ekonomiju u kojoj bez iseljenog stanovništva i bez dodatnih poreza mi smo u recesiji i uz sve to vi trebate dobit aplauz, široki veliki aplauz uz onih 30 milijardi kuna što više potrošite svake godine, svaka čast. I onda Vlada priča o tome kako porezno rasterećuje građane, neće biti nikakvog poreznog rasterećenja dok god ne počnete rezati svoje troškove, a troškovi vam svake godine rastu više u odnosu na to kolko vam rastu prihodi i sad vi meni recite da je to odgovorno upravljanje i odgovorno ponašanje, pa što vi možete reći jednoj obitelji koja godinama troši više nego što zarađuje, kako vi stimulirate, kakvu vi poruku šaljete građanima? Trošite, netko drugi će to vratiti, nije problem. A uostalom, mene zanima jedna druga stvar, kad već profesori, učitelji moraju nadoknađivati sate, one propuštene, da bi ostvarili svoj posao, jel vi morate nešto nadoknađivat zbog svih ovih minusa svake godina i neistina koje ste iznosili svake godine prilikom svakog predstavljanja proračuna i rebalansa kako ćemo baš iduće godine bit u plusu. Jel ono što vidim i sutra ćete doći s prijedlogom proračuna koji će bit u deficitu i sutra ćete nam govorit kako ćete slijedeće godine potrošit više nego što ste zaradili, jel vi išta trebate nadoknađivat, pa zar ne bi bilo fer da onda ljudima koji su vam štrajkali tu na trgu kažete ne trebate ništa, ne radimo ni mi ništa, pa ni vi ove sate za koje se borite da vam bude bolje, ne morate nadoknađivat, to je korektno. A rashodovna strana hrvatskog državnog proračuna, to je jedno bespuće prebacivanja novca s državnog na lokalnu regionalnu samoupravu van proračunske korisnike, zanimljivo, u ovim papirima koje ste dali u ovom prijedlogu stoji da ćete smanjiti nominalno dug za milijardu i 282 milijuna kuna u odnosu na originalni plan, aha to su one milijarde koje niste iskoristili iz EU fondova, dakle i zbog toga ste u minusu. Ali rastu troškovi, raste 500 milijuna kuna za državni aparat, dodatni 122 milijuna kuna za sanaciju ustanova u zdravstvenom sustavu bez da se uopće krenu rješavati strukturni problemi u tom sustavu. Godinama ste govorili o tome kako treba pojačati demografsku politiku, sada u ovom trenutku smanjujete iznose doplatka za djecu, za aktivnu politiku zapošljavanja, iznose koje RH troši za mirovinski sustav rastu puno brže čak i u postotnim iznosima od prihoda koje se ostvaruju od doprinosa za mirovinsko osiguranje, tonemo u sve veći deficit, konstantno zaduženi na razini od 285 milijardi kuna i onda ćemo se hvalit kako nam je odlično jer nam udio duga pada u BDP-u, a bez oni što ste ih iselili i bez ovih nameta, vi ste debelo u minusu, ni taj udio vam ne stoji. Ja bih vas molio da se prestanemo zavaravat da prestanemo zatvarati oči, napuhali ste državne troškove, državni proračun, državno trošenje novca za 30 milijardi kuna. Ja ću vas podsjetiti na 2008. sadašnji saborski zastupnik gospodin Šuker bio je ministar financija i on je 2008. nama ovdje govorio i uvjeravao nas kako Hrvatska neće završiti u recesiji, isto kao što danas slušamo kako nam je sve odlično, neće završiti u recesiji jer naša ekonomija nije toliko ovisna, ona je neovisna o globalnim utjecajima. Tu sljedeće godine za 10% BDP dolje. Niko se ne sjeća onoga što su nas tada uvjeravali. Prestanite zatvarati oči. Narasli su vam troškovi države za 30 milijardi kuna, da biste održavali ovakav sustav uzimate od ljudi dodatnih 3 milijarde kuna kroz poreze, a govorite o tome kako ih porezno rasterećujete. A na jednoj stvari vam moram čestit, vratit ću se na početak priče, a to je umjetnički dojam, za pet. S obzirom na katastrofu koju imate od tehničkih elemenata u ovom prijedlogu rebalansa u sutrašnjem prijedlogu proračuna, s obzirom koliko trošite i ono što nemate i što ćete te kosture u ormaru ostaviti nekim drugim vladama iza vas, umjetnički dojam je za pet. Svaka čast.
Hvala i vama. Sada je na redu gospodin Robert Janković koji će govoriti u ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjeni potpredsjedniče Vlade, ministre financije gospodine Zdravko Marić. Prije svega s obzirom na prethodne rasprave imam potrebu naglasiti kako se zove ova točka dnevnog reda, zove se Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2019. godinu u ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina govorit ću isključivo o njoj. Prije svega Klub zastupnika nacionalnih manjina jednoglasno je u prosincu prošle godine podržao prijedlog proračuna za 2019. godinu. Naravno kako život teče, donese određene promjene temeljem koje ćemo utemeljiti u tom istom proračunu za 2019. ovim rebalansom. Što se tiče samog rebalansa svi koji ste imali priliku ili imali vremena pročitati i analizu, ali i sve brojeve koji tamo stoje mogli smo doći do zaključaka da se oni mijenjaju odnosno da se mijenjaju na bolje. Prije svega osnovna tri segmenta kada analiziramo proračun osim prihoda i rashoda su jedan makroekonomski okvir državnog proračuna u odnosu na ono što smo planirali. Dakle u segmentu tog makroekonomskog okvira mi možemo reći da je rast BDP-a u prvih šest mjeseci ove godine, dakle u nepovoljnijih šest mjeseci bio 3,1%, a da je projicirani plan gospodarskog rasta za 2019. godinu 2,8% i on će vrlo izvjesno uz ove rezerve što je ministar rekao u svom izlaganju možda biti i premašen. Ono što se tiče još važnosti makroekonomskog okvira to se vezuje uz inflaciju koja je kod nas koliko smo pratili analize većinom vezana uz rast cijena energenata u ovoj godini. Što se tiče drugog važnog segmenta bilo kojeg državnog proračuna to je udio javnog duga u odnosu na BDP. Mi smo kada smo na Odboru za financije prvi puta 2016. usvajali prve porezne reforme tada je jedan od glavnih ciljeva bio da se smanji javni dug u BDP-u koji je tada bio blizu 80%. Mi smo u 2018. imali udio javnog duga u BDP-u prošle godine završio se sa 74%. U ovoj godini je, a očekujem sukladno izlaganju ministra da će to do kraja godine uspjeti mjerama štednje i oprezne fiskalne politike doći na razinu 71% odnosno da će se projekcije koje smo vidjeli u materijalima do 2022. smanjiti za dodatnih čak 10%, dakle redom 2020. 68%, 2021. 65%, a 2022. čak na 61% udjela javnog duga u BDP-u što je izvanredan rezultat u odnosu na naše zemlje u našem okruženju. Što se tiče trećeg segmenta, to je manjak državnog proračuna kojeg smo dakle mi koji smo glasali za ovaj državni proračun u prosincu prošle godine, on je bio planiran na nekih 4,2 milijarde kuna što se i tada smatrao jednim dobrim rezultatom. Međutim, rezultati koje mi sada vidimo na stolu su značajno bolji od onih što smo planirali krajem 2018. za 2019. godinu predviđenog deficita 4,2 milijarde kuna sada je on na tek nešto više od 1,2 milijarde kuna uz optimizam kojeg je ministar nagovijestio do kraja godine. Dakle on je već sada ako bi računali barem koliko imam dostupne podatke sa lokalnom državom, manjak državnog proračuna bi bio već sada nepostojeći odnosno imali bi suficit. Dakle, kako rekoh to su ta tri segmenta koja su nam važna kako bi objektivno gledali proračun temeljem podataka koji su javno dostupni u ovom materijalu. Makroekonomski okvir, rast BDP-a u skladu sa očekivanjima čak možda i nešto viši, inflacija niža. Ona postoji zbog rasta cijena energenata, dakle udio javnog duga u odnosu na BDP se smanjuje planiranom dinamikom, a manjak državnog proračuna unatoč svim ovim nedaćama koje su nas snašle u ovoj godini nastavlja taj trend smanjivanja, dakle očekujemo i prošle godine se sjećam rebalansa da je ministar govorio da će on biti manji od planiranog pa smo na kraju završili u zelenom u plusu nadam se, mislim da je to jedna dobra poruka, da će to tako biti i ove godine. Što se tiče prihoda i rashoda za 2019.g. odnosno onog djela kojim se ovaj rebalans bavi, dakle povećanje prihoda je očito zasluga jedno, pojednostavljivanja poreznog sustava, drugo je poreznih rasterećenja koji su isključivo zasluga ministra Marića koji ih je osmislio i proveo i treba znati da dakle unatoč brojnim poreznim rasterećenjima ukidanjima čak dva doprinosa postoji suficit, on je nastao najvećim dijelom dakle u PDV-u, dakle sustavom potrošnje i vrlo lijepim rezultatom od 345 milijuna kuna većim prihodima od planiranih temeljem poreza na dobit. Što se tiče rashodne strane ona je sigurno i brojnim gledateljima i puno zanimljivija, ono što je najvažnije, dakle da su nam rashodi na kamatama za podignute kredite manji od planiranih, a što se tiče povećanja gdje smo povećali najveće rashode, dakle povećali smo ih na sustavu mirovina, dakle najugroženije stanovništvo kojima je dakle, ako sam dobro prepisao broj, 849 milijuna kuna više za mirovine, naravno tu postoji i konstantan problem da je sad sustav mirovina godišnje košta gotovo 41 milijardu kuna, a u prihodima tek 25 ili 26, što znači da 14 ili 15 milijardi kuna godišnje koje uberemo poreznim porezima, dakle dajemo za mirovine i to je jedan problem ovog sustava. Što se tiče drugog značajnog povećanja u rashodima tijekom rebalansa, to je isto jedan zakon kojeg je Klub zastupnika nacionalnih manjina podržao, to je dakle rodiljne naknade u drugih 6. mjeseci ako sam dobro zbrojio, to je 175 i 41, dakle oko 216 milijuna kuna više od planiranog, međutim smatram da je to, smatram da je to izuzetno dobra poruka za ono najpotentnije stanovništvo ove zemlje odnosno oni koji danas rađaju djecu i osiguravaju time budućnost ove zemlje. Još ovdje kod rashoda naravno kao što sam rekao, događaji koji su se događali tijekom ove godine, od LNG terminala do Croatia airlinesa nisu mogli biti planirani, ali uz ona obrazloženja koja smo čuli smatramo da su ona opravdana i sukladno tome dakle i prihodna i rashodna strana je u balansu, time dolazimo do toga da sve one mjere fiskalne politike koje smo provodili u protekle 3.g. ostvaruju se uvjeti da ih provodimo i u posljednjoj godini ovog mandata. Što se tiče onog zbog čega sam ja danas ovdje, a to je odnos prema Klubu zastupnika nacionalnih manjina odnosno zastupnicima nacionalnih manjima u ovom rebalansu podignuta su, nisu puno, mi razumijemo situaciju u ovoj zemlji, podignuta su sredstva za provedbu operativnog programa za nacionalne manjine, taj dokument je najvažniji dokument, to je dokument Vlade RH iz kolovoza 2017.g. kojim, to je najvažniji dokument za nacionalne manjine u RH od donošenja Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjima, on daje jedan pravni temelj da brojne stvari koje su mnoge Vlade prije nas gurale pod tepih da ih mi provedemo, povećanje nije znatno, ali veseli, u rebalansu zasigurno će nam u tome pomoći i imamo i očekivanja velika u odnosu na proračun za 2020.g. Sve u svemu, Klub zastupnika nacionalnih manjina kao što je podržao i proračun za 2019.g., podržat će i ovaj rebalans, a glede ovih mjera koje zasigurno, pogotovo ako, ja imam tu priliku, pa gledam i medije okolnih zemalja, kad vidim njihova izvješća i kad čujem izvješće našeg ministra financija, mogu samo čestitat ministre na ovom, na ovom rebalansu. Hvala vam lijepa.
Hvala. Pozdravimo učenike i učenice srednje Gospodarske škole iz Križevaca koji su nam se pridružili u sabornici. Dobar dan i dobro došli! … [[Pljesak]] Kao i njihove nastavnike. Nastavljamo s raspravom u ime kluba zastupnika, slijedeći je kolega Zekanović Hrvoje u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, izvolite.
Zahvaljujem poštovani dopredsjedniče HS. Evo ja sam pitao na početku da mi ministar nešto objasni, pa ću evo ja ponoviti svoje pitanje, njegov odgovor, pitanje je bilo da li RH ima samo manji deficit ili RH ima stvarno suficit, on je rekao, citirat ću ga, možda pogriješim, prema Eurostatu RH ima suficit odnosno više zarađujemo nego što trošimo, a to nije točno, dakle to nije točno, to je ključna stvar. Ja ne mislim ministre da ste vi rekli neistinu, da ste lagali nego jednostavno i vi znate da se u ekonomiji sve stvari mogu prikazati na različite načine, tako da se i prihodi i rashodi mogu prikazat na različite načine, pa ako onda tu još uzmemo prihode i rashode i lokalnim samoupravama i regionalnim samoupravama, e onda priča može stvarno izgledati kao da smo mi uštedjeli novac odnosno da smo potrošili manje nego što smo zaradili, a to ne odgovara istini. Jer ovdje, evo moram priznati danas je i štrajk tu prosvjetnih djelatnika bio na trgu Svetog Marka, ovdje ispred HS, pa sam malo i tu podržao svoje kolege prosvjetne radnike, nisam stigao čuti čitavo vaše obrazlaganje nažalost, ali zanima me, pa možete u završnoj riječi odgovoriti, zadužuje li se RH i dalje ili se ne zadužuje? Ja mislim da se zadužuje, dakle ja mislim da se zadužuje, ako imamo suficit čemu onda dodatna zaduživanja? Netko će to nazvati iz Vlade Andreja Plenkovića reprogramiranje dugova, ali to je dodatno zaduživanje, drugim riječima evo ja ću pokušati s ovog mjesta, iz svoga kuta gledanja ipak pojasniti hrvatskoj javnosti, RH je svake godine sve zaduženija, svake godine sve zaduženija, a samim tim ne možemo govoriti o nikakvom suficitu ili višku prihoda, nego isključivo o manjku prihoda. Druga stvar koju bi ja ovdje napomenuo, a iznimno je važna, radi se o demografiji, dakle nažalost gotovo uopće nije u vašem izlaganju i u ovom programu koji ima par stotina stranica, bilo riječi o demografiji. Najvažniji ključan problem za Hrvatsku državu je problem iseljavanja mladog stanovništva, radno sposobnog, aktivnog u reproduktivnoj fazi i Hrvatska država nije našla, govorim o financijama trenutno, ekonomski model da te mlade zadrži u domovini. Mi to nemamo. I umjesto da ste vi s ove govornice kad ste branili prijedlog rebalansa, branit ćete i prijedlog proračuna, da ste tisuću puta izgovorili mladi, demografija, ostanak stimulacije, vi to gotovo niste ni spomenuli. I to ne valja. Dakle, vaša politika, politika Vlade Andreja Plenkovića, gospodarska je u potpunosti promašena. Glavna točka koja je bila, ja ću naglasiti i predizborna točka, glavna predizborna točka u vrijeme kampanje za ovaj Hrvatski sabor danas se gotovo ne spominje, ne spominje se. A ovdje moram, također kad govorim o rebalansu spomenuti i to što se događalo upravo danas ovdje na Trgu Sv. Marka ispred zgrade Hrvatskog sabora. Dakle, kolege profesori srednjoškolski, učitelji iz osnovnih škola pa i sveučilišni profesori traže povišicu. I sada u javnosti zapravo to izgleda opet nešto traže i onako malo rade, međutim o koliko se novaca radi, radi se o pišljivih tri stotine kuna otprilike tri stotine kuna mjesečno kojih nema. Ja sam danas govorio, a opet ću spomenuti da ostane malo u sjećanju i onih koji gledaju i prate rad Hrvatskog sabora, u Hrvatskoj postoji jedna kasta, ja sam je nazvao kasta 15.000 koja ima, ima ih 15-tak tisuća, a imaju plaće preko 15.000. Ne mislim to na kolege zastupnike ovdje na nas u Hrvatskom saboru, mi smo ovdje vidljivi, govorimo, radimo, neki rade malo, neki rade malo više, nego mislim na onih 15.000 kojima ne znamo ni ime, ni prezime, ne znamo u kojoj agenciji, javnoj ustanovi rade, ne znamo da li uopće rade, a dobijaju masnu plaću, a naglasit ću svi imaju članske iskaznice, svi imaju članske iskaznice neke političke stranke ili nekih. Ako se nema novaca ja poručujem s ovog mjesta neka se zagrabi malo upravo u taj bazen i nek se novac namakne iz tog bazena, znači te kaste 15.000. Naposljetku, ministre rekli ste ovdje s ovog mjesta da imamo pozitivne trendove kad govorimo o povlačenju europskih novaca. Pozitivni trendovi zvuči sjajno, međutim ono što niste izgovorili da je Hrvatska u debelom minusu u odnosu na ono što je platila EU, a koliko je zapravo povukla, debeli, debeli minus. I trebat će proći godine i godine, ja ću se usudit reći i desetljeća ovih pozitivnih trendova da konačno budemo u plusu. I naposljetku ovdje ću spomenuti i još jednu temu koja je jako važna, a radi se o mirovinama odnosno o drugom mirovinskom stupu. Mnoge države europske koje možda nisu nama baš uzor kao npr. Slovenija, Češka, Slovačka, Poljska, Mađarska njih točno 7 zapravo država, ne bih koju krivo htio navesti, ili su izašle iz drugog mirovinskog stupa ili nisu niti ušle, ili su izašle, nisu niti ušle. Hrvatska naravno i dalje ima mirovinski stup taj broj dva, gdje plaćamo mirovinskim fondovima nekoliko milijardi godišnje da bi čuvali hrvatski novac i da bi ga opet vraćali državi, što je jedan apsurd apsurda. Znači to je jedan model ekonomski koji niti jedan ekonomist ne može na suvisao i jednostavan način objasniti hrvatskim građanima, a jedna od najvećih pljački koja se događa u Hrvatskoj državi. Dakle, ponovit ću 7 europskih država članica EU je ili izašlo ili odbilo ući u drugi mirovinski stup, a mi ovdje govorimo o rebalansu proračuna pa ako nedostaje novaca ja ću reći npr. za mlade obitelji, za stimulaciju, demografsku stimulaciju evo novaca u drugom mirovinskom stupu, zagrabimo, uzmimo ih, tu su, čekaju nas. I za kraj bi samo još napomenuo jedna tema, jedina teza ovdje sam kazao i stojim iza toga da smo u debelom minusu po pitanju EU. Ja bi volio da se stavi na papir, ali onako javno, transparentno, otvoreno i istinito koliko smo mi to dobili, govorim isključivo o novcu, koliko smo izgubili. I da se u kalkulaciju osim ovog direktnog financiranja stavi i broj iseljenih Hrvata u EU odnosno koliko smo mi to ljudi, radne snage darovali prije svega Njemačkoj, a i mnogim drugim europskim zemljama, a nije nam ništa refundirano, nije nam ništa refundirano. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Slijedeći je kolega Tomislav Panenić u ime Kluba zastupnika Nezavisne liste mladih. Izvolite kolega Panenić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče sabora. Potpredsjedniče Vlade sa suradnicima, evo mislim da sada će zapravo krenuti ovaj tijek dana koji je na neki način uljuljao sve nas skupa idemo raspravljati o rebalansu, nekako imam osjećaj kao da su svi ono čekaju ajmo sutra razgovarati o proračunu, ali zapravo i sam rebalans govori o uspjesima Vlade i ono što se često postavi pitanje na osnovu čega formiramo proračun za slijedeću godinu, pa i samo ministarstvo navodi dok nije rebalans proračun usvojen u saboru ne može se iskazati u koloni za 2019. u proračunu, prijedlogu proračuna za 2020. Pa naravno da je nekad jako teško i ocjenjivati, ali ono što moramo utvrditi gdje Vlada tijekom mandata 2019. i u periodu do kraja godine nije ostvarila planove. Svi mi znamo da na određenim razinama vlasti donosimo plan na osnovu očekivanja, lokalne samouprave, regionalne samouprave očekuju od države osiguranje sredstava, očekuju realizaciju određenih projekata i sredstava pomoći, pa često znaju određene projekte staviti u proračun da bi bili vidljivi, da bi im osiguralo mogućnost prijavljivanja. I na kraju godine kada se razočaraju, ne uspiju ili tko zna kojega razloga rebalansom to svedu na nulu ili na nižu vrijednost. Ali onda se pitamo, ako je to tako na lokalnoj samoupravi jedna velika nepoznanica što mogu ostvariti da li je na državnoj razini tako? Kada pogledamo proračun i odnosno njegove izmjene za 2019. godinu jasno se vidi da ni država nije sigurna što može napraviti i vrlo često onda imamo situaciju kao sada na rebalansu da imamo značajna smanjenja i, odnosno nerealizaciju planiranih aktivnosti. Meni je drago da ministar može ovdje iskazati da prihodi državnog proračuna rastu ali obrnuto od toga drago mi je je stanje na rashodovnoj strani koje se također smanjilo. Tu trebamo reći da jednostavno ako imamo rast prihoda da bi onda isto tako i rashodi trebali pratiti ali ne na onoj troškovnoj strani nego na onoj investicijskoj strani koja osigurava buduće prihode proračuna i ono što je najvažnije prihode građana. Međutim, mi smo zapeli u uvjetima niskih stopa rasta gdje nekad pokazujemo svoje mišiće u odnosu možda na neko okruženje. Mi smo uspješni, ali kada pogledamo stvarnost pola posto gospodarskog rasta u jednoj razvijenoj europskoj državi vrijedi višestruko više nego što je to naših 2 do 3% u okviru kojih se krećemo ali na kraju to je i predsjednica rekla danas u svome izlaganju 25% gospodarskoga rasta ne možemo očekivati da će bilo što od dobrobiti koje iskazuje Vlada osjetiti naši građani. Uvjeti, jedan od ključnih uvjeta koji nam je zapravo i ostvaren sa pregovorima sa Europskom komisijom, članstvo u EU je kvalitetno povlačenje sredstava potpora iz eu fondova da bismo ostvarili ubrzani rast, dostigli, određene članice po razini standarda i mogli onda biti konkurentni i naši poduzetnici da mogu ostvarivati bolje prihode, da mogu plaćati bolje svoje građane i nema bolje demografske mjere. Ovako kad pogledamo npr. na razdjelu Ministarstva gospodarstva imamo smanjenje od 500 milijuna kuna od čega većina dolazi upravo iz nerealizacije fondova za koji su bili planirani u prošloj godini. Ako vidimo želju Vlade o kojoj pričaju da žele poticati ulaganja, gospodarski razvoj gledajući stavku mjere za poticanje ulaganja ona je prepolovljena sa 68 milijuna na 34. Nije realizirana, da je do ovoga trenutka bilo realizirano 68 milijuna kuna onda nitko ne bi mogao je srezati. Unapređenje poslovne klime za koje je i odvojeno 3 milijuna kuna bilo planirano u 2019. 3 milijuna kuna, svi će se složiti nedovoljno od toga nedovoljnoga mi nismo uspjeli ostvariti ni, zapravo stoji da ćemo ostvariti 2 milijuna kuna. Ako mi sa 2 milijuna kuna želimo promijeniti poslovnu klimu u RH onda možemo se prozvati nacijom koja je najracionalnija ali bojim se da u ovom trenutku je teško bilo kome povjerovati. Na razdjelu Ministarstva poljoprivrede opet 500 milijuna. Dva ministarstva koja su gospodarska svakom 500 milijuna kuna onako u grubo kada ih srežemo i opet stavka povlačenje sredstava iz EU. I ja vjerujem da i ministar i kao potpredsjednik Vlade na svoje ministre u koordinaciji mora biti nezadovoljan i reći morate ubrzati povlačenje sredstava iz EU i stvarno bih evo i ja i moj klub voljeli vidjeti one izvještaje koji se događaju na zatvorenom dijelu sjednice Vlade o korištenju sredstava EU što, kako oni izgledaju, hoćemo li ih mi kada dobiti? Zašto su oni na zatvorenom dijelu? Zašto to nije javno dostupno? Mi ovdje imamo indicije ali ne znamo koji to ministar iz kojih opravdanih razloga ili neopravdanih razloga nije u mogućnosti ostvarivati planove. Ali nisu to planovi ove Vlade, nije to plan pojedinoga ministra nego je to plan koji smo referendumom svih građana RH zatražili članstvo u EU. Članstvo u EU je vezano za povlačenje sredstava pogotovo ona sredstva koja nam trebaju pomoći da dostignemo druge zemlje članice i ako to ne ostvarujemo mi zapravo smo uništili nade hrvatskoga naroda i onih koji su glasali za, mi ne ostvarujemo njihova očekivanja. U Ministarstvu poljoprivrede ako već govorimo o tim gospodarskim nekim aspektima spomenuo bih drvnu industriju, drvna industrija koja je nedavno nakon godišnjih odmora imala jedno neugodno iznenađenje. Nije iznenađenje, oni su već to osjetili samo nakon godišnjih odmora su dobili činjenično stanje, količina i iznos ugovora se smanjuje. Recesija je zahvatila njihov sektor, oni djeluju na svjetskom tržištu i osjetili su među prvima. Što smo mi napravili? Bio je prijedlog od tadašnjeg ministra Tolušića 80 milijuna kuna da se osigura za potpore toj industriji. Vidimo sada da sadašnja ministrica to smanjuje na 40, na godinu neće biti ni toliko, neka 2 milijuna kuna. Državni tajnik je jučer na odboru rekao radi se o tome da nisu uspjeli prikupili namjenska sredstva. Da li je kada, ikada ovdje netko rekao ili u nekoj komunikaciji idemo osigurati 80 milijuna kuna ako budemo osigurali namjenska sredstva, ja to nisam čuo od ministra. To ministar nije rekao, rekao je mi ćemo uložiti 80 milijuna kuna i očekivanja svih poslovnih subjekata u drvnom sektoru je da ostvare mogućnost a ne da im netko kaže sorry ali na vašoj poziciji prihodovna strana je bila neki luft kojega nismo uspjeli uloviti, prodali smo maglu. ... [[Govornik se ne razumije.]] ovčarstvu, kozarstvu ukinute, fitosanitarne mjere skinute, potpore u ribarstvu smanjenje 20 milijuna kuna. Mi govorimo ovdje o stvarnim mjerama koje se trebaju pretočiti našim gospodarskim subjektima. Ovdje ne govorim o inauguraciji predsjednice koja će biti sljedeće godine, o troškovima nekim, o zrakoplovima, ovo je mjere koje sam dosad spominjao isključivo se odnose na gospodarstvo RH, ako tu imamo ključne pokazatelje neuspješnosti, onda ne možemo očekivati niti da rast koji je sada slabašan, nastavi se u kontinuitetu i da dosegnemo ono što predsjednica danas govori 5% rasta. I onda ako mi kao članica EU koja ima pristup fondovima, fondovima za jačanje konkurentnosti, ne ostvarujemo te stope, a susjedne zemlje tipa Srbije ili neki čak i drugi koji su i članice, ostvaruju veće stope, onda negdje griješimo. Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU koji bi trebalo biti krovno i na neki način izorganizirati da svi ministri uspješno koriste sredstva pokazuje na sebi da, oni su prvi ti koji ne uspijevaju. 200 milijuna kuna manje iz OPKK. I onda kad bismo krenuli redom po našim ministarstvima, razvoj otoka koji smo usvojili zakon, pad sredstava, društveno poticajna stanogradnja 100 milijuna kuna manje, otkup INA-e, smanjuje se sa 45 milijuna na 6 milijuna kuna u ovome rebalansu, gospodarenje otpadom je jedna od ključnih tema, vidimo da je cijela afera nastala, pogotovo u Dalmaciji, ali vjerujte ni dalje nije, pogotovo gledajući ovdje možda Zagreb i ta središta, prepolovljena. Umjesto da smo iskoristili planiranih 583 milijuna, iskorišteno je sveukupno 297. Ministarstvo znanosti koji je koalicijski partner drži kao zadnju slamku spasa gdje HNS-ova ministrica provodi kurikularnu, dobiva 225 milijuna manje, reforma gubi 30 milijuna kuna, decentralizirane funkcije kojima se pomaže razvoj školstva na razinama županija, gradova i općina se smanjuje. Kapitalne investicije, 40 milijuna, sa 60 na 20 milijuna kuna se smanjilo, a da o EU projektima ne govorim, ono, tu je blago rečeno katastrofa. Još ću istaknuti jednu stavku koja nije u ovom posebnom dijelu, odnosi se na Hrvatske ceste. U mojoj županiji pojavi se tadašnja ministrica Gabrijela Žalac, pompozno najavi za vrijeme predizborne kampanje prijevremenih izbora u gradu Iloku, gradi se središnja transverzala, dugoočekivana koja treba spojiti grad Ilok sa autocestom, zapravo, ne samo taj dio nego i kroz sigurnosni aspekt pomoći boljem, čuvanju hrvatske granice. Na kraju, što smo dobili? Izradu jednoga dokumenta, jednoga dijela ceste koji, dokumenta za dio ceste u duljini od nekoliko kilometara, par, 4, 5 evo, ako ne griješim, u odnosu na sve one vijadukte koji bi trebali nastati, minoran dio, na kraju, ni to se ne realizira pa imamo onda cijeli niz ulaganja koje su Hrvatske ceste planirale, koji nisu ostvareni. Ako u državnim cestama imamo 627 milijuna kuna manje ostvarenja sa 2,2 milijarde, na 1,6, onda trebamo stvarno pitati nekoga tko je odgovoran za to stanje. Ako nećemo realizirati planove, nemojte nam onda sutra prezentirati, a to sve što nije realizirano u ovoj godini stoji nam sutra da će biti u prijedlogu proračuna i mi bismo trebali biti netko, onda će nas se prozivati nas koji smo u opoziciji, a ne glasamo za prijedlog proračuna, da nismo normalni, da smo nerazumni, da brojke rastu. Ja bih volio vidjeti realizaciju izvornoga plana da bude, ne kad mi ovdje sada provedemo raspravu o rebalansu pa onda kad netko napravi izvršenje proračuna na osnovu toga rebalansa kojeg je osvojila vladajuća većina i onda reći evo, mi imamo ostvarenje, postigli smo nešto. Hajmo ovaj plan kojega prezentirate, bio je za 2019., nije realiziran i za 2020. isto tako neće biti realizacije, izvjesno je, pa nas uvjerite kako bismo mi trebali glasati u bilo kojoj situaciji ili, što napraviti za glasanju za ovaj rebalans? Trebali smo jednostavno reći, ne da smo protiv nego ovo bi trebalo zapravo reći, nekome treba doslovno maknuti stolicu na kojoj sjedi jer nije zaslužio svojim trudom i onda sve se svede da ministar financija sjedi danas ovdje s nama. On će to sve saslušati, reći će premijeru, odradili smo taj posao, ali nismo ni sami zadovoljni. Određeni ministri, direktori, ravnatelji i oni koji odgovaraju za izvedbu nisu ostvarili svoj posao. Evo, čisto onako da ostanem lokalan u ovih nekih 20-tak sekundi, u Babinoj Gredi problem dvorane uz školu, meni se čini da je već postao tragikomedija i ove godine opet se to skinulo i mi nismo sposobni već godinama napraviti jednu dvoranu i riješiti problem. Mi ćemo biti kao klub protiv ovoga rebalansa. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Nastavljamo sa raspravom u ime kluba zastupnika, sljedeća u ime Kluba zastupnika HDZ-a je kolegica Grozdana Perić. Izvolite kolegice Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani ministre. Evo pred nama je Prijedlog izmjena i dopuna proračuna RH za 2019. godinu i kao što nam je svima poznato makroekonomski trendovi koji su se događali su bili vrlo pozitivni ali prvenstveno utjecaj koji je ova Vlada napravila a to je mjerama fiskalne politike je itekako utjecala na da se dodatno ti trendovi osjete značajnije unutar samog proračuna. Pa je tako i ovo što je do sada već više puta spominjano da su prihodi od poreza i doprinosa porasli za preko 3 milijarde kuna je upravo utjecaj te politike koja je kvalitetno vođena vodeći računa o građanima, isto tako o poduzetnicima. Gospodarski rast često ovdje spominju kao nešto što je jako malo i jako nisko međutim u prvoj polovici je on bio preko 3% a u drugoj polovici godine je na nekih 2,8 i sigurno da je i intencija i želja svih nas da to bude puno veće. Međutim, gledajući okruženje a gledajući tako i države s kojima najviše radimo i poslujemo onda vidimo da ti trendovi su i u njihovoj gospodarskoj aktivnosti prilično oslabili pa onda je to jedan znak da moramo i mi biti u tom smislu vrlo oprezni i ne možemo očekivati neke veće pomake. Porezno rasterećenje u ovom razdoblju samih građana i poduzetnika je bila preko 6,3 milijarde što je jako značajno s obzirom da je evo kao što sam rekla da su povećani prihodi na većini stavki samog proračuna. Ovim izmjenama se, ono što je bitno reći sami rashodi proračuna i visina rashoda ne povećava nego se oni smanjuju za 1,3 milijarde kuna i ono što valja reći da su rashodi koji utječu na rezultat opće države se zadržavaju na 111,5 milijardi kuna. Dakle sve ono što se događa događa se u okvirima stvarnih ostvarenih i realnih prihoda što je izuzetno važno. Na rashodnoj strani smanjenje se dogodilo na kamatama što je upravo utjecaj makroekonomskih trendova i pravovremenoj reakciji upravo ministra financija i ministarstva koje je refinanciralo ili otplatilo dio duga. Kada govorimo o ostalim stavkama onda se moglo vidjeti da su kako se to inače radi u izmjenama i dopunama sve ono što neka ministarstva nisu izvršila ili nisu izvršila u dovoljnoj mjeri normalno da se u izmjenama to nastoji svesti na realnost a ne drže se pozicije sa onom izvjesnošću da se neće u cijelosti realizirati. Kada govorimo o samim rashodima onda valja istaknuti da je u ovom periodu došlo do povećanja mirovina i bez obzira koliko to neki banalizirali i rekli da je to malo međutim u masi na broj mirovina i na broj umirovljenika to je ukupno oko 850 milijuna kuna na godišnjoj razini u ovom momentu i da ono što sam spominjala već da je u ovom periodu došlo i do porasta plaća 3+2% u ovom razdoblju što iznosi iz ovih općih izvora samih preko 494 milijuna kuna a ostali izvori još nekih 160 milijuna kuna. Važno je spomenuti da se paralelno sa svim ovim događanjima vodilo računa i o socijali, o socijalnim pravima, pa tako o osobnim invalidninama i doplatku za pomoć i njegu koje su povećane za 175,5 milijuna kuna a isto tako ne smijemo zanemariti da su povećani i rashodi, odnosno davanja za porodiljne dopuste preko 41 milijun kuna. To prateći tendencije koje se događaju i u samom prijedlogu proračuna za 2020. Vidi se da se sve to nastavlja i u sljedećoj godini. Dakle sva ta prava i to su one stvarne i prave mjere koje mogu dovesti do promjene demografske politike bez obzira što to neki omalovažavali ili govorili. Dakle pouzdanost, sigurnost prihoda koje mogu imati mlade obitelji a isto tako i svi oni kojima je to potrebno. Kada govorimo o stanju samog proračuna i u ovom periodu svjesni smo da su se dogodila i isto tako i isplaćena su dio državnih jamstava i to nastavak iz prethodne godine gdje je isplaćeno preko 2,5 milijarde kuna a u ovoj skoro 2 milijarde što je ukupno opterećenje kad pogledate preko 4,5 milijarde u 2 godine što je vidljivo da tu je veliki potencijal koji je mogao biti da se nije to dogodilo, biti iskorišten u neke druge svrhe. Međutim, ovu Vladu je dočekalo i takav kostur iz ormara koju je morala rješavati i voditi brigu o tome. Kada govorimo često spominjana ova europska sredstava onda moramo vidjeti da je u ovoj godini preko 14 milijardi kuna su europskih sredstava koja su povučena i koja će biti realizirana u odnosu na prethodnu godinu u kojoj je bilo oko 10 milijardi kuna. Kada sam malo pogledala po izvršenju proračuna od 2013. na ovamo onda recimo za usporedbu samo pomoći iz EU 2015. nećemo računati ove prethodne godine kad smo tek startali, ali 2015. je bila svega 4,6 milijardi kuna da bi evo sada došli već na 14,7 milijardi kuna. Ne kažem da je to dovoljno ali kad usporedimo da je to 3 puta više onda je to značajan pomak i vidno je da su, da je u tom dijelu da se i normativno, ali vjerojatno i organizacijski a onda i kapaciteti na lokalnim jedinicama, regionalnim isto tako da su se osposobili i da su na jedan način svojim aplikacijama i kvalitetom samih projekata pridonijeli da se ta sredstva puno kvalitetnije povlače. Kada pogledate izvanproračunske fondove onda možemo i korisnike, možemo reći da je trećina proračuna zapravo u njima dodatno jel, pa samo Hrvatske vode raspolažu sa preko 3 milijarde kuna, ceste sa 2,5 milijarde, CERP je malen on je svega 52 milijuna, 52,8, Fond za zaštitu okoliša 1,8, DAB oko 970 milijuna kuna i HZZO je 26,4 milijarde kuna. To su ogromna sredstva koja i te kako treba, o čemu treba voditi računa i normalno njihovo poslovanje i te kako utječe na poslovanje i na iskaz opće države i konsolidiranog proračuna. Valja još reći da paralelno sa ovim izvješćem Povjerenstvo za fiskalnu politiku je isto tako raspravljalo o predloženim izmjenama i dopunama državnog proračuna i zaključilo da su ispunjena sva fiskalna pravila te da je s obzirom na strukturni saldo da će ovaj proračun, ove izmjene ostati unutar granica predviđenih srednjoročnim proračunskim ciljem uz nastavak trenda smanjenja javnog duga. Naime, kao što vidite javni dug se sa 74,3% smanjuje na 71% BDP-a što je izuzetno kvalitetan rezultat, a nastavak tog trenda očekuje se i u '20.-toj odnosno do 2022. kada pogledamo da je taj postotak preko 13 postotnih bodova se smanjilo u ovom periodu od 2012. godine. Još bi samo napomenula da ove izmjene i dopune će dakako Klub HDZ-a podržati i vidi se da itekako se vodi računa o stvarnim prihodima, o realnim prihodima, a isto tako se vodi računa o svim korisnicima i cjelokupnom funkcioniranju države, ali isto tako vodeći računa da sve one obveze koje su preuzete treba i rješavati s tim da su svi svjesni toga koliko ima još problema što se tiče i zdravstva i javne uprave i svega ostaloga. Dakle, evo Klub HDZ-a podržava ove izmjene.
Hvala vam. Prije izlaganja kolege Hrga u ime Kluba zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a pozdravimo predstavnice Udruge žena općine Vidovec, dobrodošle u sabor, lijepo se osjećajte. Kolega Hrg izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, gospodine potpredsjedniče Hrvatske vlade, ministre, Klub HDS-a, HSLS-a, HDSSB-a će podržati ove izmjene i dopune proračuna. Smatramo da u vremenu u kojem se radi ovaj proračun, u kojem se realizira i provodi sa svim onim nedaćama koje su dnevno udarale po državnim financijama je bilo, moglo bi se reći pravo čarobnjaštvo održati stabilnost proračuna i u krajnjem slučaju doći do rebalansa prema kraju godine sa rezultatima da nije trošeno više nego što je prihodovano. Sigurno je da bi mi svi htjeli u onoj stavci europskih projekata imati još i bolje rezultate od ovih koji jesu iako su i oni sami po sebi u odnosu na prethodno razdoblje pozitivni, no moramo se kod izvršenja proračuna i kod rebalansa proračuna, osvrnuti na jedan problem koji je prisutan svakodnevno i koji onemogućuje kvalitetniju realizaciju i kvalitetnije trošenje prvenstveno europskih novaca a to je Zakon o javnoj nabavi. Dakle, zakon koji nas koči, koji ne dozvoljava realizaciju, koji ne dozvoljava jače povlačenje europskih novaca. Iz tog razloga dobrim djelom su i neke stavke u ovom rebalansu takve kakve jesu i nisu realizirane u onoj mjeri u kojoj su realno gledajući mogli biti da je taj zakon bolji, da je on efikasniji, da je operativniji i da se po njemu može bolje postupati. U svakom slučaju kad tome dodamo probleme sa brodogradnjom, sa svim onim što se je događalo, možemo samo i dalje konstatirati i reći da je Ministarstvo financija na čelu sa ministrom i Vlada RH naravno na čelu sa premijerom, uspjela u ovoj godini održati ravnotežu, da su financije stabilne, da su socijalna davanja povećana, posebno u onom djelu što se tiče onih koji su nam najbitniji a to su djeca, to su rodilje, dakle to su nam umirovljenici ali i ljudi koji rade i u javnom sektoru a i u gospodarstvu jer moramo biti svjesni činjenice da su porezne reforme išle prema oslobođenju i gospodarstva, da su išle prema oslobođenju poreznih davanja ljudima, da se išlo više prema čovjeku, da se išlo sa značajnim olakšicama kako bi ljudi mogli dobivati veće plaće, kako bi se pomoglo poslodavcima da ljudima mogu dati veće plaće i zadržati ih u našoj državi, zadržati ih u Hrvatskoj. Uza sve to, dakle proračun je kao takav pozitivan, on je za podržat i mi kao klub ga sa zadovoljstvom podržavamo, želimo naravno da u narednim razdobljima bude još kvalitetnije, još bolje, da bude više okrenuto još prema čovjeku, isključivo prema čovjeku, prema većim primanjima ljudima i da u krajnjem slučaju imamo zadovoljnije građane u RH, da se stvara jedno zadovoljnije društvo, da se jednostavno taj socijalni mir unese u hrvatskog čovjeka jer je to nešto što nam je najpotrebnije da bi uopće mogli razvijati, da bi mogli uopće napredovati. Evo s tim mislima i konstatacijama, naš klub će podržati ovaj rebalans proračuna.
Hvala lijepo. Slijedeći je kolega Boris Milošević ispred Kluba zastupnika SDSS-a, kolege nema, dakle gubi pravo na raspravu. Nakon njega je kolega Tomislav Žagar ispred Klub zastupnika HUSU-a, SNAGA-e i nezavisnih zastupnika i Nove politike, njega također nema, dakle gubi pravo na raspravu. Nakon njega je kolega Stjepan Čuraj, Klub zastupnika HNS-a, on je ovdje i dakle ne gubi pravo na raspravu, izvolite kolega Čuraj.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani potpredsjedniče hrvatske Vlade, kolegice i kolege. Ja ću isto probati biti kao kolega Hrg, što kraći i koncizniji, dakle kada imamo ovaj period godine, zajedno razgovaramo i o proračunu, praktički i o rebalansu i naravno na rebalans padne malo u sjenu samoga proračuna najavljenog na iduću godinu no ovo je sigurno prilika jednu retrospektivu onoga što smo radili, što radimo ove godine i što očekujemo kao jednu bazu zapravo za daljnje planiranje i daljnje rezultate koji nas očekuju iduće godine. Ono što je dobro svakako da ukupni prihodi se povećavaju, što je sigurno dobra vijest, znamo što se iz toga može iščitavati, povećanje ukupne ekonomske aktivnosti, dakle 1,6 milijardi kuna te ukupni prihodi za proračun RH prema rebalansu za ovu godinu će iznositi 137,7 milijardi kuna. Dakle, ono što za jednu, onako baš iščekujemo, ne mogu reći strepnjom nego dapače, jednim iščekivanjem je treći kvartal što se tiče same procjene rasta BDP-a, znamo da je BDP u prvoj polovici ukupno kad gledamo, prosječno bio 3,1%, što je apsolutno na tragu procjena iako je sada ovdje se malo smanjila procjena na 2,8 međutim da taj treći kvartal a znamo svi koji su to mjeseci i šta on nosi i znamo koji su već pokazatelji turističke sezone, da je bila bolja nego prošla koja je bila rekordna, dakle da tu možemo možda isto očekivati određene pomake iako možda ne bi to vidjeli u samom povećanju noćenja koliko je više sredstava i više ekonomskih aktivnosti što reći da su očigledno cijene i sami smještaj i usluga u turizmu porasli. Ono što je dobro, što sam rekao i u replici, što bi posebno apostrofirao su prihodi od PDV-a koji rastu 2,2 milijardi kuna a morate znat da od 1.1. ove godine a i prošlih godina smo imali uvijek porezna rasterećenja a pogotovo što se tiče PDV-a jer smo od ove godine uveli niže međustope pogotovo na lijekove od 5% sa 25 na 5, ali i na većinu namirnica, odnosno svježe meso, jaja, voće, povrće sa 25 na 13%. To je rezultiralo poreznim rasterećenjem građana, pa donekle i povećanjem kupovne moći, iako efekt nije onakav kakav bismo možda svi željeli biti, nije svih 10% se prelilo u džepove naših građana. Očigledno je nešto ostalo i trgovcima, odnosno možemo reći i dobavljačima pa i trgovcima, a vjerojatno, nadam se posljedično i otišlo na povećanje plaća ljudi koji rade u tim sektorima koji su u tom lancu povezani. No, generalno gledano, ta porezna rasterećenja su doveli do povećanja poreznih prihoda. Polako, pomalo, naglo ne treba, treba osluškivati gospodarstvo i to mislim da i ministar i potpredsjednik Vlade Marić vrlo dobro radi, ne stihijski jer imate ekonomske zakone koji vam govore da do određenog trenutka možemo očekivati smanjenjem porezno represije povećanje poreznih prihoda do nekog trenutka kada to krene paralelno i zato treba polako tome pristupati, ne naglo jer jednostavno ta crta, nitko ju ne može točno reći tko je ona, koja je to točka u kojem…
Ispričavam se, dajte kolegi vrijeme zaustavite, isprika [[Upadica: Meni je lako za vrijeme.]] Isprika. .../Upadica: Tko zna što ću reći krivo ... [[Govornik se ne razumije.]] /... Nemojte, molim vas, može, kasnije. Ispričavam se, evo izvolite. Kolega, molim vas, nemojte. Isprika, izvolite da sad ne dajem opomene. Izvolite.
Evo, zahvaljujem predsjedavajući. Ne čuje se to možda to i u ovim prijenosima, ali ovako, ali ja pored čujem što se priča pa mi je dosta nezgodno. Dakle, jako je teško tu točku reći koja je to točka point break u kojem kada vi smanjite poreze će ići smanjivanje prihoda od poreza. Sada je to ovakva krivulja, mi možemo krenuti ovdje, ići gore, smanjivati rast, prihodi i zato ne treba i to ministar očigledno i zna, ne treba ići stihijski, ne treba ići preko koljena, ne treba ići naglo jer jednostavno treba osluškivati i same ekonomske aktivnosti. Mislim da smanjivanje rashoda je naravno, jedna konzervativna politika, da ne trošimo više nego što imamo i oni se smanjuju za 1,3 milijuna kuna, dakle, apsolutno smo stalnu u toj nekoj, pa, ne mogu reći pozitivnoj nego ona minimalno negativnoj 0 ili pozitivnoj 0 jer i to je smisao da trošite koliko imate i da sve ono što trošite se jednostavno ulaže u daljnji razvoj, daljnji rast i samo povećanje prihoda i mislim da je taj način je dobro. Već smo spomenuti da rastu rashodi za plaće, za 850 milijuna gotovo za mirovine, dakle, dosta toga ima, porodiljni dopust koji smo čuli sada najavu za iduću godinu, sanacija u zdravstvu, tu su i kapitalni projekti poput LNG na Krku, itd. Ono što je isto dobro reći, što pokazuje sliku jednog gospodarstva je bonitet naše države, pa tako i ne samo javnog duga i onoga što pošto se država zadužuje nego znači gospodarstvenici pa onda i građani, znači gotovo ušteda je od 800 milijuna samo na kamatama, što je izuzetno dobar pokazatelj, znači da se kvalitetno koriste ekonomski pokazatelji prema svim međunarodnim financijskim institucijama i kreditorima i na taj način ostvarujemo jeftiniju odnosno povoljniju kamatu, time jeftiniji novac i refinanciramo ono što je nekada zaduženo. Dakle jer puno puta tu kolege znaju reći zašto mi to plaćamo ako imamo više novaca, imamo mi dosta i kredita za platiti, ali dobro ih je i ponekad refinancirati, dapače, poželjno je kad možete doći na taj rejting, pogotovo investicijski. Dakle, makroekonomski spominjao sam 3 i 9 je zapravo prvi kvartal rast BDP-a, 2,4 drugi i prosječno 3,1 i mislim da realno se tu sigurno može reći da izvoz roba i usluga bi trebao biti veći, to je uvijek naša rak rana da taj neto razlika između izvoza i uvoza je dosta uvijek negativna, ali hajmo reći da je to je ono što ostaje uvijek u amanet ne samo zbog Ministarstva financija nego to je malo širi splet i ministarstava i dijela koji trebaju pridonijeti da smo mi konkurentniji na vanjskom tržištu i da naše tvrtke izuzetno rade za izvoz jer je to ono što je direktan priljev sredstava izvana, ne znam što kolega Bulj govori da se šalju novci nego zbilja što ih netko zaradi i netko plati vani. Dakle, ono što mogu samo reći da apsolutno skratim da je proračun održiv, da je dobar, ono što svi ovdje možete i svi ćete se složiti da se kvalitetno radi i sad odjedanput kao novaca ima. E sad kao ima novaca pa hajmo svima dat svega. Svakom tko šta traži, sad ima novaca za sve. Politički gledano, dok je bilo manje, nismo mogli, sad kad ima više idemo podijeliti svima. To treba biti jako oprezan i to je Pandorina kutija i tu treba biti i sustavan i sistematičan. Zašto smo mi tražili i kao stranka i ustajali na povećaju koeficijenata za profesore, odnosno za učitelje? Zato što oni provode jednu od najvećih reformi, ne ove Vlade, nego ove zemlje u povijesti. To je kolega Šuker vrlo dobro rekao. Dok ne nađeno sustav u kojem ćemo jasno nagraditi one koji rade, znaju i mogu i distinkciju napraviti između onih ostalih, nikad nećemo ići korak naprijed u društvu. I nisu dva brata ista, a kamoli 2 zaposlenika i to treba naći model nagrađivanja, napredovanja i prijema u iste te javne službe da zbilja oni koji vrijede da budu i zato plaćeni. A slika ekonomije naša, najviše govori dok god je posao u državnoj ili javnoj služni naj prvi izbor mladog čovjeka ili bilokojeg zaposlenika, nešto nam ne valja sa ekonomijom. To ne može i ne smije biti najpoželjniji, država ne smije biti najpoželjniji poslodavac, možda za pojedince, vrhunske stručnjake koje država treba i tu treba i financijski to nagradit ali generalno, ne smije biti stav u Hrvatskoj da kad dobiješ posao u nekoj državnoj ili javnoj službi, kao da si dobio na lotu. Jedino te može malti ne ono smrću izaći van. To nije dobro jer to znači da privreda odnosno da realni sektor, mora i treba biti jači nego država i da oni koji kvalitetu imaju, uvijek mogu naći posao i to polako dolazi ali i dalje smatram da moramo naći jedan sustav vrednovanja koji će onda i te koeficijente i sve plaće i sve dovesti u red oni koji znaju, mogu, hoće, da budu zato i nagrađeni, da se to vidi na njihovim plaćama, to je sustav koji treba bit i naravno da se maknemo od te uravnilovke klasične gdje su svi isti i svi jednako vrijede što nije i ne može biti tako. Nikad nisu bili i nikad ni ne trebaju biti, no dobro. Što se tiče konkretno možemo biti još zadovoljni u ovoj godini i sa Ministarstvom graditeljstva, dakle tu se bilježi na rebalansu povećanje za unaprjeđenje stanovanja i komunalnog gospodarstva odnosno tzv. komunalnu infrastrukturu, rast sa 31 zarez nešto milijuna na 46, dakle to direktno su sredstva koja se pomažu našim jedinicama lokalne samouprave, energetska obnova zgrada iz EU fondova, dakle povećava se znači više je stvari ugovoreno, više je sredstava povučeno, dakle za 58 milijuna, dakle u odnosu na 13,5% dakle više od planiranoga, znači više sredstava se povlači. Također imamo tu i raznorazne sustave i kroz informacijske sustave prostornog uređenja, dakle itd., itd., tako da smatram da se može, treba, da ono iako ukupno povećanje od 4,4 milijarde kuna na apsorpciji sredstava iako je manje nešto od planiranoga, treba jače stisnuti, treba naći tu komponentu i isfinancirati, za nju uvijek mora biti prostora u proračunu, dakle ta povećanja su itekako opravdana, netko tko donosi 100, mora mu se omogućiti i onih 15, da tih 100 dovuče i to je zapravo suština. Naravno klub HNS-a će podržati ovaj rebalansa, naravno sutrašnji proračun sigurno nam donosi nove izazove ali mislim da ovo nam može biti jedan dobar polazni start da razmatramo što još možemo napraviti i da osluškujemo kako ova godina će završiti, da slijedeću godinu još jedan korak idemo dalje i dođemo do one granice koju sam na početku govorio, u kojem svaka kuna poreznog rasterećenja donosi više poreznih prihoda, tu je granica osjetljiva, ona se ne može točno znati polako, pomalo ju gledat, proučavat i sigurno da i ove najave što je i guverner rekao što se tiče neke krize, recesije da nije ona tako blizu, da neće sutra biti sigurno što je dobro međutim mi moramo apsolutno biti odgovorni i dalje sa i financijama javnim ali prije svega i sa onim što one znače našim građanima da se rasterećuju porezi, da se ostavlja više novaca u džepu građana i to je ono što se donijeti posljedično i do tih većih prohoda. Zahvaljujem i klub HNS-a će podržati ovaj rebalans.
Hvala i vama. Posljednja rasprava u ime kluba zastupnika je rasprava kolege Davora Vlaovića u ime Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata, izvolite kolega Vlaović.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi ministre, kolegice i kolege. Vezano uz rebalans proračuna za 2019. g., treba ga ponoviti da se o njemu raspravlja i usvaja u svjetlu pozitivnih makroekonomskih pokazatelja, fiskalnih pokazatelja i ono što je dobro, rasta poreznih prihoda, više od 3 milijarde kuna. Međutim ono na čemu temeljimo taj gospodarski rast i oni koji uplaćuju u državni proračun, a to je gospodarstvo je izgleda kroz najavljeno, značajnije najavljeno porezno rasterećenje, izostalo i okosnica ovog proračuna i rebalansa je rast osobne potrošnje, djelom investicija ali nažalost veći dio investicija je iz javnog sektora pa je pravo pitanje zašto su u većoj mjeri izostale privatne investicije a odgovor leži u onom da još uvijek je porezne opterećenje na gospodarstvo previsoko i da u takvom okruženju, gospodarstvo teško se odlučuje na investicije. Također je važno reći da smo i dalje jako uvozno ovisni, što je i sam ministar istaknuo i da ovaj segment rasta prohoda od PDV-a je nažalost u najvećoj mjeri na PDV koji uplaćen u državni proračun, na uvozne robe i usluge, znači nema rasta domaće proizvodnje, pogotovo nema rasta domaće proizvodnje prehrambenih i poljoprivrednih proizvoda jer smo u padu i u proizvodnji mlijeka i mesa u govedarstvu, svinjogojstvu a nažalost i u drugim segmentima prerađivačke industrije. Ono što je također temelj rasta i pozitivnih trendova je povlačenje sredstava iz EU-a ali nažalost i tu bilježimo smanjenje sa 17,2 na 15,2 i to više od 12% manje odnosno preko 2,2 milijarde kuna. Obrazloženje je da je komplicirana i javna nabava, da je žalbi puno, da se svatko na svašta može žaliti i da su dugotrajni natječaji odnosno komplicirane procedure. E tu se slažem sa ministrom, da smo mi prečesto sebi sami krivi jer si zadamo procedure koje su kompliciranije nego što je to u nekim drugim EU državama u okruženju i što sigurno i naša administracija koči te procese jer obrazloženje je da neke jedinice lokalne samouprave nakon ugovorenih projekata, nisu povukli sredstva i nisu završili investiciju jer nisu na vrijeme ishodile određene dozvole, suglasnosti itd. Pa to je ono što smo upozoravali, dajte ojačajte administrativne kapacitet, dozvolili smo veće zapošljavanje, ja mislim da je preko 2000 ljudi zaposleno u državnim tijelima na EU projektima kako bi se povećala efikasnost, nažalost vidimo da nismo taj nivo postigli i da više od 2 milijarde kuna će biti manje uprihodovano u ovoj godini iz tih i takovih razloga. Navodim tu i primjer koji je najavljen još prošle godine, pa ove godine realiziran u HINA-ih 20-tak agencija zbog administrativnog rasterećenja i ušteda, pogotovo tu ističem ukidanjem savjetodavne službe, Agencije za poljoprivredno zemljište, Hrvatske poljoprivredne agencije i niza drugih državnih i javnih tijela za koje nisam dobio na upit ni tada, a ni danas na odborima, objašnjenje kolike su tu uštede, nažalost ušteda nema jer vidimo da trošak plaća i materijalnih troškova na ministarstvima rastu, preuzeli su te ljude ministarstva, a što je izostalo, izostao je bolji kontakt upravo putem savjetodavne službe i drugih agencija sa našim OPG-ovima i jedinicama lokalne samouprave. Zašto to govorim? Pa zato što mene i nas iz HSS-a najviše smeta što je u okviru tih 2 milijarde više od 500 milijuna kuna smanjenje realizacije programa ruralnog razvoja iz navedenih razloga, dugih natječaja, sporog donošenja odluka, zbog nekomunikacije sa jedinicama lokalne samouprave, s OPG-ovima, a upravo je ta spona trebale bi bit te agencije, smanjili smo administrativne kapacitete, kontakt sa onima koji su trebali povući sredstva, a s druge strane izostalo je povlačenje sredstava i taj dio vidimo fali u proračunu i svakako da treba reći da je žalosno da se evo smanjuje i kroz rebalans proračun Ministarstva poljoprivrede, a s pravom prosvjeduju predstavnici udruga OPG-ova i poljoprivrednih proizvođača koji će i sutra u HS predstavit svoje nezadovoljstvo, negoduju zato što se jedino proračun Ministarstva poljoprivrede za slijedeću godinu smanjuje i to za više od 5%. I nije točno da su poticaji i direktna plaćanja nikad veća, jesu, ali treba i otvoreno reći da je to isključivo sredstvima koja povlačimo iz EU, da onaj dio nacionalne komponente, nacionalni dio nikad nismo isplatili našim proizvođačima, on se kreće od 20 do 30% i jučer predstavnik poljoprivredne komore kaže nije to 20%, to je već par godina tako, praktički su oštećeni za jedan i po proračun naši poljoprivredni proizvođači za koje želimo da budu konkurentni sa našim susjedima, sa poljoprivrednim proizvođačima iz Bavarske, Austrije, Francuske, gdje je taj poticaj isplaćen u 100%-tnom iznosu, 100%-tnom iznosu, kod nas to zbog istine treba reći da nije. Također treba reći da upravo onaj dio koji smo trebali uložiti u proizvodnju i dizanje proizvodnje u osjetljivim sektorima Vlada je donijela odluku, ne poštuje se ni odluka Vlade. Naime, odlukom Vlade je za proizvodnju šećerne repe zbog liberalizacije tržišta šećera da ne bi taj segment se kompletno ugasio i urušio u RH, odlučeno je na Vladi da se isplati u ovoj godini 20 milijuna kuna za ovaj sektor, a isplaćeno je mislim 7. Također za osjetljivi dio u stočarstvu za sustav krava tele, za kozarstvo, ovčarstvo, odlukom Vlade je predviđeno da se isplati 8 milijuna kuna, a isplaćeno je svega 500.000,00 i 7,5 milijuna kuna se prenosi u iduću godinu, ni tu nije ispoštivana odluka Vlada. A također se ne provodi ni aktualni Zakon o obrani od tuče, gdje rebalansom se smanjuje izdvajanje Ministarstva poljoprivrede 3 milijuna kuna za obranu od tuče jer jednostavno je takova odluka ministrice i Državnog hidrometeorološkog zavoda da taj sustav treba ugasiti, pa onda ukinite zakon iako poljoprivredni proizvođači traže da se sustav uspostavi, da se sredstva temeljem zakona izdvajaju, da se nabave i rakete i da se nabave i reagensi i da na svakoj postaji ih ima jer ne možete vi mjeriti učinkovitost sustava, a ima negdje oko 300 postaja s kojih se djeluje u RH na tučenosne oblake, da na 100 postaja imate reagens na 50-tak raketa i na ostalima ništa, pa tko može sa pola postave pobijediti Šahter večeras u Maksimiru? Nijedan trener, nijedna utakmica se ne igra sa pola momčadi, a ovdje vidimo da se na krivom mjestu štedi i to 3 milijuna kuna Ministarstvo poljoprivrede i ne znam kolko ostali nisu uplatili i mislim da ćemo mi i ja iz HSS-a uložiti amandman da se ta sredstva vrate i da se ti resursi nabave jer dokle god je zakon na snazi treba ga i provoditi. Također bih naveo problem koji je već ovdje danas spominjan, a to je problem svinjogojstva, ja sam i kod donošenja proračuna za ovu godinu predlagao amandman da se osigura za ovaj osjetljivi sektor dodatnih 5 milijuna kuna, nažalost je taj amandman odbijen, a vidimo sad da imamo uredbu, naredbu od 1.11. ove godine, da posebno se spriječi ulazak afričke svinjske kuge u RH, naravno da treba dići sigurnosne mjere i zaštititi svinjogojsku proizvodnju jer svega 30% imamo dostatnost u svinjskom mesu u RH i sve ostalo uvozimo i treba i to malo što je ostalo zaštitit, ali ne preko leđa vlasnika životinja i vlasnika farmi. Zašto te bio sanitarne mjere nije, ako je već naređeno, uplaćeno iz državnog proračuna veterinarskoj i sanitarnoj službi, nego opet po leđima poljoprivrednih proizvođača, da bi jedan vlasnik OPG-a koji ima krmaču i prasad prodao jedno prase mora mu doći veterinar, napraviti pregled i naplatiti 180,00 kn taj pregled, praktički pola praseta mora dati veterinaru, vjerujte svi će ugasit proizvodnju i ovo malo što je ostalo proizvođača ćemo ugasiti. Također bih ovdje naveo i problem Hrvatske poljoprivredne komore kojoj je izostalo financiranje iz proračuna. Zašto, ako smo zakonom ovdje u HS osnovali Hrvatsku poljoprivrednu komoru onda treba stvorit pretpostavke i kroz financiranje da ona može egzistirat, još uvijek nisu definirani tko su članovi Hrvatske poljoprivredne komore, gdje je popis članova, kako se naplaćuje članarina i kolko ide iz državnog proračuna. Prema ovome vidimo da ide 0,00 kuna, očito da nije interes Ministarstva poljoprivrede i hrvatske Vlade da poljoprivredni proizvođači budu organizirani u komoru, da imaju mogućnost sukreirati zakonodavni okvir pa i rebalans proračuna i proračun i ove mjere koje se ne isplaćuju onda lakše prolaze jer nemate pritiska poljoprivrednika. Ali imat ćete pritisak poljoprivrednika jer vidimo da jedino štrajkom se u RH nešto može riješiti. Štrajkali su zdravstveni djelatnici, medicinske sestre i tehničari, štrajkaju evo danas učitelji, profesori s pravom i mi iz HSS-a smo im dali podršku i sramotno je da za povećanje koeficijenata kod njih novca nema, a vidimo suficit u državnom proračunu jer kroz ovo povećanje 6% što mi pozdravljamo treba svima u javnom sektoru povećat plaće jer su sramotno male, ali oni i dalje ostaju najpotplaćeniji sektor sa VSS-om istog ranga, iste kvalitete poslova. Njima će to povećanje donijeti 300, 350 kuna veću plaću, a ministrima kako oni kažu 1.200 kuna. Pa evo da li je to pravično, vi procijenite oni su to tako danas naveli i mislim da to treba još jedanput istaknuti i dati im podršku i opet tražiti i predsjednika Vlade i resornu ministricu da sutra već sjednu za stol i da to riješe, da djeca i roditelji ne trpe i da obrazovni sustav ide naprijed. Spomenuto je ovdje i sanacija dijela dugova u zdravstvu 122 milijuna kuna što svakako da je dobro da država intervenira jer ne mogu županije kao osnivači za županijske i gradske bolnice podnijeti taj trošak. Međutim, pitanje koje su zdravstvene ustanove? Zašto to kažem? Pa zato što recimo Bolnica u Slavonskom Brodu u Požegi, u Novoj Gradiški koje jako dobro i koje štede svaku kunu će opet biti zapostavljeni i kažnjeni zato što su štedjeli, a oni koji su bili rasipni sada će dobiti 122 milijuna kuna. Pa bi bilo dobro da se vidi na koji način ide ta raspodjela i da i ove bolnice koje brinu o svakoj kuni da se na njih ne zaboravi. I ono što bi na kraju rekao, jedan segment, grupa problema mogao bi ga nazvat di se skrila Slavonija. Di se skrila Slavonija u ovom rebalansu jer vidimo da u proračunu je predviđeno za Sveučilište u Slavonskom Brodu za ovu godinu 5 milijuna kuna, utrošeno nula kuna. Predviđena je izgradnja Osnovne škole Matija Amruš u Slavonskom Brodu za djecu sa posebnim potrebama nula kuna. Vidim da je sljedeće godine planirano 14 milijuna kuna što pozdravljam, ali bojim se da će opet na kraju iduće godine biti izvršenje nula kuna. Čuli smo već danas spojna cesta Iloka prema autocesti, ali nije to samo spoj Iloka na autocestu nego je to rješenje prometnog kolapsa Lipovca i ostalih sela u okolici kada tamo kamionski promet jednostavno zakrči ulice da ne mogu izić ni sa radnim strojevima u promet. Naravno, Babina Greda dvorana i niz drugih projekata Slavonija. I samom Ministarstvu poljoprivrede za projekte Slavonija je bilo 60 milijuna kuna, sada je to smanjeno na 10. I onda uz ovo di se skrila Slavonija mogu završiti sa onim Slavonija kome si ti kriva i zašto si kome kriva. Hvala.
Hvala i vama. Završili smo sa raspravama u ime klubova. Dakle otvaram pojedinačnu raspravu, prvi je kolega Maras Gordan. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Kada govorimo o rebalansu proračuna odnosno izmjenama i dopunama koje nam je ovdje prezentirao ministar Marić neke stvari se iz njih mogu vrlo jednostavno vidjeti i analizirati. I činjenica je da de facto potrošnja je ono šta proračun vuče prema gore i što je doprinijelo do toga da imamo na razini godine prihode koji su 1,4 milijarde kuna viši nego što su bili planirani, a sa druge strane većina od toga dolazi od poreza na robu i usluge odnosno PDV-a i potrošnje, ono što je govorio i kolega Bulj u svojem uvodnom dijelu da dosta ljudi koji su otišli novac šalju ovdje i potrošnja je ta koja vuče proračun prema naprijed. Ono što je vrlo aktualno i što treba ovdje napomenuti je neistina koju plasira Vlada Andreja Plenkovića, a to je da nema dovoljno novca za prosvjetne radnike, za medicinare, za socijalne radnike i sve oni koji vrlo teško i potplaćeno rade svoje poslove. To možete vidjeti iz ovog rebalansa, znači ovo što nam najavljuju iz Vlade, a što sam ja pitao na nekim odborima jer se barata sa cifrom koju kao Vlada može ponuditi od 120 milijuna kuna odnosno povećanjem osnovice za 2% od 6. mjeseca sljedeće godine. I onda sam ja pitao jedno vrlo logično pitanje kolegice i kolege iz HDZ-a, a što ćete rebalansirati, s kojih stavaka ćete tih 120 milijuna kuna namaknuti? Normalno da ne zna nitko odgovor. Kažu, ne možemo vam to odgovoriti dok se desi, dok ne vidimo itd., što znači da isto tako može biti i 400 milijuna kuna. Zašto 120, a ne 400? Na taj odgovor ne zna nitko ništa reći, niti je taj odgovor netko ponudio na bilo kojem odboru, a ja sam na dva odbora postavio to pitanje, na Odboru za financije i na Odboru za rad i mirovinski sustav. Kada pogledate ovdje rebalans radi se o 655 milijuna kuna koji se rebalansiraju viših troškova rashoda za zaposlene. 655 milijuna kuna, što znači da je laž ovo šta govori premijer Plenković, ministar Aladrović i svi oni koji sudjeluju u raspravi sa sindikatima da nije moguće. Kako je moguće u 2019. 655 milijuna kuna, kako je moguće, a nije moguće u 2020. više od 120? Zato šta se ovdje politika i proračun i stavljanje vodi preko prsta, odokativni pristup na način idemo dati toliko možda to uspijemo dogovoriti pa ćemo vidjeti, ako ne uspijemo to na kraju će dati vjerojatno više nego šta je jer je impozantan broj danas bio prosvjednika na Markovom trgu, ne sjećam se kada je bio tako Markov trg pun i to sve ja bih rekao najvrjedniji javni radnici u RH u osnovnoškolskom i srednjoškolskom sustavu, njih sigurno je bilo 5 tisuća ljudi ovdje. I dobro je da su poslali vrlo snažnu poruku jer se ne mire sa time da koruptivna Vlada koja je u stanju trošiti na sve i sva, koja je u stanju kupovati Bandića sa 280 milijuna kuna za APIS. Ajde recite vi meni zbog čega država sad kupuje APIS? Koji smisao je toga? 95% prihoda APIS-a je od države i grada, da li će država zaraditi nešto na tome? 280 milijuna kuna firma ima dobit godišnju 5 milijuna kuna. Pa koji smisao je kupiti APIS? Kome to treba? Zbog čega dajemo gradonačelniku Bandiću 280 milijuna kuna da krpa svoje rupe i troši to na koje kakve stvari a ne damo te novce u isti trenutak za zaposlene u osnovnoškolskom i srednjoškolskom sustavu. Znači da parafraziram, HDZ-u, ministru Mariću i premijeru Plenkoviću je važniji Bandić nego 60 tisuća zaposlenih u najvažnijem dijelu naše javne službe u osnovnim i srednjim školama. Zbog čega? Pa zato da se recimo kolega Borić može smijati još godinu dana ovdje svima, da digne, da dižu ruke žetončići za proračun i zato plaća država 280 milijuna kuna gradonačelniku Bandiću. Jer ništa se ne bi u APIS-u promijenilo da država to ne kupi, ništa. Sve bi ostalo isto kao što je bilo i do sada. I sa te strane treba dati apsolutnu podršku svima koji traže opravdano ono što im Vlada ne da a to je da učitelj u osnovnoj školi sa punim radnim stažem ima jedva preko 6 tisuća kuna plaće, 6 tisuća sa 35 godina radnog staža u razredu, razmišlja sad za koju godinu će ići u mirovinu ima 6 tisuća kuna plaće. I to je ono o čemu treba govoriti i zašto su ovi ljudi došli ovdje. I onda će se javiti neki pametnjaković i reći pa šta vi niste 2012., 2013. vi ste smanjivali. Da, ali 2012. godine dame i gospodo je prihodovna strana proračuna bila preko 30 milijardi kuna manja nego što je danas, 30 milijardi kuna, 30 milijardi kuna nakon što je HDZ ostavio opustošenu blagajnu, nakon Sanaderovog mandata pljački koje su se tada dešavale, koje još u našem vrlo efikasnom pravosuđu kada se radi o HDZ-u nakon 12, 13 godina ne da nisu došle do kraja nego nisu došle ni do početka. Znači sa te strane vidimo kako rade Sesse i slični suci koji nakon što ih Mamić prozove za konkretnu situaciju se uopće ne jave dva dana. To je to gospodine, to je o tome priča, o tome kako je državu HDZ postavio. Evo o koruptivnoj državi je priča a izvršenje i izmjene proračuna su nastavak na to jer da nije takva država ne bi bilo dragi moj kolega iz HDZ-a, ne bi bilo… ... [[Upadica se ne čuje.]] Pa malo ste ovdje, da ste više ovdje vjerojatno bi naučili… ... [[Upadica se ne čuje.]] Na terenu, ali vas plaćaju hrvatski građani da se za njih zalažete [[Upadica Dončić: Kolega, replika, može, žuta, žuta palica je replika.]] Da ste malo češće ovdje naučio bi lakše. Ali evo, 2, 3 puta još dođite pa ću onda biti spremniji. Znači sa te strane vrlo je jasno, vrlo je jasno da se sa 30 milijardi kuna više prihoda nego što je bilo 2012., 2013. godine moglo odvojiti 4 stotine milijuna kuna za prosvjetne radnike. Moglo se odvojiti. Da se ne odvaja za bivše firme od ministara koji kada SDP ode sa vlasti imaju prihode iz proračuna 50, 60 milijuna kao što je to KING ICT a danas imaju skoro 200, da se nije pumpalo konzultante u slučaju Agrokor, da ne cure novci na sve strane i što se tiče Zagreba i svega onoga šta iz te čudne, koruptivne koalicije proizlazi, da toga nema, bilo bi novaca i previše za naše učitelje, medicinske sestre, socijalne radnike, policajce i sve one koji rade za potplaćene poslove a vrlo vrijedno i vrlo naporno svoj posao. I sa te strane kolegice i kolege ja jednostavno ne mogu vjerovati da farbate hrvatske građane, da muljate one koji nas danas gledaju govoreći da radite maksimum, da dajete što možete dati, da je nemoguće dati više od 120 milijuna kuna kada vidimo da u ovom rebalansu dajete 655 milijuna kuna više za 2019. Pa zašto to nije moguće u 2020. napraviti? Znači moguće je, može se ali su prioriteti pošemereni i skroz krivi. Prioriteti su da se izdrži godinu dana u foteljama, da Plenković predsjeda Europskim vijećem, da se on osjeća važno i da gradonačelnik Bandić i on zajedno donesu sa HDZ-om u koaliciji GUP u gradu Zagrebu koji će omogućiti da nekolicina fantomskih investitora i izvana, vjerojatno će se tu i uvaliti neki poput Šavorića savjetnik u Agrokoru koji će i domaći imati veliku korist oko toga da zarade enormne novce na javnom prostoru u gradu Zagrebu i to je jedini interes i ovog rebalansa i sutrašnje rasprave o proračunu i onoga što se radi u gradskoj skupštini, žetončića koji su pretrčali, sve je to jedna koruptivna igra koju treba što prije zaustaviti. Hvala lijepo.
Na vaše izlaganje imamo 4 replike. Prvi je kolega Stazić, nakon njega kolegica Mrak-Taritaš.
Prihodi su obećani za 1,34 milijarde kuna i to je dobro ali mene zanima kolega kako vi gledate na ovu sasvim inovativnu metodu prikupljanja prihoda kroz iznajmljivanje Hrvatskoga sabora. Dakle ta jedna apartmanizacija Sabora do koje je došlo nakon što su nam državu pretvorili u zemlju konobara i sobarica, nakon što su potjerali Đikića, a zadržali Đakića koji se i danas proslavio time što je predložio amandman po kojem se Dan antifašističke borbe ukida kao državni praznik. Mene sad zanima zašto još nisu uz to iznajmili i Jandrokovića pa da im bude batler ovdje, ovim iznajmljivačima, a možda i kolegu Reinera sa njegovom viteškom titulom i viteškim oklopom da zabavlja iznajmljivače.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepa. Prije nego što krene vrijeme ja bi vas molio, ne znam da li je moguće bez predstavnika predlagatelja po Poslovniku raditi raspravu, a? [[Upadica: Ne može.]] Dajte pričekajte da se vrati predlagatelj pa ćemo nastaviti [[Upadica: Ili netko od predlagatelja.]] ili netko od predlagatelja.
Kratka stanka [[Upadica: Pa dobro kad dođe ćemo nastaviti.]] evo kratka stanka od 5 minuta. U 15 i 30 nastavljamo, u 15 i 30. STANKA U 15,26 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,28 SATI]] Dame i gospodo, kolegice i kolege nastavljamo. Odgovor na repliku Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Apsolutno je kuriozitet iznajmljivanje sabornice, ali ovo što je rekao gospodin Stazić možda nije ni nemoguće, da će Jandroković ovdje biti asistent i pomagati u tehničkoj organizaciji, a da je Reiner čuvati kao vitez onaj koji ovdje budu u dvorani. Naravno to je malo šale, ali sa takvim stvarima se žao mi je što uopće moramo šaliti jer je sramota da su najvišu instituciju hrvatsku sabornicu iznajmili i na neki način apartmanizirali. Sramotno, zbog njih imamo i stanku taj tjedan, Sabor neće raditi taj tjedan dame i gospodo da bi se ljudi iz EPP-a ovdje gostili i zabavljali. To je nešto što jednostavno nije dopustivo i ne bi trebali raditi nikada više u budućnosti.
Hvala. Replika broj dva Anka Mrak Taritaš. Izvolite kolegice Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Maras, ja se s vama ne mogu nikako složiti da je koalicija gospodina Plenkovića i gospodina Bandića zajedno s njegovim žetončićima u iznosu od 270 milijuna kuna. 270 milijuna kuna odnosno je 80 to je ono što vidimo, to je ono što će biti za prodaju APIS-a. Samo da znamo toliki je proračun recimo grada Koprivnice, govorim o proračunu grada Koprivnice. Bojim se da je to puno više, kao što u Hrvatskoj nismo godinama mogli stati na kraj sivoj ekonomiji, bojim se da i ovdje ima sive ekonomije i svašta nešto. Ali ono što će definitivno trpiti, a to dugi niz godina to će biti grad Zagreb, prostorno planiranje grada Zagreba, razvoj grada Zagreba i za razliku od drugih prijestolnica drugih zemalja EU koji promet miču recimo samo … stvara iz centra. Mi ćemo zahvaljujući gospodinu Plenkoviću u centru grada Zagreba imati javne garaže. Hvala lijepo.
Hvala. Kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Anka Mrak Taritaš, pa Zagrepčani i Zagrepčanke su svjesni toga svaki dan. Više nema, nekad je bilo rašauer ujutro, prije posla u tri sata gužva četiri, sada je cijeli dan gužva. Ljudi se ne mogu nigdje maknuti da ne bude gužve, upravo zbog ovoga što vi govorite. Znači umjesto da gledamo kako ćemo rasteretiti centar grada, da gledamo kako ćemo željeznicu izmaknuti, gledamo kako ćemo željeznicu podići i napraviti još jednu, ja bih rekao aveniju kroz cijeli grad kako bi se gužve smanjile i tih projekata nema jer to nije interes niti gradonačelnika Bandića, niti premijera Plenkovića. Njihov interes je Plenkovića da ostane još godinu dana u fotelji premijera ili ako se posreći gospodinu Stieru sljedeće godine u 3. ili 4. mjesecu možda on uskoči nakon izbora u HDZ-u, a Bandiću da izdrži još godinu i po dana kao gradonačelnik i da napravi taj GUP koji je kriminalan i koji bi trebalo pod svaku cijenu spriječiti.
Kolega Maras.
Da završim rečenicu.
Pa ok, molim vas, držite se vremena. Kolega Baričević, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog državnog sabora. Dragi kolega Maras, slušajući vas po svim točkama u ovom nacionalnom parlamentu vi ste prosto stručnjak za sva područja, imate rješenje za sve goruće probleme. A kako one vlade do devedesete tako i one nakon 2000. i ove zadnje Milanovićeve toliko su osvježile gospodarski fiskalno i na svaki način RH tako da ovo povećanje plaća učiteljima, policajcima i nije neko dostignuće ove sadašnje Vlade jer to je prosto izašlo iz dobre politike ranijih SDP-ovih vlada. A govoriti kao baštinik Komunističke partije o korupciji, to mi izgleda malo deplasirano. Hvala.
Odgovor, izvolite kolega Maras.
Kolega Baričeviću, mislim da ste vi bili u partiji puno više nego ja, … [[Upadica se ne razumije.]] u partiji nemojte pričat. S druge strane sigurno ste bili pa jel ja uopće nisam bio. Znači evo bivši član partije napada nekoga tko nije bio u partiji zamisli ovo. Kako je to moguće? To je samo u HDZ-u moguće. I Šipić i on je bio u partiji. A ne on je premlad, ali Šuker je bio u partiji to znamo svi.
Kolegice i kolege, ja vas molim. Kolega Šipiću, kolega, kolega, opomena, ne možete to raditi molim vas. Ne možemo se tako razgovarati u Saboru, gledajte ljudi vas gledaju, gledaju sve nas. Molim vas vratimo se na temu. Izvolite.
Inače još jedna greška gospodine Baričeviću Hrvatski državni sabor se ne zove ova institucija, ona se zove Hrvatski sabor. A ovo što ste vi rekli se zvalo za vrijeme jedne sramotne epizode naše povijesti četrdesetih godina prošlog stoljeća. Tako da ja nisam stručnjak za sve, ali kada slušam vas čini mi se da bi mogao biti. Hvala lijepo.
I posljednja replika kolega Vešligaj. Izvolite.
Evo, da se malo odmaknemo od ovih povijesnih tema koje često dominiraju u saboru, ali evo kolega Maras spomenuli ste ovaj nedavni sastanak premijera Plenkovića i gradonačelnika Grada Zagreba, pa uz ove silne projekte koji su tamo spominjani, Grad Zagreb je zbog poreznih reformi trebao izgubiti određeni dio prihoda. Najviše se to odnosi zapravo na ova oslobađanja koja će ići u porezu na dohodak prvenstveno za osobe do 30 godina. Ministar je ovdje jasno rekao u saboru, a i ponovio je na Odboru za financije da neće biti nikakvih kompenzacija za jedinice lokalne samouprave, no međutim njegov šef premijer Plenković nakon tog istog sastanka kaže, ma ne pa mi ćemo osigurati kompenzacije za Grad Zagreb, kako ne. Pa onda očito jedna pravila će vrijediti za Grad Zagreb, a ostala pravila će vrijediti za ostale jedinice lokalne samouprave u Hrvatskoj jer, jer znamo da evo gradonačelnik Bandić i njegova lista drže ovdje većinu premijeru Plenkoviću.
Hvala, vrijeme. Odgovor izvolite kolega Maras.
Hvala lijepa. To je jedan od najsramotnijih dogovora, siguran sam da je premijer Davor Ivo Stier da toga ne bi bilo. Znači, na neki način dosta HDZ-ovaca se crveni gleda sa nadom u Davora Ivu slijedeće godine da će zamijeniti premijera Plenkovića i da neće na taj način koruptivno nastavljati koaliciju sa gradonačelnikom Bandićem. Naravno, ja nisam neki posebni fan njegovog političkog djelovanja, ali priznajem da mi se čini da bi on kao političar teško pristao na taj koruptivni način vladanja sa Bandićem. Tako da možda slijedeće godine, ako se usudi premijer Plenković raspisati izbore u HDZ-u, ja sam još uvijek stavljam okladu na to da on neće nipošto htjet izbore u HDZ-u dok ne prođu parlamentarni izbori, možda će se nešto u HDZ-u promijeniti i ova koruptivna hobotnica Bandić, Plenković se možda promijeni i prije izbora. Ne znam, vidjet ćemo. Hvala lijepo.
Hvala kolega Maras. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom slijedeći je kolega Ivan Šuker. Izvolite kolega Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa ja ću se pokušati vratit na rebalans proračuna i da nije ovog sad prijepora, sa i sa sindikatima vjerojatno bi i na protek vremena i sam sastav i izgled ovog rebalansa proračuna mogli reći da je ovo jedan čisto tehnički rebalans, jer iza nas je već prošlo praktički preko 85% godine, utrošena sredstva, međutim kad pogledate i prihodovnu stranu ona je posljedica određenih makroekonomskih kretanja. Jer koja tri poreza rastu, raste PDV, rastu trošarine i raste dobit. Oni su naprosto posljedica nekog kretanja, posljedica nekih poteza koje Vlada uzela, posljedica kretanja rasta prosječne plaće, posljedica raspoloživog dohotka i na kraju krajeva i turistička sezona. I to je prihodovna strana. Dakle, ona je takva kakva je, međutim svela je ovaj rebalans proračuna u stvari bi trebala nama poslužit kao kvalitetna podloga za ono što nam slijedi sutra. A što se događa na rashodovnoj strani? Dakle, mi imamo na rashodovnoj strani praktički tri strukturna problema koja su mučila sve prethodne vlade bez obzira kojoj je političkoj opciji pripadala. Međutim, sve te vlade su u proteklih 20-tak godina imali te probleme. Imali su problem plaća, da li ovaj rebalans osigurava povećanje plaća, to povećanje plaća ide temeljem nekih dogovora i sporazuma potpisanih prije i naprosto na kraju godine fali novaca i treba ovoga osigurati sredstva za plaće. Međutim, kolegice i kolege ja sad svima nama ovdje postavljam jedno pitanje. Zar vi stvarno mislite da o plaćama se i problemu plaća u budućim vremenima neće raspravljati ako mi ne provedemo strukturne reforme? Ako mi konačno ne kažemo da nama javna i državna uprava mora biti takva da ona može imati i što se tiče zaposlenih i troškova taj nekakav svoj obujam, mi naprosto pričamo o nekim stvarima prije nego što definiramo šta nama treba. I mi nažalost u državnoj upravi još uvijek plaćamo formacijsku pripadnost, a ne stvari rad i to je strukturni problem. Bez obzira što tko pričao, razne vlade su bile u različitim vremenima, zato sam rekao u proteklih 30-tak godina i povećavale i smanjivale plaću. Zašto? Pa da imate privatnu tvrtku jel bi vi isplatili veću plaću nego što ta tvrtka zaradi, nego što možete isplatiti svom radniku, pa tko ne bi zadržao svog radnika. Dakle, morate naprosto povuč određene stvari. A gledajte, masa sredstava u protekle 4 godine je rasla 15%, a BDP je rastao za nekakvih 11%, znači Vlada je osigurala praktički četiri postotna poena više sredstava za rast plaća nego što je rast bruto domaćeg proizvoda. I možemo se mi ovde danas nabacivati i ovako i onako, međutim ako taj, to ne riješimo kao stvarni strukturni problem onda ćemo imati problem i sutra i preksutra i bez obzira koja politička opcija bila na vlasti i nema potrebe da se mi prepucavamo tko je šta uzeo, tko je šta dodao. Samo naprosto moramo ipak u podsvijesti nekad imati da smo neke poteze vukli u nekim vremenima, zašto, zato što se naprosto nije po tadašnjim ocjenama i procjenama moglo drugačije raditi. Drugi problem, zdravstvo. Gledajte fascinantno je tu prije 10-tak je bila rasprava, zapravo prije tjedan dana je bila rasprava o povjerenju ministru Kujundžiću. Toliko žući, toliko ružnih riječi, ja danas u ime ni jednog kluba nisam čuo niti jednu riječ o financijskom planu HZZO-a. Ja bih lijepo molio gospodine predsjedavajući da gospoda ne dobacuju [[Upadica: U pravu ste gospodine, molim vas, imate replika, može tako? Nemojte molim vas dobacivati i nemojte se dizati, imate žutu pločicu cccc i to je to. Hvala.]] Dakle, o financijskom planu, ponavljam o financijskom planu HZZO-a danas nije nitko govorio. Međutim, taj plan je vrlo interesantan, njegov iznos nominalno je vrlo interesantan i sad si ja postavljam, meni se kao zastupniku, a i kao bivšem ministru postavlja jedno pitanje, da li mi metodološki to zdravstvo evidentiramo onako kako to treba. Nekad smo imali one famozne ... [[Govornik se ne razumije.]] pa ako se išlo preko njih, to se računalo u deficit, ali definitivno to zdravstvo je usprkos onog povećanja doprinosa od 1,5%-tnih poena, opet u problemima i opet možemo reći da je to strukturni problem ali strukturni problem hrvatskih građana koji pune i gospodarstvo, koji pune državni proračun, ne nas ovdje, mi bi kao njihovi predstavnici trebali reagirati sa zakonskim promjenama da taj strukturni problem riješimo. Treća stvar, mirovine, dakle ako pogledate u rebalansu državnog proračuna, ona ćete vidjeti da znatan dio sredstava od ostvarenog viška prihoda ide za povećanje mirovina. Zašto? Zato što određeni parametri temeljem kojih se vrši indeksacija mirovina su pozitivni, kvalitetni i dobri i temeljem toga indeksacija je bila veća od onog iznosa koji je Vlada planirala kad je donosila proračun i normalna stvar da Vlada osigurava dodatna sredstva da bi isplatila te mirovine. Četvrta stvar, prihodovna i rashodovna strana, sredstva iz EU-a, iz europskih fondova. Gledajte, ne radi Vlada programe, programe rade svi dionici našeg društva. I poduzetnici i jedinice lokalne i regionalne samouprave, isto tako i provode natječaje itd. Ne možete vi dobit ovce ako niste završili posao, ako niste pripremili sve i rezultat toga se vidi na prihodovnoj i na rashodovnoj strani ali kolege sa druge strane sabornice, ne možete reći da taj iznos u vaše vrijeme nije bio još i veći. Dakle, to je hrvatski problem. Dakle umjesto da se usredotočimo na to da sve hrvatske potencijale koje imamo i u konzultantskim kućama i svima za izradu kvalitetnih programa za kvalitetnije povlačenje europskih sredstava, mi se ovdje nabacujemo što, tko i kako ali sa tim šta, tko i kako i kada, nikada nećemo doći u situaciju da ovaj rezultata bude kvalitetniji. E gledajte, da smo na ovakav način ovdje danas raspravljali o ovom rebalansu proračuna koji je čisti tehnika, onda bi vjerojatno naša rasprava o sutrašnjem proračunu bila pun kvalitetnija, zašto? Zato što je ovo polazišna osnova za uz one fiskalne projekcije koje je Vlada napravila u 7 mj., za izradu proračuna za 2020. g. međutim mi raspravljamo kako raspravljamo, jedni drugima dobacujemo teške riječi umjesto da idemo sa argumentima, zašto? Pa zato što bez obzira da li je netko govorio ovdje ili na nekakvoj presici ili u Vladi, ostaje zapisano šta je ko rekao. I ostaje zapisano kad je ko smanjio plaće, zašto ih je smanjio, kad netko nije isplatio božićnice, regrese, zašto ga nije isplatio ali vjerojatno on je tada koji je bio odgovoran za vođenje države, vjerojatno je imao razloge za takvu odluku. Isto kao što je Vlada temeljem nekakvih projekcija a o tome ćemo više govorit sutra, dala prijedlog sindikatima za rješenje povećanja njihovih primanja u 2020. godini. Naprosto temeljem određenih projekcija kretanja, Vlada je nešto ponudila. Što imamo? Da li imamo s druge strane pozitivan odgovor i želju da razgovaramo? Da li smo spremni razgovarati kako i na koji način pomoći jedinicama lokalne samouprave ... [[Govornik se ne razumije.]] na pozicije na prihodovnoj i rashodovnoj strani što se tiče povlačenja sredstava iz EU-a, bude bolja? Ne, mi o tome ne raspravljamo. A ima tu puno kolega koji imaju itekako iskustva o tom poslu i svaka jedinica je različita bez obzira koja je politička opcija na njoj jer ako nešto ne napravite, ako ćete gazit po blatu, gazit će i SDP-ovci i HDZ-ovci i MOST-ovci i svi ostali, naprosto to blato će bit tu ali ako tu cestu asfaltirate, svi će gazit po njoj ali mi se moramo potruditi da osigurano da dobijemo ono što naprosto će otić negdje drugdje ako mi ne povučemo jer gledajte, na kraju godine nas iz Bruxellesa ne pitaju je, vi niste povukli ovoliko pa ćemo mi vama smanjiti vaš udio za uplatu. Mi svoj dio moramo platiti a o nama ovisi koliko smo spremni i koliko smo u mogućnosti za povući sredstva. Zato kolegice i kolege, ja sam iskreno očekivao iako nažalost to nije tako nego imamo rasprave kakve imamo, da ćemo danas napraviti jednu kvalitetnu pripremu za raspravu o sutrašnjem proračunu. Očigledno sutra će se opet pričati iste priče ali ponavljam, puno je ovdje ljudi koji su bili u različitim pozicijama u vlasti, morali su donositi određene odluke pa ima ona stara nikada nemoj reći i napraviti nekom što ne bi želio da tebi netko napravi jer ako tebe boli i smeta onda smeta i onoga drugoga. Ja ću osobno podržati ovaj prijedlog rebalansa kao kvalitetnu podlogu za izradu proračuna za 2020., hvala lijepo.
Zahvaljujem g. Šukeru. Na vašu raspravu imamo 8 replika, prvi je kolega Maras, nakon njega kolega Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Šuker, pa evo sad malo, zazivali ste argumente i evo argumenta, znači vi znate isto da je u odnosu na 2012., prihodovna strana proračuna preko 30 milijardi kuna veća danas i normalno je da ne može biti ista situacija tada i sada i ne može se zazivati šta ste vi tada napraviti kao da pozicija ista danas kao da je 2012. g. jer nije, 30 milijardi kuna je prihoda. I druga stvar, nema više od 120 milijuna za prosvjetare a u ovom rebalansu vidimo da se na rashodima za zaposlene napravio rebalans od 655 milijuna kuna. Pa kako smo u 2019. uspjeli rebalansirati 655 a u 2020. ne možemo više od 120? Znači to su argumenti koje svako normalan bi pitao zašto, kako i zbog čega nas muljate, zbog čega ne govorite istinu? Hvala.
Hvala, odgovor, izvolite kolega Šuker.
Kolega Maras, kad bi vama čovjek sad odgovorio ono što ste vi postavili, onda bi morali analitički proći po kompletnoj prihodovnoj strani proračuna, a vi kao bivši ministar bi to trebali ipak znati pa onda bi znali zašto je nešto veće, Druga stvar, 2012. niste imali prihoda iz EU-a jer nismo bili članica pa prema uzmite samo s tog osnova, 14 milijarde manje prihodovnu stranu. Druga stvar, pogledajte ako sam vam reko da od 2016. do 2019. masa sredstava za plaće se povećala za 4 milijarde kuna, za nekakvih 700 milijuna kuna se povećala masa sredstava za materijalne troškove, pogledajte da su rashodi za mirovine otišli 4 milijarde kuna, pogledajte nekakva socijalna pitanja, evo vam 10 milijardi začas, 10 milijardi i kad uzmete onih 14 milijardi koje niste imali iz EU, ostaje vam još samo 600 o kojima možemo raspravljati, samo 600 o kojima možemo raspravljat kolega Maras.
Hvala vam. Slijedeća replika kolega Bulj, nakon njega kolega Stazić, izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Šuker kažete vi ste to kao računovođa tj. bivši ministar obrazložili sve stavke, međutim činjenica je koji ne mogu nikako dobiti odgovor realan i pošten, kako vi komentirate da je RH u 2018. je 5% BDP-a bilo sredstava iz inozemstva od naših ljudi, to nije bilo ni u vrime, u Irskoj kad je bilo najgore, nego naši poljoprivrednici iz plodne Slavonije sada iđu u Irsku saditi kumpir koja je puno manje plodna neg Slavonija, 5 milijardi kuna, iseljeno je sve i da nije toga ne bi mi uopće mogli pričat o proračunu i to ministar vrlo dobro zna, čak nije rekao istinu kad je ovdje davao izvješća o financijama, rekao je milijarde EUR-a, 2,4 milijarde EUR-a dolazi od doznaka ljudi koje su Vlada ova potrala vanka, potrala i sad se na račun tih doznaka kroz PDV, potrošnju, gospodarski rast, poziva, a uništili su i poljoprivredu i gospodarstvo, jedino šta uredno [[Upadica: Hvala kolega]] g. Vujčić iz HNB-a kupuje stan [[Upadica: Kolega Bulj zahvaljujem…]] po dobroj cijeni.
…završite misao. Odgovor izvolte.
Kolega Bulj, ja sam za razliku od vas odrasto na tim doznakama iz inozemstva jer moj pokojni otac je proveo 35.g., a u tim doznakama iz inozemstva o kojima vi govorite je i mirovina od moje majke koju je naslijedila od mog pokojnog oca. Prema tome, o tim doznakama i patnji i tvrdoj kori kruha koju su ostvarili gastarbajteri, ja mislim da ipak znam puno više od vas. I prema tome, s nekim drugim možete razgovarat, ali sa mnom koji sam iz kraja gdje je nema kuće gdje dvojica, trojica nisu '60.-tih otišla ovdje, dakle definitivno je točno … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] pa dajte ja vas lijepo molim…
Kolega Grmoja molim vas nemojte, nemojte dobacivat, imate repliku, replicirat ćete, polako.
Dakle, ja vas u potpunosti razumijem, međutim morate jednu stvar znati, ovo što vi govorite, doznake nisu prihod državnog proračuna, ne doznake nisu prihod državnog proračuna, prema tome to je činjenica, to što ljudi kad te novce dobiju da li ih stavljaju na štednju ili ih troše, tek kad ih troše onda poreze koje plaćaju kroz tu potrošnju je prihod državnog proračuna, ali kad uzmete i da sve potroše, to nije toliko koliko vi govorite.
Hvala kolega Šuker. g. Bulj se javio tj. kolega Bulj se javio za povredu Poslovnika, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Šuker je falio 3, povrijedio čl. 238. jer jednostavno on meni docira kako su moji živjeli i šta su prošli, ja vama niti govorim, ja vam govorim istinu da je sad gore nego za vrime Titove Jugoslavije, više sredstava iz BDP-a u BDP-u dolazi iz inozemstva nego kad je bio '60.-tih ista politika, samo nisu još Vlada koju vi branite kolega Šuker, organizirali vlakove za Njemačku, još samo to fali, ta planska [[Upadica: Hvala]] iseljavanje [[Upadica: Hvala]] i da kroz doznake [[Upadica: Kolega Bulj]] dolazi novac u RH [[Upadica: kolega Bulj]] 5% BDP-a [[Upadica: Kolega Bulj]] [[Govornik se ne razumije]]
Dakle, prekršili ste Poslovnik, dobivate opomenu, nastavljamo s replikama, kolega Stazić, 238.
Kažete kolega Šuker da postoji hrvatski problem koji je uvijek isti bez obzira koja je Vlada ovdje. Da, postoji hrvatski problem, ja ću vam reći koji je to. Dok ste vi bili ministar financija u najkorumpiranijoj Vladi u povijesti RH, to je ona Sanaderova Vlada, vi ste RH zadužili za 62 milijarde kuna, 4.g. to je 1460 dana, vi ste dnevno zaduživali RH za 42,5 milijuna kuna i subotom i nedjeljom i na Božić i na Uskrs i radnim danom i blagdanom, svaki dan 42,5 milijuna kuna. Da kad već govorite o hrvatskom problemu, RH ima problem, veliki problem, ima problem onda kada njome upravlja HDZ.
Kolega Šuker, izvolite odgovor.
Ovo se zove matematika s Brijuna, matematika s Brijuna. Kolega Stazić, nas dvojica smo ovdje dugo u ovoj sabornici, prvo ja sam bio ministar financija 7.g., u tih 7.g. kad zbrojite sve deficite, oni nisu preko 30 milijardi, prema tome i ne znam kako sam se mogao zadužit 62, ali kažem matematika s Brijuna je sjajna jel obični hrvatski građanin sanja da vidi Brijune, a netko uživa 2. mjeseca za po 7,00 kn dnevno, to je matematika s Brijuna, rezultat matematike s Brijuna je ovo što je kolega Stazić rekao. Kolega Stazić, kako sijete tako ćete žnjeti.
Nastavak replika, slijedeći je kolega Lalovac, izvolite kolega Boris.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Šuker, govorili ste o zapravo povećanju plaća i u odnosnu na privatni sektor i tu se mogu složiti s vama s obzirom da, sami ste rekli plaće u javnom sektoru rastu 18%, u gospodarstvu sigurno duplo manje i to je onaj dio što je nešto slično bilo i pritisci su uvijek na javne financije puno jači nego što je u realnom sektoru i to u konačnici kada dođe do recesije se onda pokazuje da je jedan loš instrument, tako da apsolutno bez obzira koliko danas jaki bili pritisci na plaće u javnom sektoru, treba reći da je gospodarstvo još uvijek realni sektor koji puni taj privatni proračun, još uvijek jako puno zaostaje. Hvala lijepo. I mislim da je to korektno.
Izvolite kolega Šuker.
Hvala lijepo. Pa kolega Lalovac, hvala vam na replici, ovo je samo dokaz da ljudi koji znaju o čemu pričaju da mogu razgovarati bez uvreda i bez dobacivanja i ljudi koji su svjesni što znači osigurati plaće i što znači osigurati mirovine, dakle razgovarajmo na ovakav način i hvala vam na replici kolega Lalovac.
Slijedeća replika kolega Grmoja, nakon kolege Grmoje kolega Borić.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Nisam mislio se uključivati u ovu raspravu, al moram reagirati na neistine koje je iznio kolega Šuker, rekao je naime da tijekom rasprave o opozivu ministru Kujundžiću se nisu iznosile konkretne stvari, konkretni podaci, što je neistina, ne znam koliko je on bio prisutan uopće na toj raspravi, da je bilo nekakvog udaranja ispod pojasa, toga uopće nije bilo, osim na kraju od strane ministra prema oporbi. Istina, jedan dio oporbenih zastupnika na samom kraju je optužio ministra za ratno dezerterstvo i upisivanje sina na fakultet umjesto djeteta hrvatskog branitelja. To se dogodilo na samom kraju od zastupnika Živog zida, to su bile jedini udarci ispod pojasa tijekom rasprave koja je trajala 9 i više sati. Govorilo se o konkretnim problemima u hrvatskom zdravstvenom sustavu tako da ono što ste rekli uopće ne stoji i nije istina.
Hvala. Hvala. Izvolite odgovor.
Pa, kolega Grmoja, meni je stvarno iskreno žao što vi replicirate na ovakav način. Dakle, ja sam rekao nešto sasvim drugo. A vi očigledno, nemojte se ljutiti, niste razumjeli poantu koju sam ja želio reći. Dakle ja sam rekao da danas na prijedlog uz rebalans državnog proračuna imamo prijedlog rebalansa plana HZZO-a. Ja se uvijek držim točke dnevnog reda i rekao sam da danas nisam čuo nikoga da je progovorio riječ o tom planu, o tome. A samo sam spomenuo usput raspravu koja je bila prije tjedan dana. Dakle, meni je bila nakana, kolega Grmoja, samo potaknuti nas sve, kad govorimo o zdravstvu da se držimo ovoga dokumenta, gledajte, mene su tu, to možete pročitati u dokumentima, uvjeravali kad se HZZO izdvoji iz riznice, ma nema frke, a već je bilo dogovoreno nekakvi dealovi s bankama, sve će biti sjajno. Evo, HZZO izdvojen iz riznice, hajde vi sad uzmite ne znam kojeg financijskog stručnjaka pa neka vam zbroji koliko košta zdravstvo. Imate par milijardi na Ministarstvu zdravstva, imate fond od HZZO-a koji vam je uravnotežen, a istovremeno se priča o dugovima [[Upadica: Hvala. Hvala.]] dakle, moja intencija je ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] razgovaramo o tom.
Kolega Šuker. Kolega Šuker, hvala. Isprika, kolega Mišić, pa kolega Borić.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Šuker, ja koliko vidim u ovom Saboru nitko ne daje plaće, evo, pošto dajem pa mogu nešto na tu temu reći, a oni primaju svi plaće od države, naravno. Ako je proračun stabiliziran, ako investicije rastu, privatne, znači vraća se povjerenje Vladi, ako je neoporezivog dijela 7 tisuća kuna po radniku u ovoj Vladi doneseno, što je jako bitno za jednog poduzetnika, vi to ne razumijete, što to znači, a sljedeće godine navodno bit će 14, ako je 3 milijuna do sada, može obrtnika imati, onda mora u sustav jedno drugo vođenje knjiga, sljedeće godine 7 milijuna. Vi ne razumijete što to znači poduzetniku. Jako bitno, jako puno stvari ste napravili, nadam se da sljedeće godine rasteretit će još uvijek privatnik, naravno, realni sektor nije još pokriven onoliko koliko se dobivaju plaće kroz državni proračun. Ja osobno mislim da idete u pravom putu i ja vam čestitam. Hvala vam.
Hvala. Dakle imamo povredu Poslovnika, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, budući da je zastupnik HS-a kolega Mišić priznao da krši zakon jer kao saborski zastupnik on ne bi smio isplaćivati plaće, ne znam o čemu se tu radi. Ja bih molio nadležne institucije da reagiraju prema g. Mišiću i da se vidi je li on u nekakvom sukobu interesa, o čemu se tu radi, kako on kao saborski zastupnik isplaćuje plaće i što se uopće događa tu, je li u nekakvoj sivoj ili ne daj Bože crnoj zoni i o čemu se tu radi.
Hvala. Hvala. Dakle, to nije povreda Poslovnika, to je bila replika, dakle dobivate opomenu, a sad vi krenite pa ćete i vi dobiti opomenu, možemo do jutra.
Hvala potpredsjedniče. Oprosti Grmoja. Ja sam poduzetnik 40 g. Moja firma i sada radi, a ja sam naravno sve ono što sam trebao po zakonu napraviti, napravio, a ti možeš Povjerenstvu za sukob interesa prijaviti, prijavi se, g. Grbin pa je dokazno da ja nisam u sukobu. Prema tome…
Dakle isto tako ... [[Upadica se ne razumije.]] koristite vrijeme, koristite vrijeme povrede Poslovnika kao ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] dakle dajem i vama opomenu. Dakle, sad izvolite, imate pravo na odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Mišić. Ja sam u kontekstu ovih silnih zahtjeva, potporama, itd. povukao jednu paralelu između privatnog sektora i ovih koji ... [[Govornik se ne razumije.]] državnim službama i javnim službama. Dakle koji primaju posao od države, da tako kažem i samo sam želio reći da Vlada kao poslodavac i ministri isto tako, gore se svakom mogućnost da svoje radnike plate najviše što mogu, isto kao što to radi privatni poslodavac. Privatni poslodavac ako da više novaca nego što zaradi, vrlo brzo je u stečaju, nema milosti prema njemu. A gdje je država? U deficitu, mora se zaduživati, onda ćemo se opet nabacivati koliko se tko zadužio i koliko je tko dao. A vi kad uzmete kolike su plaće u RH, koliko izdajemo za mirovine, koliko izdvajamo za materijalne troškove zaposlenih u državnim i javnim službama, onda ćete vidjeti da sva sredstva koja smo prikupili od PDV-a i trošarina vrlo teško to pokrivaju.
Hvala. Sljedeće je kolega Borić, nakon njega kolega Stier.
Hvala lijepo. Kolega Šuker. Repliciram na onaj vaš dio u kojem ste govorili tko je što isplaćivao. Znači u usporedbi nekih koji su danas govorili ovdje, a bili su ministri ove Vlade, znači temeljna razlika je u tome što su oni isplaćivali manje nego što su naslijedili 2011. g. svima u javnom sektoru, znači smanjivali su plaće, posebno učiteljima, profesorima, Maras je za to dizao ruku i to uvijek uredno na Vladi i ništa mu tada nije smetalo. Čuli smo danas objašnjenje da nisu ništa znali, da nisu znali i da su uvijek imali manjke, tj. da im je deficit rastao iz godine u godinu dok nije posao nepodnošljiv. I naravno, danas slušamo sva njihova znanja kako oni sve to mogu ili bi bolje rasporedili i da bi za svih nešto našli. Ali to su uvijek radili na takav način. Ova Vlada radi prema svima bolje i to je temeljna razlika koju građani moraju danas čuti jer je ovo otišlo sada u raspravu, ne o brojkama i ovom nego političku raspravu. Znači razlika između manje i više.
Hvala. Izvolite kolega Šuker.
Sva sreća, kolega Borić pa postoji arhiva. Arhiva HS-a, arhiva Vlade RH pa u toj arhivi se nalaze dokumenti koja Vlada je donosila koje odluke i mislim da nema potrebe da se mi ovdje prepucavamo ovako-onako. Ali, ono što su zaposlenici u javnoj služi osjetili, osjetili da su smanjeni koeficijenti, osjetili su da su ostali bez božićnice, bez regresa. Zašto? Zato što je Vlada u tom trenutku procijenila jer je bila u mjerama prekomjernog deficita, imala je makroekonomske neuravnoteženosti i prema tome, naprosto nisu mogli više isplatiti jer su dobili za EU komisije određene limite u kojima se mogu kretati i s obzirom da imaju takvo iskustvo bilo je logično da oni danas razumiju ovu Vladu u kojoj poziciji se nalazi, u kojim okvirima se kreće. E a zato sam ja danas svoju raspravu pokušao koncipirat na ovakav način da jednostavno svi budemo svjesni problema, činjenica i onoga čim raspolažemo da bi mogli platit. Al kažem neki zaboravljaju [[Upadica: Hvala.]] da su ljudima ukidali neke stvari.
Hvala. Slijedeći je kolega Stier, a nakon njega posljednja replika kolega Klarić. Izvolite kolega Stier.
Evo, hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Šuker vi ste imali vrlo otvorenu, argumentiranu raspravu, ona nije bila uskostranačka, upozorili ste i na koji su, koji su problemi, strukturni problemi koji nas čekaju tko je na vlasti i dali ste zapravo iz vaše rasprave jednu argumentaciju koja jasno pokazuje da državni aparat sam po sebi nije i ne može biti svrha, da kada govorimo npr. o politici plaća u državnom sektoru moramo imati u vidu i kakva je situacija i u realnom sektoru, moramo imati u vidu koliko raste produktivnost, moramo imati u vidu niz tih elemenata koji naravno nas čekaju i koji se mogu jedino ozbiljnom odgovornom politikom, a ne parolama riješiti. Vi ste na taj način raspravljali, drago mi je da je kolega Lalovac to i prihvatio takav način argumentacije i ponavljam, jedino jednom odgovornom politikom se mogu ti problemi riješiti, a ne parolama.
Hvala. Izvolite odgovor na repliku kolega Šuker.
Hvala lijepo. Samo kolega Stier bojim se da će kolega Lalovac nakon vaših i mojih pohvala imati problema unutar svog kluba, ali struka je struka, činjenica je činjenica i dobro ste rekli, mi naprosto moramo biti svjesni koliko može hrvatsko gospodarstvo i koliko mogu hrvatski građani. Ali isto tako moramo biti svjesni da imamo javni sektor koji je takav nepromijenjen već praktički skoro 30 godina i mi se moramo odlučiti što hoćemo i kad se odlučimo što hoćemo, onda moramo biti svjesni da to košta toliko i toliko i da to plaćamo iz državnog proračuna. I kako ćemo namaknuti sredstva, a morati ćemo ih namaknuti ako se odlučimo za nešto, ali na ovakav način da mi stalno upumpavamo novce, a nismo željni neke stvari promijeniti, e to je ono što nije dobro jer mi još uvijek ne možemo biti nikako sretni i zadovoljni da mi kao građani moramo obit 5 ili 10 šaltera da bi dobili jednu potvrdu. Dakle, moraju se dogoditi to su te strukturne reforme o kojima svi pričaju.
Hvala. Posljednja replika kolega Klarić, izvolite.
Poštovani kolega Šuker, evo šta je rekao i kolega Stier zapravo je užitak slušati vas, pa evo i u replici kolegu Lalovca, ljude koji govore o temi i ljude koji znaju što govore. Za razliku od prethodnih govornika mislim čemu se uopće truditi kad ljudi nemaju nikakvog argumenta protiv ovog rebalansa proračuna, a nemaju niti hrabrosti priznati da ova Vlada dobro radi, da su postignuti ogromni rezultati, privučena europska sredstva, pokrenuti brojni projekti, onda jedini način nekakvog otpora prema tako nečemu je pričati o Gradu Zagrebu, o nekakvoj silnoj korupciji i silnim negativnostima imaginarnima i stvarati u javnosti sliku kako ništa ne valja. Ova Vlada, ovo ministarstvo, ovaj rebalans proračuna je izuzetno dobar temelj za proračun za iduću godinu [[Upadica: Hvala vam.]]
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Kolega Klarić, ja bi bio sretniji da smo mi danas recimo raspravljali o tome kad govorimo o jedinicama lokalne samouprave kako je grad Bakar uspio napraviti jednu vrlo uspješnu zonu ili recimo da se prebacimo na drugu stranu sabornice, da kažemo kako je lokalna jedinica kolege Mateljana uspjela, uspješna u povlačenju sredstava. I ja ću to otvoreno reći, kolega Mateljan nije ovo podbacivanje to je naprosto činjenica jer naprosto treba cijeniti sve što je netko dobro napravio i koristit njegovo iskustvo kako je došo do toga. I kad mi počnemo razmišljati i raspravljat na takav način onda se nećemo prepucavati ovako kako se prepucavamo. A naši građani, kažem vam, blato je za sve jednako, asfalt je za sve jednak i ja se iskreno nadam da će se rasprave vratiti na nekakvu razinu kakve su nekad bile i da ćemo raspravljati o stvarnim problemima naših građana, svjesni činjenice i mogućnosti državnih i lokalnih proračuna, a isto tako svjesni činjenice da su sredstva iz EU nešto što je glavni okidač za investicije u RH.
Hvala vam kolega Šuker. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom pošto je ovo bila zadnja replika. Slijedeći je kolega Borić Josip. Izvolite kolega Borić.
Hvala vam lijepo uvaženi potpredsjedniče. Kolegice i kolege, uvaženi ministre sa suradnicima, pa evo želim nešto i ja reći o ovom prijedlogu rebalansa proračuna za 2019. godinu i o Zakonu o izvršenju samog proračuna jer očito da se moramo na neki način okrenuti novom trendu ovdje znači s obzirom da smo već treća godina ovdje za redom, već imamo nekakva iskustva kad se govori o rebalansu, kad se govori o proračunu. Znamo kako će kolege s naše desne strane reagirati na sve dobro što se događa u državi i danas je to opet po ne znam koji puta izašlo vani, jer na neki način moramo se uspoređivati da bi i naši građani koji ovo prate jer vide valjda u direktno prijenosu, shvatili razlike između onoga što se nudi kao neka opcija u budućnosti i ovoga što imamo sada. Pa kad smo kod rebalansa moramo spomenuti recimo da dok je gospodin Maras bio ministar da su tad rebalansi išli dva puta godišnje, obavezno dva puta godišnje jer kad se donosio proračun na kraju godine on je uvijek bio krivo napravljen pa bi već u 3 ili 4 mjesecu popravljali, a onda u 11 sravnavali sve jer nisu imali konstantu. Što je to konstanta bila? To je ona porezna politika koja je bila zadana i jednostavno su 50 puta mijenjali porezne zakone i to godišnje po nekoliko puta ne bi li stvarali nered u takvom jednom sustavu i naravno da takav nered nije se mogao dobro odraziti i na same proračune i na kraju godine bi bio taj drugi rebalans gdje bi se nešto mirilo, ali uglavnom su proračuni završavali u velikim deficitima i oni su to doživljavali kao veliki uspjeh. Nije tada bilo bitno da li je ministar tada sjedio ovdje u sabornici ili nije nego jednostavno govorili su kako je negativno, kako je loše u stvari dobro za sve hrvatske građane. Nije tada Marasa, kolegu Marasa bilo briga da li učitelji i profesori dobivaju manju plaću za što je on dignuo ruku. On se danas brine o njima cijeli dan i tko da mu to zamjeri. Kada je trebalo pokazati nije znao pokazati i danas nas vodi u nekakav izbor kao građane, ne političare. Da moram birati ne znam između ministra financija i što on zna kao Zdravko Marić i Gordan Maras kao neki bivši ministar nekog izmišljenog ministarstva za njega i što on zna, pa to je lagan izbor. Uopće se ne trebamo sikirati oko toga za koga bi građani dignuli ili dali ruku ili zaokružili iste takve. Znači to je ona razlika jer on uvijek kaže, građani to moraju znati. I moraju znati tu razliku jer kada pogledamo što ovdje piše u tekstualnom dijelu i u brojkama nije problem uhvatiti se za jednu brojku i deset minuta o tome govoriti. Ali što su se oni uhvatili danas, kažu nemate za profesore i učitelje. Nije istina, pogledajmo rebalans protiv koga oni jesu pa ćemo navoditi brojke protiv čega su oni, a tobože štite upravo interese tih i takvih. Dovoljno je pogledati razdjel, ne znam Ministarstva znanosti i obrazovanja, rashoda za zaposlene 304 milijuna više samo u rebalansu, ne na nivou godine. Oni kažu vi se ne brinete nikako. Kako je izgledalo kod njih? Bilo je 500 milijuna manje na rebalansu i oni su rekli to je super, za to se treba glasati. I naravno kolega Stazić bi proveo to ovdje kao potpredsjednik, glasovalo se. Nije bilo bitno jer oni su ti koji sve znaju, a ne znaju ništa. I danas nam se ispričavaju da nisu znali ništa i da su im stalno bile negativne brojke. I zato ja stalno govorim, imali smo sustav u kojem je bilo 100 negativnih brojki i jedna možda pozitivna i onda su se svi lovili za tu jednu i govorili kako je to super ta jedna pozitivna. Danas kada imate 100 dobrih brojki oni traže jednu koja bi bila negativna i to cijeli dan raspravljaju o njemu, a nema ni takve jedne, nema je. I jednostavno moramo se ovdje nadjačavati politički jer ne mogu odgovoriti, ne znam na rast BDP-a prvih 6 mjeseci 3,1%. Sjetimo se njih, 12 kvartala minusa, samo tri pune godine, minus. I dolazio bi ne znam, gospodin Grčić koji je tada bio dežurni optimista, danas je dežurni pesimista i govorio kako je i pad ustvari rast, samo da mi to ne razumijemo. Razumijete. I mi smo se morali s time nositi ovdje, ne, dok ih građani nekoliko pet, šest puta jednostavno nisu poslali u srazu između SDP-a HDZ-a u nekakvu oporbu. Pa onda čujemo, ne znam da nije dobro ako smo rasteretili građane za 6,3 milijarde u tri godine. Ako je rast prihoda PDV-a ne znam 2,2 milijarde, ako je ne znam 14,7 milijardi većih prihoda od strane europskih fondova pomoći, kada su bili oni pa to je bilo na milijardu ili dvije milijarde kuna. Propustili pune dvije godine članstva da bi uopšte nešto napravili uopće, ništa da bi nas danas prozivali na gotovo 70% ugovorenosti svih sredstava. To građani moraju znati jel su ti ljudi opet nekakva nova opcija koja se nudi, kaže sve što je bilo prije izbrišite, mi nismo bili ti i ponovno nas birajte jel smo sada nešto naučili. Čujemo, ne znam, za mirovine 850 milijuna više samo u rebalansu. Oni kažu mi smo protiv toga, opet su protiv umirovljenika, ali bez problema koaliraju sa strankom koja tobož predstavlja umirovljenike. Pa gdje je tu logika, gdje je tu nešto što je racionalno? Pa su protiv toga da zaposleni dobiju i još ne znam skoro 500 milijuna više, pa su protiv toga, ne znam da su socijala da one naknade porastu za 176 milijuna, oni su protiv toga. Ali sutra na ulici oni su prvi zaštitnici svih skupina, prvi odmah iskaču ovisi što je popularno. Ako osjete da nije baš neće se pojaviti ili da rodiljne naknade ili dodatni rodiljni dopust raste za 41 milijun kuna. I protiv toga su i zato će glasati protiv ovog proračuna ministre. Možete vi njima govoriti što želite, a oni su protiv, oni su se već unaprijed … ne trebaju oni čitati šta ovdje piše. Oni vam zato ne žele podržati proračun, ali će sutra reći e mi smo bili za vas i to građani moraju shvatiti jer tko su oni ili što su radili? Pa ostavili su nam Uljanik sa 4,5 milijarde jamstva i to se isplati bez nekadašnjih ajmo tako to reći kriznih poreza. Prošlo je mimo nas svih kao da se ništa nije desilo, kao da smo isplatili 500 kuna. Nitko nije nastradao u svemu tome, nitko ni u javnim službama, ni u ne znam bilo kojem segmentu kojeg država plaća. Netko je to omogućio. I oni kažu, takvog ministra treba smijeniti jer oni su svoje smjenjivali na traci. Malo, malo jedan bi otišao. I sada kada kroz rebalans još dodatno smanjujemo nekakve naše deficite, kada povećamo prihode a smanjujemo i rashodovnu stranu oni kažu mi smo protiv toga. Pa jel to zadatak jednog političara da čisto iz partijskih ili nekakvih stranačkih pobuda bude protiv nečega što ide na korist svih građana. Vjerojatno da? Za njih vjerojatno uputno. Javni dug kojeg su dotjerali sa 60 na 84% BDP-a ova Vlada smanjuje, vidimo sada još dodatnih 3,5% poena u ovoj godini. Šta oni kažu? Mi smo protiv toga. Nije ih bilo briga. 70 milijardi više zaduženja, kada ih pitate što ste radili s tim novcima nema odgovora. Ne znaju uopće gdje su potrošili. Na kraju mandata su rekli da je onaj famozni Plan 21 uopće nije postojao, da je to bila jedna apstrakcija s kojom su htjeli dobiti izbore, prevariti građane i da to što su trebali raditi ustvari nisu radili i da nisu ništa znali. I tko nam tu govori? Ministar koji je imao svoj lift. Imate li vi lift u ministarstvu samo za vas? Imao je svoj lift, putovao svijetom, [[Upadica Đujić: Las Vegas.]] Las VEgas, evo ga kolega Đujić zna, trošio nemilo i cijeli dan ga ja ovdje svaki dan moram slušati kako on nama dijeli lekcije o tome što treba ministar raditi. Vi to ništa ne radite i zato je on ljut na vas i neće vas podržati ni on jer kažem ja ću na to odgovoriti, ali činjenice su i kad to slušate danas kažem ovdje mi moramo građanima jasno predočit između čega imaju birat ne ako sutra moramo birat, da li između ovakve RH koja napreduje, koja se razvija, koja gospodarski ima pozitivne tokove, koja ima i u fiskalnom dijelu velike uspjehe ili ovih koji su sve znali, ali nikad nisu znali kad su bili na vlasti, uvijek najviše znaju kad su u oporbi i jednostavno od ove države žele napraviti crnu kroniku, al nećemo im to dozvoliti jer ova država je puno vrjednija i bolja od onoga što oni misle o njoj.
Imamo i 5 replika, prvi je kolega Maras, nakon njega kolegica Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepa. g. Boriću, moram priznat odgodio sam jedan sastanak da bi slušao vašu raspravu i nisam požalio, to je bila jedna zbilja koncizna, stručna, politički jedna od najjačih rasprava koju sam ja čuo, čak mislim uzet transkript da je pročitam još koji puta i da je podijelim na Fakultetu političkih znanosti, da ljudi, studenti tamo vide kakav zastupnik treba bit, svaka čast, izvrsna rasprava, zbilja smo impresionirani, vidim da ljudi još ne mogu sebi doć kolko je to bilo jako. Kada bi mogli vam dati svo svoje vrijeme da raspravljate umjesto nas, vjerujte dali bi vam jer to je garancija … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Jel ti isto? … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Stvarno nevjerojatno, to je garancija da će HDZ zbilja dobro proć na izborima. Evo dajte govorite što više Boriću. Hvala vam.
Hvala vam. Izvolite odgovor na repliku.
Kolega Maras, ovaj vaš, ajmo ga nazvati sarkazam je u stvari izraz jedne nemoći, znači kad vas se suoči sa činjenicom da ste imali svoj lift u ministarstvu s kojim ste se samo vi mogli voziti gore i dolje, za vas je to negativno i vi to ne možete podnijeti i mi uvijek moramo gledati kako s vama razgovaramo, ne smijemo kao vi sa nama jer se vi naljutite ili pobjegnete vani, znači to je nekakav naš motiv rada ovdje da moramo uvijek misliti što vam govorimo jer se vi naljutite i stalno dižete te povrede Poslovnika, ali me niste demantirali ni u ničemu i drago mi je da vam se svidio moj govor, vidio sam i kolegu Bulja, pažljivo je slušao, jednostavno morali smo napraviti jednu, ajmo reći to, razliku između onih koji se nude i ovih koji su sada na vlasti da bi ljudi ili građani shvatili tko se to nudi s druge strane i što to njih muči, a kad su imali priliku nisu znali ništa.
Prije slijedeće replike kolega Maras ima povredu Poslovnika, izvolite.
Hvala lijepo. Povrijedio je kolega Borić 238., mada, mada, kako bi rekao, teško mi je to reć, al povrijedio je, znači nije govorio istinu vezanu uz mene, bez obzira što me fascinirao poput drevnih grčkih govornika ne, znači Aristotel vam je, nije, nije do koljena Boriću, tako dobro govorite, znači vi ćete biti citirani stoljećima iza nas, tako da meni je čast što sam služio zajedno sa vama u HS, evo [[Upadica: Hvala vam]] [[Govornik se ne razumije]] To ću, to ću pričat unucima [[Upadica: Kolega, kolega Maras]] služio sam sa Borićem.
Kolega Maras, dakle ovo nije povreda Poslovnika, ovo je replika, dajem vam opomenu, to vam je treća opomena, dakle oduzimam vam riječ nadalje u raspravi … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] 236. zlorabili ste povredu Poslovnika kolega Maras, izvolite kolega …/Mikrofon isključen/…ispričavam se, izvolite kolegice.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Poštovani kolega Borić, dakle dobro ste konstatirali u vašoj raspravi da kolege iz opozicije najbolje sve znaju kad su u opoziciji, a znate zašto? Zato što tad nisu za ništa odgovorni, mogu lupat po svemu i to smo upravo danas iz ove njihove rasprave i vidjeli jel teško je govorit o ovome što piše u rebalansu proračuna, a onda bit argumentiran, a da ne možeš prozivat, da ne možeš lupat po uspjesima ove Vlade i oni to upravo čine jer teško je priznat da je ova Vlada podigla plaće, podigla mirovine, podigla naknade za socijalna davanja, rodiljne naknade, teško je to sve priznat kao uspjehe ove Vlade nakon svih neuspjeha njihove Vlade i zato ja ne bih rekla da je ova njihova danas rasprava čak ni politička nego politikanska i bilo bi naravno puno bolje da ovdje možemo razgovarati argumentirano [[Upadica: Kolegice Jelkovac hvala]] Hvala.
Kolega Borić, izvolite.
Hvala lijepo kolegice Jelkovac, pa zato smo i tu da kažemo ono što bi trebalo činiti razliku, pa ćemo kod učitelja i profesora. Za njihovog vremena te plaće su pale dolje za nekih 10-tak% i nije ih bilo sram reći gospodo morate uzeti tolike niže plaće iako je i tada bilo štrajkova i uspješnih i neuspješnijih itd., itd. Kada ova Vlada kaže, kada ministar kaže da u 3.g. podizanjem osnovice za 18,3% ta plaća ne, ne godišnje ne raste, nego mjesečno, pa kad to pomnožimo sa 12. mjeseci, pa to ispadne još najmanje dvije plaće više u odnosu na ono što je bilo 2016., onda moramo od njih slušati da nemamo 100 milijuna kuna da im damo za nekakve nove zahtjeve. Nije istina, lažu, ali proces pregovaranja mora ići između Vlade i sindikata po meni u dobrom smjeru, ne radimo ono što su oni radili, na niže, nego na više i naravno da u tome postoje prijepori, što je sad s obzirom [[Upadica: Hvala kolega Boriću]] da pokušavamo zadovoljiti ono što možemo.
Hvala. Slijedeći je kolega Stazić, izvolite kolega Staziću.
Ja se vama divim kolega Borić, vi godinama govorite jedno te isto i uopće vam nije dosadno. Kažete sve što je bilo treba zaboraviti, e kad bi se bar moglo, kad bi se bar moglo to zaboraviti, kad bi se moglo zaboraviti da ste vi bili državni tajnik u najkorumpiranijoj Vladi kod Ive Sanadera, kad ste tu Vladu branili jednako tako žustro kao što to činite danas braneći ovu Vladu skupa sa kolegom Šukerom, pripadnici stranke kojoj se sada ponovno sudi za pljačku. Kažete HDZ zna, oporba ne zna, da znate krasti daleko više nego što to itko ikad u ovoj zemlji može naučit i sudi vam se zbog toga, sudi vam se zbog toga i nije vam neugodno nakon svega toga govorit to što govorite, ali mislim da je Sanader izabrao krivog odvjetnika, trebao je uzeti vas jer ovako kako vi govorite ovdje [[Upadica: Hvala…]] u HS i kako [[Upadica: …kolega Stazić]] branite gospodu tome se treba diviti.
Hvala, kolega Borić odgovor na repliku.
Hvala lijepa kolega Stazić, ja se vama nikako ne divim. I nisam rekao da ne treba zaboraviti nego da ne smijemo zaboraviti. To su velike razlike. Zato podsjećam građane na to i tko je bio g. Nenad Stazić i tko je bio potpredsjednik HS-a. Čuli smo da se ljetovalo nekada na Brijunima za iznos boravišne pristojbe. I to je vaše pravo bilo i vi ste to iskoristili. Ali to što vi pokušavate svakog ovdje od nas povezati s jednom osobom, a bježite od toga kad se vas pokušava povezati s nekom osobom, kao recimo što je to gđa. kojoj se sad sudi iz Sisačko-moslavačke županije, onda vi kažete, a ne, ne, nije to moje. E to je razlika. Kao što je razlika što neka djela prođu, kad se radi o partiji mimo svih, a kad neke druge stranke, se sve gleda. Zato sam ja danas pitao nešto vašeg predsjednika. Ali nema odgovora. Kao i onog drugog koji je s karakterom ili bez karaktera pa neka odgovore na te teme [[Upadica: Hvala.]] da znamo s kime imamo posla.
Hvala. Sljedeća replika kolega Klarić.
Kolega Borić, naprosto ne mogu vjerovati kako ste rekli da je kolega Maras kao ministar imao sam svoj lift samo za sebe. Vi i ja smo bili ovdje u Saboru za vrijeme Milanovićeve Vlade i nebrojeno puta smo slušali o nasušnoj potrebi monetizacije autocesta, slušali smo o tome i na kraju se to dogodilo da su one najsiromašnije osiromašili još više skidanjem statusa brdsko-planinskog područja u Gorskom kotaru. U proračun države nije ušlo praktički ništa, ti gradovi i općine su ostali bez 50-tak milijuna kuna. I sad ovdje slušamo o tome kako ova Vlada ne radi jer kako ovdje ništa ne valja, a rebalansom proračuna govorimo o suficitu.
Izvolite, odgovor na repliku.
Kolega Klarić, to je ta naša, kažem dnevna borba, pokušaj da se istinom ili argumentima nadvladaju servirane laži s druge strane. I za taj lift ja sam čuo od djelatnika koji su u tom ministarstvu radili, znači, iako ga je imao vjerojatno si je dao takvo pravo da sam putuje barem kroz tu zgradu i da sam sebe uvjerava da je bio dobar ministar. Zatvorio je negdje 50-tak tisuća obrta u svome mandatu, a bio je nadležan za njih i jedini zakon koji je branio ovdje, donio u Saboru, bio je Zakon o pogrebnim djelatnostima. S kim danas imamo problema mi lokalno, teško nam je riješiti neke stvari, ali nekako rješavamo. Razumijete? Sam je zatvorio, znači skoro usmrtio 50 tisuća obrta, ne? I donio je Zakon o pogrebnim djelatnostima i jednu zgradu je ostavio nedovršenu, još stoji tu u Zagrebu koja je trebala služiti samo nečemu što on zna i danas se moramo s njime nadjačavati o tome [[Upadica: Hvala.]] tko nešto zna ili ne zna.
Hvala kolega Borić. Posljednja replika, kolega Šuker, izvolite.
Kolega Borić, kolege s druge strane sabornice kad govore, onda njima 4 milijarde nije puno. Toliko je otišlo u Uljanik, ali vrlo interesantno da su ta jamstva dana 3 godine nakon toga što nijedno jamstvo u RH nije izdano i te 4 milijarde su otišle u vjetar i nitko o tome ne priča, isto kao ni 500 milijuna za kojim plaću danas radnici 3. Maja i to je sve poštenje, oličenje poštenja. Ali nabacivati se na druge, to je genijalno i s takvom lakoćom da je to milina. Ali ponavljam, kolega Borić, mi ovdje govorimo o 100 i još nešto milijuna kuna, a 4 milijarde je progutao Uljanik. Tko im je dao jamstva? Kako to najedanput da su se počela davati jamstva brodogradilištima, ako je rečeno, Milanović je rekao, mi smo restrukturirali hrvatsku brodogradnju, 10 milijardi troška restrukturiranja na deficit proračuna 2010./2011., [[Upadica: Hvala.]] i onda se hvali da su nekaj napravili, i onda naprave opet kaj su [[Upadica: Hvala. Odgovor na repliku.]] napravili.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo kolega Šuker. Očito i ne možemo na ovaj način, možda i nije najbolje da pričamo da bi govorili kako su bili loši, ali građani moraju vidjeti što to imamo s druge strane i što su radili jer su neki od njih sada kandidati da budu predsjednici države. Ti isti koji su nas zatukli. Vi kažete 4,5 milijarde nije previše. 70 im ništa nije bilo puno. Ništa im nije bilo, 70 jer su se zadužili i ne znaju gdje su to potrošili, uglavnom su servisirali deficite, vjerojatno, trošenje na sve načine, bez i jednog jačeg infrastrukturnog projekta. Sjetimo se samo monetizacije autocesta. 3 godine se o tome pričalo, a odustalo u 30 sekundi. U 30 sekundi na Vladi smo rekli evo, bacili smo jedno 10-tak milijuna i više, u vjetar i veselite se. A danas vidimo da to može funkcionirati na sasvim drugi način. To je ta razlika na koju moramo upozoravati građane da bi shvatili zašto trebaju glasati za ovakvu Vladu. A zašto ne glasati za ljude koji ne razumiju [[Upadica: Hvala.]] što im je posao?
Vrijeme vam je isteklo. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Sljedeći je kolega Bulj Miro, izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Evo, nakon ovog govora koji je epski, trag ostavljajući iza sebe pošto sam saborski zastupnik i dolazim iz ruralnih područja obaveza mi je govoriti ... [[Govornik se ne razumije.]] govora i ovih govora, ovih hvaljenja ministra, doslovno mi je došlo da povučem ovu raspravu koliko je to bilo uvjerljivo, koliko je to bilo učinkovito, da ne zna čovjek bi li povratio ili više nikad ne bi ušao u ovu sabornicu. Jednostavno, realan svijet nije takav. Jednostavno realnost iz koje dolazimo nije takva. Ali možemo krenuti iz 1001 razloga. Prvi je razlog koji cijeli dan spominjem i na odborima, ministri nisu bili, bili su vaši suradnici tajnici, a i vi ste mi odgovorili to djelomično, izbjegli ste taj odgovor. Činjenica da u RH 5% BDP-a iz doznaka iz inozemstva. To ću ponavljati. Tako nije bilo, to nijednoj državi EU. U Irskoj kad je bilo najveće iseljavanje nije bilo toliko na osnovu doznaka. I to je činjenica. 2,4 milijarde eura na osnovu doznaka iz inozemstva. Umjesto da naši poljoprivrednici obrađuju Sinjsko polje, slavonsku ravnicu, da stočari naši čuvaju, oni su otišli u Irsku, a naša puno plodnija Slavonija od Irske. 5% BDP-a dolazi nam od doznaka naših ljudi. To sam danas rekao Odboru za veterane nakon hvalospjeva tajnice kako je sve uredno i velikim planovima rekao sam svojim kolegama u Odboru za veterane da je situacija više nego kritična. U Sloveniji je 1% dolazi sredstava na doznake iz BDP-a. I kaže tajnica ne nema to veze sa našim proračunom i rebalansom. Nije istina, to je laž, taj novac koji dolazi ovdje, taj novac koji dolazi ovdje, to je, vrlo ste vi lagano to na odborima otkantali a ključni je problem da je politike ove Vlade je iseliti, izgubiti radna mjesta, isprazniti i taj novac koji ljudi šalju idu znači preko poreza, povećane potrošnje ali ne i gospodarskog rasta u Hrvatskoj u smislu da je industrija, da je poljoprivreda, pa 10% manje proizvodimo mlijeka u ... [[Govornik se ne razumije.]] zadnju godinu. To je ministru smješno, 10% manje mlijeka. Gdje su išli poljoprivredni poticaji ministre? Evo vi ste bili pomoćnik ministra i ministar. Gdje su išli poljoprivredni poticaji? Koliko je poljoprivrednog poticaja otišlo u Agrokor, znate li taj podatak dok ste vi bili pomoćnik ministra? Znate li taj podatak? To je istina. Ono što je trebalo i našem seljaku i težaku išlo je preko štetočina u ministarstvu, išlo je onima kojima ne treba ići, oni koji ne znaju koliko krava sisa ima i tako se, to je činjenica i to je istina. Krško područje, pašnjaci, smijte se Boriću, dobar ste govor održali, zamjenski mandat imate i boriti ćete se opet isključivo i samo za zamjenski mandat jer ako vam se vrati Oleg Butković više nećete biti saborski zastupnik. I nemojte se smijati jer je činjenica da su se poticaji, subvencije dijelile na takav način. Gdje je naša poljoprivreda, gdje su poljoprivrednici? Gdje je zlato? Evo, Hrvatska je jedina država koja nema zlatnih rezervi. Dok guverner HNB-a kojega ste vi reizabrali, koji je kriv za gospodarski udar. I ja sam digao kaznenu prijavu zbog toga šta je novac koji je, tj. što je 10 milijardi kuna imao bez garancija mjenice trošio, 10 milijardi kuna je Todorić trošio, 10 milijardi Agrokor, … ... [[Upadica se ne čuje.]] Da, da, to je istina. I on danas kupuje, danas kupuje stanove, ne briga ga se o protoku novca niti ga je briga koliko je naših ljudi iselilo ali sjedaju doznake naših građana, sjedaju doznake naših liječnika iz moje Dalmatinske zagore, iz to dolazi, to je sve u redu. I sada ste vi izbalansirali proračun. Sve je u redu. A izgubili smo ljude, najpotenije ljude smo izgubili, ljude od poljoprivrednika, od učitelja, profesora, sve gubimo, sve. Zdravstvene usluge, kada govorimo o zdravstvenim uslugama pa nikada gore, evo na Hvaru nemamo laboratorij, u Makarskoj mora kada čovjek izvadi krv ide u Kaštela, mora ići u laboratorij. O kojemu zdravstvu vi govorite? Županije, decentralizacija. Koja decentralizacija? Čemu služe županije? Čemu služe, ja pitam čemu služe županije? Da moraju gradonačelnici, da ja sam se kandidirao za župana isključivo sa jednim programom da je ugasim ali ste se, da ih samo to ugasiti i jedini spas. Evo svi načelnici i gradonačelnici moraju biti prijateljski prema županu, poslušni, isključivo su faraoni. Pa pogledajte gospodarenje otpadom, šta radite. Evo ovdje kolegica je ovdje iz primjera, evo kolega Šipić je išao riješiti i rekao je da je riješio problem ali nije riješio problem, bolje bi bilo da ga je zvao ministar Ćorić kada je nametnuo da otpad 10 km iz Vrgorca se goni u Sinj, tada je trebalo riješiti problem ali se problem nije riješio ali neće odložiti otpad, to dobro znamo bez obzira na mudrolije ministra Ćorića. Evo, tu je kolegica iz Jasenovac općina, čini mi se, iz Zagreba će vam 100 km goniti otpad u vaše tamo područje. U Novsku, da, da vaše vodopravno područje, iz tih izvora gdje će vam zagrebačko smeće ići gdje je pitka voda vi ćete piti vodu i vaš kraj a vi sjedite i šutite načelnice, sjedite i šutite. Naravno da i taj dio okolišni, vodoopskrba, pa stani, 14, pa znate li koliko kućanstava u Hrvatskoj nema vodoopskrbu u 21. stoljeću. Pa ljudi sa Zelova gledaju u Cetinu, iz Rude gledaju Rudu koja napaja cijeli Split, nemaju vodoopskrbu, šibensko zaleđe. Evo kolega Babić maše rukom, on zna kako je isto opskrbljena vodom cijelo to područje. Navodnjavanje, odvodnja nema Vrgoračkog polja, navodnjavanje Sinjskoga polja, šta ste vi to napravili? Iselili ste ljude, iselili ste ljude i na osnovu toga ministre iseljavanja ljudi, na osnovu doznaka 5% BDP-a to je rekord u EU, najgore iseljavanje kada je bilo, najgore. U Irskoj nije bilo toliko BDP-a od doznaka. I naravno da taj novac se troši ovdje, to šta ljudi šalju svojim obiteljima to je činjenica i to je istina jedina. I to je dugoročno i to je dugoročno ministre, to je dugoročno, najveći problem je da smo izgubili radnu snagu. Imamo praznu i Slavoniju i Gorski Kotar i Liku i Dalmatinsku zagoru. Pa kompletno područje Hrvatske ste ispraznili i sada se hvalite sa, sada ste vi sve izravnali. Zato što ljudi šalju novac, ... [[Govornik se ne razumije.]] tako je '60.-tih godina bilo, ljudi su odlazili u Njemačku, ljudi su odlazili u Njemačku i slali su novac vamo. I to je problem. I to je jedan od većih problema. A to mislim ja ne mogu shvatiti da imamo sjednicu Vlade prije godinu i pol dana u Splitu, niti jedan značajan projekt koji je tada obećan nije napravljen osim što će sada biti po proračunima, ja ću dati amandmane, ne morate se ... [[Govornik se ne razumije.]] , vjerujem da ćete podržati i brzu cestu do i sve vertikale i do Sinja, Cetinskog kraja i do Drniša i do Knina i do Imotskog i sada sam vam ja kamene temeljce postavio. Sve sam vam kamene temeljce za sve te projekte koje od izbornih ciklusa do izbornih ciklusa ja sam ih postavio. nemate šta nego to bagerima i vozite ali nemojte slučajno dolaziti opet i otvarati kamene temeljce, pojeli ste i ono janjaca, nema više ništa, evo kolega ... [[Govornik se ne razumije.]] može potvrditi, vrlo malo stoke ima na tom području jer za kampanju moraš probirati janjce jer jednostavno vi to volite malo bolji ... [[Govornik se ne razumije.]] , malo bolji komad. Pomeli ste sve, sve ministre. I ova priča je tolko nerealna, bajkovita, živite li vi u tim krajevima? Onda govore radit ćemo Lećevicu, centar za gospodarenje otpadom, a Marišćina katastrofa i onda jadni iz Vrgorca, ne jadni, mislim iz Vrgorca koji ima slabe financijske kapacitete i naravno da gradonačelnik ne smije biti toliko glasan. Vi ste od gradonačelnika i načelnik napravili ovisnike o županima. I točno se znadu izborni ciklusi na asfaltiranju, to se zna od kad je županija, a 100.000 ljudi je manje samo od Krke do Neretve u Dalmatinskoj zagori od kad su osnovane županije, a kad izvadite uzorak asfalta točno vidite izbore, kad su predsjednički izbori, kad su lokalni, samo šaraj asfalt i to je činjenica, i to je činjenica. I to je šteta ne izvadit jedan uzorak, ja ću vam donit ministre pa ću vam ga poklonit. Županije su svrha same sebi i to nije decentralizacija župani su apsolutno faraoni i to nije, tek kad se ukinu županije Hrvatska će prodisat. Moja Dalmatinska zagora će prodisat, Slavonija koja je prazna, koja je prazna i sad ti naši poljoprivrednice sade krumpire u lošijoj plodnoj zemlji u Irskoj, u nas kad se baci krumpir u Slavoniji raste, ali nije mogao čovjek jel tko zna kome su išli poticaji, kao što sam rekao išli su poticaji za krave, a ti koji su dobivali poticaje nisu znali koliko sisa krava ima.
Kolega Bulj hvala. Na vaše izlaganje imamo 4 replike. Prvi je kolega Grmoja. Izvolite kolega Grmoja.
Poštovani kolega Bulj ja bih vas molio da ne postavljate pitanja ministru Mariću oko Agrokora. To je čovjek koji o Agrokoru ništa ne zna on je sam to rekao da o Agrokoru ništa ne zna, da ovaj nema nikakve informacije, on jedini nije u sukobu interesa iako je išao na sastanke s Ivicom Todorićem dok je bio ministar u Vladi tako da mu ne postavljate pitanja o potporama koje je dobivao Agrokor. Nemojte pitati ove u Vladi o potporama koje su dobivali ti veliki ovaj uvoznici, znači oni koji zapravo ništa nisu proizvodili nego su uništavali hrvatsku proizvodnju i dobro ste ovdje, mnogi su se smijali, ali vi ste rekli jedno ključno pitanje, u nas se potpore dijele na temelju hektara, ne na temelju ovaj broja grla. U nas se potpore ne dijele na temelju toga koliko si proizveo i to su ključni problemi. I mi imamo sad smanjenje potpora za poljoprivredu što nije dobro [[Upadica: Hvala.]] nama trebaju kontrole potpora, a to neće provesti Zdravko Marić, Zdravko Marić je eksponent takve politike.
Odgovor na repliku, hvala. Kolega Grmoja, kolega Grmoja hvala. Izvolite kolega Bulj.
Da baš Agrokor, baš Agrokor, Todorić i ta pomoć i kontrola je, i slični su otišli novci i slažem se s vama kolega Grmoja doklen se ne bude, dok se bude davalo po hektrima pašnjaka, po hektrima, šta ste nervozni, šta si nervozan, pa zna si sve oko Todorića, ti nisi zna, tko je zna, šta vičeš s klupe, molimo bi da ga opomenete [[Upadica: Polako, polako.]] da ne prekida saborske zastupnike [[Upadica: Polako.]] hoda si na noćne sastanke svak živ zna.
Nastavite kolega Bulj, imate repliku na kolegu Grmoju.
Ja bi volio da ne prekida ministar da ga smirite.
Kolega Bulj, molim vas odgovorite kolegi Grmoji. Hvala vam lijepa.
Htio bi reć da stvarno ti poticaji koji su odlazili npr. u Agrokor koji je ugušio našu poljoprivredu otišli su naravno da je to kontrolirano i naravno da je to rješavano na noćnim sastancima, nisu to, tako su izabrali guvernera koji je kontroliran, pa na te sastanke koje su išli ovaj Kujundžić čini mi se ministar Marić su išli kod Rohatinskog nagovorit Todorića, kod Todorića. Prema tome, sve je to kontrolirano, ali je činjenica da zaista je sramotno ako ljudi primaju poticaje na pašnjake po hektru, državnih pašnjaka a ne znaju kako krave izgledaju, dok ljudi koji imaju ne dobijaju to je primjer, ali tu se radi o milijardama.
Hvala vam. Kolega Borić izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bulj ovo je bila razina rasprave pričam o onom što mi prvo pane napamet. Znači ako nekoga vidim u svom vidokrugu onda o njemu, a ako ne onda o svojom temama koje veze nemaju sa rebalansom. Tako i o meni, spominjete mene i govorite da zamjenski zastupnik kao što je gospođa Čikotić nisu vrijedni kao i vi, to vam je sve krivo. Gospođa Čikotić vam je zamjenski zastupnik i vi kažete da ona ne vrijedi kao i vi. Pa kakav je to odnos prema svojim kolegama? I umjesto da napadnete Grmoju koji vam je bio prva špica ili centarfor one vaše nule na Europskim izborima gdje ste vi na čitavom prostoru RH dobili 8 puta manje glasova nego što ste dobili kao kandidat za župana i da njega okrivite za neuspjeh jer ste htjeli i u Bruxelles jer ste mislili da možete i tamo, vi sad napadate sve ostale oko sebe. Pa njega napadajte, on vam je bio centarfor, vjerojatno će vam biti i dalje, ali to je vaš problem. O rebalansu raspravljajte kako treba, a ne o glupostima.
Hvala. Odgovor. Izvolite kolega.
Hvala lijepa. Znaš kad ću se kolega Borić zapitat trebam li biti kandidat za išta? Kada mi tajnik, kada je najveća pljačka u ministarstvu, tajnik u Ministarstvu prometa kada su se tuneli bojali, kada se grama željeza hrvatskoga proizvoda, kad je bilo čista pljačka Hrvatske države, čista pljačka Hrvatske ja ti to govorim javno i glasno. Znači, to za što ću se ja kandidirat, ja se mogu kandidirat za šta god želim i što god želim, ali nigdje nisam zamjenski mandat jel me razumijete kolega Boriću, ja nisam zamjenski mandat ja nisam tu povrijedio vas. Vi ste zamjenski mandat, vi ste zamjenski mandat, ja nisam nikoga ponizio, vi ste zamjenski mandat, a koliko sam ja glasova dobio, puno više nego vi, ja sam više dobio u selu nego vi u cijeloj izbornoj jedinici. Vi i Jandroković skupa predsjednik sabora, skupa nego vi i Jandroković i morate se truditi, morate kupiti vazalina, da budete veći na listi, da bude siguriji, da budete siguriji u toj priči jer jednostavno budete li se ovako nastavili ponašati opet ćete biti zamjenski saborski zastupnik.
Oprostite, oprostite kolega Bulj, oprostite, malo molim vas da pazite na vokabular, molim vas. Dakle, vas molim a prestanete sa upadicama, prestanite sa upadicama. Dakle, nastavljamo slijedeći je kolega Stričak.
Hvala potpredsjedniče [[Upadica Dončić: Izvolite.]] Kolega Bulj, ja si nikada nisam dozvolio da dam obećanje koje nisam mogao izvršiti ili da ne znam kako to izvršiti obećanje. Vi ste ovdje danas u raspravi naveli da ste se kandidirali za župana samo zato da ukinete svoju županiju. Pa ja bi sad volio čuti na koji način ste vi to planirali izvesti u slučaju da ste dobili recimo izbore? Zanima me na koji način bi vi to ukinuli, ne znam, Splitsko-dalmatinsku županiju i zbog čega? Hvala.
Izvolite, kolega Bulj, odgovor na repliku.
Znam na šta mislite, da, kandidirao sam se sa župana, sa jednim jedinim programom da se županije besmislene da se novac mora decentralizirati isključivo prema lokalnim samoupravama jer lokalne samouprave su ovisnici o županima a župani su feudi, feudi, oni samo distribuiraju novac koji decentralizira ministar financija za zdravstvo, školstvo, oni distribuiraju. Ja bi se isključivo borio, sve bi razriješio, izborio bi se i slao bi dopise da je to besmisleno jer ja ne želim da je meni gradonačelnik Vrgorca bude ovisan o meni ni Trilja, ja želim da decentralizirani novac po određenim koeficijentima i šta je bolji sluga i šta se mu bolje dodvoravaš, šta ima više vazelina, taj će više dobit, poglavito ako ima stranačku iskaznicu istu i to je problem, to nije decentralizacija, kužite, to nije decentralizacije, jednostavno nikakvu ulogu, što je županija, treba skrbit to nisu dobro napravili, od gospodarenja otpada o navodnjavanja, školstva, zdravstva, sve u rasulu, 100 000 ljudi je otišlo iz zagore otkad je županija osnovana.
Hvala vam kolega Bulj, hvala, i posljednja replika na vaše izlaganje, kolegica Glasovac, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolega Bulj, apelirali ste na vladajuće da ukinu županije koje su same sebi svrha, ono što je potpuno jasno, da ukoliko je postojala i najmanja nada i intencija da se županije u nekakvoj budućnosti ukidaju, ona je nestala odnosno rasplinuta onoga trenutka kada je ova Vlada odlučila gasiti urede državne uprave i njihove poslove zapravo prebaciti županijama. Time je na posredan način opravdala njihovo postojanje čak i ako ono do sada nije postojalo.
Izvolite, kolega Bulj.
Kolegice, grobari razvoja hrvatskoga su županije. Jedino i prvu kao što treba napraviti i to treba hitno ukinuti, to je jedini alat opstanka i kontrole, jedini alat cijelog sustava a poglavito biračke baze. Ako se gradonačelnik ne pokloni županu bilokoje županije ali je druge političke opcije pa čak i iste, evo to može potvrdit kolega Šipić, ako nisi dobar sa županom, nema ti novca da di najbolji projekt napravio, nema kriterija. Znači u ovoj priči su županije besmislene. I to je samo za uhljebljivanje i kontrolu sredstava decentraliziranih kako za školstvo, to sve kontrolira od zapošljavanja, tako zdravstvo, gospodarenje otpada katastrofalno, evo vidimo vaše Crno brdo još stoji tamo u zaleđu Zadra bez obzira na Europsku komisiju a tako i navodnjavanje. Niti jedan svoj segment koji treba županija obavljati, nisu dobro obavili. Hvala.
Kolega Bulj, hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, slijedeći je kolega Slaven Dobrović. Izvolite, kolega Dobrović.
Hvala lijepo. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]]
Kolega Bulj, kolega Dobrović bi pričao, hvala.
Proračun, svaki proračun je definitivno ogledalo politike koja se u određenom resoru misli voditi jer se u njemu ocrtavaju ciljevi, ocrtavaju se rješenja kojim se naravno to želi postići. Ja ću se dotaknuti vanproračunskih fondova, posebno jednoga a to je Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, fond u kojem se na temelju i proračuna a posebno onda rebalansa proračuna vidi da ustvari nema nikakve sustavnosti dakle nema glave i repa, nema konvergentnog cilja, nema ničega nego se naprosto nabacuje sa pojedinim mjerama se koje se više ili manje uspješno realiziraju i o tome se onda medijski puno priča. Po čemu se to vidi u ovom konkretnom fondu? Mi znamo da recimo sektorski ciljevi gospodarenja otpadom su vrlo snažni, slično je i u energetici ali ne u toliko mjeri, dakle mi upravo u ovim godinama koje sada teku, moramo napraviti tranziciju s odlaganja koje je danas dominantno u nešto drugo, to nešto drugo nije obrada smeća na način kao što možemo vidjeti u Marišćini ili Kaštijunu gdje je to postao odnosno ostao veliki problem nego bi to trebalo biti kružno gospodarenje gdje se ide za tim da se na koncu u širem smislu riječi sve naše stvari recikliraju. Šta se od toga može vidjeti u proračunu fonda tj. financijskom planu? Pa skoro ništa jer se recimo mjere za povećanje odvojenog prikupljanja i recikliranja koje su bile planirane od nešto manje od 8 milijuna kuna, nisu uopće realizirale i tih 8 milijuna kuna je daleko manje od novaca koji je bio predviđen za nastavak uspostave sustava centara. Dakle, jasno je, niti se niti ispunjenjem ovoga plana moglo doći do cilja jer planirati 320 ili koliko, 370 milijuna kuna za posude za odvojeno prikupljanje otpada a bez da se to upari, skompletira, složi zajedno sa sustavom sortirnica i kompostišta, znači otprilike kao da kad nabavljamo neko vozilo, da ćemo ove godine kupiti kotače, dogodine motor, a možda tamo iza i kabinu, naprosto to je nesustavno i ne konvergentno kao što sam rekao. Međutim, pogledamo sada realizaciju plana, iako ministar Marić sve to skupa je vidio u nekom dobrom svjetlu jer na koncu nije njegovo da prati kvalitetu sektorskih politika, on gleda sumarne brojke, međutim silna ne realizacija čak 400 milijuna kuna nerealiziranog, a planiranog za ovu godinu i to baš u tom makar i krnjem sustavu odvojenog prikupljanja. Šta to znači? Pa to je ustvari najmanje dvostruka šteta jer moramo znati da novci koji stoje na raspolaganju, dakle radi se o Operativnom programu Konkurentnost i kohezija, 475 milijuna eura koje treba potrošiti dakle to je za razdoblje do 2020. krajnji rok je tamo 2023. će ili biti prenamijenjeni, o čemu već postoje neke naznake ili neće biti potrošeni. A istodobno druga šteta je da naš komunalni sustav i dalje stagnira, tapka na mjestu, ne miče se, ne razvija se, nema nikakvih kvalitativnih promjena u potrebnom smjeru. I to nisu fantazije i nerealnosti, to su prakse i razvojni putevi koji se mogu vidjeti u Hrvatskoj. I šteta da je da onda direktor fonda kada je zasjeo na ovu poziciju morao proputovati sve zemlje svijeta, sve kontinente je on obišao jer je silno proučavao sustave, a mogao je otići samo u Međimurje. U Međimurje i u županiju koja je otprilike najmanje 20, 30 puta bolja od prosjeka Hrvatske gdje u niz gradova i općina može vidjeti sustav koji ima glavu i rep gdje bi brzo naučio za vrlo male novce da se ne može graditi i nabavljati milijune kanti. Za koga? Ja ne znam. Tko će s tim kantama šta raditi, ako nema sortirnice, ako nema kompostiranja. Onda bi naučio da se tamo recimo u Prelogu sa ne znam koliko općina okolo, u svega godinu dana skočilo sa 18, 19% na preko 50 dakle u tom kraju je danas mislim gotovo 70% stupanj odvojenog prikupljanja i budući da je on uredan, vrlo bliske su i postupci recikliranja ili barem spremnost za recikliranje. Ne, to se sve skupa ne radi nego se radi krivo. Međutim, na koncu ispada dobra stvar da se nije ni desila kriva realizacija, ali koja nam je od toga korist jer godine idu, krivi ljudi sjede na odgovornim pozicijama i što je najbolje događaju se apsurdi. Mi smo mogli čuti kada je sada bivši direktor fonda napustio pod pritiskom naravno to mjesto, da se hvalio kako je to strahovito dobro bilo poslovanje, dakle on je zatekao zamislite fond u velikom minusu i sada ga ostavlja u velikom plusu, kao da je on prodavao neku strašnu uslugu ili proizvod po svijetu, kao da je on tome zaslužan, kao da to nisu pipe kojima se dolijeva novac putem raznoraznih naknada šta domaćih, šta od prodaje emisijskih jedinica, kao da to nisu novci koji jesu na raspolaganju za operativnog programa. I to je naša žalost da jedan takav silan neuspjeh jer to je taj rebalans fonda je ustvari dokaz silno porazne statistike odnosno neuspješnosti te politike. To je apsolutno loše, to je za jedinicu, to se ne smije dogoditi. Međutim to ostaje neprimijećeno, to je u jednom sustavu gdje se PR plaća iz tih projekata jednako kao i sve drugo, naprosto neprimijećeno i evo Hrvatska ide dalje. Novci bivaju nepotrošeni ili troše se na krive stvari i na koncu ljudi koji nose silnu odgovornost za neuspjeh, neuspjeh koji će koštati nas Hrvatsku jer mi moramo znati da smo potpisali i Pariški sporazum, da smo potpisali obveze recikliranja, da nam dolaze već strožije obveze, dakle svi oko nas napredni civilizirani idu naprijed, mi stojimo na mjestu i samo se igramo statistikom gdje se onda guraju brojke koje ustvari nisu korektne jer se recimo odvojeno prikupljeni glomazni otpad koji uglavnom završi na odlagalištu tamo prezentira kao odvojeno prikupljeno pa je to ovo ili ono, ali to je sve skupa jako loše. Dakle, porazno i loše i to je što je najbolje nevidljivo, to nije primjetno u ovom rebalansu. Naravno ovdje ministar ne može to znati. Ja vjerujem da takvih primjera mnogo po drugim resorima i mi nećemo naprijed s našom Hrvatskom ukoliko se ljudi koji vode pojedine resore ne budu vrednovali po tome što čine i ukoliko odgovornost ne bude glavna odlika njihova, naravno i stručnost i da to bude i provjerljivo odnosno transparentno i da se stručna javnost, posebno ona koja nije navezana na državu, to ne smiju biti državni odnosno klijentelistički stručnjaci nego javnost stručna može uključiti i dati korektivu. Hvala lijepo.
Hvala vam kolega Dobrović. Na vaše izlaganje imamo tri replike, prva je kolegica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Kolega Dobrović, vi ste raspravljali o Fondu za energetsku učinkovitost i zaštitu okoliša, ja se s vama mogu složit u ovom dijelu, zapravo ministar Marić je … [[Govornik se ne razumije]] i formalno to odrađuje, a što je suštinski, mi raspravljamo suštinski o nekim stvarima. Jednako tako, direktor fonda se je hvalio i posebno je naglašavao svoj uspjeh koliko novaca on je ostavio i nije potrošio. Dakle, smisao je potrošiti novce, smisao je za to napraviti nešto drugo, mene zanima temeljem vašeg iskustva jer ste bili i ministar i znate kako taj fond funkcionira, za te novce o kojima on govori što se je moglo napraviti jer kolko ja znam i natječaj koji je išao na razini države za nabavu spremnika za otpad je na kraju i poništen, a nekako se činilo da bi bilo puno bolje da su ta sredstva decentralizirana i da su pojedine jedinice lokalne samouprave to sami, same radile, pa me zanima temeljem vašeg iskustva što bih tu bilo bolje [[Upadica: Odgovor]] dakle ono što je nagore da su novci ostali.
Hvala odgovor.
Hvala lijepo. Naravno da je mogao bolje, ideja da se centralno nabavljaju spremnici je apsurdna, prva nema tko to isporučiti, drugo hoće li to biti spremnici koji, koji, broj spremnika, da li su to 3 posude i hoće li to bit sasvim nešto drugo, vrećice, to je stvar jedinica lokalne samouprave i na njima je odgovornost postupanja s otpadom i njima treba prepustiti izbor sustava, to je jedan od primjera onoga gdje se država upliće nepotrebno i komplicira stvar i ona je neefikasna, šta je trebao napraviti? On je trebao raspisati, on ustvari i njegov ministar je trebao raspisati javni poziv za sortirnice, kompostišta i posude odnosno transportni sustav, posude ili vrećice ili bilo šta koji jedinice lokalne samouprave apliciraju i oni garantiraju za uspješnost, dakle dobijete novce, ali garantirate za uspješnost.
Hvala vam. I posljednja replika na vaše izlaganje, replika kolegice Ines Strenja, izvolite.
Pa kolega Slavene Dobroviću, ja bi postavila pitanje, pa što je tako privlačno u tom fondu da toliko, dakle iz jednog u drugi mandat ravnatelja imamo stalno probleme unutar toga fonda. Dakle, imamo neke bivše ravnatelje koji su završavali u zatvoru, imamo ravnatelje koji su, nisu znali upravljati, direktore koji nisu znali upravljati, imamo ravnatelje koji ne mogu, ovaj trebali bi imati, ići na, na, ono, ovaj, na obuku za kontroliranje bijesa i agresije koji na kraju završava u nečijoj drugoj firmi, znači ipak se ima opravdanje za to kako je radio, ali ga se mora sklonit, dakle, što je to u tom fondu da on jednostavno je stalno vrlo atraktivan i uvijek dolaze podobne osobe na čelo tog fonda, a zapravo neutrošena sredstva, netransparentno trošenje i iz mandata u mandat zapravo vidimo da on jednostavno najčešće ne zadovoljava [[Upadica: Hvala kolegice]] svrhu i razlog zašto je uopće osnovan.
Hvala kolegice. Odgovor na repliku, izvolite.
Pa to je posljedica činjenice da se fond shvaća kao eto jedna, jedna debela kasa, jedna velika prilika da se sa velikim novcem upravlja po svom, nedostatak odgovornosti je ono što je ovdje ključno, dakle jasno je koji su zadaci, dakle politika fonda mora biti takva da ispunjava određene ciljeve, ovdje to nije slučaj. Sjetimo se prije nekoliko godina bivši direktor tamo fonda iz 2015. je potrošio, ugovorio je mislim 400-500 milijuna kuna više za energetsku obnovu nego što je bilo planirano i onda kad smo zatekli 2016. stanje vidjeli smo da je to rupa bez dna, dakle samo su pristizale fakture, to je neodgovornost, dakle koje je teško uopće objasniti kako je moguće dakle u izbornoj godini da do toga dođe, ali događa se.
Hvala vam. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, slijedeća je kolegica Ines Strenja, izvolite kolegice Strenja.
Zahvaljujem. Dakle, rebalans proračuna i sam proračun je vrlo široka, ja ću se ovaj osvrnut samo na neko područje koje najčešće pratim, pa bi upitala ministra financija do kada mislite povećavati opterećenja za neučinkovit i netransparentan zdravstveni sustav i kada će konačno Vlada počet upravljat financijama hrvatskog javnog zdravstva, to pitam vas zato što ste vi potpredsjednik Vlade i upravljate na neki način tim financijama i trebate bit inicijator toga jer unatoč činjenici da ste povećali doprinose za zdravstveno osiguranje i time opteretili zaposlenog s prosječnom plaćom na izdvajanje za zdravstvo u iznosu višem od 17.000,00 kn godišnje, zdravstvo je pred financijskim kolapsom i nikakvo prebacivanje sredstava iz državnog u županijske proračune HZZO-a i vrtnje ukrug ili preljevanje iz šupljeg u prazno neće donijeti nikakve rezultate bez reforme, bez pokretanja reforme financiranja zdravstvenog sustava, a to je ono što očekujem ja od vas kad onaj tko je na čelu tog sustava na to nije spreman, na to ova Vlada mora bit spremna. I sami priznajete da je jedini realan scenarijo znači gdje se ne može više ta dohodovna strana toliko povećavat, reforma financijskog sustava, a ja ću vam reći kakav crni scenarijo nas čeka, a to znači kontinuirano povećavanje dospjelih obveza, zastara potraživanja starijih od 3.g., naplata potraživanja sudskim putem, dakle ovrhe, nakon toga će slijedit blokada računa zdravstvenih ustanova, nemogućnost pravovremene isplate plaća, zastoji u opskrbi zdravstvenih ustanova, nemogućnost pružanja zdravstvenih usluga i osiguranici neće moći ostvarivat svoja prava temeljem zakona, to je ono što nas očekuje u najcrnjem scenariju. Ja se nadam da do toga neće doći, ali za to su potrebni potezi, ali potezi već kasne, dakle prema našim podacima ukupne obveze zdravstvenih ustanova do kraja rujna ove godine bile su zapravo više od 8 milijardi kuna, dospjele 4,3 milijarde kuna pri čemu ukupne obveze bolnica iznose 93% obveza svih zdravstvenih ustanova, a dospjele obveze bolnica Rokovi lijekova prelaze 1000 dana, i sami znate koliko često imate pred vratima veledrogerije. Dakle za prošlu godinu financijski plan HZZO-a je bio da podsjetim, 25 milijardi 835 milijuna kuna, do kraja tekuće godine HZZO na iznenađenje svih znači, nemamo novca u sustavu, imat će veće prihode od planiranih za 650 milijuna kuna, na stavci prihoda i doprinosa. Isto tako, s obzirom na to da se neće utrošit predviđena sredstva za EU projekte, a to je e-HZZO, e-lijekovi u 2019., za dio sredstava koji se pokriva iz EU fondova, smanjena je stavka kapitalne pomoći od institucija za čak 38 milijuna i 780 000. Znači to nije utrošeno, to su europska sredstva. Dakle, po onome što čitamo, u HZZO-u, stanje u zdravstvu je dobro. Dakle, ono što moramo znati, cijena usluga u Hrvatskoj a to kaže i naš vrli ministar je takva da nikome ne može omogućiti pozitivno poslovanje a ja se onda pitam do kada ćemo mi onda čekati prave korekcije cijene usluga jer ovo što smo vidjeli sad zadnje, to je minimalno i minimalno, bolnice su na rubu blokada jer im znači nemamo realne cijene usluga i njihovi limiti su apsolutno nerealni. Dakle bez adekvatne korekcije sadašnje cijene zdravstvenih usluga i limita, bolnički proračuni su neodrživi a takvo stanje predstavlja veliku i rastuću poteškoću u poslovanju tih zdravstvenih ustanova. Uvjeti poslovanja sve su teži i bolnica više ne mogu funkcionirati u sadašnjim limitima i cijenama i kad mi govorimo o dugovima bolnice, ja stalno govorim da je to zapravo dug države. Zašto? Zato što je HZZO zadao cijenu kojom će platiti usluge i da plati realnu cijenu a ne mene kao neurologa, pregled specijalistički 58 kn nego realno bi bilo minimum 50 eura, da bi sasvim drugačije bolnice poslovale ali mi na to nismo spremni ali imamo pozitivan HZZO. Dakle, zdravstveni sustav RH kronično pati od nedostataka financijskih sredstava kako bi se pokrili rashodi. Iako su rasli prihodi HZZO-a, a izdvajaju se stalno i dodatna sredstva iz državnog proračuna, sustav nikad kao do sad nije bio manje održiv, dugovi zaposlenima da ne pričamo samo o tome da se ne isplaćuju prekovremeni sati liječnicima i medicinskim sestrama itd., kad te ovrhe dođu, to ćete vidjeti, bit će otprilike milijardu i pol do 2 milijarde, dugovi veledrogerijama itd. Dakle, mi smo u iščekivanju gospodarskog rasta i veće zaposlenosti ali u zadnjih 5 do 6 g., HZZO je izgubio čak 100 000 aktivnih osiguranika i stalno se navaljuje na državni proračun i traži još veća izdvajanja za zdravstvo ali sada na kraju ono što će uslijedit, bit će ukidanje nekih prava osiguranika. Ono što nas očekuje, to je taj Zakon o zdravstvenom osiguranju koji je bio planiran do kraja prošle godine pa ga evo dočekali smo i kraj ove godine, nema ga, to je zakon s kojim ćemo se morat suočiti vidjeti na koji način ćemo organizirati zdravstveno osiguranje u Hrvatskoj. Neću duljiti i još neke stvari sam htjela reći, vratit ću se samo na jednu priču koja je danas iskočila na mom Odboru za zdravstvo i socijalnu politiku, a to je nešto što je interes svih u Hrvatskoj, a to je izgradnja Nacionalnog centra za spinalne ozljede, znači za osobe koje su doživjele traumu kralježnice i zbog toga su paraplegičari, jedan dio njih tetraplegičari i paraplegičari. Upornim pripremanjem projekata i povlačenje iz europskih fondova, za 4 osjetljive, znači ranjive skupine, osigurana su sredstva, znači za psihijatrijske pacijente u Vrapču, za Marof gdje su pacijenti na palijativi, za Dječju bolnicu u Klaićevoj i 85 milijuna za Spinalni centar u varaždinskim toplicama, referalni centar gdje će osoba koja ozlijedi kralježnicu doći nakon ozljede i gdje će izići nakon što se osposobi do koliko toliko donekle nekakav život sa tom svojom ozljedom da nikad više neće hodat, sa tim da psihički se znači tamo od psihologa do svih koji su potrebni se stabilizira i pripremi, to je centar koji je potreban. Znate koliko košta? 100 milijuna kuna, 85 milijuna kuna je osigurano iz europskih sredstava. Zašto se ne može evo kraj godine je, cijelu godinu raspisati natječaj za početak radnje, fali 19 milijuna kuna. Ja vas lijepo molim, ja sam na odboru danas i takav prijedlog preporuke Vladi, molbu svih stranaka stavila, naravno, pripadnici HVZ-a, članovi odbora HVZ-a su bili protiv toga, ja vas molim da unutar proračuna se za to sredstva, to nema veze sa SDP-om, MOST-om ili HDZ-om, to ima veze s tim da mi moramo naći ne 100 milijuna nego 18 milijuna koliko je potrebno da bi se projekt raspisao, njegova je cijena 100 i nešto milijuna kuna, dakle 85 dolazi iz europskih sredstava. To je nešto na što apeliram, ja vas molim da za to pronađete sredstva. Ono što bih se još samo malo osvrnula, žao mi je šta imamo i Ministarstvo socijalne skrbi koje treba brinuti o najranjivijim dijelovima i članovima našeg društva, ponovno je loše planiran bio dječji doplatak, dakle dječji doplatak koji apsolutno moramo podići ali dječji doplatak koji umjesto planiranih 350 000 djece, ove godine, u ovom trenutku zapravo prima sada ispod 300 000, to znači da su sredstva ostala neutrošena na toj stavci što je apsolutno neprihvatljivo, trebalo je naći način da se, trebalo je uvidjeti koliki zapravo treba biti cenzus da bi se obuhvatilo više djece, morate znati da 40% djece u Hrvatskoj živi na rubu siromaštva. Isto je i sa minimalnom zajamčenom naknadom, čak 52 milijuna je ostalo neutrošeno, ovim rebalansom se to prebacuju sredstva jer se nije isporučilo onima kojima treba a znate koliko smo mi odredili da treba osobi da bi mogla preživjeti ... [[Govornik se ne razumije.]] , 950 kn je imovinski cenzus, dakle onaj koji ima 951 kn, ne može dobiti ta sredstva i mi smo ih ostavili neraspoređene, ne neraspoređene, neutrošene, lapsus. Dakle, ono što možemo vidjeti, to je da ćemo još jednom bez da smo reformirali financije zdravstvenog sustava ubaciti 122 milijuna kuna, mislim da ih je trebalo drugačije rasporediti. Mislim da dok ne posložimo sustav unutar samog zdravstva, i dalje ćemo generirati troškove, troškove unutar bolnica koji su najveći potrošači, ali i u nekim drugim dijelovima sustava gdje zapravo, dok ih ne reformiramo, možemo koliko god stavimo novca unutra, on će i dalje ostati nedostatan za što kvalitetnije održavanje našeg zdravstvenog sustava [[Upadica: Hvala.]] i pružanje svima kojima je potrebno dostupne zdravstvene skrbi.
Hvala. Imamo 3 replike na vaše izlaganje, prvi je kolega Bulj Miro. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice. Problem zdravstva u RH poglavito u ovome dijelu, reći ću na par primjera, a vi ste s tim upoznati, imamo problem gdje je županija vlasnik bolnice u Kninu, Veteranska i opća bolnica Hrvatski ponos koja tone, ministarstvo apsolutno ni država ne poduzima. Znači veteranska bolnica, jedino što dođu 5.8. na dan Oluje, slikaju se i to je to. Tone ta bolnica, a koja je poražavajuća slika da županija je vlasnik i županiju apsolutno nije briga. I tako je u slučaju domova zdravlja, također sredstva koja se decentraliziraju iz proračuna, ministar financija ih Marić decentralizira, troše se katastrofalno da danas nemamo na Hvaru laboratorije, da tako nemamo u Makarskoj čovjeka, evo u Makarskoj izvadi krvi, mora mu se prevoziti u Kaštele u laboratorij. Problem znači radiologa, problem specijalizacija, uništili su zdravstvene usluge, poglavito u [[Upadica: Hvala vam.]] ruralnim područjima, a ogroman se novac izdvaja.
Kolega Bulj, hvala. Odgovor na repliku.
Problem kninske bolnice dakle je već duže vrijeme prisutan, to je prva bolnica koja je blokirana, ona za plaće zaposlenih mora izdvojiti mjesečno 3 milijuna kuna, a dobije limit od 2 milijuna i 700 tisuća. Mi smo odlučili da tamo treba biti bolnica jer je strateški potrebno da tamo bude. Kao što je potrebno da bude i u Vukovaru, kao što je potrebna bolnica u Dubrovniku. Te bolnice moraju imati malo drugačiji pristup jer želimo da imamo jednako dostupnu zdravstvenu skrb građanima ove zemlje. Ali, imamo situaciju sa Splitom, gdje zapravo politički podobne garniture onih koji upravljaju Splitsko-dalmatinskom županijom, zdravstvom tamo već dugo godina zanemaruju probleme koji se realno mogu riješiti. Vjerujte, postoje županije u kojima HDZ cijelo vrijeme na vlasti, u kojima neke je sustav zdravstveni jako dobro posložen, ali u Splitu je problem ogroman i onda treba se pitati zbog čega netko to tamo ne želi da riješi. Zbog čega je netko trebao čekati da se zatvori laboratorij da kaže, sad ste već razgovarali s osobom koja je tamo imala ... [[Govornik se ne čuje.]] [[Upadica: Hvala vam.]] državni, to treba prevenirati, a ne da ljudi ostanu bez laboratorija.
Hvala vam. Sljedeća replika, kolega Saša Đujić.
Kolegice Strenja, mi zadnjih 20-tak godina kad pričamo o zdravstvu i financijama, onda uvijek prvo što nam padne na pamet su gubitci, dugovi, itd. Međutim, čini mi se da ste vi u Upravnom vijeću KBC Rijeka. Recimo, koliko ja znam, zadnjih nekoliko godina KBC Rijeka posluje bez dugova. Dakle, posluje pozitivno, ista stvar je sa bolnicom u Lovranu, ista stvar je sa našim županijskim bolnicama, Talasoterapija Opatija i Talasoterapija Crikvenica, dakle postoji dijelovi Hrvatske gdje se može. Kako može u Rijeci, a ne može u Splitu ovo što ste vi rekli? Dakle, to su pitanja koja ja ono, mislim da treba postaviti, da ne govorim da više sredstava možda vjerojatno od države idu i u Split nego nama u Rijeku, a mi još onda i racionalnije poslujemo. Evo, htio bih da to malo isto prokomentirate i mislim da zajedno trebamo govoriti o tome, dakle, mi smo primjer u našoj županiji da se može.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Zahvaljujem. Prvo što je napravio ministar Kujundžić, to je da je mene smijenio kao članicu Upravnog vijeća u KBC-u u Rijeci, ali KBC Rijeka dobro posluje zato što ravnatelj dobro kontrolira troškove i fiskalno odgovorni su, ne samo predstojnici klinika, šefovi odjela nego i svaki liječnik i sasvim drugačije je. Ali možete li zamisliti da vam dođe ministar i kaže neće više u Rijeci biti bolnica nego ćemo je poslat tamo negdje gore, šta ja znam, na Grobnik ili tamo negdje i tamo ćemo onda dovoditi Kineze koji će vas učiniti zapravo pozitivnim. Ovi u Splitu su to dočekali i znate što su zavapili? Hajde nam samo pustite malo da osnujemo ovaj Zavod za transfuziologiju regionalni jer je potreban, taman smo s tim počeli da organiziramo pa ćemo onda evo, i tu bolnicu na Klisu. Dakle, zdravstvom se treba upravljati, ali ne na način na koji se to radi u Splitsko-dalmatinskoj županiji gdje sam zavapila, nemoguće je da nemate turističke ambulante u 21. st. u Splitu koji je toliko jaka ta regija turistička, nemate turističke ambulante, a to treba organizirati [[Upadica: Hvala vam.]] županijski dom zdravlja, a u Rijeci [[Upadica: Hvala kolegice.]] je to 30 godina postoji. Znači stvar je [[Upadica: Hvala.]] samo u čovjeku.
Posljednja replika, kolega Stričak, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice Strenja, vi ste u svojoj raspravi dotakla se i izgradnje spinalnog centra u Varaždinskim Toplicama. Veći dio rasprave vam je bio u redu, međutim, niste naglasila nešto bitno, a to je da se o tom spinalnom centru priča 15 godina i 15 godina nije poduzeto ništa do upravo mandata ove Vlade. U mandatu ove Vlade i ove županijske vlasti ishođena je građevinska dozvola i cijeli projekat je došao do građevinske dozvole i znači pred raspisivanjem je natječaja za izgradnju. Točno je da je osigurano 85 milijuna europskih sredstava, ali isto tako je točno da ove godine se sigurno neće graditi, raspravljamo o rebalansu, a iduće počinje, a 2021. završava i ta sredstva će biti sigurno osigurana.
Odgovor, izvolite.
Kolega Stričak, ja ću podnijeti amandman, ali ja vas molim da vi kao netko tko dolazi iz te županije i pripadate vladajućoj garnituri i vi podnesete amandman jer možda će vaš amandman usvojiti jer je problem toliko bitan i nema veze sa strankama, ja vas lijepo molim da se potrudite. Angažmanom ravnatelja je uspjelo se osigurati tih 85 milijuna. Sa raspravama, sa udrugama koje su tamo htjele operacijske dvorane i da se rade stvari koje apsolutno nisu potrebne jer tamo treba biti rehabilitacijski centar koji će te ljude osposobiti. I sada nadomak tog cilja i svaka čast jer se uspjelo cijeli projekt staviti u gabarite koji je realan i kada ima 85 milijuna, fali tih 18,5 milijuna. Ja vas lijepo molim da pokušate dogovoriti se unutar vladajućih da se osiguraju ta sredstva jer taj centar će živjeti i raditi za pacijente koji imaju spinalna oštećenja puno iza vas i mene i mnogi koji će sjediti i u sljedećim i sljedećim vladama jer će biti referalni … centar.
Kolegice hvala. Nastavljamo s pojedinačnom. Povreda poslovnika, izvolite.
Povrijeđen je članak 238. naime, podnositi amandman na rebalans za 2019. godinu nema smisla jer ako se sada raspise natječaj ove godine ni jedna jedina lopata se neće zakopati. Prema tome, za iduću godinu sredstva su osigurana, a ostalih 15 milijuna bit će osigurana u proračunu za 2021. jer se taj projekat radi dvije godine i tako je predviđeno. Hvala.
Polako, ajd polako molim vas. Dakle, prvo nije povrijeđen Poslovnik dakle vi dobivate opomenu kolega Stričak. Ako vi želite opomenu izvolite.
Kolega, treba papir da bi se raspisao natječaj.
Povreda Poslovnika dobro, recimo članak 238. dobro, izvolite, da vam pomognem.
Tako je. Vi ste iznijeli neistinu jer je potrebno imati kompletno osigurana sredstva da se raspiše natječaj. Taj papir da će biti sredstva makar i u sljedećoj godini je nedostatan da se natječaj može raspisati do nove godine.
Dobro kolegica Strenja i vi imate jednu opomenu. Dakle sada nastavljamo sa kolegom Grmojem. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Dakle, pitaju me sada tu po Saboru kako uspijevam uvijek izbaciti iz takta predsjednika Sabora, predsjednika Vlade evo danas i poslovičnog mirnog ministra financija? Ja sam rekao vrlo jednostavno, govorim istinu, a istina boli. Istina izaziva reakcije, istini se mnogi suprotstavljaju, ali ja ću i dalje govoriti istinu. Znači govorit ću neću uljepšavati stvarnost kao kolega Borić, kao ne znam kolega Bačić, govorit ću o stvarnom stanju u Hrvatskoj. Danas sam u stanci upozorio da smo imali ovih dana jedan susret premijera Plenkovića i gradonačelnika Milana Bandića i da su na sastanku partneri u Vladi dogovorili da će država preuzeti udjele u APIS-u, a taj novac je pronađen jer je Vlada loše ciljala brojku. Ciljala je 150000 korisnika dječjeg doplatka, međutim pokazalo se da je taj broj 10 puta manji. Ja sam uvjeren da su to namjerno napravili i tu se sada našlo dodatnih 250 milijuna kuna. I što rade s tim sredstvima, što radi Vlada Andreja Plenkovića? Ulaže ta sredstva u političku trgovinu. Ne ulaže u proširenje kruga korisnika dječjeg doplatka i demografske mjere nego ulaže u političku trgovinu s Milanom Bandićem. I onda koja je poruka? Mi vodimo odgovornu fiskalnu politiku. Ti je mantra ministra Marića i premijera Plenkovića. Ne, ova Vlada rasipa novac znači nikad prihodi nisu bili veći, ali to nije zasluga ministra Marića ili ove Vlade i nikad se na ovakav način nije razbacivalo sa državnim proračunom, državnim novcem kako bi se održavala ova kupljena trgovačka većina. I znate koji je jedini premijer koji je smanjivao javni dug? To je premijer Orešković, ali i tim se vrlo nekorektno hvalio kasnije ministar Marić. Trebao je ići u London se zadužiti vrlo nepovoljno da ga nije premijer Orešković zaustavio to bi se dogodilo. I onda se kasnije hvalio kako se on tuširao ne znam i kako mu je sinulo da ne treba otići u London i zadužiti se. Ne, to je bila politika premijera Oreškovića. A sada se vidi kakav je ministar Zdravko Marić, sada pod premijerom Plenkovićem se vidi kakav je ministar. A mi smo imali nestranačkog premijera, premijera koji nije odgovarao ovim strukturama koje paratiziraju na proračunu i zato je morao biti srušen. Zato je morao biti srušen jer je destabilizirao ovaj sustav, a njihova jedina mantra je mantra o stabilnosti, a to je zapravo kao što sam nedavno ovdje rekao u Hrvatskom saboru savršena lopovska ravnoteža čiji su stupovi Vrdoljak, Bandić, SAucha i ostali, HNS, SDSS i partneri Andreja Plenkovića. O tome se radi, o tome treba govoriti. A ovdje je ministar Marić skočio kada sam spomenuo Agrokor, kada sam spomenuo potpore jer je kolega Bulj otvorio jako dobro tu temu. Znači ne mogu se potpore dodjeljivati na način na koji se dodjeljuju sada. Tu je puno zloupotreba, tu je puno mutnih poslova, znači potpore trebaju postojati, nema uopće zemlje bez poljoprivrednih potpora jer jednostavno naša poljoprivreda ne može biti konkurentna na drugačiji način, ali tu se mora uvesti reda. I naravno da oni koji su stvarali takav sustav protiv toga negoduju kada im se kaže istina. Kolega Bulj je govorio o guverneru HNB-a, znate u što sam bio uvjeren? Kada sam na Povjerenstvu za Agrokor izvukao priznanje bivšeg guvernera Rohatinskog da su ga Milan Kujundžić, Zdravko Marić, Tomislav Karamarko nagovarali na politički angažman, ja sam bio uvjeren da će se sustav u Hrvatskoj potpuno urušiti jer to je očit dokaz da je politika imala utjecaj na guvernera i da je taj guverner možda i tečajne razlike prilagođavao, da zaboravio sam Ivicu Todorića, da su ga Ivica Todorić, Milan Kujundžić, Zdravko Marić, Tomislav Karamarko na politički angažman. To pokazuje da je politika imala utjecaj možda i na monetarnu politiku, ne samo politika nego da su ti jaki uvoznici poput Ivice Todorića koji je bio dio tog kruga imali utjecaj i na monetarnu politiku. Ja sam mislio nakon tog, ja sam stao ovako, ja sam mislio srušit će se država nakon ovog priznanja. Ništa se nije dogodilo Ništa se nije dogodilo, ništa se nije dogodilo i nitko nije odgovarao i s pravom ovih dana vidim kolegu Borića u ofanzivi na Davora Bernardića kako je primio novac za stipendiju, vidim ga kako nadire, maršira, maršira u jednoj nezaustavljivoj ofenzivi, ali nitko ne postavlja pitanje kako to da čovjek koji je iz Ministarstva financija otišao u Agrokor, iz Agrokora u Ministarstvo financija nije u sukobu interesa. I to čovjek koji je u jeku krize oko Agrokora odlazio na tajne sastanke s Ivicom Todorićem. To pitanje nitko ne postavlja. Nema Borića tu, tu nije dobio naredbu za ofenzivu, tu je dobio naredbu da se sakrije u mišju rupu i da o tome šuti. Tu ne nadire, tu ne nadire. To govori, znači da ovaj sustav počiva na sprezi moćnika, moćnika koji kreiraju ekonomske tokove, koji utječu i na to tko će biti ministar u Vladi koji su nam umalo nametnuli i premijera jer je Zdravko Marić jedno vrijeme bio čak i mandatar kad je Ivica Todorić valjda u strahu za ono što će se dogoditi znači njega gurnuo da pokuša se oko njega sastaviti vladajuća većina. Znači oni drmaju političkim tokovima u ovoj državi već dulje vrijeme. I nitko o njima ne govori, nisam čuo, evo HDZ-ovci npr. netko tko njima nije politički blizak npr. Emil Tedeschi, nisam čuo HDZ-ovce da pričaju o Emilu Tedeschom koji je blizak premijeru Milanoviću, nisam čuo o tome da pričaju kako je obitelj Tedeschi u bivšoj državi preko kojih fondova dobila novce, nisam čuo da pričaju o tome kako je u Sinju ovaj uzeo novac za oružje za što je kolega Bulj podigao kaznenu prijavu, nisam ih čuo da pričaju o tome. Zato što je to jedna uvezana struktura i neki dan sam na pressici rekao kada dođe nova politička snaga na vlast u Hrvatskoj, a vjerujte mi iako vam se to ne čini tako i sve činite da stvari krenu prema dvostranačju to je vidljivo i po tv emisijama, po HRT-u, po našim medijima, kada dođe ta politička snaga već na ovim predsjedničkim izborima na vlast, a onda i na parlamentarnim, kada represivni sustav dobije slobodne ruke i hrvatsko pravosuđe mnogi čete iza rešetaka završiti, mnogi čete iza rešetaka završiti kada pravosuđe dobije slobodne ruke i represivni aparat, mnogi. Od ovih stupova vladajuće koalicije znači od stupova vladajuće koalicije do nekih iz ovog tzv. antikorupcionaškog saveza. Imamo korupcionašku vladu i tzv. antikorupcionaški savez, od Istarskoga HDZ-a koji se zove IDS pa nadalje. Sve će doći na red. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike, prva je poštovane zastupnice Stenje Linić.
Neću reći …/Govornik govori stranim jezikom./… ali niste se ovaj osvrnuli da li ste zadovoljni sa načinom na koji evo i rebalansom se pristupa problemu zdravstva u Neretvanskoj županiji. Dakle uz obećanja od dnevnih bolnica koja vjerojatno neće biti još sigurno dvije godine možda pred one lokalne izbore nešto uspiju odraditi od toga da je bolnica Dubrovačka bolnica i liječnici koji tamo rade pod takvim opterećenim i pod prijetnjama zapravo već i odlaze na sud zato što rade prekovremeno, bolnica uzima vanjske suradnike penzionere koji dolaze iz svih drugih bolnica da bi pokrili nedostatak koji je neprekidno prisutan i ta bolnica bi trebala pokrivati tu neku dnevnu bolnicu u Metkoviću, a dobili smo neka druga kvazi rješenja koja ne mogu zadovoljiti problem koji je dolje prisutan. Nismo dobili izdvojene, mjesto gdje će se moći raditi brze analize, natječaj za nabavku analizatora još dovršen, kako ste vi zadovoljni s ovim rebalansom u odnosu na zdravstvo.
Hvala. Poštovani zastupnik Grmoja izvolite.
Pa ja naravno ne mogu biti zadovoljan s onim što se događa, ja bih volio da bude dnevna bolnica u Metkoviću, ali više od toga da bude zgrada volio bi da u njoj ima tko raditi. Nažalost i Dubrovačkoj bolnici nedostaje kadrova, nama su Milan Kujundžić i Dalibor Milan gradonačelnik Metkovića kojeg ja volim zvati Dado Istambulski jer su mi i oko Istambulske konvencije pisali što će reći iz središnjice HDZ-a, to je čovjek koji nema stav o ničemu, znači obećali su nam da je dnevna bolnica gotova stvar. Ništa od toga još nema, sad obećavaju 2023. tako da naravno da ne mogu biti zadovoljan, liječnika nema, medicinskih sestara nema, a oni nas obmanjuju i lažu cijelo ovo vrijeme, tako da ovaj naravno da ne mogu biti zadovoljan, ljudi mi šalju poruke što se događa, evo i oko Hvara to ste vi govorili o tome, postavio sam zastupničko pitanje premijeru laboratorija na cijelom otoku Hvaru nema. Naši ljudi [[Upadica: Hvala.]] naši otočani nemaju gdje napraviti krvne pretrage.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Anđelka Stričaka. Izvolite.
Kolega Grmoja zanimljivo je slušati vaše rasprave, zaista su ne zaš kaj bi rekao da li duhovite ili što, pa na početku aktualne Vlade vi ste bili dio te Vlade, do trenutka one povijesne rečenice, molim tajnicu da pripremi odluku o razrješenju. Znači izbačeni ste iz aktualne Vlade. I naravno da to vas boli i naravno da vi imate takve rasprave, izokrećete sve, ali moje suze vam tu ne pomažu. Vi ste izbačeni i ostat ćete izbačeni nitko vas više neće. A ove vaše priče da ste vi sami napustili Vladu to demantira ova uzrečica, molim tajnicu da pripremi odluku o razrješenju. Hvala.
Poštovani zastupnik Grmoja.
Hvala. Poštovani zastupniče Stričak, ja sam na tu rečenicu ponosan jer sam znao da je kraj Vlade kada smo glasali protiv ministra Marića i učinili bi to ponovno. Mene su ministri prije tog glasovanja pitali što napraviti ja sam rekao mi to podržati ne možemo. Nismo bježali, nismo se ne pojavili na Vladi nego smo branili svoje stavove i braniti ćemo ih uvijek. Ja iza tog stava stojim i on je ispravan i jedino tako se podižu etički standardi u hrvatskoj politici. Nije to jednom da smo mi izašli iz Vlade, dva puta smo mi tražili znači, potpisali ovdje HDZ-ovci nikad, ovi SDP-ovci oprostite, nikad neću zaboraviti, vidio sam Zorana Milanovića donosili su kao opća je fešta bila jer pada Vlada, oni nisu mogli vjerovati da ćemo mi potpisati za raspuštanje Sabora. Nismo mi HNS kolega Stričak. Vi meni to predbacujete, ja se sa time ponosim, ja se sa time ponosim čovječe. Ja se ponosim da je 12 ljudi potpisalo da Hrvatska po prvi put ode na prijevremene izbore.
Hvala lijepo. Sljedeća pojedinačna rasprava biti će ona poštovane zastupnice Dragice Vranješ, izvolite.
Zahvaljujem. Evo ulazimo već u 7.mi sat rasprave i čujemo jako zanimljive rasprave ali kada govorimo o rebalansu [[Upadica Reiner: Pa kolege molim vas, pa pustimo kolegicu Vranješ da govori, ajmo biti pristojni. Izvolite.]] Zahvaljujem, pošto ulazimo u 7.mi sat rasprave a proračun je dosta egzaktan, u njemu je dosta argumenata, čujemo jako zanimljivih rasprava ali mislim da je jako važno ovdje kratko barem ponoviti one ključne brojke a i da sama kao zastupnica argumentiram zašto podržavamo ovaj rebalans proračuna. Ono što je jako važno spomenuti da rast od 3,1% se temelji kao što je predviđeno na osobnoj potrošnji, investicijama kojih je najviše u javnom sektoru, također i izvozu ali vrlo jasno smo naglasili da u Hrvatskoj i dalje postoji uvozna ovisnost. Ono što nam pokazuje i ovaj rebalans a i sama predviđanja to su da kako porezne promjene koje smo napravili 2018. koji su njihovi rezultati i kako utječu. Ono što je 2018. često se događalo u raspravi da nam se predbacuje da prenapuhujemo efekte porezne reforme koje i promjena koje donosimo a ono što sada jasno imamo pred sobom su rezultati. Kada se smanjivao PDV naravno da smo tada jasno naglašavali da ne znamo kako će trgovci reagirati ali definitivno ono što je vidljivo da raste prihod od PDV-a unatoč njegovom smanjivanju. I svakako možemo zaključiti da bez obzira kako su se konačne cijene definirale da smanjenje PDV-a na svježu hranu itekako utječe na domaćeg proizvođača jer znamo da svježa hrana ne može doći na naše police od bilo kuda. Također što se tiče europskih fondova 2016. bilo je znatno krivih predviđanja što se tiče korištenja eu fondova, kao što sam tada komentirala tako komentiram i sada ali ono što je jako važno, znači čak 87,1% se predviđa izvršenje pomoći iz eu fondova. Ono po čemu možemo još ocijeniti ovaj rebalans i odnosno 2019. godinu je to da najveći rast imamo kod plaća i mirovina a isto tako jako je važno reći da svi ti rezultati koje sam spomenula utječu čak na rast prihoda od 1,6 milijardi kuna što definitivno pokazuje da smo bili itekako konzervativni a ne da smo prenapuhivali svoje rezultate. Isto tako iako smo imali plan deficita od 4 milijarde kuna on je čak na 1,26 milijardi kuna u ovom rebalansu što nas vodi uravnoteženom proračunu i ono što još dodatno želim naglasiti da prema svim metodologijama ne samo nacionalnom koju koristimo deficit se svakako smanjuje. 2017. smo govorili o prvom suficitu od samostalnosti RH a jako je važno reći da i to se vidi u ovom proračunu da smo smanjivali porez na dohodak, prihod od poreza na dohodak nije pao što i potvrđuje brojku da od Hrvatske samostalnosti imamo i najveći broj zaposlenosti. Što se tiče eu fondova osim ovih brojaka koje su tu spomenute jako je važno reći da smo sada na izvršenju od 64% od planiranog ali da je to za 40% više nego što je to bilo u prošloj godini. Tako da mislim da sve ove brojke itekako dokazuju da argumentirano prihvaćamo ovaj rebalans proračuna te se evo zahvaljujem svima da ne dužim dalje. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Ante Babića. Jeste digli pločicu? [[Upadica Babić: Jesam, jesam.]] Pa onda izvolite.
Hvala lijepa, ne sve je u redu. Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovana kolegice Vranješ, istina je da smo nekoliko sati ovdje rasprava manje govorili o rebalansu ovoga proračuna i vi ste iznijeli određene egzaktne pokazatelje. Međutim treba se prisjetiti proračuna iz prethodne godine i vidjeti zapravo konzistentnost Ministarstva financija odnosno Vlade RH. Ali ono o čemu možda se niste dotakli a to je smanjenje javnog duga dakle sa 86 na 71,5 čini mi se posto je jako značajno i to bez novih zaduženja, dakle vlastitim sredstvima, bez novih zaduženja. Pad recimo niza stavki koje su se, koje se mogu iščitati iz ovog rebalansa proračuna zapravo govore koliko je Vlada bila u pravu sa svojim projekcijama što zapravo govori da ih je dobro planirala. Žao mi je što se nismo dotakli onih pravih tema recimo kod osoba sa invaliditetom, povećanje osobne invalidnine, njegu osoba sa invaliditetom i slično.
Hvala, odgovor poštovane zastupnice Vranješ.
Da, u pravu ste, spomenula sam deficit ali jedna jako važna brojka koja se smanjila odnosno brzina smanjivanja recimo udio udjela duga je čak 13% što je do sada nezabilježen podatak i to je isto tako važno istaknuti, imamo stvarno iz godine u godinu dobre podatke, možda smo se malo i uljuljali pa ih ne ističemo jer nekako smatramo da je sve poprilično pozitivno ali moramo paziti jer ipak naravno oporba mora raditi svoj posao i u javnosti često ne ističemo dovoljno te brojke.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Mačković. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora. Evo nakon ove pojedinačne rasprave i replike, konačno nakon određenog vremenskog razdoblja od više sati konkretno smo razgovarali o današnjoj temi odnosno o dnevnom redu, a to su izmjene i dopune državnog proračuna za ovu godinu. Znači konačno smo o tome razgovarali što je za pohvaliti i sve ovo što je tijekom izrečenom pojedinačne rasprave kolegice ispred mene i replike svakako su za pohvaliti. Ali javila sam se vezano još i uz taj dio koji moram reći jer u prethodnim raspravama od zastupnika Bulja rečeno je da konkretno šutim na smeće koje se dovozi na području jedinice grada Novske iz grada Zagreba što uopće nije točno. Niti se smeće dovozi i da li će se dovoziti to je pitanje godina koje su pred nama.
Hvala. Poštovana zastupnica Vranješ. Izvolite.
Poštovana kolegice zahvaljujem na replici. Pa naravno da je jako nezgodno kada pojedine kolege zastupnici prozivaju vas i u onom trenutku kada im ne možete odgovoriti, a svi smo nažalost bili u takvim situacijama i onda naravno kada reagirate iz klupe ili nekako jel nemate mogućnost replike i odgovoriti da nije točno da ne reagirati na probleme na vašem području, kažu da vas istina boli. Ja bih prije rekla kada se raspravlja o proračunu imamo tu brojki, a vidimo da pojedine kolege o brojkama ne raspravljaju tako da možemo nekada zaključiti i da te brojke bole, a sada ovo manipuliranje da se prozivaju zastupnici koji apsolutno ne mogu odgovoriti na takva prozivanja je poprilično nepristojno. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Saše Đujića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine ministre, kolegice i kolege. Ja sam se pripremajući za ovu raspravu, za rebalans proračuna pratio sam brojke gledao sam šta je povećavano, šta je smanjivano, međutim moram vam priznati da nakon ove rasprave višesatne pogotovo kolega iz HDZ-a, a pogotovo opet kolege Borića, kolega Šukera ja sam jednostavno ostao bez riječi. I shvaćam da je moja rasprava koju sam ja pripremio očito bila potpuno promašena. Dakle, ovo je najbolja Vlada u hrvatskoj povijesti, nismo imali bolju Vladu od ove, odlično radi, planira, sve je to super, tu je jedna idila, svi su zadovoljni, ljudi su zadovoljni, sve je odlično ovaj rebalans to pokazuje. Jedini ko nešto kvari, ko kvari tu bajku i idilu to smo mi iz oporbe, to je SDP to su ostale stranke u opoziciji i to je taj kamenčić u cipeli koji ovoj Vladi očito ne da naprijed. I u biti tu je tako dobro i tako je sve super amo mi to ne vidimo. I nije istina kada mi upozoravamo na neke stvari jer to su sve u pravilu kada slušamo kolege iz HDZ-a naše izmišljotine, naša podmetanja i rušenja te idile. Pa tako evo mi smo izmislili i prosvjed medicinskih sestara koje su vjerojatno zadovoljne i super rade u odličnim uvjetima za jako dobru plaću i nisu bile ovdje na Markovom trgu i nisu se bunile protiv ove najbolje Vlade u hrvatskoj povijesti. Učitelji, profesori danas ne štrajkaju već ne znam ni ja koliko dana, to je sve jedna izmišljotina i podvala SDP-a i ostalih ljudi u opoziciji. Nema problema u Đuri Đakoviću, nema dugova u zdravstvu, nismo imali rekonstrukciju Vlade prije dva, tri mjeseca gdje je moralo otići pola ministara zbog sumnji na korupciju i sukob interesa, to smo opet mi sve to skupa izmislili. Ne napuštaju ljudi svaki dan Hrvatsku, 70 i nešto posto građana podupire rad ove Vlade, jedino njurgamo sada tu mi nekakvi opozicijski zastupnici. I cijelo vrijeme govorite kako ljudi sve to vide, vide vaše velebne uspjehe. I vide ljudi, da, vide i naravno da to nije tako kako vi govorite i naravno da nije ovo idealna Vlada, da je ovo najgora Vlada u hrvatskoj povijesti i da mi s pravom upozoravamo na ove probleme, a vi se dalje uljuljkavajte i govorite kako je sve super. Vide to ljudi, vidjeli su to ljudi na europskim izborima, vidjet će to ljudi za dva mjeseca na predsjedničkim izborima, a vidjet će i dogodine na parlamentarnim izborima. Vide medicinske sestre da nije dobro, vide učitelji i profesori da nije dobro, vide pacijenti u zdravstvu kada dobivaju svoju uslugu, vide mladi ljudi koji napuštaju Hrvatsku. Jedini ko to ne vidi, ne vidite vi iz HDZ-a. I ja stvarno vam moram reći da evo imao sam prvu repliku danas ministru Mariću vezano ne znam, za brdsko-planinska područja, razmišljao sam govoriti o zdravstvu i o nekim drugim koracima u ovom rebalansu, međutim kada slušam ovu raspravu nakon dva, tri sata stvarno si postavljam pitanje šta govoriti, šta govoriti kada je to sve tako idealno samo mi to ne vidimo. … [[Upadica se ne razumije.]] e sjedi dolje, sjedi dolje. Tebe nije ni bilo cijeli dan nego pričaš tamo gluposti po odborima, tako da je sjedi dolje, sjedi dolje ti. Mislim gle.
Molim vas nemojmo iz klupa i nemojmo se prepucavati. Molim vas.
Pa ne kada čovjek nema što pametno za reć onda ima samo reći sjedi dolje, a to smo već navikli, tako da to uopće nije problem i sjest ću dolje jer nemam s kim uopće razgovarati.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovane zastupnice Sabine Glasovac. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Evo ja bih se samo zadržala na jednom segmentu rebalansa proračuna, a to je dio koji obuhvaća sustav obrazovanja i znanosti. I ono što se može vidjeti kada uđemo malo dublje u brojke, možemo vidjeti da zapravo na ovakav način se ne bi baš trebala ponašati jedna ozbiljna javna državna institucija. Ovo se uopće ne može nazvati ozbiljnim planiranjem. Znači rebalans, odnosno izmjene i dopune proračuna mogu podrazumijevati neke nepredviđene elemente što na prihodovnoj strani države, što onda posljedično i na rashodovnoj, međutim ono što možemo vidjeti u samom proračunu Ministarstva znanosti i obrazovanja, mislim to su ogromna odstupanja, ja ću sad taksativno navoditi neke stvari koje zaista ja ne mogu vjerovat da se ovako nešto može nazvati planiranjem. Ja mogu shvatiti da primjerice se povećavaju znatno sredstva u odnosu za čak 65 milijuna kuna, sa 144 na 210 milijuna kuna nacionalnoj i sveučilišnoj knjižnici, to mogu razumjet jer nacionalna sveučilišna knjižnica između ostalog će biti mjesto gdje će se održavati jedan dobar dio hrvatskog predsjedanja europskim, Europskim Vijećem odnosno EU i znamo da tamo postoje radovi i znamo da tamo moguće da je ovo razlog povećanja određenih sredstava, to je nešto što se nije moglo planirati na dobar način, to je nešto što moramo završiti, gdje smo pritisnuti određenim, određenim rokovima i to mogu, mogu shvatit. Mogu shvatit čak i povećanje od 163 milijuna kuna na jednoj stavci koja se odnosi na besplatne udžbenike, znači imali smo 45 milijuna i sad se za 163 povećava jer je amandmanom Klub Milana Bandića izvršio pritisak na Vladu, znate kad se glasalo o prošlom proračunu su uvjetovali svoje dizanje ruke za proračun na način da su inzistirali na amandmanu kojim traže besplatne udžbenike za sve učenike u osnovnim i srednjim školama i nije se to uvrstilo odmah u taj proračun, nego se tražio modalitet i to se sad vidi u ovom proračunu i to mogu razumjeti zašto se tu toliko sve to skupa na neki način probilo odnosno mijenja se plan u odnosu na prvotni plan. Mogu shvatiti čak i neke druge, neke druge, druge stavke, međutim ne mogu shvatiti dvije stvari, znači ako idemo u nešto što ova Vlada i ministarstvo u toj Vladi govori da je povijesna reforma u obrazovnom sustavu, ne mogu shvatiti da se u tom momentu, znači smanjuju sredstva u dvije ključne agencije, a to su Agencija za odgoj i obrazovanje, ovim rebalansom, Agencija za odgoj i obrazovanje, Agencija za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih, zašto? Zato što su oni nositelji stručnog usavršavanja učitelja i nastavnika koji istu tu reformu provodu, al ovo uopće ne čudi da se smanjuju sredstva ovim rebalansom zato što smo stav prema učiteljima i nastavnicima, prema onima koji trebaju nositi ne samo ovu povijesnu obrazovnu reformu koja to zapravo nije nego je jedan pokus za koji ćemo vidjet koliko će biti uspješan kroz nekoliko, nekoliko godina, mi vidimo pristup prema tim ljudima i, i, i, i danas smo ga vidjeli ovdje, ljudi umjesto da su u zbornicama, u učionicama, djeca u školskim klupama, učitelji su na ulicama, kao uličari nekakvi zato jer ih je ova Vlada natjerala da prosvjeduju na ulicama i traže, traže nekakva svoja, svoja prava. Isto tako smanjuju se i sredstva i Nacionalnom centru za vanjsko vrednovanje obrazovanja, to je jedan od ključnih, jedna od ključnih institucija za vanjsko vrednovanje obrazovanja, a vanjsko vrednovanje je jedno od ključnih instrumenata za osiguravanje kvalitete, al koga briga za kvalitetu, koga briga za kvalitetu, koga briga za kvalitetan rad učitelja i nastavnika, za njihovu motiviranost, koga briga za vrednovanje, kvalitetno vrednovanje, nikoga, za šta je briga, za tablet, ove u HNS-u njih je briga za tablet, kako potrošiti što više novaca i nabaviti tablete, tablete koji nakon 3. mjeseca im pucaju ekrani i onda roditelji moraju ići o svom trošku popravljat te tablete i onda taj trošak naravno više košta nego taj tablet koji naravno nije jeftino, nije jeftino kupljen, ali je smeće i roditelj ga nije platio ništa, dobio ga je besplatno, al će zato popravak platiti ko Svetog Petra kajganu što bi rekli u narodu. I to je s tim što, što se tiče povijesne obrazovne reforme i što ovaj proračun govori o tome. A sad ajmo na ovaj drugi dio priče i normalno da je nenormalno zapravo da se uporno iz godine u godinu iz ovog ministarstva planira pola milijuna kuna za rad Nacionalnog vijeća za odgoj i obrazovanje, ključnog tijela savjetodavnog koje bi trebalo i sudjelovalo je u svim ključnim intervencijama u obrazovni sustav, to je ključno savjetodavno tijelo, ovaj HS je to izglasao, ovaj HS te ljude bira, al ne ova ministrica ne, ona će sve sama, ona vodi politiku, samo ona, njoj ne treba Nacionalno vijeće za odgoj i obrazovanje, 3.g., pardon 4.g. mi nemamo kvorum odnosno nemamo Nacionalno vijeće za odgoj i obrazovanje jer netko ne želi da se izaberu preostali članovi da vijeće funkcionira, ali uporno i licemjerno isti ti ljudi koji to blokiraju uporno u proračunu svake godine pola milijuna kuna planiraju sredstva za rad Nacionalnog vijeća za odgoj i obrazovanje, pa to je stvarno ponižavanje zdrave, zdrave pameti. A sad kad govorimo o ovim stvarima, kad govorimo o ovim stvarima planiranja što se uopće ne može nazvati zapravo planiranjem idemo malo o, o brojkama, znači planira za primjenu udžbeničkog standarda 520.000,00 kn, znači pola milijuna, a onda rebalansom diže za skoro duplo, za milijun, super planiranje, to je neki nepredviđeni šta, nepredviđeno što procjena udžbenika, čega, sve se vrti oko tih udžbenika i ona kazna koju ćete platit 6,5 milijuna kuna jer ste, upozoravala sam ovdje prije 6. mjeseci, ne smijete dvostruko financirati metodičke priručnike iz proračuna i uzimat sredstva EU, nitko ne sluša, sad je EU rekla gospodo no way, niste to smjeli radit, sad ćemo platit kaznu 6,5 milijuna kuna jer je Divjak financirala ono što nije smjela istu stvar iz dva različita prihoda, platit će kaznu hrvatski građani za nepoznavanje zakona ili za nešto drugo. Kapitalne investicije u srednjem školstvu, znate škole prokišnjavaju, škole su u lošem stanju a pazite ovo, što radi ova Vlada. Planira 60 milijuna kuna, nešto malo manje od 61, i sad skida 41. …/Govornik plješće./… Bravo. Odlično. Super ste. Bitno da su tu tableti. 60 milijuna planirano, 40 skidate. Odlični ste. E sad, kad smo kod kapitalnih investicija, ono što je zanimljivo, evo recimo jedna stvar. Osnovna škola .../nerazumljivo/... jedna od kapitalnih investicija, osnovna škola u Babinoj Gredi. Njoj se planirano je 6 milijuna, e ali skidaju joj 5,8 milijuna, znači ostavljaju je na 200 tisuća, ali zato ta sredstva daju dodatno Centru za odgoj i obrazovanje u Virovitici. I sad vi meni recite da nije bitno tko je na vlasti. Jer slučajno da se uzima Babinoj Gredi gdje je na vlasti SDP kroz rebalans, a da se ta sredstva od 6 milijuna kuna dodatno daju centru u Virovitici. Trebaju vjerojatno jednima i drugima, ali zašto ovakva raspodjela, evo to je samo jedna od kakti slučajnosti koja se vidi u ovom proračunu. Kaže za razvoj predškolskog, osnovnoškolskog sustava, odgoj, obrazovanje, naši vrtići, najmlađi. Planirano milijun kuna, skidaju 850 tisuća. Pa to je stvarno, to je stvarno dobro planiranje, odlično je to planiranje. Stvarno ja ne znam, te planere treba posebno nagraditi. Isto tako, razvoj sustava obrazovanja odraslih, planirano 6,4 milijuna, sad skidaju 3,2. Ja to stvarno ne razumijem. Nemam više vremena. Kod EU fondova stvari ozbiljno smrde i štekaju ovdje nešto nije u redu, kod EU fondova u Ministarstvu obrazovanja. Sve ono što je planirano, dosta programa, uopće se nisu odnosno neće se koristiti u ovoj godini, zašto je tome tako, ne znam, tko je tu zakazao, ne znam, nemam vremena za to ulaziti, ali ja vas molim. Upozorite ministre i vi i ove u Ministarstvu obrazovanja neka pokažu minimum poštovanja i prema vama i prema nama i kada planiraju taj proračun neka to ne bude per la finta i predstava za jasnost nego zaista bude jedan ozbiljan, ozbiljan dokument. Rebalans je potreban, on je nužan, ali ovo nije rebalans, ovo je zapravo smiješno.
Hvala. Imamo repliku poštovanog zastupnika Borisa Lalovca. Izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Pa uvodno ste rekli, i zato sam odmah i reagirao s replikom. Da sad gledate brojke u sustavu obrazovanja i bojim se da to zadnji put danas i vi gledate i mi danas, ovdje u ovom rebalansu proračuna jer kao što znate u Prijedlogu proračuna za 2020. g. sustav obrazovanja će sad biti izbačen sa 8,4 milijarde kuna preporukom Državnog ureda za reviziju. Mislim daje to loše, to smo mi i na Odboru za financije rekli, da mi više nećemo moći vidjeti strukturu rashoda za zaposlene i da to nevezano s koje strane dolazilo, lijeve ili desne i sa strane Ministarstva financija koje, ja mislim da se tome sigurno protivilo, da je to loše jer to je sigurno će se sad vidjeti samo jedna stavka na pomoći lokalnoj zajednici zato što su eto, kao oni osnivači, a s druge strane, Vlada pregovara o tim istim plaćama. Mislim da bi tu trebali donijeti nekakvim zajednički stav da u budućnosti da ta jedna tako visoka stavka kao što je, rekli ste danas, analizirate taj proračun, sustav obrazovanja, međutim, bojim se da je to danas zadnji put da ga možemo analizirati na takav način. Hvala lijepo.
Odgovor poštovane zastupnice Glasovac.
U pravu ste vi, kolega Lalovac. Ja se sjećam kada smo ovdje raspravljali prije nekih možda 2,3 tjedna, možda i malo više o Izvješću Državne revizije, zapravo da je i kolega Šuker, čini mi se u svojoj raspravi i kolegice Perić, nisam sad sigurna, ali kolega Šuker jest sigurno izrazio svoje negodovanje vezano uz preporuku Državne revizije u smislu da se zaista ta sredstva za plaće zaposlenih u osnovnim i srednjim školama više ne prikazuju ovdje kao rashodi za zaposlene nego da se prebacuju u stavku pomoći zbog toga što su osnivači škola jedinice lokalne i regionalne samouprave, krajnji korisnici isto tako, ali zaista jest to tako. Ali, mi nismo potpuno decentralizirani jer još uvijek ta stavka ovisi o državi. Dodaci, sve iz gradskih kolektivnih ugovora ovisi o pregovaračima koji nisu osnivači. Znači ono što će biti ta stavka ovisi o državi, pregovaračkom timu Vlade i sindikata i nema logike. Ja razumijem da oni su dali tu preporuku, ali treba nešto učiniti.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava trebala je biti poštovanog zastupnika Tomislava Panenića, nema ga. Gubi pravo na raspravu. Zatim je trebao raspravljati poštovani zastupnik Ivan Lovrinović, nema ga, gubi pravo na raspravu. Trebao je raspravljati također i poštovani zastupnik Franko Vidović, nema ga, gubi pravo na raspravu, pa će sljedeća rasprava biti poštovanog zastupnika Borisa Lalovca, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Evo danas ostalo nas je još nekoliko od ove rasprave vezano za rebalans proračuna. Ukratko, znači povećavaju se prihodovna strana za 3,1 milijardu kuna prvenstveno zbog boljeg punjenja PDV-a od negdje 2,2 milijarde kuna. Također, nešto boljeg prikupljanja, ne nešto boljeg, nego dobro boljeg prikupljanja trošarinskih prihoda za nekih 478 milijuna kuna, tako da trošarine su negdje na 16,2 milijarde kuna te je bolje uplata poreza na dobit koji za negdje 349, odnosno negdje oko 350 milijuna kuna i sad porez na dobit negdje oko 9,2 milijarde kuna. Također, rebalansirani se na niži iznosi, iznosi vezano za planove pomoći odnosno financiranje sredstava iz EU koji su planirani negdje oko 15,2 milijarde kuna, a smanjuju se za 2,2 milijarde kuna. Ovdje je uvodno bilo govora o tome, znam da je to bilo i primjedbi i Državnog ureda za reviziju i znam da je to noćna mora svakog ministra financija kada vam se jedne određene stavka, da ne kažem napuhavaju jer svi resorni ministri govore da postoje određeni projekti, da će se povući sredstva i sve je to legitimno i sve je to normalno, međutim, kasnije kada dođe do rebalansa proračuna svih godina je to tako i 16. i 17. i u našoj Vladi svakako je bilo da kad se dođe do rebalansa ili izvršenja proračuna, ovdje ministar financija mora o tome objašnjavati, a za to ne da nije kriv nego i oni su također, Ministarstvo financija upozorava sve korisnike da realnije planiraju, a kasnije se uvijek nešto iskrsne. Nisu to sad mala smanjenja, nisu to samo mala smanjenja, mislim da i u ovom dijelu, vidjet ćete i kod samog izvršenja proračuna, zato sam uvodno pitao ministra na kojoj razini se danas nalaze ta izvršenja, znam da jesu problemi i u nabavi i u određenim natječajima, međutim sada smo već u 5, 6 godini korištenja EU sredstava i sigurno da se to mora kvalitetnije na razini resornih ministarstava planirati jel onda kažem svaki put kod proračuna odnosno rebalansa proračuna tu ne stoje ministri koji bi trebali objašnjavati zašto se to dogodilo, zašto se određeni projekti nisu izvršavali i onda samo to sve padne na ministra financija koji zapravo to mora braniti, a ni luk sadio, ni luk …/nerazumljivo/… o tome nema nimalo odgovornosti na njemu, međutim kod rebalansa proračuna to su veliki iznosi i to se vidi. I to se vidi i onda postaje kasnije problem prilikom vidit ćemo i sutra donošenja takvog proračuna kada se ti pomoći se negdje na razini 18 milijardi kuna donose, a vidit ćemo kod kasnijih izvršenja, izvršenja to budu da ne kažem duplo, duplo manji iznosi. I to je nešto što je upozoravao i Državni ured za reviziju i mislim bi trebali u budućnosti vidjeti kako pronaći nekakvu metodologiju možda na taj način realnijeg planiranja jer vidim da se i u ovome dijelu što se tiče prihoda i ovih drugih rashodovne strane dosta realno se postavile određene kategorije normalno da tu ima određenih probijanja normalno ako je nekakva jača gospodarska aktivnost, međutim ovo su značajnija odstupanja i ona stvarno bodu u oči prilikom svih rebalansa ili prilikom svakog i kasnijeg izvršenja državnog proračuna da su to puno manja sredstva nego što su bila prvobitnom planirana. Također, je to kada se izbiju iz tih iznosa i one pomoći koje dobivaju direktno poljoprivreda negdje oko 2,2 milijarde kuna vidimo da su ta zapravo sredstva iz EU fondova se negdje kreću još uvijek zanemarivih negdje do 8 do 9 milijardi kuna, a ako znamo da se približavamo ovim završnim godinama te ove financijske omotnice mislim da je to, na to se treba sigurno u budućnosti više pozornosti prilikom samog planiranja i kažem resornih ministarstava da oni trebaju više obrazlagati zbog čega se nešto, zbog čega se nešto nije izvršilo. Jer u konačnici kada se ne dođe do konačnog izvršenja nećemo moći povući onaj puni iznos koji se očekuje zapravo od administracije da povuče iznos EU sredstava. Također, rashodi koji se financiraju iz izvora koji znači ne utječu na rezultat proračuna, prvenstveno se radi o smanjivanju jednih pozicija 800 miliona vezano za kamate, a osiguravaju se dodatno određena sredstva što je ovdje danas bilo govora za zaposlene i za jedan dio za jedan dio za mirovine. Međutim, bez obzira kako se kretaju određena gospodarske aktivnosti i porezni prihodi koji se puno brže kreću od gospodarskih aktivnosti i to je ono zapravo što smo danas željeli upozoriti, to je takva struktura našeg proračuna. Znači, kada gospodarstvo raste, porezni prihodi nam rastu više i onda zapravo imate pritisak sviju odmah kod ministra financija da rasporedimo te porezne prihode. I to je problem. I to je problem zato što gospodarstvo tako funkcionira, a kada pada, pada gospodarstvo porezni prihodi duplo brže padaju od gospodarskih aktivnosti i onda ponovo Ministarstvo financija mora pronaći kako uravnotežiti proračun kada taj dio pada. I mislim da su to velike zamke proračuna, ne zato što netko to želi postaviti ili ne je zato što jednostavno takva nam je struktura gospodarstva, struktura ekonomije, osjetljivost na turizam, osjetljivost i vrlo snažan prisutnost PDV, to je nedavno bilo izvješće europske EUROSTAT-a zapravo i komisije da smo jako osjetljivi na potrošački taj dio i da smo, preko vidimo 56 milijardi kuna PDV-a. Međutim nitko neće kada taj PDV jednog dana dosegne svoje limite jer danas mi moramo priznati od 2019., '20. godine u hrvatskoj povijesti nikad nije toliko bilo novca što se tiče PDV-a 54 iduće godine 56 milijardi kuna u sve je to u redu. Oni koji gledaju kako, kako rasporediti ta sredstva kada samo vide koliko je sad poreza kako zadovoljiti određene potrebe. Međutim, kada taj dio gospodarstva počinje usporavati ili kada taj dio počne padati, e onda više nikoga nije tu briga, nitko se više svih onih svojih prava koje su zadovoljili u gospodarskom rastu, nitko se više neće ničega htjet odreći. To je onaj dio kad raste gospodarstvo, tada svak traži prava, tada se cementiraju prava i kroz ugovore i kroz kolektivne ugovore i kroz razno razna zakonska rješenja, međutim kada dođe gospodarstvo onda više nemoj, nemoj krenit od mene, kreni rezati od nekog drugog, kreni rezati od nekog trećeg i to onda kasnije postaju problemi. Tako smo i mi imali 2012. od 2015. godine jer danas ste dosta ovdje govorili o ovaj o tome kako smo mi eto rezali, a vi dajete. Jednostavno takve su gospodarske aktivnosti bile, ja vjerujem da ste vi toga i svjesni, a da su to takve bile gospodarske aktivnosti i da je vrlo teško, koga god Vlada zapravo u recesiji upravlja javnim prihodima da je to vrlo teško, zato što su toliko cementirani ovaj iznosi i cjelokupna ta prava da jednostavno ne ostavljaju tu puno prostora za bilo, bilo kakve pregovore. Tako da vezano za ova dobra vremena kakva jesu nadamo se da će oni potrajati međutim vidimo da gospodarstvo bez obzira na sve usporava i nitko ne gleda da gospodarstvo i sa 3 i nešto posto je sada na 2,5% nego svi samo gledaju strukturu poreznih prihoda i samo kucaju, kucaju na vrata i kako će se određeni iznos novaca rasporediti. Tako da vezano isto i za ovaj proračun koji je tehnički odrađen kako treba, međutim sigurno da prilikom bilo kakvih poremećaja na, na tržištima, bilo ona financijska tržišta, bila ona vezana za gospodarstvo da će se ova prava koja se danas postavljaju onaj tko bude došao vrlo teško će ih kasnije ići pregovarati na koji način uravnotežiti tada proračunske prihode i sigurno da u tom dijelu svi oni koji budu u toj vladi sjedili sigurno im neće biti lako kao što danas kada se traže određena prava evo ih cijela jedna četa ljudi dolazi. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Lovrinovića. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Lalovac, vi ste bili ministar financija ja sam očekivao da ćete vi malo čvršće, snažnije ovaj navesti neke argumente koliko je loš ovaj proračun u stilu da već 29 godina hrvatske vlade rade proračune na isti način. Naši prvo naprave rashode pa onda prihode, to nijedan čovjek, nijedna obitelj tako ne radi. Vi ste fino rekli, ako dođe neki financijski poremećaj pa znate trebali ste možda ono tamo. Pa ja ne mogu vjerovati da tako razgovaramo. Prava istina da ste od dolaska na vlast 2016. godine do sada gospodine ministre i vaša Vlada povećali rashode za 30 milijardi kuna ste povećali rashode, povećali ste javni dug sa 284 na 298 milijardi kuna, vanjski dug sa 42 na 44 milijarde kuna vi potapate i dalje Hrvatsku. Ovdje nastojite na nekim sitnicama pokazati da ste uspjeli, ovo je put u propast jel stalno više trošite nego što prihodujete. A ono što prihodujete gulite kožu narodu.
Poštovani zastupnik Lalovac, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa poštovani kolega Lovrinoviću, čak i kada sam bio ministar sjećam se na jednoj konferenciji sam upravo tako pristupio, nažalost Ministarstvo financija je samo jedna točka koja prikuplja sve rashode. Tko god u ovome društvo neko nešto zatraži oni samo prikupe, ali želje su neograničene. I čak sam tada kao ministar bio kritiziran rekao da nažalost ne gledamo koliko zapravo gospodarstvo može dati, koliko gospodarstvo zapravo … na kapacitete naše industrijski kapaciteti, gospodarski, infrastrukturni koliko može dati, a s druge strane kakvi su nam rashodi. Nažalost to dok je u dobrim vremenima to se krpa visokim prihodima, međutim kada dođe recesija to tone do dna. Tako da mislim vaše primjedbe koje jesu vezano za proračun one stoje. Hvala lijepo.
Sljedeća pojedinačna rasprava trebala je biti poštovanog zastupnika Stjepana Čuraja. Nema ga, gubi pravo na raspravu. Pa će onda završno u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Ovaj rebalans govori kako je ovaj proračun i sve što kaže ministar i premijer da je to lažni sjaj. Još ću jednom ponoviti da čujete kolegice i kolege u sada evo šest sati je poslijepodne, 5% BDP-a u RH prošle godine je od doznaka iz inozemstva. Niti jedna država u EU i van EU nema toliko BDP-a da mu njihovi građani koje ste potrali, uvaženi ministra vanka, da vam pune proračun kroz naravno potrošnju i PDV toga novca kojega naši građani šalju ovamo jel ste uništili i poljoprivredu i gospodarstvo i industriju i poslali ste naše ljude vanka. To je vaš program. Kao šezdesetih godina kada je bila Jugoslavija, pošaljite ljude vanka, organizirajte im vlakove, a oni će slati devize vamo i to je istina. 5% BDP-a najviše BDP-a dolazi od doznaka naših građana iz inozemstva, ljudi koji su iseljeni vanka, od poljoprivrednika koji sada rade u Irskoj, sade krumpir gdje je neplodno tlo, a u našoj Slavoniji nisu mogli saditi kumpir. Apsolutno ovaj proračun je lažni sjaj koji nanosi štete po pitanju radne snage jel će vrijeme kako iđe vidi se da nemamo dovoljno radne snage i to su dugoročne štete. Trenutno to povećanje gospodarskog rasta zbog potrošnje je isključivo zbog tih doznaka i ništa drugo, zbog politike iseljavanja hrvatskih ljudi i to je činjenica. Koliko je u 2019. još nisam dobio taj podatak, ali je činjenica di god pokrenemo pitanje poljoprivrede da se smanjuje primjer proizvodnja mlijeka, povećaje se uvoz svinjetine, povećava se uvoz, polja su po korovom, sustavi navodnjavanja što se tiče hrvatskih voda nemamo navodnjavanje 2019. godine, sustav navodnjavanja na našim poljima kao npr. u mome Sinju. Što se tiče prometnih vertikala spoj na autoput Dalmacije zbog razvoja turizma, Dalmatinske zagore, katastrofa. Sve projekte koje ste obećavali otvarate ih pred izbore, kada pojidete kao što znam reći često sve janjce. Stada janjaca ste pojeli, stada, otvarajući kamene temeljce. Postavljeni su vam kameni temeljci, ja sam ih postavio bez kune, uzeo … i stavio kamen temeljac. Počnite raditi. Zaustavite iseljavanje Like, Gorskog kotara, Dalmatinske zagore, zaustavite iseljavanje Slavonije. A ne vi se ovdje hvalospjevno svojim dobrim rezultatima 2,4 milijarde eura, 18 milijardi kuna naši građani uplaćuju na račun izvana, troši se u RH na osnovu doznaka ili uplata. U Sloveniji je 1%, niti jedna država, Irska nikada to nije imala toliki iznos. Prema tome, sutra je bitan dan, sutra je proračun, vjerujem da će kolege zastupnici kada budem davao amandmane poglavito iz izbornih jedinica gdje će se odnositi ti amandmani, ali dat ću amandmane za sve obećano što ste obećali. … da ćete ih prihvatiti. Ulaganja su nama potrebna, eu fondove neću ni spominjati, to je katastrofa, kraj financijskoga razdoblja 2020. eu sredstava, vidjet ćete koje smo poražavajuće slike, na dnu smo po pitanju utrošenih sredstava iz eu fondova, na dnu EU. I to su istine. Ako s tim istinama krenemo i ako kažemo istinu u oči da je se pogodovalo i po pitanju kada govorimo po pitanju subvencija da je se pogodovalo velikima kao npr. dugo godina Todoriću i sličnima Todoriću i sličnima, ministar to najbolje zna jel je on iz toga sustava i poslan i to radi zbog toga. I zbog toga je se srušila vlada Tihomira Oreškovića, znate zbog čega? Jedino jedna godina gdje je 2,5 milijarde kuna smanjen dug je bila vlada Tihomira Oreškovića jel ga niste mogli kontrolirati. Vi ste ga gospodo iz HDZ-a srušili uz pomoć SDP-a, isključivo zbog toga jel vam nije bio poslušan. A cijeli sustav HNB kupuje sad stanove, guverner kupuje stanove za HNB, ne vodi brigu o tečajevima, vodi naravno, al koji je kontroliran isključivo za tajkune, prema tome, vrime je da se istina kaže, da se o istini priča, istjerali ste ovaj narod da bi vam plaćao vaše hvaljenje i samohvalu [[Upadica: Hvala vam lijepa]] uništili ste RH. Hvala.
Sada će u ime predlagatelja govoriti poštovani zastupnik Zdravko Marić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Evo, zahvaljujem se svima na raspravi, poglavito onima koji su raspravljali o prijedlogu izmjena i dopuna državnog proračuna za 2019.g. i plana izvanproračunskih fondova, bilo je par zaista konstruktivnih i kvalitetnih rasprava, tako da evo radujem se i sutrašnjoj raspravi o proračunu. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Time ću zaključit raspravu o ove dvije točke i glasovat ćemo kad se steknu uvjeti o njima.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,55 SATI]] Poštovani kolegice i kolege, idemo sada na izjašnjavanje o amandmanima na Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2019. g. i projekcija za 2020. i 2021. g. Uz Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2019. i projekcija za 2020. i 2021. g. podnose se i prijedlozi izmjena i dopuna financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2019. g. i projekcija planova za 2020. i 2021. s obrazloženjem za Hrvatske vode, Hrvatske ceste, Centar za restrukturiranje i prodaju, Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, Državnu agenciju za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka i Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje. Rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata, Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika i zastupnik Tomislav Panenić. S nama je potpredsjednik Vlade i ministar financija Zdravko Marić koji će se očitovati o podnesenim amandmanima. Ima ih 4. Idemo 1. amandman Kluba HSS-a i Demokrata, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče, uvaženi dame i gospodo. Ovaj amandman Vlada ne prihvaća. Dakle iz razloga što su materijalni rashodi u okviru izvora financiranja na poziciji Ministarstva poljoprivrede planirani racionalno odnosno u skladu s dospjelim obvezama i obvezama koje će nužno biti podmiriti do kraja tekuće godine. Hvala.
Očitovanje, kolega Vlaović, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Uvaženi ministre. Ovim amandmanom smo tražili da se ne smanjuju sredstva Ministarstvu poljoprivrede za financiranje obrane od tuče. Dokle god je Zakon o obradi od tuče na snazi mora se poštivati i model financiranja koje je zakonom propisan i u iznosima kako je to ugovoreno između Ministarstva poljoprivrede, županija i Zavoda za osiguranje osiguravajućih kuća. Ovim smanjivanjem pozicije Ministarstvu poljoprivrede za financiranje Zakona obrane od tuče dokazuje se ono što sam i u pisanom odgovoru dobio, da se obrana od tuče praktički nije ni provodila u punom smislu te riječi jer nije provedena javna nabava za nabavu raketa u 2018. i 2019. niti reagense. Plus toga, na onim postajama gdje je postojala zaliha, prebacivalo se samo prema istoku, kao da ćemo štiti samo poljoprivrednu proizvodnju na istoku RH, a ostala dio Hrvatske nije bitan. Isto tako, treba reći da je preko 30 OPG-ova koji ima na svom obiteljskom gospodarstvu imaju lansirne postaje, popularno zvani raketari, praktički dajemo poruku nećemo financirati obranu od tuče, ne trebaju ta radna mjesta u Slavoniji, ne trebaju ta radna mjesta u Hrvatskoj, to je dio demografske politike ove Vlade jer kakva je to Vlada koja ne provodi vlastiti zakon, a ne provodite ih jer Zakon o obrani na tuče je na snazi. Ako niste isfinancirali u punom smislu te riječi i kako je planirano i proračunom, niste utrošili sredstva za tu namjenu onda treba zakon ili ukinuti ili treba reći ne treba nam obrana od tuče. Pa mislim cijela Hrvatska zna da je poljoprivreda pod otvorenim nebom i Hrvatska treba znati da se mora ta poljoprivredna proizvodnja štititi. Ili platite onda svima 100% police osiguranja iako znate da polica osiguranja ne može nadoknaditi štetu koja je učinjena na poljoprivrednim kulturama, stoga [[Upadica predsjednik: Hvala.]] tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Dobro, idemo na 2. amandman istog kluba zastupnika.
Vlada amandman ne prihvaća. Inače, mogu reći, dakle Ministarstvo poljoprivrede i Hrvatska agencija za poljoprivredu i hranu je od 1. travnja ove godine čitav niz administrativnih i neporeznih ili parafiskalnih nameta umanjila, rasterećeni su poljoprivrednici u sektoru stočarstva za 17,2 milijuna kuna, mjere na poreznoj strani, dakle snižavanje stope PDV-a za stočnu hranu, a isto tako, provođenje mjera 4 u okviru programa ruralnog razvoja, sve to ukazuje na činjenicu da je stočarstvo na visokoj listi prioriteta Ministarstva poljoprivrede. Hvala lijepo.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepo predsjedniče HS-a. Uvaženi ministre, tražit ćemo glasovanje o amandmanu zbog svih uzgajivača svinja, zbog svih poljoprivrednih proizvođača koji su protiv ovakvog načina donošenja uredbi pred sezonu kolinja. Naime, uvažavamo činjenicu da je na vratima RH opaka bolest afrička svinjska kuga i da moramo štititi svoju proizvodnju i naše proizvođače. I to je u redu da se donese zakon i podzakonski propisi. Međutim, kad se radi o naređenim mjerama, a ovo su naređene mjera, da se učine biosigurnosne mjere na obiteljskim gospodarstvima, to košta. A isto tako, da se propiše da se 3 dana ranije prije kolinja za osobnu potrošnju, svinjokolje, kako mi to kažemo u Slavoniji mora pozvati veterinara na pregled tog, tih grla tih svinja. Okej, to je zbog zaštite nužno, međutim, taj trošak je prevelik za OPG-ove. Imamo sve manje OPG-ova koji se bave svinjogojstvom, imamo svega 30% dostatnosti u vlastitoj proizvodnji svinjskog mesa u RH, 70% i više se uvozi i ako ovim mjerama sad taj dodatni trošak prelijemo na obiteljska gospodarstva i držače, vlasnike svinja, onda sigurno da će dio njih još odustati od te držanja svinja, proizvodnje svinjskog mesa, opet stvaramo preduvjete za povećanje uvoza umjesto da dižemo vlastitu proizvodnju. I ovim amandmanom smo predvidjeli sredstva da se te mjere koje se provode i taj trošak plati iz državnog proračuna jer riječ je od naređenoj mjeri i uvijek je bila situacija kad je riječ o naređenim mjerama da se veterinarima i veterinarskoj službi to plati iz državnog proračuna. To nije veliki iznos da državni proračun ne bi mogao podnijeti, a zaštitili bi svinjogojce i sačuvali bi svinjokolju u Slavoniji ovih dana. Hvala.
Idemo sada na amandman Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika. Jedan je amandman.
Vlada predloženi amandman ne prihvaća iz razloga što su predložena sredstva za smanjenje na poziciji Ministarstva državne imovine nužna za obavljanje redovne djelatnosti u 2019. te će se predloženo regulirati amandmanom Vlade RH kojim će se osigurati potrebna sredstva za poslovanje Veleučilište Hrvatsko zagorje Krapina. Hvala lijepo.
Marija, poštovana kolegice Marija Puh, izvolite.
Zahvaljujem. Pošto je na osnovu ovog našem amandmana Vlada predložila svoj amandman, ja povlačim amandman koji je predan, ali bi svakako željela napomenuti slijedeće. Znači ove godine je upisano 100-tinjak studenata na Veleučilište Hrvatsko zagorje Krapina, to je zapravo mala brojka u kontekstu cijele Hrvatske, ali kada gledamo Hrvatsko zagorje ta brojka je veoma velika. To je prva generacija studenata koja ima mogućnost besplatno studirati na svojoj rodnoj grudi. Također ta brojka je iznimno značajna ako uzmete u obzir da je Krapinsko-zagorska županija predzadnja županija u RH po broju visoko obrazovanih, visoko obrazovanog stanovništva. Ta brojka je samo početak, ali je zapravo i jedan simbol budućih prilika, prilika za naše Hrvatsko zagorje. Zahvaljujem Vladi RH u ime svih sadašnjih i budućih studenata što je prepoznala važnost trenutka i ovim amandmanom stavila krunu na mnogo uloženog truda, rada i zalaganja za budućnost našeg Zagorja. Time smo osigurali početak za barem 100-tinjam novih visoko obrazovanih kadrova koji će nadam se ostati živjeti u Krapinsko-zagorskoj županiji, pronaći posao na našim prekrasnim bregima, ali i u budućnosti osnovati svoje obitelji. Zahvaljujem i svim drugim inicijativama, drugih stranaka i osoba koje su utjecale na važnost rješavanja ovog problema te su također zalaganjem za tu temu pridonijeli našem današnjem uspjehu kada smo ponovno vratili 4 miliona i 100 tisuća kuna za funkcioniranje našeg veleučilišta. To je 4 miliona i 100 kuna uloženih u budućnost Zagorja. Čvrsto vjerujem da će samo veleučilište ovu pruženu mogućnost iskoristiti na najbolji mogući način te da će ustrajno raditi na prilagodbi programa koji će dalje omogućiti našim studentima najbolje obrazovanje i samim time kasnije kompetencije za njihove buduće poslove. Hvala vam svima što radite srcem za naše Zagorje.
Zahvaljujem. Idemo sada na 4. i zadnji amandman za Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna za 2019. Izvolite. Tomislav Panenić, pardon, zastupnik.
Hvala lijepo. Predloženi amandman se ne prihvaća. Ministarstvo zdravstva je tijekom 2019. godine na mjesečnoj razini sa svim sudionicima i dionicima zdravstvenog sustava aktivno poduzimalo mjere ne bi li uspjelo smanjivati dospjele nepodmirene obveze i općenito obveze zdravstvenog sustava, nekakvih 700 miliona kuna je osigurano, a prijedlogom izmjena i dopuna državnog proračuna dodatnih 122 miliona kuna. Dakle, sve skupa ove godine dodatnih 822 miliona kuna. Međutim, isto tako smo svjesni da je evidentno potrebno učiniti i dodatne iskorake u sustavu zdravstva, a ne samo ove isključivo financije.
Kolega Panenić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani ministre. Događanja koja su bila tijekom godine u zdravstvenom sustavu pokazuju da osigurana sredstva nisu dostatna. Povećanje doprinosa za zdravstvo kojim je upravo tih skoro 700 miliona kuna došlo u zdravstveni sustav na kraju nije pokazalo efekt jer same ovrhe koju su provođene na bolnicama provedene su na pozicijama kamata. Glavnicu nisu ni dotaknuli. Znači ukoliko s ovih 800 milijuna kuna ne možemo riješiti probleme u zdravstvu, ovih 122 miliona kuna je stvarno možemo reći i složit ćete se nedovoljno i sami ste rekli. Kako ćemo onda pomoći razriješiti probleme? Možete napraviti reorganizaciju, restrukturiranje koju nema političke volje da se provede. Naravno da restrukturiranje podrazumijeva određene i negativne mjere, politički negativne mjere koje netko treba snositi odgovornost, Vlada, ministar zdravstva i vi kao ministar financija morate imate jasan stav u tome. Prema tome, ako govorimo o dugovanjima koja se mjere u milijardama, a mi u rebalansu trebamo usvajati stavku koja je na razini 122 milijuna kuna onda imamo problem. Teško je prihvatiti pojašnjenje koje vi dajete, racionalno zvuči, ali vidimo da u cijelome sustavu to nije dovoljno. Nije dovoljno samo racionalne riječi i biti realan da treba voditi računa o rashodnoj strani proračuna, da prihodi su ograničeni, time ne ulijevamo nadu i dolazi nam do pada cijeloga zdravstvenoga sustava jer nitko ne vjeruje da bez odluče aktivnosti Vlade može doći do značajnih pomaka, a pogotovo ako to prebacimo na odgovornost županijama. I moja Vukovarko-srijemska županija koja je upravitelj dvije bolnice svjesna je da svojim sredstvima ne može niti dotaknuti problem koji je pred, u samim bolnicama, tako da tražim glasanje o ovom amandmanu.
Hvala. Ovime smo došli do kraja, glasovat ćemo sutra. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,13 SATI]] Dakle, krećemo, krećemo sada ispočetka Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2019. godinu i projekcija za 2020. i 2021. godinu. Uz prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2019. i projekcija za 2020. i 2021. podnose se i Prijedlozi izmjena i dopuna financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2019. i projekcija planova za 2020. i '21. s obrazloženjem za Hrvatske vode, Hrvatske ceste, Centar za restrukturiranje i prodaju, Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, Državnu agenciju za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, HZZO. Rasprava je zaključena. Nakon što je rasprava zaključena Vlada je podnijela amandman sukladno Članku 199. Poslovnika o ovako podnesenom amandmanu mora se složiti većina nazočnih zastupnika, pa dajem na glasovanje prijedlog da se provede rasprava o amandmanu Vlade RH. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 80 za, 0 suzdržanih, 35 protiv donešena je odluka da provedemo raspravu o amandmanu Vlade RH, pa molim predstavnika predlagatelja da obrazloži podneseni amandman. Poštovani potpredsjednik Vlade i ministar financija Zdravko Marić, a pardon s nama je kolega Zrinušić. Izvolite, državni tajnik.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvažene zastupnice i zastupnici na temelju Članka 196. Poslovnika Hrvatskoga sabora Vlada RH podnosi slijedeći amandman na Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2019. godinu i projekcija za '20. i '21. U Prijedlogu izmjena i dopuna Državnog proračuna u točki 2. posebni dio iza Članka 3. mijenjanju se rashodi poslovanja kod Ministarstva financija i Ministarstva znanosti i obrazovanja raspoređeni po programima u posebnom dijelu proračuna odnosno predlaže se preraspodjela u iznosu od 2 miliona 794 tisuće 198 kuna unutar financijskih planova proračunskih korisnika na način da se smanjuju sredstva Ministarstva financija, a povećavaju sredstva Ministarstva znanosti, obrazovanja za 2019. godinu. Preraspodjela sredstava predlaže se zbog osiguranja potrebnih sredstava za Veleučilište Hrvatsko zagorje Krapina. Predloženim amandmanom ne mijenja se ukupni iznos sredstava planiranih u Prijedlogu izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2019. godinu. Hvala.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu, pa dajem na glasovanje amandman Vlade. Molim glasujmo. Utvrđujem da smo većinom glasova 80 za i 1 jedan suzdržani, 25 protiv prihvatili amandman Vlade pa on postaje sastavni dio Prijedloga izmjena i dopuna Državnog proračuna. Sada prelazimo na odlučivanje o amandmanima koje su podnijeli Klub zastupnika HSS-a i Demokrata, Klub zastupnika Stanke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika i zastupnik Tomislav Panenić. Izjašnjavanje smo proveli ranije na sjednici, a sada ćemo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. 1. amandman je onaj Kluba HSS-a i Demokrata, Vlada ne prihvaća, pa molim da glasujemo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 2. istog kluba zastupnika Vlada ne prihvaća pa moramo glasovati. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 3. Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika je povučen i 4. je amandman zastupnika Tomislava Panenića, Vlada ga ne prihvaća pa glasujmo. Nije ni on dobio potreban broj glasova, pa sada prelazimo na glasovanje o Prijedlogu izmjena i dopuna Državnog proračuna. Na temelju Članka 91. Ustava i Članka 252. Poslovnika Hrvatskog sabora za donošenje državnog proračuna potrebna je većina svih zastupnika, dakle 76 glasova i dajem na glasovanje Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2019. i projekcija za 2020. i 2021. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 82 za, 1 suzdržani i 41 protiv donešen, da su donešene Izmjene i dopune Državnog proračuna RH za 2019. i projekcija za 2020. i 2021. godinu. Sukladno Članku 35. Zakona o proračunu sada prelazimo na glasovanje o odlukama, kolegice i kolege molim vas zaista puno nas ima i ako svi vičemo nije moguće održavati normalan red na sjednici. Sukladno Članku 35. Zakona o proračunu sada prelazimo na glasovanje o odlukama o davanju suglasnosti prijedlozima izmjena i dopuna financijskih planova za 2019. i projekcija za 2020. i 2021. godinu. Prvo dajem na glasovanje odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune financijskog plana Hrvatskih voda za 2019. godinu i projekcija za 2020. i '21. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 80 za, 1 suzdržani i 33 protiv donešena ova odluka, pa idemo na odluku broj dva. Dajem na glasovanje odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune financijskog plana Hrvatskih cesta za 2019. i projekcija za 2020. i '21. godinu. Molim glasujmo. Većinom glasova 79 za i 1 suzdržani i 37 protiv donešena je i ova odluka. Treće dajem na glasovanje odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune financijskog plana Centra za restrukturiranje i prodaju za 2019. i projekcije za 2020. i '21. godinu. Molim glasujmo. I ova odluka donešena je sa 80 glasova za i 35 protiv. Četvrto dajem na glasovanje odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2019. i projekcije za 2020. i '21. godinu. Molim glasujmo. Ova odluka donešena je sa 79 glasova za i 38 protiv. Idemo na 5. to je Odluka o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za 2019. i projekcije za 2020. i 21. godinu. Molim glasujmo. Odluka je donešena sa 78 za i 38 glasova protiv. 6., dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje za 2019. g. i projekcije za 2020. i 21. Molim glasujmo. Utvrđujem da je odluka donešena je sa 80 glasova za i 39 protiv. Sukladno prijedlogu Odbora za zakonodavstvo, dajem na glasovanje prijedlog Zaključka koji glasi: ovlašćuje se stručna služba HS-a da zajedno s predstavnicima predlagatelja obavi redakciju teksta Izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2019. g. i Odluka o izmjenama i dopunama financijskih planova Hrvatskih voda, Hrvatskih cesta, Centra za restrukturiranje i prodaju, Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, Državnu agenciju za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, prije njihove objave u Narodnim novinama. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 80 za, 21 suzdržani i 12 protiv, da je donesen zaključak kako ga je predložio Odbor za zakonodavstvo.
Sada ćemo prijeći na slijedeću točku, a to je: - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u oružanim snagama RH, prvo čitanje, P.Z. br. 789 Predlagatelj je Vlada RH temeljem čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika HS. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za obranu. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovani Tomislav Ivić, državni tajnik u Ministarstvu obrane, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Poštovane i uvažene zastupnice i zastupnici HS, dakle pred vama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u oružanim snagama RH. U mandatu ove Vlade Ministarstvo obrane usredotočeno je na vojnika, dočasnika i časnika koje je središte razvoja i nadogradnje HV-a, te predloženi zakon uređuje pitanja koja se odnose na prijam, službu, raspoređivanje i profesionalni razvoj djelatnih vojnih osoba. Kako bi osnažili daljnji razvoj HV-a predlaže se omogućavanje pohvaljivanja i nagrađivanja na razini satniji jer upravo je ta razina ključna za funkcioniranje sustava na taktičkoj razini. Naime, do sada zapovjednik satnije je imao samo mogućnost sankcioniranja i kažnjavanja, a nije imao mogućnost pohvaljivanje i nagrađivanja i izmjenama zakona se dakle omogućuje i zapovjedniku satnije da pohvaljuje i nagrađuje vojnike. Radi daljnjeg poboljšanja personalnog razvoja predlaže se mogućnost rasporeda djelatne vojne osobe na ustrojbeno mjesto dva čina više od osobnog, te ukidanje ograničenja za izvanredno promaknuće u činove kada postoje posebne zasluge za službu, a sve kako bi prepoznali i nagradili izvrsnost, te zadržali visoko kvalitetan kadar. Naime, do sada po postojećim odredbama zakona bilo je moguće samo jedno promaknuće u tijeku karijere, izmjenama zakona taj broj ne ograničavamo, tako da djelatne vojne osobe i nekoliko puta tijekom karijere mogu biti, mogu biti promaknuti, isto kao što sam rekao da mogu biti raspoređeni na mjesto koje je dva čina više od njihovog osobnog. U području izobrazbe predlaže se povećanje dobne granice za upućivanje vojnih osoba na potrebnu razinu izobrazbe kako bi se ostvarili uvjeti za promaknuće u viši čin i napredovanje u službi, a u cilju zadržavanja osoblja. Naime, novim Zakonom o službi u oružanim snagama podignuta je i razina kada odnosno dob kada djelatne vojne osobe napuštaju po sili zakona službu, pa je logično da se onda i poveća dob za upućivanje vojnih osoba na potrebnu razinu izobrazbe. S obzirom na prvi slučaj stradavanja hrvatskog vojnika u misiji u inozemstvu prepoznata je potreba da doradom zakona u tom dijelu, stoga predloženi zakon sustavno uređuje problematiku u slučajevima pogiblje i teškog stradavanja vojnih osoba u obavljanju službe. Na ovu izmjenu zakona nas je prije svega poniknuo tragični događaj prije nekoliko mjeseci kada je naš vojnik poginuo u misiji u Afganistanu i držimo i smatramo da je potrebno zakonom propisati, dakle koja sve prava ostvaruje obitelj poginulog hrvatskog vojnika ili on osobno ako nije riječ ako nije riječ ovaj o, o, o pogiblji. Taj dio ćemo još doraditi i kroz pravilnik u, u, riješit ćemo pravilnikom, ali ono što ovdje treba svakako istaknuti da će temelj za određivanje tih prava biti Zakon o pravima hrvatskih branitelja, no to ne znači naravno, a imali ste prilike ovih dana u medijima vidjeti da se govori o statusu hrvatskog branitelja, dakle naravno da neće imati status hrvatskog branitelja, rat je završio prije gotovo 25.g., ali će imati pojedina prava iz Zakona o pravima hrvatskih branitelja, neće imat naravno pravo na udjele u fondu hrvatskih branitelja, neće imat pravo na dionice, kao što su to imali hrvatski branitelji. Kao jedna od demografskih mjera, a s obzirom na načelo da djelatne vojne osobe ne mogu birati dužnost i mjesto službe predlaže se da profesionalni vojnik koji je na službi izvan mjesta svog prebivališta ima pravo na naknadu troška prijevoza za dva putovanja mjesečno iz mjesta službe u mjesto prebivališta, dakle to je jedna rekao bi značajna ovaj novina i to je u biti onaj trend jel tako, materijalnog standarda, povećanja materijalnog standarda hrvatskih branitelja i uvjeta života u vojarnama, ovo se odnosi naravno na vojnike koji su u vojarnama i dakle dva puta mjesečno će na trošak ministarstva imati pravo putovanja do svog mjesta prebivališta. Ističem da se predloženim zakonom postojeća rješenja nadograđuju i poboljšavaju radi povećanja funkcionalnosti daljnjeg unaprjeđenja obrambenog sustava. I ono što je značajno, za provedbu ovog zakon sredstva su osigurana u financijskom planu Ministarstva obrane u idućoj godini i nadam se dakle da ćete podržati prijedlog ovog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi o Oružanim snagama. Naravno, otvoreni smo za sve prijedloge koje ćemo razmotriti i vidjeti što eventualno od toga se može uvrstiti u konačni prijedlog zakona, hvala lijepo.
Hvala, imamo jednu repliku poštovane zastupnice Petrijevčanin Vuksanović, izvolite.
Hvala lijepa, potpredsjedniče. Pozdravljam gospodu Ivića i Baraća iz MORH-a. Treba reći, vi ste bili preskromni pa niste istaknuli činjenicu da je Hrvatska sad na 10. mjestu nakon dugih 15 g. na ljestvici NATO-a po izdvajanju za obranu što je trend koji je pokrenula ova Vlada i sadašnji ministar koji je na čelu MORH-a a ovaj zakon je samo jedan od paketa zakona koji je ova Vlada donijela a njime se reguliraju materijalni i radno-pravno status i uvjeti djelatnih vojnih osoba i ti uvjeti se poboljšavaju i prema civilnim osobama koje žele se zaposliti i pristupiti vojsci. Hvala lijepo.
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Slažem sa vama kolegice i u uvodu sam rekao da je hrvatski vojnik u središtu sustava i da naša nastojanja u protekle 3 g. pored opremanja i modernizacije hrvatske vojske su bila okrenuta naravno i hrvatskom vojniku i to prije svega u smislu povećanja i tako njegovog materijalnog standarda ali i poboljšanja uvjeta u kojima hrvatski vojnik radi i obnaša svoju dužnost i tu su napravljeni značajni iskoraci u pozitivnom smislu a isto tako, točno je i ovo što ste rekli, da po razini izdvajanja, Hrvatska je u gornjoj polovici, rekao bih od zemalja članica NATO saveza, još nismo dosegli onih 2% proklamiranih kao takvo u NATO savezu ali nismo ni daleko od tih 2% i ja se nadam da u skoroj budućnosti, pogotovo kad se pokrene postupak u završnu fazu, jel' tako, i kad počne financiranje nabave višenamjenskog borbenog aviona, i to će biti riješeno.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne, onda otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Ove izmjene zakona idu u dva čitanja i to je dobro da se raspravi o ovome pitanju i naravno, o sustavu nagrađivanja i napredovanja vojnika, časnika i dočasnika hrvatske vojske jer hrvatska vojska je pobjednička vojska i smatram da do hrvatske vojske treba držati, ona je onaj temelj na kojem je nastala moderna država, smatram da se kao čovjek koji je bio 17 g. i najveći dio toga i profesionalni vojnik, smatram da vojska se ne smije ponižavati kao u jednom djelu što je bila ponižena tj. ostavljena i prepuštena sama sebi, čak evo ugrozili smo određene dijelove i vidove hrvatske vojske kao što je hrvatsko zrakoplovstvo tako da zbog grešaka koje su se događale u sustavu kao greške one koje su slale avione u remont pa ih vraćali u dijelovima u Hrvatsku ili ove neke što do sada nije riješena kupovina aviona jer te sposobnosti hrvatskog vojnika kao što je potrebno govoriti o hrvatskom vojniku istinu, kako je nastao u Domovinskom ratu, kako je oslobodio Hrvatsku nakon 9 stoljeća ... [[Govornik se ne razumije.]] tako je potrebito sad se boriti za status hrvatskog vojnika i dobro je kad vi kažete da vojnik je u središtu ministarstva i politike ministarstva. Međutim, uz brojne stvari koje se događaju unutar sustava Ministarstva obrane i koje su i vidljive, poglavito što se tiče rasporeda OS-a, tj. korištenja kapaciteta na područjima gdje su rizična područja, to su granice, ja bi sad samo kratko rekao o napredovanjima. Znači, vi ste rekli da je satnija ona koja može nagrađivati, pohvaljivati, ja ne znam, nisam vidio pravilnik šta može satnik u biti, zapovjednik satnije napraviti i koje sve on može nagrade ili ne znam šta još može, međutim činjenica, rekli ste za promicanje časnika, dočasnika, mislili ste na izvanredna promaknuća ili redovna? Izvanredna promaknuća, dobro. Znači redovna promaknuća idu tijekom njegove karijere, je li i do određenih ocjena prema sposobnostima i kriterijima u obavljanju svoje zadaće u hrvatskoj vojsci. Sad kad prelazimo kod ovoga ključnoga pitanja, rekao sam maloprije, raspored vojske, meni je drago šta je vojska vraćena u Sinj, tada smo bili zajedno, tada smo bili u većini, ja sam tu dao apsolutnu podršku jer je Sinj i povijesni grad i granica je u blizini pa i Ploče, vidimo šta se događa na tome području, smatram da naša vojska mora biti tako raspoređena zbog brže intervencije vojske u slučaju ugroza bilokakvog karaktera a znamo da smo 2016. donijeli i Zakon o policiji, izmjene zakona gdje hrvatska vojska može obavljati policijske poslove i smatram da je to potrebno čim prije. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Asistirat policiji, tj. da može asistirat policiji na zahtjev ministra i smatram da bi dobro bilo s ove govornice progovoriti o problemu migranata na području u ovome slučaju cijele naše granice, poglavito G. kotar, Lika, ovaj dio dole Dalmatinske zagore, jednostavno su naši građani u graničnom području prestravljeni, nisu sigurni za svoju imovinu, jednostavno treba vojsku uključiti i to je zakonski moguće jer ovaj dom je donio zakon da, ja bi evo još jedanput s ove govornice upozorio na sve što se događa, bio sam u vrgoračkom području, znam šta se događa i više u mom području i prema dole Neretvi, Metkoviću, u Lici, stanovništvo se boji. Ugrožena je imovina i ugroženi su ljudi, ako itko ima obavezu uz policiju i pravo, obavezu i pravo to je hrvatski vojnik. Nisam ja rekao ovde da hrvatski vojnik mora imat mitraljeska gnizda, al ne more 4, 5 policajaca čuvati na 100-tine tisuća, koji se trude, stvarno rade svoj posao kvalitetno, ne mogu ovaj da se ne uključi hrvatska vojska. Zato bi bilo dobro da se uključi hrvatska vojska, jer otvaram s ovim i ovu temu drugu gdje će poginuli hrvatski pripadnici u misijama ostvarivati prava kao i hrvatski branitelji, prava govorim ne …/nerazumljivo/… i naravno da tu nemam ništa protiv, ali postavljam jedno drugo pitanje. Kolegica je maloprije spomenula da smo mi među 10 koji iz svoga proračuna izdvajaju za obranu, već dostigli nekakav standard, međutim nije baš to tako u realnom, nije baš tako prema hrvatskom vojniku. Ima li hrvatski vojnik u misiji istu plaću kao vojnik američki? Isto mu je ugrožena u istom smo mi savezu, nema. Ima li kao njemački? Nema. Ja znam ja sam bio dio sustava toga dugo godina, bio sam časnik u tome sustavu, vojnik časnik, sve sam prošao, znači znam šta je u tome sustavu. Pa prošlo je vrijeme da isključivo Hrvati daju nateže dijelove samo svoje sinove, a bogati će volove i bit će još dobro plaćeni. Prema tome ja očekujem od Ministarstva obrane da u tome savezu, ja inače nisam za to da siromašni daju sinove, a bogati volove, tako je bilo nažalost i u Domovinskom ratu, pa se na kraju sve izokrene i u svim ratovima, ja sam za to da se izjednači plaća već ako odlaze, hrvatskih vojnika s ostalim vojnicima. Pazite mi iđemo u Litvu na granicu, iđemo u misije a ne možemo još ministar Božinović ne poziva te naše ljude, našu vojsku u koju mi ulažemo, obučajemo, ne poziva vojsku da pomogne u pograničnom području. Prije neki dan čovjek na Vrgoračkom području otvorio plastenik i unutra je bilo puno migranata, mislim nek su se ljudi zaštitili ako je to mislim, ali ne mogu ljudi dozvolit sebi da u 2 sata te zove policija da ti je iz garaže uzeo vozilo migrant i da se okrenio na krov, koji nije imao ni vozačku taj migrant, tko zna. Znači tko je odgovoran za štete koje će nastajati? Strah je na tim područjima ljudi za imovinu i za sigurnost. Smatram da ovim zakonom, evo ja sam iskoristio ovaj trenutak da kažem da hrvatska vojska koja je u vojarnama i koja izvršaje svoje svakodnevne zadaće da je obaveza ove Hrvatske vlade, premijera Plenkovića, ministra obrane, ministra MUP-a da pošalje zahtjev i da se štiti granica od ilegalnih ulazaka migranata i tako da se zaštiti sigurnost naših građana. To je naša obaveza po Ustavi i ovoga doma je to obaveza da govorimo o tome. Da se poštiva zakon, ako je, ja samo pozivam da se poštiva zakon. Vidim da ministar Božinović govori da to može policija, ali vjerujte mi policija radi svoj posao maksimalno i hrvatska vojska mora pomoći policiji. To je vapaj ljudi s tim područja koji žive u strahu za osobnu sigurnost i sigurnost svoje imovine. Što se tiče ovoga zakona dobro što iđe u drugo čitanje vjerujem da ćemo amandmanima pokušati, rekli ste da ćete dijelom odrađivat pravilnik o nagrađivanju i napredovanja, u taj dio ja ovaj ne znam kako utjecati što mislite ali smatram da triba najkvalitetnije nagrađivati. Ne znam za izvanredna promaknuća vjerojatno imaju i tu nekakvi podaci i pokazatelji da se ljudi koji bi tribali ostati u sustavu ne demotiviraju jer je izlaznost ljudi ogromna vjerojatno veliki broj ljudi izađe iz sustava nezadovoljni šta ne mogu napredovati, šta ne mogu ovaj pa vjerojatno je i to jedan potez da se ti ljudi zaustave i da ne budu među onima koji će iseliti u druge zemlje. I još jednom ovdje kažem hrvatski vojnik treba imati ista prava kao svaki u svim misijama, svim operacijama, ista prava, iste financije sve isto kao što imaju i američki vojnici ili bilo koji drugi njemački, međutim to je smješno, naravno da je smješno jer onaj tko daje svoje sinove tako se ne smije. Ti ljudi krvare ne samo za hrvatski interes i mi Hrvati smo uvijek davali svoje sinove da se ratuju za tuđe interese i onda je vrime da se zaštiti i hrvatski vojnik to je nečije naše dite, naš rod, naš, zašto bi u podređenom položaju nad njemačkim vojnikom, jel hrvatski vojnik ima više uspjeha nego, u realnim operacijama, nego sve europske vojske u zadnjih 40 godina. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je HDZ-a i u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Anđelko Stričak. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] tajniče da resor obrane dobiva sve više na značaju diljem Europe govore nam brojni i novinski članci npr. njemačka vojska uskoro će primati strance u svoje redove, njemačke oružane snage planiraju zbog manjka kadra zapošljavati strance iz zemalja EU izjavio je glavni vojni inspektor. Švedska nanovo uvodi obavezno služenje vojne obveze. Pogledajte gdje je u Europi obavezan vojni rok te se navode Austrija, Cipar, Danska, Estonija, Finska, Grčka, Norveška, Švedska, Švicarska. Finska službeno krenula u nabavu borbenih aviona, žele kupiti barem 64 moderna stroja itd. Govorimo zasigurno o najnaprednijim državama svijeta s visokim demokratskim standardima s visokim demokratskim standardima, socijalno najosjetljivijim, gospodarski najrazvijenijim, tehničko-tehnološki najnaprednijim odnosno o državama koje nam po mnogo čemu mogu biti primjer, pa tako i po pitanju brige za oružane snage. U mandatu aktualne Vlade ovo su treće izmjene i dopune Zakona o službi u oružanim snagama RH kojima je cilj poboljšanje standarda i uvjeta života i rada vojnika, dočasnika i časnika, te službenika i namještenika pripadnika HV-a. Dosadašnjim izmjenama i dopunama vraćena su im oduzeta prava kao što su terenski dodatak, naknada za dežurstvo i stražarsku službu, kao i naknada za dragovoljno vojno osposobljavanje, također poboljšani su im smještajni radni kapaciteti u vojarnama, izjednačeni standard prehrane, a novim operativnim rasporedom tj. povratkom postrojbi HV-a u Sinj, Varaždin i Ploče, a idući tjedan u Pulu, te da ulaskom u Vukovar brojnim njenim pripadnicima unaprijeđen je i obiteljski život. Ove izmjene imaju za cilj daljnju skrb za pripadnike HV-a, te predviđaju mogućnost ponovnog prijema bivših djelatnih vojnih osoba u službu, pravednije pozicioniranje časnika koji su doktori medicine, specijalisti grane medicine, podiže se dobna granica za upućivanje na školovanje, uvodi mogućnost da se pričuvnim vojnicima mornarima koji su završili prvu razinu vojne izobrazbe dodijeli čin, omogućuje se izvanredno promaknuće za posebne zasluge više puta tijekom karijere, poboljšava sustav ocjenjivanja djelatnih vojnih osoba, utvrđuje se da se na službenike koji obavljaju poslove znanstvene djelatnosti i visokog obrazovanja primjenjuju propisi o zaposlenicima u javnim službama u području znanosti i visokog obrazovanja ako je to za njih povoljnije, utvrđuju uvjeti pod kojim mogu primati vojne medalje stranih država i međunarodnih asocijacija, način utvrđivanja zdravstvene sposobnosti za vojnu službu, prestanak vojne službe navode se stegovne pogreške i stegovni prijestupi i slično, međutim, ono najbitnije za istaknuti je da se po prvi puta uređuje i problematika stradavanja odnosno ranjavanja ili ozljeđivanja vojne osobe kod obavljanja službe. Iz svega navedenog vidljivo je da se izmjenama i dopunama predviđa poboljšanje standarda i uvjeta života i rada vojnika, dočasnika i časnika, te državnih službenika i namještenika pripadnika HV-a i Klub zastupnika HDZ-a će ih podržati. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Franko Vidović, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS. Poštovani državni tajniče sa suradnikom, poštovane kolege, dakle mi u Klubu SDP-a što se tiče sadržaja samog zakona nemamo nikakav problem, dapače djelom i pozdravljamo taj sadržaj, ono što je problem po nama, to je što odvajanja, ljudstvo u principu, sve više opterećuje drugu stranu, a to je modernizacija HV-a i o tome je bilo riječi i na zadnjem sastanku ministara, kolko znam, u NATO-u odnosno u Briselu i sa druge strane to je vidljivo iz rebalansa proračuna, vidljivo iz prethodnog proračuna za 2018. kad je modernizacija bila praktički na nivou 2015., dakle loše, ukratko, ako imamo u vidu da je 2015. bila krizna godina. Ono što nam je također problem u ovom zakonu i to bi vas sve i zamolio da pokušate izmijeniti do drugog čitanja, kažem već prije sam i ja osobno govorio o ljudima koji vraćaju dug domovini na način da idu u međunarodne misije, da sudjeluju u tim misijama i da bi njihov status trebalo regulirat dakle od momenta povratka sa međunarodne misije, pa kroz još niz drugih stvari uključujući na kraju i znam da se to i posebno boduje u karijeri, ali i uključujući i ono kad završavaju karijeru. Ono što ne možemo podržat to je da se praktički pitanje stradalih vojnika u međunarodnim misijama regulira u principu Zakonom o hrvatskim braniteljima. Dakle evo, mi bi zaista molili da pokušate te dvije stvari odjelit jer one i jesu odjeljenje, dakle ministarstvo može napravit svoj pravilnik, može, na kraju krajeva možemo predložit zakon, imate naše ruke za to, nije, nije problem visina naknade, nije problem ništa. Međutim, bilo bi dobro da to bude izdvojeno jer to ipak, međunarodne misije su stvar koja se odvija i odvijat će se i u budućnosti, neće stati, domovinski rat, rekli ste vi u svom izlaganju, je već 25.g., prema tome, bilo bi dobro da ministarstvo obzirom da će ovim nastavit ić u međunarodne misije, da ćemo nastaviti radit, nažalost posao je takav da se mogu događat i ovakvi slučajevi kakve smo imali i ne daj Bog da ih se više događa, ali moguće je. Prema tome, bilo bi dobro da ministarstvo donese jedan svoj akt bilo u vidu zakona, bilo u vidu pravilnika, vi vidite, vi bolje od mene znate kako to možete regulirat i da na taj način praktički riješimo status i stradalog hrvatskog vojnika, isto tako i onih koji su ranjeni u toj akciji. Dakle, zbog toga i isključivo samo zbog toga ćemo biti suzdržani kod glasanja u prvom čitanju, a kažem do drugog čitanja razmislite o tome i dajte da pokušamo svi zajedno napraviti jedan prijedlog koji će ić za tim da to odvojimo i da to bude u sklopu Zakona o oružanim snagama, evo hvala lijepo.
Hvala lijepa. Evo sad će u ime predlagatelja poštovani državni tajnik. Izvolite.
Hvala lijepo. Ma htio sam prokomentirati samo neke stvari još dok je tu kolega Vidović, zahvaljujem se prije svega na korektnoj raspravi, ali moram reći prvo što se tiče ovih izdvajanja za ljudstvo. Oni ne, kako bih rekao, ne opterećuju opremanje i modernizaciju. Mi smo vrlo blizu onog idealnog omjera koji je isto proklamacija u okviru NATO saveza 50% za plaće, 30% za materijalne troškove i 20% za opremanje i modernizaciju. S plaćama smo u ovoj godini na nekih, mislim 49%. Materijalni troškovi 31%, a 17,2 čini mi se da je izdvajanje za opremanje i modernizaciju. Svjedoci smo kako smo i nastavili projekte koji su pokrenuti u mandatu bivše vlasti, ali smo isto tako pokrenuli neke nove projekte jer cilj nam je, naravno stvoriti jednu modernu Hrvatsku vojsku, primjerenu vremenu u kojem živimo, ali isto tako, činjenica je da bez zadovoljnog čovjeka nema ni uspješne Hrvatske vojske. Zato sam i rekao u uvodu da je čovjek ipak u središtu sustava. Džabe sva tehnika, oprema, moderni uređaji ako nemate vi zadovoljnog čovjeka. Što se tiče ovog drugog, vezano za naše vojnike koji, ne daj Bože stradaju u misijama, na svu sreću do sada smo imali samo jednog, poginulog vojnika Josipa Briškog prije nekoliko mjeseci i to nas je ponukalo da to pitanje detaljnije riješimo kako bi obitelji ostale zbrinute, osigurane, kako bi djeca bila zbrinuta i osigurana i tu nam je kao temelj poslužio Zakon o pravima hrvatskih branitelja. Rekao sam u startu da nemamo namjeru od hrvatskih vojnika u mirnodopsko vrijeme raditi hrvatske branitelje, da je to samo što se tiče prava, a ne statusa i ne svih prava koje imaju hrvatski branitelji ili obitelji hrvatskih branitelja. I slažem se sa vama da to pitanje možda trebamo riješiti kroz pravilnik, ovo je prvo čitanje, otvoreni smo za sve prijedloge, sugestije, razmotrit ćemo sve to i onda ćemo za drugo čitanje pripremiti jednu konačnu verziju koju, nadam, s kojom nadam se da će velika većina u ovom Saboru zadovoljna i suglasna i nadam se da ćete i vi podržati takav prijedlog, konačni prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Anđelka Stričaka.
Državni tajniče, kad govorimo o proračunu MORH-a, bitno je naglasiti da u vrijeme mandata aktualnog ministra nema nijedne jedine nabave koja nosi oznaku tajnosti. Znači sve nabave su javne i transparentne. Ali, također, bitno je naglasiti, to bih sada htio čuti od vas, da li je postojeći proračun odnosno predviđena financijska sredstva MORH-a, da li su dostatna da izvršite sve svoje planirane ciljeve? Znači, da se digne standard života vojnika, počasnika, časnika, da se provedu sve one predviđene vojne vježbe i obuka, da se izvrše sve mirovne misije i naravno, da se HV naoruža, opremi i modernizira. Hvala.
Odgovor poštovani državnog tajnika.
Pa, ja bih rekao da proračun MORH-a je hrvatska realnost i da tu i mi koji koristimo ta sredstva trebamo biti realni i voditi računa i o potrebama drugih resora. I to je, kao što ste i sami rekli i ministar često puta isticao da moramo imati osjećaja i za druge, ali ova sredstva koja imamo, ono što je tu ključno i bitno je reći da je zaustavljen pad obrambenog proračuna kroz one teške godine financijske i ekonomske krize, da iz godine u godinu imamo realno povećanje obrambenog proračuna i da se za opremanje i modernizaciju planiraju dovoljna sredstva, da se vodi računa itekako o materijalnom statusu i položaju hrvatskog vojnika, uvjeta u kojima on živi i radi.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Vidovića. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani državni tajniče, dakle, nije problem opseg prava, ja sam rekao u svom izlaganju, dapače da mi to podržavamo. Znači nije uopće problem opseg prava samo da bi bili sretniji da obzirom da je HV ipak okrenuta u budućnost, da to bude regulirano u aktivno MORH. Ne nekog drugog ministarstva. I mislim da je to fer i korektan zahtjev. Ako je to situacija da sad trebamo premostiti da bi obitelj dobila ovaj momenat ono što treba dobiti, ne sporimo. Okej. Onda se može suglasiti sa ovakvim rješenjem. Ako je to kažem, samo premosnica. Ali, mislim da svakako moramo napraviti vlastiti zakon pri MORH-u, a što se tiče ovog drugog dijela, da, planiranje je tako kako je, međutim, vi imate izvršenje proračuna u 2018. koja je na nivou praktički 2015.
Hvala. Poštovani, poštovani, ne, ništa, je li? Hvala lijepa. Sada idemo na pojedinačnu raspravu. prvi će biti poštovani zastupnik Josip Đakić, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče HS-a, g. državni tajniče sa suradnikom. Pa evo, pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama RH koji i dalje teži poboljšanju sustava, rada, unapređenja hrvatskih vojnika, dočasnika i časnika, nakon onih godina devastacije, omalovažavanja, od prehrane pa do odijevanja, sve je bilo zapravo loše i sustavnim izmjenama i dopunama došlo se do jednog standarda koji je zapravo u NATO standardima i koji hrvatski vojnici, dočasnici i časnici, a tako i ovaj dio zakona unapređuje i dalje. Locirano je sve ono što u sustavu još nedostaje i što ga poboljšava, pa tako i omogućava i unapređivanje i edukaciju, školovanje, vođenje, zapovijedanje na višim razinama sa dočasničkim činovima, sve je to definirano ovim prijedlogom zakona i tako se sustav potpuno unapređuje, omogućava i ocjenjivanje i sve ono što je u Hrvatskoj vojsci nedostajalo u proteklim vremenima konstantno i ciljano kroz ove 3 godine je unaprjeđeno, a pogotovo i ovim zakonom kojim se i dobna granica omogućava da se stjecanje uvjeta za prestanak službe po sili zakona i sve ono što zapravo do sada nije bilo regulirano. Mislim da u ovom zakonu pokušava se riješiti i ono što do sada se nije događalo, evo, nažalost, i događa se ponovo i mislim da samo treba neke stvari doraditi u čl. 39 kako bi one bile jasnije, ako oštećenje organizma koje se dogodi ne krivnjom vojnika, dočasnika ili časnika, bilo u misiji, bilo u Oružanim snagama, bilo na kojem terenu, ne treba spominjati onda 80% oštećenja nego bilo što drugo, nego od 20 na dalje sve je to obuhvaćeno i primjenjuje se onako kako se primjenjuje Zakon o pravima hrvatskih branitelja, to imaju pravo i obitelji, ne daj Bože poginulih, naših vojnika koji su u misijama, kao što se dogodilo i vjerujem da je to najbolje rješenje jer jedinstveni Zakon o pravima hrvatskih branitelja jasno je rekao, a onda taj dio primijeniti i na one koji ostaju invalidi iz Oružanih snaga, kao i na one koji, ne daj Bože poginu. Vjerujem da ova zakonska rješenja su daljnji korak u poboljšanju, kao što sam rekao svih statusnih pitanja, tehnoloških unapređenja, mogućnosti ocjenjivanja rada stegovne odgovornosti, sve je ovdje opisano i mislim da treba samo nastaviti dalje u drugo čitanje, sa ovim sitnim poboljšanjima koje se tiču uređenju problematike teškog stradavanja ili bilo kakvog stradavanja u OSRH, da li to u misijama ili vježbama na terenu RH, susjednih prijateljskih zemalja, jednako treba tretirati takav status i tu je samo onaj dio koji možda nismo dovoljno dobro uskladili, do drugog čitanja vjerujem da će to biti definitivno riješeno i prezentirano HS-u kako bi, evo dodatno stimulirali hrvatske vojnike, dočasnike i časnike u njihovom radu, unaprijedili njihov rad, poboljšali njihov status, omogućili daljnje napredovanje, ali i potaknuli mlade generacije za izbor zvanja hrvatskoga vojnika, dočasnika i časnika, ali tako jer stimulirali od 15-30% one koji su na dužnostima stručno osposobljeni sa titulom diplomiranoga ili doktorata, tako da vjerujem da je sve obuhvaćeno ono što je do sada zapravo još nedostajalo u Zakonu o službi u Oružanim snagama. Pozdravljam sve ove napore koje čini MORH na čelu sa ministrom i po odobrenju Vlade vjerujem da će i ljudski potencijali biti zadovoljni kao i tehnološki napredah Oružanih snaga RH koje pokazuju izuzetne kakvoću i vještine u obnašanju dužnosti diljem svijeta u sastavu NATO snaga, samo pohvale koje se dobivaju su jasan znak da ministarstvo funkcionira besprijekorno, da je ovaj doseg od 10. mjesta na listi NATO-a jasan pokazatelj da Hrvatska brine o svojim vojnicima, da brine o svojoj sigurnosti, da brine o Oružanim snagama koje su jedan od stupova hrvatske domovine. Čestitam vam na svemu što ste postigli kroz dosadašnje sve izmjene i dopune zakona, kao i u ostvarivanju proračunskih sredstava za potrebe Hrvatske vojske. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Stričaka. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Đakiću, kao hrvatski branitelj, ratni vojni invalid, predsjednik HVIDRA-e, smatram da ste zasigurno jedna od osoba koja je najupoznatija s tom problematikom u državi. Ovim izmjenama i dopunama zakona u čl. 131.b prvi puta se predviđa što sa vojnicima koji su ranjeni ili ozlijeđeni u obavljanju službe. Upravo zbog tog članka pokušava se provući jedna teza da bi oni ostvarili status ratnog vojnog invalida, što nije točno. Znači zakon samo predviđa da mogu ostvariti prava na uzoru na ratne vojne invalide, pa između ostalog, da li je potrebno formirati nove komisije ako već postoje koje su jako dobro upoznate sa tom i sličnom problematikom? Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Đakića.
Hvala lijepo. Pa kolega Stričak, jasno je da status hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata imaju samo oni koji su od '91.-'95. bili u postrojbama Hrvatske vojske i hrvatske policije i on je definiran i ne može se mijenjati. Pravo, ostvarivanje prava sličnih kao što to imaju hrvatski ratni vojni invalidi koji imaju definirano kroz Ministarstvo hrvatskih branitelja komisije, ... [[Govornik se ne razumije.]] invalidnosti koji imaju decidirano što je to stradanje 20%, 30%, 40 i tako redom, sve to ... [[Govornik se ne čuje.]] to je sve definirano, zašto to ne bi pripadalo i hrvatskim vojnicima koji su stradali u Oružanim snagama danas i u misijama diljem svijeta. Vjerujem da to je najbolje rješenje, nemaju status hrvatskoga branitelja, imaju status hrvatskoga vojnika, dočasnika ili časnika koji je stradao u Oružanim snagama i u misijama i to je ono što u javnosti se potkrada ili netko namjerno servira da ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Sljedeća replika je poštovani Irene Petrijevčanin-Vuksanović.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Đakić, vi ste naglasili ono što je najbitnije, izmjene ovog zakona, odnosno ovaj zakon. Ono što treba reći da se želi postići i ostvariti da tragično preminuli hrvatski vojnik 2019. njegova pogibija je jednako vrijedna, da tako kažem, kao i onaj koji je poginuo '92. Govorim o tragično preminulim vojnicima, dakle njihove obitelji moraju znati da vodimo brigu o njima na način da neće dobiti jednokratnu ili dvokratnu mjesečnu pomoć nego da će sada imati jednaki status zato što hrvatski vojnik je hrvatski vojnik, neovisno je li poginuo 2019. ili '92. Nitko ne umanjuje značaj vojnika u Domovinskom ratu, dapače, oni su, imaju poseban pijetet u svakom smislu po ovom zakonu o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata, al isto tako ne možemo raditi ni nepravdu i to je cilj ovog zakona, jedan od ciljeva.
Hvala. Odgovor poštovani zastupnika Đakića.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Pa kolegice Irena, jasno je da prava koja proizlaze iz Zakona o pravima hrvatskih branitelja mogu bit primijenjena i na smrtno stradale hrvatske vojnike. To ne da je status nego pravo iz zakona. To nije privilegija kako neki kolege i zlonamjerni novinari zovu nego to je pravo koje proizlazi iz zakona. Za hrvatske vojnike, dočasnike i časnike, policajce, hrvatske branitelje, a danas za one koji nisu svojom krivnjom potaknuli svoje stradanje ili ne daj Bože, pogibiju, za njih se ista prava primjenjuju iz Zakona o pravima hrvatskih branitelja. To mora biti jasno. Netko je opet bacio u eter nešto što ne stoji, da stječu status hrvatskoga branitelja, što nije točno, oni imaju status hrvatskoga vojnika, dočasnika i časnika, a prava hrvatskih branitelja iz Zakona o pravima branitelja.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Škorića.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovani kolega Đakić. HV živi sa svojim narodom, narod osjeća svoju vojsku i zato ima i u Oružane snage najveće povjerenje u hrvatskom narodu i hrvatski vojnik zaslužuje dostojanstven život, pogotovo nakon svega što je prošao u Domovinskom ratu, a svjedoci smo da nije uvijek bilo tako, svjedoci smo da su evo do dolaska ove vlasti da je općenito dignitet hrvatskog vojnika bio zbilja ugrožen i u materijalnom smislu i u ostvarivanju prava i u ostvarivanju životnih uvjeta i svega i upravo ova vlast je bitno popravila i riješila brojna pitanja, od dežurstva, stražarske službe, razno raznih naknada, prehrane, smještaja, radnih uvjeta, povećanja proračuna Oružanim snagama i sl. i zanimljivo je da najviše o tome bude oni koji su ukidali ta prava, to je malo licemjerno. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Đakića.
Hvala lijepo. Kolega Škorić, dobro ste primijetili, da. Bilo je vremena kada su ukinute i stražarski dodatak i noćni dodatak i sve specijalne postrojbe dodatak i za ronioce dodatak, kada su ukinute i, ne znam je li ono bio desert ili juha, što je bilo u prehrani točno. Znam kada se nije vodila briga o hrvatskom vojniku kada je on zapravo bio na marginama, kada su smanjene naknade za dragovoljno služenje u Hrvatskoj vojsci. Evo, hvala Bogu da je tako. Hvala Bogu da se sve povratilo natrag, da i danas postoje naknade u ovom zakonu za prijevoz 2 puta mjesečno koje se omogućavaju, a i za stanovanje ili cijela naknada stanovanja ako su bračni drugovi u vojsci na istom području ili pola, 50% jednom bračnom drugu se može ostvariti to je također u ovom zakonu definirano i vjerujem [[Upadica: Hvala.]] da to će služiti također na dobrobit Hrvatske vojske.
Sljedeća pojedinačna rasprava bit će ona poštovane zastupnice Irene Petrijevčanin-Vuksanović. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kao što sam rekla, zadržavanje visokokvalitetnih djelatnika u vojsci, to je jedan od glavnih ciljeva ovog zakona i nije to problem samo kod nas u Hrvatskoj, iako je nama najvažnija naša država i uvijek nam je na pijedestalu ono što je u Hrvatskoj problem, ali moramo biti svjesni da je ovo problem i u svim drugim državama članicama NATO-a, pa čak i u nekima koji imaju duplo veći budžet od Hrvatske. Slušam maloprije kolegu Bulja koji je govorio uz dužno poštovanje, ne baratate argumentima jer govorite da ovaj proračun, odnosno MORH-a, dakle ovaj zakon i ova Vlada nisu dovoljno učinili za Hrvatsku vojsku, da ne vrednuju dovoljno hrvatskog vojnika pa ja vas molim da prestanete obmanjivati hrvatsku javnost jer nije istina da hrvatski vojnik vrijedi manje nego američki, to nitko nije rekao i to nije istina i to ne može biti jer ova Vlada je učinila više za hrvatsku vojsku nego 3 neke druge Vlade, a vi znate dobro o kojim Vladama ja govorim i to su takve demagoške priče da ne bih od vas očekivala koji ste bili cijenjeni uvaženi hrvatski branitelj. Pa što je drugo ova Vlada radila nego cijelo vrijeme donosi paket poboljšanja radnopravnih, materijalnih, pa i socijalnih uvjeta, da ne govorimo o tehnološkoj modernizaciji hrvatske vojske, što je drugo Vlada ova radila upravo ove 3 godine, upravo je to radila. Znači poboljšanje radnopravnih, materijalnih, socijalnih, pa ako hoćete i tehnoloških uvjeta za hrvatskog vojnika. I sad reći da hrvatski vojnik nije cijenjen danas, da vrijedi manje nego neki drugi vojnik, pa to je stvarno žalosno i to od vas ja ne bih očekivala. Ono što je bitno za istaknuti ovdje, a maloprije sam replicirala kolegi Đakiću, znači nekoliko dobrih, zaista potrebnih mjera je doneseno ovim zakonom. Jednu je istaknuo kolega Đakić, kolega Stričak je istaknuo sve jer je imao više vremena. Ono što je potrebno naglasiti, sada će postojati mogućnost vojnog stipendiranja za učenike srednjih škola koji se školuju za zrakoplovne tehničare, a to je izrazito, izrazito deficitarno zanimanje. To znači ako je netko iz siromašne obitelji bilo iz Slavonije, bilo iz vaših krajeva kolega Bulj, a nema novca, a dečko je pametan i želi bit zrakoplovni tehničar pa platit će mu se da se iškoluje i da ostane u hrvatskoj vojsci i da služi Hrvatskoj državi. To je jedna od mjera ovog zakona. Isto tako ovo što smo rekli u slučaju tragične pogibije hrvatskog vojnika koje vidjeli smo zadnji slučaj nažalost u Afganistanu. Što mislite kako se osjećala njegova obitelj kad im je isplaćena jednokratna novčana pomoć, a isto su izgubili sina kao što ga je izgubio i netko iz vašeg kraja ili iz Slavonije ili iz Zagreba samo 10 godina ili 15 godina prije. Isto je poginuo pod hrvatskom zastavom i pod hrvatskim grbom. Ne kažemo i nećemo uspoređivati i mjeriti ali tragična pogibija hrvatskog vojnika je tragična pogibija hrvatskog vojnika i ne daj bože da bude u budućnosti. I sada ovo što je rekao kolega, nisu to, nije to isti status, to su samo ista prava, to su samo ista prava. I isto tako kad je riječ o ranjavanju, o teškom ranjavanju, dakle od 20 do 80% dakle od lakšeg do teškog onda vrijedi onaj zakon o pravima ratnih vojnih invalida i mirnodopskih vojnih invalida. To je bitno reći. I kad uspoređujemo Hrvatsku sa SAD-om pa onda idemo reći neke činjenice. Dakle, ono što je bitno reći da je američki godišnji proračun 716 milijardi dolara, pa vi kolega Bulj sad niste u sabornici malo izračunajte koliko je hrvatski proračun i američka vojska je vodeća vojna sila u svijetu. Mi se zaista ni uz najbolju volju ne možemo mjeriti s Amerikom u smislu izdvajanja novca iz proračuna za vojsku. Ja bi voljela da smo mi kao Amerika što se tiče izdvajanja novca za vojsku, voljela bi, ali nismo jer ne možemo biti. Osim što imaju nuklearne arsenale, haj-teh oružje i sve moguće tehnološke moderno oružje oni imaju ne znam 13.450 zrakoplova. 13.450 zrakoplova, 75 podmornica i 20 nosača aviona. I sad ćemo mi uspoređivati Hrvatsku s Amerikom i obmanjivat ćemo narod i govorit ćemo da hrvatski vojnik ne vrijedi jednako kao američki zato što nema plaću kao američki, pa to je demagogija da ne može biti veća. Ja sam stvarno iznenađena i ne mogu vjerovati da sam ovo čula što sam čula. Ono što je bitno reći, ovdje su se pojavile i nekakve ideje u kuloarima da MORH ne treba imat čak ovolki proračun koliko ima. Znači s jedne strane jedni govore da je proračun premali i da treba biti kao američki što je suludo, nažalost je suludo jer ne možemo imati tolki, a s druge strane ovi prigovaraju i kažu da Hrvatska ima prevelik proračun. I sad vi recite tko je tu lud u cijeloj ovoj priči. Ovi koji prigovaraju da MORH ima prevelik proračun oni smatraju da Hrvatskoj očito ne treba vojna industrija, da ne trebaju djelatne vojne snage, a mi znamo da ti nisu svjesni da mi živimo u turbulentnim vremenima, nisu svjesni geopolitičkog položaja Hrvatske i nisu naučili neke lekcije iz prošlosti pa da znaju što nas eventualno može čekati u budućnosti. Jer naš položaj u jugoistočnoj Europi je takav da mi itekako trebamo obrambene snage jer ako nemamo obrambene snage onda naše buduće generacije neće imati u nasljedstvo Hrvatsku u ovom obliku jer bez obrambenih snaga gubimo samostalnost, a to onda u konačnici znači i gubitak našeg teritorija, a mi smo već jednom krvavo naučili tu lekciju i to ne želimo da nam se ponovi. Znači i oni koji prigovaraju da je velik proračun MORH-a nisu u pravu, kao ni oni koji prigovaraju da Hrvatska treba ima proračun kao Amerika. Hrvatska ima proračun koji je optimalan, koji je u ovom trenutku najbolji, koji je razvojni i koji je zaista omogućio MORH-u onaj razvoj koji nije imao u zadnjih, a neću reći koliko godina i vi se smješkate ali znate da sam ja u pravu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Kolegice draga ja ne znam jeste vi, mislim žensko ste, uvažavam vas, ali meni da vi govorite protiv hrvatskog vojnika, bio 18 godina profesionalni vojnik, da sam ja govorio protiv hrvatskog vojnika, ja sam reka da hrvatski vojnik u misijama mora imat istu plaću kao i američki, minimalno, ako već hodamo po Briselskim i NATO hodnicima, onda hrvatski vojnik mora imati u misijama apsolutno istu plaću. A hrvatski vojnik je pobjedničke vojske, hrvatski vojnik je stožerni vojnik i on je temelj Hrvatske države. A vi da držite predavanje meni apsolutno izmišljenom pričom, jer niste imali doticaja, ja sam 18 godina bio čuk sustava, ja sam bio u vojsci, znači ja 17 godina bio vojnik, znate šta je 17 godina, ne jedan dan 17 godina. I vi pričate o vojsci koja je ponižena u misijama sa plaćom koju ima prema američkom, njemačkom, francuskom i ostalim. I ova Vlada snage zaštitit svoju granicu, a kamoli će otić negdje, nema snage …/Govornici govore istovremeno/…
Hvala lijepo. Poštovana zastupnica Irena Petrijevčanin Vuksanović. Izvolite.
Kolega to što sam ja žena nema veze s vojskom. Ja bi da sam imala dovoljno godina vjerojatno bila u vojsci, to vi ne možete znati, ja uvažavam vaše sudjelovanje u hrvatskoj vojsci.
Kolega Bulj nemojte dobacivati iz klupe, molim vas, ajde budite pristojni, sada već kad ste tak ovaj mislim seksistički nastupili vi za vi kolegice da je ona žena, onda bar budite pristojni prema njoj ako je ona žena. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Mogu se ja sama nosit s kolegom Buljem, smatram da hrvatska vojska nije nikad ponižena niti će biti ponižena i da nije jedino mjerilo kroz plaću, iako je plaća jako bitna. Plaća je bitna, ali obmanjivati narod da hrvatska vojska može biti plaćena kao američka je smiješno. Zato što je Amerika vodeća svjetska sila i proračun je 716 milijardi dolara godišnje. Pa ako vi možete hrvatskom vojniku dati tolku plaću, vi dajte, ali nećete dati jer nećete bit u mogućnosti. Zato ova Hrvatska vlada vodi ozbiljnu i odgovornu politiku i daje maksimum koliko može dati za hrvatske prilike. Hvala lijepa.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Anđelka Stričaka. Izvolite.
Kolegice, kada bismo danas proveli jednu anketu u Oružanim snagama od 2000. do danas tko je bio najbolji ministar obrane ili koje vodstvo ministarstva vam je bilo do sada najbolje od tada do danas, ja vam garantiram da bi 90% ih odgovorilo da je upravo ovo aktualno pod vodstvom generala odnosno ministra Krstičevića. Uspoređivati Hrvatsku i SAD mislim to je nemoguće, ako želite po broju stanovnika, površini, BDP-u, po prihodima po glavi stanovnika jednostavno je neusporedivo. Ali bez obzira na to a to je danas i državni tajnik naglasio a i ministar često naglašava prema stanju gospodarstva, Hrvatska vojska ne da je dobro nego odlično i uvježbana i opremljena. Hvala.
Poštovana zastupnica Irena Petrijevčanin-Vuksanović.
Hvala. Kolega Stričak, cijelo vrijeme govorimo da govorimo objektivno, da iznosimo argumente, da činimo maksimum koliko možemo činiti, da ministarstvo zaista povećava proračun, da smo sa 16.-tog mjesta na 10.-tom mjestu, da je proračun MORH-a ove godine iznosio 5 milijardi kuna što je 500 milijuna više nego prošle godine a još puno, puno više nego godina prije kada su neki drugi bili na vlasti. Zato najlakše je obmanjivati hrvatski narod i govoriti da nije dobro, da se sve minorizira što je dobro učinjeno na način da se iznose neistine, e toga je stvarno dosta u ovoj hrvatskoj sabornici.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Škorića. Izvolite.
Hvala lijepa. Evo kolegica je govorila o odnosu određenih opcija kada razgovaramo o statusu hrvatskog vojnika, o pravima, obvezama. Meni je drago da je evo i resorno ministarstvo na ovaj način kad uočava probleme, životne probleme evo i poput reguliranja statusa ljudi koji stradavaju u mirovnim misijama ili za vrijeme obavljanja zadaća da to regulira jer vidjeli smo u prošlosti da su nažalost mnogi napuštali Oružane snage upravo zbog neadekvatnog odnosa, zbog loših životnih uvjeta, zbog klime koja je stvorena i pozicije gdje su Oružane snage bile gurnute na marginu. Dakle sada su drugačije okolnosti i ja koje informacije koje imam od prijatelja, dakle suboraca ljudi koji su ostali u vojsci su vrlo pozitivni. I po meni je apsolutna potpora svemu ovome i neprimjereno je da netko danas kaže prigovara i traži nekakva veća prava kada se donosi proračun za vojsku onda da ulažu amandmane da se skida sa vojnog, s policijskog proračuna i slično. Pa onda javnost nas sluša, prati pa budimo dosljedni u svemu.
Poštovana zastupnica Petrijevčanin-Vukasnović.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Škorić, apsolutno ste sve rekli točno kako je i vi ste u ovoj problematici dugo vremena i zaista ja mislim da je ponekad objektivniji onaj hrvatski vojnik koji je sretan da je dobio naknade koje nije imao prije 5 ili 10 godina, koji je svjestan realnosti, koji je svjestan koliko se može i koji je svjestan dobre namjere, entuzijazma i volje koju ulaže ministar i ministarstvo i ova Vlada nego neki koji sjede u ovoj sabornici i huškaju i potiču govor mržnje i potiču sukobe i podjele pa i na temi kada je u pitanju hrvatski vojnik i Hrvatska vojska. Tako nešto ne bismo očekivali ali protiv toga treba reći jasne argumente i činjenice što smo upravo i napravili. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Mire Bulja, izvolite.
Hvala lijepo. Nisam mislio govoriti jer sam rekao na početku u ime kluba međutim neistinama kolegice iz HDZ-a koje u kontinuitetu ja bih mogao sada pričati sve što se je događalo sa hrvatskim vojnicima, Hrvatskom vojskom i koje su nepravde nanesene hrvatskome vojniku od uhićivanja, lociranja, transferiranja do svega što se događalo sa hrvatskim vojnicima, ponižavanja i to za vrijeme HDZ-a kolegice, znate. Ponižavani su hrvatski generali, uhićivani, locirani, transferirani, izdavani nacionalni interesi. Znači hrvatski vojnici, hrvatski generali su izdavani najviše za vrijeme, slušajte dobro šta govorim kolegice, za vrijeme HDZ-a, ja sam vas slušao. Procesuirani. Znači kada govorimo o hrvatskom vojniku j a sam na početku i rekao dok smo bili u većini da sam podržao sve što se tiče hrvatskog vojnika i hrvatskog i raspoređivanja hrvatske vojske poglavito na područja pogranična kao što je u sinju. Međutim, je činjenica da hrvatski vojnik nema iste uvjete u NATO savezu kao što imaju drugi vojnici, to je činjenica. A hrvatski vojnik je najbolji, najčasniji a sve što su ga izdale ili Vlade primjera Ive Sanadera, oni koji su bili tada u Vladi, bio je i tajnik, šta su izdali, uhićivali, locirali, transferirali dok se pljačkala Hrvatska e to je sad drugi par opanaka. Znači ja sam govorio o hrvatskom vojniku, govorio sam da je potrebna istina o Domovinskom ratu. Međutim, ne smijemo podcjenjivati toga hrvatskog vojnika da ima lošije uvjete, lošiju plaću nego drugi vojnik kada je naš sposobniji vojnik. Jer hrvatski vojnik je više napravio operacija, osloboditeljskih operacija samo „Oluja“ više nego sve europske vojske koje su u svim operacijama. To je činjenica. Ali je hrvatski vojnik davno ponižen da bi se mi dodvorili europskim činovnicima. Hrvatski vojnik je ponižen kada su proganjani njihovi ratni zapovjednici, razumijete kolegice? Kada je Vladimir Šeks, tvorac ove Vlade, znači tvorac, rekao uhititi, locirati i transferirati. A to da sam ja blokirao, da sam ja govorio protiv ovoga zakona, ne, ja sam rekao da je dobro da ide u prvome čitanju, da su pravilnici dobri i da se napredovanje dobro može osigurati. Međutim što se tiče misija tu nećemo se složiti. Ne po pitanju ovoga dijela da hrvatski vojnik koji ima štete, znači koji je, da ne bude ne status hrvatskog branitelja nego da ima iste uvjete kao hrvatski branitelj, da ima njegova obitelj ili on, znači ja s time nemam nikakav problem. I ovo je prvo čitanje i ide u drugo čitanje. Da li ćemo se mi razlikovati u tome treba li to neki drugi zakon, posebni zakon, ja nikakav problem da hrvatski vojnik ima što bolje uvjete i ja se apsolutno slažem da u slučaju stradanja ili ranjavanja ili nečeg sličnog, da hrvatski vojnik ima ta prava. Ja niti jednom rečenicom, kolegice uvažena nisam rekao protiv hrvatskog vojnika nego dapače, ja podupirem hrvatskog vojnika i to prvog trenutka kad su ovdje zato što sam nastao u hrvatskoj vojsci. Ja ne vidim di vi iščitavate tu, vi izmišljate neprijatelje, vama treba izmisliti neprijatelje, da ja govorim protiv hrvatskog vojnika, to vam je ravno, neki drugi su koji su s vama radili protiv hrvatskog vojnika, koji su čamili u Haagu, e o tome se raspitajte pa vidite onda, kroz repliku me pitajte, evo bio sam kratak. Što se tiče samog zakona u prvome čitanju, ne znam kako je to definirano, sad ste rekli pravilnikom, ne znam na koji način će ići taj zakon. Što se tiče napretka i sigurnosti, opstanka ljudi u hrvatskoj vojsci, privlačenja ljudi u najelitniju hrvatsku vojsku, za to ću dignuti svaki put ruku, to sam radio i u Odboru za obranu i nikada neću reći protiv hrvatskog vojnika jer mi nije interes to reći. A kad bi se mi sad vratili o hrvatskom vojniku pričati, mislim, ja ne želim otvarat sad zbog budućnosti hrvatske vojske te rane. Pa ko je najviše ... [[Govornik se ne razumije.]] evo ja ... [[Govornik se ne razumije.]] pa ko je naviše proganjao hrvatske zapovjednike? Ko ih je najviše proganjao? Ko je locirao, uhićivao, ko je te ljude ponizio, ko je ponizio Domovinski rat, ko je pljunuo na Domovinski rat? Ko, i na hrvatskog vojnika? A sad je izmišljena priča da sam ja rekao protiv hrvatske vojske. A tvorac, umotvorac ove Vlade Šeks je to izjavio. Locirat, uhititi, transferirati, procesuirat. To je najveće poniženje, najveće 4 rečenice, najzlobnije koje su se mogle dogodit hrvatskom vojniku, pobjedničkom hrvatskom vojniku. To je nešto najgore što se moglo dogodit. 6 ljudi koji su bili u Haagu iz BiH-a sa pokojnim generalom Praljkom, nitko ih nije nikada posjetio, general do ministra Šprlje, znate li to? Nikad ih nitko nije posjetio, kao da su vodili svoj apsolutni rat. To su činjenice ali ja nisam želio o tome govoriti. Ja sam samo rekao da hrvatski vojnik zaslužuje već ako je u NATO-u isti status, financijska prava ako je u misiji, ja govorim u misiji, nekad se izbori ministar obrane, naša Vlada, hvala.
Hvala, imamo nekoliko replika, prva replika je poštovanog zastupnika Đakića, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Pa kolega Bulj, ja vas razumijem da ste usmjereni samo na ono što se dogodilo i što je Vladimir Šeks kao predsjednik Hrvatskog sabora pročitao zaključak sjednice Vijeća za nacionalnu sigurnost kojom je predsjedao tada netko drugi a predsjedao je Mesić i Sanader kao supredsjedatelj a predsjednik Sabor je bio taj koji je bio izvjestitelj sa te sjednice što će se dogoditi i kako će se dogoditi ali mi je žao što ne govorite o tome što se dogodilo 2000. g. sa 12 generala. Nakon pisma u kojem su upozoravali samo na događaje u društvu, na sramoćenje Domovinskog rata, na pojavnosti koje su štetile tada hrvatskoj državi, niste spomenuli nijednom riječju Mesića i njegov sramotni čin umirovljenja 12 generala. Ja znam da je ovo teška epopeja sa generalom Gotovinom, sa generalom Markačem, sa generalom Čermakom, oni su svoje dostojanstvo, dostojanstvo Domovinskog rata obranili, Haag ih je proganjao ali ne hrvatska država.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Apsolutno, ono šta je Mesić napravio, ja sam jedan od predlagatelja, tj. predložio sam ukidanje ureda Stjepanu Mesiću i s tim nemam problem i to sam napravio isključivo zbog takvog ponašanja prema hrvatskim generalima, hrvatskoj vojsci koja je bila, pa čak je taj čovjek puštao, tj. strane novinare u svoj arhiv da snima i omalovažavao s time cijelu ulogu stvaranja RH. Znači ja apsolutno nemam s tim problem, ja sam samo se javio da kažem da je kolegica rekla da sam ja govorio protiv hrvatske vojske, da sam ja govorio protiv hrvatskog vojnika. Pa ja sam u ... [[Govornik se ne razumije.]] 17 godina bio, pa ja ne mogu to zamisliti, mislim, vjerujem da ću učiniti sve da hrvatskom vojniku, šta ja mogu bude bolje i to ću se truditi i žao mi je što nemamo avione, što je propala javna nabava ili šta su avioni iz Ukrajine dovezeni u kariolu u dijelovima, za vrijeme Milanovića, meni je to žao ali da vi kažete, da hrvatski vojnik ne zaslužuje plaću koliko američki vojnik, ja se s tim ne slažem, tri puta ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Petrijevčanin Vuksanović, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Ma nisam uopće rekla ovo što tvrdite da sam rekla. Znači dobro znate što sam ja rekla, dobro znate što ste vi rekli. Hrvatski vojnik nije ponižen, to je poanta zato što ima manju plaću od američkog. Kad Hrvatska bude Amerika, onda će hrvatski vojnik imat plaću ko američki i to je poanta. I obmanjivat javnost da može to bit kad ne može bit, to je suludo, to sam rekla. Možda je hrvatski vojnik bio ponižen prije a to vi dobro znate jer ste branitelj, ali sad sigurno nije. I nemojte koristiti ovu raspravu za predizbornu kampanju vašeg predsjedničkog kandidata koji je rekao da treba poslat vojsku na granicu jer ste upravo to radili dobar dio rasprave. Hrvatski vojnik nije manje vrijedan ali momentalno ne može bit plaćen kao američki.
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Pa kolegice, nisam uopće govorio o predsjedničkom kandidatu premda se slažem sa Miroslavom Škorom u tome stavu da vojska ide granicu, ako može na litvansku, ako može ić u Afganistan, ako može ić u Irak, zašto hrvatski vojnik ne može osigurati? Ja sam prije njega bio u Vrgorcu i bio sam s tim ljudima i vidio sam da su ljudi u problemu. Prema tome, evo još jednom slažem se sa izjavom jer je jedini predsjednički kandidat koji je rekao vojska da pomogne policiji i to je utemeljeno u zakonu, ja sam čak rekao da je to doneseno utemeljeno u zakonu 2016. godine, doneseno u zakonu. Prema tome, vojska na granice hrvatske i vojska je nešto najbolje što ima Hrvatska, hrvatski vojnik i istina o hrvatskom vojniku treba isplivati. I nemojte misliti da jedini ste vi zaštitnici, samo oni koji je u HDZ-u član da je on jedini zaštitnik hrvatskog vojnika. Bilo je i drugih … hrvatskom vojniku. Hvala lijepo.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Škorića. Izvolite.
Hvala lijepa. Evo poštovani kolega Bulj, vaše izlaganje praktički uglavnom odmaklo se skroz od teme koja je danas na dnevnom redu. Ali meni je razumljivo da vas vode frustracije, da želite upakirati neke stvari, da proizvodite sada pojedinca, da izvlačite neke ljude iz HDZ-a. Možemo mi raspravljati u datim vremenima i okolnostima ko se kako snašao, ko je bio dobar, ko je bio loš, temi zaštiti digniteta Domovinskog rata, možemo i danas raspravljati o tim stvarima, ali nemojte onda selektivno izvlačiti samo pojedince iz HDZ-a i na taj način pakirati i koristiti za politiku prigodu. Imate prilike kada se evo donosi i proračun Ministarstva obrane dati konkretne prijedloge, utemeljene kako popraviti još dodatno stanje. Vidimo da je ova Vlada na čelu s ministrom vrlo učinila strašan jedan iskorak pozitivan, pa dajmo nemojmo se svađati i slati jednu ružnu poruku javnosti. Ako smo sada jedinstveni u tome da vojsci je dobro i da treba biti bolje nemojmo vraćati se u neki … Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bulja. Izvolite.
Pa ja ne znam di ste vidjeli da se ja svađam, ja sam dapače u ime kluba kada sam govorio na početku čak afirmativno govorio i više nego afirmativno o ovome dijelu, osim ovoga jednoga dijela di sam rekao da bi bilo. Dobro, iskoristio sam ovaj zakon da kažem da hrvatski vojnik ima tu sposobnost, tj. ima tu zakonsku ovlast da izađe na granicu. I naravno da triba reći istinu, zašto ne treba reći istinu. Tko je uhićivao generale, locira, transferira u čije vrime? Ko je nazdravlja? Evo neću spominjat, pa zna se tko je nazdravlja s Karlom del Ponte to je lako vidljivo. To je bilo ponižavanje hrvatskog vojnika i udar u temelje Hrvatske države. A vi se sjetite toga kada Sanader, Kolinda Grabar Kitarović nazdravljao sa Kolindom, to je vidljivo i slave uhićenje Ante Gotovine u Španjolskoj. To je poznata slika, to nije laž i to je jedina istina. Međutim ja i nisam dok kolegica nije rekla da sam ja govorio protiv hrvatskog vojnika. Ja sam samo rekao. Hvala vam.
Hvala lijepa. Sada će u ime Kluba zastupnika završnu riječ imati poštovani zastupnik Miro Bulj ponovo.
Hvala lijepo. Evo ja bih na kraju rekao da sam iz ove rasprave, žao mi je šta kolegica shvatila da sam ja nešto govorio protiv hrvatskoga vojnika, nije mi bilo ni u snu niti ću ikada reći nešto protiv hrvatskog vojnika nego ću uvijek dati sve od sebe da bude istina o hrvatskom vojniku jer je hrvatski vojnik nastao u Domovinskom ratu i tu istinu treba govoriti. I mislim da je tu bila sada ne znam zbog čega ste to tako shvatili, ali ja bih sada rekao o ovim zakonima, o napredovanju znači spušta se sa bojne na satniju. Smatram da o tome vjerojatno ste studiozno napravili, a što se tiče odlaska u misije još ću jednome reć, hrvatski vojnik nema boljeg vojnika i nema većih rezultata uspjeha od hrvatskog vojnika. Hrvatski vojnik je oslobodio područje u 24 sata veličine Kosova. Hrvatski vojnik je sposoban, hrvatski vojnik je u BiH zaustavio četnika Ratka Mladića i četnike, spriječio pokolj zločin gori nego u Srebrenici u bihaćkoj enklavi. Hrvatska vojska zaslužuje te postrojbe, zaslužuju svoje nasljednike i da se priča istina o hrvatskom vojniku. Međutim kada govorimo o dijelu misija već ako nemamo snage zaštititi svoje građane i poslati vojsku na granice, a imamo tu zakonsku mogućnost, to je taj problem što ste vi kolegice vjerojatno krivo shvatili. Mi imamo zakon gdje može pomoći Hrvatska vojska policiji, a ministar ne poziva, ali naši se građani ne osjećaju sigurno. Zamislite mlada žena i čovjek, mlada obitelj tek dobili dijete u dva sata ih zove policija da im je iz garaže ukradeno auto, da su ga našli prevrnuta na krov uz granicu sa BiH. Ja sam samo u tome kontekstu rekao da izađe vojska, da hrvatski vojnik u misijama zaslužuje plaće, a da je naša Vlada i Ministarstvo obrane nek se izbore sa NATO-om unutar NATO-a da dadu potporu takvoj vojsci jel je bolja vojska, naša je najbolja, nema boljeg vojnika od hrvatskog vojnika. Ali naš vojnik ne treba biti isključivo samo sluga nečiji, idemo gledati interes Hrvatske. I ovaj Dom, o tome se treba u ovome Domu govoriti, ništa to nije niti je to mene povrijedilo, dapače, ja smislim da smo otvorili malo raspravu i zato vam hvala što ste mi to rekli. Ista stvar što se ja ne slažem, dao sam u dnevni red primjer dao sam evo da ovdje ne bude Europska pučka stranka. Pa ne smijemo trgovati sa svime, tako ne smijemo trgovati sa našom istinom o Domovinskom ratu ni s hrvatskim vojnikom. Hrvatski vojnik prije svega ima ulogu štititi biti u sigurnosti građana RH, to je prioritet. i zbog toga još jednom naglašavam u dobroj vjeri, pozivam vas ispred Vlade da hrvatski vojnik hitno pomaže Hrvatskoj policiji na granici jel se građani ne osjećaju sigurnima, a ni za svoju imovinu nisu sigurni. I to je jedan poziv koji sada koristim u ovome trenutku. Još jednom jel je ovdje predstavnik Vlade, predstavnik Ministarstva obrane, ja mislim da je to minimum od onoga što građani očekuju s terena jel sam bio s tim građanima. Nema ovo nikakve veze šta je rekao predsjednički koji kandidat, jel to je moj stav. Meni je žao šta i drugi kandidati i predsjednički i ko bude idući predsjednik i predsjednica do sada to nije napravila, meni je to žao. Znači Hrvatska vojska na granicu u slučaju migranata i da pomogne policiji u obavljanju policijskih poslova šta je utemeljeno i zakonom i Ustavom u konačnici RH. Stoga ovo je prvo čitanje, smatram da se neće događati očekujemo i svi da će netko izgubiti život, međutim vojni poziv je težak poziv i naravno da treba te ljude zaštiti, treba im osigurati sve jer oni su ipak je to hrvatski vojnik ipak je to iznad svega jedna profesija koja je vrlo časna, teška, trebaš biti lojalan i cijeli život si treba posvetiti u biti, kada si hrvatski vojnik 24h biti hrvatski vojnik. Stoga do drugoga čitanja šta bude, mislimo mi ćemo predložiti, a nadamo se da će predstavnik Vlade to prihvatiti. Hvala lijepa.
Hvala. I sada će u ime predlagatelja govoriti poštovani državni tajnik Tomislav Ivić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Želim vam se zahvaliti na raspravi o Prijedlogu izmjena Zakona o službi u Oružanim snagama. Mislim da je rasprava u biti bila korektna kada ste se držali samog zakona i na tome se uistinu zahvaljujem. Neću ulaziti u vaše rasprave koje i nisu imale veze sa zakonom, ostajemo otvoreni za prijedloge koje ćemo sve razmotriti i vidjeti što od toga kao što sam rekao možemo prihvatiti. I samo još jedna stvar, g. Bulj, točno je 2016. godine je izmijenjen Zakon o obrani u tom smislu da Hrvatska vojska može asistirati Hrvatskoj policiji u zaštiti državne granice. Onda su neki govorili da militariziramo društvo da nema nikakve potrebe da vojska preuzima poslove policije, ne kažem da ste vi to kazali ali sjećam se jako dobro rasprava iz tog vremena. Budimo realni i kažimo ono što je istina, Hrvatska policija odlično radi posao i štiti hrvatsku granicu i ja vjerujem a siguran sam da tako i ministar i predsjednik Vlade i svi odgovorni ljudi u ovoj državi da vjeruju ministru Božinoviću kada kaže da policija kontrolira situaciju i da nema potrebe za angažman Hrvatske vojske. Hrvatska vojska je u svakom trenutku spremna što smo bezbroj puta do sada i dokazali intervenirati bilo da je riječ o prirodnim nepogodama, bilo da je riječ o požarima, poplavama itd., ako bude bilo potrebe i ako bude takva ocjena da se Hrvatska vojska treba angažirati ona će se u roku od nekoliko sati angažirati. Hvala lijepa.
Imamo repliku poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Uvaženi tajniče, jasno da Hrvatska vojska kako kažete može po zakonu obavljati policijske pomoći, biti policija ajmo reći kraće po zakonu ali je činjenica i da policajci također rade svoj posao najbolje što mogu ali im nedostaje ljudstva, ogromna je granica, pregolema je granica, vrlo mali broj ljudi je na tom području ali rade sve što god mogu od sebe. Zbog toga, jer nismo slijepi mislim, ljudi su došli, ukrali su auto iz garaže čovjeku koji živi na osami sa svojom ženom i djetetom i zove ga policija da mu je ukradeno auto i takvih brojnih primjera ima. U istom trenutku je i kombi se pokušao ukrasti. Prema tome smatram da temeljem zakona vojska ide pomoći našoj policiji koja radi dobro svoj posao ali nema dovoljni broj ljudi. Zbog toga hitno zaustavite migrante da ilegalno ulaze i s time zaštite naše stanovništvo. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Time bih zaključio raspravu o ovoj točci a o njoj ćemo glasovati kada se steknu uvjeti. Mi ćemo nastaviti s radom sutra u četvrtak 7. studenog u 9,30h i prva točka biti će Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2020. godinu i projekcija za 2021. i 2022. godinu. Želim vam ugodnu večer. SJEDNICA JE PREKINUTA U 19,39 SATI
Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama RH, prvo čitanje, P.Z. br. 789. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: “1. Prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama RH i 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona.“ Molim glasujmo. Utvrđujem da smo većinom glasova 80 za i 29 suzdržanih donijeli zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Poštovani kolegice i kolege dobro jutro, sve vas najljepše pozdravljam. Danas krećemo sa točkama dnevnog reda: - Prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2020. godinu i projekcija za 2021. i 2022. godinu - Uz Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2020. godinu i projekcija za 2021. i 2022. godinu, s obrazloženjem, podnose se i: - Prijedlozi financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2020. i projekcija planova za 2021. i 2022. godinu s obrazloženjem, za: - Hrvatske vode - Hrvatske ceste - Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost - Državnu agenciju za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka - Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje - Centar za restrukturiranje i prodaju - Hrvatske autoceste - Autoceste Rijeka – Zagreb - HŽ Putnički prijevoz - HŽ Infrastrukturu. i - Konačni prijedlog Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2020. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 791. Kolega Bulj, izvolite, što trebate?