Zahvaljujem. Poštovani gospodine predsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege. Danas govorim zbog nečeg što se dogodilo jučer, a to što se jučer dogodilo u meni je izazvalo potrebu da pogledam u kalendar i vidim živimo li u 16., 17. ili 21. stoljeću. Radi se o tome da je predsjednik Vlade RH izbacio znanstvenike iz Znanstvenog savjeta Vlade, zato što su ti znanstvenici inzistirali na radu utemeljenom na znanosti i znanstvenim činjenicama, a ne na političkim stavovima i uvjerenjima predsjednika Vlade RH. Znanstvenici o kojima je riječ ovoga su vikenda zajedno sa još 21 kolegicom i kolegom upozorili Vladu RH da odgovor na korona krizu nije utemeljen na znanstveno dokazanim činjenicama i da je Hrvatska zbog svojeg pristupa među najgorim zemljama u svijetu, a u Europi samo jedna zemlja ima lošije rezultate od Hrvatske, samo u jednoj zemlji ima više novo zaraženih, samo u jednoj zemlji odgovor na korona krizu daje slabije rezultate nego u Hrvatskoj. A zašto? Zato što se Vlada RH ne vodi znanošću, ne vodi onime što je znanost pokazala da je učinkovito u borbi protiv korona krize, već se vodi dojmom i dnevnopolitičkim potrebama HDZ-a i njegovog predsjednika Andreja Plenkovića, a to je loše. I to ovoj zemlji ne može pomoći da se izvuče iz teške i zdravstvene i ekonomske situacije u kojoj se nalazi. Poštovane kolegice i kolege, dopustite mi da vam pobrojim koga je predsjednik Vlade RH izbacio iz Znanstvenog savjeta, Nenada Bana, molekularnog biologa prof. na ETH u Zürichu, Andreju Ambrirović Ristov, molekularnog biologa i virologinju sa Zavoda za molekularnu biologiju s Instituta Ruđer Bošković, Petru Klepac, epidemiologinju sa Londonske škole za higijenu i tropsku medicinu, Igora Rudana, stručnjaka za javno zdravstvo genetičara sa Sveučilišta u Edinburgu i redovnog člana Britanskog kraljevskog društva i Branka Kolarića, epidemiologa sa Nastavnog zavoda dr. Andrija Štampar. Ljude koji su do sada pokušavali isključivo svojim znanjem i znanošću i znanstveno utemeljenim činjenicama pomoći Hrvatskoj da se bolje nosi sa korona krizom. Ali u tome nisu uspjeli, a nisu uspjeli zato što u 21. stoljeću netko prednost daje svojim dnevno političkim potrebama umjesto da prednost daje isključivo zdravlju i zaštiti zdravlja hrvatskih građanki i građana. To je kolegice i kolege ono što HDZ danas radi. I nije bez vraga hrvatski odgovor na krizu najlošiji. U Njemačkoj je primjerice Bundestag zakonom prenio ovlasti vladi jer je svjestan da je u Njemačkoj stanje izvanredno. Ali vlada ne može samostalno donositi odluke. Vlada za svaku odluku mora imati prethodno utemeljeno mišljenje sa Instituta Robert Koch, jednog od najvećih svjetskih znanstvenih centara za borbu sa zaraznim bolestima. U Hrvatskoj stožeru ne treba ništa, stožeru treba samo mig jednog političara Andreja Plenkovića. Poštovane kolegice i kolege, pogotovo vi iz HDZ-a, možete reći da ih niste izbacili, možete reći da ste im samo zahvalili na suradnji, ali nije šija nego vrat. Svi znamo što se dogodilo. Znanstvenike ste odlučili ušutkati zbog njihove odluke da znanosti daju prioritet nad politikom. I nisam jedini koga je to podsjetilo na 17. stoljeće, ali kao što je i tada jedan znanstvenik rekao je purs i move, tako su i ovi koje ste izbacili iz znanstvenog savjeta. To izbacivanje neće promijeniti znanstvene činjenice. I zato dopustite mi da za kraj sve nas podsjetim na riječi jednog političara izrečene prije nekoliko godina: „Ne može jedna stranka biti taoc jednog čovjeka.“. E pa kolegice i kolege ne može niti Hrvatska biti taoc jednog političara, pa makar se on zvao i Andrej Plenković [[Upadica: Hvala vam lijepa]] Hvala.
Idemo, kolega Glavašević izvolite.
Hvala g. predsjedniče sabora. U ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka tražim stanku od 10 minuta kako bismo se…
Kolega Glavašević, ne možete sada tražiti stanku, stanku možete tražiti kad dođu točke dnevnog reda, to piše jasno u Poslovniku, žao mi je da to još niste svladali.
Oke. To nije bilo potrebno predsjedniče.
Idemo na petu raspravu, kolega Bojan Glavašević u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Jučerašnji dan bio je bremenit neki obljetnicama o kojima smatram da moramo progovoriti i zapitati se, živimo li danas njihovu simboliku i jesmo li naučili lekcije iz prošlosti? Prva je obljetnica smrti Vlade Gotovca, prije 20 godina. Gotovac je bio čovjek koji je zbog svog idealizma i sna o slobodnoj, socijalnoj pravednoj Hrvatskoj prvo bio politički progonjen od komunističke partije i optužen za nacionalizam i separatizam, samo da bi u slobodnoj demokratskoj Hrvatskoj bio prezren od nacionalista, ekstremne desnice i vodstva HDZ-a zato što nije bio nacionalist. Gotovčev patriotizam bio je uključiv, njegova vizija Hrvatske bila je vizija zemlje koja je istinski kuća za svu njenu djecu. U intervjuu za jednu švedsku televiziju iz 1978. godine Gotovac je rekao ovo „Cijeli sam život sanjao o socijalno pravednom društvu i upravo zbog toga sam uvijek bio ljevičar. Vjerovao sam da se probleme čovječanstva može riješiti samo kada postoji pravda i sloboda. Uvije sam vjerovao da se samo kroz rješavanje tih problema mogu ostvariti ljudske vrijednosti, slobodan pojedinac, pojedinac koji živi pravedno samo takav pojedinac može ponuditi puninu onoga što ljudsko biše uopće ima za ponuditi, svu svoju veličinu i svo svoje ljudsko dostojanstvo.“ Za mene Vlado Gotovac bio je i ostao uzor u svojoj dosljednosti, u svojem vizionarstvu i ustrajnosti pred licem nepravde, a njegovo nasljeđe i uspomena zaslužuju mnogo bolji tretman od onoga koji im je Hrvatska do sada dala. Druga obljetnica o kojoj želim govoriti je 29. obljetnica kako su Merčepovci ubili Mariju, Mihajla i Aleksandru Zec, sve, ali baš sve oko tog ubojstva je mrlja na licu Hrvatske jer predstavlja perverziju pravde i pravednosti, potpunu suprotnost viziji Hrvatske kakvu je imao Vlado Gotovac o kojoj sam govorio. Nakon 29 godina mislim da smo ipak napravili neke pomake i mislim da to treba reći na glas, o tome svjedoče i simbolički pomaci prema kulturi inkluzivnog sjećanja na nevine civilne žrtve rata koje su ove godine napravili Boris Milošević i Andrej Plenković. Ti pomaci i dalje nisu veliki, ali su pomaci i trebamo ih prihvatiti, zapravo jedino je ekstremna desnica u Hrvatskoj okupirana svojim glorificiranjem osuđenih ratnih zločinaca i zadojena mržnjom ostala usamljena u svom bezdušnom farizejstvu i nedostatku empatije prema žrtvama. Takvima želim reći ovo, svi osim vas odali su počast svim civilnim žrtvama rata i onima srpske nacionalnosti i onima hrvatske nacionalnosti i svima drugima, svi, jedino ekstremna desnica to ne želi vidjeti. Prestanite već jednom tražiti neprijatelje tamo gdje ih nema, prestanite svojom mrziteljskom retorikom opet i iznova gaziti po nasljeđu Vlade Gotovca i po svima onima koji tu viziju žele ostvariti. Usamljeni ste u svojoj mržnji. Prije 50 godina Willy Brandt kleknuo je pred Spomenikom žrtvama ustanka u Varšavskom getu i zbog toga je bio osuđen, prije svega u svojoj Njemačkoj gdje su odmah pokrenuli opoziv koji na sreću nije uspio, ali jedva i moram reći da između njih dvojice između Vlade Gotovca i Willya Brandta vidim određenu sličnost, vidim njihovu cjeloživotnu posvećenost borbi protiv nepravde i borbi protiv mržnje. Willy Brandt je napravio, dakle jedino Willy Brandt je mogao napraviti to što je napravio, nešto slično tome je nedavno napravio Veran Matić na Ovčari. Ja mogu razumjeti da se geste poput te susreću s nepovjerenjem, tim više što su prošle godine, prošla su desetljeća, međutim kao što sam rekao i u slučaju pomaka koje su napravili Plenković i Milošević, to su pomaci i treba ih prihvatiti, rat je gotov, trebamo mu dozvoliti da završi, tim više što smo u tom ratu mi pobijedili.
Izvolite kolega Zekanović u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista.
Poštovani predsjedniče HS-a. Poštovane kolegice i kolege. Prije nego što krenem na temu moram se i ja malo referirati na kolegicu Jeckov koja i kad napiše govor ne kaže ubojstvo nego kaže ubistvo. Evo ja bi volio onda ako vi već imate pravo na svoj materinji jezik ovdje govoriti da onda to imaju i Mađari da evo naš Furio Radin govori talijanski pa ćemo imati simultano prevođenje ovdje u sabornici. To nije problem kada pišete govor da bar napišete na hrvatskom jeziku, imate Google Translate pa ubacite srpski pa će vam izbaciti pretpostavljam hrvatski. A moram se ovdje malo referirati vezano uz obitelj Zec, svaka žrtva zaslužuje pijetet pa naravno i obitelj Zec, pogotovo što se radi o malodobnom djetetu. Međutim, ovdje ću se referirati na vašu izjavu koja kaže nama u SDSS-u nacionalnost kod ubijene djece ne predstavlja nikakvu razliku. Nisam vas nikada čuo da ste rekli iti riječ o obitelji Čengić o malom Slobodanu i Goranu pet godina i 11 godina koji su zaklani, ubijeni u Erveniku kraj Knina na primjer, a da ne govorimo o stotinama druge djece koje niste nikad spomenuli. Evo pričekat ćemo da dođe obljetnica klanja u Erveniku pa ćemo vidjeti je li vama to predstavlja ili ne predstavlja. Ono o čemu sam ja danas htio govoriti je naša nacionalna televizijska kuća HRT. Kada danas upalimo HRT sa svih strana ćemo vidjeti vijesti gotovo isključivo o koroni, velika je opasnost, velike epidemije, pandemije, ljudi umiru na sve strane i s obzirom da imamo i djelomične mjere zatvaranja ljudima bi jako lijepo došlo da imaju makar na televiziji malo programa koji će ih oraspoložiti, koji će im dati malo optimizma, malo samopouzdanja. A to je npr. sport. I ovih dana se odigrava i Europsko rukometno prvenstvo za žene i Hrvatska reprezentacija je ostvarila već dvije sjajne pobjede Mađarska i Nizozemska i to Nizozemska radi se o prvaku kojeg smo pobijedili upravo. I danas igramo protiv Srbije i ako Hrvatice i Hrvati, svi građani Hrvatske žele to gledati oni to mogu gledati, znate gdje? Ja ne znam gdje mogu gledati, evo možda netko zna ima li neki kanal u Hrvatskoj gdje se to može gledati. HRT će prenositi tu utakmicu isto kao što je prenosila otvaranje Vodotornja u Vukovaru, nikako. To je bilo prenošeno isključivo na društvenim mrežama, tko je htio gledati prenošenje otvaranja novoobnovljenog Vodotornja u Vukovaru to je mogao gledati na Facebooku, na YouTube, ali ne na HRT-u. I sad mene zanima, ako mi dajemo godišnje milijardi i 391 milijun kuna što je 37,9 milijuna kuna više nego lani, znači u danas u recesijskoj godini imamo 40 milijuna kuna skoro više nego lani dajemo, da se ne može naći novac da se otkupe prava, pogotovo u ovako jednom teškom vremenu kada treba ljudima malo i zabave i optimizma da se prenosi utakmica Hrvatska-Srbija. Evo ja bi volio navijati za Hrvatsku danas, ne znam za koga će navijati kolegica Jeckov, nije ni bitno toliko, ali rezultat ćemo zapravo moći pratiti preko portala, a uživo nećemo moći pratiti. I onda još jedan apsurd, svaki građanin naše države odnosno svako domaćinstvo plaća jednu famoznu RTV pristojbu 80 kuna i ako je ne plati što se dogodi, onda ta njegova neplaćena RTV pristojbe ide kod odvjetnika, pa ide na FINA-u pa ide kod javnog bilježnika i onda on plati po najnovijem zakonu kojeg smo usvojili negdje oko 600 kuna kazne jer nije platio 80 kuna. I tu država itekako, itekako vodi računa da HRT bude zadovoljan da ima novac, a HRT ne vodi računa da taj mali ovršeni građanin koji gleda njegov program može pogledati nešto što on želi. Ja pozivam ovom prilikom, koristim priliku da pozovem menadžment HRT-a ako je moguće da se po kratkom postupku to večeras omogući.
Imamo povredu Poslovnika kolegica Jeckov, izvolite.
Uvaženi predsjedniče HS-a. Kolega opetovano prevodi ono što ja želim reći. Međutim, drago mi je da ipak razumije bilo da sam rekla ubistvo ili ubojstvo vidim da je shvatio o čemu govorim, osim što nije jedan dio dobro slušao pa sam pored Aleksandre Zec spomenula i Danijelu Roknić, Slobodana i Gorana Čengića.
Kolegice Jeckov kao i kolegi Mlinariću nije bilo povrede Poslovnika i ne želim u ovim temama davati opomene, one su zaista teške, bolne i molim vas da ostanemo potpuno dostojanstveni kada govorimo o žrtvama. Sada će govoriti u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Rade Šimičević. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče HS, kolegice i kolege, gledateljice i gledatelji. Evo samo ću se kratko referirati o ovoj skupini doktora koja je potpisala peticiju, a zapravo pripada jednom timu koji donosi određene mjere. I sad, jučer su te mjere bile dobre, danas potpisuju mjere koje nisu u skladu sa onim što je taj isti tim donio. Pa očito da smo mi Hrvati takav narod da sve banaliziramo i za nas ne vrijede nikakva pravila, pa ni onda kad se donosi Zakon o pučanstvu od zaraznih bolesti. Iako je cijeli svijet suočen pandemijom neusporedivih razloga mi se ponašamo kao da se ništa ne događa i zbog toga donosimo zakon za neodgovorne pojedince kako bi se zaustavila spirala grozne zaraze i sve učestalije smrti naših članova obitelji, naših prijatelja, naših sugrađana. Nažalost, danas je takvo vrijeme da ljude ne možemo potapšati po ramenu pa da nas slušaju već trebamo učiniti puno više. Hvala vladi, hvala stožeru, hvala ministru zdravstva, na poseban način medicinskom osoblju koji danonoćno skrbi za ljude slabe i nemoćne napadnute virusom koji ugrožava živote sve većeg broja ljudi. Ovi ljudi rade u paklu, a put što vodi iz pakla u svjetlost je težak i dug. Mi smo imali, mi smo mogli svojim ponašanjem pomoći, ali po trenutnim brojkama to nismo i sad kad su iscrpljene sve mogućnosti i pokušaji, kad su donesene određene mjere i sankcije to se od nekih prevodi kao način punjenja proračuna. I gle čuda, ta dezinformacija i demagogija prolazi. A zašto prolazi? Danas postoje alati koji u sekundi dolaze do korisnika. Tko to provjerava, je li to istina ili nije? Nitko. Zbog toga je zagađen medijski prostor i sve dobro što stožer radi pada u vodu. Nekoliko puta ponavljana neistina postaje istina. Mislim da nema nikoga u ovom visokom domu, a da nije to osjetio na vlastitoj koži. Ima i drugih vrsta boraca za pravo i istinu i oni danas nakon toliko bolesnih i umrlih naših sugrađana ne vjeruju da postoji korona virus. Sad u cijeloj priči kad su iscrpljene sve preventivne mjere, kad su zakonom propisane norme, evo opet defetista ugrožavanje ljudske slobode, a poznato je da nema demokracije bez određenih ograničenja. Moja neograničena sloboda je tuđa ugroza odnosno ne sloboda. Donesene mjere nazivati restriktivnim mjerama koje ulaze u područje ljudskih prava je smiješno jer sve zemlje EU znatno prije donijele su još oštrije mjere. Govorimo o zemljama znatno duže parlamentarne demokracije i, i od naše zemlje, zemlje koje su nam bile uzor do '90.-tih. Zašto bi se donesenih mjera trebao bojati bilo koji savjesni i lojalni građanin ove zemlje? Ovo su mjere usmjerene na očuvanje zdravlja svih građana, a protiv neodgovornih i nediscipliniranih ljudi kojih uvijek ima, koji napadaju, koji isključuju, koji su bezgrješni, koji su buntovni, zadrti, prepotentni, neobaviješteni, cinični i dio su svake zemlje EU, ali i svakog svijeta. Iako imamo propis kojima živimo svakodnevno bilo prometne, bilo porezne ili druge propise i ako ih se ne poštuje imamo sankcije. Ako nismo vezani za vrijeme vožnje platit ćemo kaznu, ako nismo platili telefon platit će ga sa kamatom i nitko to ne dolazi u pitanje, to je čisti, čisti populizam. Iako stručnjaci ustavnog prava isključuju čl. 17., već je čl. 16. ustava dostatan za donošenje odluke opet oporbi nije dovoljno. Zato … [[Govornik se ne razumije]] filozofiraju kao pravi filozofi oni koji nemaju pravne logike ili o medicini oni koji čitaju portale. Cijela Europa ima puno strože mjere i veće sankcije nego mi u Hrvatskoj jel nam to nije važno. Mi se i dalje trebamo ponašati neodgovorno bez obzira na apele ministra i zdravstvenih djelatnika. Našim ponašanjem moramo biti podrška ljudima, kako sam maloprije rekao, koji rade u paklu i one koji liječe naše ljude da bi se moglo ugledati svjetlo spasa. Ove mjere koje donosi vlada podržavaju mali obični ljudi s lijevog i s desnog spektra u što sam se uvjerio kontaktirajući tijekom vikenda podosta poznanika i ljudi iz svoje izborne baze. Ova vlada je izišla na izbore kako bi dobila glas naroda za vođenje države i odgovornost za donošenje odluka i zato će preuzeti odgovornost za donošenje mjere, ali i zasluge za, siguran sam, ovih kao i ostalih mjera koje će donijeti ili će, ili će tek biti donešene. Na kraju, molim sve građanke i građane da svojim odgovornim ponašanjem vratimo povjerenje i pomognemo izaći iz pandemije, te spasimo živote onih koji najviše pate, naše stare i nemoćne koje ovaj virus najviše napada. Još jednom na kraju, hvala svim zdravstvenim djelatnicima koji nas svojim radom, požrtvovnošću i brigom [[Upadica: Hvala vam lijepa]] svakim danom posramljuju. Hvala im.
Izvolite, kolega Mlinarić, Klub zastupnika Domovinskog pokreta.
Hvala lijepo g. predsjedavajući. Drago mi je da će danas HS u prvoj točki dnevnog reda raspravljati o BiH Hrvatima koji su od 3 konstitutivna naroda najugroženija, najugroženiji narod u BiH i to mi je izuzetno drago. A ja ću danas s ove govornice progovoriti o Hrvatima koji su u iseljeništvu, koje je isto srce Hrvatske kao i BiH Hrvati. U HS želio bi skrenuti pozornost na hrvatsko iseljeništvo u koje se, u kojem se na ovom mjestu rijetko govori. Podsjetit ću da ono predstavlja po gruboj procijeni 1/3 Hrvatskog narodnog korpusa. Najprije želim ukazati kako ni u ovom sazivu sabora mi nemamo ni jednog zastupnika koji bi predstavljao nekoliko milijuna Hrvata raseljenih po svijetu, to je nedopustivo. Osim što nemamo predstavnike, osim što imamo predstavnike Hrvata iz BiH koji nisu dijaspora, potrebno je i nužno iznaći načina da redovito imamo i predstavnike našeg iseljeništva sa svih kontinenata. Ako je moguće privilegirati nacionalne manjine, zašto nije moguće privilegirati i nekoliko milijuna Hrvata u iseljeništvu? Zašto se tu ne može ništa promijeniti? Za vrijeme komunističke Jugoslavije, Hrvati u iseljeništvu bili su ne samo proglašeni neprijateljskom emigracijom, nego su jugoslavenske tajne službe likvidirale više hrvatskih domoljuba nego sve istočno europske komunističke vlasti. Podsjećam također kako je hrvatsko iseljeništvo odigralo jednu od najznačajnijih uloga u stvaranju neovisne hrvatske države. Ta neprocjenjiva pomoć bila je financijska, materijalna, humanitarna, promidžbena i politička. HS nikad nije nekim posebnim dokumentom odao priznanje hrvatskom iseljeništvu. To se mora promijeniti. Zbog pogrešne politike Hrvatska je na samom početku blokirala uključivanje hrvatskog iseljeništva u razvojne procese. Podsjetit ću na nekoliko primjera. U Hrvatsku su s poslovnim namjerama i ponudama dolazili najbogatiji američki Hrvati, Anthony Maglica, Steve Bubalo, Ilija Letica, Jure Šola, al nijedan od njih nije bio dobro došao. Jure Šola iz Kalifornije je, stvorio jednu od vodećih svjetskih kompanija na području elektroničnih proizvodnih usluga koja upošljava 45.000 djelatnika u više od 100 pogona na svih 5 kontinenata s godišnjim prometom od 10 milijardi dolara. Takav Jure Šola nije prihvaćen u Hrvatskoj, pa je pogon otvorio u Mađarskoj. Takvih primjera je mnoštvo. Posljednjih mjeseci smo se jako radovali zbog kapitala od 20-tak milijardi koji će nam što posuditi, što darovati EU. Za to vrijeme preziremo kapital od možda i tisuću milijardi hrvatskog iseljeništva u svijetu. S tim kapitalom mogli smo imati banke, tvornice, poduzetništvo i sve ono zbog čega odlazimo u svijet. Zašto taj kapital ne dolazi u Hrvatsku? Stoga tvrdimo činimo apsolutno premalo na povezanosti Hrvata u domovini i svijetu, pa moram pitati zašto je to tako? Je li hrvatskoj vladi stalo do ekonomske, političke i bilo kakve druge suradnje s hrvatskim iseljeništvom? Kakva je strategija oko poticanja povratka? Kakvi su učinci te strategije? Postoji li analiza razloga zašto vladine mjere ne rezultiraju očekivanim učinkom? Možemo li tu svi zajedno napokon učiniti neke značajne pomake? Smijemo li napraviti jedan veliki zaokret? Vrijeme curi i hrvatska dijaspora je sve više i sve više razočarana. Ostavili smo ih, izdali, izigrali i bojim se da ćemo taj naš najveći kapital kako demografski tako financijski i stručni zauvijek izgubiti. Gubimo povijesne životne šanse. Ljudi trgnimo se, to je naš narod, uvedimo radikalne promjene, otvorimo vrata našoj dijaspori. Nemojte čekati da Domovinski pokret to napravi, učinite to vi, a mi ćemo vas podržati. Hvala lijepo.
Sada će govoriti u ime Kluba zastupnika HSS-a i HSU-a poštovani kolega Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče HS-a. Kolegice i kolege. Do jučer profesorica, poklonila djeci i društvu 40 godina predanog rada, danas ne može platiti dom sa svojom mirovinom. Prošle godine voditelj poslovanja u firmi i gdje se pitalo za svaki vijak gdje je u skladištu, gdje je u firmi, sada više niko ne pita za njega, prisilno umirovljen da bi do kraja života slušao tko ti je kriv što nisi više radio. Udovica koja živi u siromaštvu nakon što je cijeli život posvetila drugima. To su ljudi o kojima ja najčešće govorim, ljudi koji me zovu, koji mi pišu, koje predstavljam ovdje u Saboru, naši umirovljenici, zaboravljeni stvaratelji vrijednosti. Ponavljam, zaboravljeni stvaratelji vrijednosti koje mi baštinimo i koje smo naslijedili. Jučer sam novinaru odgovarao na pitanja koliko ima starijih od 60, starijih od 80 koja je prosječna mirovina, gdje smo postavili granicu siromaštva, znam već sve te brojeve napamet, ali opet se začudim s kojom se lakoćom u ovom domu razgovara o umirovljenicima i kontejnerima. Da ima ih, zašto ih fotkati? Zašto slikati ih? Zašto im ne pomoći? Zašto zazirati od njih? Zašto ne pitati kako im pomoći nego ovdje karikirati? Ali nemojte mi reći, ima ih, ali nemojte mi reći da 240.000 starijih od 80.g. dežura pred kontejnerima. Nemojte mi reći da je lijepo i odgovorno od vas da takvu sliku o zaboravljenim stvarateljima vrijednosti slikate u ovom visokom domu. Nemojte mi reći da mi nećemo biti stari i nemoćni. Zašto ne govoriti o vrijednostima tih ljudi, tih naših stvaratelja, o resursu, o ljudskom resursu? Zamislite farmaceutsku industriju bez starijih ljudi, lako bi zbrojili svoje profite, lako bi zbrojili svoje profite. Zamislite komunalne firme i ko najredovitije plaća svoje obveze. Bilo bi ih puno više u crvenom da nema umirovljenika koji pored svojih skromnih primanja podmiruju sve obveze. Unatoč malim prihodima znaju i uštedjeti i pomagati svojim, svojoj djeci i unucima. Prave su riznice znanja i iz iskustava. Želim, želim i hoću stalno i stvarno govoriti o dostojanstvu tih ljudi. Oni zaslužuju sav naš respekt, sva naše, svo naše dostojanstvo ili svu našu brigu o njima, oni su naši stvaratelji i pojedinačno i kolektivno. To su bivši trgovci, inženjeri, radnici, profesori, zdravstveni djelatnici, naše, naše bake i djedove, naše, naše majke i očevi. Imamo li pravo stvarati ružnu sliku o njima ili nam je obavezna, obaveza i sveta dužnost organizirati se i pomoći im? Želim mijenjati i dokle god sam u ovom domu hoću to činiti, stavove i aktivnosti prema našim siromašnima i pitati ću vas sada, kakva smo mi država koja postoji 30.g. sa ogromnom administracijom koja ne može pobrojati građane kojima prihodi nisu dostatni za normalan život i žive u siromaštvu i traže pomoć i nisu to samo umirovljenici? I drugo pitanje, kakva smo mi država koja se 7.g. nakon ulaska u EU još nije, još uvijek nije umrežila u svim svojim statistikama, nema pojma o stvarnim prihodima svojih građana i koja uopće ne uči od iskustava drugih, ne gleda kako drugi rješavaju to breme, te probleme, nego traži, traži, traži, vječito traži neki svoj put, ne traži put rješenja nego put prepametnih stvaratelja [[Upadica: Hvala vam]] što nikada nije dobro? Hvala lijepo.
Prelazimo sada na iznošenje stajališta klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika. Prva je na redu poštovana kolegica Dragana Jeckov u ime Kluba zastupnika SASS-a. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege. Često smo za ovom govornicom slušali o različitim inicijativama, naprosto zato jer živimo u vrijeme u kojem prikupljamo novce za grijalice, za lijekove, za hranu. Upravo takva jedna inicijativa dolazi iz Rijeke i ime joj je „Moje mjesto pod suncem“. Naime, radi se o kampanji entuzijasta i volontera koji nastoje živote djece koja su u riziku od siromaštva učiniti bogatijim za solidarnost odraslih, za sadržaje primjerene odrastanju i za društvo kojem je stalo do njih. Mjesto pod suncem nemaju svi u ovoj zemlji, utoliko je svakako naša zemlja na gubitku i važno je istaći da je neophodno pridružiti se borbi protiv dječjeg siromaštva i socijalne isključenosti. Mjesto pod suncem nisu imala ni djeca žrtve rata čiji su životi vrijedili upravo onoliko koliko su krivih krvnih zrnaca imali. Tako je prije 29 godina zagrebačka porodica Zec ostala bez Aleksandre 12 godišnje djevojčice i njenih roditelja Mihajla i Marije. Jučer je grupa ljudi obilježila njihovo ubistvo koja je trebala biti pouka Srbima da napuštaju Zagreb, a Hrvatima da okrenu pogled na drugu stranu kad ostanu bez svojih sugrađana. Pouka je dakako uspjela, inače bismo već odavno imali odgovor Grada Zagreba na inicijativu mladih za ljudska prava da jedna ulica u kvartu Trešnjevka upravo nosi Aleksandrino ime. Pouka je dakako uspjela jer i danas neka djeca trpe zlostavljanja, poneki jer su siromašni, poneki jer su Srbi, poneki jer su Romi i upravo zbog ovakvih stvari borimo se sjećanjem na Aleksandru Zec na Danijelu Roknić, Slobodana i Gorana Čengića. Nama u SDSS-u nacionalnost djece ne predstavlja prepreku u sjećanju na njihove izgubljene živote, nama ne predstavlja problem ni borba protiv svakog oblika mržnje i diskriminacije, nama ne predstavlja, a ostalima po savjesti.
Imamo povredu Poslovnika kolega Mlinarić. Izvolite.
Povreda Poslovnika 238., htio bih reagirati na gospođu Jeckov, nabrojala je ovdje samo Aleksandru Zec ove druga imena nije mogla ni pročitati, 403 hrvatske djece je ubijeno. Martina Štefančić je ubijena u Borovu Selu nitko ne zna njezino ime, a gospođa Jeckov tamo jako blizu stanuje, prema tome da bude korektna i kad govori da je 403 hrvatske djece ubijeno neka kaže osim Aleksandre Zec i još druge djece poginulo. Hvala.
Kolega Mlinarić vi znadete da ovo nije bila povreda Poslovnika, tema je vrlo osjetljiva, neću sada davati opomene, ali molim vas da svako iznosi svoje stavove i svoje mišljenje. Kolegice Jeckov? Nećete. Dobro. Idemo sada na 8. raspravu u ime Kluba zastupnika MOST-a, poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Narode moj, danas, jutros tj. na Odboru za pravosuđe odbijen je prijedlog i nitko nije glasao da se i sutra pokrene istražno povjerenstvo od vladajućih, naravno istražno povjerenstvo o utjecaju politike na neovisne institucije, kao da ćemo mi utjecati na slučaj Janaf, kao da ćemo mi utjecati, koda je sam Janaf, pa gdje je Krš-Pađane, gdje su brojne druge kriminalne radnje koje su hrvatski narod dovele do toga da uopće ne vjeruje u pravosudne institucije i neovisne institucije. Zbog čega niste to podržali? Oćete li ukinuti i sudove? Pa i sudovi ne donose nikakve presude, nit je koga briga, nekolko presuda za 10-tak milijona kuna ko ukrade par dana čiste kompire i to je to. Pa kako ćete vratiti povjerenje prije svega ovome domu da ima pravo da raspravi na tome, znači povjerenstvo tj. povjerenstvu da vidimo dal ćemo utjecaj politike na neovisne institucije, a znamo da je utjecaj politike na neovisne institucije i da je kumska linija od, u, u, sa Šeksom na čelu imenovala istražnog suca svoga kuma, to kolega Branko Bačić vrlo dobro zna, on je ujedno njima kum, pa možemo reći da je tolko utjecaj politike na neovisne institucije od DORH-a, pravosuđa, sudstva, da je ono u Hrvatskoj se osjeća u zraku. I ovaj dom, visoki dom, mi saborski zastupnici ne smimo dozvoliti tu destrukciju da mi smo oni i to povjerenstvo koje ima pravo o tome raspravljati i donositi zaključke, a nećemo govoriti i o destrukciji oko, u slučaju Agrokora oko povjerenstva kojega ste učinili. Što se tiče kolku konfuziju radite u covid krizi, vidimo da neovisni stručnjaci nemaju uopće smisla, ljudi se zahvalili i otišli, nema smisla da stoje jel jedino u, po pitanju covida i rješavanja problema s covidom, mjera i sveg ostaloga mora imati članarsku iskaznicu, člansku iskaznicu HDZ-a, SSDS-a ili ne znam koga sve već ne. Ja ću nakon ovoga još jednom poručiti „nije ničija dovika, pa ni vaša.“. A na kraju ću kazati ono što sam mislio na početku, al mislio sam da će HDZ izaći ovdje, predsjednik kluba i reći podržajemo danas povjerenstvo da napokon odbacimo sve insinuacije oko utjecaja na pravosuđe i neovisna tijela. Niste. Zašto niste? Zato je narod iritiran, zato je narod ljut, zato je narod nema više jednostavno vjere u ništa i nikoga. Još jednom kolegice i kolege, imamo ogroman problem i sa Fondovima EU. U mome kraju, u cetinskom kraju imamo Projekt aglomeracije, 302 milijona kuna osigurana su da zaštitimo našu rijeku Cetinu. Kroz središte Sinja prolazi otvorena kanalizacija, fekalije i utječe kroz Sinjsko polje, utječe u rijeku Cetinu. Novac je osiguran, međutim javna nabava Hrvatske vode, ministar ugroze i okoliša koji često potpisiva nekakve ugovore bez obzira što su osigurana sredstava doveli su taj projekat do upitnosti i zbog toga smo na dnu u EU po povlačenju sredstava iz EU. Isto tako, gurate i dalje Projekat Lećevica, štetni projekat svjesni Marišćine i ostalih projekata, gurate ga i dalje bez obzira šta u 15.g. ste potrošili 30 milijona kuna u štetni Projekat Lećevica. I dalje ga gurate, javnu nabavu ste proveli. Vidi se po otvaranju javne nabave u postupku da ste krivo procijenili taj projekat i dalje gurate taj štetni projekat i sada kada iza svake kiše Splitu je zamućena voda zbog Jadra, zbog utjecaja na Jadro, a još to napraviti u kršu kad tribamo zaštititi resurs kao šta je voda. Voda je jedna od najjačih resursa uz energetske potencijale, šume, poljoprivredno zemljište i hranu, voda je ključ koji imamo znači Hrvatska je najbogatija i smo u Mostu tražili i zahtijevali u prošlom sazivu da u Ustav uđe voda kao osnovno ljudsko pravo. Danas imamo zamućeni Jadro, mala kiša, Split nema vodu i okolica i sada umjesto da zaštitimo rijeku Cetinu da na utječe kanalizacija i fekalije da ne utječu rijeku Cetinu koja će morati napajati cijelu Dalmaciju, vi blokirate i bojkotirate sa ministrom ugroze Ćorićom projekt aglomeracije Sinj. Hvala lijepo.
Ovime smo došli do kraja iznošenja stajališta. Ovime smo došli do kraja iznošenja stajališta pa ćemo sada prijeći na dnevni red. Prva točka: - Izvješće o provedbi Deklaracije Hrvatskoga sabora o položaju hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini za 2019. godinu Podnositelj je Ministarstvo vanjskih i europskih poslova u skladu s točkom 6. pod točkom 8. Deklaracije HS o položaju hrvatskog naroda u BiH. Raspravu je proveo Odbor za Hrvate izvan RH, a Vlada je dostavila mišljenje. Sada ću zamoliti predstavnika podnositelja da nam da dodatno obrazloženje. S nama je poštovani ministar vanjskih i europskih poslova Gordan Grlić Radman. Ministre izvolite imate 20 minuta. Nakon toga i predstavnica izvjestitelja odbora kolegica Bušić će vjerojatno govoriti. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče g. Jandrokoviću. Uvažene saborske zastupnice, saborski zastupnici. Deklaracija o položaju hrvatskog naroda u BiH donesena je u HS-u 14. prosinca 2018. Deklaracija na temelju Ustava RH i relevantnih zakona i strategija potvrđuje skrb za sveukupni politički i društveni položaj Hrvata kao konstitutivnog i jednakopravnog naroda u BiH. Neupitna je podrška Hrvatske teritorijalnom integritetu i suverenitetu BiH, a jednako tako neupitno je da je glavni preduvjet postojanja funkcionalne i stabilne BiH zadovoljstvo ukupnom kvalitetom života pripadnika svih triju jednakopravnih konstitutivnih naroda i ostalih građana prema ustavnim načelima koja su bila dogovorena Deytonsko-Pariškim mirovnim sporazumom prije točno 25 godina. Nažalost, svjedoci smo da se Hrvati u BiH suočavaju s teškoćama u ostvarivanju vlastitih prava svojevrsnim institucionalnim nasiljem koje se očituje u onemogućavanju njihova legitimno političkog predstavljanja i drugim negativnim društvenim pojavama koje proizlaze iz te činjenice. Kulturna identitetska, ekonomska pitanja i ostalo. Stoga institucionalna pomoć Hrvatske koju tematizira ova deklaracija itekako potrebna kako bi opstali Hrvati u krajevima BiH u kojima stoljećima žive. Svjesni da je ovo pitanje prvorazredni nacionalni hrvatski interes u ostvarenju institucionalne pomoći Hrvatske Hrvatima u BiH u 2019. godini i razmatramo izvješće iz 2019. godine sudjelovali su predsjednik Vlade, članovi Vlade te drugi dužnosnici i državna tijela. Dopustite da prema obvezi deklaracije i njenom sadržaju predstavim Godišnje izvješće MVEP-a HS o provedbi Deklaracije o položaju hrvatskoga naroda u BiH odnosno u ostvarenju institucionalne pomoći RH političke, gospodarske, kulturne Hrvatima u BiH. Predsjednik Vlade RH g. Andrej Plenković sudjelovao je u brojnim političkim i društvenim aktivnostima koje su imale cilj pridonijeti stabilnosti BiH jer su težili ostvarenju ravnopravnosti triju konstitutivnih naroda, time i punu ravnopravnost hrvatskog naroda u BiH prema duhu i slovu Deytonsko-Pariškog mirovnog sporazuma. Predsjednik Vlade se susretao s predstavnicima hrvatskog naroda u BiH velikodostojnicima Katoličke crkve u BiH te čelnicima ključnim znanstvenih, gospodarskih i kulturnih ustanova u BiH. u svojim kontaktima s visokim dužnosnicima država članica EU i europskih institucija Sjevernoatlantskog saveza, UN-a i brojnih drugih međunarodnih organizacija kao i u okviru Europske pučke stranke predsjednik Vlade se zauzimao za europski transatlantski put BiH. Davao je potporu reformama u BiH, ispunjavanju pristupnih kriterija za EU i NATO. Predsjednik Vlade je i osobno prisustvovao potpisivanju velikog broja ugovora kojima je dana financijska potpora projektima koji imaju za cilj jačanje ukupnog društvenog položaja Hrvata u BiH. Značaj BiH za Hrvatsku bilo je nesumnjivo i vidljivo i u programu hrvatskog predsjedanja Vijećem EU u kome je jasno istaknuo zauzimanje za napredak BiH prema statusu kandidata, ali o tome druge godine. MVEP euroatlantski put BiH jedan je od ključnih vanjskopolitičkih ciljeva i strateški prioritet Hrvatske što je naglašeno i u deklaraciji. Stručni kapaciteti i iskustvo koje je MVEP steklo u procesu pristupanja EU stavljeni su na raspolaganje u pripremi BiH za taj proces. Proces ove podrške dodatno je potaknuo ugovor o europskom partnerstvu između Vlade RH i Vijeća ministara BiH koji je stupio na snagu 2018. U svim aspektima vanjskopolitičkog te diplomatskog djelovanja Hrvatska se i u prošloj godini nastavila zauzimati za afirmaciju načela ravnopravnosti triju konstitutivnih naroda BiH što podrazumijeva i … izbornog zakona BiH jer bi reforma omogućila legitimnu zastupljenost na svim razinama vlasti uključujući i u predsjedništvu BiH jer je reforma potrebna poradi uvažavanja Ustava BiH te odluka Ustavnog suda u BiH kao što je npr. presuda u predmetu Ljubić. U Vijeće sigurnosti UN-a Hrvatska je i u raspravi o BiH upozoravala na nužnost ostvarenja spomenutih načela i kao članica EU i u nacionalnom svojstvu. Na raspravama u svibnju … prošle godine u Vijeću sigurnosti hrvatski predstavnici vrlo su se kritički osvrnuli na posljedice pojedinih intervencija međunarodne zajednice u BiH osobito one na štetu Hrvata. U Vijeću EU Organizaciji za europsku sigurnu suradnju OSS kroz druge multilateralne forume i kroz bilateralnu suradnju s brojnim državama Europe i svijeta Hrvatska je sustavno upozoravala na sva ova pitanja, redovito se obraćala i članicama Upravnog odbora, Vijeća za provedbu mjera u BiH, a tijekom godine ostvareni su brojni bilateralni susreti između dviju susjednih država na ministarskoj razini, te razini državnih tajnika. Meni bi trebale minute i minute da vam o tome elaboriram, ali ovo je samo evo kratki pregled i presjek. Ministarstvo vanjskih i europskih poslova imalo je više značajnih … [[Govornik se ne razumije]] projekata, prijenosa znanja, te tehničke pomoći institucijama BiH, poglavito u tematici pretpristupnog procesa, uspostavljena je suradnja sa Sveučilištem u Mostaru, te je zajedničkom koordinacijom ostvaren Program stipendiranja za poslijediplomski europski program. BiH je bila država u prošloj godini koja je primala najveći iznos službene razvojne pomoći, isplaćeno je 85,6 milijuna kuna za ukupno 106 projekata, a najviše se ulagalo u obrazovanje, zapošljavanje i socijalnu politiku, okoliš i klimu, demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava, gospodarstvo, inovacije, transport, poljoprivredu i ruralni razvoj, te zdravstvo. Robna razmjena u BiH u prošloj godini iznosila je 2.2 milijarde EUR-a, što znači povećanje za 5,9% u odnosu na prethodnu godinu. Hrvatski izvoz povećao se za 11,7%, te je iznosio 1,5 milijardi EUR-a, a hrvatski uvoz 697,8 milijuna EUR-a. U ukupnoj razmjeni Hrvatska je ostvarila suficit od 820, u iznosu od 823,7 milijuna EUR-a i tu bih pri tom istaknuo kako je upravo ova činjenica često ostaje neprimijećena u hrvatskoj javnosti, o tome nesumnjivo veliki obol daju Hrvati u BiH. Jasno se može zaključiti kako ostanak Hrvata u BiH, te njihova dobra životna i gospodarska perspektiva daju snažan doprinos i gospodarstvu Hrvatske. Uvažene zastupnici i zastupnici, glavno državno tijelo koje operativno provodi duh deklaracije u djelo jest Središnji državni ured za Hrvate izvan RH koji je 15. travnja prošle godine raspisao javni natječaj za financiranje kulturnih, obrazovnih, znanstvenih i zdravstvenih i ostalih programa i projekata od interesa za hrvatski narod u BiH. Odlukom vlade od 1. kolovoza za tu je namjenu osiguran do tad najveći iznos 25,8 milijuna kuna. U 2016.g. za istu je svrhu izdvojeno 20 milijuna kuna, dakle u 3.g. iznos je povećan za 29%, a u idućoj godini govorit ću o ovoj godini. Ovdje možemo govoriti o nekoliko, obrazovanju, znanosti, zdravstvo, socijalne skrbi, kulturu, ostala područja koja pokriva Središnji državni ured. To imate u vašem izvješću, program štipendiranja študenata, program potpore strateškim institucijama Hrvata u BiH. Kratko bi samo još prošao kroz ministarstva jer oni su ovaj tako dali tu svoj doprinos, Ministarstvo hrvatskih branitelja npr. koje je izdvojilo sveukupno na aktivnosti koje se odnose na provedbu deklaracije 2,9 milijona kuna, a u svrhu pronalaska nestalih osoba ministarstvo blisko surađuje s Institutom za nestale osobe BiH sukladno Protokolu o suradnji između Vlade RH i Vijeća ministara BiH u traženju nestalih osoba koji je stupio na snagu 30. … [[Govornik se ne razumije]] 2018. Tijekom 2019. održana su dva sastanka između predstavnika ministarstva i Instituta za nestale osobe BiH 15. veljače u Sarajevu, a 18. travnja u Zagrebu, a rezultat su dogovorena pravila postupanja za provedbu Protokola o suradnji između Vlade RH i Vijeća ministara BiH u traženju nestalih osoba koja su potpisana 30. srpnja te godine. Ministarstvo rada i mirovinske skrbi, obitelji i socijalne politike u suradnji s Ministarstvom hrvatskih branitelja uredilo je mirovinska prava pripadnika Hrvatskog vijeća obrane HVO-a i članova njihovih obitelji Zakonom o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Odredbe glave 9. toga zakona koje reguliraju mirovinska prava stupila su na snagu 1. siječnja 2019, te je HZMO nakon toga poduzeo niz mjera s ciljem učinkovita rješavanja zahtjeva pripadnika HVO-a i članova njihovih obitelji. Zahtjevi su za priznanja prava na invalidske obiteljske mirovine imali su prioritet u rješavanju. Smatram da su ove zakonske izmjene bile od iznimnog značaja za lakše reguliranje statusa pripadnika HVO-a, a njima je također ispravljena jedna nepravda. Naime, veliki broj osoba bili su i pripadnici HV-a, te su sudjelovali u obrani Hrvatske, ali su isto tako sudjelovali i u presudnim osloboditeljskim vojnim akcijama kojima je oslobođen okupirani teritorij Hrvatske i BiH, te koje su napokon donijele mir u obje zemlje. Ministarstvo obrane je u sklopu bilateralne suradnje s Ministarstvom obrane BiH omogućilo školovanje pripadnika Ministarstva obrane BiH na programima vojne izobrazbe na Hrvatskom vojnom učilištu „Dr. Franjo Tuđman“, te dalo svoju potporu prijenosom hrvatskih iskustava u pristupanju NATO-u i EU itd. Te aktivnosti obuhvatile su dakle sve one ciljeve iz Deklaracije HS u promicanju europskih vrijednosti u jugoistočnoj Europi i akcijskog plana za članstvo u NATO-u, a one se ostvaruju u okviru regionalnih inicijativa. U akademskoj godini nastavu 2019./'20. nastavu na programu vojnog vođenja i upravljanja i vojnog inženjerstva pohađalo je 16 kadeta Hrvata iz BiH, dok su u ostalim oblicima izobrazbe sudjelovala 6-orica Hrvata iz BiH. U školovanju pilota helikoptera u sklopu Projekata kadeta u akademskoj godini 2019./'20. školovalo se čak 34 kadeta iz oružanih snaga BiH. Čak je 22 od ukupno 37 aktivnosti bilateralne vojne suradnje sa zemljama jugoistočne Europe koje su oružane snage RH provele u prošloj godini odnosile su se na suradnju s BiH. Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture, najvažniji događaj u tom resoru bilo su oglašenje teksta Sporazuma između Vlade RH i Vijeća ministara BiH u održavanju i rekonstrukciji cestovnih mostova na državnoj granici. MUP, suradnja se odvijala u istraživanju ratnih zločina počinjenih nad Hrvatima u BiH sukladno točki 5. deklaracije. U pripremi Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o hrvatskom državljanstvu koji je stupio na snagu 1. siječnja ove godine znatno su liberalizirani uvjeti za stjecanje hrvatskog državljanstva rođenjem i za pripadnike hrvatskog naroda koji žive izvan Hrvatske. Vrlo važno pitanje za obje zemlje su migracije, poglavito one nezakonite i na tome planu intenzivno se surađivalo. Ministarstvo zdravstva odlukom vlade iz veljače '19.g. 40 milijuna kuna izdvojeno je iz državnog proračuna za pomoć zdravstvenom sustavu BiH kojima su obuhvaćene i bolnice i domove zdravlja itd. Ministarstvo turizma i športa u tom resoru ostvareni su projekti prekogranične suradnje Smartmed u okviru Interreg MED u partnerstvu s Turističkom zajednicom Hercegovačko-neretvanskog kantona, te program doprinos razvoju turizma i očuvanju kulturne i prirodne baštine u okviru Interreg IPA u kojem je hrvatskim partnerima dodijeljeno ukupno 4,2 milijuna EUR-a u 6 projekata. Ministarstvo regionalnog razvoja i europskih fondova, tu je dobro naglasiti kako se u tom resoru radilo i 2019. na trilateralnom programu prekogranične suradnje Hrvatska, BiH, Crna Gora Interreg IPA u okviru programa IPA2, a programom je obuhvaćeno 12 županija u Hrvatskoj, 109 općina u BiH, … [[Govornik se ne razumije]] Brčko, te 10 općina u Crnoj Gori. Ukupna je vrijednost programa 67,2 milijuna EUR-a, od čega je 57,2 milijuna EUR-a osigurano iz europskih fondova. Ministarstvo kultura, koja je znači postoji u Središnjem državnom uredu, Alkultura i kroz ministarstvo, sufinancirano je 12 programa, međunarodni, nastupni i razmjene u ukupnom iznosu od 127.950 kuna i na tom područjima izvedbene umjetnosti i knjižničarstva, promicanja kulturne baštine i kulturno umjetničkog amaterizma. Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja, tu je bilateralna suradnja dobila u prošloj godini dodatni impus nakon što su tijekom ranije godine, '18., otvoreni uredi HGK u hrvatskom veleposlanstvu u Sarajevu, te generalnom konzulatu u Mostaru. Također pružena je i stručna pomoć prijenosom iskustva u pripremi Zakona o unaprjeđenju poduzetničke infrastrukture u BiH. Ministarstvo uprave i pravosuđa. Hrvatske pravosudne institucije zauzimale su se osigurati jednakopravni tretman osumnjičenima, osumnjičenicima hrvatske nacionalnosti za ratne zločine, a to je ujedno bila reakcija na sve učestaliju praksu u kojoj su sudovi BiH počeli osumnjičenike hrvatske nacionalnosti tretirati prema strožem zakonu odnosno na osumnjičenike bošnjačke nacionalnosti. Ministarstvo financija i, i također je sudjelovao u transferu kolegama iz BiH, carinska uprava je tijekom 2019.g. uputila službenike na rad na Projektima prilagodbe europskom zakonodavstvu i u praksi na području carine. Ministarstvo obrazovanja i znanosti. O važnosti obrazovanja i znanosti ne treba govoriti za opstanak jednoga naroda. To je ministarstvo pružilo snažnu potporu projektima kojima su se osiguravali što kvalitetniji uvjeti za obrazovanje hrvatskog naroda u BiH, a za te je aktivnosti ministarstvo resorno izdvojilo ukupno 8 milijuna kuna. Gospodo, gospođe zastupnice, gospodo zastupnici, na koncu naglasio bih kako mi je izuzetna čast u hrvatskom u ovom zakonodavnom tijelu u HS po prvi puta predstaviti izvješće o provedbi Deklaracije HS o položaju hrvatskog naroda u BiH. Iako su ciljevi stabilne i funkcionalne BiH koja uspješno ostvaruje svoje prirodne i gospodarske društvene potencijale, te opstanak i prosperitet Hrvata u BiH za Hrvatsku neupitni, strateški nacionalni ciljevi i izvješće o provedbi deklaraciji omogućuje cjeloviti sustavni osvrt na sve što smo učinili u svrhu ostvarenja načela zacrtanih deklaracijom u svakom od pojedinih područja, te nas osvješćuje gdje treba učiniti još više i pojačati napore u vremenu pred nama. U našem susjedstvu želimo stabilnu i funkcionalnu BiH u kojoj 3 konstitutivna naroda i svi ostali njezini građani žive u miru svoji na svome i uživaju sva prava koja im jamči Ustav BiH. Iz svega navedenoga rekao bih da smo u prošloj godini učini puno o čemu sam vas danas izvijestio, a o ovoj godini izvijestit ću vas naravno iduće godine. Rezultata je puno više i to će biti jedan veliki doprinos i dobar komparativ. Predsjednik vlade, članovi vlade, te drugi dužnosnici i čelnici hrvatskih institucija udruženi u svojim nastojima, u vlastitim nastojanjima i svatko u okviru vlastite nadležnosti dali su znatnu političku, financijsku i operativnu podršku brojnim obrazovnim, znanstvenim i vjerskim institucijama važnim za očuvanje nacionalnog identiteta, te kulturne i vjerske baštine hrvatskog naroda u BiH. Riješeno je i pitanje lakšeg ostvarivanja prava pripadnika HVO-a, sudionika Domovinskog rata, te stjecanje hrvatskog državljanstva, a posebno važno pojačana je suradnja o korištenju dostupnih europskih fondova jer je i to jedan od političkih alata koji itekako mogu pomoći u poboljšanju socio-gospodarskog stanja Hrvata u BiH. Uvažene saborske zastupnice, uvaženi saborski zastupnici, g. predsjedniče, zahvaljujem na pažnji.
Hvala ministre, možete ostati za govornicom s obzirom da imamo 12 replika, pa ćete, 12 imamo samo iz sabornice, jednu video vezom, iz ostalih dvorana još 3, znači 13, 16 replika. Idemo prvo kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Deklaracija je načelna. Što je sa konstitutivnim narodom, hrvatskim narodom u BiH osim svega što je načelo? Mi smo na deklaraciju davali amandmane, poglavito prema pravnoj pomoći prema pripadnicima HVO-a, sastavnice HV-a. Znate li ministre da do ministra Šprlje nakon 13.g. za Hrvate u Hagu među kojima je i bio general, pok. Praljak, još su ostali 6-orka gore da nitko ih nije posjetio, nitko im nije dao pravnu pomoć do ministra Šprlje nitko ih ništa nije pitao. Zašto mi ne bi dali, ja imam to pravo pitat, jel sam godinu dana bio u ratu u BiH sa pripadnicima HVO-a. Zašto smo oprali Pilatovski ruke tih ljudi i zašto ne damo Hrvatima u BiH dopisno i elektronsko glasanje? Zašto? Odgovorite.
Hvala vam. Izvolite, odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Uvaženi gospodine zastupniče. Za razliku od političkog aktivizma nekih drugih koji gledaju taj odnos prema BiH ova hrvatska Vlada radi aktivno, radi aktivno i ja mogu biti ponosan na sve ono što smo učinili i što činimo. Situacija nije jednostavna, trebate se vratiti 25 godina unazad, vi ste bili sudionik Domovinskog rata i ja sam isto hrvatski branitelji i znam kakva je bila situacija, prije svega priznanje RH nije bilo dovoljno, trebalo je afirmirati u tom jednom prostoru neželjenih država, afirmirati sve institucionalne političke vrijednosti i našu neovisnost. Ono što mi činimo i što ćete čuti iduće godine sigurno će biti puno dobrih iznenađenja na tom putu, ovo je izvješće od prošle godine, a u svemu ostalom što ste vi rekli o tome se može razgovarati.
Digli ste povredu Poslovnika kolega Bulj. Izvolite.
Povreda Poslovnika 238. ministre vi ste povrijedili ljude na području BiH Hrvate koji su zaboravljeni, koji samo deklatorno spominjete u predizborno vrijeme. Dajte konkretne mjere, elektronsko i dopisno glasanje. A što se tiče Domovinskog rata, ponavljam, svi ste s tih područja porijeklom, ja sam na tom području bio u Domovinskom ratu godinu dana s tim ljudima i ti ljudi pripadnici HVO-a se proganjaju kao psi od svih službi tajnih i stranih agentura … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala vam. Kolega Bulj molim vas, dakle dobivate opomenu niti ste naveli članak koji je povrijeđen niti se na bilo koji način ukazali što bi bila povreda Poslovnika nego ste iznijeli svoj stav, repliku tako da vas molim da to ne činite, opomena. Izvolite kolega Raspudić.
Poštovani ministre, evo dva vrlo konkretna pitanja. Prvo je što ste učinili po točki 5 deklaracije koja kaže ovako „HS očekuje rasvjetljavanje svih do sad nerazriješenih slučajeva ubojstava Hrvata u BiH od povratnika do najviših dužnosnika“, misli se na slučaj Leutar, i na kraju rečenice „te potiče jačanje suradnje nadležnih institucija RH i BiH“. Niste učinili ništa jer ničeg nema u izvješću da se po točki 5 išta radilo pa pitam zašto se po tom pitanju ništa nije radilo? Pod točkom 6 spominje se „deklaracija izvješće Vijeću za implementaciju mira“ tu ste bili potpuno neaktivni. Moje pitanje, jel 2019. MVEP i predsjednik Vlade uputio pismo ili organizirao sjednicu relevantnih EU i međunarodnih institucija ili su samo po kuloarima tiho i sramežljivo šaptali o čemu ne možemo znati, možemo suditi samo na temelju onoga što je u izvješću? Evo to su dva vrlo konkretna pitanja pa molim da mi odgovorite.
Izvolite, odgovor.
Upravo ova deklaracija koju smo mi zapravo donijeli, ona nije nama nametnuta nego smo deklaraciju 14.8.2018. na prijedlog HDZ-a, a mnoge su se druge stranke protivile, upravo je to nama bio instrument kako bismo mi mogli ovdje artikulirati zapravo, to nije bila samo naša obveza nego naša dužnost, ustavna dužnost. Od 2016. godine ovo što je napravljeno nije napravljeno u svih zadnjih 25 godina. Prema tome, pazite politika je umijeće mogućega, ono što smo mi napravili to je nemjerljivo, a o tome ćete vidjeti još iduće godine. Ja sada govorim o 2019. godini koja je bila vrlo aktivna, ovo je prvo izvješće koje mi podnosimo. Ja poštujem vaše pitanje i interes i hvala vam lijepa na tome i siguran sam da ćemo mi u narednom razdoblju zajedno jer je to svima nama u interesu raditi na promišljanju što boljeg našeg odnosa kako bismo mogli zapravo osigurati ono što je najvažnije, osigurati ravnopravnost hrvatskog naroda u BiH.
Hvala vam. Idemo sada na treću repliku, kolega Zekanović. Izvolite.
Poštovani ministre. Govorili ste o prvorazrednom interesu, o institucionalnom nasilju nad Hrvatima, o kulturnoj identitetskoj i ekonomskoj krizi hrvatskog naroda, o ugroženom opstanku. Pitanje je jako jednostavno, smatrate li vi da se Daytonski sporazum primjenjuje na odgovarajući način i što ste konkretno napravili da se Daytonski sporazum počne primjenjivati ako smatrate da se on ne primjenjuje na način kako je potpisan?
Hvala lijepo na tom pitanju. Imate pravo, Hrvatska je supotpisnica Daytonsko-Pariškog sporazuma, on je opći mirovni sporazum koji se može samo mijenjati ukoliko su one članice koje su ga potpisale, ukoliko su dogovorile međunarodnu … konferenciju. Mi smo nažalost činjenice su tako lutanja određenih isto vlada prije svega 2000. godine kada smo imali posebni odnos sa BiH koji je ona vlada iz 2000.g. 3. siječnja ukinula i onda je zapravo dolazilo do jedne situacije jednog povlačenja. Dakle, sve te zapravo nesigurne politike su pridonijele tome da odnos prema BiH nije bio konzistentan, nije bio vjerodostojan, ali upravo ova Vlada želi popraviti tu jednu situaciju i želi pridonijeti boljem razumijevanju našim aktivnim članstvom u EU i NATO-u koji nam omogućava jaču i snažniju artikulaciju.
Hvala lijepa. Vidim da se javlja kolega Zekanović, pretpostavljam stanku tražite.
Tako je. Poštovani predsjedniče HS. Tražim stanku ispred kluba Hrvatskih suverenista u trajanju od 10 minuta da bismo se dodatno konzultirali o izvješću. Dakle, pitanje koje sam vam postavio poštovani ministre je bilo iznimno jasno, što je hrvatska Vlada, vi konkretno kao ministar vanjskih poslova, što se je napravilo po pitanju Daytonskog sporazuma? Lijepo ste rekli da je Hrvatska potpisnica Daytonskog sporazuma, ne samo Hrvatska, ali i Hrvatska i kao potpisnik može tražiti prvenstveno da se taj sporazum provodi, a ne provodi se, to niste jasno rekli, a s druge strane može se tražiti i revizija ako nešto ne odgovara hrvatskom narodu, a mi se složimo u HS i vi kao Vlada, a nešto ne odgovara. Nažalost, osim ovih brojnih mjera koje se protežu od nekakvih edukacijskih do humanitarnih, ja nisam vidio niti jednu važnu, bitnu političku mjeru s kojom bi se na pravi način pomoglo Hrvatima u BiH, pa sve ono što ste vi govorili, a istina je da imamo institucionalno nasilje, da je ugrožen opstanak, da imamo kulturnu, identitetsku i ekonomsku krizu hrvatskog naroda stoji, al se i neće riješiti jer školovanjem kadeta na Hrvatskom vojnom učilištu iz BiH, što pozdravljamo, što humanitarnom akcijom odnosno nekakvim, ne znam, humanitarnom pomoći za bolnicu u Mostaru se taj ključan problem neće riješiti. Poštovani ministre, ispred Kluba Hrvatskih suverenista želim vam poslati jasnu poruku, Hrvatska kao potpisnica Daytonskog sporazuma mora se postaviti kao važan ili jedan od najvažnijih čimbenika u kreiranju politika koje značajno utječu na Hrvate u BiH, a ne gledati kako voda prolazi.
Stanku ćemo odobriti naravno. Javlja li se još tko za stanku? Ne, onda nastavljamo u 10 sati i 50 minuta. [[STANKA U 10,42 SATI]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,52 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom, sada je na redu poštovana kolegica Maksimčuk, izvolite.
Hvala predsjedniče. Uvaženi ministre, Hrvatska kao članica EU i NATO saveza ima interes, odgovornost i obvezu brinuti se o regionalnoj sigurnosti i stabilnosti. Prema Ustavu RH čl. 10. brinuti i skrbiti o zaštiti hrvatskoga naroda u drugim državama, što je ova vlada zasigurno pokazala i dokazala. No nedavno održani lokalni izbori u BiH u najmanju ruku su izborna prijevara i manipulacija koja se događala u nekoliko općina u BiH sa hrvatskim stanovništvom. Ja ću navesti primjer jedne općine, to je općina Teslić gdje su Hrvati išli ovaj puta sa jedinstvenom listom i nakon 16.g. očekivali svoga predstavnika u vijeću. No nažalost prebrojavanje listića SIP je prekinuo, za to nije dao nikakvo daljnje obrazloženje, ali koordinatori koji su provodili izbore izbore u tom kraju odnosno osobe zadužene za provedbu imaju dokaz da je preko 600 glasačkih listića stiglo iz zemalja EU, ali i drugdje, da do kraja sve nije prebrojano i ja mislim da poštivanje volje birača [[Upadica: Hvala vam]] su osnove demokracije koje [[Upadica: Hvala vam kolegice Maksimčuk]] mora poštivati BiH.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena gđo. zastupnice. Da, mi smo svjesni toga, pratimo, naravno oni će i Uskoplje i Gornji Vakuf to je primjer grada koji je sličan i Mostaru gdje je došlo do fuzioniranja nakon intervencije visokog predstavnika iza 2000.g. koji je bio najprije u Uskoplje, pa onda Gornji Vakuf, sigurno da to nije dobro. Hrvatska se ne može izravno uplitati, ali treba signalizirati međunarodnoj zajednici. Upravo to je ono što Hrvatska i što ja na Vijećima za vanjske poslove u EU uvijek ističem, važnost promjene izborne zakona, zakona i izbornih reformi koji će prije svega jamčiti ravnopravnost i konstitutivnost, znači ona izvorna načela, slova Deytonskog sporazuma, duha kroz člana predsjedništva, tako da ja vjerujem da i izbori u Mostaru će biti održani sukladno tim pravilima [[Upadica: Hvala vam]] a onda kasnije ćemo vidjeti [[Upadica: Hvala vam]] što će biti.
Sada je na redu poštovana kolegica Vidović Krišto, izvolite.
Hrvatski veleposlanik u BiH Ivan Sabolić bio je bliski suradnik Ive Sanadera i njegove desne ruke Biance Matković. Hrvatski konzul u Tuzli Ivan Bandić je po službenom životopisu bio udbaški nasilnik krajem '80.-tih godina. Postavlja se pitanje koji je kriterij za postati hrvatskim diplomatom? I iz priloženoga vidimo kako su to korupcija i pripadnost UDBA-i. A kao što znamo u Hrvatskoj ima vrijednih, jako obrazovanih ljudi s međunarodnim referencama i poznavanjem stranih jezika. g. Ministre, ukoliko ne pripadaju korupcijskoj hobotnici i nemaju u životopisu udbašku karijeru ili obiteljski udbaški pedigre mogu li se oni uopće javiti za posao u Ministarstvu vanjskih poslova?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvažena gđo. zastupanice. Hrvatski veleposlanici su profesionalci koji zastupaju Hrvatsku, provode državnu politiku, oni su najveći politički predstavnici u toj zemlji. Što se tiče, vi ste nabrojali imena, g. Sabolić koji je, diplomat koji je stasao u Ministarstvo vanjskih poslova, koji ima svoju glavu, koji je odgovaran za vlastite postupke, koji je ugledni smireni patriot, domoljub i odlično radi svoj posao. O drugima naravno govore drugi, a svatko je odgovaran za vlastite postupke, tako da što se tiče predstavljanja diplomata sigurno da je to najizraženije i najvidljivije jer biti hrvatski diplomat i općenito biti diplomat to je 24 sata predanog rada za domovinu, za državu, u … [[Govornik se ne razumije]] nacionalnog interesa. Mi nismo ravnodušni ako to netko tako krši i te osobe ćemo mi sankcionirati na određeni način temeljem naših Zakona o vanjski poslova.
Zahvaljujem. Imamo dakle zahtjev za stanku, samo sekundu jer prije toga se javio kolega Grmoja za povredu Poslovnika, izvolite.
Moram reagirati na ove tvrdnje. Poštovani ministre, povrijedili ste čl. 238., pričate o ugledu hrvatske diplomacije, a pred vašim očima se događaju muljaže i progonite čovjeka koji je razotkrio te muljaže u našim veleposlanstvima. Danas mu je bilo suđenje na upravnom sudu i hvala Bogu poništena je presuda višeg službeničkog suda. Progonite čovjeka kao zvjer, čovjeka kojeg je, koji je prijavio korupciju, toliko [[Upadica: Hvala kolega Grmoja]] o hrvatskoj diplomaciji.
Ovo nije bila povreda Poslovnika, ovo je bila ponovo replika ili iznošenje nekog stava tako da vam dajem opomenu. Izvolite kolegice Vidović Krišto, stanka, zahtjev za stanku.
U ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta tražim stanku u trajanju od 10 minuta iz jednostavnog razloga što o ovoj točci hrvatska javnost nije niti pravodobno niti adekvatno bila informirana, tako da mnoge zainteresirane strane nisu mogle sudjelovati u pripremi iste. Npr. udruga „Nazaret“ prognanih Hrvata iz BiH iz banjalučkog kraja upozorava da ni nakon 25.g. od potpisivanja Daytona, aneksa 7, Hrvatima nije omogućen povratak u Republiku Srpsku, nemaju ni pravnu ni političku sigurnost, nemaju adekvatnog hrvatskog predstavnika. Nemar HDZ-a BiH vidljiv je i iz ovog primjera. Srpski vojnici su u ljeto '92. u jednom danu ubili 67 hrvatskih civila u Briševu, u jednom danu. Vodeći HDZ-ovac u BiH Dragan Čović za kojeg se u BiH javnosti veže ne samo korupcionaška politika nego i povezanost sa strukturama bivše države, nije se udostojio ni doći na obilježavanje ovog stravičnog zločina. Dok se vodeća hrvatska politika ne očisti korupcije i komunističkog nasljeđa nema ni nacionalne politike ni vladavine prava ni u Hrvatskoj ni u BiH.
Sada ću posegnuti za čl. 293.b., pa nećemo ići na stanku nego ćemo odmah ostaviti dalje s obzirom da je bila nedavno stanka koju je tražio kolega Zekanović, pa idemo dalje s replikama, poštovana kolegica Marijana Petir, izvolite.
Hvala vam lijepo g. predsjedniče. g. Ministre, govorili ste o snažnim ulaganjima i pomoći koju Hrvatska pruža Hrvatima u BiH i to je naša i ustavna i ljudska obaveza i bez toga bi njihov položaj bio znatno teži. Prava Hrvata se krše u BiH i na to smo upozoravali kao hrvatski europarlamentarci gdje smo dobili podršku drugih država članica te kroz niz rezolucija osim na njihov težak položaj upozorili na to da je nužno uspostaviti konstitutivnost i jednakopravnost tri konstitutivna naroda. BiH mora postati funkcionalna država jer trenutačni institucionalni3 pravni okvir kao što ste i sami spomenuli nije zadovoljavajući i nije održiv. Zbog toga me zanima, razgovara li se o nadogradnji Daytona jer znamo da o tome mogu razgovarati politički akteri u BiH, ali vjerujem da vi kao ministar vanjskih poslova imate neke informacije?
Hvala vam. Izvolite, odgovor.
Hvala lijepo. Uvažena gospođo zastupnice. Upravo tako, dakle naše diplomatske aktivnosti upravo ukazuju na tu aberaciju Daytonskog sporazuma, prije svega tzv. amandmanima ili puzajućim reformama izmjenama počev od Beria koji je bio šef OSS misije u BiH 2001., a onda nakon tog i temeljem Bonskih ovlasti koje su koristili visoki predstavnici. Tako da je Daytonski sporazum promijenjen do neprepoznatljivosti i mi na to upozoravamo na našim vijećima, bilo da je to NATO, bilo da je to EU. Sada ipak puno kada smo članice ovih važnih organizacija, puno više do izražaja dolazi upravo i naš glas i o tome svjedočimo. I mogu vam reći da Daytonski sporazum koji svakako nije idealan on nije zaustavio rat, ali nužno ga je nadograditi kako bi osigurali ravnopravnost i konstitutivnost triju naroda i ostalih.
Hvala vam. Kolega Pavić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani ministre Radman. Pa ako neka vlada stvarno radi na pitanju položaja Hrvata u BiH to je ova Vlada i ja na tome čestitam. Radite isto tako na europskom putu, stavljeno je za vrijeme hrvatskog predsjedanja pitanje proširenja u fokus, a isto tako i značajna sredstva su u pitanju. Prekogranična suradnja Hrvatska-BiH-Crna Gora 67milijuna eura od toga je 36 milijuna ugovoreno u zadnjem pozivu, bit će još i više sredstava u budućem razdoblju. A meni je zadovoljstvo bilo da smo kolegica Bušić i ja zajedno sa predstavnicima vašeg ministarstva i predstavnicima ministarstva regionalnog boravili u BAnja Luci nedavno, ali nadam se da će biti posjet i Sarajevu i Mostaru jer smo isto tako susreli se sa biskupom Komaricom i projektom „Marija zvijezda“ koji je bitan za opstanak Hrvata na tom području.
Hvala vam. Izvolite, odgovor.
Hvala lijepo. Gospodine Pavić bivši ministar koji aktivno smo surađivali, ali upravo to je isto tako na neki način indirektno bi dao odgovor možda i gospođi Vidović Krišto, dakako da nitko od nas nije zadovoljan sa ovakvim izgledom BiH koja je proživila takvu jednu tragediju i koja je zapravo podijeljena. Naravno da je osnovni isto tako zadatak i Daytonski sporazum predviđa povratak Hrvata odnosno svih onih koji su prognani na svoja ognjišta. I upravo bih istaknuo ulogu Središnjeg državnog ureda za obnovu i stambeno zbrinjavanje koji je u prošloj godini isporučio građevinski materijal za obnovi i izgradnju 43 obiteljske kuće i obavio pripremne radnje za isporuku građevinskog materijala za obnovu i izgradnju 50 obiteljskih kuća u ovoj godini. Također taj središnji državni ured zbrinjava u sklopu programa pomoći Vlade RH za povratak Hrvata u BiH subvencija 35 projekata u iznosu od 3 cijela milijuna kuna, prema tome radi se na tome.
Hvala vam. Kolega Šimičević, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče HS. Uvaženi ministre. Vi ste rekli da Hrvati imaju svojevrsnih problema u BiH i u kulturi i obrazovanju i institucionalnih problema, a posebno kada su u pitanju izborni zakon. A mene interesira što Vlada radi da bi Hrvati mogli birati svog predstavnika kao što to mogu Srbi odnosno Bošnjaci jer ako znamo koliki su Hrvati dali obol u ratu za BiH i sada su oni došli u poziciju da imaju predstavnika koga oni nisu birali, niti onoga ko ih on predstavlja, a zapravo on je tamo. Zašto konačno to ne riješimo i da Hrvati imaju Hrvata koji će doista predstavljati naš narod u BiH? Hvala lijepo.
Hvala vam. Izvolite, odgovor.
Hvala lijepo. Uvaženi gospodine zastupniče. Naravno Hrvatska se ne može miješati izravno u drugu zemlju, ali u svakom slučaju mi slušamo što se događa i mi ne možemo ostati po strani kada je u interesu dakle vitalni interes hrvatskog naroda u BiH ugrožen. Prema tome, mi koristimo mehanizma svih onih vijeća ili EU odnosno NATO vijećima kako bismo upravo ukazali na tu jednu asimetričnost i tu jednu anomaliju koja trenutno vlada, ističemo u smislu da pozdravljamo dva sporazuma koja su potpisana 17. lipnja između hrvatskog i bošnjačkog lidera, prije svega lokalni izbori, izbori u Mostaru i drugo izmjena izbornog zakona. Ako mi slušamo Hrvate u BiH što oni kažu, ako oni su nezadovoljni mi to nezadovoljstvo prenosimo dalje u tome je uloga Hrvatske kao potpisnice Daytonskog sporazuma.
Kolega Škoro, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine ministre. Uvijek me žalosti kada se ljudi svode na statističke podatke, posebice naša subraća, naši sunarodnjaci u BiH. Vi i ja se vjerojatno slažemo kao i većina ljudi ovdje u HS-u da postoje dvije stvari koje su eklatantne, a to je status Hrvata u BiH nije onakav kakav treba biti. I druga stvar je, RH ne da treba, ne da mora nego ima zakonsku obvezu brinuti o tome jer je supotpisnica Daytonskog sporazuma. Dva pitanja, možete na prvo odgovoriti sa da i ne, drugo brojkom. Dakle, prvo pitanje, jeste li vi zadovoljni s onim što Hrvatska čini kada je u pitanju hrvatski narod u BiH? i drugo čitanje, 25 godina nakon Daytona svaki proces ima nekakav svoj plan, kada očekujete da će se status Hrvata u BiH popraviti, 4 godine, 5 godina, 10 godina tako da pošaljemo konkretnu poruku tom narodu? Hvala.
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepa uvaženi g. zastupniče. Na prvo pitanje, s obzirom da sam ja isto rođen u BiH, da sam i stariji, što znači da sam od početka nakon povratka iz Švedske '91.g. bio aktivni sudionik Domovinskog rata, a i Konferencija isto tako u Ženevi na kojima je sudjelovao predsjednik dr. Franjo Tuđman i predstavnici hrvatskog naroda i ostali '93.g. sam apsolutno zainteresiran i pratim znači od samog početka zapravo sve naše aktivnosti. Vrlo sam zadovoljan našim aktivnostima. Ja vam mogu reći da, a to ću, to će bit u izvješću iduće godine kolko sam bio ovaj puta u BiH, kolko se aktivno zalažemo, poglavito u fondovima u prekograničnoj suradnji kako bismo osnažili zapravo tu jednu gospodarsku komponentu, dimenziju da ostanu Hrvati u BiH. A ovo drugo pitanje, apsolutno se dakle zalažemo na međunarodnim forumima, naš glas se čuje i mislim da to vrijeme, ja vam ne mogu reći danas sutra, ali bit će.
Hvala vam. Kolega Ačkar, izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani ministre. Apostrofirao bi jednu temu iako su kolega Šime i kolega Škoro na tragu toga već bili, a to je upravo promjena izbornoga sustava i Ustava BiH. Svi znamo da je Vlada RH uz Tuđmanovu vladu napravila vjerojatno najviše do sada za Hrvate u Bosni i da je na međunarodnoj razini također prepoznat problem izbornoga sustava. Upravo bi tu rekao da ono što možemo reći su rješenja problema i da kada bi vlada nastavila zalaganja do konačne realizacije problema da svi zajedno bez obzira danas na koji klub izađemo iz ove rasprave sa tim jednom, s tom jednom problematikom koju dajemo podršku, kojom dajemo podršku Vladi RH da se konačno riješi, a sa tim rješenjem smatramo da bi se rješavali i ostali problemi jer bi konačno Hrvati dobili ravnopravan položaj kada govorimo o predstavniku izvršne vlasti i svega onoga što do sada nije riješeno u sustavu i Ustavu republike, i Federacije BiH. Hvala.
Izvolite, hvala, izvolite odgovor. Izvolite. Ako nema oke, možemo dalje. Kolega Vrkljan, izvolite.
Poštovani g. ministre, postavljena su vam dva pitanja od naših zastupnika i oba su bila usmjerena zbog čega u vašem ministarstvu progonite čovjeka koji vam je ukazao na korupciju? S druge strane naš veleposlanik trenutni u Belgiji koji je prije toga imao mandat u SAD-u je kroz državnu reviziju mu je dokazao da je oštetio hrvatski proračun za nekoliko milijona kuna. Kako to da imate tako dva različita kriterija za nekoga ko vam ukazuje na korupciju i nekoga ko provodi korupciju? I drugo pitanje, molim vas recite mi jednog čovjeka koji je bio pripadnik AT Lučko, znači elitne naše postrojbe kojeg ste vi postavili u osiguranje naših veleposlanstava širom svijeta u bilo koje veleposlanstvo?
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa g. uvaženi zastupniče. Iako ovog pitanja nema u deklaraciji, al ja ću vam reći na prvo pitanje. U Ministarstvu vanjskih i europskih poslova nema korupcije, nema korupcije. Ja vas gledam u oči i kažem vam nema korupcije. Sve ovo što ste mi rekli to je ispolitizirano. Drugo pitanje … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] ja se s time ne bih složio. Ja ovdje nit je, nit je običaj da se licitira s imenima, ali ja vam mogu reći barem 10-tak, najmanje 10-tak ljudi koje smo postavili, koje sam ja osobno unaprijedio, a mi možemo kasnije, evo ja vama mogu reći i otvoreno i ako vi želite doista imati i uvid ovaj mogu vam reći da ih je jako, jako puno od prvoga dana. Dakle, hrvatskih, aktivnih hrvatskih branitelja koji rade u sustavu osiguranja naših diplomatskih misija i konzularnih ureda u svijetu. g. Škoro se sjeća [[Upadica: Hvala]] da sam ja od prvih, od prvoga dana izvorni hrvatski diplomat [[Upadica: Hvala kolega Grlić]] bio sam kadrovik i znam zapravo sve.
Hvala ministre. Povreda Poslovnika kolega Vrkljan.
Povreda Poslovnika 238. g. Ministre, nemojte obmanjivat hrvatsku javnost. Ja vas molim u pisanom obliku da nas izvijestite o jednom, samo jednom pripadniku AT Lučko koji je u osiguranju naših veleposlanstava, pazite samo jednoga. Ako ga sad znadete, recite ga, onda ne treba u pisanom obliku. Ako sad ne znate izgovoriti jedno ime, pošaljite u pisanom obliku.
Kolega Vrkljan, jako dobro znadete da ovo nije bila povreda Poslovnika i da morate dobiti opomenu. Al molim vas, vidim da sad je to ponovo postalo učestalo, jedno vrijeme smo to ipak smanjili da se stalno kontinuirano koristi povreda Poslovnika za repliciranje. To je svjesno kršenje Poslovnika, dobivate opomenu, ali nije, nije fer jednostavno.… [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Molim vas da ne dobacujete iz klupa, rasprava je civilizirana, korektna i to su pravila igre, ne možemo izmišljati nova pravila. Idemo dalje, kolegice Benčić, izvolite.
Pa zahvaljujem vam se. Ja bi vas molila da nam date podatak s obzirom na to da ste ministar vanjskih poslova i na ulogu Ministarstva vanjskih poslova u postupcima izručenja da nam kažete koliko trenutno u BiH ima bjegunaca od hrvatskog pravosuđa za koje je traženo izručenje i koliko, za koliko od njih je izručenje izvršeno, a za koliko odbijeno, dakle naravno govorimo o zlouporabi instituta dvostrukog državljanstva i što konkretno Ministarstvo vanjskih poslova radi po pitanju unaprjeđenja Ugovora o izručenju sa BiH kako bi se te situacije, koje imamo trenutno evo sa g. Mamićem, u budućnosti izbjegle? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvažena gđo. zastupnice. Evo i u izvješću zapravo isto tako stoji, razvidno je da postoji aktivna suradnja kako Ministarstva hrvatskih branitelja u sinergiji sa MUP-om i da postoje povjerenstva koja se isto tako time bave i sastaju, to sam i naveo u svom ovaj izlaganju, al to možete vidjeti i u, i šire i ekstezivnije u izvješću. Znači postoji, postoji znači o tome informacije koje vi isto tako možete dobiti i u Ministarstvu pravosuđa koje je i nadležno na koncu za provedbu tih izručenja, ali evo događaju se uvijek i nakon 25.g. nema ovaj zastarijevanja ratnih zločina, tako da evo imamo i situaciju da je i u BiH pokrenuto prema tužiteljstvu za, postupak za određenu osobu koja je u izvršnoj vlasti za počinjenje zločina na području Bugojna.
Zahvaljujem. Sada bismo trebali čuti kolegu Kujundžića, ne znam da li je na vezi. Čujemo li se kolega Kujundžić? Ne, molim vas probajte spojiti kolegu Kujundžića, pa ćemo nastaviti, znači idemo s replikama kolega koji su bili izvan sabornice kada se ovaj, kada su se prijavili za repliku, pa ćemo pokušati onda kolegu Kujundžića nakon toga. Kolega Grmoja, izvolite.
Dakle, ja sam ovdje osupnut izjavama ministra Grlića Radmana, al ne želim privatizirati ovu temu, bavit ćemo se još temom korupcije u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova, prevažni su Hrvati u BiH da sada o tome raspravljamo. Ja bih vas zato ministre zamolio da odgovorite zašto niste na konkretna pitanja mog kolege Raspudića o točkama 5. i 6. deklaracije odgovorili, što je po tim pitanjima napravljeno? Znači ja vas molim da na to odgovorite. I moje pitanje također jako konkretno, nemojte mi pričati o brizi za Hrvate u BiH, vidimo gdje ih je ta vaša briga dovela. Smatrate li da je federalizacija koja kao jedno od mogućih rješenja nudi i treći entitet, rješenje za položaj Hrvata u BiH?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi g. zastupniče. Krenut ću od vašeg zadnjeg pitanja. To su modeli koji se moraju dogovoriti, znači unutar BiH, a Hrvatska kao potpisnica će sudjelovati u svakom konstruktivnom modelu. Al ono što je sigurno, ako druge zemlje to čine, dakle na jedan način, postoje određene zemlje koje nude određeni građanski koncept koji je umjetan, koji zapravo ne uvažava multietičnost BiH, sigurno da Hrvatska će zastupati upravo onaj originalnost Daytonskog mirovinsko, Pariškog, mirovnog sporazuma koji je konstatirao znači 3 naroda jer su i oni potpisnici tog Daytonskog Pariškog sporazuma kojima se definira, znači u duhu zakona je tročlano predsjedništvo i slovo zakona znači Izborni zakon koji jamči participaciju sva 3 naroda na svim razinama izvršne vlasti. Nema vremena da bih ja mogao i g. sada Raspudiću odgovoriti, jedino u nekoj, nekoj drugoj situaciji.
Kolega Raspudić se javlja za stanku, izvolite.
Tražim stanku u ime Kluba zastupnika MOST-a od 10 minuta kako bismo se dogovorili o tome kako dalje voditi ovu raspravu i naš govor u ime kluba i pojedinačne govore budući da ne dobivamo odgovore na konkretna pitanja o deklaraciji. Dakle, postavio sam vrlo jasno pitanje, deklaracija donesena u HS obvezuje hrvatsku vladu i vaše ministarstvo i druge institucije da radite, točka 5. na istragama ubojstava Hrvata u BiH nerazriješenih od visokih dužnosnika, misli se na Jozu Leutara do povratnika i točku 6. gdje vrlo konkretno sam postavio pitanje, je li predstavnik vlade ili Ministarstvo vanjskih poslova uputilo neko pismo ili organiziralo neki sastanak relevantnih EU i međunarodnih institucija na temu „ Nejednakosti i preglasavanja Hrvata u BiH“. Nisam dobio nikakav odgovor, pa vi ste tu da odgovorite. Ako ništa nije učinjeno, a u deklaraciji nema ničega o tome, onda recite nije ništa učinjeno. Međutim, što ima u deklaraciji? Deklaracija izgleda kao izvješće ureda za Hrvate izvan Hrvatske ili izvješće o humanitarnoj pomoći Vlade RH i BiH uz neke bizarnosti. Dakle, evo jedan, jedan primjer. Kako objasnit da u izvješću o provedbi deklaraciji koja se tiče najvažnijeg vanjsko političkog prioriteta RH završi informacija da je carinska uprava u sastavu Ministarstva financija slala u 2019.g. nekolicinu službenika kao kratkoročne stručnjake za rad na pojedinim projektima koji se provode u BiH u misijama Europskog instrumenta za tehničku pomoć i razmjenu informacija, taiex. To se bavi tarifni brojevi robe ili uvođenje novih obrazaca fito sanitarne kontrole. Kakve to veze ima s činjenicom da se ustavno pravna pozicija Hrvata u BiH iz godine u godinu pogoršava? Onda je trebalo nazvati ovu deklaraciju Deklaracija o položaju bosanskohercegovačkih organa uprave. Dakle, imamo tu popis humanitarne pomoći, potpuno nevažne stvari koje nemaju veze s deklaracijom, a nemamo što se radilo u 2019. po ključnim pitanjima. Molim da se odobri stanka da se konzultiramo [[Upadica: Hvala vam lijepa]] [[Govornik se ne razumije]]
Hvala vam lijepa, ovaj ja ću ipak postupiti po čl. 293.b., dakle nećemo sada ponovo napuštati dvoranu nego ćemo nastaviti. Veza s kolegom Kujundžićem je nažalost slaba internetska, vidio sam ga na ekranu, ali ponovo se izgubila, pa ćemo nastaviti dalje, kolega Troskot izvolite.
Dobar dan. Što ste konkretno napravili za Hrvate iz Bosanske Posavine i sjeverozapadne Bosne po pitanju Daytona, aneks 7, i što ste napravili za ta prognanička srca kojima se dan danas koči povratak u ta područja, pogotovo o nezakonitom otimanju imovine naših Hrvata s tih prostora. Evo, mi u MOST-u ćemo bit vrlo konkretni, zna to i konzul g. Piličić, kuća Kate gđe. Josipović, pa možete provjeriti. Što je sa dostojanstvom žrtava na tom prostoru iz razloga što nismo vidjeli da su predstavnici Vlade RH ikada otišli primjerice u Briševo blizu Prijedora već spomenuto odati počast nedužno ubijenim žrtvama? Da nije nadbiskupa Komarice kao čovjeka velikog srca hrvatski narod s tog područja davno bi postao ljetopis ili memoar i to je isključivo g. Komarica, a ne politički aktivizam Vlade RH.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi gospodo zastupnici. Što se tiče istrage ubojstava, to sam rekao da postoje institucije koje na tome rade, postoji sastanak koji je bio između Vlade RH i Vijeća ministara, a to su teme koje nas povezuju jel, to želimo istražiti, tako da očekujemo isto tako iduće godine da se dogodi ta ponovna jedna, mi smo domaćini, al zbog pandemije nismo mogli ovaj ove godine organizirati tu planiranu konferenciju. Jesmo li pisali, vrijeme istječe, jesmo, da i pišemo stalno. Što se tiče Posavine Bosanske, stalno smo u Posavini, u Bosanskoj Posavini, u Orašju, u Odžaku bili smo doista obilato, a ja sam vam ovdje pročitao upravo ovaj Središnji državni ured za stambeno zbrinjavanje koji se vrlo aktivno angažirao na obnovi kuća i gdje vidimo vidljiv pomak odnosno gdje se naši ljudi Hrvati vraćaju. Što se tiče biskupa preuzvišenog Komarice, tko itko ako ne ova Vlada s njima je jako dobro surađivala, to vam je gospodin Pavić sada rekao.
Hvala. Vidim da je sada kolega Kujundžić s nama. Čujete li nas?
Jesam. … [[Govornik se ne razumije.]]
Možete onda izvolite replicirati.
Zahvaljujem predsjedniče HS g. Jandrokoviću. Poštovani ministre. Zlobnici bi rekli koliko dugo i temeljito je trajalo podnošenje izvješća takav je zapravo i odnos RH prema Hrvatima u BiH. Ja bih upitao vas upitao dva pitanja, vaš odgovor neću prosuđivati ja nego moji susjedi iz Posušja, Gruda, Brinovaca i ostatka ponosne Zapadne Hercegovine. A meni koji vidim … [[Govornik se ne razumije.]] čini mi se da vi živite u jednom paralelnom svemiru. Podsjetit ću vas 1991. Hrvata Bosni je bilo oko 755.000, 2013. ih je negdje na 420.000, vidjet ćemo koliko će sljedeći popis donijeti. Čl. 10. Ustava RH jasno se definira kako se prema dijelovima hrvatskog naroda u drugim državama jamči osobita skrb i zaštita od strane, dakle osim onih 10m ograde koje ste postavili od Ljubuškoga do Širokoga, u čemu je djelatno vidljiv sadržaj navedenoga članka Ustava [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] I drug pitanje.
Kolega Kujundžić isteklo vam je vrijeme već evo pet sekundi, hvala vam lijepa. Izvolite ministre odgovor.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Mogu vam reći da nisam baš najbolje razumio ovo pitanje, ali čini mi se da živim kao u paralelnom svijetu što ja ne bih rekao. Ja živim kao običan čovjek i imam jednu funkciju koja me obvezuje upravo dodatno na još veću empatiju i veće zalaganje jer mi ništa u životu ne treba nego upravo čast i dostojanstvo braniti hrvatske interese i osobito s obzirom na činjenicu da sam rođen u BiH pa imam onda poseban osjećaj i dužnost i obavezu, a svi moji i roditelji i supruga itd. iz BiH pa si mogu dopustiti ekskluzivitet da imam možda vjerojatno u odnosu ne znam, vi ste vjerojatno po prezimenu Imoćanin ali da imam poseban odnos prema BiH. Naravno da broj Hrvata koji je bio '91. godine 771.000 nije danas to takav i kao da nas to isto tako ta činjenica ne boli, ali idemo vidjeti da se Hrvati vrate na svoje domove i to činimo upravo kako bismo osigurali dolje što kvalitetniji život.
Hvala vam lijepa. I idemo na zadnju repliku kolega SAčić. Izvolite.
Poštovani. Svjedoci da je od 2004. godine trajala drama šestorice Hrvata iz BiH pred Haaškim sudom od kojih je okončana evo treća je godišnjica prestrašne smrti pred hrvatskom i svjetskom javnošću našeg generala Slobodana Praljka. Hrvatska Vlada se obvezla 2017. g. odmah po toj strašnoj tragediji i zlu koje se dogodilo pred haškim tribunalom gdje su Hrvati optuženi za udruženi zločinački pothvat da će poduzeti sve mjere koje je propustila poduzeti od 2004. do osuđujuće drugostupanjske da se ta presuda stavi izvan snage. Pa vas sada pitam, mi smo svjedoci da se unatoč javnog istupa g. ministra Bošnjakovića i premijera Plenkovića, što se u međuvremenu dogodilo, što se poduzelo to bi želio znati?
Hvala lijepa. Poštovani ministar vanjskih i europskih poslova.
Hvala lijepa. Ja sam razumio valjda kako komentiramo tu sudsku presudu ili?
Šta se poduzelo od najavljenih revizija, žalbi nakon 2017.g.?
Pa to sigurno da čine odvjetnici, pravnici ali revizija zahtijeva sigurno i dugoročno postupanje.
Hvala lijepa. Time bismo završili replike. Želi li izvjestiteljica odbora uzeti riječ? Da. Poštovana predsjednica Odbora za Hrvate izvan RH Zdravka Bušić. Izvolite.
… [[Govornica naknadno uključena.]] održanoj 7. prosinca 2020.g. Odbor za Hrvate izvan RH proveo je raspravu o Izvješću o provedbi Deklaracije HS-a o položaju hrvatskoga naroda u BiH za 2019.g. koji je predsjedniku HS-a u skladu s točkom 6. pod točkom 8. Deklaracije HS-a dostavilo MVEP-a aktom od 27. studenog 2020.g. Na temelju čl. 89. Poslovnika HS-a odbor je navedeno izvješće raspravio kao matično tijelo. Predstavnica podnositelja izvješća uvodno je istaknula važnost jednakopravnosti triju konstitutivnih naroda i njihovu legitimnu i razmjernu zastupljenost te potporu BiH na njezinom europskom i atlantskom putu. Također je naglasila i pohvalila ulogu predsjednika Vlade RH i nadležnih nacionalnih tijela RH navedenih u izvješću koji kroz svoj rad i provedbu mnogih projekata kontinuirano naglašavaju važnost hrvatskoga naroda u BiH i osiguravaju ostvarivanje ciljeva same deklaracije. Posebno je istaknula rad Središnjeg državnog ureda za Hrvate izvan RH koji provodi programe, financiranje obrazovnih, kulturnih, znanstvenih i ostalih programa kao i projekata od posebnog interesa za hrvatski narod u BiH. Također predstavnica ministarstva je naglasila važnost otvaranja Ureda HGK u Veleposlanstvu RH u BiH i Ureda u Mostaru koji će pomoći gospodarstvenim subjektima u jačanju lokalnog gospodarstva i otvaranju novih poslovnih prilika i radnih mjesta u obje države. Zaključno, predstavnica ministarstva je izvijestila o novim aktivnostima koje će biti obuhvaćeni u izvješću za 2020. godinu. Predstavnik Središnjeg državnog ureda za Hrvate izvan RH informirao o programima potpore koji provodi ured u svrhu podizanje kvalitete život svih Hrvata kao i područja u BiH. naglasio je kako su prednost u dobivanju financijske potpore imali programi i projekti koji se provode u partnerstvu s lokalnom zajednicom u BiH pri tome su vodili računa da potpora bude zemljopisno raspoređena po cijelom teritoriju BiH gdje žive Hrvati. U raspravi članovi odbora su izrazili nadu da će izvješće za 2020.g. doći na vrijeme i izrazili su nezadovoljstvo da je izvješće za 2019.g. došlo sa zakašnjenjem. Nakon provedene rasprave Odbor za Hrvate izvan RH odlučio je većinom glasova predložiti HS sljedeći zaključak, prihvaća se Izvješće o provedbi deklaracije HS-a o položaju hrvatskoga naroda u BiH za 2019.g. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sada bih otvorio raspravu i prvi će u ime kluba Hrvatskih suverenista govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora. Prvo bih upozorio na jednu poslovničku nelogičnost, dakle nek se Poslovnikom uredi koliko izvjestitelj ispred odbora ima pravo govoriti jer neograničeno vrijeme je neograničeno. Sjećam se da je prije nekoliko dana ovdje za ovom govornicom kolegica Krišto bila požurivana od predsjedavajućeg nekoliko puta, a ovdje s druge strane kada govori gospođa Bušić onda niko je ne upozorava da treba samo zapravo kratko reći da je prihvaćeno ili nije prihvaćeno, pa ona koristi ono što nije smjela koristiti kolegica Krišto. Prije nego što krenem govoriti o temi, ja bi evo samo kratko pozvao večeras sve one koji vole rukomet, vole hrvatsku reprezentaciju nek je prate na programu Radiotelevizije Srbije, na RTS-u, znači RTS prenosi utakmicu Hrvatska-Srbija, tako da evo Srbi to prenose, HRT to ne prenosi, ali evo Bogu hvala da Srbi to prenose pa evo ja pozivam sve gledatelje, sve one koji prate hrvatsku reprezentaciju neka je danas večeras pogledaju na RTS-u. Govorimo o Hrvatima u BiH, ja ću prvo malo prokomentirati još jednom ono što ste vi govorili i vi ste tu oko 18 minuta govorili i zapravo svelo se sve to na humanitarnu pomoć, na edukacije, na protokole, Andrej Plenković je bio tamo na ne znam, … [[Upadica se ne razumije.]] pokušat ću se vratiti, Andrej Plenković je na kongresu Europske pučke stranke spomenuo važnost opstanka Hrvata u BiH, jako bitno. Pa je onda Andrej Plenković na sastanku sa ne znam kim opet istaknuo važnost opstanka Hrvata u BiH, onda je hrvatska Vlada dala šest onih jogi madraca ili Hespo ne bitno za Bolnicu u Mostaru, super, pa je onda 30 kadeta iz BiH naših Hrvata došlo na Vojno učilište u Hrvatsku, izvrsno. Je li to čime se Hrvatska država bavi isključivo? Mi ovdje govorimo o prvorazrednom političkom problemu, govorimo o nepoštivanju Daytonskog sporazuma, međunarodnog sporazuma kojeg je potpisala među ostalima i Hrvatska država. Pokojni predsjednik Tuđman je potpisao Daytonski sporazum, Hrvatska je potpisnica Daytonskog sporazuma, a mi šutke gledamo kako se taj sporazum ne poštiva. Pa može li Hrvatska država, hrvatska vlast napraviti jedan konkretan odlučan potez i reći ok mi kao potpisnici tražimo njegovu provedbu ili izlazimo iz njega, npr.? Pa npr. pokušati kod Amerikanaca koji su također, Dayton znate inače gdje je Dayton jel, od Amerikanaca tražiti neka i oni budu upoznati s nepoštivanjem Daytonskog sporazuma, ali bojim se ništa od toga. Srbi u BiH imaju Srbiju, imaju Rusiju, Bošnjaci Muslimani imaju Tursku, a Hrvati u BiH imaju koga? Hrvatsku koja će jedanput godišnje govoriti o izvješću o deklaraciji i tu staje briga za Hrvate u BiH. Dakle, s ovim izvješćem staje briga jer Hrvata je svaki dan sve manje i manje, Hrvatima predstavnike biraju Bošnjaci Muslimani, Hrvati su citirat ću vas „u kulturnoj identitetskoj i ekonomskoj krizi. Nad Hrvatima se vrši institucionalno nasilje, Hrvatima je ugrožen opstanak“, to su vaše riječi, a naše aktivnosti će se svesti na izvješće jedno jedino izvješće u godini dana. Mnogima u Hrvatskoj nažalost se kosa diže na glavi kada se spomene BiH, mnogim Hrvatima, ne Hrvatskim suverenistima. Pa to je druga država, pustimo je na miru. A ja ću tima kojima se diže kosa, evo poručiti nek se prisjete 7. svibnja 1991.g. kada je u jednom malom mjestu hercegovačkom Polog goloruk hrvatski narod zaustavio tenkovi koji su krenuli gdje? Prema Hrvatskoj, konkretno prema Splitu. A u tom Splitu dan prije su se dogodile one velike demonstracije zbog okupacije odnosno obručja oko sela Kijevo. Gdje bi ti tenkovi završili danas možemo nagađati da nije bilo hercegovačkih franjevaca i golorukog hrvatskog naroda? Prisjetimo se '92.g. i 10. travnja kada je opet zaustavljena velikosrpska agresija koja je krenula prema Hrvatskoj. Gdje? Pa na Kupresu, na Livanjskom polju zapravo. Danas u Hrvatskoj živi stotine i stotine tisuća Hrvata koji su se rodili u BiH, koji grade ovu državu, koji pune državni proračun i ajme se Hrvatskoj u onom trenutku kada BiH prestane biti rezervoar, demografski rezervoar za našu domovinu, a to će se uskoro dogoditi. Koliki je broj Hrvata danas u BiH mi ne znamo. Ja ću samo spomenuti da je '91.g. se baratalo sa 848.000, neki su govorili 760.000 Hrvata, a danas je ta brojka prenapuhana pola milijuna, vjerojatna, realna je negdje oko 300, 300 i nešto tisuća. Hrvati nestaju. Jer ono što nije poznato hrvatskoj javnosti ulaskom Hrvatske u EU i Hrvati u BiH su također ušli u EU i svaki Hrvat iz BiH, kao što i Hrvat iz Šibenika ili Zagreba može otići u Njemačku, može i onaj iz Širokog Brijega, Mostara, Sarajeva ili Banja Luke. 25.g. je prošlo od potpisivanja Daytonskog sporazuma, evo gotovo je danas obljetnica. I mi smo amenovali genocid koji se dogodio tamo, nagrađeni su agresori, Republika Srpska je nagrađena za ono što je napravila. A Hrvati su izgubili svoje prostore, izgubili su Bosansku Posavinu, pa čak i u onom, u onoj zamjeni teritorija za Grahovo, Glamoč i Drvar i tu smo izgubili. Danas su ti prostori također demografski izgubljeni za hrvatski narod. A s druge strane imamo jednog gospodina koji se preziva Izetbegović koji ne nakoš sramežljivo nego glasno prijeti Hrvatima u BiH. Pa citirat ću ga: „Hrvati imaju previše prava i ako ovako nastave za dvije će se godine probosanske snage organizirati, neće imati ni ovo danas što imaju, razbit ćemo okove pariteta. Ne mogu Hrvati imati isto kao i mi kojih ima 4 puta više. Ako bude potreba imamo prijatelje iz Europe i islamskih zemalja. Ne daj Bože potrebe, pobijedit ćemo i vojno ako treba“ itd. I na ovakve izjave ne čujemo reakciju niti ministra Gordana Grlića Radmana, ne čujemo niti izjave Andreja Plenkovića, pa čak smo evo i pristali na to da nas Komšić zastupa, da Hrvate zastupa Komšić. A jedino što je bitno ovoj vlasti, jedino što je bitno ovoj vlasti je da g. Čović i HDZ ima opet 3 zastupnika u HS i to je izgleda jedini interes, makar u BiH bilo svega nekoliko stotina Hrvata, bitno je da ima HDZ 3 zastupnika iz BiH, dok nestanak, katastrofalni položaj Hrvata u BiH nije bitan. Hrvatski suverenisti će upozoravati na ovaj golemi problem svakodnevno i bez obzira što hrvatska vlada, što trenutna vladajuća garnitura ne vodi računa o Hrvatima u BiH, evo Hrvati u BiH će imati svog zagovornika u Hrvatskim suverenistima.
Hvala. Slijedeći klub zastupnika je onaj Domovinskog pokreta u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Miroslav Škoro.
Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče. Dobro da ste liječnik, vidite šta se događa ovdje za govornicom, ljudi se i potepu. Ovo je jedna od onih tema, poštovane kolegice i kolege, koju bi vjerojatno vladajuća većina, posebice HDZ, rado preskočili, rado prespavali i moram reći na samom početku uvaženom g. ministru, čovjeku kojega poznajem jako dugo godina da argumenti tipa „ja sam bio tamo“, „ja sam od tamo“ ne znači u ovoj situaciji apsolutno ništa. Naime, izvješće o Deklaraciji o položaju Hrvata u BiH se čini pomalo kao školska zadaća na temu „nabrojite što su hrvatski predsjednik vlade i ministarstvo u prethodnoj godini učinili za Hrvate BiH“ i kad se pročita može se zaključiti da je učinila ta vlada i ministarstvo onoliko koliko je mislila da treba i s time je zadovoljna. Danas će na tu temu klubovi zastupnika po 10 minuta, pa pojedinačno po 5 minuta, pa malo replika, malo svađe i onda 76 rukica u zraku, usvaja se izvješće i obavili smo to za ovu godinu, pojeo vuk magare rekli bi u BiH, o kojoj danas razgovaramo i Hrvatima iz BiH. Dame i gospodo, u ovom trenutku nije toliko važno i aktualno je li i koliko je Hrvatska učinila za Hrvate u BiH i što kaže statistika. Puno je važnije kada je u pitanju Deklaracija o položaju Hrvata BiH prvo definirati kakav je uistinu položaj njihov u toj zemlji. Svojevremeno nakon impotentnosti Europe i svih drugih političkih čimbenika da prepoznaju i definiraju da probaju zaustaviti i riješiti odnose na prostoru BiH uključuju se SAD i njenim se autoritetom donosi prvo '94. Washingtonski sporazum, a 21. studenog '95., dakle prije 25.g., zaključen je Daytonski sporazum kojim je zaustavljen rat u BiH i uspostavljen, s tim se svi slažu jer niko nije zadovoljan, jedan nepravedan mir. Zašto kažemo da je taj mir nepravedan? Zato što Daytonskim sporazumom i aneksom 4. tog sporazuma koji se primjenjuje kao Ustav BiH, prostor BiH je podijeljen i to na jedan dio koji ne nazivaju ni Hercegovinom ni Bosnom već ga definiraju oblikom vladavine i nazivaju Republika Srpska i na drugi dio koji je definiran oblikom državnog uređenja i nazvan je Federacijom BiH bez ijednog elementa federalizma. Dakle Daytonski sporazumom tri suverena naroda u BiH podijeljena su u dva entiteta. Visoki predstavnik svojevremeno g. Petrić je izjavio da je Daytonskim sporazumom u BiH citiram „navučena luđačka košulja“. Nakon što je to zaključio isto taj međunarodni visoki predstavnik postavljen da upravlja prostorom nekadašnjeg tamnog Vilajeta kojeg je jako teško spoznati i razumjeti i rješavati u njemu odnose. Sam je dodatno zavezao tu luđačku košulju intervencijom u izborno zakonodavstvo uvodeći kompenzacijske liste, paralelne mandate, intervenirajući u statut Grada Mostara i uvodi protivno aneksu 4. Daytonskog sporazuma da Hrvatima Muslimani izabiru njihovog predstavnika u predsjedništvu BiH, tako da sada imamo praktično situaciju da uglavnom tzv. političke elite u BiH, a i ovdje u Hrvatskoj kao glavni ključni problem položaja Hrvata u BiH vide izborni zakon. Istina izborni zakon je strašno veliki problem, ali nije glavni. Glavni problem je ustavno pravni ustroj BiH koja je ustrojena tako da nema sličnog primjera u svijetu. Svakodnevno se u političkoj praksi vidi da je to potpuno istrošen ustroj koji više sliči, rekao bi Veselko Tendžera na Frankenštajnovsku političku krpljevinu nego na ustavno pravno uređenu demokratsku zemlju tri suverena naroda. Položaj Hrvata u BiH je vrlo loš, čak gori nego što je bio u vrijeme Jugoslavije. Zadaće Hrvatske države ne samo na temelju ustavne ovlasti da skrbe o Hrvatima izvan Hrvatske već sa kao supotpisinica Daytonskog sporazuma onoga časa kada se sadržaj ili duh sporazuma u jednakopravnosti naroda narušava da intervenira. Hrvatska mora tražiti ustavno pravni preustroj koji će uvesti institucionalne mogućnosti da se neotuđivim suverenim nacionalnim pravima ne može odlučivati bez izražene političke volje Hrvata. Zabluda je očekivati i misliti da će se predstavnici tri naroda u BiH dogovoriti i postići nekakav konsenzus. Predstavnici muslimanskog naroda žele unitarnu, građansku jedinstvenu BiH s njihovim majoritetom i to je činjenica. Srbi žele izaći iz BiH, a Hrvati su jedini koji žele ustavno pravnim promjenama omogućiti da se izgradi i ustavno pravno preustroji BiH na način da prije svega bude moguća i cjelovita demokratska zemlja u kojoj će sva tri naroda biti jednakopravna. Naša diplomacija treba svjetske čimbenike uvjeriti jer oni su ti koji će o tome odlučivati da je u interesu međunarodne zajednice da se u BiH preurede odnosi, da se ona preustroji i da postane doista jedna stabilna demokratska europska zemlja. O aktivnostima u tom smislu u ovom izvješću nažalost nema ni slova. Hrvatska vlast mora konačno preuzeti svoju ulogu i jasno i glasno definirati položaj Hrvata u BiH. Valja reći da je on ponavljam, loš i da treba biti popravljen, a ne na svakom koraku nemušto pričati kako će premijer i Vlada ovo ili ono ili kako će čini sve da BiH uđe u EU, euro integracije, možda čak da uvede euro itd. Hrvatska prije svega mora učiniti sve da pomognemo između ostalog da se BiH opet ponavljam ustavno pravno preustroji da postane zemlja tri suverena i jednakopravna naroda, da postoje u njoj instrumenti kako će svatko tu svoju jednakopravnost moći učinkovito štititi i da se ona nikada neće moći zlorabiti. Kada se to dogodi onda se valja još više zalagati jer nam je to naravno u interesu da BiH postane članica europskih integracija jer bi to onda bila uređena zemlja koja je dame i gospodo domovina Hrvata u BiH. Ovo sada kako se u izvješću prikazuje to je ustvari jedno prenemaganje, to je pomaganje, to je alibi za ono što Hrvatska već bojim se dugo, dugo vremena propušta učiniti, dakle prepoznati kako stvari stoje, izgovoriti to i prepoznati da bi trebalo redefinirati i što treba učiniti kod koga to učiniti i na koji način to učiniti. Kada se čita ovo izvješće ispada kao da su Hrvati s kojima sam se puno puta susretao u svom profesionalnom radu u BiH nekakav teret nama Hrvatima u Hrvatskoj i Hrvatska bi trebala se potruditi da se našim Hrvatima osiguraju takvi uvjeti da im ne trebamo ni kupovati, ni slati knjige, da im ne trebamo stipendirati učenike, da ne treba iz Hrvatske slati novce da se popravi zvonik tamo doli jer ako se ovako nastavi može se čak stvoriti i animozitet i mišljenje kako u BiH žive neki naši sunarodnjaci koji ništa ne rade nego samo čekaju da im Hrvatska nešto pošalje, da im nešto da, da im otvori knjižnicu, da im popravi dom zdravlja i da im pokloni sanitetsko vozilo. Ovakva skrb za Hrvate u BiH je totalno promašena i ovako im se ne pomaže, ovakva pomoć je jalova i gotovo ponižavajuće za te marljive ljude, za te naše Hrvate BiH. oni su ponosni i vrijedni i očekuju da Hrvatska pripremi i provede ozbiljnu parlamentarnu raspravu o položaju njihovom u BiH pozivajući se na pravo i dužnost naše zemlje kao potpisnice Daytonskog sporazuma. I na kraju, ako neko ne razumije riječi, a ja sam uvjeren da ih puno ne razumije jer čeka trenutak kada rukicu dić u zrak, pogledajte samo fotografiju s potpisivanja, ona govori više od tisuću riječi. Ponekad zaboravimo da je Daytonski sporazum u ime Hrvata u BiH potpisao dr. Franjo Tuđman, prvi hrvatski predsjednik, dakle RH i utemeljitelj HDZ-a koja je trenutno sa svojim trgovačkim partnerima na vlasti. Hvala.
Sada će u ime predlagatelja govoriti poštovani ministar vanjskih i europskih poslova Goran Grlić Radman. Izvolite.
Dakako da se uvijek od oporbe očekuje da ima drugačiji stav ili stajalište, al zapravo sam ja ovdje, kad znam kolko smo radili i kolko se zalažemo onda, a ne iznosimo zapravo sve, onda sam zapravo razočaran nerazumijevanjem u izlaganjima vašim i g. Zekanovića i g. Škoru kojima se minimalizira, kojima se nastoji zapravo osujetiti ili zapravo negirati svi ovi napori kojima se želi zapravo dati drugi rang, trećerazredni rang ovoga izvješća kojeg smo mi zapravo radili na njemu jedno 3-4 mjeseca dobro da bi bio jedan adekvatan dokument, jedan dostojanstven dokument koji bi prezentirao angažman institucija, ja ne znam il se to nije pročitalo ili se već bilo pripremalo zapravo kako bi se ovaj, sad je g. Škoro otišao, a ja bi njega podsjetio kako je upravo on bio saborski zastupnik ovaj HDZ-a, ovdje je sjedio u klupama, ali ovaj imao je prilog priliku sigurno se još i 2007.-'08.g. o tome baviti kada je bilo vrijeme, a najteže su ove 4.g., najteže teže godine kada su već i percepcije u svijetu tako cementirane da je teško razbijati taj jedan beton već nekih, ja bih rekao, gotovih predodžbi kako treba BiH urediti. A ja najbolje znam kao ministar vanjskih poslova na forumima gdje su sve prepreke koje nailazimo na tom putu. Ja sam očekivao da će biti takvih ovaj i to me ne iznenađuje, al ono zapravo što me veseli, veseli me zapravo reakcije naših ljudi u BiH. Ja čitam i tisak koji se objavljuje, hrvatski tisak u BiH, ne znam je li i vi, evo imate današnji recimo „Večernji list“ BiH, kaže „ovaj dokument je jedan od pokazatelja proaktivnog odnosa trenutačne Vlade RH“ itd., pročitajte gospodo itd. Meni je najvažnija percepcija s terena, a percepcija je najbliže realnosti. Dakle, susreti ne samo s političarima nego s običnim ljudima od Orašja, od Odžaka, od Livna, Tomislavgrada, Uskoplja kojeg sam primio nedavno, isto tako predstavnike iz Uskoplja ili Bugojna. Imao sam isto tako jednog rođaka ovaj od 23, očevog rođaka koji je nestao u Bugojanskoj onoj skupini kada je bio Izetbegović i Bisera Turković, to sam im rekao, a sad se čini mi se i pokreće na tužiteljstvu određeni postupak. Dakle, žao mi je što g. Škoru nije, nije ovdje. Naravno, on se radovao u svojim nastupima profesionalno da je što više Hrvata u Njemačkoj na koncertima itd., to me ne iznenađuje, na koncu to je dobro i to, ali odnos prema Hrvatima u BiH je, dakle prije svega je ozbiljna dimenzija onih koji vode državnu politiku, a prije svega ima jako velike prednosti ako je imanentna biću onoga tko ima i osjećaj za BiH kao netko tko je ili rođen ili podrijetlom itd. Da g. Zekanović, imate pravo, prof. Akrap je rekao da je svaki treći građanin RH podrijetlom iz BiH i to je naš i je biološki rezervat imate pravo. Ali molim vas nemojte bar minimalizirati te napore koje su sadržajne, koje su stipulirane u ovom jednom dokumentu za koji smo ovaj dali velike napore. Ovo je prvi takav dokument, ovo je dokument koji je išao na inicijativu HDZ-a, to je naš dokument koji nama daje mogućnost da bude poligon, to je mirni alat za ocjenu i procjenu i zajedno s vama koji ćete kazati konstruktivnoj raspravi što bi trebalo da, g. Škoro je rekao što ne valja, a nije ništa rekao što bi trebalo i kako bi trebalo, to je za mene politizacija ovaj, a ne konstruktivna rasprava. Ja sam uvijek ovdje, Ministarstvo vanjskih poslova kao … [[Govornik se ne razumije]] projekta bit će zahvalno svima vama ako u tome sudjelujete. Da g. Vrkljan, imamo gospodina koji je u generalnom Konzulatu u Melbourneu je, on je, sad smo, sad sam upravo provjerio kad ste vi mene ovaj pitali, al nije on jedini, tako da imamo ovaj evo to vam mogu sa radošću reći da ovaj u osiguranju kolega radi. Evo samo toliko ovaj ne mogu ostati a da se ne javim jer me to isto tako [[Upadica: Hvala]] nisam indiferentan prema tome što ste svi rekli.
Hvala lijepa. Imamo više replika na vaše izlaganje, prva je, ostanite ovdje molim vas, prva je poštovanog zastupnika Nevenka Barbarića, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS. Uvaženi ministre, mi volimo reći ono što smo u ratu sačuvali većim dijelom potpisom Daytonskog sporazuma smo i zadržali. U periodu 2000.-2005. intervencijama u ustave visokih predstavnika izgubili jedan od stupova Daytonskog mirovnog sporazuma. To je legitimnost predstavljanja. U to vrijeme ovdje u ovom HS, u hrvatskoj javnosti su se zabavljalo pričajući viceve o Hrvatima u BiH, radili se igrokazi sa bijelim čarapama, slalo nas se i Pilatovski prali ruke u Sarajevo da riješimo svoj problem. Nama Hrvatima od pok. predsjednika Tuđmana do danas ovaj pristup moguće nekome malo, nama je veliki pomak i veliki iskorak. Molimo vas za komentar ovog svega.
Poštovani državni, poštovani ministar vanjskih i europskih poslova.
Hvala vam lijepa. Ja sam isto tako i osobno svjedok i svima nama, pa i g. Zekanović je rekao da netko kaže je li, tako došli smo u neku ovaj situaciju da što se tolko zalažemo u toj nekoj svakodnevnoj ovaj, ljudi su komotni, pa ne razumiju dakle pitanje sveobuhvatno značaj položaja hrvatskog naroda u BiH jer i u vrijeme Domovinskog rata je li Hrvatska se zapravo upravo branila u, u BiH, ako se sjećate u listopadu mjesecu '91. prvo je srušeno selo Ravno, a onda su i drugi govorili u BiH, drugi narodi da to nije njihov rat. Situacija koja je bila i svi smo toga svjedoci ovaj barem mi malo stariji da je puno tih paradoksalnih situacija i teško je u životu uvijek tražiti znate u politici uvijek logična rješenja, a zato moramo djelovati zajedno.
Hvala. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Zekanovića.
Poštovani ministre, osobno sam glasao za ovu deklaraciju i sudjelovao u njezinom donošenju i smatram da to nije loš dokument. Međutim, ja, ja sam vama prigovorio ovdje da se ne rješavaju ključni problemi, a ključni problemi su provođenje Daytonskog sporazuma npr., o tome nije bilo riječi u vašem izvješću ili gotovo uopće nije bilo riječi. Ja znam da, evo vi pošto i dolazite iz tog prostora da imate jednu veliku emociju i da ljudi vama s emocijama dolaze i da vam čak, da vas rado i vide. Međutim, ako pitate jednog malog čovjeka onako objektivno on nije zadovoljan, nema pljeska s balkona kao što je bilo u 3. mjesecu kad je bila covid kriza u Hrvatskoj, nema toga jer Hrvati nikad lošije nisu stajali u BiH, nažalost.
Poštovani ministar Grlić Radman, izvolite.
Hvala lijepa. g. Zekanović, ja vas potpuno razumijem, ali znate ovdje govorimo o izvješću iz 2019.g., ali ova godina 2020. bila je vrlo, vrlo aktivna, ali zbog ove tematike ovo ćemo ipak postaviti u '21.g. nakon izvješća iz 2020.g. Al mogu vam reći da je puno toga poduzetoga i da možete vjerovati u dobro, u ispravan put, isparavan smjer i da možete njegovati optimizam.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Arsena Bauka.
Zahvaljujem. g. Ministre, ova deklaracija je u HS donesena 14. prosinca 2018.g., dakle evo prije 2.g. Moje pitanje je da li je u te 2.g. položaj Hrvata u BiH bolji, isti ili lošiji nego u vrijeme kad je ova deklaracija donešena jer tu se tek može na najbolji način vidjeti u stvari učinak deklaracije? I u ovih 35 sekundi izjava tadašnjeg predsjednika Predsjedništva Republike BiH Alije Izetbegovića „to nije naš rat“ odnosila se na poziv muškarcima, Bošnjacima odnosno Muslimanima koja je htjela mobilizirati JNA da ne idu u rat protiv Hrvatske jer da to nije njihov rat na strani JNA, tako da nije baš korektno na taj način opisivati pasivnost tadašnje vlade u Sarajevu na početku rata prema Hrvatskoj jer tada su oni bili dio Jugoslavije i morali su se odazivati na mobilizaciju JNA. Hvala.
Poštovani ministar Grlić Radman.
Hvala lijepa g. Bauk, a vi ste vjerojatno vidjeli moje uvodno slovo, pa u tome zapravo govorimo o diskrepanciji, znači govorimo doista o određenom institucionalnom nasilju kada je u pitanju znači ovaj izborna reforma i s druge strane govorimo kolko je Hrvatska u takvim složenim uvjetima zapravo pridonijela institucionalno, politički, gospodarski, kulturno, kako bi se poboljšao taj položaj koji naravno ovaj sigurno s ovim nismo zadovoljni. Sada ste spomenuli, ja nisam spomenuo niti jedno ime, ali vi ste se, vi ste spomenuli to ime, ovaj na taj način sugerira se zapravo da je, ako se sjećate Hrvati na Širokom Brijegu su pustili tada isto tako ovaj armiju JNA na njegov poziv, gospodina kojeg ste spomenuli, koji su kasnije izginuli na Kupreškom polju. Puno je toga složenoga znate i kompleksnog u BiH, dopustite da sam i po godinama i kao svjedok stariji od vas, pa puno toga znam.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Bojana Glavaševića.
Hvala g. potpredsjedniče HS. g. Ministre, ja se potpuno slažem s vama da konstruktivna rasprava i fokusne stvari kako bi ih trebalo raditi, dakle prijedlozi su ono što nam treba. Dakle, ja za vas imam pitanje i molim vas činjenicu, a ne interpretaciju, dakle brojke. Moje pitanje glasi, koliko od pomoći Hrvatima u BiH prikazujete pod stavkom „međunarodna razvojna pomoć“ i koliko od toga se investira u rodnu ravnopravnost kao jedan od hrvatskih i europskih prioriteta razvojne suradnje? Hvala.
Poštovani ministar Grlić Radman.
Pa to da, hvala lijepa uvaženi g. zastupniče, mi smo to ovaj isto tako neki dan predstavili zapravo kao godišnje izvješće Ministarstva vanjskih i europskih poslova kojoj je u izvoru na nadležnosti upravo i razvojna suradnja gdje smo kazali kako je upravo za zemlje, treće zemlje, susjedne zemlje gdje žive Hrvati, da je najviši dio je išao upravo u BiH, kada govorimo o iznosu. Vi ste me pitali za iznos, ja sad ne mogu točno napamet reći ovaj kolko je to milijuna ovaj kuna, ali svakako da je u odnosu na ranije godine kud i kamo značajan. Mislim da sam ovdje i ja rekao ovaj nekakav broj da je negdje oko 29% ovaj više nego od ranijih vlada. Ali već kad imamo ovih 15 minuta, sekundi, još možda bih rekao da bih pojačao oko naš, na forumima. Ja sam nedavno na NATO ovaj sastanku upravo kazao kako je korak, iskorak prema daljnjoj Euroatlantskoj integraciji i sigurnosti BiH … [[Govornik se ne razumije]] dogovora o izmjenama [[Upadica: Hvala]] Izbornog zakona kako bi se otklonila [[Upadica: Hvala]] diskriminacija i poštivala ravnopravnost triju konstitutivnih naroda.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Milana Vrkljana.
Poštovani g. ministre, postavio sam vam vrlo konkretno pitanje da mi kažete koliko je pripadnika elitne hrvatske postrojbe iz AT Lučkog uključeno u osiguranje naših veleposlanstava širom svijeta? Molio sam vas da kažete samo jedno ime, vi ga niste znali izgovorit, otišli ste, sjeli ste, vratili ste se nakon pola sata i ničim izazvani ponovo ste rekli da ste pronašli jednoga pripadnika AT Lučkog da se nalazi u Melbourneu, nakon 30.g. hrvatske države, nakon tisuće i tisuće poginulih naših mladića, nakon tisuće i tisuće ranjenih, razorene Hrvatske, zar vam nije sramota kazat da ste pronašli jednog pripadnika AT Lučkog u Melbourneu koji osigurava naše veleposlanstvo od silnog broja tih dečki koji su svoje živote, tijelo i svoje obitelji dali na oltar domovine?
Poštovani ministar Grlić Radman.
Hvala lijepa g. uvaženi zastupniče. Međutim, ja sam jako iznenađen zapravo vašim pitanjem jer vaše pitanje sugerira određenu stanovitu segregaciju zapravo hrvatskih branitelja. Vi govorite baš o, o Lučkom, a ja vam mogu reći da svako drugi, diplomatsko … [[Govornik se ne razumije]] predstavništvo u osiguranju ili zapravo svatko radi hrvatski branitelj. Pa čujte, ja sam bio kadrovik '90.-tih godina. Ja točno znam gdje tko radi, ali čini mi se da ovo nije mjesto o kojem se može tako govoriti. Ovo nije nekakva kompeticija ili zapravo licitacija ljudima. Sve su to ljudi koji su da, je, svi su oni profesionalci danas, ali da su uključeni u rad službe vanjskih poslova, jesu, a da bih ja imao zapravo svaki dan i svako jutro broj gdje je tko u određenom mjestu, e to vam oprostite, to vam, to vam ne mogu ja osigurati da ja budem spreman na vaše pitanje danas kada [[Upadica: Hvala]] govorimo o izvješću, o izvješću [[Upadica: Hvala lijepa]] o Deklaraciji o položaju hrvatskog naroda u BiH [[Upadica: Hvala lijepo]] O tome govori kolko nam je zapravo deklaracija važna.
g. Ministre, hvala vam lijepa. Kolega Vrkljan digli ste povredu Poslovnika, u čem je povrijeđen Poslovnik?
Povrijeđen je Poslovnik 238. g. Ministre, danas govorimo o BiH i položaju Hrvata u toj državi, pa mi recite kao resorni ministar jedno ime hrvatskog branitelja odnosno iz AT Lučkog koji je zaposlen u našem veleposlanstvu na osiguranju u Sarajevu, Mostaru ili bilo gdje drugdje u BiH?
Kolega Vrkljan, vi ste svjesni da je to bila replika. Prema tome, ja vam temeljem čl. 240. st. 1. izričem opomenu s oduzimanjem riječi, to je teorijska stvar jer vi ste prestali govoriti, ali to je druga vaša opomena. Vodite računa da ne dobijete treću, molim vas. Idemo dalje, imamo poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Ministre, u obrani RH ljudi s područja BiH su dali veliki obol. HVO je dio, sastavnica hrvatskih obrambenih snaga tj. HV-a. Činjenica je da ništa niste poduzeli po pitanju osim deklaratornih, po pitanju zaštite ljudi HVO-a pripadnika. Više je učinio, ruku na srce, i suvereniju politiku ima predsjednik republike Zoran Milanović nego svi HDZ-ovi ministri, premijeri i predsjednik. Predsjednica poslije dr. Franje Tuđmana, više suverenu politiku. Čovjek je imao hrabrosti odlikovati jednog od zapovjednika postrojbi HVO-a, generala Jelića i njegovu postrojbu, a vi to niste imali nikada snage niti moći niti mogućnosti. Suvereniju politiku, tili priznat vi iz SDP-a i HDZ-a, provodi Zoran Milanović nego [[Upadica: Hvala lijepa]] svi ministri iz HDZ-a i premijeri. Hvala lijepo.
Poštovani ministar Grlić Radman.
Hvala lijepa g. Bulj. Ja vam ovdje, ja sam ovdje iznio izvješće o supstanci, o sadržaju, govorio sam i o tome, ja ne govorim ovdje o paradnom djelovanju nego jednom konkretnom djelovanju hrvatske vlade. Ako vi to želite razumjeti onda ja vam zahvaljujem na tome. Ako želite to podržati, ja se nadam da ćete podržati ovo izvješće kako bi ono zapravo bilo u idućoj godini još bolje jer to, to nam je zapravo svima cilj ovdje. Hvala.
I zadnje replike poštovanog zastupnika Željka Sačića, izvolite.
Poštovani ministre, čitajući vaše izvješće iz 2019., a posebno sad vidim s puno optimizma najavljujete 2020. što s radošću iščekujemo, molim vas da se referirate na, na taj proces ilegalnih migracija i odnos prema našim Hrvatima u dijelovima koji su najugroženiji, koji zapravo gravitiraju prema granici RH jel smo dobili informacije da se tu dolazi sa ciljanim usmjeravanjima na hrvatska mjesta, sela itd., pa vas molim. A inače mogu vas podsjetiti, jedan krasan heroj iz AT Lučko Miletić Miroslav Miki je od, pored drugih 10 heroja iz AT Lučko, a nije slučajno dr. Vrkljan rekao AT Lučko jel su oni okosnica i prva oružana sila u obrani RH. Znači zapamtite, Miroslav Miki Miletić, on vam je od prvog dana u Ministarstvu vanjskih poslova.
Poštovani ministar Grlić Radman.
Pa znam ja to g. Sačić. Zapravo ovo vaše je bilo izlaganje više kao jedna konstatacija zapravo optimizma koje ja njegujem, a želio bi taj optimizam prenijeti i na vas i želio bi zapravo da, dakako uvijek drugo stajalište da ono bude konstruktivno, da ono nudi neko rješenje, ali ja, ja bi se jako žalostio kad ne biste prepoznali napore koje smo mi uložili do sada i koje ulažemo i dalje. Ja bih volio da nas ohrabrite zapravo u našim naporima kada je u pitanju zaštita hrvatskog naroda u BiH. Hvala. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Da ilegalne imigracije, ne bih čini mi se, još uvijek je taj put, on se prati i nadzire. Mi inače imamo ovdje osim što je 65000 policajaca uzduž granice imamo najbolje taj tehnološku opremu njihova nadzora, još uvijek je taj, zapravo oni žele jer ako idu dolje u zelenu granicu tamo nema kamo, znači još uvijek je onaj gore Bihaćki džep jer je blizu Slovenija, dakle gore su usmjerene najviše.
Hvala lijepa. Sad nastavljamo sa klubovima zastupnika, g. ministre izvolite na svoje mjesto, a u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista sad će govoriti poštovani zastupnik Nino Raspudić, izvolite.
Kolegice i kolege, raspravljamo o ovom izvješću o provedbi Deklaracije o položaju Hrvata u BiH u 12. mjesecu. Činjenica da je 12. mjeseci bilo potrebno da se napravi sažetak onoga što je rađeno po pitanju deklaracije u prošloj godini govori o odnosu prema samoj deklaraciji. Mi je na kraju nismo dobili ni kao bogat i složen dokument, nego jedan katalog sastanaka koji su održani i humanitarne pomoći koja je upućena Hrvatima u BiH. Pogrešan je već sam ton. U preambuli izvješće navodi preambulu deklaracije gdje kaže deklaracija u svojoj preambuli naglašava važnost i jednakopravnost triju konstitutivnih naroda i njihove legitimne i razmjerne zastupljenosti, te potvrđuje potporu BiH na njezinom europskom i Euroatlantskom putu. Kao da se ispričavamo što uopće govorimo o ovoj temi obespravljenosti i preglasavanju Hrvata u BiH, pa se pozivamo na jednu rezoluciju EU parlamenta, pa na odluku ustavnog suda po predmetu Ljubić u BiH, pa se pozivamo na Ustav RH. Mi se brinemo za dijelove našeg naroda u drugoj državi ne zato što to stoji u ustavu jer što bi to značilo da nema u ustavu ne bi se Hrvatska trebala brinuti o Hrvatima izvan RH. Hrvatska je nacionalna država hrvatskog naroda, takva je kakva jeste. Nije sad da se skupina poreznih obveznika u jednom trenutku u povijesti ili skupina građana dogovorila baš u tom čudnom obliku su se porezni obveznici dogovorili da uplaćuju u istu blagajnu eto da naprave državu. Ona ima svoju povijest i prošlost u kojoj su plaćani cehovi i plaćali su ih i neki koji su ostali izvan današnjih granica RH. Dakle, mi se prvo brinemo jer je to naš narod. Drugo jer je njihov opstanak vitalni interes RH, geostrateški, sigurnosni, ekonomski i demografski. Treće, jer je u interesu RH da se u njenom susjedstvu poštuju ljudska i nacionalna prava, a Hrvatska je sukreator, potpisnik i garant Daytonskog mirovnog sporazuma čiji je aneks 4. i Ustav BiH. A Dayton je drastično prekršen i izmijenjen nametnutim promjenama Izbornog zakona na štetu Hrvata. Ništa od toga što su nametali visoki predstavnici, da se sad ne vraćam na objašnjavanje i Petrićevih amandmana i Berijevih amandmana, nije prošlo parlamentarnu proceduru. Ovaj pomalo kukavni oprez u općoj formulaciji da ne bi neki veliki brat nešto zamjerio, pokazuje temeljni problem, a to je mlakost i nedostatak konkretne vanjsko političke potpore i razgovora i pritisaka ako treba i pregovora sa partnerima iz EU i sa SAD-om. U izvješću Ministarstva vanjskih poslova koji je dio ovog izvješća navodi se, citiram: „Euroatlantski put BiH jedan je od ključnih vanjskopolitičkih ciljeva i strateški prioritet Hrvatske“. Ovo se uzima kao aksiom, al po meni nije samo razumljivo. To je jedan mit. Mit da kad bi BiH ušla u EU da bi se riješilo nacionalno pitanje, hrvatsko pitanje u BiH. Po meni je to jednako glupavo kao ona priča koju kad slušamo o Vukovaru ili Mostaru se kaže „e da su ljudi zaposleni, da imaju veće plaće, da bolje žive ne bi bilo nacionalizma i nacionalnih problema“. Ma nemojte? Imamo Belfast koji je puno razvijeniji i od Zagreba, pa su tamo kilometri zidova koji fizički odjeljuju zajednice, što nema ni u Vukovaru, ni u Mostaru i molotovljevi kokteli svako malo. Evo primjer Katalonije i Španjolske koji su u EU. Dakle, sam ulazak, kolko god je on fantastično zvučao BiH u EU neće riješiti ništa. Drugo, BiH je prijateljska država RH samo ako u njenoj vlasti sudjeluju legitimni predstavnici Hrvata. Ako Hrvata tu nema ona ne mora biti prijateljska, a navest ću vam jedan neprijateljski čin iz 2019. koji se ovdje ne navodi. To je dva člana, bošnjačka dva predstavnika u predsjedništvu Džaferović i Komšić su pokušali zaustaviti gradnju Pelješkog mosta i internacionalizirati to pitanje. I zašto se gradi Pelješki most? Pa zato što smo istrgovali na neki način s Miloradom Dodikom. Dodik uložio veto i progurao u Skupštini Republike Srpske dvotrećinski da se taj veto podrži gdje su ga optuživali da je on rezervni hrvatski član predsjedništva BiH, al očito je bilo, bio nekakav dil s mostom u Gradiški ili ne znam, eto na što smo spali u BiH. Što je trebalo učiniti? Hrvatska je trebala proglasiti Željka Komšića Personom non grata već drugi put kad je izabran, ako se prvi put mislilo evo da će ipak većinski Hrvati glasati za njega. I Hrvatska treba jasno staviti do znanja da ne samo da neće podržati europski put BiH nego da će blokirati dobivanje statusa zemlje kandidata BiH dok se ne promijeni Izborni zakon tj. ne vrati onakav kakav je bio po Daytonu, što garantira svakom narodu da može sam birati svoje predstavnike. Ako Bugarska može blokirati Makedoniju, a većina europskih zemalja i javnosti to smatra potpuno neopravdanim, neopravdanim razlozima, Hrvatska radi vrlo opravdanih razloga može to učiniti s BiH jer mi ne govorimo o bilateralnim ucjenama, kakve je Slovenija činila Hrvatskoj, nego govorimo o zaštiti doista europskih vrijednosti, a to je u višenacionalnim državama da se poštuje ustav, a ustav, aneks 4. je tu vrlo jasan kad govori o konstitutivnosti naroda. Što čitamo u izvješću? Popis sastanaka, došao biskup Komarica Plenkoviću, došao Čović Plenkoviću, Plenković je otišao njima, pa se jadaju kako su Hrvati obespravljeni, drugi im biraju predstavnike. Iza Hrvata u BiH politički već dva desetljeća ne stoji nitko. Hrvatska je imala i faze aktivnog potkopavanja od predsjednika Mesića, evo danas kruni taj rad, počasni je ovaj gost sajma šljive u Gradačcu, preko jednog ministra vanjskih poslova koji se zvao Gordan Jandroković koji nema nikakve veze sa Gordanom Jandrokovićem danas predsjednikom sabora jer to nije taj HDZ koji naviki lik sunaziva glupom i neprihvatljivom tezu Bože Ljubića o trećem entitetu, do legendarnog već veleposlanika Hrvatske u Sarajevu Tončija Stanišića koji je u intervjuu o oslobođenju 2010. kad su Hrvati na koljenima politički u BiH kad je drugi put izabran Komšić i nametnuta platformatška vlada Stanišić se hvali kako je on prvi strani veleposlanik koji je čestitao Komšiću na izbornoj pobjedi. To je bila hrvatska politika. Ja se slažem s ministrom ovo je pomak što se radi, ja vam čestitam na tome, al taj pomak mora biti čvršći i jači. Spominjao sam točku 5. po kojoj nije napravljeno ništa, istraživanje ubojstava dužnosnika i povratnika. Spominjao sam točku 6. u kojoj se spominje izvješće Vijeća za implementaciju mira. Kakva je naša komunikacija s tim Vijećem za implementaciju mira? Nikakva. Nije upućeno nikakvo pismo, nije organiziran nikakav sastanak, a to je bit i srž ove deklaracije. Zalažemo se bezrezervno za europski put BiH 25.g. se krši međunarodni sporazum kojeg je Hrvatska potpisala, pa valjda se kršenje tog sporazuma prijavljuje i sankcionira, a ne nagrađuje. Jel 2019. iko od dužnosnika izradio strategiju ili plan da se to više ne događa? Tko će odgovarati za kršenje međunarodnog sporazuma? Imamo popis sastanaka premijera Plenkovića, Čović i Komarica najčešće i dva su tu međunarodna, jedan sa Junckerom 7. lipnja 2019. i ovaj kongres Europske pučke stranke u Zagrebu. E sad, ima jedna vrlo zanimljiva stvar. Izvješćuje se na sastanku s Komaricom ili Čovićem da premijer Plenković govori o tome da se krše prava Hrvata u BiH, konstitutivnost, da im drugi biraju političke predstavnike i poziva se na promjenu Izbornog zakona, međutim to ne spominje kad razgovara s Junckerom ili na kongresu Europske pučke stranke ili makar u izvješću to nije navedeno, ja mogu govoriti samo o onom što je u izvješću. Dakle, ne spominje se na susretima s visokim EU dužnostima, dužnosnicima nasilne promijene Izbornog zakona i potreba da se to promijeni već samo limunada o potpori europskom putu BiH. Na koncu, sve što je navedeno u ovom izvješću u biti spada u domenu Središnjeg državnog ureda za Hrvate izvan RH, odnosi se na ovu pomoć, uglavnom humanitarnu Hrvatima u BiH i sve to je dobro došlo. Uz to je ovaj popis sastanaka najčešće premijera Plenkovića. Kad se sve ovo zbroji ono što je odrađeno, ono što je navedeno u izvješću da je odrađeno ne zadovoljava zahtjeve deklaracije. Stoga mi iz Kluba MOST-a ovo izvješće ne možemo podržati. Iako podržavamo promjenu, ponavljam odnos, bar nema aktivnog potkopavanja i držanja lopate u tom političkom pokapanju Hrvata u BiH nego se nešto počelo raditi, voljeli bismo da je to i snažnije. Ono što sam čuo i na odboru od predstavnice ministarstva je „pa znate određeno je nekih puno stvari kojih nema u izvješću“, što ja znam što je govoreno kuloarski, je li išta rađeno, mogu govoriti o izvješću. Isto tako mogu biti u dobroj nadi da je jako puno se 2020., kao dobro ajde sad 2019., al vidjet ćete dogodine izvješće za 2020. to će čudo bit. Volio bih, volio bih doista da je, da je tako. Ali ovo što smo dobili za 2019.g., ponavljam, ne zadovoljava ono što deklaracija zahtjeva i ciljeve koje postavlja i nema nikakvog smisla da to podržimo. Hvala.
Hvala lijepa. A sada će u ime predlagatelja govoriti poštovani ministar Grlić Radman, izvolite.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče, profesore, ovaj zadnje je ispalo ovaj kriteriji su zadovoljavajući, nezadovoljavajući, kriteriji mogu biti stroži i blaži itd., no to je vaše pravo dakako. Žao mi je što nećete podržati ovo izvješće, ali vjerujte mi da se uopće neću žalostiti ovaj zbog toga jer mi znamo što mi znamo, imamo dovoljno hrabrosti, odvažnosti i znamo koji je smjer. A mlakost vjerojatno bi trebala biti zamijenjeno nekom drugom kategorijom. Ja vam mogu reći da ne treba biti sve ovaj, izvješće zapravo bi bilo kudikamo i šire kad bi ono bilo humanitarne naravi koju nastojite ovaj svesti na taksativno nabrajanje ovaj tih područja aktivnosti, što se ne bih složio s time nego je ono doista sveobuhvatno, ali bit će još sveobuhvatnije ako se ono bude gledalo holistički znate, mi zapravo uopće nismo promatrali ovdje i evaluirali 2020.g. iako je bilo skokova znate unutra ovaj kad govorite o sastancima itd., spominjete Junckera itd. No treba ipak imat u vidu činjenice, činjenicu da u prirodi nema velikih skokova, tko tiho nastupa daleko stiže, a ja sam siguran u ono u naš taj put u kom pravcu mi idemo. Spomenuli ste dakako i Bugarsku koja nije možda najbolji primjer u situaciji kada je se zapravo riješilo pitanje i Sjeverne Makedonije koja je 15.g. bila talac imena i koja je bila najizgledniji kandidat za pokretanje pregovora sa EU i Albanijom i onda je dakako ovaj Bugarska s kojom smo inače mi zapravo zajedno donijeli jednu deklaraciju o podršci Grcima, Rumunjima i tako prije godinu dana. I na jednom, blokiranje vi možete koristit taj mehanizam blokiranja, nije to problem znate, al to je nepopularan problem. Vi zapravo uvijek ste na neki način usamljeni. Ono što je mudro i pametno u diplomatskom angažmanu mudro je i pametno imati saveznike. Znate, drugačije je to u sveučilišnom životu, akademskom, tamo je, uvijek je ovaj, imate jedan svoj diskurs, dakle imate jedan narativ, al ovdje morate imati da bi bili kvalificirani kao netko tko je vjerodostojan u zastupanju nekog mišljenja morate imati saveznike i uglavnom mi zapravo na tome radimo, tako da ovo ne shvaćam kao mlakost nego dapače, jedan veliki iskorak. Atlantski put, Euroatlantski put, pa naravno. BiH tamo gdje i Hrvatska, to bi sigurno … [[Govornik se ne razumije]] zapravo i gospodarsko i socio-eko, dakle socijalno, ekonomsko stanje u BiH i to je interes Hrvata koji žive u BiH, onda smo zapravo u istoj europskoj obitelji. Mislim dijeleći ovako jednu veliku dugu, dugu granicu tisuću kilometara mislim da to nije niti, niti politički stabilno, niti je to politički sigurno, kažem upravo imajući u vidu tu činjenicu. I tu upravo to radimo, dakle angažiramo se i podržavamo Euroatlantski put upravo imajući tu činjenicu Hrvate u BiH, kako bi jednoga dana isto tako kao mi što očekujemo ulazak u šengenski prostor da ne bi bilo i kad ulazite vi u vaš Ljubuški onda ne biste pokazivali putovnicu itd., mislim da je zapravo taj interes svima, svima ovaj jasan. Persona non grata. Da, to je jedna ovaj, to je termin uz tehniku uz koji se koristi u diplomatskom prakticiranju, koji je zapravo na neki način već zastarjel. Postoje jedne druge metode koje su ovaj isto tako surogati za to, a vi ste već vidjeli sigurno ovih zadnjih dva mjeseca ovaj ako ste čitali eventualno moje izjave onda vam to dovoljno govori. Vijeće za implementaciju mira. Slažem se da tu svakako isto tako Hrvatska može biti ovaj vrlo aktivna i je i mi ovaj o tome isto tako govorimo ne sjedimo skrštenih ruku. Sastancima sa stranim dužnosnicima uvijek se, mogu vam reć, uvijek i vazda, uvijek se govori o Hrvatima u BiH kad se govori o zapadnom Balkanu, kad se govori o BiH. Ja bih ipak svejedno volio ovaj da vi prevladate zapravo razloge zašto ne biste podržali ovo izvješće, mislim da bi bilo lijepo da podržite ovaj to izvješće, mislim da bi to bio na neki način, zajednički naš obol ili možete se vi ne slagati sa mnogima, ali mislim da bi to bilo jedno priznanje u redu nismo zadovoljni s ovim, može se bolje, pa zato i je zapravo smo ovdje da ga evaluiramo, da ocijenimo, procijenimo. Dobro, vi možete biti protiv toga, to mi je jako žao, ali mislim da bi bilo jako dobro da podržite ovo izvješće jer smatram da je ono relevantno i da je dobro i da oslikava upravo sve naše napore. Hvala.
Hvala. Ostanite časak, imamo jednu repliku, dvije replike oprostite, poštovanog zastupnika Raspudića.
Poštovani ministre. Zahtijevati od mene i od kluba Mosta da podržimo ovu deklaraciju bi kao čovjeka koji u kavani naruči viski, a donesu mu kamilicu. Dakle, viski sam naručio dobio sam kamilicu. Po točkama 5. i 6. koje su ključne točke ove deklaracije nije urađeno ništa, dakle nikakav kontakt nije ostvaren sa Vijećem za implementaciju mira, a upravo bi ono trebalo propitati zašto je Dayton narušen, tj. načelo konstitutivnosti naroda koji je temelj Daytona, a koje se izmjena izbornog zakona očito i drastično krši, to je temeljni problem. Dakle ne mogu podržati izvješće koje po meritumu, po biti deklaracije nije učinilo ništa. Evo to je razlog.
Hvala. Odgovor poštovanog ministra.
Hvala vam jer znam čini mi se da 2018. niste bili za tu deklaraciju, vjerojatno je možda zato razlog. Mislim da je Most bio protiv deklaracije. … [[Upadica se ne razumije.]] ne znam.
Ajde nemojmo tako diskutirati to nije primjereno. Sad će repliku imati poštovani zastupnik Zvonimir Troskot. Izvolite.
Poštovani ministre. Pitanje je sljedeće, ovdje ste spomenuli da je u diplomaciji jako bitno imati saveznika. Evo to je bila konstatacija upućena g. Raspudiću. Pa kako biste onda komentirali, bio sam na terenu i građani Slavonskog Broda se i dalje žale na zagađeni zrak koji dolazi iz kompanije koja je u vlasništvu Zarubežnjefta iz Rusije. Opće je poznato u vanjskopolitičkim odnosima da Dodik jako dobro igra sa Putinom, dvije špice na ovom području, pa me interesira s kime vi igrate i na koji način igrate taj nogomet kako biste zaštitili naše građane u Slavonskom Brodu? Pa evo čisto nas interesira s kime i kako igrate u tim geopolitičkim sferama kako biste zaštitili naše građane u Slavonskom Brodu koji i dan danas žive ne zagađenim zrakom? Hvala lijepa.
Odgovor poštovanog ministra Grlić Radman.
Hvala lijepa na tom pitanju, ali sigurno da nije u interesu RH da naši građani u Slavonskom Brodu udišu takav zrak i mislim da je to i ministarstvo okoliša koje je nadležno za taj dio, ali ne mogu vam reći detalje, ali da smo na indiferentni, nismo na to sigurno da nam je u interesu imati građane da uživaju sve standarde kvalitete života kao i svi ostali građani u RH.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj HDZ-a, hvala ministre možete na svoje mjesto, u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Zdravka Bušić. Izvolite.
… [[Govornica naknadno uključena.]] Vlada RH uz punu potporu i podršku parlamentarne većine kroz čitav je prošli mandat predano radila na jačanju položaja hrvatskoga naroda u BiH, posebno na ostvarenju njegove jednakopravnosti zajamčene ustavnim okvirom. Tu predanost pokazuje i izvješće MVEP-a koji je pred nama, a iz kog je vidljivo da se predsjednik Vlade i Vlada u cjelini uložili su ogromne napore na zagovaranju i podršci stabilnosti i funkcionalnosti BiH i njenog ustavnog okvira koji je polazište za punu jednakopravnost triju konstitutivnih naroda. Predsjednik Vlade pri tom je posebno isticao potrebu žurnih izmjena izbornog zakona kojim bi se ta jednakopravnost provela djelo, a aktivnosti Vlade odvijale su se u dva pravca. Prvo, kroz redovite konzultacije s legitimnim predstavnicima hrvatskog naroda i s drugim političkim dužnosnicima i predstavnicima vjerskih zajednica u BiH, te drugo, na sjednicama s visokim dužnosnicima država članica EU i europskih institucije Sjevernoatlantskog saveza, UN-a i drugih međunarodnih organizacija. To što je Vlada Andreja Plenkovića kroz protekli mandat ovo pitanje uspjela staviti na dnevni red važnih bilateralnih sastanaka, ali i europskih institucija od razine ministara vanjskih poslova do Europskog Vijeća kao i na dnevni red tijela UN-a velik je pomak u odnosu na ranije razdoblje u kojem se o ovom pitanju praktički nije uopće govorilo. Kroz sve provedbene konzultacije i sastanke isticala se podrška europskom putu BiH uz podršku reformama i ispunjavanju pristupnih kriterija. U prosincu 2019.g. donesen je i Program hrvatskog predsjedanja Vijećem EU u kojem je među aktivnosti također uneseno dalje zauzimanje za napredak BiH prema statusu kandidata za punopravno članstvo u EU što je jedan od važnijih vanjskopolitičkih prioriteta Hrvatske. I MVEP u provedbi deklaracije također se fokusiralo na europski put BiH, pri čemu su BiH na raspolaganju stavljeni stručni kapaciteti i iskustva Hrvatske iz procesa pristupanja EU. Predstavnicima institucija BiH na svim razinama upućene su snažne i nedvosmislene poruke da BiH može računati na podršku RH, njezinom približavanju EU i NATO-u. Uz sve ove aktivnosti predsjednika vlade i Ministarstva vanjskih i europskih poslova valja naglasiti i napor svih drugih vladinih resora na poboljšanju položaja u BiH. Prije svega kroz aktivnosti Središnjeg državnog ureda za Hrvate izvan RH, osigurana je podrška projektima od strateške važnosti za očuvanje i jačanje hrvatskog korpusa poput škola, bolnica, studentskih domova i domova za starije i nemoćne. Također infrastrukturnih projekata, kao i onih koji omogućuju ostvarenja i otvaranje novih radnih mjesta. Ovome treba pridodati i potporu Ministarstva obrazovanja projektima koji za cilj imaju kvalitetnije uvjete obrazovanja u BiH, potporu lokalnom gospodarstvu i gospodarskoj suradnji kroz dva ureda HGK-a, sufinanciranje kulturnih manifestacija i druge potpore s ciljem podizanja životnog standarda, a time i očuvanje hrvatskog korpusa u BiH, što je naš glavni cilj. Zaključno, iz predmetnog izvješća vidljivo je da je kroz prošlu godinu napravljeno jako puno posla, ostvarena je većina zahtjeva deklaracije, kao i značajan pomak na promicanju prava Hrvata u BiH. Nažalost, ne možemo biti do kraja zadovoljni dok se ne ostvari puna jednakopravnost hrvatskoga naroda u BiH odnosno dok postoji i najmanja mogućnost nametanja hrvatskome narodu člana predsjedništva BiH. Zbog toga ohrabrujemo vladu da nastavi i intenzivan dijalog s BiH radi podizanja, radi podizanja ove, ove, ove, ove, ovog našeg nastojanja i da se konačno ostvari ono sve što smo zacrtali u deklaraciji i ono zbog čega smo i donijeli deklaraciju. Zato cijeneći sve što je učinjeno do sada i sve ovo što smo spomenuli Klub HDZ-a će podržati i prihvatiti ovo izvješće. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Slijedeća, slijedeći Klub zastupnika je onaj Centra i GLAS-a u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Dalija Orešković, izvolite.
Poštovani predsjedavatelju, kolege zastupnici i zastupnice. Možda je moj problem što malo predoslovno shvaćam zadaće nas zastupnika u ovom HS, predoslovno shvaćam i odredbe Poslovnika koje nalažu da govorimo o temi. Tema je izvješće o provedbi Deklaracije o položaju hrvatskog naroda u BiH za 2019.g. Po mom shvaćanju naša je zadaća kao zastupnika da ocijenimo je li ovo izvješće zadovoljilo zahtjeve propisane Deklaracijom o položaju hrvatskog naroda u BiH koju smo usvojili 2018.g. A jedini koji je tijekom ove rasprave ukazivao i to poprilično kvalitetno da ovo izvješće u svom sadržajnom smislu ni na koji način ne korespondira s onim što sama deklaracija traži, to je g. Raspudić i djelomično g. Miroslav Škoro. Ja se možda s njima ne slažem u tome kako bi se Hrvatska trebala postaviti prema rješavanju problematike i položaja hrvatskog naroda u BiH, trebamo li ili ne trebamo podržavati Euroatlantski put, dakle mi se u našim političkim stavovima razilazimo, ali u zaključku da ovo izvješće se ne može podržati iz elementarnog razloga zato što ni na koji način ne govori o tome što je Hrvatska učinila da ispuni svoje obaveze koje je preuzela u deklaraciji, to doista i stoji. I žao mi je što izvjestiteljica u ime Odbora za Hrvate izvan RH kada je govorila da je odbor sa većinom glasova podržao ovo izvješće nije barem navela da je bilo i disonantnih tonova i barem neke od razloga koji su se istaknuli u samoj raspravi. I žao mi je zapravo što i sam kolega Raspudić u ovoj sabornici nije izložio sve što je jučer izložio na odboru, mislim da bi bilo u interesu svih zastupnika, a i hrvatskih građana da to doista čuju. Al zapravo vam i ne zamjeram jer kada čujem ispraznost u sadržaju našeg ministra vanjskih poslova onda doista čovjek mora shvatit da to ubija u pojam. E sad da se vratim malo i na meritum. Dakle, ne samo o aktivnostima RH nismo rekli dovoljno i nismo rekli supstancijalno ništa nego ništa nismo rekli niti o stvarnom položaju hrvatskog naroda. Ovdje se ne obrazlaže zašto danas smatramo da, da nije ostvarena ona puna konstitutivnost, u čemu su problemi u izbornom zakonodavstvu, zašto tražimo njihovu izmjenu. Još gore od toga. Jednom jedinom riječju nismo se osvrnuli na životni standard i kvalitetu života Hrvata u BiH, nismo se zapitali što ih muči, što ih tišti, zašto ne mogu doći do zdravstvenih usluga, kakva im je kvaliteta obrazovanja, zašto moramo toliko izdašno ulagati u socijalnu pomoć jer doista ovo izvješće se na to svodi, na davanje socijalne pomoći. A zašto je tome tako? Pa zato što očito aktualnoj vlasti i nije u interesu položaj Hrvata u BiH, niti se bave jačanjem institucionalnog okvira BiH. HDZ-u je očito bitno očuvati vlastitu biračku bazu, pa tako i promiče interese onih koji će u budućnosti glasati za HDZ. Stoga se i u samom izvješću više naglašavaju oni sastanci koji su održani sa predstavnicima HDZ-a i to se apostrofira nego što su se imenom i prezimenom navodile osobe s kojima se predsjednik vlade sastao na europskoj razini, primjerice. To samo pokazuje da Hrvatska pod vodstvom HDZ-a nastavlja one iste politike prožete korupcijom koje su Hrvate u BiH, kao uostalom i Hrvate u RH i dovele u stanje u kojem se nalazimo sada. A to stanje možda najbolje opisuje jedna monografija, jedna knjiga, zapravo objavljeno znanstveno istraživanje Tade Jurića, našeg docenta sa Hrvatskog katoličkog Sveučilišta ovdje u Zagrebu. On govori o iseljavanju i Hrvata iz BiH u Hrvatsku, a potom nakon nekoliko godina napuštanjem, njihovom napuštanju Hrvatske i odlasku dominantno u Republiku Njemačku, o motivima, o razlozima, o razočaranosti, o tome da ih je zapravo otjerala korupcija, klijantelizam, nepotizam, beznađe. Nastavljanjem istih promašenih politika Hrvatske pak i prema narodu u BiH i Bosna će ostati i Hercegovina jedna beznadna država u kojoj naši pripadnici Hrvata i našeg naroda neće moć ostvariti svoja građanska prava, pa će iz Bosne bježati glavom bez obzira u države u kojima postoji funkcionalna država i funkcionalna demokracija, a to je ono čega u Bosni nema, kako god mi gledali koji bi put trebao biti njihovog rješavanja. A sad da se i ja vratim na temu i samo izvješće zašto ga kritiziram kao ono koje se ne bi smjelo u ovom HS usvojiti. Dakle, puno je kičavih riječi, puno je fraza, puno je parola o jednakosti triju konstitutivnih naroda i njihove legitimne i razmjerne zastupljenosti, te potvrde potpori BiH na njezinom europskom i Euroatlantskom putu. Kaže se da je u ostvarivanju ovih ciljeva nadležnim nacionalnim tijelima u RH dana određena zadaća i da su im postavljeni određeni ciljevi povodom kojih bi se HS trebalo podnositi godišnje izvješće. U ovom izvješću se čak niti ti ciljevi ne navode, ne navodi se što je zapravo pojedino nadležno tijelo i koje je to nadležno tijelo u RH bilo dužno provesti određenu radnju ili aktivnost. No doslovno niti jedne jedine riječi. Kada govorimo o aktivnostima, kažem cijelo izvješće se na to zapravo i svodi je hvalospjev liku i dijelu Bogu sunca Ra, Andreju Plenkoviću. Kada je na Odboru za Hrvate izvan RH u ime predlagatelja govorila gđa. Andreja Zgombić rekla je da je ovo jedan prekrasan, čak mislim lirski ili ovako nešto, nekakav epitet je dala, aktivnosti koje pokazuju požrtvovnost Vlade RH u ostvarivanju zadaća iz Deklaracije o položaju hrvatskog naroda u BiH. Međutim, kada pogledamo sadržaj tih aktivnosti osim što se pobrojava da ih je bilo, ne zna se koliko, ne zna se gdje, ne zna se kada, ne zna se čak niti s kim. I doista ako se od HS očekuje da o nečemu glasa onda bi barem stvarno trebali imati nekakvu supstancu, pa da možemo reći je li to ono što se ovom deklaracijom htjelo postići ili je zapravo i sama deklaracija, možda su zbog toga neki zastupnici glasali protiv, trebala predstavljati čisti pamflet i to predizborni pamflet HDZ-a kojim se na neki način htio dodvorit svojoj biračkoj bazi. U suštini se sve na to svodi. Kao i iznosi socijalne pomoći, ja ću to tako nazvati. To je socijalna pomoć, a ne razvojna pomoć koja se u prošloj godini povećala za 50%. Za očekivat je s obzirom da se u izvješću spominje i višegodišnji financijski okvir kao oblik pomoći Hrvatima u BiH, da će se 2021. ponovno povećati iznos koji mi doniramo jer u 2022. imamo ponovno izbore i u samoj BiH, a bitno je kako će tamo proći HDZ. A zašto se to radi? Pa zato što kada donirate stvarate određen odnos ovisnosti onih kojima ste nešto dali, ujedno i lojalnosti prema onima koji su nešto dali, a ne grade se vlastiti kapaciteti, pogotovo u okviru institucija da se za prava i interese na određen način izborite sami. To je ono što je glavno, glavna, glavna zamjerka ovom izvješću. Također želim ukazati da smatram neprimjerenim da kada govorimo o aktivnostima koje provodi RH, pa i u odnosu na Hrvate u BiH da se posebno apostrofiraju oni događaji koji imaju isključivo stranački karakter. Pojedinim temama i pojedinim riječima u ovakvom jednom izvješću, jel kažem ovo je izvješće HS i hrvatske države, a ne HDZ-a i ne bi trebalo biti toliko značajno da su se na, na, na, u okviru provedbe ove deklaracije primjerice održavali kongresi Europske pučke stranke na kojemu je predsjednik vlade jasno izložio stav da Hrvatska poseban naglasak stavlja na BiH i pruža joj potporu na njezinom europskom putu. Šta je predsjednik HDZ-a radio u okviru kongresa Europske pučke stranke je vaša privatna stvar, a naša je državna stvar štitimo li mi interese hrvatskog naroda, a ne birača HDZ-a onako kao što to oni i zaslužuju. Iz ovog izvješća jasno se da zaključiti da ne valja, stoga ga Klub stranke Centar i GLAS neće podržati.
Hvala. Sad će u ime predlagatelja govoriti poštovani ministar vanjskih i europskih poslova Gordan Grlić Radman, izvolite.
Hvala vam lijepa uvažena zastupnice gđo. Orešković. Možda se ne bih ovaj javio doista, ali kad ste rekli ispraznost u sadržaju znate uvijek vam je to ovaj pitanje emocije i racija, a da je u ovom sadržaju emocija snažno ugrađena, jest, ali me žalosti da ste to doveli u korelaciju sa HDZ-om i na taj način povrijedili sve one krasne državne službenike koji su, koji rade iskreno, disciplinirano, marljivo, radno dakle to su institucije koje su lišene bilo kakvog stranačkog utjecaja. Shvatio sam zapravo da vama smeta što je ovu deklaraciju upravo usvojio i donio HDZ 14. prosinca i što je zapravo nama to neki način želimo Hrvatskom saboru, dakle da nije bilo HDZ-a ne bi bilo deklaracije, ne bi bilo izvješća. Naravno da možemo sagledavati kompleksnost ovaj i pomoći koju vi želite samo gledati u okviru socijalne pomoći. Vi govorite i pokazujete veliku brigu i ja vam dakako ovaj, hvala vam na tome, međutim ja prepoznajem zapravo nastojim u vašem govoru ne vidjeti da ga zapravo, ne znam jeste li bili u BiH, jeste bili posjećivala ta mjesta, što zapravo ti Hrvati žele, ljudi, obični ljudi, djeca, mladež, gdje imate sive zone. Dakle, ovdje se ne radi o socijalnoj pomoći nego o uključivanju Hrvata prije svega imate pogranične županije, njihovih gradova ono što dopušta EU fondovi, ja sam spominjao INTERREG, INTERREG, IPA konkretno to niste spomenuli, govorio sam o aktivnosti izgradnje stambenih objekata koji su zapravo jedan dobar refleks i neki način poziv na vraćanje. Ne znam jeste bili u mjestima Posavine, Odžak, to su prekrasna naselja, prekrasne kuće koje zapravo u Orašju gdje ljudi se vraćaju, dolaze. Mi se nismo doista kako ste vi rekli ovaj služili kićenim riječima ili tzv. baroknim hiperbolama da bismo mi neki način ovaj dali tu je li neku, neku, po vama vjerojatno neku lažnu raskoš nečega gdje smo se doista ovaj trudili napraviti i prikazati sve ono što je do sada sve učinjeno. Naravno da je politički put jako tu važan, on je upravo i refleksija i odraz zapravo stanja u BiH s kojim mi nismo zadovoljni. I Hrvatska kao članica EU i osobito s obzirom na naše predsjedanje Vijećem EU ove godine u prvoj polovici koja daje nam snagu, legitimitet posebno i vjerodostojnost i globalnu vidljivost upravo radimo na tome da Dejtonski sporazum koji je u tom trenutku znači puno, ali dakle da nije savršen i da je on svojim nakon 25 godina uplitanjem i visokih predstavnika i izmjenama itd., išao na štetu hrvatskog naroda u BiH, da nama je u interesu da se taj Dejtonski sporazum ako ne da se vrati na originalnost, a barem da se promjeni u duhu vremena i da ne ide na štetu niti jednoga naroda, a sigurno najmanje poglavito ne na štetu hrvatskoga naroda u BiH. Tako da i kolegica Andreja Metelko Zgombić koja je od prvih dana u kući, koja je odlična, odličan profesionalac i koji se jako trudi mislim ovaj i koju sigurno dobro znate i stručna i ekspert ona je jučer predstavila ovaj to isto izvješće na odboru, ja sam bio spriječen jer sam bio u Bruxellesu na sastanku ministara vanjskih poslova, tako mislim evo drago mi je da je odbor ipak većinom glasova prihvatio to izvješće. Nadam se da će i danas isto tako biti prihvaćeno većinom glasova ali eto nećemo se žalostiti ako vi niste prepoznali kvalitetu iz izvješća koji zapravo govori o 2019. godini, a mi ćemo imati ovaj i na tome i radimo dovoljno hrabrosti, odvažnosti, znanja i političke volje i još hrabrije i odvažnije zapravo boriti se za interese i položaj hrvatskog naroda u BiH jer mi najbolje znamo, ja posjećujem i bio sam i u najmanjem selu i zaseoku i znam ovaj kakvo je stanje i situacija. Tako da nažalost u vašem govoru nisam prepoznao da vi baš doista ste bili na licu mjesta i da znate koje su potrebe hrvatskog naroda u BiH. Hvala lijepa.
Imamo nekoliko replika. Prva je poštovane zastupnice Dalije [[Upadica: Da uvaženi ministre očito da…]] mogu vam ja dati riječ ili nije važno kako ćemo funkcionirati? Pa dozvolite da vam ipak dam riječ, jel. Izvolite, poštovana zastupnice Orešković.
Pa hvala vam predsjedavatelju. Evo moram reći da nisam sigurna znate li vi kakve su potrebe hrvatskog naroda u BiH jer između ostalog u ovom izvješću to niste naveli. A kad govorimo o samoj supstanci, iz sadržaja izvješća koji je Hrvatskom saboru neprihvatljiv ukazat ću na dvije stvari. Kažete tijekom 2019. Održan je niz treninga usredotočenih na izazove s kojima se suočavaju vlade zemalja Jugoistočne Europe. Niz treninga, niti jedan jedini konkretno niste naveli. Pomoć je pružena i kroz prijenos znanja i iskustava stručnjaka iz Hrvatske na području provođenja terminologije europskog zakonodavstva nizom edukacija u kojoj su sudjelovali stručnjaci Direkcije za europske integracije Vijeće ministara BiH, ništa konkretno. Kada, tko je kome prenosio kakvo znanje? To niste naveli, govorim o potkapacitiranosti vas da sastavite izvješće o kojem Hrvatski sabor može meritorno raspravljati.
Poštovani ministar Grlić Radman, izvolite.
Hvala lijepa, ali drago mi je da ste to pročitali, zapravo to samo sugerira i daje referencu na određeno nadležno tijelo. Pa ako biste vi htjeli imati takvo jedno izvješće ono bi sigurno imalo jedno 200 stranica, ali da je nadležno tijelo uključeno jeste. Tako da i ono ima jednu svoju razvojnu dinamiku.
Slijedeća je replika poštovane zastupnice Sandre Benčić. Izvolite.
Zahvaljujem se. Molim vas s obzirom da niste odgovorili mom kolegi kad vas je konkretno, pitao za konkretne broje oko koliko se računa kao međunarodna razvojna pomoć od pomoći Hrvatima u BiH ja vas sad pitam za drugi konkretan podatak koji bi trebao biti jasno vidljiv u izvještaju. Rekli ste da mi ne znamo koji su konkretni problemi Hrvata u BiH ili da kritiziramo. Jedan od velikih problema i Hrvata ali i svih drugih građana BiH je dječje siromaštvo, dakle više od 31% djece u BiH živi ispod praga siromaštva, dakle svako 3 dijete. Zanima me koliko kroz međunarodnu razvojnu pomoć i kroz direktnu pomoć Hrvatima u Bosni i Hercegovini, usmjerili sredstava prošle godine za suzbijanje dječjeg siromaštva ili ublažavanje posljedica dječjeg siromaštva. Hvala.
Poštovani ministar Grlić Radman.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Hvala vam na tome pitanju. Zapravo pa to je ono osnovno. Nama je u interesu imati funkcionalnu, stabilnu i prosperitetnu, dakle jednu socijalnu stabilnu Bosnu i Hercegovinu. Ovdje, ali kada je u pitanju položaj hrvatskog naroda onda sigurno da je ta pomoć usmjerena zapravo za one situacije koje su zapravo njima najpotrebnije i da svakako životna egzistencija. Ali vi ćete prepoznati čitajući ovo izvješće zapravo koji su to projekti bili, gdje smo, kamo je ta pomoć odnosno išla i financijska, stručna i svaka druga. Ne znam kako ste mislili baš na siromaštvo. Mislim siromaštvo je jedna zapravo generalna kategorija koja zapravo pogađa cijeli svijet, ali ja nisam dakle, ne postoje nekakve baš sive zone u Bosni i Hercegovini gdje je to siromaštvo baš tako istaknuto među hrvatskim narodom. Dapače, u raznim izvješćima [[Upadica Reiner: Hvala.]] E oprostite.
Hvala lijepa. Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Domagoja Price. Izvolite.
Poštovani ministre, spomenuli ste kako ovo izvješće nije vezano uz stranku HDZ. No, činjenica je da sva pomoć koja ide iz Hrvatske plaćaju je svi građanke i građani RH. No, političku korist uvijek nekako ima HDZ. Veliku većinu glasova Hrvata u BiH koji glasaju dobiva HDZ. Zahvaljujući tome HDZ ima tri zastupnika iz dijaspore. Trenutno vaša Vlada, Vlada u kojoj vi sjedite ima jednu ruku većine u Hrvatskome saboru, tri su zastupnika iz dijaspore. Da nemate takvu podršku danas ne biste ni imali vlast u Hrvatskoj. Hvala.
Poštovani ministar Grlić Radman.
Hvala lijepa uvaženi gospodine potpredsjedniče. Pa vi ste stranka koja je zapravo ukinula kud i kamo veću brojnost i vi ste sigurno mogli imati isto tako, dapače mogućnost je bila da imate i zastupnike iz SDP-a ali to je mislim negdje ili 2000.-te kada je SDP bio zadnji na vlasti. Mislim da ste te godine ukinuli 12 saborskih zastupnika iz dijaspore ili tako nešto. Uglavnom limitirana je na tri mjesta, svedena je na tri mjesta. Ali to je svatko, oni mogu znači, Hrvati izvan mogu ići na listu i glasovati za bilo koju stranku. Prema tome, ali očito vi nemate zapravo izbornu bazu iseljeništvo tako da je ova tri zastupnika HDZ-a oni su refleksija činjeničnog stanja.
Poštovani zastupnik Bauk je digao povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Članak 238. Ministar je vjerojatno zabunom izjavio da je SDP ukinuo tri zastupnika u dijaspori kad smo bili na vlasti što je netočno. Ustav je promijenjen 2010. Godine glasovima najviše zastupnika HDZ-a jer ih je bilo više, SDP-a i većine drugih zastupnika. Tada je broj zastupnika određen na tri. Dakle, da je bilo samo po nama bio bi nula, nije to nikakav problem. Ali dogovor sa HDZ-om je bio da bude tri. Ako vi želite mijenjati dogovor može.
Hvala lijepa. I vama znate i sami moram dati opomenu jer je to bila replika. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Nikole Grmoje, izvolite.
Hvala. Dakle, osim što ministar ne odgovara na konkretna pitanja koja se tiču Deklaracije vidim da je izgubio i koncentraciju, govori o tome da je SDP-ova Vlada smanjila broj predstavnika, znači naše dijaspore i Bosne i Hercegovine u Hrvatskom saboru. To je upravo učinila HDZ-ova Vlada dogovorom sa SDP-om. Dakle, malo se skoncentrirajte ministre. A kada govorite o tome, nekakvom stanju na terenu da vi ovdje prenosite stanje na terenu. Znate što mi ljudi šalju. Od koga Grlić Radman dobiva ta izvješća o stanju na terenu? Možda od zaposlenih u Elektroprivredi Herceg-Bosne. Naši Hrvati su u lošijem položaju u Bosni i Hercegovini, očito vi toga niste svjesni i dobro vam je rečeno na početku da živite u nekoj svojoj paralelnoj stvarnosti.
Poštovani ministar Grlić Radman.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Ja mogu vjerovati da imate vi ljude koji vama to šalju, ali ja vam govorim o vlastitom iskustvu a moje je iskustvo autentično.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Nevenka Barbarića.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre. Dio kolega kritizira ovo izvješće iznoseći političke stavove nazivajući pomoć Vlade RH humanitarnom i slično. Smatrate li da bi bez ove pomoći mi u BiH mogli očuvati kakav takav zdravstveni sustav? Smatrate li da bi mogli bez ovih potpora mogli imati sveučilište na današnjoj razini sa tendencijom podizanja kvalitete? Smatrate li da nas je u političkom smislu današnje stanje dovela šutnja hrvatske politike, hrvatskih Vlada. Dakle, 2000. Do 2005. donesene su ključne odluke gdje smo mi kao narod dekonstituirani.
Poštovani ministar Grlić Radman.
Hvala lijepa uvaženi gospodine Barbarić. Vi doista kao čovjek koji dolazi iz Bosne i Hercegovine sigurno znate da je Mostar kao jedna vodeća institucija Sveučilišta u Mostaru vodeća institucija ne samo u Bosni i Hercegovini, nego i šire koja ima, koja je visoko vrednovana znanstveno, gdje polazi oko 12000 studenata od toga je 12% samo iz Hrvatske. Obnova Hrvatskog narodnog kazališta, sve te institucije koje zapravo njeguju hrvatski nacionalni kulturni identitet su u interesu pomaganja i Republike Hrvatske. I na koncu, sva naša pomoć ne samo kroz deklaraciju zapravo jesu ustavna obaveza RH. Zato zapravo mi trebamo tražiti načine kako zapravo tu pomoć možemo još učiniti učinkovitijom.
Hvala lijepa. Sada idemo na slijedeći klub, a to će biti Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka i vrijeme će podijeliti poštovani zastupnik Glavašević i poštovana zastupnica Benčić. Najprije poštovani zastupnik Glavašević. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, nakon ovih dosadašnjih diskusija mogu samo u duhu letećeg cirkusa Monitea Paintona reći, a sad nešto posve drugačije. 25 godina nakon potpisivanja Dejtonskog sporazuma, a to četvrtina stoljeća trebamo jasno i iskreno reći da BiH uključuju i hrvatsku zajednicu u BiH nije uspjela uzeti zamah i ostvariti napredak prema EU i drugim integracijama. Uzrok tome treba tražiti prije svega u politikama koje se primarno kreiraju iz nacionalnih vizura zanemarujući interese svih građanki i građana BiH. Takve politike pokazale su se divizivnima i neučinkovitima i želimo na ovome mjestu postaviti pitanje koliko šansi takvim politikama još trebamo davati. Mislimo da je vrijeme da napokon priznamo da su takve politike kočnica razvoju BiH. Smatramo kako se rasprava o BiH treba pomaknuti iz diskursa o konstitutivnim narodima prema diskursu o razvoju te zemlje iz perspektivne njezinih građanki i građana. Time ne želimo reći da se itko treba odreći svog nacionalnog identiteta, svoje kulture ili svog jezika, naprotiv to su elementi koje građani BiH trebaju nastaviti njegovati i u tome imati našu podršku. Želimo reći da nacionalni identiteti ne bi više trebali biti primarni kriterij za kreiranje politike u BiH i prema BiH. Vjerujemo da hrvatska zajednica u BiH može i treba biti generator promjene i nositelji europskih poruka na dobrobit čitave BiH. Činjenica da smo u BiH najmanje brojan konstitutivni narod, kao i činjenica da Hrvati s dvojnim državljanstvom imaju i EU putovnice daje nam poziciju da budemo politički kreativni u odnosu na druge figurativno govoreći dakako. To znači da možemo promišljati BiH kao demokratsku i ravnopravnu zemlju u kojoj nacionalni ključ nije jedini i presudni faktor nego jedan od mnogih. Sadašnja politika Hrvatske prema BiH svodi se na davanje pragmatičke podrške onim liderima koji da se diplomatski izrazim imaju problema sa dokazivanjem porijekla svoje imovine ili onima koji su spremni negirati ratne zločine. Manje diplomatski rečeno, trenutna politika Hrvatske prema BiH zapravo je politika HDZ-a prema HDZ-u BiH. To nisu europske poruke i to nije europski smjer. Iako je Hrvatska najavila da će za vrijeme svog predsjedanja poseban naglasak staviti na perspektivu integracije BiH u EU to se nije dogodilo. Djelomični krivac za to je pandemija korona virusa, ali činjenica je da se najava nije ostvarila i da je prilika za napredak propuštena. Ne smijemo zaboraviti spomenuti pogubne trendove, da osobe s dvojnim državljanstvom tu instituciju zloupotrebljavaju za bijeg od pravosuđa. Iako je potpisan ugovor o izručenju između Hrvatske i BiH što pozdravljamo, sasvim je jasno i vidljivo da taj ugovor i dalje ne pruža dovoljno dobar zakonski okvir kako bi se spriječile namjere bjegunaca. Svaki bijeg osobe osuđene u Hrvatskoj u BiH narušava ugled hrvatskog pravosuđa i vjeru naših građanki i građanki u vladavinu prava. Na kraju Klub zeleno-lijevog bloka želi jasno poručiti kako se protivimo praksi Ministarstva vanjskih i europskih poslova da projekte usmjerene prema Hrvatima u BiH tretira kao projekte međunarodne razvojne suradnje. Naime, većina je projekata usko usmjerena samo na hrvatsku zajednicu u BiH što je potpuno legitimno, ali to se ne bi trebalo knjižiti i prikazivati kroz kanal međunarodne razvojne suradnje jer bi projekti međunarodne razvojne suradnje po svojoj definiciji trebali biti takvi da doprinose razvoju svih građanki i građana BiH, a ne samo onih nacionalno poželjnih. Primjera radi, ulaganja u sveučilište i u bolnicu jesu takvi projekti, ali se pitamo zašto pokrivamo troškove smještaja i dnevnica samo nastavnicima iz Hrvatske koji sudjeluju u Sveučilištu u Mostaru, a ne i nastavnicima koji dolaze iz drugih krajeva BiH. Drugim riječima predlažemo da se takva sredstva u buduće ne knjiže kao međunarodna razvojna suradnja nego kao pomoć Hrvatima u BiH ili kao pomoć dijaspori.
Hvala. Nastavit će poštovana zastupnica Benčić. Izvolite.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre i kolegice i kolege danas na našem saborskom dnevnom redu imamo dvije teme jedna je ova rasprava o Deklaraciji o položaju Hrvata u BiH, a druga je rasprava o Prijedlogu istražno povjerenstvo o mogućnosti hrvatskog pravosuđa i istražnih organa da se nose s političkom korupcijom. I mada naoko ove teme nisu povezane ipak izgleda da jesu i da ih vežu ta tri slova HDZ. Naime, jedino što je osigurano hrvatskom narodu u vezi njegovog položaja u BiH čini se je povlašten položaj pojedinih Hrvata u BiH. Pogledajmo zato prvo tko je predstavnik HDZ-a u BiH, Dragan Ćović. Možemo zapravo reći jedan autentičan predstavnik HDZ-ove politike jer je kao prvo jedan od prvaka u broju sudskih procesa koji su se protiv njega kao političara vodili. Bilo mu je suđeno, bio je hapšen, čak su nestajali i dokumenti o njegovom slučaju na putu od suda BiH prema kantonalnom sudu u Sarajevu, ali nikad na kraju zapravo naravno nije osuđen. Mada je 2009. godine optužen da je u periodu od '99. do 2000. zloupotrijebio svoj položaj federalnog premijera i zamjenika premijera i ministra financija zajedno sa Bičakčićem jer su oštetili proračun BiH za 3 miliona, više od 3 miliona maraka, na kraju su oslobođeni. Zatim je 2006. godine sud Bosne i Hercegovine osudio Ćovića na kaznu zatvora od pet godina zbog zlouporabe položaja. Suđeno mu je i zbog iznuđivanja i primanja mita za tvrtku Lijanović, međutim na kraju je opet oslobođen kako je stajalo u presudi jer je žalba tužiteljstva bila nepravovremena. Isto tako, 2010. godine pred kantonalnim sudom u Mostaru teretio se zajedno sa još 6 optuženih da je tokom '99. godine zloupotrijebio svoj položaj u procesu prijenosa većinskog vlasničkog udjela HPT d.o.o. Mostara vrijednog na druga tri privatna poduzeća. Naravno i u tom slučaju Ćović je bio nevin. Podsjetit ćemo i na slučaj mostarskog Sokola čiji je Ćović bio direktor za koji postoji dokumentacija da su ratni zarobljenici tamo dolazili raditi prisilno i besplatno. U emisiji „Nedjeljom u 2“ Ćović je na to pitanje da li su mu ratni zarobljenici besplatno radili u njegovoj firmi kojom je tada rukovodio odgovorio da u ratu nitko nije radio za novce i da ni na koji način te osobe nisu doživljavale kakvu neugodnost, niti da se prema njima postupalo nečasno. No, dragi kolegice i kolege vaš predstavnik u BiH je dakle priznao da je bila riječ o civilima lišenima slobode koji su u njegovom poduzeću mjesecima besplatno radili kao robovi. To vam je definicija robovlasništva. I onda nije demantirao, samo je rekao da u ratu nitko nije radio besplatno. Dakle, to je autentični predstavnik i predsjednik HDZ-a Bosne i Hercegovine, to je ono što HDZ daje Hrvatima Bosne i Hercegovine kao najbolje od sebe. A Ćović je ne samo sudskim postupcima, nego i pokazivanjem velikog osobnog bogatstva slijedio svoje hrvatske uzore. Tako je na imanje od 2000 kvadrata u Mostaru sagradio vilu koja je procijenjena na 22 milijuna kuna, odnosno 3 milijuna eura. Moram priznati da to čak ni njegovi kolege u Hrvatskoj ne mogu samo tako osigurati i ostvariti. Da bi sagradio to zdanje koje izgleda vam otprilike ko' tri Karingtonova dvorca iz Dinastije glavni lik HDZ-a u Bosni i Hercegovini si je, pazite sad, preusmjerio tok rijeke Radobolje iz čijeg se izvorišta napaja veći dio grada Mostara. I to sve je sagradio na zemljištu koje je prema planu bilo predviđeno kao rekreacijska zona, a ne građevinsko zemljište. Naravno da je rekreacijska zona, ali za Ćovića i prijatelje. Naravno to nije sve. Njegov punac je od svoje rudarske imovine uspio steći obiteljsku kuću u Mostaru, stan u Zagrebu, vilu od 4 kata u Zaostrogu itd. Taj isti Ćović je od Damira Borasa, a na prijedlog uvaženog prorektora Ante Ćovića dobio počasni doktorat Sveučilišta u Zagrebu i to sad pazite za šta? Za jačanje bilateralnih odnosa između BiH i RH primjerice osiguravanje sigurne zone za bjegunce od hrvatskog pravosuđa. To bi mogli tako tumačiti ako ima ispravnu stranačku iskaznicu. Očuvanje hrvatskog identiteta koje je vidljivo u njegovom promicanju arhitektonske baštine i stila HDZ-a. Promicanje demokratskih vrijednosti valjda po broju sudskih procesa zbog korupcijskih afera koje ima iza sebe. Znanstvene i kulturne baštine u Europi i svijetu. Evo to je, dragi moji kolegice i kolege, primjer kako HDZ se odnosi prema Hrvatima u Bosni i Hercegovini.
Hvala vam lijepa. Sve što ste govorili zapravo baš nije bilo u svezi sa provedbom Deklaracije Hrvatskog sabora o položaju Hrvatskog naroda u BiH za 2019. godinu. Međutim, na dušu svakome je da govori ovako ili onako. Imamo jednu povredu Poslovnika, poštovani zastupnik Rade Šimičević. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena kolegica je povrijedila članak 238. Zapravo ni jednom riječju nije govorila o izvješću, odnosno Deklaraciji Bosni i Hercegovini, nego je cijelo svoje izlaganje zapravo usmjerila prema gospodinu Ćoviću koga ovdje nema a zapravo sve što je rekla da je on osuđen, da je on optužen ali članak Ustava RH odnosno 28. kaže da nitko nije osuđen, odnosno svi su nevini dok im se to ne dokaže na sudu. Po ovome ispada da čovjek ima 120 optužbi, za ni jednu nije odgovoran, a ona sve ovo vrijeme govori što je loše napravio.
Hvala. Pa na to sam i upozorio poštovanu zastupnicu. Ja bih volio da govorimo ipak o temi. Sad će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovani zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, Klub zastupnika SDP-a prima na znanje Izvješće Vlade, odnosno Ministarstva vanjskih poslova o provedbi Deklaracije o položaju, Deklaracije Hrvatskog sabora o položaju Hrvatskog naroda u BiH. Mi nismo glasali za ovu Deklaraciju 2018. godine iz razloga koji smo tada naveli. U tih razloga se nije puno promijenilo, ali dobro je da imamo prilike ponekad, ne prečesto ali opet ne ni nikad raspravljati o položaju Hrvatskog naroda u BiH, odnosno da budemo precizniji o Bosni i Hercegovini. Jer ne može se govoriti o položaju Hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini da se ne govori o Bosni i Hercegovini u cjelini. Mi iz SDP-a bez kompleksa možemo pričati o Bosni i Hercegovini, a to vam je najbolje vidljivo u činjenici da je Predsjednik Republike ove godine odlikovao postrojbe Hrvatskog vijeća obrane za sudjelovanje u Oluji, njihov doprinos zbog toga što prethodna predsjednica koja je bila iz HDZ-a imala očito kompleks da ih ne odlikuje jer da bi to moglo naljutiti političko Sarajevo. A odnosi HDZ-a i političkog Sarajeva su kompleksni, kako onog hrvatskog HDZ-a, tako i HDZ-a Bosne i Hercegovine jer ih je uvijek strah da im pod nos ne ture jednu presudu iz 2017. godine o UZPU pa se onda tu malo ide, ide ovako kao po minskom polju kao šta također i druge strane znaju svoje komplekse u odnosu na Hrvate u BiH pa onda isto i oni idu na neki način kao po jajima ili kao po minskom polju. U BiH je loš položaj svih konstitutivnih naroda i kao oni to vole reći i ostalih, ali Hrvati kao najmalobrojniji konstitutivni narod se susreću sa dodatnim problemima koji se može otprilike najviše svesti u tome da su u entitetu RS manjina i to debela manjina, a da su u Federaciji BiH najveća manjina ili najmanji konstitutivni narod u osnovi nažalost to se svelo na isto. Kome je ova deklaracija bila namijenjena? Hrvatima u BiH, pa valjda oni bolje od Hrvatskog sabora znaju kakav im je položaj, ali kako su njihovi predstavnici koji su izabrani u saboru tražili tu deklaraciju, ok, ako je to još jedna pomoć da se oni bolje osjećaju u BiH dobro. Bošnjacima, pa njima se diže kosa na glavi o tome da Hrvatski sabor uopće raspravlja o BiH. Srbima, pa oni imaju neku svoju agendu u koju Hrvate u BiH ponekad koriste kao saveznike, a i Hrvati u BiH njih koriste kao saveznike, ali recimo zanimljivo je kada treba izabrati četvrtog Dodikovog zastupnika u Domu naroda u, parlamentarne skupštine onda SDA glasa za Dodika bez obzira šta se i s njihovim glasovima u Skupštini Republike Srpske izabran četvrti predsjednik. Međunarodnoj zajednici, pa ja mislim da ni međunarodna zajednica sa simpatijama ne gleda što se RH u bilo kojem obliku miješa u stvari u BiH jer da je onda bi u ovome izvješću više pisalo o tome šta su naši predstavnici govorili međunarodnoj zajednici koja je budimo iskreno, budimo iskreni najviše odlučuje o tome kako će izgledati BiH u budućnosti. Em, Europski sud za ljudska prava od 9 sudaca Ustavnog suda BiH imenuje troje, em imamo visokog predstavnika koji je promijenio ne znam koliko zakona i sada zato šta Rusija ne podržava, ne može se baš obračunati s onim šta on misli da treba u političkom smislu sa Dodikom prema tome to je takva situacija da je međunarodna zajednica najpozvanija ili objektivno, realno ima najveću moć da nešto tamo promijeni. Sve ostalo, dogovor tri naroda, ok, samo se oni baš ne mogu dogovoriti to je i, mislim da je netko od prethodnika kolega Škoro je to u stvari opisao drugačija viđenja BiH i zato je Dejtonski sporazum donesen nakon rata potpisom i predstavnika međunarodne zajednice i sva tri, i predstavnika sva tri konstitutivna naroda pri čemu su za dva naroda potpisali predsjednici susjednih država. Što pište u Dejtonskom sporazumu? Citat: „Članak 5. Predsjedništvo BiH se sastoji od tri člana, jednog Bošnjaka, jednog Hrvata koji se svaki biraju neposredno s teritorija federacije i jednog Srbina koji se bira neposredno s teritorija Republike Srpske. Izbor i trajanje mandata, članovi predsjedništva biraju se neposredno u svakom entitetu u zagrade tako da svaki glasač glasa za popunjavanje jednog mjesta u predsjedništvu u skladu s izbornim zakonom koji donosi parlamentarna skupština.“ Ovo piše i ovako se provode izbori, to smo potpisali i sad prigovaramo kao RH da to nije legalno ili legitimno. Vjerojatno nije, vjerojatno je prevara, ali ovo je potpisano, ovako se biraju članovi predsjedništva i zbog toga je Komšić izabran. Za mene je jasno da za Komšića nisu glasali građani federacije hrvatske nacionalnosti jer ovi iz Republike Srpske ne mogu ni glasat ni za Hrvata, ni za Bošnjaka, ni za ostale samo za Srbina, pa je onda recimo možda glasovima Bošnjaka Mladen Ivanić pobijedio Dodika, nikad nećemo znati 2010. godine ili '14. kad je to bilo. Dakle, problem je uočio Europski sud za ljudska prava i rekao to morate promijenit, ali ne na način da Hrvati biraju Hrvate, Bošnjaci Bošnjake, a Srbi srpskog predstavnika, nego da mogu se kandidirati i Židovi, Romi, Mađari, Talijani, Crnogorci tko već živi u BiH, mogu biti izabrani, a tko će za njih glasat onda. Prema tome, rješenje nije da mi govorimo da će hrvatske predstavnike birat Hrvati jer se to neće dogoditi, to je dakle protiv Europske konvencije o ljudskim pravima i Bošnjake Bošnjaci itd., nego ili da se predsjedništvo bira u parlamentu pa da onda se glasa na način u domu naroda vjerojatno ili da se pod pritiskom međunarodne zajednice promijeni ustav jer se unutra, unutar BiH to sigurno neće dogoditi jer se nije dogodilo u zadnjih 20 i nešto godina. Da budem plastičan za mene kao socijaldemokratu je veći paradoks da se Bogić Bogičević uopće ne može kandidirati za člana predsjedništva BiH, dakle osoba koja je nadam se bit će izabran za gradonačelnika Sarajeva, koja je u našoj povijesti dobila i odlikovanje od hrvatskog predsjednika ostala zapamćena po glasu protiv vanrednog stanja 1991., ne može se kandidirati za predsjednika BiH, predsjednika predsjedništva, za člana predsjedništva BiH zato što je Srbin iz federacije. Ne može se ni Hrvat iz Dervente kandidirati za člana predsjedništva BiH. Prema tome, to je problem u ovome trenutku koji treba ovoga riješiti, a šta mi trebamo inzistirati i pomoći da se riješi pitanje što je ustavni sud ne Hrvatske nego BiH donio oko predstavnika u domu naroda. E to više nije pitanje miješanja u unutarnje stvari druge države, nego pitanje poštivanja ljudskih prava u toj državi koja želi ići u europske integracije, to možemo tražiti kao članica Vijeća Europe i kao članica EU. Idemo dakle u tom smjeru. Što se tiče pitanja provedbe ustavnog suda, legitimnosti itd., pitanje što mi radimo. Dakle, inzistiramo na provedi presude Ustavnog suda BiH što je u redu, a sami nismo proveli barem 2 presude Ustavnog suda Hrvatske jedan je o donošenju Zakona o pobačaju, a drugi je o izmjeni izbornih jedinica. To nismo proveli. Tako da nismo baš najlegitiminiraniji da sad druge prozivamo da to ne napravimo. Što se tiče odnosa prema Hrvatima u BiH za vrijeme Vlade koju je vodio Zoran Milanović koji nadam se da će ministre ući u Izvješće za 2020. jer je imao nekoliko inicijativa usmjerenih prema Hrvatima u Bosni i Hercegovini. Dakle i on također sudjeluje u provedbi ove Deklaracije je bila također izdašna financijska pomoć hrvatskom narodu u BiH. Međutim, mi to radimo bez računice za glasove. Dapače, ja mogu to izreći ovdje glasove ne tražimo, niti bi vam ih dali. To je stav SDP-a koji se nije promijenio u zadnjih 20 godina. Prema tome, dogovor koji smo sa HDZ-om postili u Ustavu 2010. godine da se broj zastupnika iz dijaspore fiksira na tri to je dogovor, to nije SDP tražio. SDP je tražio da bude nula, a HDZ je tražio da ostane na šest, pa smo se dogovorili oko tri. Ako vi želite to promijeniti, a vidim da nas stalno optužujete da smo mi nešto smanjili, onda recite. Što se nas tiče možemo promijeniti Ustav u tom smislu samo na manje. Prema tome, nemojte to spominjati bez velike potrebe. Ako vam to treba za vaše interne odnose prema glasačima i mi ćemo onda to koristiti, ali za sada je ustavno uređenje za dijasporu ovakvo kakvo je i mi ne tražimo da se ono promijeni. Ali ako se bude mijenjalo može samo na manje. Klub SDP-a prima na znanje ovo Izvješće i predložit će takav zaključak. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća, idemo na pojedinačne rasprave pa će prva biti poštovane zastupnice Marijane Petir. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre, zastupnice i zastupnici. Hrvatska podupire suverenitet i integritet i teritorijalnu cjelovitost Bosne i Hercegovine kao države dvaju entiteta i triju konstitutivnih naroda i ostalih građana. Svestrani partnerski odnosi sa Bosnom i Hercegovinom, jednakopravnost Hrvata kao jednog od triju konstitutivnih naroda, te euroatlantski put Bosne i Hercegovine glavne su odrednice pristupa Hrvatske koji je usmjeren na poboljšanje položaja i unapređenje života Hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini. U tom smislu poduzeto je niz aktivnosti kroz državna tijela kako bi se Hrvatima u Bosni i Hercegovini pomoglo i kako bi se njihov položaj unaprijedio, stoga ću podržati ovo Izvješće. Svim srcem se zalažem za europski put Bosne i Hercegovine i smatram da je on izrazito važan za tu državu jer će se reforme pozitivno odraziti i na jačanje demokratskih institucija, ali i na stvaranje pretpostavki za gospodarski razvoj. Aktivnosti hrvatskih zastupnika u hrvatskom Parlamentu u kojima sam sudjelovala pridonijele su podnošenju zahtjeva Bosne i Hercegovine za članstvo u EU, te smo u odgovarajućim rezolucijama Europskog parlamenta isticali da bi se ustavna reforma trebala voditi načelima decentralizacije, federalizma, supsidijarnosti i legitimnog predstavljanja. Odluka o tome kako će u konačnici izgledati izmjena Ustava Bosne i Hercegovine prije svega je u rukama političkih aktera te države. Pozivam stoga sve odgovorne u BiH da svoju pripadnost europskoj obitelji pokažu poštivanjem vrijednosti u koje EU vjeruje i na kojima je izgrađeno, da pristupe nadogradnji Daytona i osiguraju Hrvatima prava koja im kao konstitutivnom narodu pripadaju kako Hrvati u Bosni i Hercegovini više nikada ne bi bili građani drugog reda. Za sve građane Bosne i Hercegovine najvažnije je da imaju uređenu i funkcionalnu državu koja treba biti njihov servis u kojoj su jednakopravni i gdje se poštuju njihova prava. No, Bosna i Hercegovina je jednima majka a drugima maćeha, pa se stječe dojam da su Hrvati u Bosni i Hercegovini konstitutivni narod samo na papiru. Temeljna prava Hrvata u Bosni i Hercegovini se krše, a zbog velikog iseljavanja uzrokovanog otežanim životom, u nemogućnosti ostvarivanja vlastitih prava može se reći da je Hrvatski narod gotovo nestao sa pojedinih dijelova Bosne i Hercegovine. Da nema pomoći Hrvatske države situacija bi bila znatno lošija, zato želim sa ovog mjesta dati podršku hrvatskoj Vladi u aktivnostima koje pruža za unapređenje položaja Hrvata u Bosni i Hercegovini ali i odgovoriti onima koji kao dežurni kritičari napadaju svaku pomoć koju Hrvatska daje Hrvatima u Bosni i Hercegovini. Ta je pomoć potrebna jer se osnovna ljudska prava Hrvata krše, među kojima je pravo na vlastiti dom i dostojanstven život u vlastitom rodnom kraju. Protjerano hrvatsko stanovništvo u najvećoj mjeri nije se vratilo u svoj rodni kraj, jer im za to nije osigurana pravna, materijalna pomoć a ni fizička sigurnost što je rezultiralo doslovnim iskorjenjivanjem hrvatskog autohtonog stanovništva iz pojedinih dijelova Bosne i Hercegovine. Takav egzodus jednog naroda i s njim izbrisane prisutnosti vjerske i kulturne tradicije tog naroda mjerljiv je sa tragedijama koje su se dogodile u zemljama poput Sirije i Iraka. Hrvati moraju imati mogućnost povratka u svoj dom. Hrvatska se djeca moraju moći školovati na hrvatskom jeziku. Hrvati u Bosni i Hercegovini moraju imati televizijski program na svom jeziku. Hrvati moraju moći sami birati svoje političke predstavnike. Suradnja sa Bosnom i Hercegovinom za Hrvatsku je od vitalnog interesa, ali nam je još važniji i Hrvatski narod u Bosni i Hercegovini. Jedini prihvatljivi put za razvoj Bosne i Hercegovine uspostava je sustava u kojem će svi narodi moći ostvarivati sva pripadajuća prava i u kojem dva naroda neće nadglasavati ili nadjačavati jedan narod. Hvala vam lijepo.
Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Rade Šimičevića. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Evo kolegice vi ste govorili o ulasku Bosne i Hercegovine u EU. Sad trenutno su Hrvati u Bosni zapravo obespravljeni na svim poljima. Je li vi mislite da će ulaskom Bosne i Hercegovine u EU se promijeniti stanje Hrvata i da će im biti bolje. Ako si sad ne mogu zaštiti sami mislite da će ih EU zaštititi u tome? Hvala.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam lijepo. Pa Hrvati su sasvim sigurno u podčinjenom položaju bez obzira što bi trebali kao konstitutivni narod imati sva jednaka prava to se u stvarnom životu ne događa. I u tom smislu vjerujem da integracija BiH u EU može pripomoći reformama koje trebaju omogućiti i jedan bolji gospodarski prosperitet, ali i učinkovitost sustava u BiH. Ja mislim da samo rijetki koji su danas za ovom govornicom govorili znaju u stvari kolika je to velika složenost sustava u BiH koja dovodi do kompletne nefunkcionalnosti. Također, mislim da rijetki znaju da u stvari oni dijelovi u kojima žive Hrvati i gdje su Hrvati ujedno rečeno na vlasti, odnosno predstavnici Hrvatskog naroda iz Sarajeva ne dobivaju gotovo nikakvu financijsku pomoć i zaobilaze ih sve investicije. Sustav koji je uređen, a to mislimo možemo reći da EU bi trebala takve diskriminacije dokinuti.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Nikole Grmoje.
Hvala. Poštovana kolegice Petir, dirljivo je slušati kako vi pričate o položaju Hrvata u BiH. Osjećate li vlastitu odgovornost s obzirom da ste aktivno radili da gospodin Stjepan Mesić postane predsjednik Republike Hrvatske. Znamo kakav je njegov stav prema položaju Hrvata u Bosni i Hercegovini i koliko je loše utjecao na njihov položaj u Bosni i Hercegovini. Osjećate li vlastitu krivnju zbog toga s obzirom da ste ga podržavali, a znamo kakvu je politiku vodio i kakvu i dalje vodi evo sada kada nije predsjednik uzeli smo mu mi barem iz MOST-a ovaj ured bivšeg predsjednika, kakvu vodi prema BiH.
Poštovani zastupnica Petir.
Kolega Grmoja, vi svakim svojim istupom degradirate u stvari funkciju saborskog zastupnika i pokazujete da niti čitate materijale, niti znate što je tema, nego ad hominem napadate na zastupnike, širite laži i klevete. Ja sam odgovorna osoba i kao hrvatska zastupnica u Europskom parlamentu podnosila sam niz amandmana na rezolucije o Bosni i Hercegovini i ti amandmani su na sreću bili usvojeni i dali su određene rezultate upravo zalaganjima hrvatskih zastupnika u Europskom parlamentu gdje su uz mene. I tu moram reći pokazivali smo jedinstvo različite političke opcije što se na žalost ovdje u Hrvatskom saboru ne može vidjeti zahvaljujući vama i vašim kolegama iz MOST-a jer širite destrukciju, podmećete noge i ne doprinosite ni u jednom konstruktivnom prijedlogu, napretku niti Hrvatske a niti Hrvata u Bosni i Hercegovini. Mi smo u Europskom parlamentu ostvarili tu suradnju i koheziju i zajedničkim naporima pomicali stvari sa mrtve točke i na to sam ponosna.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
Najprije bih pozdravio Hrvatski narod u Bosni i Hercegovini zaboravljeni, otuđeni narod jer više se provodila politika Sarajeva od strane naših predsjednika, naše Vlade nego politika Hrvata, službena politika Sarajeva, Baščaršijska na čelu sa Stjepanom Mesićem, njenom savjetnicom, glavnim PR gospođom Petir i sličnima koji su potukli interese Hrvatskoga naroda, dotukli i doveli do ovih rezultata da je to područje doslovno prazno. Ta Baščaršijska politika koja je propagirana iz PR službi i od naših kolega i kolegice je katastrofa za Hrvatski narod, za vas Hrvatski narode, moj narode u Herceg-Bosni, zaboravljeni narode, vitezovi koji ste se prvi digli s toga područja u najvećem broju za obranu Hrvatske države ne samo Bosne i Hercegovine kroz Hrvatsko vijeće obrane nego u prvim postrojbama hrvatskih obrambenih snaga bilo policije, Hrvatske vojske, HOS-a, prvi su bili ljudi sa područja Herceg naše Bosne, Hercegovine iz područja Bosne i Hercegovine u cijelosti naših sugrađana koji ne smijemo zaboraviti. Politika prema hrvatskim građanima, tj. naša ustavna obaveza uvaženi ministre koji ste se pogubili u ovoj raspravi HDZ je donio zakon da samo tri predstavnika iz dijaspore budu ovdje. Vi ste se pogubili. To je donijela Vlada Jadranke Kosor u kojoj je bio ministar vaš kolega koji vas je gurao cijelo vrijeme, Mate Granić je gurao vas, Plenkovića i slične, Granić Mate. Znači ovdje je bio ministar predsjednik Sabora, vaš šef je bio, predsjednik Sabora gospodin Jandroković, koji je u Wikileaksu izašlo je rekao da nikada Hrvati neće imati treći entitet. Jel' to borba za ravnopravnost Hrvatskoga naroda? Jel' borba za Hrvatski narod ja imam obavezu ovo govoriti jer sam godinu dana ratovao sa tim ljudima u Bosni i Hercegovini kako bi humano zaustavili velikosrpsku agresiju i pokolj veći nego što je bio u Srebrenici od Ratka Mladića na području Bihaćke enklave. Vi ste se odrekli Hrvatskog vijeća obrane, osim u deklaratorne predizborne svrhe. I ponavljam Zoran Milanović je veći suverenist od vas, imao je barem hrabrosti odlikovati sastavnicu Hrvatske vojske a to je Hrvatsko vijeće obrane ove godine. Možete govoriti što hoćete, taj čovjek je dobio niti jedan posto tamo. Ali ako ćemo govoriti ljudski ili principijelno, bilo SDP-ovci ili HDZ-ovci taj čovjek je više napravio. Stipe Mesić je ugrožavao njihovi savjetnici, pobočnici koji su došli na vlast da bi zasjeli kroz PR agencije u razna ministarstva zbog svojih interesa, ne interesa Hrvatskog naroda. Ili Josipović ili Jadranka Kosor. Više je on svojim činom, tim činom odlikovanja hrvatskoj postrojbi, jednog od zapovjednika gospodina Jelića generala napravio i poslao poruku da je Hrvatsko vijeće obrane dio hrvatskih obrambenih snaga, dio Hrvatske vojske. I možete dati svi replike kolegice i kolege, demantirajte me što je to vaš rezultat. Da li ste nekakav značajan projekt na primjer Ravča – Drvenik kojim se preko Vrgorca spojio sa obalom pa sa zaleđem Hercegovine da imaju izlaz prema moru i da na tome području ostanu naši ljudi živjeti, baviti se seoskim gospodarstvom u Hercegovini. Ili na primjer zašto se zatvara granica na Bilom Brigu našim imenjacima koji moraju ići sto kilometara duže do Splita, mojim susjedima. Ja osjećam potrebu reći Sinj, Livno to je susjedno, to su ljudi koji zajedno mi živimo stoljećima. Ja osjećam se dio toga korpusa. Ja taj korpus uopće ne dijelim na Hrvate iz Hercegovine, Bosne to je dio moga naroda, ja sam dio toga područja i znam da su zaboravljeni ti ljudi osim PR žalopojke za ovom govornicom od vas koji ste Baščaršijsku politiku doveli u Hrvatsku državu protiv interesa Hrvatskoga naroda, a poglavito naroda u Bosni i Hercegovini. Te majke liju suze za svojim sinovima, a više i nema tih sinova jer su otišli ča. Vaše politike nisu bile da vi prihvatite te naše amandmane MOST-ove u ovome načelno deklaraciji, nego gospođo Petir jedino smo mi davali amandmane i MOST na ovu deklaraciju i svojim životom živimo i doli svjedočimo suživot.
Hvala vam lijepa. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Sačića. Izvolite.
Poštovani zastupniče Bulj, s obzirom da nisam dobio ni hrvatska javnost odgovor na odnos hrvatskih vlasti, hrvatske Vlade, konkretno Vlade premijera Plenkovića i ministra Bošnjakovića čitavog tima na posljedicu osuđujuće presude gdje se Hrvatsku zapravo stavlja u rang članice udruženog zločinačkog pothvata gdje je šestero naših Hrvata osuđeno. Molim vas recite mi tada je bila organizirana komemoracija u Lisinskom i Vlada gospodina Plenkovića je i u Otvorenom, kroz medije najavljivala hitne žalbe, presude. Na žalost ništa od toga nije poduzeto. Dajte mi vi odgovor šta vi mislite zbog čega.
Poštovani zastupnik Bulj.
Kolega Sačiću, nakon 15 godina utamničenja šestorke u Haagu iz Hrvatskoga vijeća obrane nitko ih nije otišao iz službene vlasti pogledati ili pitati ih triba li vam čaša vode, vi ste ovdje u Haagu zatočeni, bili ste zapovjednici postrojba Hrvatskog vijeća obrane a pojedini i Hrvatske vojske što je bilo jedinstveno. Nitko. Znate tko je prvi otišao? Ministar Šprlje, prvi. Pitao je triba li vam nešto, triba li vam pomoći bez obzira na teške optužnice zločinačkog pothvata i svega što se htilo nametnuti na teret hrvatskom vojniku i Hrvatskoj mladoj državi tek tada u nastanku etiketirajući je zločinačkom. Ne, hrvatski vojnik a tu je i Hrvatsko vijeće obrane uz HOS i policiju su jedini branili i Hrvatsku državu i Bosnu i Hercegovinu od velikosrpskog okupatora, a kasnije i od moguće agresije, tj. Agresija koju je izvršila Armija BiH na Hrvatski narod.
Hvala vam lijepa. Sada ćemo napraviti jednu stanku radi provjetravanja, pa ćemo se naći u 13 i 50 minuta. STANKA U 13,37 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,50 SATI]] Evo kolege nastavljamo dalje sa radom. Sljedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Zdravka Bušić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani ministre, sad će se vratiti ja mislim, kolegice i kolege zastupnici. Donošenjem Deklaracije o položaju Hrvatskoga naroda u BiH u prosincu 2018. godine Hrvatski je Sabor još jednom pokazao odlučnost da ispuni svoju ustavnu obvezu i bude jamac zaštite interesa Hrvata u BiH. Iako su po ustavnom okviru Hrvati u BiH konstitutivan narod kroz proteklo smo desetljeće svjedočili odlukama koje su ih diskriminirale u odnosu na druga dva konstitutivna naroda. Ta nepravda na žalost još uvijek traje i najbolje se ogleda kroz nametanje člana Predsjedništva BiH koji iako formalno predstavnik Hrvata nije izabran voljom Hrvatskoga naroda. Dodatno se podcrtava činjenica da se stvari nisu promijenile ni nakon odluke Ustavnog suda BiH kojom je utvrđeno da je izborno zakonodavstvo u toj zemlji diskriminirajuće za Hrvate. Ovu nepravdu Hrvatska je predugo ignorirala, a stvari su se s mrtve točke pokrenule tek u prošlom mandatu Vlade RH. Vlada Andreja Plenkovića kroz protekle četiri godine, ovo je pitanje uspjela staviti na dnevni red važnih bilateralnih sastanaka sa šefovima država članica EU, ali i europskih institucija od razine ministara vanjskih poslova do Europskog vijeća. Zahvaljujući angažmanu Vlade i organizacije UN-a nejednakopravnost Hrvatskoga naroda u Bosni i Hercegovini prepoznali su kao kršenje ljudskih prava. Tu prvenstveno mislim na periodično izvješće za Bosnu i Hercegovinu, Vijeća za ljudska prava UN-a od 2019. godine sa kojim se Bosna i Hercegovina mora uskladiti. Svi koji su se ikada bavili vanjskim poslovima zasigurno su svjesni koliki je trud uložen kako bi se nakon toliko godina šutnje na ovoj razini otvorilo pitanje izbornog zakonodavstva u Bosni i Hercegovini. RH pri tome naglašava punu potporu napretku Bosne i Hercegovine prema statusu kandidata za punopravno članstvo u EU što je također pitanje od najvišeg interesa, a potvrđeno je i kroz program Hrvatskog predsjedanja Vijećem Europske unije u prvoj polovici ove godine. Pred nama je na žalost još uvijek jako puno posla, no ovo Izvješće pokazuje da se u tom poslu nije sustalo. Aktivnosti se nastavljaju jednakim intenzitetom i u ovom mandatu pri čemu treba pohvaliti angažman svih ministarstava angažiranih na zaštiti interesa i prava Hrvata u Bosni i Hercegovini od gospodarskih, obrazovnih, kulturnih do onih pravosudne naravi. Posebno tu mislim na aktivnosti Središnjeg državnog ureda za Hrvate izvan Republike Hrvatske kroz koje je osigurana podrška projektima važnim za očuvanje i jačanje hrvatskog korpusa poput škola, bolnica, studentskih domova, domova za starije i nemoćne, infrastrukturnih projekata kao i onih koji omogućuju otvaranje novih radnih mjesta. Velik posao napravila su i ministarstva recimo hrvatskih branitelja, te rada mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike kroz uređenje statusa pripadnika hrvatskog vijeća obrane, a valja naglasiti i napor Ministarstva pravosuđa kako bi se osiguralo jednak tretman u procesuiranju ratnih zločina u čemu su osumnjičenici i optuženici iz redova Hrvatskog naroda također u nepovoljnijem položaju u odnosu na druge nacionalnosti. Uz sve ovo što sam navela ovo Izvješće podržavam i nadam se skorom izvješću za 2020. godinu i da ćemo moći puno kvalitetnije raspraviti u ovom Hrvatskom saboru. Hvala vam lijepa svima.
Imamo dvije replike, pričekajte. Prva je uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
Dakle, ova priča o izmjenama Daytonskog sporazuma na štetu Hrvata nema veze sa izborom člana Predsjedništva. Član Predsjedništva se od početka do danas bira na isti način. '98. je bio sličan slučaj sa Gradimirom Gojerom kandidatom Hrvatom za kojeg su glasali Bošnjaci samo ih nije bilo dovoljno da preglasaju Antu Jelavića tada. Dakle, Daytonski sporazum se na isti način provodi od '98. od kad su se prvi put održali izbori do danas što se tiče člana Predsjedništva. Što se tiče Doma naroda tu je došlo do promjene od strane međunarodne zajednice. E sad, Ustavni sud BiH većinu mogu činiti tri predstavnika međunarodne zajednice i dva Hrvata, pet naspram dvoje Bošnjaka i dvoje Srba četiri. I nije naš problem što Bošnjaci ne prihvaćaju da Izborni zakon nije u skladu sa Ustavom, nego što međunarodna zajednica to ne želi pomoći da se promijeni jer sa njima ima većina u Ustavnom sudu dva Hrvata i tri člana međunarodne zajednice. I zato je bolje da se obraćamo njima a ne prema Bošnjacima. Hvala.
Odgovor na repliku.
Ja što se tiče izmjena ja bih se sa vama složila, međutim u izvornim, pročitajte, evo ja sam sigurna da ste vi čitali. Da, da, da svakako iz redova Hrvatskoga naroda. A jel' to zapravo, jel' vi stvarno mislite, jel' itko misli da je to tako u izvoru i zamišljeno. Znači Hrvatski narod se tamo nekako poredao iz njihovih redova, evo izabrat ćemo pa ćemo na taj način izabrati. Ne, apsolutno nikad nitko nije ni pomislio niti mogao pomisliti da bi se na ovaj način mogao ikada izabrati član Hrvatskog naroda u Predsjedništvo Federacije.
Sljedeća replika, uvažena zastupnica Marina Opačak Bilić.
Poštovana evo prilično ste koncizno pokušali objasniti ulogu Deklaracije samog izvješća koje je zapravo samo deklarativno, a iz kojeg je vidljivo da vam je jedan od glavnih ciljeva kojem težite aktivno zalaganje Hrvatske za potrebnu reformu izbornog sustava kao gotovo najvažnijeg problema po pitanju položaja Hrvata u Bosni i Hercegovini iako je jasno kako je do izbora hrvatskog člana Predsjedništva dovela politika nebrige za Hrvate i kako ovo pitanje potežete samo iz razloga izbornog poraza Dragana Ćovića. Da, skrivate se iza navodne brige, spominjete potporu statusa Hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini, a u stvari vam je cilj sasvim nešto drugo. Cilj su vam glasovi Hrvata u Bosni i Hercegovini. Kada promijenite stav i kada vam cilj bude bolji život ljudi i iskrena pomoć Hrvatima u Bosni i samoj Bosni i Hercegovini na njenom putu za Europu tada će se i sam položaj Hrvata popraviti.
Odgovor.
Poštovana kolegice, ja bih doista što se tiče mene i mog angažmana, ja bih sve ovo što ste kazali s dužnim poštovanjem apsolutno ne stoji. A ja bih vas samo jednom zamolila da sa mnom pođete, pa evo najbolje u srednju Bosnu iz koje ja nisam recimo, da pođete pa vidite što sam evo recimo ja osobno učinila. Ali ne volim o sebi govoriti, nikad. To nije niti pristojno, pristojni ljudi to ne čine. Ali ja bih volila da sa mnom pođete, evo željela bih da pođete sa mnom jednom bilo gdje, pa da se osvjedočite zašto sam ovo govorila i sa kojim zapravo iskrenim osjećajem prema tom narodu ja govorim, a ne samo za glasove. Meni uopće nije do toga stalo, ja vam iskreno kažem.
Imamo povredu Poslovnika. Zastupnica Marina Opačak.
Ja ću morati iskoristiti priliku povrede Poslovnika. Sa iskrenim osjećajima govorim. Ja ne trebam obilaziti srednju Bosnu, živim na granici sa Bosnom. Cijela obitelj moja velikobrojna, prijatelji, susjedi svi dolaze iz Bosne. Obitavam tamo na dnevnoj bazi i vrlo dobro znam o čemu govorite.
Ovo nije bila povreda Poslovnika. Izričem vam opomenu. Vi ste slobodni. Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Radoje Vidović.
Uvaženi potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege zastupnici, uvaženi ministre. Meni kao zastupniku HDZ-a je izuzetna čast i zadovoljstvo i raduje me da nas možemo raspraviti ovdje u Saboru o Deklaraciji o položaju Hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini koji na prijedlog Hrvatske demokratske zajednice izglasana u Hrvatskom saboru. Kao zastupnik koji dolazi iz 11. Izborne jedinice točnije Bosne i Hercegovine, a još točnije središnje Bosne također želim jasno reći da podržavamo ovu Vladu kao jedan od tri ta zastupnika. Sad kad je podržava se … [[Govornik se ne razumije.]] podržavao bih je i da je podržava 106 zastupnika jer smatram da ulaže napore i čini što je u njenoj mogućnosti kako bi zaštitila interese Hrvata koji žive izvan RH. Onim kolegama koji su ovdje išli van teme želim samo poručiti spominjali predsjednika Ćovića, dodat se nema šta puno samo da je pripremio specijalan tim … [[Govornik se ne razumije.]] Jer oni koji uopće znaju prilike u BiH da mogu vjerovat da bi sud BiH oslobodio predsjednika Ćovića da je imao ikakvi dokaz. Također želio bih se osvrnuti na čitanje ustavnih odredbi kolegi Bauka treba ih do kraja pročitati. Pročitat ću članak koji govori o zaštiti vitalnog nacionalnog interesa tamo je jasna uloga člana Predsjedništva iz konstitutivnog naroda. Također treba uzeti u obzir i presudu Ustavnog suda BiH po predmetu Ljubić gdje jasno kaže da je konstitutivnost i ravnopravnost natkrovljujuće načelo za sve razine vlasti gdje se biraju. Sad bih se osvrnuo na ovo izvješće o provedbi Deklaracije Hrvatskog sabora o pravima Hrvata u BiH. Iz Izvješća je više nego vidljivo da su Ured za Hrvate izvan RH čini napore i niz aktivnosti kako bi financirao mnogobrojne projekte vezane za Hrvate u Bosni i Hercegovini, vezane za obrazovanje, zdravstvo, socijalu, pomoć studentima, stipendiranje, pomoć ugroženim. Ja koristim prigodu da im se zahvalim na naporima na čelu sa državnim tajnikom Milasom i svim djelatnicima koji uistinu poznaju prilike u BiH. Iz Izvještaja je također vidljivo da ministarstva ulažu napore i institucije RH da se ova Deklaracija ne ostane mrtvo slovo na papiru, da se ona uistinu oživotvori na terenu na tlu Bosne i Hercegovine. Ja bih u narednom razdoblju volio da ova Deklaracija, izvješće o ovoj Deklaraciji sadrži više prostora vezano za gospodarstvo. Koliko je bitna ova razmjena gospodarska između Hrvatske i BiH govori podatak da je samo u 2019. godini bila robna razmjena preko milijardu i pol eura, da je suficit Republike Hrvatske bio preko 800 milijuna eura. Stoga koristim prigodu ovdje da pozovem gospodarstvenike iz Republike Hrvatske da ulažu u Bosnu i Hercegovinu, da prepoznaju prilike poslovne, da se u Bosni i Hercegovini može dobro poslovati, a otvaranjem radnih mjesta osobito ulaganja u ona područja gdje Hrvati žive pomaže se ne samo Hrvatima nego se pomaže čitavoj Bosni i Hercegovini. Također bih volio da osmislimo jedan projekat, program kako pomoći mladim obiteljima sa više djece. Jer uistinu ne mora sad situacija kao i u većem dijelu balkanskog poluotoka i u jugoistočnoj Europi uistinu ozbiljna. Također želim da potaknem u idućem razdoblju sve naše lokalne zajednice na bolju suradnju kako bi povukli što veće fondova iz EU. Sve ovo što institucije čine vrlo je bitno Republike Hrvatske, ali svakako najvažnija, najneophodnija, najhitnija potpora koja treba Hrvatu u BiH je politička potpora na uspostavi ravnopravnosti Hrvatskog naroda. Ta ravnopravnost je garantirana Washingtonskim i Daytonskim sporazumom. Hrvatska je potpisnik tih sporazuma. I ja koristim ovdje prigodu da se zahvalim ministru Radmanu, Ministarstvu vanjskih poslova koji uistinu čini napore kako bi se ova potpora osjetila u BiH. Koristim prigodu i da se zahvalim premijeru Plenkoviću koji svojim jasnim stavom, postupcima svakodnevnim stoji iza legitimnih zahtjeva Hrvata za ravnopravnošću. Vjerujem da je to u interesu ne samo Hrvata u BiH nego i u interesu čitave BiH svih njenih naroda. To je u interesu i RH. Samo takva BiH je dugoročno održiva i stabilna. I na kraju nadajući se da će iduća izvješća biti još dodatno sadržajnija sve kolegice i kolege zastupnike pozivam da ovo Izvješće prihvatimo i podržimo. Hvala.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je uvažena zastupnica Ljubica Maksimčuk.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi kolega. Evo pozdravljam što ste pozvali gospodarstvenike iz Hrvatske da dođu i da ulažu u Bosnu i Hercegovinu. Naravno da bez toga znamo da nema opstanka hrvatskoga naroda u Bosni i Hercegovini. Hrvatska podupire institucije svih razina vlasti u Bosni i Hercegovini, ali te iste institucije ne poštuju izbornu volju hrvatskoga naroda. To smo već ponavljali. Sami ste imali tiskovnu konferenciju na tu temu i sami ste svjedokom ove izborne prijevare koja se desila. Stoga bez poštivanja ravnopravnosti i konstitutivnosti sva tri naroda u Bosni i Hercegovini nema niti napretka Bosne i Hercegovine to znate vi bolje nego mi koji živimo u Bosni i Hercegovini.
Hvala na pitanju. Naravno da nemam dovoljno vremena da govorimo o svim segmentima gdje su Hrvati neravnopravni. Pa tako je jedan od primjera jeste i samo Središnje izborno povjerenstvo gdje se praktično na jednoj sjednici izvučena imena koji su kasnije imenovani u Središnje izborno povjerenstvo. Nije to Središnje povjerenstvo nelegalno, međutim Hrvati nemaju dovoljno snage da to ospore ili na Ustavnom sudu ili na nekom drugom zakonodavnom tijelu. A da je to tako pokazuje i ovo prebrojavanje glasova trenutno u Bosni i Hercegovini kada iz nama nerazumljivih razloga nepoznat broj glasova pristiglih poštom jednostavno nije pribrojan i mi nemamo pojma, nismo imali mogućnost promatrači ni jedne političke stranke da nazoče tom procesu. Zašto je to tako vjerojatno će vrijeme pokazati. Mi ono što jedino možemo da smo uputili prigovore nadležnim organima.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Nevenko Barbarić.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani kolega. Ovdje su navedene izjave gospodina Alije Izetbegovića. Sjećate li se šta je isti izjavio kada je sravnjeno hrvatsko selo Ravno početkom rata na vapaje za pomoć. Šta biste i kako biste komentirali koliko kolege ovdje u Saboru poznaju uopće prilike u Bosni i Hercegovini temeljem dosadašnjih razmjena. Slažemo se da Daytonski sporazum izvorno nije predvidio da jedan narod bira dva člana Predsjedništva. Matematičkim izračunima koliko je Bošnjaka glasalo za sadašnjeg hrvatskog člana Predsjedništva. I sljedeće pitanje kome je trenutno, kojem narodu u Bosni i Hercegovini najmanje odgovara trenutna situacija. I ako možete malo šta to za Hrvate znači u financijskom smislu, trenutna situacija.
Odgovor.
Pa evo do sada ste postavili pitanje, pa ne vjerujem kolega da ću uspjeti odgovoriti na sve. Što se tiče kome ne odgovara ovakvo stanje sigurno ne odgovara Hrvatima u Bosni i Hercegovini jer su oni institucionalno neravnopravni. To se pokazuje na svakom segmentu života u Bosni i Hercegovini. Da to ima reperkusije na svakodnevan život pokazuje i kako bi evo sad ovdje da se osvrnem na prijedlog jednog izaslanika da Bosnu i Hercegovinu napusti konstitutivnost naroda kako bi to izgledalo u praksi pokazuje evo kako funkcionira federalna Vlada svakodnevno. Kad jednom odlukom može usmjeriti stotine milijuna maraka na jedna područja, a znam ako se usmjeravaju na jedna područja sva druga područja osiromašuje. Naravno, Hrvatima nikako ne odgovara ta situacija.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Zdravka Bušić.
… [[Govornica isključena, ne čuje se.]] [[Upadica Sanader: Molim vas mikrofon. Ok. Izvolite.]] Hvala lijepa. Poštovani kolega vi ste s pravom dali naglasak na gospodarski razvoj Bosne i Hercegovine koji bi blagotvorno utjecao naravno i na ostanak Hrvata u Bosni i Hercegovini, apsolutno. Vi ste iz središnje Bosne kolega koliko ja znam. Biste li rekli nešto u korist tog gospodarskog razvoja što je hrvatska bolnica u Novoj Bili, kako i na koji način je utjecala na taj gospodarski razvoj gdje obitavaju Hrvati i ostanak samih Hrvata u središnjoj Bosni, molim vas lijepo.
Pa vjerojatno što se tiče izgradnje bolnica ona je nemjerljiv doprinos Republike Hrvatske i opstanka Hrvata u središnjoj Bosni. Ali želim ovdje jasno reći da to nije bolnica samo za Hrvate, da danas se u bolnici liječe pripadnici svih naroda. Naravno najviše Hrvati i Bošnjaci koji tu najviše žive. Što se tiče moguće gospodarske suradnje i pomoći Republike Hrvatske i kako se ona troši jer se to često ovdje govori ja sam bio načelnik općine tri godine Kreševa, male općine. Ja pozivam sve zastupnike da dođu i provjere sve one projekte koji su financirani iz proračuna Republike Hrvatske, da sa sobom povedu ako treba i Odbor za reviziju i predstavnike DORH-a da se uvjeri kako su ta sredstva utrošena. A želim istaći da su ta sredstva utrošena i na razvoj gospodarske zone u kojoj danas radi negdje oko 300, 400 ljudi u Kreševu.
Zadnja replika uvaženi zastupnik Rade Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega, vi dolazite iz Bosne i Hercegovine i možete li mi reći kako se osjećate kad znate da Srbina u predstavništvu BiH biraju Srbi, Bošnjaka Bošnjaci, a da Hrvata biraju građani Bosne i Hercegovine. Kad ćemo mi Hrvati imati konačno priliku imati svoga predstavnika i da se Hrvati u Bosni i Hercegovini konačno osjećaju svoj na svome. Hvala.
Hvala. Odgovor.
Naravno da je to jedna velika nepravda gdje se osjećamo evo izigranim, povrijeđenim, to nije bio duh niti Daytona ni Washingtona i tako nepredviđeni međunarodni sporazumi. I ja se nadam, uvjeren sam da ćemo mi doći do tog trenutka, da ćemo mi izgraditi Bosnu i Hercegovinu kao državu tri ravnopravna naroda. A naravno na tom putu nam treba uporna pomoć Vlade Republike Hrvatske, Hrvatskog sabora, svih institucija Republike Hrvatske naravno sve u skladu sa međunarodnim pravom. I želio bih evo ovdje možda tako pitanjem vezano što je gospodin Raspudić govorio vezano za Predsjedništvo kada je Milorad Dodig praktično spriječio tužbu protiv Republike Hrvatske oko izgradnje Pelješkog mosta. Da je bio hrvatski član Predsjedništva legitimno izabran to se sigurno ne bi dogodilo. A želim reći da i gospodin Dodig to nije učinio zbog Republike Hrvatske, nego je učinio jer je svjestan ako Bošnjaci vladaju svim pozicijama koje pripadaju Hrvatima onda će tad slično što se danas događa Hrvatima događati i Srbima.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Nevenko Barbarić.
... [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]] [[Upadica Sanader: Uključite se.]] Obzirom da nisam dobio odgovor što je dotični gospodin izjavio za rat i sravnavanje sela Ravnog isto je izjavio to nije naš rat. Ipak ću se držati teme današnje točke dnevnog reda, jer smatram da je to za Hrvatski narod u Bosni i Hercegovini korisnije. Dakle, uobičajeno u javnim nastupima kada se govori o Bosni i Hercegovini pa tako i u ovome Izvješću započinje se rečenicom Republika Hrvatska podupire suverenitet i teritorijalnu cjelovitost Bosne i Hercegovine kao da se unaprijed ograđuje od možebitnih optužbi političkog Sarajeva, miješanje unutarnje stvari Bosne i Hercegovine. Iz današnjih rasprava vidimo da bi se neki i miješali kao da je Bosna i Hercegovina samo njihova država. Republika Hrvatska ima pravo, ima obvezu skrbiti i o Hrvatskom narodu u Bosni i Hercegovini sviđalo se to nekima ili ne. Bilo bi realnije po meni ovo i ovakva Izvješća početi rečenicom Bosna i Hercegovina je prioritet hrvatske vanjske politike radi Hrvatskog naroda u njoj, radi duljine granice i sigurnosnih aspekata, gospodarske suradnje i slično. Sve ovo, ali i dio Izvješća govori koliko je pitanje unutarnjeg uređenja složeno, komplicirano, politički osjetljivo počesto teško razumljivo. Bilo kako bilo Hrvatski narod u Bosni i Hercegovini zahvalan je predsjedniku Plenkoviću, hrvatskoj Vladi što su prekinuli šutnju hrvatske politike ima li političke hrabrosti razumjeti odnose unutar Bosne i Hercegovine i to su činjenice. Zahvalni smo na dolascima među Hrvate u Bosni i Hercegovini i potpori političkim stavovima legitimnih predstavnika, zahvalni smo što je pitanje unutarnjeg uređenja danas tema tijela EU, Vijeća sigurnosti. Zahvalni smo što se iznos sredstava prema Hrvatima u Bosni i Hercegovini iduće i idućih godina ne smanjuje neovisno od teške situacije i u proračunu Republike Hrvatske prouzročene ovom pandemijom što nam daje jasnu poruku sigurnosti, kazuje da Republika Hrvatska razumije značaj za Hrvate u Bosni i Hercegovini izgradnje sveučilišta, zdravstvenog sustava, kazališta i ostalih kulturnih, vjerskih i inih sadržaja. Sve ovo se u ovome Izvješću možda i ne vidi, ali tko hoće i želi razumjeti i vidi nekima je ovo previše ili možda zanemarivo, nekima kao i uvijek do sada prostor za manipulacije. Hrvatima u Bosni i Hercegovini je jedan veliki pozitivni iskorak, ohrabrenje. Ovakva politika nam daje osjećaj sigurnosti, vjere u opstanak. Možemo i moramo imati bolju gospodarsku suradnju, to je u interesu Bosne i Hercegovine, Republike Hrvatske. Ima puno neriješenih problema poglavito u pograničnim područjima iz oblasti vodnog gospodarstva, zaštite okoliša, što opterećuje naše sugrađane s obje strane granice. Ima prostora, potrebe intenzivirati prekograničnu suradnju. I ovaj put naglašavam i zamoljavam realizacija Zakona o pravima pripadnika Hrvatskog vijeća obrane i članova njihovih obitelji ide presporo. U Deklaraciji se spominje obaveze HBOR-a, u Izvješću ne. Što je razlog? Što su problemi? Kad se tiče rada Ureda za Hrvate izvan Republike Hrvatske umjesto komentara još jednom jasno zahvaljujem državnom tajniku Zvonku Milasu, njegovom timu na svemu što čine ali i načinu na koji to rade. I da zaključim. Analizirajući tekst Deklaracije čije je donošenje u ovom Saboru sada se vidi, bio je jedan veliki iskorak i ovo Izvješće, vidljivo je da ima prostora, potrebe intenzivnije raditi na realizaciji zaključaka Deklaracije. Ali nepobitna je činjenica da se dolaskom ove Vlade promijenio odnos prema Hrvatima u Bosni i Hercegovini. Hrvatski narod u Bosni i Hercegovini da još jednom ponovim hoće Bosnu i Hercegovinu u kojoj će biti ravnopravan, prosperitetnu Bosnu i Hercegovinu, Bosnu i Hercegovinu unutar euroatlantskih integracija. I da, hoćemo i na to imamo pravo što čvršće veze sa Republikom Hrvatskom. Cijenim da je ovakva BiH strateški interes Republike Hrvatske, cijenim da je ova i ovakva politika dobar put neovisno o duljini procesa i stoga apsolutna potpora i ovome Izvješću.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Radića. Izvolite.
Poštovani kolega, činjenica je da problemi oko položaja Hrvata u Bosni i Hercegovini postoje. Ali isto tako činjenica je kako ne postoji druga država u Europi koja ulaže toliko znanja i želje da BiH bude visoko na dnevnom redu u tijelima EU no što to čini Republika Hrvatska. Također i činjenica kako se Republika Hrvatska tijekom svog najvećeg diplomatskog izazova predsjedanju Vijećem Europe, Vijećem Europske unije dodatno zalagala za mogući napredak BiH prema statusu zemlje kandidatkinje. Realizacija pune jednakosti Hrvatskog naroda u BiH apsolutni je prioritet i potrebne su i nužne i žurne promjene Izbornog zakona koji bi osigurao jednakopravnost triju konstitutivnih naroda. Ono što mene zanima slušajući vaše izlaganje smatrate li da je u usporedbi sa prethodnim vladama da se vidi značajan iskorak u svemu tome. Hvala.
Poštovani zastupnik Barbarić. Izvolite.
Dakle, poštovani kolega zahvaljujem na pitanju. Hrvati u Bosni i Hercegovini su prihvatili Daytonski sporazum, … [[Govornik se ne razumije.]] bili zadovoljni s njim. Već sam napomenuo kroz replike da smo puno toga izgubili u periodu 2000., 2005. godina silnim izmjenama Ustava i Federacije i Bosne i Hercegovine uvijek na štetu Hrvatskog naroda. Ponovit ću, dakle izvorno Daytonom nije predviđeno da jedan narod bira dvojicu predstavnika kao članove Predsjedništva. Jasno da je to povuklo još cijeli niz drugih odluka uvijek na štetu Hrvata, a već sam napomenuo da je Republika Hrvatska u to vrijeme šutjela, da su se o nama pričali vicevi, da su se radili igrokazi bijelim čarapama, da su nas Pilatorski i pranju ruku upućivali da svoj problem riješimo u Sarajevu. Dakle, mi imamo kao Hrvati u Bosni i Hercegovini jasne političke stavove, od njih nećemo, ne možemo i nećemo odustati. Treba nam potpora Republike Hrvatske.
Hvala lijepa. Sljedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Ante Prkačina. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] minuta htio krenuti o ovoj temi govoriti samo pet minuta za mene je nedopustivo. Inače rasprave nisu bile loše. Bilo je kad se sabere njih 20 našle bi se jedno tri, četiri kvalitetne. Vodit ću računa Vrkljane, neću ja previše pričati. Ja sam izašao ovdje samo da prokomentiram dvije, tri rasprave. Da prokomentiram prvo odgovor na repliku gospodina ministra kog pozdravljam. I ako bude sreće nas dvojica ćemo se naći, pa porazgovarati na ovu temu. Ja sam vam čak uputio kompliment u hodniku Sabora rekavši da ima šanse postati dobar ministar vanjskih poslova jer ovo što je prije njega bilo to je skandal. To je skandal, specijalno njihov odnos prema Bosni i Hercegovini. Dakle, samo Izvješće i bilo kakav spomen Bosne i Hercegovine ja sam jedva čekao znajući koliko je to značajno političko pitanje. S druge strane znajući koliko je tu hrvatska politika površna, nedostatna, često puta diletantska s jednim časnim izuzetkom koga je gospodin Bulj spomenuo u nekoliko navrata danas a radi se o predsjedniku Republike Hrvatske Zoranu Milanoviću koji zna i smije, ima ih još koji znaju ali malo tko smije. Dakle, ja sam u ovom Saboru svojedobno grmio na hrvatsku politiku zbog lošeg stava, držanja i ponašanja prema Bosni i Hercegovini, a prvenstveno prema Bošnjacima Muslimanima. Pa vrijeme je da netko, jesmo li čekali 25 godina mene da dođem da prozovem glavnog krivca za nered, za nemir, za konfuziju u Bosni i Hercegovini. Pa gospodo draga vrtjeli ste se što Srbi kažu „ko kiša oko Kragujevca“ nitko nije imenovao. Glavni krivac, uzročnik nereda, nemira i sukoba u Bosni i Hercegovini je bošnjačka politika, ponavljam velikobošnjačka politika. Ja ću ovih, gdje vam je taj sad, a evo ga gore. Ja ću u ovih dvije minute što mi je ostalo pokušati nešto napraviti. Imao sam ja tu referat tu koji je trajao pola sata pa ga skratio na 20 minuta, pa na 10 minuta itd. Ali dakle, hajdemo analizirati, hajdemo proći kroz tri naroda, kroz politike tri naroda u Bosni i Hercegovini. Hajmo prvi Hrvatski narod. Je li problem taj naš treći entitet? Pa gdje su to Hrvati tako energično, tako žestoko, tako ratnički tražili treći entitet? A okolnosti su takve da ga imaju pravo tražiti. Nakon iskustva 25 godina Bosne i Hercegovine posebno od pojave Željka Komšića, kolega svaka čast to ste dobro obradili, od pojave Željka Komšića pa dalje zar nemaju Hrvati pravo tražiti taj treći entitet i da Bošnjaci istinski žele Bosnu i Hercegovinu oni bi taj treći entitet prihvatili jer on je jedini uvjet da Bosna i Hercegovina ostane i opstane. Ona drukčije opstati ne može. Međutim, Hrvatima je taj treći entitet u ovom trenutku samo taktička varijanta je li tako, a ne strateška odrednica. Zbog čega? Zbog one sramote koju su nam polupismeni engleski visoki predstavnici, a to ste također dobro obradili i ovaj … [[Govornik se ne razumije.]] kojeg niste spominjali. On je puno manje loš negoli Englezi. … [[Govornik se ne razumije.]] manje loš zato što ne radi zlo, što se boji mijenjati zakone kao što su to bahati Englezi prije njega činili. No, kad sam spomenuo Hrvate idemo na Srbe, kakva je pozicija Srba. Ne bih htio da ispadne da sam ja netko tko brani i zagovara nekakvu srpsku politiku. Ali ono zlo koje su nama Srbi trebali napraviti oni su to napravili. Ja sam prije 15 dana sjedio sa biskupom Komaricom ovdje, poklonio mi je nekoliko knjiga. Pored ostaloga jednu u kojoj stoji 8 stotina Hrvata je ubijeno na prostoru Republike Srpske, odnosno pardon na prostoru Banjalučke biskupije 6 svećenika, časna sestra spaljena itd. Nisu Srbi za na rane priviti. Ali onaj hrvatski političar koji nema na jednoj ruci jednu informaciju, a na drugoj drugu, znači jednu informaciju što su nam Srbi željeli s druge strane da su nama u ovome trenutku politički bliži Srbi nego Bošnjaci. Iz kog razloga? Srbi hoće, dakle njihove priče na jednu stranu. Oni hoće pola Bosne i Hercegovine. Ali zbog nasilja visokih predstavnika oni imaju sjajnu taktičku a i stratešku poziciju. Oni prema svom cilju, a cilj im je odcjepljenje. Kad se shvati oni se polako povuku, njihov cilj je teško, teško ostvariv. Ali Bošnjački je najteže ostvariv, odnosno neostvariv jer oni žele kompletnu Bosnu i Hercegovinu za sebe i mi se tih iluzija moramo riješiti. Mi to moramo znati.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Marija Kapulice. Izvolite. Ostanite ovdje da odgovorite na repliku ako želite [[Upadica Prkačin: Hvala bogu da ima replika, da čujem.]] Izvolite kolega Kapulica.
Hvala lijepo. Dakle, drago mi je da neki zastupnici otvaraju temu natjecanja u iskazivanju suverenističkih stajališta između predsjednika Milanovića i onoga što hrvatska Vlada i općenito Hrvatska država u izvršnoj vlasti čini za Hrvate u Bosni i Hercegovini. Mislim da je to dobar put. Treba se natjecati u zalaganju za Hrvatski narod, treba se natjecati u nastojanju da im se osigura potpora i razumijevanje za položaj Hrvata u Bosni i Hercegovini. To je puno bolje nego se natjecati u osporavanju njihovih prava i pozicije u Bosni i Hercegovini, a na žalost bilo je i takvih razdoblja. Ali ne smijemo drage kolegice i kolege zaboraviti jedno. Dužnost zastupanja i zaštite interesa Hrvatskog naroda u BiH imaju i mogu imati u prvom redu njihovom voljom legitimno izabrani predstavnici i bez toga niti jedan drugi zastupnik njihovog prava neće imati izgleda za uspjeh [[Upadica Reiner: Hvala.]] I to pravo da sami biraju svoje predstavnike je ključno pravo.
Hvala lijepa. Odgovor poštovanog zastupnika Prkačina.
Dragi prijatelju Mario Kapulica, ja imam osjećaj da si ti imao više vremena nego ja, tako mi se inače kad ja govorim čini, to brzo prođe. Između, nas dvojica se u mnogo stvari slažemo, ali se u jednoj bitnoj stvari ne slažemo. Ja u politici mislim i podržavam, a ti malo više navijaš. Navija, navija. Ja razmišljam. Čak ako je i Zoran Milanović, vidim ja gdje je problem. Ako je dobro došlo i od Zorana Milanovića, pa priznajmo mu.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Milana Vrkljana.
Poštovani gospodine predsjedajući, ministre. Pred nama je jedan uradak koji smo nazvali Deklaracija o položaju Hrvatskog naroda u BiH i koji će trajati vjerojatno još sljedećih sat, dva vremena dok ovdje budemo raspravljali. Nakon toga će bit ostavljen u nekakvu ladicu, više se nikad neće izvadit. Postavlja se pitanje kako to da Republika Hrvatska koja je članica NATO-a i Europske unije i mnogo razvijenija gospodarski od Bosne i Hercegovine i svih zemalja bivše Jugoslavije, pa čak bih rekao i Slovenije ne može zaštititi interese Hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini. Što je uzrok tome? O tome nismo danas govorili. Ja bih rekao da u ovih 20, 30 godine kontinuitet politike koja se osmišlja u Hrvatskoj, prema Hrvatskom narodu u Bosni i Hercegovini su kreirali HDZ i SDP. HDZ je obilježen zadnjih 20 godina jednim teretom korupcije, nepotizma, nefunkcioniranja države i rekao bih da je Hrvatska nezavršeni projekt i to je ključni problem Hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini. Mi smo napravili duboku državu u kojoj se 300 000 Hrvata iselilo iz Hrvatske, 240 000 naših sugrađana smo ovršili, 38 000 se rađa godišnje i mi smo zemlja u kojoj mladi ljudi nemaju perspektive. I sad vidim da neki kolege sa lijeve strane se zadovoljno smiju što sam ja rekao ovo za HDZ. Ali ja ću vam reći isto tako lijevoj strani vaš grijeh nije ništa manji za ovu poziciju Hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini. Ja ću vas podsjetiti da je vaša politika na ovim prostorima počela '45. sa rušenjem spomenika banu Jelačiću. Srušili ste spomenik Šimi Starčeviću prvom jezikoslovcu hrvatskog jezika koji je napisan na hrvatskom jeziku. Zatim, vi ste se odrekli Hebranga, vi ste se odrekli Tuđmana iako je Tuđman neosporno bio ljevičar i komunist. Ali onog trenutka kad je spomenuo Hrvatsku državu, kad se priklonio ideji Hrvatske države vi ste ga se odrekli. Vi ste zarobili Hrvatski narod u toj velikosrpskoj politici koja se i dan danas razvija i sputava Hrvatski narod da se emancipira ne samo u Bosni i Hercegovini nego i u Hrvatskoj. Što je to što nama treba u Hrvatskoj? Treba nam nova politika, treba nam europski standardi, treba nam zemlja bez korupcije, nepotizma, kriminala, trebaju nam demokratizacija društva i demokratizacija naših stranaka kao i financijska demokratizacija stranačkog života. Trebaju nam poduzetnici koji će biti oslobođeni reketa naših inspektora. Treba nam europska, a ne balkanska Hrvatska. I sad kad se vratimo nazad što nama treba, treba nam nova republika. Zašto mi Hrvati, odnosno Hrvatska država ne može zaštititi interese Hrvatskog naroda u BiH? Zato što nismo vjerodostojni. Oni naši partneri sa kojima mi sjedimo u EU su svjesni toga da mi nemamo uzvišene više ciljeve, nego da bi mi samo u Bosni i Hercegovini htjeli staviti svoje poslušnike koji će i tamo pljačkati Hrvatski narod kako se to ovdje događa. Onog trenutka kad riješimo problem korupcije, nepotizma, kriminala, odlaska hrvatskih mladih ljudi iz Hrvatske i naših ovršenih tad ćemo moći zastupati i interese Hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini. Do tada će oni bit zarobljenici naših nesposobnosti, stranputica i krivih odluka.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Kapulice.
Uvaženi kolega zastupniče, ne slažem se da je ključni problem Hrvatskog naroda Bosne i Hercegovine u Republici Hrvatskoj. Preživjeli su Hrvati u Bosni i Hercegovini mnoge naše politike, pa i izjave predsjednika države da su Hrvati u Bosni i Hercegovini problem Sarajeva. Zato ponavljam, dužnost i zaštita prava interesa Hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini imaju i moraju imati u prvom redu njihovi legitimno izabrani predstavnici. I to pravo da imaju svoje legitimno izabrane predstavnike je ključno u obrani njihovog statusa, interesa, položaja i budućnosti. I o tome ne možemo nigdje, pa ni u ovom Hrvatskom saboru ići ispod razine onoga što je recimo Ejup Ganić napisao u svojoj knjizi kada je rekao da potpuno razumije hrvatskog predsjednika Franju Tuđmana sa kojim je razgovarao da se zaštite interesi Hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini i da se Hrvatima osigura da sami biraju svoje predstavnike. Hvala lijepo.
Hvala. Poštovani zastupnik Vrkljan.
Pa nema se tu šta dodat. Hajmo se maknut od Deklaracije. Pišemo deklaracije 30 godina, a Hrvatskom narodu u Bosni i Hercegovini i ono što je ključno Hrvatskom narodu u Hrvatskoj je sve lošije i lošije. To je posljedica 30 godina vladanja HDZ-a i SDP-a. Što znači deklaracija? Što znači ova hrpa papira koju će nakon dva dana se stavit u ladicu i nikad je više nitko neće pogledat? Hoćemo za godinu dana pisat novu deklaraciju? Hajte molim vas!
Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Habijana. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Vrkljan. Govorili ste ovdje ponovno ne prvi puta o korupciji, dovodili ovdje korupciju u svezu sa Hrvatskom demokratskom zajednicom. Pa sad me zanima, obzirom i na vaš slučaj vezan za primanje mita za koji ste doduše, koji je otišao u zastaru zbog pitanja našeg pravosuđa, mogli bi zapravo i reći da ste vi pravi primjer borbe protiv korupcije temeljeći na slučaju koji imate. Bilo bi dobro da prije nego prozivate nas ovdje iz HDZ-a za korupciju koji ovdje sjedimo, da počistite ispred svog praga.
Poštovani zastupnik Vrkljan.
Poštovani kolega zastupniče, zbog ovakvih kao vi Hrvatska se nalazi u ovoj poziciji gdje se nalazi. Danas govorit o korupciji nakon svih presuda, nakon svih praćenja. Kao da mi nismo živjeli u istoj zemlji i govoriti na ovakav način govori da je bojim se slaba budućnost i neizvjesna budućnost za Hrvatsku državu ako budu takvi ljudi kao vi kreirali hrvatsku politiku.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Miroslava Tuđmana.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, poštovani ministre. Da bi se razumjela važnost i doseg ovog Izvješća potrebno je podsjetiti na kontekst političkih odnosa Republika Hrvatska – BiH, odnosno glavni problem u položaju Hrvata u Bosni i Hercegovini. Ovdje se nekoliko puta spominje danas već Dayton, međutim nije se spomenulo da je sastavni dio Daytona i odnos, Sporazum o posebnim odnosima između Republike Hrvatske i Daytona koji je trebao garantirati provedbu Daytona, odnosno garantirati ravnopravan položaj Daytona u Bosni i Hercegovini ne samo na temelju Daytona nego i na temelju Washingtonskih sporazuma koji su bili podloga Daytonu. Okvir da se nastavi sa onim što je ukinuto 2000. godine sa vladom Ivice Račana, odnosno ukidanjem tog Sporazuma o posebnim odnosima je Ugovor o europskom partnerstvu između Vlade Republike Hrvatske i Vijeća ministra BiH. To je ponovo omogućilo aktualizaciju, odnosno ojačalo kontinuitet i hrvatske i europske politike prema Bosni i Hercegovini iz '91. godine. Nemojmo zaboraviti da je Hrvatska kontinuirano zagovarala federalni, odnosno konfederalni model ustavnog uređenja Bosne i Hercegovine, a da je to isto bio, da su to bili prijedlozi Međunarodne zajednice, odnosno Europske zajednice, bilo da se radi o Kutiljerovom, Vance-Owenovom, Stoltenbergovom planu koji su polazili od ustavnih odredbi, čak i onih socijalističkog ustava BiH da BiH treba teritorijalno urediti formiranjem entiteta bez obzira kako se oni zvali prema nacionalnom kriteriju uz određene korekcije. To je bio taj glavni pristup, glavno uređenje ali i glavni problem BiH upravo zbog toga što su tri nacionalne politike u BiH imale potpuno oprečne ciljeve. Znate da je srpski nacionalni interesi su bili odcjepljenje, odnosno ako ne odcjepljenje odnosno vlastiti entitet, hrvatski već sam rekao federalna ili konfederalna BiH, a bošnjački i onda i danas je unitarna Bosna i Hercegovina. I to je glavni problem koji smo i danas suočeni. Ono što treba podsjetiti Bosna i Hercegovina sigurno i vjerojatno je jedina zemlja koja sama nije donijela svoj Ustav niti u Parlamentu, niti na referendumu već ga je nametnula Međunarodna zajednica. Upravo zbog toga što nije moguć taj dogovor i sporazum ta tri nacionalnih stranaka težište odgovornosti jeste na Međunarodnoj zajednici, odnosno da Međunarodna zajednica počne promovirati načelo federalizma kao ključnog kriterija za rješavanje problema u višenacionalnim, ključnih kriterija, ključne vrijednosti kao za rješavanje i uređivanje višenacionalnih zajednica a pretpostavka je za to da se pitanje slobode, nacionalne slobode definira kao jedna od temeljnih vrijednosti. Jer nema nacionalne slobode bez slobodnih ljudi, niti slobodnih ljudi bez slobodnog naroda. Ideja federalizma je nešto što je danas u Europi sve prisutnije na teorijskom planu kao kriterij koji treba inaugurirati, kojeg se treba držati. Ali ne smijemo idealizirati ni tu Europu zato što ona takav jedan pristup dosljedno neće provoditi iz svojih sebičnih ako hoćete razloga pojedinih država jer bi to značilo isto tako početi primjenjivati od Španjolske do Velike Britanije, ne znam Škotske ili bilo kojih država. U tom smislu trebalo bi biti ozbiljan i u procjeni što se može učiniti, jer Hrvatska u međunarodnim odnosima ima onoliko snage koliko je i sama jaka odnosno ključni međunarodni igrači trebaju prihvatiti ovo da se takvo rješenje nametne u Bosni i Hercegovini, a za to je potrebno ne prekidati sve odnose nego jačati te odnose i komunikaciju. Hvala.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovane zastupnice Danice Baričević. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Poštovani kolega, uistinu se Hrvati u Bosni i Hercegovini suočavaju sa teškoćama u ostvarivanju svojih prava, tj. Tzv. Svojevrsnim institucionalnim nasiljem koje se očituje upravo u onemogućavanju njihova legitimnog političkog predstavljanja, a i drugim negativnim društvenim pojavama koje upravo proizlaze iz te činjenice. Smatrate li da bi opstanak i prosperitet Hrvata u Bosni i Hercegovini bio u lošijem položaju bez institucionalne pomoći Vlade Republike Hrvatske?
Poštovani zastupnik Tuđman.
Mislim odgovor je jasan da i bez te pomoći bi položaj bio puno lošiji. Međutim položaj nije zadovoljavajući, ne možemo, svi smo se ovdje de facto suglasili da je taj položaj loš i nezadovoljavajući. Ali moramo isto tako biti svjesni da Hrvatska treba mobilizirati što i radi Međunarodna zajednica da izvrši pritisak da Bosna i Hercegovina dođe do jednoga federalnoga uređenja, jer će inače jedna unitaristička politika ili hegemonistička politika koju nameću i provode Bošnjaci dovesti do propasti Bosne i Hercegovine.
Iduća replika poštovane zastupnice Marijane Petir.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Tuđman govorili ste i o modelu federalizacije kao jednom od mogućih rješenja. Ja mogu ovdje posvjedočiti da sam kao hrvatska zastupnica u Europskom parlamentu sa još nekoliko kolega ovdje i kolega Stier je bio, bio je i kolega Plenković i neki drugi, bila podnositeljica amandmana koji su usvojeni u Europskom parlamentu koji su tražili i nadogradnju Daytona i pronalaženje rješenja koje bi moglo ići i po modelu federalizacije a kako bi se osigurala jednakopravnost i konstitutivnost sva tri naroda. Dakle, ako govorimo o Europi, poziciji Europe, Europa jest slušala ono što su hrvatski predstavnici u Bruxellesu govorili kad su zagovarali prava i osnaživanje položaja Hrvata u Bosni i Hercegovini. No koje je rješenje ako se službene vlasti Bosne i Hercegovine uporno oglušuju na sve te rezolucije i preporuke koje su donesene.
Poštovani zastupnik Tuđman.
Deklaracija koju spominjete vrlo je dobro primljena i u Hrvatskoj i Hrvatima u Bosni i Hercegovini, a jako loše od SDA i njihovih političara. Pitanje kako se ona može realizirati naprosto treba tražiti odgovor u tome da se Europska unija više angažira i drugi međunarodni čimbenici više angažiraju na tome da se prihvate te vrijednosti, a želja ne ulazeći sad u to koliko je iskreno od strane bošnjačke politike da uđu u Europsku uniju je prostor ili mogućnost da ih se prisili da prihvate europske vrijednosti i jedan od modela federalnog uređenja. S time što treba naglasiti da svaka država pronalazi svoj model, da nema univerzalnog rješenja za federalizaciju višenacionalnih država.
Hvala. Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Kapulice.
Zahvaljujem. Evo profesor Tuđman je kao jedan od meritornijih ljudi u ovoj sabornici govorio o Daytonskom sporazumu i njegovim aspektima. I gospodin Bauk je govorio da se izbori na isti način provode od 1998. godine pa da sadašnja situacija nema nikakve veze sa Daytonom. Pa ne radi se ovdje o provedbi odredaba Daytonskog sporazuma nego upravo suprotno. Već uoči tih prvih izbora koji su spomenuti, a ovdje imam dokument iz 1997. godine govori se o brojnim kršenjima odredbi Daytonskog sporazuma, izbornih pravila, kodeksa, odbijanju brojnih prigovora i odstupanja od zajamčenih prava Hrvata u Bosni i Hercegovini. A za ostvarivanje tih prava nisu osnova samo pravila, kodeksi i sporazumi oni su potrebni za njihovu realnu i operativnu provedbu. Temelj prava Hrvata u Bosni i Hercegovini je izvorna činjenica da je Bosna i Hercegovina i njihova država i da je to njihovo povijesno i prirodno pravo, a sve ostalo je politika, hegemonije … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Poštovani zastupnik Tuđman.
Ovo što je kolega Bauk rekao može se sa formalnog stajališta tako tumačiti, međutim to je ta odredba odnosno ne može se tako čitati s obzirom da je suprotna duhu čak i Daytonskog sporazuma takav kakav jeste zato što negira konstitutivnost naroda. Prema tome, potrebno je kao što sam i malo prije rekao pronaći obrasce kako bi se osigurala ta ravnopravnost u praksi, a ne sa nekakvim pravnim smicalicama izigrati Hrvatski narod da bira svoje predstavnike u ključnim pozicijama u Bosni i Hercegovini pogotovo što imate ovu jednu argumentaciju sada koja ide u prilog ovoj jednoj unitarističkoj koncepciji koju zagovara SDA tamo. Kaže pa šta se Hrvati bune kad oni imaju procentualno više ministara nego što ih procentualno tamo radi. Problem je u tome što Hrvati trebaju imati paritet, a ne procentualnu zastupljenost u institucijama BiH.
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Bušić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega zastupniče, kolega Tuđman vi ste govorili u vašem izlaganju o ideji federalizma. Dotaknuli ste samo na kratko i Washingtonski sporazum koja je bila zapravo prva etapa tog dogovora kad je stvoren zapravo okvirni sporazum o stvaranju Federacije Bosne i Hercegovine koja se i danas zove federacija. Pa ja bih vas i to je naravno bila prva etapa dogovora. Što se dogodilo da zapravo više uopće ne govorimo niti spominjemo Washingtonski sporazum koji je zapravo Daytonski sporazum je nastavak Washingtonskog sporazuma koji se dogodio u ožujku 1994. godine u Washingtonu.
Poštovani zastupnik Tuđman.
Hvala. Pretpostavljam da su dva razloga zašto se ne spominje više Washingtonski sporazum. S jedne strane zato što se odustalo od novih posebnih odnosa koji su definirali mehanizme kako održati te odnose između federacije i Republike Hrvatske, a s druge strane optužba SDA, politike SDA da je zapravo zagovor federacije podjela Bosne i Hercegovine. Tako da imate jednu paradoksalnu situaciju da u Bosni, u federaciji svatko onaj koji spominje ili se poziva na federaciju se proglašava protivnikom federacije odnosno Bosne i Hercegovine. S druge strane ono što bi trebalo podsjetiti kad je došlo do Washingtonskog sporazuma onda Međunarodna zajednica nije bila da Republika Srpska mora biti sastavni dio Bosne i Hercegovine, a Izetbegović je potpisao da se oni mogu u roku od dvije godine izdvojiti iz Bosne i Hercegovine.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Branka Bačića. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege. Pa svaka rasprava u Hrvatskome saboru nas saborskih zastupnika ali i rasprave bilo kojih drugih hrvatskih državnih dužnosnika o položaju Hrvata, Hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini počinje i završava osnovnim stavom, tvrdnjom o potrebi konstitutivnosti i jednakopravnosti Hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini. Ne potrebi, nego stavu i tvrdnji da tome tako mora biti, jer je ta činjenica u stvari nužan preduvjet opstojnosti Bosne i Hercegovine. Kada govorimo o jednakopravnosti Hrvata u Bosni i Hercegovini onda govorimo da se ona može prije svega, ali ne jedino, prije svega ostvariti pravednim izbornim zakonodavstvom na način da predstavnici Hrvatskog naroda u tijelima vlasti Bosne i Hercegovine budu izabrani većinskom voljom Hrvatskog naroda. Dakle, to je osnovna postavka za ispunjavanje ove jednakopravnosti i konstitutivnosti Hrvata u Bosni i Hercegovini. I kada govorimo u duhu Daytona ne znači da primjerice u kolektivnom Predsjedništvu Bosne i Hercegovine mora biti jedan Hrvat, jedan Srbin, jedan Bošnjak već da predstavnik Hrvatskog naroda pa čak i ne mora biti Hrvat bude izabran većinskom voljom Hrvatskog naroda. To je ono što se pokušava osporiti kada se govori o izboru Komšića za člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine u ime Hrvatskog naroda. Dakle, legitimni predstavnik Hrvatskog naroda u tijelima vlasti Bosne i Hercegovine mora biti ona osoba koja je izabrana većinskom voljom Hrvatskog naroda. I tu počinje i završava bilo kakva priča o tome tko može i na koji način zastupati Hrvate u Bosni i Hercegovini. Često puta smo previše okrenuti kolektivnom predsjedništvu u Bosni i Hercegovini, ali tiho a rekao bih čak i otvoreno polako se pokušavalo jedno vrijeme dokinuti Dom naroda koji je jamac vitalnih, zadržavanja, očuvanja vitalnih interesa Republike Hrvatske i u federaciji i u Bosni i Hercegovini. Pa kako to nije uspjelo sada se pokušava majorizacijom, izbornim injžinjeringom onom dijelu zastupnika Doma naroda kroz kvotu hrvatskih zastupnika uključiti na isti način predstavnike Hrvatskog naroda kao što se to događa u Predsjedništvu Bosne i Hercegovine. Prema tome, potreba za tim očuvanjem tog prava Hrvata da ih zastupaju njihovi legitimni predstavnici jedno je od najvažnijih pitanja kojima se moramo baviti i mi u Hrvatskoj jer je to i temeljem Ustava i naša obveza i cjelokupni hrvatski korpus predvođen Hrvatskim narodnim saborom u Bosni i Hercegovini. O tome kakav je pristup ove Vlade ili one vlade prije, trinaeste Vlade Republike Hrvatske najbolje govori činjenica da je svega tek osam dana nakon što smo u listopadu mjesecu izabrali Vladu već prva sjednica nakon Vlade u Zagrebu bila u Sarajevu između Vlade mislim da je tada bio predsjednik Vlade i ministar vanjskih poslova gospodin Stier. Prva sjednica svega osam dana nakon što je Hrvatski sabor konstituirao novu Vladu 2016. godine održana je u Sarajevu gdje je tamo jasno i predsjednik Vlade i ministar vanjskih poslova iznio kakva će biti politika ove Vlade Republike Hrvatske prema Bosni i Hercegovini u kojoj se zalažemo za njen euroatlantski put ali prije svega uz temeljno načelo poštivanja Daytonskog pariškog mirovnog sporazuma i Ustava Bosne i Hercegovine. Jer kad mi govorimo o kršenju tog duha Daytona nekako uvijek kao da zaboravljamo reći da se krši i Ustav Bosne i Hercegovine koji sve ono što je Dayton zapisao, a što i nije zapisao ali se podrazumijeva što je vrlo važno da je upravo takav način postupanja u skladu sa tim mirovnim sporazumom je anticipirano u Ustavu Bosne i Hercegovine. I kada govorimo o kršenju Daytonskog sporazuma, mi u pravilu kad govorimo o šteti koja se pričinjava Hrvatskom narodu pri tome uvijek govorimo i o kršenju Ustava Bosne i Hercegovine, a o tome najbolje govori predmet Ljubić koji mu je pokazao na tu potrebu legitimnog zastupanja Hrvata u Bosni i Hercegovini. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Šimičevića.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi zastupniče, ovdje se u ovoj raspravi stalno provlači teza o poštivanju Daytonskog, odnosno Washingtonskog sporazuma. Mi znamo da su Hrvati dali ogroman obol u očuvanju granica u Bosni i Hercegovini, da su Hrvati za jedinstvenu Bosnu i Hercegovinu. Ali izgleda sad kad je došao mir, da se zapravo samo Hrvati ti koji su u podređenom položaju. A kad ćemo mi konačno imati i Ustav takav da hrvatski čovjek bira svog predstavnika u izvršnu vlast Bosne i Hercegovine. Hvala.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem kolega Šimičeviću. Pa cijelu evo već pet sati govorimo o provedbi ove Deklaracije o položaju Hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini. Po meni ona je dobar dokument koji na određeni način iskazuje želju, stav, volju nas zastupnika u Hrvatskom saboru i očekuje od Vlade i od Predsjednika Republike i od svih dužnosnika, prije svega i od ministra vanjskih poslova da na tim zaključcima koje smo mi potvrdili ovom Deklaracijom trajno ustrajavaju, jasno jer je i to naša ustavna obveza, da se ta konstitutivnost, jednakopravnost Hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini postigne već na idućim izborima. Jasno da s druge strane postoji težnja većinskog bošnjačkog naroda za majorizacijom u svim tijelima vlasti federacije pa jasno kroz Dom naroda bi onda se takva majorizacija dogodila i na razini države, da na tome ustrajava, da se na tome radi kako bi se uspostavila jednakopravnost. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Nine Raspudića. Izvolite.
Zahvaljujem. Složio bih se sa uvaženim zastupnikom Antom Prkačinom da je pet minuta malo za ovu temu. Malo je i deset, govorim u ime kluba, malo je i sat, malo je i deset sati ali dobro je konačno da se o ovome govori. Malo bih nadopunio samo gospodina Bačića, ne bih se ja samo pozivao na duh Daytona jer duh može biti fluidan, podložan interpretaciji, slovo je vrlo jasno. A nedvojben dokaz da članovi Predstavništva predstavljaju narode, a da nisu samo pripadnici naroda je stavka u tom istom Ustavu, aneksu 4. koja kaže da se u slučaju povrede vitalnog nacionalnog interesa član Predsjedništva obraća Domu naroda u Parlamentu, tog naroda Hrvat hrvatskog, Bošnjak bošnjačkog, Srbin srpskog i da onda Dom naroda, klub naroda tog naroda pokreće u Parlamentu taj mehanizam zaštite vitalnog nacionalnog interesa. Znači, jasno je da je on predstavnik Hrvata bi trebao biti. Da riješim još neke nedoumice koje su se tu čule od kolege Glavaševića smo čuli to kako nacionalni identiteti u BiH oni smatraju ne bi trebali biti primarni itd. Ali nije, stvarnost ne odgovara našim željama i utopijama i našim nekim političkim vrijednostima. Jer ja bih pitao i spominje se da ne mora sve biti iz nacionalne vizure, ali retoričko pitanje bih postavio koja je to politika u BiH koja nije iz nacionalne vizure? Podstiću da se na popisu iz 2013. 96,3% stanovnika BiH izjasnilo kao pripadnici jednog od tri konstitutivna naroda kao Bošnjaci, Hrvati ili Srbi. 3,7% kao ostali ako odbijemo nacionalne manjine Albance, Rome, Turke, Crnogorce i ostale pa ni jedan posto ljudi se nije izjasnio u smislu pripadnosti zemlji kao takvog ustavnog patriotizma da su oni građani ili Bosanci i Hercegovci itd. I ono što je važno istaknuti u toj priči da je u složenim višenacionalnim državama u kojima nije riješeno nacionalno pitanje da je građanska opcija uvijek krimka za nacionalizam brojnijeg naroda. To smo vidjeli na primjeru Jugoslavije. Milošević nikad nije spomenuo da je on za Veliku Srbiju. Ne on kao čuva Jugoslaviju, ali Srbi su najbrojniji u Jugoslaviji. To danas rade Bošnjaci u Bosni i Hercegovini. Stoga nereflektirano govorenje o građanskoj nekakvoj opciji u BiH je znak ili nepoznavanja situacije ili lobiranja za velikobošnjačku politiku, trećeg nema. Osvrnuo bih se kratko na priče o našim saveznicima. Dakle, ja smatram da je hrvatska politika konačno postala konstruktivna ali da se radi nedovoljno. Što se tiče naših saveznika hajmo krenuti od od SAD-a, vidjeli smo na Wikileaksu kako naši ministri vanjskih poslova sniskodljivo klimaju glavom američkim dužnosnicima i sumnjam da su se ikoga, ikada založili za Hrvate u BiH. Američka ambasada u Sarajevu je organizator prosvjeda 2014. godine tzv. socijalnih tobožnjih nemira koji su se u biti pokazali kao Bošnjačko proljeće jer se nije prosvjedovalo ni na teritorijama gdje većini žive ni Srbi, ni Hrvati, a na kraju nakon mjesec dana kad je cijela priča okopnila i tu plenumi završili zadnja šačica prosvjednika i plenumaša praćena kamerom nacionalne televizije dolazi pred Američku ambasadu, doslovno i zvoni da pita što da rade dalje. Evo, takva je nažalost američka politika, ali ja mislim da je i naša krivnja jer ako je Amerika naš partner, a jeste, onda razgovarajmo partnerski. Učinite nešto za taj naš narod kojem su dolje pogažena prava. Sumnjam da je takav razgovor ikada obavljen na takav način. Da, imamo problem njemačke politike. 2017. godine u pripremi zajedničkog stajališta EU za raspravu o BiH u Vijeću sigurnosti UN-a Hrvatska je u taj dokument dodala potrebu osiguranja ravnopravnosti tri konstitutivna naroda. Uslijedilo je šokantno njemačko inzistiranje da se to izbriše tj. da se konstitutivni narodi uopće ne spominju. Pazite, to je ustavna kategorija. I to ne ustavna kategorija bilo kakvog ustava, nego ustava koji je mirovni sporazum. Što to znači sad negirat konstitutivni narod temeljem ustava? Povratak na ratno stanje. To je jedna zločinačka neodgovorna politika, ja se nadam da je to utopizam SPD-a koji vodi njemačko vanjskih, vanjskih poslova. Kad govorimo o toj pseudograđanskoj, lažno građanskoj priči, dovoljno se podsjetiti da je Benjamin Kallay prije 135 godina pokušao isto i nije tada uspio, a u međuvremenu su se dogodili brojni ratovi i drugi povijesni događaji koji su dodatno učvrstili identitete triju nacija u BiH. I umjesto da tražimo harmonično rješenje plivamo u utopijama. Gospodin Glavašević bi se trebao za provedbu svojih vrijednosti zalagati za treći entitet. Zašto? Kad bi imali tri entiteta onda bismo mogli primijeniti čisti građanski princip. Kandidiraju se svi u svakom entitetu, tri entiteta delegiraju tri člana predsjedništava, vlade entiteta i sve ostalo. Dakle, za tu priču nek se zalaže za treći entitet. Čuli smo kritike na HDZ BiH, da, slažem se s većinom toga, ali bi onda trebalo se silno zalagati gospođa Benčić za promjenu izbornog zakona, jer se Hrvati homogeniziraju oko najjače opcije i … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala lijepa, hvala lijepa imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Kolega Raspudiću i u ovoj raspravi, vidim da ste komentirali naše kolege, posebnu težinu ima rasprava kolege našega koji je bio i general i ja mislim da je on sve rekao ovdje da je velikobošnjačka politika u biti problem rascijepa Bosne da Hrvati nemaju svoje znači ono što im pripada da su konstruktivan narod, a kolega Prkačin je to najbolje objasnio. Međutim, kada je Hrvatska po vama u biti digla ruke od Hrvata? Da li je to kada je Jandroković, predsjednik sabora rekao u Wikileaksu da nikada neće biti treći entitet ili kada je Stjepan Mesić vodio barčaršijsku politiku, sarajevsku politiku protiv Hrvata ili kada su se svi koji su trenutno evo gospodina Grlića plivali uz tu politiku protiv Hrvata deklaratorno samo uz izbore za Hrvate? Gdje je po vama ključna točka, gdje narod u Hercegovini morao prihvatit činjenicu da su zaboravljeni?
Poštovani zastupnik Raspudić, izvolite.
Teško je odlučit se koja je bila najniža točka politička ili simbolička. Ja bih vas samo korigirao, tadašnji ministar vanjskih poslova sadašnji predsjednik sabora Gordan Jandroković je rekao da ideja o trećem entitetu glupa i za nas neprihvatljiva ovaj tako je točno rekao Stewart Jonesu. Ja mislim da je ipak dno bilo dotaknuto u trenutku kojeg sam naveo 2010. godine Bošnjaci drugi put biraju Komšića, ajde prvi put se možda nije znalo, mislio se evo možda će većinski Hrvati glasovati, a onda ima situaciju u Kalesi živi 35 Hrvata, 33 su glasali za druge hrvatske kandidate, dakle potencijalno 2, možda su maloljetni, možda jedno izašlo, Komšić dobije 7033 glasa. I veleposlanik RH Tonči Staničić se hvali u intervjuu u Oslobođenju kako je on prvi čestitao Komšiću na izbornoj pobjedi. Pa možete li zamisliti Srbima da je netko nametnuo člana predsjedništva da srpski veleposlanik u Sarajevu to kaže. Pa gorjela bi Skupština UN-a da je njima to napravljeno. Evo, to je po meni bilo dno.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Raspudić ne znam da li smo se dobro razumjeli ja sam rekao o uspostavi, jednakopravnosti Hrvata u BiH kroz izborni zakon koji će omogućiti ustanoviti legitimnu zastupljenost hrvatskog naroda. I kad je u pitanju višečlano tročlano predsjedništvo rekao sam, sad mogu na drugačiji način to interpretirati, da je za Hrvate bolje da im u predsjedništvu sjedi predstavnik iz Bošnjačkog naroda izabran njihovom većinom nego Hrvat izabran većinom bošnjačkog naroda. To je bio moj stav kojega i sada potvrđujem. Inače kad govorimo o kolegi Jandrokoviću i Wikileaksu, nije to tako rečeno. On je rekao da je treći entitet pitanje unutarnjih odnosa u BiH, a ne da je on rekao da su Hrvati glupi koji to zastupaju.
Poštovani zastupnik Raspudić.
Moram vas ispraviti, ali nećemo sad kopati po toj izjavi jer to sam više puta i koristio i točno imam dokument taj sam skinuo od Wikileaksa, dakle da je ta ideja za nas glupa i neprihvatljiva. Ja se slažem Hrvate može predstavljati bilo tko, ali koga su oni izabrali. Mi smo imali u vrijeme poraća dok je još uvijek bio paritet recimo veleposlanik ih hrvatske kvote u Japanu je bio doktor Ben koji živi u Mostaru, inače iz Jajca, čovjek je crnac iz Kenije, ali je on kulturološki kako bih rekao Hrvat iz BiH i bez problema on je naš dobar kadar bio za to veleposlanstvo. Dakle i Hrvati mogu predstavljati oni legitimno koje su Hrvati izabrali. E sad, postoje različiti, različiti modeli su napravljeni kako to osigurati. To može biti hrvatska teritorijalna jedinica koja onda delegira jednog člana predsjedništva, jednog s bošnjačkom većinom, jedna Republika Srpska. Može se onda staviti jedan ključ da se gleda rezultat izbora za člana predsjednika, ali da on mora u najmanje dva kantona s hrvatskom većinom osvojiti prvo mjesto. Što Komšić naravno i netko tko za koga ne glasaju Hrvati nikada ne može. Mogu se napraviti dvije diplomizborne jedinice …/Govornici govore istovremeno, ne razumije se.
Hvala, hvala lijepa. Slijedeća replika, poštovanog zastupnika Tuđmana.
Kolega Raspudić, vi ste govorili o toj građanskoj državi kao krinki za dominaciju najbrojnijeg naroda vezano za BiH. Međutim treba podsjetiti da su se višenacionalne države '90.-tih godina raspale u Europi upravo zbog takve jedne politike i da je tada nastalo 15 nacionalnih država, kasnije je nastala još i Kosovo i Crna Gora, a na lijevoj opciji se tada trubilo kako su to nekakve anakrone ideje 19. stoljeća. Prema tome ono što bi trebalo shvatiti da je pitanje nacionalne slobode i ravnopravnosti jedno od temeljnih vrijednosti, ali isto tako da bi se došlo do međunarodnog priznanja da odnosi u međunarodnom poretku su naprosto poput fizičkih zakona koji se doduše mogu mijenjati, a da to nije tako jednostavno prema tome potrebno nam je angažman međunarodne zajednice da bi se moglo ovu u BiH … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala. Poštovani zastupnik Raspudić.
Slažem se sa svim što rekli, ali Hrvatska mora početi postupati kao suverena država. Mislim da nije dobro ovo način na koji je Bugarska blokirala kandidaturu Makedoniji i da razlozi ne stoje. Ali itekako stoje razlozi i svakom bi se lako rastumačili zašto bi Hrvatska trebala blokirati europski put BiH dok se ne promijeni izborni zakon tj. ne vrati na Dejtonska načela da osigura jednakopravnost naroda. Mi to možemo, možemo obraniti. Bojim se da nije nikada dosada ni jedan takav potez povukli, a treba ih povlačiti jer apeliranje i ova razmjena na sastancima s Komaricom ili Čovićem ili s bilo kim jadikovki, ne koristi. U BiH nije da nije zastupljena i građanska politička volja, ona je zastupljena na razini općina, županija, parlamenta Federacije BiH, parlamenta BiH i skupštine Republike Srpske, a tijela za predstavljanje nacionalne političke da tako kažem volje konstutivnih naroda su domovi naroda i predsjedništvo. Mislim da je to jedan fini balas koji je grubo narušen.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Domagoja Price.
Rekli ste da je nacionalni identitet jedan od važna odrednica, slažem se s time, ali ne možemo reći da je ključno upravo pokazatelj toga nažalost je ovo iseljavanje u zadnjih nekoliko godina iz Hrvatske kad je Hrvatsku napustilo gotovo 300.000 ljudi, znači imamo hrvatsku državu samostalnu, u hrvatskoj državi većinski narod 90% čine etnički Hrvati i opet ljudi nažalost napuštaju našu domovinu. Odlaze da ne kažemo trbuhom za kruhom, idu tamo gdje će biti bolje njima, gdje će imati bolju egzistenciju za svoju obitelj, tako da vidimo da nije nacionalna odrednica ona koja je ipak primarna. Primarna je znači borba za sebe, za svoju obitelj u smislu egzistencije. Hvala vam.
Poštovani zastupnik Raspudić.
Nije primarna, ali u BiH nijedno drugo pitanje ne može u potpunosti doći na dnevni red s punim političkim fokusom, ni ekonomsko, ni pravno, ni pitanje antikorupcije i svega ostalog dok se ne riješi nacionalno pitanje. Neriješeno nacionalno pitanje je generator nacionalizma. Spominjao sam, kolegica Benčić kritizira Čovića i HDZ BiH, opravdano, nesposobni su, korumpirani, vrlo mlitavi prema Sarajevu kad treba braniti nacionalne interese. Zašto Hrvati većinski glasuju za njih? Pa zato što su u strahu od preglasavanja. Promjena izbornog zakona koja bi jamčila Hrvatima da im drugi neće birati političke predstavnike automatski bi dovela i do pluralizacije hrvatske političke scene jer narod u stalnom strahu od preglasavanja se spontano homogenizira oko najjače i najorganiziranije opcije, a to je HDZ BiH. Dakle, dvostruki je interes Hrvata u BiH da se riješi taj izborni zakon jer bi se onda konačno i druge stvari o kojima ste govorile došle na dnevni red, s čim se slažem.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Selak Raspudić.
… [[Govornica naknadno uključena.]] jel ovo radi? Aha sad radi. Dakle, u nastavku na ovo što ste rekli kako onda uopće povjerovati da je u interesu HDZ-a da se ova deklaracija po pitanju političke jednakopravnosti provede, kada bi to značilo da se više neće birači homogenizirati oko HDZ-a u BiH i je li rezultat njezinog neprovođenja upravo ovakav pozadinski interes? A drugo pitanje tiče se onoga što ste govorili o politici u izvještaju gdje se prema razgovoru s čelnicima EU da se govorilo na ovakav način o pitanju jednakopravnosti Hrvata u BiH za razliku od spominjanja toga izrijekom kada se govori o razgovorima s Čovićem. Kako to komentirate, je li to dvostruka politika, jedna prema EU institucijama, a nominalno ovdje nama naznačena kao drugačija i prema naravno BiH drugačija?
Poštovani zastupnik Raspudić.
Dijelom sigurno svaka bi analiza pokazala da kolidira partikularni interes, bio od stranački, bio nekih osoba, bio nekih financijskih i ekonomskih krugova i ono što je, ne samo opće nacionalni interes nego ja bih rekao doista ljudski interes pravde i ravnopravnosti naroda u složenim državama. Činjenica to jest dok je stanje ovakvo da HDZ BiH će šta god radili, kakve god kadrove stavljali dobivati većinu od Hrvata u BiH, ponavljam jer se ljudi homogeniziraju oko najjače opcije u strahu od preglasavanja. Što se tiče Hrvatske nema više ucjene pristupnim putem EU otvaranja ili zatvaranja poglavlja. Ono zašto premijer Plenković spominje kada razgovara s Komaricom i s Čovićem, ja govorim o onome što stoji izvješću, potrebu promjene izbornog zakona, a ne spominje na sastanku s Junckerom ili Europske pučke stranke, ja mogu samo objasniti brigom o nekakvim plusevima u općoj sutra europskoj politici ili karijeri, ne znam kako objasniti to drugačije.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ante Kujundžića. Jel se čujemo, vidimo?
Hvala gospodine Reiner. Poštovani kolega Raspudić, slušajući izlaganja pojedinaca u ovoj sabornici čiji sami sadržaj i percepcija stanja u BiH te odnosa RH prema BiH zlobnici bi rekli ozbiljno ukazuje na konzumaciju bunike, no ne bih osobno to tako okarakterizirao. Osobno sam skloniji činjenici vidljivog hvalisanja koje u svojoj pozadini baš i nema nešto s čim se može pohvaliti i biti utemeljen. Međutim, pitat ću vas dvije stvari. Po vašem mišljenju u kojem je području RH najviše zakazala u odnosu prema BiH i druga stvar što mislite koji je faktor nejedinstva Hrvata u BiH …/nerazumljivo/
Hvala da, drugo pitanje se nije čulo, a ja bih molio kolegu Kujundžića da se [[Upadica: Mogu ga ponovit.]] kloni onakvih tvrdnji koje je izrekao u prvom dijelu svog pitanja da. Izvolite, drugo pitanje, drugi dio pitanja.
Pitanje je zapravo što mislite koji je faktor nejedinstva Hrvata u BiH, Čović i političke sinekure ili netko treći?
Poštovani zastupnik Raspudić.
Ja bih rekao nažalost jer mislim da bi pluralizam i konkurencija politička Hrvata u BiH bila dobra, nema tog nesuglasja. To se gura iz sarajevskih političkih krugova i nekih u Hrvatskoj da postoje kao različiti interesi Hrvata Srednje Bosne ili Posavine od Hrvata Hercegovine, ne. Pogledajte rezultate izbora, isti postotak HDZ BiH dobiva i u Orašju i u Srednjoj Bosni i u Hercegovini. Dakle, po tom pitanju nema ne jedinstva. Ono gdje je naviše zakazala politika RH i gdje je moj najveći problem s ovim izvješćem je to što se nije radilo na vanjskopolitičkom planu. Konkretno točka 6 dakle što nije upućeno ni jedno pismo, niti pokušan organiziran sastanak sa Vijećem za implementaciju Dejtonskog mirovnog sporazuma gdje bi se jasno objasnilo kršenje načela konstitutivnosti naroda. To je najveći problem.
I zadnja replika poštovanog zastupnika Troskota.
Poštovani gospodine Raspudić dotaknuo bi se jedne teme koju ste kratko samo dotaknuli u vašem izlaganju. Postoji jedno mjesto koje se zove Kalesija u Tuzlanskom kantonu i struktura stanovništva je slijedeća. Dakle, ukupno ima 7035 stanovnika, od toga su 7000 Bošnjaci, 35 Hrvata. Što se tiče glasova, glasovanje je bilo slijedeće dakle 7000 Bošnjaka je glasalo za gospodina za Komšića, 2 Hrvata su glasala za gospodina Komšića, a 33 Hrvata su glasala za ostale hrvatske kandidate. To dokazuje vašu činjenicu da je to gospodin koji bi trebao biti proglašen kao persona non grata u hrvatskoj politici. Nadalje, čitajući bošnjačke novine, slušao sam i gledamo sad da će se ti slični pritisci dakle raditi i na lokalnoj razini, imate li saznanja i o tome i možete li nam prokomentirati taj primjer kako se odražava u, općenito u politici BiH. Hvala.
Poštovani zastupnik Raspudić.
Kad je drugi put izabran Željko Komšić neki akteri na hrvatskoj javnoj sceni, neki su i pokojni, pa ne bi sad o imenima, vodio sam te polemike i uživo na nacionalnoj televiziji, ne može se dokazati da su Bošnjaci izabrali Komšića. Ovaj primjer Kalesi je toliko zoran da ne treba govoriti dalje. Što se tiče ovih lokalnih izbora mi imamo neke probleme, imali smo prosvjed Hrvata Uskoplja koji tvrde da je naprasno prekinuto brojenje glasova koji su dolazili poštom koji su većinski hrvatski. Ja smatram bi RH trebala promtno dati pravnu pomoć Hrvatima u Uskoplju da se to ustanovi jel to tako ili nije ili brojnim drugi pojedinačni primjeri na terenu. Evo javljaju se i Hrvati iz Fojnice, problem rudnika Bakovići i hrvatskih sela koja su oko njega tko će se tu sutra zapošljavati i ostalo. Dakle, postoji puno konkretnih problema na terenu gdje smatram da bi institucije RH trebale puno brže i konkretnije djelovati i pomagati Hrvatima tamo.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovane zastupnice Ljubice Maksimčuk.
Zvala lijepa predsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi ministre, kolegice i kolege, deklaracija o položaju hrvatskoga naroda donesena je 14. Prosinca 2018. godine u ovom visokom domu oslanjajući se naravno na Ustav RH, na sve druge pozitivne propise koje Hrvatima u drugim državama jamče skrb i zaštitu hrvatske države. Položaj Hrvata u BiH trenutno je daleko od ustavnopravne pozicije. Ne traže Hrvati ništa drugo osim onoga što im pripada i što imaju ostala dva naroda u BiH. U svom djelovanju Hrvatska podupire suverenitet, integritet i teritorijalnu cjelovitost BiH. Hrvatska podupire institucije svih razina vlasti u BiH, ali te iste institucije ne poštuju izbornu volju hrvatskoga naroda. Pa ću ponoviti ono što sam jutros rekla u mojoj replici i vraćam se ponovo na izbornu prijevaru od nedavnih lokalnih izbora gdje su Hrvati, ja ću se, ja ću samo ovdje napomenuti općinu Teslić, ali ima tu i drugih općina, ostali zakinuti za svoje predstavnike jer je SIP naprosto prestao prebrojavanje listića pristiglih poštom za što hrvatski predstavnici imaju dokaz i zasigurno će pravdu potražiti i boriti se svim mogućim zakonskim sredstvima. Poštovanje volje birača su osnove demokracije koje u BiH, koje BiH u svojim težnjama k europskom putu mora poštivati. Bez rješenja hrvatskog pitanja nema ni rješenja ostalih problema u BiH kojih je zasigurno puno. Hrvatska Vlada i predsjednik Vlade u više navrata su jasno komunicirali ovu temu o ravnopravnosti Hrvata u BiH u svim tijelima EU. Naši zastupnici u Europskom parlamentu svaku priliku svakako koriste kako bi ukazali na težak položaj Hrvata. BiH je u središtu Hrvatske vanjske politike, u 9. sazivu Hrvatskoga sabora i osobno sam sudjelovala u donošenju ove deklaracije i tada su oči naših Hrvata u BiH bile uprte u ovaj visoki dom gdje su se mnogi u svojim raspravama nametali što više puta spomenuti Hrvate u BiH. I zamislite kad je došlo glasovanje nisu bili ni za, ni protiv, ni suzdržani jednostavno su isparili. U ovom izvješću za 2019. godinu vidimo koliko je aktivnosti ova Vlada poduzela. Sigurna sam da će u slijedećem izvješću biti puno toga više. Ne smijemo se umoriti, ne smijemo odustati od isticanja problema koji Hrvati u BiH imaju, ne smijemo odustati od traženja rješenja za BiH. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Davora Ive Stiera.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, kolegice i kolege već su prije mene rekli da 5 minuta je premalo da možemo detaljno analizirati situaciju u BiH, položaj hrvatskog naroda u BiH, ali sigurno je vrijeme da možemo uočiti i pozdraviti one aktivnosti koje je Vlada, možemo reći i državni vrh učinio u razvoju odnosa sa BiH kao državnom gdje će sva tri konstitutivna naroda biti ravnopravni, gdje će se otvoriti i mogućnost da se BiH pridruži Hrvatskoj u članstvu u EU i NATO-u. To nije samo pitanje neke humanitarne pomoći ili čak ne samo pitanje naše ustavne obaveze, definitivno jest i ustavna obaveza ali je u svakom slučaju pitanja ulaganja u našu nacionalnu sigurnost odnosno nacionalnu sigurnost RH. No, spomenuo sam napore i aktivnosti Vlade, pa i državnog vrha namjerno proširio malo taj koncept jer doista kad bi pogledali koje smo strateške ciljeve ispunili onda bi vidjeli da prije toga smo znali ispuniti dva preduvjeta. Jedan je politički konsenzus ili barem suglasje najvažnijih, relevantnijih političkih i društvenih čimbenika, a drugo je prepoznavanje međunarodnih prilika, pa i sposobnost da okrenemo međunarodne okolnosti koje nekad nisu bile nama u korist da to i postanu. Što se tiče tog političkog konsenzusa kojeg smo npr. imali kad je bio referendum o neovisnosti u obrani države, ali i kasnije za EU i NATO oko pitanja BiH moramo priznati nije ga, nije ga bilo, nije ga bilo '90.-tih, nije ga bilo ni kasnije, međutim jest napravljen i po tom pitanju čini mi se jedan napredak. U ovoj raspravi iako je bilo različitih tonova, npr. nije bilo nekih izjava koje su se znale čuti i u ovom domu o Hrvatskoj kao agresoru na BiH. I samim time čini mi se da možemo konstatirati da i na tom području političkog konsenzusa gradimo jednu poziciju, ali ostaje na nama pogotovo u Hrvatskom saboru ta obaveza da to izgradimo jer je to bitno ako želimo biti uspješni. Što se tiče prepoznavanja međunarodnih okolnosti, one se doista i mijenjaju, uloga npr. jedne Rusije, jedne Turske, nije ista danas kao što je bila '90.-tih ili čak 2000.-tih, ali i Beograd koji želi stvoriti svoju interesnu sferu, neki to nazivaju srpski svet i naravno vide BiH u toj interesnoj sferi. Zapad, dakle i EU i NATO na to do sada nije dao adekvatan odgovor. Jedan možda obris toga odgovora jest bio u rezolucija Europskog parlamenta koje su prije spomenute od one prve 2014., ali i kasnije '15.-te i '16.-te gdje se ukratko naglasilo 3 stvari. Ne separatizmu, ali ne i unitarizmu i centralizmu, a da federalnim rješenjima u BiH na putu prema EU. I na tom tragu radi i hrvatska Vlada i državni vrh i mislim da je izuzetno bitno da iskoristimo i ovu raspravu da damo potporu upravo takvoj jednoj politici. Posve je legitimno imati neka različita mišljenja, poglede pa i uputiti kritike, ali mislim da na tom putu i u tom usmjerenju moramo dati potporu Vladi i državnome vrhu jer to je doista jedan oblik državne politike koji je izuzetno bitno ne samo za položaj hrvatskoga naroda, naravno i za to, ali za cjelokupnu BiH, a onda naravno i time i za nacionalnu sigurnost RH. Taj federalizam jest koncept koji na zapadu dobro razumiju, koji se koristi upravo u slučajevima gdje imate više nacionalne ili države ili države u kojima imate npr. kao što je Belgija različitih jezičnih zajednica, u svakom slučaju gdje ima više identiteta i utoliko se treba koristiti takva federalna rješenja da bi mogli imati funkcionalnu i uspješnu državu. U tom pogledu mislim da moramo i svi napraviti napor i još jednom podržati ovo izvješće. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Stier ovu raspravu u Hrvatskom saboru, nisam doživio, nisam vjerovao da ćemo svesti na dociranje hrvatskom narodu u BiH za koji će političku stranku glasati. To je njihov stav, njihovo pravo izborno kome će povjeriti svoj glas u BiH. Ali kada se već u nekoliko navrata spominje HDZ u BiH onda želim naglasiti na općim izborima HDZ izlazi pod krovnom institucijom Hrvatskog narodnog sabora zajedno sa drugim strankama hrvatskog predznaka, čak štoviše i u izborima za općine HDZ ulazi kroz Hrvatski narodni sabor kad god bi glasovi koji bi se mogli raspršiti među političkim strankama hrvatskog predznaka doveli do bošnjačke stranke i pobjede njihove u toj općini. Jedino se nastupa pojedinačno tamo kada nema potrebe kada je većinska, kada je vrlo velika većina hrvatskog naroda u pojedinoj jedinici lokalne samouprave. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Stiera.
Hvala kolega Bačić na tom pitanju odnosno komentaru. Doista čini mi se da je Hrvatski narodni sabor ako hoćete i jedno rješenje i odgovor, pa i naučena lekcija na nekih pogrešaka iz prošlosti i podjela iz prošlosti i da je to jedan dobar model u kojemu se može jednostavno funkcionirati tamo gdje je potrebno jedinstvo, a naravno tamo gdje će jednostavno biti jasno da će biti izabran legitimni predstavnik hrvatskoga naroda tu je veća konkurencija. Sve nas to upućuje na tu činjenicu da je potrebno promijeniti i izborni zakon. Upravo zbog toga da omogući da se, upravo zbog toga da omogući da se rješavanjem nacionalnog pitanja učini jedan napredak u demokratizaciji društva u BiH.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Selak Raspudić.
Govorili ste da moramo podržati ulazak BiH u EU, no nije mi jasno zašto se ulazak BiH u EU ne koristi kao sredstvo pritiska da bi se ostvarila jednakopravnost Hrvata u BiH. Zar nije to pravo pitanje vladavine prava, čak ne i samo našeg interesa, strateškog interesa Hrvata u BiH nego vladavine prava kao takva, da mi imamo pravo, da Hrvati imaju pravo izabrati svog predstavnika mi kao dio EU valjda bi se trebali zalagati za takva prava unutar EU, a ne davati bianco potporu koja nama ništa ne znači ako u ovakvom stanju uđemo u EU nama kao Hrvatima u BiH. A drugo pitanje kako vi komentirate činjenicu da u ovom izvješću nema nikakvih konkretnih dokaza o tome da su se vodili razgovori s predstavnicima europskih institucija o jednakopravnosti Hrvata u BiH za razliku od toga da ga ima u razgovorima primjerice s Čovićem.
Poštovani zastupnik Stier.
Poštovana kolegice, dakle kada je u pitanju bio trgovinski sporazum između BiH i EU koji nije išao u korist interesa RH, itekako je hrvatska diplomacija znala dobro reagirati i tu su se učinile one potrebne promjene tako da taj ugovor bude u skladu naravno i sa interesima BiH, ali i sa interesima RH. Kada ste postavili pitanje da li je nama u interesu da se BiH pridruži Hrvatskoj u članstvu u EU, pa i u članstvu u NATO-u, mislim da bi se složili da to jest u interesu RH. Pitanje blokiranja pregovora, prije morate imati pregovore da bi mogli bilo što blokirati, danas BiH nije u pregovorima s EU, prema tome mislim da ste otvorili jednu temu koja nema subjekta, nema tog sadržaja, ne možete blokirati nešto ne postoji.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Vilima Matule. Izvolite.
Hvala vam uvaženi potpredsjedniče. Uvaženi ministre, kolegice i kolege, pitanje identiteta, svi znamo da je to vrlo osjetljivo pitanje, to osjećamo u sebi, pitanje pripadanja, pitanje poistovjećivanja samoga sebe. E sada kada ulazimo u sebe i kada sami sebe osjećamo i kada to promišljamo nailazimo na to da to pitanje identiteta nije nimalo jednoznačno i da ga je upravo ovdje za ovom govornicom inače u političkoj raspravi vrlo teško samo i isključivo racionalnim argumentima objašnjavati, tumačiti ili iz toga izvlačiti bilo kakve logične konsekvence. Ono što svi osjećamo to je da je pitanje pripadanja, pitanje poistovjećivanja, pitanje identiteta, da to ima veliki dio u nama iracionalnoga, onoga što sami ne možemo do kraja objasniti, neovisno o kulturi, neovisno o treningu koji smo možda kao umjetnici prolazili ali tim prije baš, baš radi toga. E sada, u ovom izvještaju vi ministre između ostaloga pobrojavate i aktivnosti Ministarstva kulture koje su naravno pod vašim izvještajem i tu je 12 programa međunarodnih gostovanja i razmjene u BiH, tu su izvedbene umjetnosti, po tome mogu ovaj nešto razumjeti jer su to moji kolege i kolegice i drago mi je da gostuju i osobno sam vrlo često u BiH i to mi je drago da dosta često gostujemo kako sa institucionalnim kazalištima tako nezavisnim, ali srećom ponekad i u nekim kombinacijama međunarodnim koprodukcija što vam je već i od mojih kolega rečeno ta međunarodnu suradnju, evo to je ono što sigurno, što sigurno nedostaje jer ovaj način da se samo pošalje našim ljudima ili da ih Hrvatske samo naši ljudi idu to nije dobar put. Ono što bih htio sada istaknuti kao predstavu, kao jednu pojavu koja mi je iznenađujuća i koju želim pohvaliti osobno ju nisam imao priliku vidjeti, kolege mi ju hvale i to imaju razloga hvaliti ako su dali upravo sada na ovim zadnjim festivalima 15 nagrada i to značajnih nagrada. Na festivali u Brčkom ono glavne nagrade. Radi se o predstavi Tanje Miletić Oručević, Identitetluk u koje kao da zvoni idiotluk identitetluka, uz svo uvažavanje koje sam prije rekao za osjećaj identiteta, ali kada to ode u ovu slijepu ulicu, ali ono što posebno želim pritom naglasiti to da je ta predstava koja dobiva ove sve silne nagrade koje svi hvale i kritika i publika i nagrade publike svuda, da je to predstava koja je nastala u koprodukcije Hrvatskog narodnog kazališta Mostar, vi ste ga spominjali, spominjali ste i sveučilište, ali u koprodukciji zajedno sa Narodnim pozorištem u Mostaru što je protuprirodni blud za sve nacionaliste, šoviniste, etnicitete i za sve te politike. Međutim, oni su to zajedno još i sa studijom za izvedbene umjetnosti iz Mostara napravili i ja se sada bojim, ali ne bi se trebao bojati ako je to toliko dobro primljeno od kolege, treba naglasiti da su stvarno unutra su kolege i Hrvati i Muslimani i Srbi svi zajedno to rade, takvu predstavu. Eto, mislim da je to vrijedno pohvale nadam se da nećete politički utjecaj usmjeriti u tom smislu da se sada odmah mijenja uprava Hrvatskog narodnog kazališta u Mostaru. Hvala.
Hvala. Imamo dvije, ostanite, ostanite molim vas, imamo dvije replike, jedna je, prva je poštovanog zastupnika Bauka.
Kolega Matula iako nisam imao namjeru vama replicirati zbog drugih obaveza moram izaći iz dvorane pa ne mogu se javiti 5 minuta u ime, završno u ime kluba pa ću ovdu poslovničku formu iskoristiti da nešto kažem. Naravno podržavam ovo što ste rekli. Mi cijeli dan ustvari ponavljamo jedan narativ koji je već drugi niz godina prisutan u političkom životu RH i ne nudimo ništa novo za pristup rješenju problema predstavljanja konstitutivnih naroda u BiH. Ono kada se hrvatska politika stranačka umiješala bilo je 2006. godine kada je HDZ Hrvatske izazvao raskol u HD-u BiH kako ne bi prošao paket, aprilski paket ustavnih promjena koji je legitimni predstavnik tada Dragan Čović tada dogovorio sa legitimnim predstavnicima druga dva naroda. Onda nije bilo bitno jesu legitimni predstavnici ili nisu, nikad nećemo znati da se tada donijelo ustavne promjene da li bi BiH se riješila većine problema koje je danas imala u ovom političkom smislu. Zahvaljujem.
Poštovani zastupnik Matula.
Hvala vam na ovoj replici, ja se na to eto da, mogu se nadovezati isključivo tako da mislim da je stvarno izvor velikih problema koji tu postoje i zbog čega mi stvarno ne možemo doći neke federalističke u najboljem smislu, kao što ste spominjali tu politiku bez opasnosti od unitarizma i ja se nikako ne slažem da je to nužno ovaj jer evo primjer koji ću vam reći. Mislim Jasmina Imamovića gradonačelnika Tuzle, Tuzla je imala tu sreću da nije imala niti taj užasni pokolj u ratu međusobno, međutim čovjek radi fantastične stvari za građane i tamo ne osjećam pitanje nacionalizma, a nacionalisti su proganjali u Mostaru i našeg kolegu Seju Đulića koji je osnovao mostarske dane teatra mladih i mostarski teatar mladih.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Zastupniče, evo nakon gotovo cjelodnevne rasprave gdje raspravljamo o tome kako bi trebala biti organizirana BiH i raspravljamo o tome tko bi trebao s kime razgovarati, tko bi trebao s kime dogovarati došla je i vijest iz Amerike iz Bidenove administracije koja kaže ovako, citiram. Nova američka politika zalagat će se za jedinstvenu i cjelovitu BiH i njezine euroatlanske perspektive, a moguće su, zapravo predviđaju se značajne preinake Daytona, a u prvom redu izrada novog ustava koji će jačati središnju vlast odnosno institucije države BiH te ići prema stvaranju i osnaživanju građanskog društva, a to znači i smanjivanje ili ograničavanje ovlasti entiteta. Molim vas da to prokometirate.
Poštovani zastupnik Matula.
Da to sam čuo, to se jutro ovaj naime, zahvaljujem, zahvaljujem, ispričavam se. Da to smo dobili tu vijest to se jutros upravo ovaj događa ta konferencija i naši ljudi su isto neki se oko toga bili interesirali. Očito je, nema se tu što reći da Dayton ne funkcionira i da to se mora promijeniti, ali ovo što ste rekli da u smjeru nekakve građanske, integrativne politike nikako u smjeru radikalne, rigidne, nacionalističke politike koja je sigurno slijepa ulica i koja nam je pokazala u svojem najgorem obliku upravo u ratu i zbog toga je i Dayton i nastao kao nešto što prerezalo rat, međutim nikako da se i dalje maknemo se kraja te slijepe ulice gdje i dalje prijeti užas i prijete zločini.
Hvala lijepo. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Nikole Grmoje. Izvolite.
Evo kratko samo dakle, već smo kroz replike, a kolega Raspudić je detaljno iznio i stav MOST-a i analizirao ovo izvješće, žalosno da evo tijekom cijele ove rasprave nismo dobili odgovore na pitanja koja smo postavili ministru Grliću Radmanu. Ja ih mogu ukratko ponoviti. Znači pitanje za Vladu, za ministarstvo što se napravilo po pitanju izvještavanja Vijeća sigurnosti UN-a, upravnog vijeća za implementaciju mira te europskih institucija o položaju Hrvata u BiH. Znači nikakva načelna priča nego nas zanima koliko je RH uložila resursa tu mislim i na financijske ali i na stručne resurse za diplomatske aktivnosti kojima međunarodnim akterima želimo rasvijetliti hrvatsko pitanje u BiH. Drugo pitanje je bilo jesu li preuzete obveze iz davno donesenog Zakona o odnosima RH sa Hrvatima izvan RH koji se tiču mikrokreditiranja obiteljskih gospodarstava, malog i srednje poduzetništava u BiH, to je Članak 53. i 54. Zakona, dakle mi tražimo konkretniju pomoć našim Hrvatima u BiH, a svi znamo ako Hrvati u BiH budu gospodarski snažni da će se onda lakše izboriti za svoja prava i to sam postavio ministru nije mi odgovorio dakle kakav je stav Vlade što se tiče federalizacije BiH posebno oko 3 entiteta i kada je bila ova deklaracija progurali ste jedan spin da mi nismo bili za Hrvate u BIH jer nismo podržali deklaraciju. Nismo je podržali jer je ona izmijenjena. Prvotna deklaracija koja je bila na odboru bila je puno konkretnija onda ste pod pritiskom išli to peglati, ublažiti, napraviti od toga neku načelnu stvar. Mi smo dali konkretne amandmane koji se tiču i valoriziranja uloge Hrvatskog vijeća obrane, dakle kroz kontinuiranu pravnu pomoć. Izjednačavanje prava i obveza hrvatskih studenata iz BiH RH te omogućavanje elektroničkog i dopisnog glasovanja. Sve ste to ovaj odbili, sve te naše amandmane i mi nismo mogli da ste barem jedan podržali mi bismo podržali deklaraciju, ali naša podrška hrvatskom narodu u BiH je neupitna kroz cijelo ovo vrijeme. Kolega Raspudić je spominjao dakle i ove nemire koji su bili u Mostaru, ali isto tako kada se u Stolcu dogodio onaj incident uoči lokalnih izbora mi smo posjetili Stolac, dakle tadašnji predsjednik Hrvatskog sabora išao je kolega Kovač s nama i dali podršku iako je tamo HDZ BiH na vlasti. Dakle neovisno o tom stranačkom ključu, našim kritikama koje imamo prema političkom vodstvu Hrvata u BiH uz hrvatski narod smo uvijek bili i uvijek ćemo biti. Tako da to nije upitno, ali ono što očekujem od vas poštovani ministre da date konkretne odgovore na ova pitanja koja su postavljena. I za kraj evo, ostalo mi je još minut vremena da kažem nešto o korupciji. Meni je drago da je evo kolega Vrkljan postavio to pitanje vama jako konkretno. Vi ste odgovorili da nikakve korupcije u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova nema. Ako je potrebno ponovno ću vam dostaviti dokumente, ali uostalom vi to znate, morate se braniti jer ste svi tu s prstima u pekmezu, sve administracije, iako se ta korupcija događala ne za vrijeme ove Plenkovićeve Vlade, nego za vrijeme Milanovićeve vlade vi i dalje štite tu korupciju. Ne znam iz kojeg, iz kojeg razloga, a čovjeka koji je sve razotkrio progonite. On već dvije godine ne može dolaziti na svoj posao, maltretirate ga preko višeg službeničkog suda koji donosi apsurdne odluke. Evo, hvala Bogu danas je Upravni sud poništio to rješenje, ja očekujem da se Damir Sabljak uskoro vrati na svoj posao. Potrebno nam je više takvih domoljuba, takvog profesionalizma, jer Damir Sabljak je upravo prijavom kroz institucije štitio i naša veleposlanstva, štitio ugled naših veleposlanstava, štitio ugled Ministarstva vanjskih i europskih poslova i dok ne prihvatimo to kao normalan način djelovanja ova država neće ići naprijed. Evo, hvala.
Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Selak Raspudić.
Uvaženi zastupniče Grmoja, iz iskrivljavanja mog pitanja koje je učinio kolega Davor Ivo Stier mogli smo iščitati i možemo interpretirati nešto slijedeće. Dakle, postoji očito mogućnost odnosno vjerojatno je da kada BiH jednom ako bude kandidat za EU da ćemo je mi odnosno da bi je HDZ-ova Vlada sigurno blokirala ako ne bude postignuta jednakopravnost, politička jednakopravnost Hrvata u BiH. Mislite li vi da postoji ikakva šansa za tako nešto imajući u vidu i ono kako smo se ponašali prema interesima Hrvatske u odnosu na Srbije, na Srbiju i njezine pregovore s EU?
Naravno da nema …
Mogu vam ja dati kolega, poštovani zastupnik Grmoja.
Oprostite, naravno da nema nikakvog govora o tome da će hrvatska Vlada u ovom slučaju napraviti drugačije od onoga što je radila već do sada. Primjer Srbije je jako dobar primjer. Znači donesena je odluka da se osniva povjerenstvo koje treba pratiti provedbu mjerila iz Poglavlja 23. i 24., to je važeća odluka Vlade, 4 puta mjesečno, 4 puta godišnje se to povjerenstvo treba sastajati, to kolega Stier jako dobro zna. Niti jednom od Oreškovićeve vlade se nije sastalo. Znači, oni krše svoju važeću odluku, to je kao da kršite zakon, ne žele je povući, a opet se ne sastaju niti prate išta što Srbija radi. To pokazuje što radi naša diplomacija. Mene evo žalosti što kolega Stier to brani, imamo je i svojih pozitivnih epizoda npr. IGP-a tu mu moram zahvaliti, ali evo sad je Vlada došla na te njegove i MOST-ove pozicije s početka. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Domagoja Price. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre vanjskih poslova, apsolutno se slažem da trebamo potpomagati Hrvate u smislu očuvanja njihove kulture i tradicije. Hrvati su autohton narod u BiH, tamo žive da ne kažem od stoljeća 7-mog i apsolutno je pozitivno da ih na taj način podržavamo. Također, smatram da je apsolutno pozitivno da imamo dobre odnose sa susjednom BiH, to je naša susjedna zemlja, to je zemlja s kojom mi imamo najdulju kopnenu granicu, zemlja s kojom mi imamo veliku ekonomsku razmjenu. Ipak baš zato da bismo imali dobre odnose sa susjednom zemljom, sa susjednom državom BiH smatramo da moramo uvijek paziti da ne ulazimo u neke unutrašnje stvari BiH, posebice po pitanju izbornoga zakona. Naravno svatko od nas može imati svoje mišljenje, moje mišljenje je logično da u svakoj, svakoj zemlji postoje građani, da građani biraju jednog predsjednika ne tri člana predsjedništva, ali to je moj osobni stav. Mislim da nije dobro da na taj način ulazimo u unutrašnje stvari susjedne zemlje i mislim da time ništa ne rješavamo, a možda stvaramo više, više problema. Također smatram da trebamo podržavati BiH u njihovom ulasku u EU, mislim da će to biti veliki, veliki plus jer nakon ulaska u EU to je ono što čeka i Hrvatsku, a i BiH slijedi uvođenje EUR-a, Schengenski prostor, dakle nema granica, ljudi će putovati, zapošljavati se, ekonomija će bolje funkcionirati. Ono što moramo uvijek podcrtati i to je ono na čemu moramo inzistirati, znači da Hrvati u BiH konstitutivan narod. Nažalost, nekad naši zakoni u Hrvatskoj govore da Hrvati u BiH nisu konstitutivan narod, njih se vodi kao dijasporu zato da bi mogli glasati na izborima, to najčešće ide u korist jedne opcije u Hrvatskoj. Od toga Hrvati u BiH nažalost nemaju nikakvu korist, od toga Hrvatska nažalost nema nikakvu korist. A ono što je posljedica toga što se može roditi i što se nažalost i rađa zadnjih desetljeća na izborima, animozitet, gdje dobar dio građanki i građana Hrvatske reagirao na, kada bi znači glasali Hrvati u BiH na izborima u Hrvatskoj stvara se jedan animozitet, to nikome, to doista nije, nije dobro. Također ta politika koja je vođena zadnjih desetljeća nažalost se pokazala, danas je to više puta spomenuta, nije se pokazala dobra, nažalost u zadnjih nekoliko desetljeća prepolovio se broj Hrvata u BiH. Također, znači moram reći da apsolutno podržavam očuvanje hrvatske kulture, tradicije u susjednoj BiH. Također, moram samo spomenuti da apsolutno podržavam ono što se navodi u deklaraciji da se podupre potraga, da se znači daje potpora u potrazi za nestalim osobama, to je sigurno važno zbog njihovih obitelji i važno je sa te humane strane. Ono što bih ipak napomenuo još jednom, da bi, da je moje osobno znači mišljenje da nije dobro da se miješamo u unutrašnje stvari BiH, kao što mi ne želimo da se drugi miješaju u unutrašnje stvari Hrvatske, da poštujemo našu susjednu BiH kako mi želimo da drugi poštuju našu domovinu Hrvatsku. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike, jedna je poštovanog zastupnika Raspudića.
Kolega Prica, ne možete vi imati osobni stav o Ustavu BiH …/nerazumljivo/… Daytonskog mirovnog sporazuma jer to nije, ne proizlazi iz vašeg osobnog stava nego crno na bijelo kodificirano na papiru gdje je ona definirana kao država tri konstitutivna naroda od ZAVNOBIH-a još se to vuče do danas. Znači što to znači da je to vaš osobni stav ili da bi trebao biti jedan predsjednik kojeg biraju svi građani? Vratit se na status quo ante, prije Daytona je rat, tj. tri države u državi. BiH nije podijeljena u Daytonu nego je skrpljena u Daytonu. Dakle, nisu tamo ratovale neke 3 skupine građana niti je u Srebrenica jedna skupina nad drugom slučajno skupinom građana počinila genocid ili na 2, 3 ili 10 mjestu zločin. Dakle, ne možete vi projicirati svoje političke utopije na jednu vrlo složenu, ozbiljnu i krhku stvarnost daytonske i postdaytonske BiH. U tom smislu smatram da bismo trebali biti odgovorniji o onome što govorimo u saboru.
Hvala. Poštovani zastupnik Prica.
Pa upravo ovakav način razmišljanja možda i dovodi do podjela među ljudima. Nemojmo ići tim putem. Također moram reći da jednostavno, vi ste rekli da Ustav BiH, siguran sam da u Ustavu BiH ne piše da će se u nekoj susjednoj državi sastavljati deklaracija, da će se u susjednoj državi govori o unutrašnjim stvarima BiH. Tako da poštujmo susjednu državu i pustimo građanima da razriješe te odnose.
Poštovani zastupnik Raspudić je dignuo povredu Poslovnika. U čem je povrijeđen Poslovnik?
Povreda Poslovnika 238., dakle vrijeđanje zastupnika upravo mi je rečeno da ja izazivam neke podijele u susjednoj državi. Ne, vi ne poštujete ustavno uređenje BiH jer negirate konstitutivnost naroda ono što je temelj Ustava BiH, vi to činite ne ja. Ja je poštujem i poštujem njen ustav, a nema većeg poštivanja prema nekoj zemlji nego poštovati njeno ustavno uređenje, a vi to upravo negirate.
Zastupniče Raspudić vi ste svjesni da ste zapravo zlorabili tu instituciju i replicirali, pa vam dajem opomenu. Imamo slijedeću repliku poštovanog zastupnika Škore.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolega Prica vaša idealistička osobna slika BiH je nešto na što vam nitko ne može uskratiti pravo. Međutim, nemate pravo niti u povijesnom, niti u zakonodavnom smislu i bilo bi dobro prije nego što govorite o tako nekim stvarima koji su vrlo osjetljivi posebice za Hrvate u BiH da možda ipak malo se bolje uputite u ono što se događalo u vremenima koja su iza nad bez obzira koliko godina imali. BiH kakva je danas nije pala s Marsa i to je zemlja u kojoj postoji narod koji se zove Hrvatski i Hrvatska ima obvezu brinuti se o njemu ne samo temeljem svog Ustava nego potpisanih dokumenata, a ovo što danas radimo u Hrvatskom saboru je vrlo, vrlo legitimno, vjerujte mi.
Poštovani zastupnik Prica.
Evo, ako sam samo htio odgovorit da apsolutno sam i spomenuto da poštujem konstitutivnost hrvatskog naroda nekoliko puta i da poštujem susjednu državu, samo smatram da današnja naša rasprava neće razriješiti nikakve probleme, a da je to nažalost na tragu onog što se događalo i politike koja se vodila koja je i dovela nažalost do toga da se skoro prepolovio broj Hrvata u susjednoj zemlji bojim se da danas takvim stavovima ništa ne razrješavamo, nažalost.
Sad ćemo imati završno, hvala lijepo, u ime Kluba zastupnika MOST-a poštovani zastupnik Nino Raspudić.
Krenut ću od onoga što sam već bio rekao u izlaganju u ime kluba, da je ovo izvješće o radu Središnjeg državnog ureda za Hrvate izvan Hrvatske, da je ovo izvješće o humanitarnoj pomoći Hrvatima u BiH rekao bih jako dobro izvješće, dižem ruku podupirem ga. Međutim, ovo izvješće o provedbi deklaracije o položaju Hrvata u BiH koja ima vrlo jasne motive, vrlo jasne ciljeve i postavlja vrlo jasne zadatke prije svega iskazane u spornim točkama 5 i 6. Ono što je bit dakle, vidjeli smo što se sve navodilo ta nekakva slanje tih eksperata što šalje jednako u BiH i Mađarska i Slovačka je mogla staviti u svoje izvješće o Hrvatima u BiH ove stvari koje su stavljene tu, sastanci sa političkim crkvenih dužnosnicima iz BiH sve divno krasno, međutim nedostaju ključne stvari. Prije svega točka 6., a to je internacionaliziranje tog problema što Hrvatska kao punopravna članica EU i NATO-a itekako može. Vijeće za implementaciju Daytonskog mirovnog sporazuma se moralo kontaktirati, treba ih intenzivno kontaktirati, trema im pisati, treba organizirati sastanke, treba vidjeti koje mehanizme i pritiska može Hrvatska koristiti pa i suradnje sa svojim partnerima ili s onima koji nam se predstavljaju kao partneri, a izravno rade protiv interesa Hrvata u BiH. Vidjeli smo primjer Njemačke onoga što je išlo za izjavu za Vijeće sigurnosti. Međutim, ničega toga nema po točki 6. koja je srce rekao bih deklaracije, nije urađeno ništa. Točka 5. koja se odnosi na istrage ubojstava samo 1997. 7 povratnika je ubijeno u Srednju Bosnu, zašto se Hrvati nisu vraćali na ta područja, pa evo, evo odgovora. Uglavnom nisu razriješeni ti slučajevi do ubojstva Joze Leutara visokog, visokog dužnosnika u Sarajevu. Ništa po tom pitanju nije učinjeno. Dakle, smatramo da je ovo izvješće osim što dolazi skandalozno kasno tek u 12. mjesecu je potpuno prazno, da je ono napravljeno ad hoc čini mi se zbog pritiska koji je ovdje izvršen u saboru kad je tu bio premijer, kad se postavilo pitanje zašto tog izvješća još uvijek nema. I da ono ne zadovoljava zahtjeve i cilj deklaracije. Zbog toga ne možemo prihvatiti ovo izvješće. Mi se nadamo da ovo što smo čuli od ministra i što sam jučer mogao čuti od još nekih ljudi iz Ministarstva vanjskih poslova, to je da je u 2020. godini intenziviran taj rad, pa i kontakti s međunarodnim parterima i ukazivanje na kršenje jednakopravnosti Hrvata u BiH, da je doista bilo tako i da je izvješće za 2020. godinu kojem se toplo nadam da ćemo ga za par mjeseci tu dobiti, a ne za godinu dana opet u prosincu, da će biti bolje i sadržajnije, bit ću prvi koji će sa zadovoljstvom visoko podići ruku i snažno pritisnuti gumb da ga podržim. Ovo za 2019. godinu je nedostatno i mi ga ne možemo podržati. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj Domovinskog pokreta i završno će govoriti poštovani zastupnik Ante Prkačin. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pristojno bi bilo u ovoj završnoj riječi ili u završnom govoru osvrnuti se na nekoliko mojih prethodnika iako bih najradije nastavio s onim što sam htio. Međutim pošto mi je predsjednik pokreta tu, a ministar prvo ću se osvrnuti na njih dvojicu. Predsjedniče u jednom 4 plus govoru falila ti je samo sitnica do čiste 5-tice, dakle kad si spomenu onu sliku iz Daytona na kojoj je prvi predsjednik Hrvatske Republike, dr. Franjo Tuđman, onda si trebao opisati cijelu sliku, jer na toj slici su Alija Izetbegović, Franjo Tuđman i Slobodan Milošević. Njih trojica potpisuju mirovni sporazum što je detalj na koji treba posebnu pažnju obratiti, specijalno u kontekstu velikobošnjačkih priča o povijesnoj BiH, ta priča je povijesna sprdnja. Dakle, 3 čovjeka, 3 vođe, 3 najbrojnija naroda u bivšoj Jugoslaviji jer su najbrojniji bili Srbi, pa Hrvati, pa Muslimani, dijele zemlju. Savjet i mladom kolegi Prici, gospodine Prica, ubacit ću vas pa ćemo se onda na ministra, dakle susjedna država itd., misli se na odnos Hrvatske i BiH od 200-tinjak međunarodno priznatih država ne postoje dvije koje imaju takav međusobni odnos kakav imaju BiH i Hrvatska. Malo kroz, ne prođe li se kroz povijest Bosna se znati ne može. 1463. godine Bosna pada pod Turke, a Sarajevo 30 godina ranije. Gospodine Stier, a Bihać znate kad, 1592., danas su to jednako muslimansko bošnjački gradovi. Bihać je 1494. godine bio glavni grad Hrvatske. Pa to se mora pretresti i to se mora znati. To je dakle savjet vama i vi ste mi gospodine ministre malo rezervirani iako ja i dalje stojim na tome da vi možete biti vrlo dobar ministar vanjskih poslova, ali ste malo rezervirani, to je susjedna država. To je nezavršena država, to je jedan projekt, ta je država bila država ovako. Ta država je nakon berlinskog kongresa pa do Prvog svjetskog rata bila država znači jedno 35-6 godina drugi put je država bila za prve Jugoslavije. A ono kroz povijest one smiješne priče o tome, te u Otomanskoj carevini, te povijesna Bosna, te Hercegovine kao dio Bosne to vam je sve skupa jako smiješno, čak u tim nekim povijesnim trenucima su puno viđenije bile i Duklja i Travunja negoli Bosna, recimo hajd kad smo već dotakli to. 925. godine splitski sinod, splitski sabor, na kome uz hrvatskog kralja Tomislava i Mihajlo Višević vladar humske zemlje, 925. godine spomenut. A prvi bosanski vladar ban Borić spomenut 1154. godine, vjerujte mi da mi u raspravi sa Bošnjacima sve to moramo imati u vidu. Dakle, gospodine ministre ja vjerujem da ćemo nas dvojica sjedit i razgovarati, ali bi se osvrnuo još na, na meni inače simpatičnu zastupnicu Benčić, koja je malo promašila temu o Čovićevim lopovlucima, nije mi na kraj pameti ga braniti, ali Čović, ali Dodik, ali Izetbegović koje se optužuje za koristoljublje, oni mogu biti koristoljubljivci i to jesu, ali oni milimetra ne odstupaju od nacionalne politike. Oni mogu svoje potrebe zadovoljiti, a da stoje na nacionalnim pozicijama. Dakle, u BiH nije problem fasade, nije problem koprene nekakve, u BiH je problem u temelju u statičkom proračunu. To je država koju treba analizirati dokraja, to je država netko je dobro rekao, koja se stvara. I ja nemam ništa protiv nek se ona stvori. Ja bih samo u završnoj riječi htio reći slijedeće, da hrvatski narod trenutačno ima najlošiju poziciju u BiH, a mogao bi imati najbolju jer smo najnormalniji i najskromniji. Ako hoćemo zajedno mi možemo zajedno, ako se hoćemo i dijeliti, ma ne treba se bojat ni toga, ko zna može i do toga doći, mi smo opet skromni, nama sve paše. U vrlo teškoj poziciji su Srbi jer hoće pola Bosne i ništa drugo do toga je teško doći, a u još težoj ili najtežoj poziciji su Bošnjaci oni hoće cijelu Bosnu i jedna polupismena, politički polupismena europska zajednica kroz svoje diplomate, a slične i SAD daju im potporu, a ta potpora im možda o glavu pukne prije nego li bilo kome drugome. Hvala lijepo.
Slijedeća, završna rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a, uvaženi zastupnik Mario Kapulica.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, kada je informativna agencija SAD-a radila sredinom 1996. godine istraživanje o žrtvama rata u BiH s pravom je obznanila da su Hrvati najugroženija i najtolerantnija konstitutivna zajednica u BiH. Danas je 2020. godina, Hrvatska država pod time podrazumijevam i ovaj visoki dom ne odustaje od pomoći svojim sunarodnjacima u BiH koji su i dalje u teškoj poziciji. Mi podupiremo i nastavit ćemo vjerujem, a kada govorim mi vjerujem da to nismo samo mi u HDZ-u nego i svi oni iz ostalih parlamentarnih stranaka koji to osjećaju i nastavit ćemo podupirati hrvatski narod u BiH, njihovo pravo na vlastiti jezik, hrvatske škole i obrazovanje, hrvatsku povijest, pravo na našu vjeru, na naše nacionalne simbole, na našu kulturu, jamstva naše opstojnosti u našoj državi BiH. Svu smo brigu pokazali i pokazujemo već dugi niz godina, nije to od jučer, pokazali smo je i kroz skrb o stradalnicima Domovinskog rata i njihovim obiteljima trajnim rješavanjem mirovina invalida i svih njihovih prava. Pomoć hrvatske države kada su stradalnici u pitanju trajna je i stabilna činjenica s kojom se ponosimo. Mi nikada ni u jednom trenutku na pijedestal nedodirljivosti, a o tome su svi svjedoci nismo stavili bilo koji oblik unutarnjeg uređenja BiH kao države već suverenost i konstitutivna prava hrvatskog naroda unutar bilo kojeg njezinog unutarnjeg uređenja. Mislim da je to ključno, usmjerite svoju pozornost na činjenicu da se u međunarodnim planovima izmijenilo najmanje 5 različitih prijedloga unutarnjeg uređenja BiH pa ćete vidjeti kako u tom političkom kaosu postoji jedna konstanta, ta konstanta je da BiH može postojati samo uz uvjet pune jednakopravnosti i konstitutivnosti svih njezinih konstitutivnih naroda. Što hrvatski narod u BiH očekuje od Hrvatske danas? Kao prvo on očekuje da Zagreb ne prelazi prešutno preko odstupanja od njihovih prava zajamčenih Daytonom, zajamčenih ustavom, zajamčenih zakonima na štetu hrvatskog naroda uvjeravajući ih čak u to kako je to nužno da bi BiH se uopće očuvala. Hrvatski narod očekuje da se ne daju nova tumačenja onim normama koje su do sada štitile ili trebale biti u funkciji zaštite njihovih prava uz opravdanje da je to jedini način da se stvori politički sustav koji će moći funkcionirati što se ne tako davno uz suglasnost vlasti u RH i događalo. Kada je riječ o onim dijelovima istupa saborskih zastupnika koji govore o stvarnim namjerama zagovornika građanske države, takve namjere postoje međutim ja također želim podsjetiti da je međunarodna zajednica dugo nastojala u BiH organiziranjem izbora svake godine stvoriti nove realne političke snage i osobiti monopol nacionalnih stranaka. Nije joj to pošlo za rukom. Zašto? Što to pokazuje? U Republici Srpskoj imaju vjerojatno najviše stranaka ali to ne znači da su Srbi najdemokratičniji u BiH, mislim da se s time slažete, već da Srbi smatraju da su stvaranjem Republike Srpske, svoje nacionalno pitanje riješili. Kod Hrvata ima najmanje stranaka iako imaju najdužu demokratsku tradiciju. Što to pokazuje? Da je hrvatski narod u BiH još uvijek najugroženiji. Hvala vam lijepo.
U ime predlagatelja završno uvaženi ministar Gordan Grlić Radman.
Uvaženi potpredsjedniče, gospođe saborske zastupnice, gospodo saborski zastupnici, evo nakon ove moje zadnje reakcije koju sam relativno dugo čekao, bila je jako zanimljiva rasprava i to me još više zapravo ohrabruje u smjeru da trebamo još jače zastupati i snažiti interese hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini. Države u svijetu postoje ne radi nekakve idilične kompozicije održanja svjetskog poretka, niti postoje narodi da bi zadovoljili takvu jednu potrebu takvih država. No, najgore je ako se stvaraju države umjetno a koje nisu u interesu naroda. Dakle, države postoje i trebaju postojati jer postoje narodi, a narodi, njeni građani trebaju biti zadovoljni u takvoj državi kojoj je zapravo interes stvoriti sve te uvjete kako bi država sama kao takva neovisna, suverena i svi njeni građani, narodi bili zadovoljni, bili ravnopravni, imali temeljna prava koja bi trebali ostvarivati. Ovo nekako figurativno imajući u vidu zapravo prolazi sve te situacije od ranih 90-tih godina od raspada one bivše državne tvorevine i kompleksnosti zapravo Bosne i Hercegovine kao jedne specifične, zapravo corpus separatum i u tadašnjoj državi, i jedne multietničke minijature multikulturološke koju zapravo teško shvatiti, razumjeti osobito onima koji nisu bili ovdje i teško je znate imate nekakve idealističke pristupe kada govorimo o Bosni i Hercegovini. Ali svjetski poredak je takav. Vi ne možete i neke stvari, situacije morate razumjeti. Kada kritiziramo nepotrebno, nepravedno možda demokraciju ili ovdje u Hrvatskoj ili u Bosni i Hercegovini onda trebamo i uzimamo često puta njemački model. Ali u Njemačkoj model je zapravo vrlo jasan. Tamo se ne možete baviti politikom. Ako živite u Njemačkoj baviti se politikom ne možete dakle se baviti politikom ako ste bili član Centralnog komiteta Saveza komunista itd. To su određene stvari koje su definirane. Ovdje je bilo jako puno rasprava koje ja zapravo pozdravljam i čini mi se da je tema dobra, da o njoj možemo raspravljati i mislim da smo zapravo pogodili trenutak kada smo prije dvije godine predložili Hrvatska demokratska zajednica Deklaraciju i Izvješće koje je Ministarstvo vanjskih i europskih poslova izradilo. Istina u datom roku. Moglo je to i ranije da nismo bili opterećeni COVID-19 itd. Ono u svakom slučaju ovo izvješće - čuo sam različite komentare, u redu, hvala vam na tome - ono dakako ne može zadovoljiti sve one koji traže da ono bude idealno. Prije svega ne može zadovoljiti ovaj politički aktivizam. Ali može zadovoljiti sve one koji poštuju, repsektiraju plemenite namjere predlagača. Ono dakle nije kompletno u smislu, dakle ono uvijek se može nadograđivati zato se i kaže godišnje izvješće. Ovdje smo govorili zapravo, podnosili izvješće za 2019. godinu, ali smo zapravo iskoristili sabornicu da bismo govorili i puno šire. Tako da smo čuli puno situacija ili onih komentara koji su se referirali čak ja bih rekao i na ovu 2020. godinu koja evo vjerujem, ja obećavam da će biti sveobuhvatnija još i ovo što ste vi ovdje tražili za neka pitanja koja jesu, koja su možda trebala ili nisu ili u nedovoljnoj mjeri bila odgovorena. Međutim, moramo imati u vidu činjenicu zapravo da je ovo jedan živi proces koji treba vrijeme, koji treba suradnju, koji treba ozbiljan pristup. Postoje situacije koje se rješavaju kratkoročno … [[ne razumije se]] dugoročno. Ali postoje neke na koje ne možete baš tako jednostavno utjecati. Prema tome, ne možete vi donijeti dokument i reći to su ta rješenja. Mi se borimo i zato je politika umijeće mogućega da možemo se truditi sa onim alatom koji postoji, a prije svega mora postojati suradnja s akterima da bi Bosna i Hercegovina bila stabilna, funkcionalna, ravnopravna. Znači morate imati odgovarajućeg sudionika odnosno suradnika. Mnogi su ovdje dobro ocrtali situaciju kakva je u Bosni u Hercegovini. S mnogima se slažem. Nismo zadovoljni, nitko zapravo u Bosni i Hercegovini nije zadovoljan. Jel' to nama neko olakšanje ili nije, ali činjenica je da hrvatski narod je najmalobrojniji i slažem se s onim da je uvijek bio za europski pristup, da je od prvoga dana pristajao na sve planove. Dakle, jedini narod u Bosni i Hercegovini koji bi zapravo, koji je uvijek težio prema federalizmu. Znači ne unitarizmu, a ne separatizmu tako da se nadam nakon ovih izbora u Mostaru 20. prosinca oni su prijelomni, oni su zapravo više od lokalnih izbora, očekujem da će oni biti onaj trenutak, ona prijelomnica koja će nas usmjeriti na još jačanju gdje ćemo zapravo što je, kako će se dogoditi ti izbori. Oni u svakom slučaju su vrlo značajni za hrvatski narod u Bosni i Hercegovini. Jasno da je HDZ-e u Bosni i Hercegovini više od stranke, jer ona i to ja se slažem s time ona je najjača opcija, ona okuplja. Ona je zapravo pokret onog trenutka kada zapravo vi imate sigurnost, ravnopravnost onda zapravo i sve druge su opcije unutar jedne stranke moguće. To je puno lako srpskoj stranci, puno lako bošnjačkoj stranci. U Sarajevu izgubi SDA, zato dobije druga probošnjačka, tako srpska itd. Hrvatska demokratska zajednica na žalost ona nema alternativnu u Bosni i Hercegovini, ali zato okuplja, homogenizira cijeli Hrvatski narod u Bosni i Hercegovini. Kada govorite o Draganu Čoviću vi morate imati gospođo Benčić isto, vi ste jako puno kritika uputili. To je ovako dosta isto rizično ako nemate određene i dokaze. Kao prvo, on je predsjednik Hrvatskog narodnog sabora, supredsjedatelj Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Znači on je jedini sada istinski predvodnik politički lider Hrvatskoga naroda u Bosni i Hercegovini. I doista stereotipi koje ste vi naveli gospodine Barbarić „bijele čarape“ stereotipi, zapravo su isto tako na neki rezultat i naše ja bih rekao Hrvatske ne mislim njene Vlade. Spomenuo je profesor Tuđman posebne odnose. Mi nismo imali konzistentnu politiku. Kada smo napustili posebne odnose odnosno Vlada, SDP-a Vlada 2000. Znači da se na neki način ogradila ili distancirala od Bosne i Hercegovine. Odustajanje od posebnih odnosa je zapravo stvorilo jednu novu politiku i Hrvate zapravo u međunarodnoj zajednici prikazala zapravo kao onaj narod, kao onu državu koja nije zapravo sigurna što od Bosne i Hercegovine još pogotovo u svjetlu činjenica ako se čuju takve riječi u Saboru kao što je agresija Hrvatske na Bosnu i Hercegovinu. To je onda puno otežavajuće i onda nakon 25 godina tražiti rješenja, a mi ih sada tražimo u ove 4 godine. U ovoj godini je bilo, ali to ćete čuti znači iduće godine, kažem to ne može jedno izvješće sve obuhvatiti ono što ste vi tražili. Ali evo ako ste što god vi zapravo tražite možete uvijek nama predložiti koje stavke vas interesiraju da bi zapravo to izvješće bilo za vas prihvatljivo, kompetentno i da biste mogli dati glas, prihvatiti izvješće i tako. Mi smo vam tu otvoreni. Jasno da mi kao članica NATO-a i kao EU članica možemo zaštititi interese Bosne i Hercegovine gospodine Vrkljan. Ja sam vam danas čak i pročitao riječi koje sam bio rekao na NATO-ovoj konferenciji koje su ušle u zaključak pod stavkom NATO i Bosna i Hercegovina. I na koncu zapravo kada govorimo o Deklaraciji kao samoj ona je upravo tu bila sa svrhom da iskažemo poštovanje prema vama jer vi ste saborsku zastupnici, vi ste odraz hrvatskoga društva, vi ste oni koji zapravo isto tako unutar saborskih klupa može puno pridonijeti. Ne samo biti kritičar ili korektiv, nego možete i u vašoj i vanjskoj politici kao saborski odbori možete puno sudjelovati isto tako u približavanju stavova, nacionalnih stavova, državnih stavova Republike Hrvatske prema drugim državama. Ovdje je evo gospodin Grmoja je puno toga govorio. Isto tako pitanje o entitetu, federalizaciji na koncu ne možemo mi govoriti o nekim modelima. To je istina stvar Bosne i Hercegovine unutar političko pitanje prije svega. Ali onog trenutka kada Hrvati u Bosni i Hercegovini kažu nama da trebaju podršku, onda smo mi tu izraziti tu podršku. Ali prije svega se dogovaraju znači Hrvati, ovdje je netko rekao mislim da je to gospodin Prica da se trebaju, gospodin Bauk je rekao kojeg sada nema da se treba dogovoriti sa međunarodnom zajednicom. Pa Hrvati u Bosni i Hercegovini trebaju se dogovoriti sa Bošnjacima dakako da bi pokazali da su zreli za te odluke, a ne opet na neki način ići zapravo sa osjećajem inferiornosti da drugi određuju našu sudbinu. Hrvati u Bosni i Hercegovini ali uz našu pomoć će imati tu, dakle mi podržavamo sve one napore koje politički lideri Hrvata u Bosni i Hercegovini čine za njihov još bolji položaj, a položaj nije to sam ja istakao i to ste vi svi zapravo i sami došli do toga kazali, dakle nije dobar položaj. Mi smo toga svjesni. To nas sigurno ne ostavlja ravnodušnim, a ja bih to isto tako i kazao i odgovorio. Šteta što gospodina Raspudića nema ovdje o snishodljivosti prema Pompeju. Ja bih upravo kazao i izvijestio ga o tome da 2. listopada dakle, ako baš evo tako … [[ne razumije se]] na neki način prije otvaranja poglavlja o bilateralnim odnosima smo ustanovili zapravo kako gospodin Pompeo ima jedan impresivni životopis. Na prvo mjesto je istaknuo domoljub, pa smo ustanovili da smo obojica domoljubi i ja sam kazao da Hrvatska je mala država i mi smo mali narod ali se tako ne osjećamo, da je naša sloboda i neovisnost izgrađena u krvi hrvatskih branitelja i borbi i hrabrosti svih naših ljudi, i onda se nasmijao, i to je bilo sve i onda smo krenuli zapravo ravnopravno razgovarati o svemu onome što nas što zapravo smo mi htjeli. I da gospodine Raspudiću, ja sam mu predao jedan papir dakle na jednoj stranici o položaju Hrvata u Bosni i Hercegovini i molio sam njegovu podršku. Tako da što se tiče … [[ne razumije se]] pomoći Hrvata tu budite sigurni da smo tu stalno uz njih. Gospođa Orešković nije tu, ali ja bih ju sada podsjetio isto tako da ću u subotu ići u Mostar u Bosnu i Hercegovinu, pa ako doista netko se hoće pridružiti, rado. A inače što se tiče gospodin Bulj je tu prava pripadnika HVO-a, pa upravo i sudionika Domovinskog rata, pa upravo sam to bio u Izvješću i kazao da je donesen taj zakon koji je pravo naš strateški okvir kojim se priznaju prava branitelja Hrvatskog vijeća obrane kao i hrvatskih branitelja u cjelini i da veleposlanica Ercegovac je posjećivala uznike. Prema tome, nije to ostalo samo na mislim da je rekao ministar Šprlje dakle nije to točno. Hrvatska diplomacija je bila uvijek i pratila je ono što se događa i veleposlanici su tu uvijek bili oni koji su trebali i morali i dakako bili su uz naše uznike. Puno je toga isto tako rečeno. Čuo sam isto tako kritike da u Srbiji nije dovoljno. Ja ću vam reći da je. Ili je to prespavano ili se nije čulo. Ja sam vrlo ponosan na dva dana koja sam proveo u Vojvodini. Istina noćio sam u Vukovaru 15. na 16. listopada, 15. listopada kada smo u Subotici imali smo biskupa Antunovića. To zna gospodin Škoro koji je bio generalni konzul u Pečuhu, ali u Subotici jer je on značajan za Hrvate Bunjevce, ali drugi dan je bilo 16. listopada sam ujutro bio u Vukovaru na komemoraciji Blage Zadre. Ali u Petrovaradinu njihov predsjednik Vučić je predao na korištenje Hrvatskom nacionalnom vijeću kuću bana Jelačića i tada sam postavio isto tako 3 zapravo najvažnija pitanja iako ih ima puno više. Znači reciprocitet što se tiče predstavljanja u zakonodavnoj vlasti, poštovanja Zakona iz 2004. godine kada je u pitanju manjina. Dakle, Srbi imaju 3. Mi isto tako želimo odgovarajući nas svim razinama državne vlasti kako u republičkoj, tako na pokrajinskoj, lokalnoj itd. I ono što je zapravo najvažnije, to je pitanje nestalih. 1869 gdje sam naglasio važnost za naše obitelji, zapravo za državu, za odnose da se moraju istražiti odnosno moramo znati kakva je sudbina tih nestalih i naravno obeštećenje svih onih logoraša koji su nepravedno bili u pet ili šest logora. Tako da to su ta bila pitanja i mi ćemo raditi na tome. Inače odnosi se mogu jedino poboljšati ukoliko se ta pitanja s druge strane pokaže dobra volja za njihovo rješavanje. I kod tih pitanja nacionalnih pitanja smo mi odlučni. Znači, ne može nas ništa pokolebati bilo s koje strane to dolazi. Mi znamo koji su hrvatski interesi. Znamo ih pravilno artikulirati i znamo mjesta gdje ih treba artikulirati. Ali isto tako one zahtijevaju i taktiku, i mudrost i diplomaciju jer nije sve jednostavno. Svijet je kompleksan. Činjenica svijeta govori od sebe da nismo sami na ovome svijetu i da tu treba jako puno uložiti snage, mudrosti, kapaciteta ljudskih, diplomatskih itd. Ono što bih rekao još kada govorimo o raznim oblicima rekonstrukcije zapravo tog nekakvog zadovoljenja zapravo Bosne i Hercegovine kao zemlje koja bi trebala funkcionirati. Naravno da je taj isto tako belgijski model dobar unutar Europske unije. Izvan Europske unije imate čarobnu formulu u Švicarskoj gdje postoji 75% imate njemačkog, njemačke populacije, 20% imate francuskog 10% ili 5% talijanskog i 0,1% retromanskog, ali su tamo svi ravnopravni. Prema tome oni koji to ne znaju ili su mlađi ili nisu dovoljno učili iz povijesti pitanje Bosne i Hercegovine od pamtivijeka je složena i kao takva tu ne mogu se aplicirati neki umjetni modeli. Znači ona mora biti prepoznata kao takva. Ona je multikulturalna, multietnička to je zajednica triju naroda. Od pamtivijeka, još od turskih vremena se to poštivalo, a kamoli ne danas. Pitanje entiteta nije stvar pitanje teritorijalne jedinice, nego je to pitanje zapravo prava, temeljnog prava kojeg svaki pojedinac ima. Prema tome, onog trenutka kada Hrvati u promjeni Izbornog zakona zadovolje taj onda je to relevantno kako će to biti, onda su zapravo Hrvati konstitutivni zapravo na cijelom prostoru Bosne i Hercegovine. Jer ne možete, ne znam kako se to zamišlja, valjda da netko zagradi neki prostor pa da je onda to podijeljeno u nekakve jer cijela Bosna i Hercegovina Hrvati su raspršeni po cijeloj Bosni i Hercegovini i Posavina, i Hercegovina i Srednja Bosna itd. Tako da nadamo se da će se i drugi sporazum realizirati kojeg su potpisali Izetbegović i Čović 17. lipnja ove godine. Znači, promjena Izbornog zakona. Mi na tome aktivno radimo. Aktivno radimo u smislu traženja podrške međunarodne zajednice. Prije svega Europske unije, ali da vam o tome ne govorim jer je to zapravo stvar Izvješća 2020. godine. Mi sada ovdje razgovaramo od 2019., a vidim da se ono jako, jako pretače zapravo u 2020. koje je puno sadržajnije, nego 2019. godine. Iako je kažem od početka je uvijek bilo tih pokušaja procesa kako bismo na neki način internacionalizirali položaj hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini, koji nas ne zadovoljava i ne ostavlja ravnodušnim. Žao mi je što nema gospodina Bauka tu. Ipak bih ja ponovio ponovno. Tada nisam imao priliku još reagirati, ali jest, je točno da je ravno u listopadu mjesecu, jer ja se sjećam toga kada je Izetbegović rekao da to nije njegov … [[ne razumije se]] Prema tome, to su stvari koje se ne zaboravljaju. Isto tako nisam slučajno rekao smanjenje broja zastupnika zapravo je tada HDZ-e bio ultimativno na neki način pritisnut od strane SDP-a da to ne može se zbog Europske unije itd. Dakle, to nije, znam da SDP-u to ne treba zastupnici. On je i rekao sam da to je nula, jer SDP-e ne može kada nema izbornu bazu jer nije državotvorna stranka. Prema tome, to je sasvim logično da SDP-u ne treba lista iseljeništva, ne treba lista dijaspore itd. Evo u svakom slučaju ima tu jako puno, bilo je tih Uskoplje. Mi ćemo reagirati. Mi smo u kontaktu s našim ljudima u Uskoplju, u Bugojnu, bilo gdje. Ali neka najprije iscrpe one legitimne zapravo institucije koje su unutar same zemlje, a kada zatraže internacionalizaciju, kada zatraže našu pomoć onda ćemo mi reagirati. Ali oni znaju da smo mi s njima. Oni su bili kod mene, prije izbora su bili i kod mene predstavnici Hrvata iz Uskoplja. Prema tome, mi s njima radimo. Ali evo, ne govorimo o svemu. Hvala vam lijepa. Vrijeme brzo curi, a puno je toga što bi se moglo reći. Hvala vam još jedanput.
Hvala. … [[ne razumije se]] povreda Poslovnika najprije. Uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Ministar je povrijedio članak 238. Gdje je rekao da je SDP-e uvjetovao HDZ-e da donesu zakon gdje će naše dijaspore imati tri predstavnika. Nije uvjetovan, nego ste vi donijeli za vrijeme Vlade … [[ne razumije se]] i vi ste tada bili u tome timu zajedno sa Andrejom Plenkovićem, Jandrokovićem. Vi ste svi zajedno donijeli da se smanji broj naših saborskih zastupnika iz dijaspore. Znači, HDZ-ova Vlada. To je istina i to je činjenica i nemojte to izokretati. Hvala lijepo.
Vrijeme. Ovo nije bila povreda Poslovnika, nego replika. Imate drugu opomenu. Idemo na replike. Prva je uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre, u ovom Izvješću o položaju hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini veći dio rasprave protekao je o političkim pitanjima i položaju Hrvata u Bosni i Hercegovini. Jedan dio ovog Izvješća posvećen je i pomoći koja brojna ministarstva upućuju i suradnji sa tijelima i institucijama hrvatskog naroda. Prije svega sa Sveučilištem u Mostaru, Sveučilišnim kliničkim centrom, s Hrvatskim narodnim kazalištem, sa crkvom katoličkom crkvom u Bosni i Hercegovini. Ja bih još doda možda jedan element koji ovdje nije prikazan. Primjerice pretpostavljam da i druge županije u Hrvatskoj doniraju određena sredstva za pojedine projekte u Bosni i Hercegovini. Primjerice Dubrovačko-neretvanska županija već 6 godina za redom svake godine uručuje sredstva za obnovu pojedinog objekta u Stocu. Ovom prilikom čestitam načelniku općine gospodinu Stjepanu Boškoviću na pobjedi na ovim izborima u Stocu. Svake godine, dakle oko 100 tisuća, 110 tisuća kuna Županija Dubrovačko-neretvanska donira. Vjerujem da je takav slučaj i sa drugim županijama. Ali ja želim posebno istaknuti evo s obzirom da dolazim iz županije, svake godine dolazimo u Stolac, to uručujemo. Hvala.
Odgovor uvaženi ministre.
Hvala lijepa gospodine Bačić. Mi smo zapravo o tome i govorili, ali teško je znate puno je toga. Nismo možda sve dotaknuli. Ali ja sam spomenuo i Sveučilište u Mostaru koje je zapravo vrlo važno ne samo za Mostar. I gospodin Mato je govorio isto tako o multikulturalnosti, pa upravo je Sveučilište u Mostaru otvoreno za sve. Kada sam bio sa rektorom prije jedno mjesec dana rekao mi je, dakle 12 i pol tisuća studenata, imate i pretežno Hrvati, ali i Bošnjaci i Srbi, ali 12% dolazi studenata iz Hrvatske. To je zapravo isto jedna važna činjenica. Dakle, u Mostaru jednom otvorenom gradu, dakle gdje nema te segregacije koja se na neki način pokušava imputirati, upravo jedan dobar grad jednog prekrasnog grada, otvorenog grada za sve kulture i nacije.
Druga replika uvaženi zastupnik Miroslav Škoro.
Hvala lijepa gospodine predsjedavatelju. Nadam se da ćete i meni dati 14 sekundi više. Poštovani gospodine ministre, drago mi je da ste usvojili tu moju tezu, da tamo stvarno nitko nije zadovoljan u BiH. I ovo je bila jedna teška rasprava, mučna rasprava, puno je frustracija. Ali evo, vi ste na vlasti, morate biti u stanju podnijeti kritiku i nadam se da ćete iz ove rasprave izvući nekakve pouke za sljedeće izvješće koje ćete sastaviti. Ja ne želim ne vjerovati u vaše dobre namjere i drago mi je kada spominjete svoj osobni primjer. Međutim, mogu vam samo reći da nije lijepo kada vi i vaše kolege u odgovorima jer rasprava je i institucionalna, ne osobna navodite osobne primjere kao razloge zašto je nešto ovako ili onako. Mislim da to nije lijepo i kada bi u tom smjeru išli otišli bi jako daleko. Želim vam da vam izvješće za 2020. Godinu bude kvalitetnije. Ovo nećemo podržati, ali nadam se da sljedeće hoćemo. Hvala vam.
Odgovor ministre. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine Škoro. Ja mislim da je to ovako bilo malo više osobno i to, jer vi ste isto govorili da ste vi isto tako negdje, znači imali ste neki osobni tach za nešto. Ja vjerujem da vi niste zapravo dovoljno proučili ovo Izvješće, jer ja sam siguran da biste vi bili zadovoljni. Ja znam koliko smo na njemu radili i znam koliko smo ga, baš na njemu smo dobro, dobro radili. I mislim da bi ono trebalo zadovoljiti, ali ako su vaši kriteriji takvi onda u redu. Mi ćemo sigurno raditi i dalje. Mi smatramo da smo zadovoljni, a sad vidjet ćemo kako će proći demokratskim putem ovdje u Hrvatskom saboru to naše Izvješće.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Milan Vrkljan.
Poštovani gospodine ministre, ne znam da li vam se omaklo ili ste to stvarno htjeli reći u tijeku ovog vašeg zadnjeg obraćanja rekli ste da postoje sretne zemlje u kojima je određenim ljudima koji su sudjelovali u radu partijskih organizacija, a rekli ste izrekom komunističkih zabranjen njihov rad i sudjelovanje u političkom životu i da su to sretne zemlje. Pa me zanima jel' to neki vaš osobni stav ili je to nekakav novi vjetar u HDZ-u jer to je prvi put da je jedan visoki dužnosnik HDZ-a izgovorio jednu takvu rečenicu. Bio bih vam silno zahvalan da mi to pojasnite, a inače vas jako podržavam ako ste to stvarno mislili.
Izvolite ministre.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Ja sam zapravo se referirao kad je gospodin Matula isto imao svoje izlaganje. Znači Njemačka koja je, koje su bile dvije, govorimo zapravo o istočnoj Njemačkoj koja je imala zapravo jedan tvrdi, rigorozni komunizam. Ne mogu reći da naš nije bio takav, ali se uvijek mogu uspoređivati. Znači govorim o Njemačkoj kao jedan primjer, ja nisam rekao neki osobni stav.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Miroslav Tuđman.
Hvala. Gospodine ministre, jedan dio zastupnika je rekao da je ovo Izvješće kamilica zato što se ne vidi kakvi su stavovi, odnosno kakve je stavove Vlada zastupala u pregovorima sa međunarodnim akterima. Kao voditelj Hrvatskog izaslanstva u Parlamentarnoj skupštini NATO-a bio sam nazočan i sudjelovao sam u razgovorima kad je glavni tajni, gospodin Stoltenberg bio ovdje imao razgovore sa predsjednikom Vlade i Predsjednicom Republike i vidio sam tada da su i na jednom i na drugom sastanku iznošeni stavovi koji su jednakog intenziteta sa istim argumentima vezano za položaj Hrvata i problem BiH. Međutim, ono što nedostaje i što bi trebalo upozoriti da je mimo demokratske prakse, diplomatskih odnosa i diplomatske komunikacije iznositi argumentaciju onoga što je korišteno na zatvorenim sastancima [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Takvo nešto se može koristiti na odborima kad ljudi imaju certifikat to čuti, a ne na plenarnoj sjednici. Zato bi trebalo to upozoriti zastupnike na takvu praksu.
Odgovor ministre. Izvolite. Ne? Dobro. Sljedeća replika uvažena zastupnica Ljubica Maksimčuk.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre, evo danas smo nakon nekoliko sati rasprave čuli dosta toga. Sa nekim od rasprava se mogu složiti, sa nekima ne. Ali ono sa čim se nikada neću složiti to je da je ovo miješanje u unutarnja pitanja BiH. Nego baš naprotiv, Hrvatska je dužna znači promicati provođenje Ustava u BiH. Ne smijemo se umoriti niti odustati od traženja rješenja kada je u pitanju naš Hrvatski narod u BiH ma koliko kritičara na to imali.
Hvala vam lijepa. Niste me možda dobro razumjeli. Znači ipak gledamo BiH kao cjelovitu, suverenu neovisnu zemlju ali miješamo se u onom trenutku, znači ako je ugrožen položaj Hrvatskog naroda, jer je to zapravo ustavna obveza RH i kao supotpisnice Daytonsko-Pariškog sporazuma. Ali mi pozdravljamo sve ono što dogovori političko vodstvo Hrvatskog naroda u BiH, jer oni znaju najbolje u Bosni i Hercegovini što je njihov interes i tu samo imaju podršku Republike Hrvatske. Ali ovdje ne možemo stajati po strani ako je njihova egzistencija, položaj i uopće opstojnost ako je ugrožena ne možemo biti ravnodušni. Prema tome, mi imamo taj alat, imamo taj instrument i tu moramo reagirati na odgovarajućoj razini u Međunarodnoj zajednici.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Zdravka Bušić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, ova duga naša današnja rasprava očito pokazuje da je interes Hrvatskoga sabora za sudbinu Hrvatskoga naroda u BiH velik i to je dobro i ja to pozdravljam aposolutno. Mislim da se svi slažemo da to pozdravljam. Međutim, danas smo slušali toliko stvari koje apsolutno nemaju nikakve veze sa vašim Izvješćem. Na primjer postavljana su također pitanja za koja uopće nije došlo vrijeme. Recimo zašto mi ne blokiramo BiH? A BiH uopće nije sa EU još ni otvorila pregovore. Puno je toga danas rečeno apsolutno gdje nema nikakvih dodirnih točaka sa ovom temom. Međutim, ja želim vas pitati samo jedno pitanje. Što biste vi danas imali u ovom Izvješću podnijeti i reći da Vlada Andreja Plenkovića nije u bivšoj i sadašnjoj Vladi toliko učinila i postavila i konačno postavila ovo pitanje na dnevni red?
Odgovor ministre.
Hvala lijepo gospođo Bušić. Upravo tako, Vlada Andreja Plenkovića, znači i članovi Vlade i mi svi ovaj angažman kojeg smo imali on zapravo nije viđen do sada. Znači naš nastup u Međunarodnoj zajednici pred onim tijelima, organizacijama kojim smo članovi. Mi po prvi puta zapravo sada u ove četiri godine se osjeća zapravo taj napredak. Jer do sada je to bilo u ranijim Vladama dosta suzdržano, ja bih čak rekao i stidljivo. Ali mi sada upravo smo globalno vidljiviji, imamo saveznika, ima onih koji razumiju situaciju u BiH. Jer bilo je puno zemalja koje su ravnodušne ili obično se oslone na važne zemlje koje su generatori svjetskog procesa, tako da i ne znaju zapravo kakvo je stanje u Bosni i Hercegovini. Puno toga moramo otkrivati, objašnjavati itd.
Posljednja replika, uvažena zastupnica Sandra Benčić.
Zahvaljujem se. Pa evo poštovani ministre pošto ste rekli da nije vam bilo primjereno da sam kritički govorila o Draganu Ćoviću kao predsjedniku HDZ-a i jer je on predstavnik Hrvata u Bosni i Hercegovini i lice Hrvata u Bosni i Hercegovini, ja bih htjela reći da on zaista nije ni po čemu lice prosječnog Hrvata u BiH. Jer prosječan Hrvat u Bosni i Hercegovini sigurno nema imanje od 2000 kvadrata u elitnom dijelu Mostara, nema sigurno kuću koja vrijedi 22 milijuna kuna, sigurno nije promijenio tok rijeke da bi išla preko njegovog imanja i da bi izgradio to velebno imanje, niti njihovi punci sa rudarskim penzijama mogu imati četverokatnice u Zaostrogu na moru. Dakle, recite mi da li je vama normalno da vi kao HDZ podržavate da je Dragan Ćović osoba koja ima sve te nekretnine za koje znamo da nije mogao steći javnom funkcijom i novcima koje ima za javnu funkciju, da je predstavnik Hrvata u Bosni i Hercegovini. Da li je to vama normalno?
Hvala lijepo. Oprostite gospođo Benčić, ali vjerujte mi ja nisam porezni higijeničar da bi se bavio, niti je to moja struka, niti ja stvarno ne znam što ima gospodin Ćović. Ali ono što je bitno on je legitimni predstavnik Hrvatskog naroda i to kao predsjednik Hrvatskog narodnog sabora, supredsjedatelj Doma naroda, predsjednik Hrvatske demokratske zajednice. Sada je negdje dvadesetak općina imaju svoje gradonačelnike, načelnike. Prema tome, Hrvatska demokratska zajednica je najjača opcija u BiH i garant stabilnosti. Dakle, oni reflektiraju interese Hrvatskog naroda u BiH HDZ. I ja ne vidim ovog trenutka nekog drugog partnera. Gospodin Ćović je naš partner i mi s njim razgovaramo i on je autentičan zapravo. Ja sad ovog trenutka ne postoji neka … … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Oprostite mogu završiti? Oprostite imam još 8 sekundi, 7 sekundi. Dakle, gospodin Ćović je predstavnik Hrvata u BiH, on je legitimno izabran i predsjednik Hrvatske demokratske zajednice.
Zahvaljujem gospodine ministre. Gotovi smo sa replikama. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sad proglašavam pauzu do 17,00 sati. STANKA U 16,46 SATI
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 16.46 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom. 2. točka danas. - Prijedlog odluke o osnivanju Istražnog povjerenstva za utvrđivanju ometanja, onemogućavanja ili drugih nedopuštenih utjecaja na neovisne istrage (uključujući i fazu izvida) i procesuiranja slučajeva korupcije, organiziranog i gospodarskog kriminaliteta – predlagatelji 40 zastupnika u Hrvatskom saboru Predlagatelji su 40 zastupnica i zastupnika u Hrvatskom saboru na temelju članaka 5. i 6. Zakona o istražnim povjerenstvima. Raspravu je proveo Odbor za pravosuđe. Prvo će govoriti predstavnici predlagatelja i obrazložiti prijedlog. Tri su zastupnika i zastupnice odnosno dva zastupnika i jedna zastupnica kolega Grmoja, kolega Grbin i kolegica Benčić, pa bih zamolio kolegu Grmoju da prvi uzme riječ. Izvolite.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, ove smo godine proslavili 30. godišnjicu samostalnosti Republike Hrvatske. Tijekom tih 30 godina Hrvatska je proživjela puno lijepih, ali i puno teških dana. Prve godine naše državnosti obilježila je herojska borba cijelog hrvatskog naroda da se naša domovina obrani i sačuva od velikosrpske agresije. Nakon ratne pobjede na žalost mnogi su u Hrvatskoj vrlo brzo shvatili da se svi oni ideali za koje je narod ginuo, trpio ratna razaranja i oskudicu nisu ostvarili. Jer dok su se neki za Hrvatsku borili, drugi su je potkradali. Propust obračuna s kriminalom i korupcijom iz prvih godina naše države otvorio je prostor novim ali i mnogim starim komunističkim elitama da opstanu na vrhu hranidbenog lanca. Probleme s korupcijom koji su bili očigledni redovito se pometalo pod tepih nalazeći stalno iz nova neke nove tzv. Strateške državne ciljeve i stalno se zavaravajući da ćemo kada ih postignemo nekim čudom postati uređena država u kojoj se poštuje vladavina prava, u kojoj je pravosuđe učinkovito i neovisno te u kojoj su na kraju krajeva kriminalci tamo gdje trebaju biti, u zatvoru. Narod se hranilo optimizmom posebno pred ulazak u Europsku uniju. Nominalno država je krenula u veliki obračun s kriminalom i korupcijom. Pokrenut je velik broj visoko profilnih slučajeva. U stvarnosti korupcijska hobotnica uglavljena na vrhu političke piramide čekala je da s ulaskom u EU nestanu nadzorni mehanizmi koji su stvarali politički pritisak da se Hrvatska obračuna s korupcijom i organiziranim kriminalom. Vrlo brzo po ulasku u EU, pa čak i nešto prije započelo se s ciljanim i organiziranim rastakanjem sustava borbe protiv korupcije. Uzmite samo Zakon o kaznenom postupku koji je trebao biti osnovni zakonodavni instrument za učinkovitu borbu protiv korupcije. Taj zakon u vremenu svoga važenja nekih 10-tak godina jednako toliko puta mijenjan. Time je u startu stvoren pravni nered koji je omogućio otezanje kaznenih postupaka i njihovo stalno vraćanje na početak. Premda vam se može činiti da sam do sada govorio o našoj povijesti, činjenice koje su iznesene daju kontekst i ambijent iz kojeg je proizašla nedavna afera Janaf, a koja je bila kap koja je prelila čašu i potaknula saborsku oporbu da nastupi ujedinjeno bez obzira na naše evidentne razlike i zatraži osnivanje ovog Istražnog povjerenstva. Važno je iz toga vidjeti kontekst afere Janaf koji pokazuje da je čitav niz institucija zakazao, da su neke od tih institucija očigledno zažmirile po nečijem političkom nalogu, dok su druge lošim zakonodavnim uređenjem izbačene iz sustava nadzora i prevencije korupcije. Podsjetit ću vas kolegice i kolege da je prije nekoliko mjeseci glavni državni revizor ovdje u Saboru potvrdio da državna revizija nije bila u Janafu punih 6 godina. Praktički tijekom cijelog inkriminiranog razdoblja ove afere bez državne revizije nisu se mogle utvrditi nepravilnosti u javnim nabavama, jer nemojmo zaboraviti Zakon o javnoj nabavi ne primjenjuje se na javne nabave koje provodi Janaf, pa samim time nitko se ne može žaliti u njihovim postupcima nabave, a Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave ni teoretski ne može kontrolirati što se tamo događa jer jednostavno nema zakonsku nadležnost. Dakle, u periodu kad su se odvijale sumnjive radnje ne postoji ni minimum državne kontrole nad javnim nabavama u Janafu. Jedno nadzorno državno tijelo je zakonom onemogućeno da postupa, a drugo državno tijelo premda ima ovlasti iz nekog razloga 6 godina ne ulazi u Janaf. Da ne govorimo o Poreznoj upravi koja spava na ušima ispred koje možete proći s traktorom punim keša, a da vas nitko ne priupita od kud vam ta lova. Porezna gazi naše ugostitelje, naše poduzetnike, naše obrtnike zbog 20 kuna viška u blagajni, naše male ljude, a neki traktore i pune kamione para namlate bez ikakvog nadzora. Mene zanima zašto je to tako? Nas iz opozicije, a javnost zanima zašto je to tako. Jedino kolege iz većine misle da se njih to ne tiče, oni ne bi ništa mijenjali. Neka sve ostane po starom do neke nove afere. Uostalom oni dobro znaju onu narodnu „bolje imati stotinu afera nego samo jednu“. Jedna vas afera obilježi, a stotinu afera čini šumu od koje se više ne vidi drvo. Čuli smo već svakakve argumente većine protiv ovog Povjerenstva. Odbacujemo iz sve. Mi u MOST-u odbacujemo ih kao nesuvisle, zavaravajuće, cinične i lažne. Od kad sudjelujemo u nacionalnoj politici slušamo iste argumente protiv svakog Istražnog povjerenstva. Najčešće nam govore da bi Istražno povjerenstvo ometalo istragu. Sada nam govore da hoćemo kroz Istražno povjerenstvo voditi kampanju za lokalne izbore kao da bi oni pristali na Istražno povjerenstvo u lipnju mjesecu. Znači tada biste kao digli ruke za njega. Evo testirat ćemo većinu tada. Čekam da se u nekom trenutku javi kolega Pupovac, ne vidim ga ovdje da objasni kako sada nije vrijeme za povjerenstvo, ali da će jednom to vrijeme doći. Tako je rekao kada je bilo Povjerenstvo za Agrokor. Valjda će doći vrijeme kada pomru svi akteri ove afere. To bi im bilo prihvatljivo. Svi znamo da Plenković ima fetiš na ova povjerenstva za povijest, a kao vrhunac argumentacije protiv povjerenstva doći će kolega Bačić ili možda čak izvuku zeca iz šešira Vladimira Šeksa pa da nam iz povijesne perspektive rastumači kako ni jedno Istražno povjerenstvo do sad nije utvrdilo ništa. Naravno svi ti mudrijaši neće vam reći da su oni dali lijep doprinos da se rad Istražnih povjerenstava sabotira. Priča je uvijek ista, samo se akteri malo izmjenjuju. Na kraju krajeva kad sve zbrojimo i oduzmemo samo ću pozvati one od vas koji još drže do poštenja, istine i pravde da visoko podignete svoje ruke u zrak za ovu odluku i time pokažete da ovdje u Hrvatskom saboru postoje ljudi koji neće šutke pristajati na pljačku, kriminal i korupciju. I to će biti naša najsnažnija poruka na kraju ovog dana i na kraju ovog tjedna. Hvala.
Nastavit će sada kolega Grbin, samo vas molim prije toga da obrišemo govornicu. Izvolite kolega Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Kažu nije vrijeme za ovo Istražno povjerenstvo, svaki put neka isprika. Nekad nije vrijeme zato što traju druge istrage, nekad nije vrijeme zato što je u državi kriza. A ja ću vam pokušati prikazati na primjeru jedne ozbiljne, uređene zemlje kako njen Parlament i njene državne vlasti reagiraju kada se pojavi skandal. Konkretno kada se u Njemačkoj dogodio tzv. Wirecard skandal težak gotovo dvije milijarde eura povezan sa pranjem novca u kojem se sumnjiči da je na ovaj ili onaj način upleten i najviši vrh Njemačke od predsjednice Vlade preko ministra financija i nadalje. U toj Njemačkoj tko je predložio osnivanje Istražnog povjerenstva? Naravno oporba, oporba koja se sastoji od stranaka koje nisu nužno ideološki povezane. Ali poštovane kolegice i kolege korupcija nema ideologiju. Kod korupcije ili si korumpiran ili nisi. Ili si demokrat i boriš se protiv korupcije ili to nisi. Nema trećeg pogleda na tu stvarnost, na taj rak koji razara hrvatsko tkivo. U toj Njemačkoj oporba je predložila osnivanje Istražnog povjerenstva, a vladajući ne da ga nisu spriječili, vladajući u radu tog Istražnog povjerenstva sudjeluju. I nema veze što u toj Njemačkoj dolaze izbori i to ne lokalni nego parlamentarni, jer Njemačka je demokratska zemlja koja svoje skandale želi raščistiti. A samo da povučemo paralelu sa ovime što vladajući danas u Hrvatskoj odbijaju. Pročitat ću vam nekoliko stavki koje predstavljaju zadatke Istražnog povjerenstva osnovanog u njemačkom Bundestagu. Pa krenimo redom. Utvrditi jesu li savezna Vlada ili savezne agencije pokušale utjecati na medijsko izvještavanje o skandalu Wirecard. Dakle, Istražno povjerenstvo treba vidjeti da li je u djelovanju saveznih vlasti bilo zataškavanja. U Njemačkoj Parlament to smije, u Hrvatskoj vladajući i njegovi sateliti to ne dopuštaju. Idemo dalje. Je li bilo kontakata između državnih sigurnosnih i pravosudnih tijela i medija? Dakle, dužni su istražiti je li postojalo curenje informacija. U Njemačkoj se to smije, dapače poželjno je kako bi se to curenje informacija u budućnosti spriječilo. U Hrvatskoj HDZ i njegovi sateliti to ne daju. Ili kad smo već krenuli, sljedeći zadatak je li bilo pritisaka savezne Vlade da se pojedini nadzorni postupci provedu na način koji će otežati vođenje kaznenih postupaka i prikrivanje kaznenih djela. Dakle, prikrivanje i utjecaj na nezavisna tijela. I još jednom. U Njemačkoj se to može, dapače poželjno je, u Hrvatskoj HDZ i njegovi sateliti to žele spriječiti. Ali ne samo to. Oni žele spriječiti rad Istražnog povjerenstva koje bi trebalo imati zadatak odgovoriti na pitanje kako u budućnosti spriječiti da se curenja događaju. A poštovane kolegice i kolege, svi smo svjedoci toga da su curenja tu, da se istrage probijaju i da se rezultati tih istraga dojavljuju onima koji su osumnjičeni. Pa onda u medijima slušamo o tome kako je prvoosumnjičeni u jednoj velikoj aferi dobio dojavu, uzeo mobitel i bacio ga u Savu. Zamislite da ronioci nisu pronašli taj mobitel, zamislite u kojem smjeru bi se ovaj kazneni postupak odvijao i koliki bi bili zaštićeni. Srećom ovdje im to nije uspjelo. Ali poštovane kolegice i kolege, mi se ne možemo oslanjati na sreću. Ako doista želimo borbu sa korupcijom, a nadam se da želimo bez obzira na to bili lijevi, bili desni, bili liberali, socijaldemokrati ili demokršćani ako doista želimo borbu protiv korupcije onda u toj borbi moramo biti svi zajedno i moramo biti spremni svi zajedno osuditi svakog onog bez obzira na to iz koje političke stranke dolazi tko je upleten u ovakve radnje. Ovdje se pokazuje zajedništvo u borbi protiv korupcije, u borbi protiv organiziranog kriminaliteta, u borbi za bolju Hrvatsku. Poštovane kolegice i kolege, to je domoljublje, a ne busanje u prsa ili mahanje zastavama. Domoljublje je borba za bolju, nekorumpiranu, pravednu Hrvatsku zemlju jednakosti. Ovo istražno povjerenstvo je trebalo ići u smjeru stvaranja takve Hrvatske. Na žalost po onome što smo imali prilike pročitati iz izvješća Vlade jer ovdje predstavnika Vlade Republike Hrvatske ne vidim, pa nećemo moći čuti što je stav Vlade. I od onoga što smo čuli od kolegica i kolega iz HDZ-a za takvo zajedništvo, za takvo domoljublje kod njih još uvijek nema mjesta. Hvala.
Sada će nam se obratiti i kolegica Benčić kao treća predlagateljica ovog prijedloga. Zahvaljujem i izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Dakle nakon što smo najavili pokretanje inicijative za ovo Povjerenstvo premijer Plenković je prvo pompozno najavio da naravno da će HDZ-e podržati takvo istražno povjerenstvo, da bi onda nakon što je pročitao odluku i kada je vidio da se povjerenstvo želi baviti sustavnim nedostacima u borbi protiv korupcije i u predistražnoj, i u istražnoj fazi, i u fazi sudskog postupka i da je istražno povjerenstvo iskoristilo u odluci sve alate koje im zakon i Ustav daje da zaista mogu doći do tih informacija da ne bude šou za javnost, nego da upravo detaljno istraži sve ono što građane i sve nas muči 30 godina, tada je naravno rekao da se Povjerenstvo neće osnovati i da ga HDZ-e neće podržati. A koji su argumenti HDZ-a zašto se odbija Povjerenstvo? Prvo je premijer rekao da je istraga Povjerenstva postavljena preširoko. Kao prvo, povjerenstvo ima vrlo jasan fokus koji je opisan u cilju, a svodi se na istraživanje utjecaja politike na istrage i sudstvo te curenje informacija iz istraga. Čuli ste od kolege Grbina da je to upravo i predmet Istražnog povjerenstva koje trenutno postoji u njemačkom Bundestagu. Nadalje, zakon kaže da bi istražno povjerenstvo se moglo osnovati mora postojati javni interes. U odluci o povjerenstvu, a u skladu i sa zakonom i sa Ustavom javni interes je definiran ustavnim načelima i vrijednostima kojima onima iz glave 3. i naravno načelima samog Ustava, a to su vrijednosti vladavine prava i jednakosti pred zakonom. Upravo onim načelima koja su narušena u svakom korupcijom slučaju koji ne završi pravosudnim epilogom. Moramo se zapitati da li je u javnom interesu da građani dobiju informacije zašto toliko postupaka političke korupcije nema pravosudni epilog? Zašto traju desetljećima? Zašto se ruše optužnice USKOK-a? I zašto nema ozbiljnijih sankcija? Da li je u javnom interesu da građani saznaju da li postoji direktni ili indirektni pritisak politike prema organima istrage u političkim korupcijskim aferama? Da li je u javnom interesu da se detektiraju te točke curenja informacija koje omogućuju kriminalcima bijeg, izbjegavanje kaznenog progona ili uništavanje dokaza? Da li je to u javnom interesu? Da li je u javnom interesu da građani saznaju da li je i zbog čega je moguće da osobe koje imaju ozbiljni sigurnosni rizik postaju direktori strateških kompanija, postaju suci, postaju državni odvjetnici? Mi smatramo da za to postoji javni interes i ako pitati svih četiri ili koliko je već milijuna građana ostalo u ovoj zemlji, svi će vam potvrditi da da, to je u javnom interesu da se istraži. Drugi argument je bio dakle da se ovakvom istragom dovodi u pitanje neovisnost sudstva jer je predviđeno odlukom da se pred samo istražno povjerenstvo mogu pozvati i državni odvjetnici, i suci i oni koji su vršili te dužnosti u prošlosti. Kada bi tome bilo tako, kada bi to narušavalo neovisnost sudstva, onda Sabor ne bi smio donositi zakone koji reguliraju sudove i sudbenu vlast, niti bi glavna državna odvjetnica ili predsjednik Vrhovnog suda ovdje podnosili izvješće o svom radu, ili o stanju sudbene vlasti Hrvatskom saboru. Dakle, samom povjerenstvu je cilj istraživanje načina rada sustava i slabih točaka sustava, a ne pojedinačnog slučaja koji je sada predmet sudskog postupka. Dakle, u potpunosti je usklađeno sa onime što piše u zakonu. Nadalje, prema izvještaju Europskog parlamenta o radu istražnih povjerenstava u zemljama članicama Europske unije navodi se da se u velikoj većini zemalja, a među ostalim baš navode i Hrvatsku da pred istražna povjerenstva se može pozivati i pravosudne dužnosnike. Dakle, ne stoji teza da se zbog toga odbija povjerenstvo jer to jednostavno nije točno. Dakle, pravosudni dužnosnici mogu se pozivati pred istražna povjerenstva. Nadalje, predsjednik Vlade je rekao da institucije funkcioniraju da se stvar može riješiti unutar saborskih odbora. Hajmo malo taj argument provjeriti. Kako se može riješiti unutar saborskih odbora kada saborski odbori nemaju onu moć koju ima istražno povjerenstvo, a to je da svatko tko je pozvan svjedočiti pred istražnim povjerenstvom, da svatko od koga je zatražena informacija ili dokumentacija ju mora dati pod prijetnjom kazne i to može samo istražno povjerenstvo. To ne mogu saborski odbori. Ali hajmo se vratiti na taj argument. Ako je tome tako, kako to može recimo riješiti saborski Odbor za Ustav i Poslovnik ili saborski Odbor za pravosuđe. Pa šta niste riješili? Pa šta ste radili? 30 godina imate te saborske odbore ovdje i mogli ste dakle rješavati, kažete da se to može riješiti unutar njih, pa zašto niste riješili, jer vjerojatno nije bilo političke volje. Ono što zapravo boli premijera Plenkovića i HDZ je da bi se istražno povjerenstvo bavilo tim sustavnim manjkavostima u borbi protiv korupcije i organiziranog kriminala i da bi tada izašlo na vidjelo da je upravo HDZ stvorio i održava sustav koji je slab i neotporan na političke utjecaje i da zbog toga ne možemo do kraja riješiti niti jednu veliku korupcijsku aferu. Upravo zato, upravo zato je premijer mada je najavio da će odobriti povjerenstvo, nakon što je pročitao odluku podvio rep i zabranio zapravo svojim zastupnicima da izglasaju to povjerenstvo. Iz svega toga možemo samo zaključiti da se HDZ napokon boji. Bojite se da bi istražno povjerenstvo moglo doći do odgovora na pitanja koja godinama muče sve građane. Zašto nemamo osude za korupciju? Zašto nakon ukradenih milijardi, ne miliona nemamo krivce i zašto ne služe dugotrajne kazne zatvora nego u najgorem slučaju gule krumpire godinu dana? Zašto se građane promtno kažnjava ako nisu na vrijeme platili račun za struju ili ako su krivo parkirali, a ekipa koja uzima milione i smatra sebe elitom sastaje se u zatvorenim lobističkim krugovima, zatvorenim klubovima i skriva lovu po tuđim garažama i stanovima. Na svih tih tisuće zašto bi mogli dobiti odgovore. Mogli bi dobiti barem neke odgovore koji bi građanima rekli zašto već godinama ne možemo riješiti krupne korupcijske afere. Ali dragi građani HDZ vam to neće dozvoliti, neće jer se boji, a boji se jer napokon ima oporbu.
Hvala vam lijepa, došli ste do kraja. Imamo sada replike, odnosno jedna je samo replika za kolegu Grmoju, zastupnik Bulj. Hvala. Izvolite kolega Bulj.
Kolega Grmoja narodu triba narodu reći što ne želi HDZ većina, ne žele neovisno istražno povjerenstvo narodnih zastupnika koji su oni birali u praćenju neovisnih tijela, a vidimo da narod vidi, pa nije narod slip da u lockdownu banče, arče u Slovenskoj u klubu 9 raspravljajući o javnim nabavama uz brojač novca, dijeleći taj novac, ništa mi ne tražimo posebno. Ništa ne tražimo posebno, mi smo svjesni da je ovo pravosuđe skrojio Vladimir Šeks po svojim kumskim mjerama, ali narod mora znati i glasno mu kazati što ne želi HDZ, SDSS na čelu s Miloradom Pupovcem i ta većina koja ne želi narodnim zastupnicima koje su narod bira da raspravljaju na povjerenstvu o utjecaju na neovisna tijela. I to je sramotno od većine i od Vlade RH.
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Poštovani kolega Bulj ja sam jutros na Odboru za pravosuđe branio ovaj prijedlog opozicije, niti jedan protuargument od strane predstavnika Vlade, niti od oporbenih zastupnika, evo bio je kolega Jakšić iz SDP-a može posvjedočit da je to tome tako, a evo zanimljivo ni danas ni jedna replika osim vas na moje izlaganje. Očito je da je argumentacija odnosno protuargumentacija šuplja kao što sam i rekao, da su opravdanja cinična i da nema nikakvog razloga zašto biti protiv osnivanja istražnog povjerenstva osim što je kolega Bačić, kolega Borić i ostali dobili naputak da se ne dopusti da se po bilo čemu što se tiče naših neovisnih, navodno neovisnih institucija čeprka. Znači, nema istražnog povjerenstva i ajmo ovo odraditi da prođe sad dok je ova kovid kriza. Sve će točke natovarit ovih 2 tjedna koje su problematične za vladajuće i to je to.
Hvala vam lijepa. Molim vas da obrišete govornicu pa da možemo nastaviti. Sada idu replike za kolegu Grbina, ima ih 4. Prvi je kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Grbin, vaše obrazlaganje zajedno sa gospodinom Grmojom jedan je od bizarnijih događanja u saboru u posljednje vrijeme. Naime, vaš potpredsjednik SDP-a gospodin Ranko Ostojić je tužio gospodina Grmoju da ga ovaj lažno klevetao i optužio da je on kao potpredsjednik vlade utjecao na tijela progona ne bi li nadzirali gospodina Petrova. Pa vas ja molim da vi najprije tu okolnost i taj događaj unutar oporbe raspravite. Da li je točno da je vlada SDP-a odnosno ministar Ostojić kako ga je optužio gospodin Grmoja utjecao na tijela progona? Pa ako je tome tako znači da smo, evo svjedočimo tom jednom utjecaju politike i u isto vrijeme gospodin Grmoja onda mora reći tko je to probio te mjere unutar sustava da on dozna da je politika utjecala na tijela progona. Gospodine Grbin i najduži put počinje s prvim korakom, bilo bi dobro da oporba taj prvi korak [[Upadica: Hvala lijepo.]] naprave po sebi i utvrdi da li je doista SDP-ova vlada utjecala na [[Upadica: Kolega Bačić, hvala vam lijepo.]] tijela progona. Hvala.
Imamo povredu Poslovnika, kolega Grmoja izvolite.
Da povrijeđen je Članak 238. ja bi zamolio kolegu Bačića da se ne sramoti. Nemojte se sramotiti pružili smo ruku svima da vidimo, ne je li HDZ utjecao na neovisna tijela, je li SDP, nego tko je kako se utječe i da se to više ne događa. Pa ne slažem se ja s kolegama iz SDP-a oko svega. Pa vama smo pružili ruku, ali problem je što vi shvaćate da je sve upereno protiv vas jer kriv čovjek [[Upadica: Hvala lijepa.]] se uvijek osjeća kriv. I zato se vi osjećate [[Upadica: Kolega Grmoja.]] krivi jer ste crne torbe nosili.
Kolega Grmoja, dobivate, dobivate opomenu jer ovo nije bila povreda Poslovnika nego je bila replika. Ovo vam je druga opomena danas. Za, je se javio i kolega Bulj? Da. Imate do sada dvije opomene kolega Bulj, molim vas da vodite računa o tome.
Evo ovako, ja bi samo rekao nakon ovoga povijesnog izlaganja gospodina Branka Bačića, ja odustajem od povrede Poslovnika.
Eto vidite, ima Poslovnik smisla itekako. Sada idemo dalje. Sada je na redu kolega Grbin, odgovor na repliku. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Konkretne činjenice slučaja o kojem ste vi govorili ne znam i ne mogu ih znati jer o tome nije proveden odgovarajući sudski postupak, ali da ih vi doista želite saznati kao što u svojoj replici tvrdite onda bi pristali na osnivanje istražnog povjerenstva. Jer u istražnom povjerenstvu vladajući imaju većinu, a u prijedlogu koji je oporba pripremila nema vremenskog ograničenja. I niti jedna afera iz rada ovog Istražnog povjerenstva ne smije biti isključena. Kao što sam rekao u borbi protiv korupcije ne bi smjelo biti ni lijevih, ni desnih, ni onih u centru. U borbi protiv korupcije imamo samo one koji se protiv korupcije bore i koji su korumpirani. Odbijanjem osnivanja ovog Istražnog povjerenstva vi se kolega Bačiću svrstavate u ove druge – u korumpirane.
Kolega Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Grbin replika vama. Ali zašto nisam htio dignut repliku gospodinu Grmoji, zbog toga jer mu je rasprava bila bezveze. A i što se tiče njegovih pruženih ruku i ovjerenih izjava kod javnog bilježnika znamo koliko to vrijedi kad MOST pruži ruku, pa ću vas pitati ono što piše u ovom prijedlogu, a to je onaj 9. članak ili glava ovog vašeg prijedloga. Napisali ste da će se povjerenstvo sastajati, tj. sastojati od 15 zastupnika razmjerno sastavu Hrvatskog sabora, a onda ste napisali da će predsjednika izabrati većina iz oporbenih redova. Ovo je sada prijedlog 12 povjerenstva. Možete li mi reći gdje je to i u kojem od ovih 11 pisalo na takav način i zašto ste to htjeli na takav način staviti u ovaj prijedlog i izglasati. Što bi to trebalo značiti? Da li da vi onda sve ispitate, da sve napišete, sve izglasate, presudite i kažete to je to ili je bio neki drugi razlog. Ili vas je Grmoja savjetovao u tom dijelu?
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Uvaženi kolega Boriću, postoji nešto što se zove zakon koji uređuje rad istražnih povjerenstava. Imamo Ustav, u njemu piše tko je na čelu i tko vodi istražna povjerenstva. A ako niste suglasni sa pojedinom odredbom ovog prijedloga postoji još nešto što bi vi nakon toliko godina u Hrvatskom saboru trebali znati kako se koristi a to je amandman. Podnesite amandman na bilo koju od ovih odredbi, razmotrit ćemo ga i ako je taj amandman svrsishodan prihvatit ćemo ga. Međutim, ovo što radite pokazuje nešto drugo. Pokazuje da ne želite usvojiti ovaj prijedlog i da ćete naći jedan zarez, jednu riječ da sebi racionalizirate zašto ste protiv ovoga i da lakše zaspete. Ali đaba vam to. Možete biti samo korumpirani ili borac protiv korupcije, a vi ste korumpirani.
Hvala lijepo. Izvolite kolega Borić.
Hvala lijepo. Uvažani predsjedniče, člana 238. Mislim da je kolega Grbin u svojem istupu odstupio od normalnog ponašanja. Utvrdio je za mene da sam ja korumpiran, iako ja ne znam iz kojih je on to navoda, mojih djela ili bilo čega utvrdio. Mislim da je ovo bila čista uvreda i da zavređuje vašu opomenu, jer ja nikad u životu nisam bio na sudu, nemam nikakvu kaznenu prijavu, nikad nisam bio u sukobu interesa i neće mi takvi likovi govoriti da sam korumpiran.
Da kolega Borić, vi ste u pravu. Kolega Grmoja vi ste izravno optužili zastupnika da je korumpiran. Ovo nije bila politička ocjena [[Upadica Grbin: Poštovani gospodine predsjedniče …]] Samo malo da završim [[Upadica Grbin: Poštovani gospodine predsjedniče nije kolega Grmoja nego kolega Grbin ako vas smijem ispraviti.]] Ispričavam se kolega Grbin, da. Dakle, napravili ste nešto što smatram da nije korektno, nemate dokaza, niste iznijeli dokaz za tu tvrdnju. Ja ću vam dati opomenu i molim vas da ne izgovaramo osobne kvalifikacije. Dakle, možemo govoriti politički uopćeno, ali ako nemate dokaza da je netko korumpiran a niste ih predočili tada smatram da se radi o uvredi i dajem vam opomenu. …/Upadica Grbin: Poštovani gospodine predsjedniče, podržavati korupciju znači biti korumpiran. Podržavati korupciju znači biti korumpiran. Vi gospodine predsjedniče i HDZ podržavate korupciju. Dakle, korumpirani ste./… Kolega Grmoja, pardon kolega Grbin, ispričavam se [[Upadica Grbin: Grbin. Dajte mi opomenu, oduzmite mi riječ. Podržavajući korupciju vi ste korumpirani.]] Onda vam sada dajem opomenu i oduzimam vam riječ [[Upadica Grbin: I možete činiti što god hoćete to ovu činjenicu promijeniti neće.]] Kolega Grbin molim vas. Sada vam oduzimam riječ. Uvrijedili ste sada i mene. Dakle, ne možete govoriti da sam korumpiran, niti bilo kome da je korumpiran, za to morate imati dokaze. Mogu ja vama reći da ste korumpirani, jer i u vašoj biografiji postoje neke mutne situacije. Dakle, nemojte to činiti. Nemojte to činiti! Idemo sada dalje. Sada je na redu kolega Tomašević. Kolega Grbin nema više pravo govoriti, tako da ne znam kako ćemo. Vi ćete replicirati, on ne može odgovoriti. Izvolite.
Mogu replicirati kolegici Benčić koja je isto tako uvodničarka.
Ono što ste htjeli kolegi Grbinu.
Pa dobro, ja bih se složio isto tako sa kolegicom Benčić. Ja bih se zabrinuo iskreno da je nakon ovog teksta istražnog povjerenstva HDZ rekao pa super vam je tekst, hajmo mi sad istražiti na temelju primjera kako unaprijediti sustav tako da više ne dolazi do zlouporaba u ovim istragama. Evo ja bih se iskreno zabrinuo, jer bi onda, a ovako znam budući da ga tako kategorički odbijate da smo na dobrom tragu. Isto tako dok su kolege iz oporbe uvodile u ovu točku bilo je samo devet zastupnika vladajuće većine u svojim klupama. Znači, više je bilo i na interpelaciji i na opozivu. Odlučili ste to staviti u pet popodne, na neki način bojkotirati ovo. Nikoga naravno nema od predstavnika Vlade. Znači samo da ode ispod radara i da zapravo se ne vidi koliko se vi toga bojite. Vi bi najradije da se vi oporbi zahvalite na suradnji i da nas izbacite iz Sabora, ali ne možete. Ne možete to.
Hvala lijepa kolega Tomašević.
Jer smo dobili samo mrvicu manje glasova od vas na ovoj strani sabornice u odnosu na ovu.
Kolega Tomaševiću, molim vas da završite. Vrijeme je isteklo. Nitko vas ne želi izbaciti iz Sabora i nemojte insinuirati. Imate pravo govoriti i govorite stalno. Izvolite kolega Jakšić, povreda Poslovnika.
Poštovani predsjedniče, povrijedili ste Poslovnik o radu članak 235. u kojem jasno piše: „Zastupnik ne može replicirati predsjedatelju, predstavniku kluba zastupnika te na izlaganje zbog kojeg je predsjedatelj govorniku izrekao stegovnu mjeru.“
Ispričavam se. Pogriješio sam. Nisam znao jer takvu situaciju do sada nisam imao i nisam to prepoznao. Dakle, moja isprika. Onda otpada replika kolege Habijana. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne. Meni opomena. Ja sam pogriješio priznajem jer tu situaciju još nisam imao. Ona je potpuno mi bila nova. Idemo sada sa replikama na izlaganje kolegice Benčić. Prva je na redu kolegica Orešković. Izvolite.
Hvala predsjedavatelju. Pa na pitanje Sandre Benčić zašto ne možemo riješiti niti jednu krupnu korupcijsku aferu, zašto nema epiloga kaznenih postupaka, zašto nema učinkovitih i smislenih sankcija odgovor je vrlo jasan. Zna se, zna se kolegice Benčić. Pa zato što stranci koja je već jednom optužena i osuđena za korupciju u svakom slučaju ne odgovara funkcionalno i učinkovito pravosuđe. Odgovara im isključivo pravosuđe u kojem dobro prolaze Hadozeovci na osuđeničkoj i optuženičkoj klupi. Punu podršku dajem osnivanju ovog istražnog povjerenstva, jer bi njegova zadaća i svrha vratila ulogu Hrvatskom saboru koju bi Hrvatski sabor po Ustavu i trebao imati. A svim građanima koji ovo gledaju u ove kasne poslijepodnevne sate poručujem da se niti jedna nepravda koju oni osjećaju u svom životu ne može riješiti dok se ne promijeni parlamentarna većina.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem se. Da, to je zapravo situacija koja je donekle i apsurdna. Kada govorimo o sistemskim problemima borbe protiv korupcije u smislu pojedinačnih slučajeva i njihovih istraga, pa onda i pravosudnog epiloga onda govorimo o tome da je zakonodavac imao određenih propusta, a govorimo o tome da u institucionalnom ustroju imamo određenih propusta. Govorimo o tome da postoji i nedostatak političke ili institucionalne volje da se suočava sa velikim korupcijskim slučajevima. A o svemu tome kada govorimo o zakonodavcu, o institucijama itd. i o nedostatku političke volje, govorimo o većini koja te institucije vodi i ta većina je HDZ-e u velikom dijelu naše političke povijesti. I mi bi zapravo trebali dobiti podršku za istražno povjerenstvo koje bi da naštetilo većini.
Hvala vam lijepo. … /Upadica Benčić: Jer se veže uz … [[govornica se ne razumije.]] Kolegice Benčić hvala vam lijepa. Samo malo ću se referirati, sada sam pogledao članak 235. Mislim da ste ga krivo interpretirali. „Zastupnik ne može replicirati predsjedatelju, predstavniku kluba zastupnika te na izlaganje zbog kojeg je predsjedatelj govorniku izrekao stegovnu mjeru.“ Čini mi se da taj zastupnik je ujedno i govornik ovdje, pa bi to značilo da vjerojatno kolega Grbin ne može sada replicirati. On je sada na redu, a ne da netko ne može njemu replicirati. Mislim ovdje je malo nejasna ta formulacija. Možemo ju tumačiti i ovako i na ovaj način na koji sam ja rekao. Tako da vidjet ćemo. Moramo to vidjeti sa Odborom za Ustav, Poslovnik i politički sustav. No, kako god, ovo tumačenje sasvim sigurno vodi do toga da kolega Grbin ne može replicirati to je sigurno. Ali može zato kolega Stričak. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolegice vi ste u svom izlaganju istakla da je zbog curenja informacija akcija upropaštena. Međutim, ja se tu s vama ne bi složio jer je akcija trajala godinu dana. Godinu dana su istražitelji prikupljali činjenice tj. dokaze, utvrđivali koga treba ispitati, na kojim mjestima treba izvršiti pretres prostorija, stana, kuća i svega ostaloga i kada su sve to prikupili kreće akcija. Kada vi krećete u akciju trebate daleko veći broj policajaca odnosno istražitelja. Tada je daleko veća mogućnost da nešto procuri. Ali do tad je već više-manje sve utvrđeno tako da smatram da je ova akcija uspjela. Hvala.
Izvolite odgovor.
Gospodine Stričak, prvo da vas informiram da odluka o istražnom povjerenstvu se ne odnosi isključivo na aferu Janaf. Drugo, da li je afera Janaf prvi slučaj kada smo imali curenje informacija? Da li postoje druge afere u kojima smo imali proboje mjera? Da li postoje druge afere u kojima su nestajali dokazi, mijenjali iskazi, nestali svjedoci, u kojima imamo bjegunce koji se skrivaju evo u državi o kojoj smo pričali danas u velikoj većini dana? Pa da li je to jedini takav slučaj? Da je to jedini slučaj da je afera Janaf jedina afera mi bi govorili o korupciji na razini incidenta u Hrvatskoj. Ali mi nemamo korupciju na razini incidenta. Mi imamo korupciju na razini modela upravljanja ovom zemlja. Nije incident, nije jedan slučaj.
Sada je na redu kolegica Vidović Krišto. Izvolite.
Poštovana kolegice Benčić vi ste u svom izlaganju zaključno rekli kako je očito HDZ-e u strahu, da se oni sada konačno boje. To je rekao i kolega Grmoja. Pa ja bih se složila s vama. Dakle, strah je od vladavine prava. Strah od funkcionalnog pravosuđa. Strah od toga da institucije rade svoj posao. I ako oni mijenjaju svoje mišljenje, ako Vlada kaže mi odbijamo ovakvo povjerenstvo, a na početku je rekla da prihvaća, zašto sada nisu došli ovdje i branili tu svoju zastavu da će sada braniti takvo povjerenstvo? Je li i to strah od vladavine prava? Pa neka cijela hrvatska javnost zna kao što svjedoči mjesecima, godinama svakojakim koruptivnim aferama koje se uopće više ne daju sakriti. Pa ako su toliko čvrsti u svojim stajalištima zašto se nisu danas pojavili? Cijela hrvatska javnost vidi prazne stolice da nema nikoga iz redova hrvatske Vlade koja će nam objasniti evo iz ovog i ovog razloga mi želimo zabraniti ovo povjerenstvo. Hvala.
Zahvaljujem se. Pardon. Dakle da, činjenica je da je premijer danas ovdje da bi morao obrazlagati i opravdati neopravdljivo. Dakle, on bi morao konkretno reći zašto ne dozvoljava istražno povjerenstvo, saborsko istražno povjerenstvo o problemu broj jedan ove države. Ne problemu 10, 15, 20. Problemu broj jedan u državi u kojoj građani imaju najniže povjerenje u cijeloj EU u pravosudni sustav. U kojoj je korupcija percipirana kao posebno unutar državnih tijela, posebno unutar sustava javne nabave kao svakodnevni biznis. U koje građani ne vjeruju niti u istrage, niti u sudstvo. U toj državi dakle većina brani oporbi dakle da ima istražno povjerenstvo o manjkavostima sustava, neotpornosti sustava na politički utjecaj. To bi on morao branit. Pa onda bi morao kolegici Merkel objasniti zašto [[Upadica: Hvala, hvala vam lijepa]] zašto on nije dozvolio, a ona je.
Hvala vam lijepa. Sada je na redu kolega Katičić, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice, u svom uvodnom izlaganju više puta ste kazali da se HDZ bori. Spominjete i pored toga i određene korupcije, a sada je moje pitanje i replika u tom dijelu. Da li se boji Vlada i parlamentarna većina koja je uvela brojne alate za sprječavanje korupcije koje ste spominjali od uvođenja kodeksa korporativnog upravljanja, uvođenja funkcije usklađenosti pa sve do tog tzv. sistema ranog upozoravanja koje smo uveli prvi u Europi. Vjerujte mi se toga ne bojimo i da smo na pravom putu jasno ukazuje i podrška građana koju smo dobili na parlamentarnim izborima.
Izvolite odgovor.
Ajmo malo o tome. Evo vaš kolega je nedavno rekao da je HDZ stjegonoša u borbi protiv korupcije. Komentar na to od jednog poznatog hrvatskog komičara je bio, biće da su i taj stijeg ukrali. To je ono što hrvatski građanin prosječni misli i o HDZ-ovoj borbi protiv korupcije. Kažete donijeli ste etički kodeks za korporativne prakse, super za korporativne. Da li ste donijeli etički kodeks za parlament o postupanju koje vas GRECO traži već godinama, ne, jer bi malo dohvatio nas ovdje, pa je to problematično. Da li smo riješili pitanje neovisnosti istraga i neovisnosti sudstva u postupcima političke korupcije? Da li smo riješili pitanje efikasnosti u slučajevima političke korupcije? Pa da jesmo, da li bi nam slučajevi trajali 10 godina? Da li bi se po dva, tri puta vraćalo na ponovno suđenje?
Hvala vam lijepa. Došli smo do kraja, nema više replika, pa ću sada pitati predsjednika Odbora za pravosuđe želi li uzeti riječ kolega Jakšić, ne, onda otvaram raspravu. Prvi je na redu Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i poštovani kolega Marin Miletić. Izvolite.
Poštovani gospodine Jandrokoviću predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine Bukarice, poštovane kolegice, kolege, dragi hrvatski narode, danas ovdje govorim u ime Kluba MOST-a, pokušat ću hrvatskoj javnosti posvjestiti koliko je važan ovaj projekt osnivanje istražnog povjerenstva. Ideju MOST-a je i cijela oporba podržala. Hvala vam puno dragi kolege. Puno toga se može napraviti kada se dogodi zajedništvo, a postoji toliko toga što nam je zajedničko, no ako nema poštenja onda je uzalud i sve ono što nam je zajedničko i sa najsličnijima i sa najbližima jer sve što nam je zajedničko je zaprljano, ako nema onog temeljnoga, a to je poštenje. Ako nema poštenja sve se raspada, želim baš biti plastičan u izričaju, vlastite majke bi me bilo sram da nije poštena, moje žene s kojom sam od 16-te godine svoga života bi me bilo sram, moje djece bi me bilo sram da nisu pošteni. Mogu reći čak biskupa bi me bilo sram da nije pošten. U stvari kada malo razmislite poštenje je temelj. Na tome mnogi od nas mogu graditi suradnju. Ako nema poštenja onda ništa nema smisla. Što ti vrijedi sve ako nisi pošten? Što ti vrijedi društveni status, sav novac ovoga svijeta? Što ti vrijedi vjera, što ti vrijedi ljubav, ugled ako prođeš ulicom i ljudi u tebe upiru prstom i kažu nepošten je, ne valja. Korumpiran je, nepošten je. Što ti sve vrijedi? Ali znate li što mogu se sramiti oni koji imaju obraza kako da se srami itko ako nema obraza. Uvijek se srame oni kojima savjest nije iskvarena, kojima korupcija nije nagrizla istinu. Da parafraziram riječi starog Siraha, kao što hrđa nagriza limeni lonac, to korupcija radi našem društvu. Ovo povjerenstvo bi moglo pomoći da sustav napokon profunkcionira. Povjerenstvo koje bi spriječilo spremanje predmeta u ladice. Znate ono kad i policija sve dobro odradi, preda dokumentaciju, a onda ekipa dođe i pospremi predmete u neke ladice da se skuplja prašina. Takve stvari je isto trebalo povjerenstvo čistiti odnosno na njih ukazati. Povjerenstvo koje bi brinulo o tome da se ne događaju nedopušteni utjecaji na službene istrage, na procesuiranja slučajeva korupcije i organiziranog kriminala. Ovime smo htjeli doći do uzroka pucanja istraga, dobiti odgovore na pitanja zašto cure informacije, što se događa s našim pravosuđem, što se događa s Poreznom upravom, što se događa s institucijama koja nisu dovoljno dobro posložene za borbu protiv korupcije. Cilj nam je bio istražiti rad onih institucija koje si vole tepati da su jako neovisne, a onda u stvari stvarnost pokazuje poprilično drugačiju sliku. U stvari, znate što dragi kolege i hrvatska javnost zar nije sve tako očito, zar nije sve tako jasno. Ako nemate razloga za skrivanje vaša vrata su otvorena. Koga se boji čovjek koji je pošten i koji je čestit? Pred kime da strepi netko tko ima čisti obraz. On dođe i kaže dođite svi, hajde, istražite što god želite, napravite što god želite i onda ako je zločest ili je sklon sarkazmu onda malo sačeka pa sa osmjehom kaže evo ga, jesmo li vam govorili čisti smo. Ali čovjek koji je u strahu, čovjek koji se plaši oooo, on stanuje iza debelih vrata, iza debelih lokota i sa prigušenim svjetlima. Dopustite mi reći. Ništa nema u ovom društvo tako opasno kao što je korupcija. Korumpiran čovjek ostavlja za sobom sjeme zla gdje god krene, s čim god se bavi zarazi zdravo tkivo. Vi možete špricati sebe ili zrak oko sebe sa Miyaki parfemom, ali korupcija pušta vonj, smrad i ona je opipljiva – zapošljavanja preko veze, liječnički pregledi preko veze, natječaji preko veze, mjesta na nekim listama preko veze, parking preko veze, možda nekima i ljubav preko veze evo ne zna, nisam od tih. Korupcija je kamen oko vrata, uteg koji je pretežak i onemogućuje nam da se popnemo na one visine kamo smo već mogli kao društvo stići samo da nismo dopustili toj korupciji da nas toliko unazadi. Citiram: „Grijeh se oprašta, a korupcija se ne može oprostiti.“ Ona prije svega treba biti izliječena. Nije ovo rekao neki tvrdi čovjek, netko čije srce nije veliko. To je rekao Jorge Maria Bergoglio tadašnji nadbiskup Buenos Airesa, današnji papa Franjo. Njegovo je propitivanje odlučno. Korupcija ne predstavlja zbir grijeha ma koliko teških, a nije ni jedan od tolikih poroka srca. Ona je kvalitativno drukčije zlo. Vidimo da taj korov napada sve i svih. Napada politiku, napada političare u gotovo svim strankama. Napada sport, napada sportaše, napada i vjerske institucije, napada poduzetnike, napada i dobrotvore. Korupcija ne bira naciju, vjeru, obrazovanje. Ona je poput virusa koji u ovom slučaju nije opasan po tijelo kao ovaj covid koji nas okružuje. Korupcija osim gospodarstva i poslovne atmosfere napada i ono puno vrednije besmrtnu dušu. A kada pokvari ljudsko srce onda takav pokvareni čovjek kome on može donijeti dobro? Kome može donijeti dobro čovjek pokvarenog srca gdje god on pripadao. Bojim se da takav čovjek koji boluje od korupcije ne može donositi pravedne zakone, zakone koji će očuvati naše nacionalne interese, zakone o svemu, o izvorima voda, o čistom zraku, zakone koji će štititi malog čovjeka, brinuti se da nitko ne bude zakinut. Sustav koji će učiniti da svi budu jednaki više u ovoj našoj državi pred zakonom, da nema jednakih i jednakijih. Mi u oporbi ponudili smo se, došli smo otvorena srca, raširenih ruku. Htjeli smo ponuditi novi zakonski okvir kako bismo našim institucijama omogućili jasnije, neovisnije djelovanje. Povjerenstvo je trebalo pokazati da nam je svima stalo da se uhvatimo u koštac sa korupcijom. To naše istražno tijelo je trebalo posvjedočiti, hrvatska javnosti slušajte sad ovo stalo nam je svima da počistimo korupciju. Jutros išao sam pješke iz Ilice, mislim da se Mesnička zove ulica. Sreo sam jednu Zagrepčanku na raskršću tamo. I onda mi je rekla, gospon recite im tamo, recite im ja jedva živim od penzije. Za svaku lipu mi znaju gdje je, a oni imaju vile i kuće od jedne plaće. Recite im to. Okrenuo sam se i rekao gospođi, gospođo danas ću to reći u Hrvatskom saboru. Ako budete gledali Sabor danas ću u časnom Domu ponoviti vaše riječi. Bez ikakve patetike „svaka svijeća dogori“, rekli bi stari u političkom diskursu naravno izražavajući se. Toj starici znaju gdje je svaka lipa, a onda Dragana Kovačevića koliko 20 godina nitko mu ne zaviri, nema đep rekli bi mi na Kvarneru, ne nego nigdje. Gomilaj braco! Jel' možeš? Dokle? To je pitanje. Vjerujem da u našem narodu još uvijek ima toliko dobra i vjerujem da će taj narod progledati, da će unatoč teškoćama kao što smo znali sačuvati svoj identitet znati izgraditi jednu bolju Hrvatsku, pravedniju Hrvatsku, pošteniju Hrvatsku. Neka nam u tome pomogne svima zdravi razum, čisto srce a nama koji smo vjernici i zagovor nebeske majke čije bezgrešno začeće danas slavimo.
Hvala. Idemo sada na izlaganje kolege Zekanovića u ime kluba Hrvatskih suverenista. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Da je kojim slučajem Andrej Plenković dozvolio istražno povjerenstvo znate li što bi se dogodilo? Ma ništa. Jel' je ovo prvo istražno povjerenstvo? Nije. Što se dogodilo nakon onih proteklih? Ništa, apsolutno ništa. Ali legitimno je da oporba traži istražna povjerenstva da se malo tu preispita, da se preispitaju nekakve potencijalno koruptivne radnje iako i oni iz opozicije koji su to predlagali i ovi iz vlasti koji su to zabranjivali znaju da se istražnim povjerenstvom ne bi riješilo apsolutno ništa. I zapravo ovo sve je jedan veliki igrokaz, jer mi u našem društvu u hrvatskom društvu imamo neke ljude koji se prezivaju Todorić i koji imaju nekakve, imaju spise od 100.000 stranica i koji će završiti svoje suđenje znate kada, nikada. Onda imamo neke koji se prezivaju Saucha dolazi iz SDP-a konkretno, koji će vjerojatno završiti svoj sudski proces znate kada, opet nikada. Onda imamo jednog Kovačevića iz HDZ-a koji će vjerojatno završiti u zatvoru, znate kada, opet nikad. Pa jedan Sanader opet iz HZD-a, pa jedan Vidošević, pa onda jedan Grgić iz SDP-a itd., itd. Ona imamo neke skupine koje se zovu Borg kojima čak nećemo ni suditi. Imamo neke famozne četke od nekoliko stotina kuna kupovane državnim novcem prilikom obnove Gunje o kojima više nitko ne govori. Imamo famozno bojanje tunela za nekoliko stotina kuna po m2 o kojemu više nitko ne govori. I sve to pada u zaborav zato što smo mi društvo dvostrukih mjerila. S druge strane imamo malog čovjeka neću o imenima, a javlja mi se stotine tih ljudi dnevno, doslovno stotine koji je iz inata odbio platiti rtv pristojbu 80 kuna. I prošlo je nekoliko mjeseci, nekoliko godina on tu jednu nije htio platiti zbog nekog svog inata i odjednom mu na njegov račun sjeda ovrha od preko 1.000 kuna, tu je država itekako striktna i stroga i odmah reagira. Onda imamo dug od 200 kuna za vodu, čovjek koji je taj dug napravio umro je nažalost, njegova supruga sa troje malodobne djece nije znala za taj račun, nije bilo ovih opomena kod ovršivanja 3.000 kuna na koncu platila taj dug sa troje malodobne djece i tu je država bila striktna i stroga i neumoljiva. Onda imamo čovjeka koji je banci ostao dužan 50.000 kuna, izgubio je posao, vratio je, s tim da moram reći da je vraćao taj dug od 200.000 kuna došao do 50.000 kuna nije ga više vraćao jer je izgubio posao, sada duguje nekoj famoznoj firmi ima ih milijun evo Smatrix, B2 ne znam o kojoj se konkretno radi 170.000 kuna trenutno duguje, a otplatio je već možda i 300.000 kuna kad govorimo o kamatama. Imamo jednoga mladog čovjeka koji navija za neki klub otišao je na utakmicu imao je 0,6 promila alkohola u krvi 7 dana je prespavao, boravio u zatvoru. Imamo također primjer da je netko vozio ograničenje je 30 km/h vozio je 42 km/h platio je svojih 1.500 kuna. Ali ponovit ću imamo s druge strane ljude koji su unakazili ovu našu državu, oštetili za milijarde kuna, koji su danas nažalost simbol naše države, a oni nikad neće odgovarati za to što su napravili jer smo mi država dvostrukih mjerila.
Idemo dalje sa raspravom, samo prije toga molim vas da obrišemo govornicu. Sada će govoriti u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, poštovana kolegica Karolina Vidović Krišto. Izvolite.
Poštovane dame i gospodo u uvodu obrazloženja ove točke navedeno je da prema EU barometru 97% hrvatskih građana smatra korupciju problemom, a 69% po istom istraživanju smatra da se korupcija u zadnje 3 godine povećala. Ovdje treba taj termin korupciju determinirati, raščlaniti tj. kroatizirati jer nije korupcija Mate Ivanu daruje pršut kako bi mu ovaj u nečemu pogodovao pa naše pravosuđe kaže kako je uspješno riješilo taj predmet. Takva se djela smatraju bagatelnim kriminalom. Kad su pak u pitanju ozbiljna kriminalna djela ona se nazivaju organiziranim kriminalom. Međutim, korupcija je kada oni koji zakone donose, tj. legislativa te oni koji zakone sprovode tj. egzekutiva ili oni koji utvrđuju zakonitost, a to je pravosuđe, zakone krše ili daju zaštitu onima koji protuzakonito djeluju. U bilo kojoj državi svijeta korupcija ne može egzistirati ukoliko institucije sustava funkcioniraju. Ovdje nećemo ulaziti u antropološku analizu o kvarljivosti čovjeka niti je korupcija rezervirana isključivo za Hrvate jer to je stara boljka. I Juda Iškariotski je uzeo srebrnjake kako bi izdao Isusa. Međutim civilizacijsko dostignuće jest da se protiv tog zla, a korupcija jest zlo sustavno i odlučno borimo. E sad kako sam korupciju kroatizirala, kroatizirat ću i borbu protiv korupcije u Hrvatskoj ili preciznije rečeno ono što moćnici u Hrvatskoj tvrde da je borba protiv korupcije. Podržavamo osnivanje ovog povjerenstva, međutim ovdje moramo jasno naglasiti kako korupcija u Hrvatskoj nije stvar percepcije već ona uistinu u gotovo svim segmentima naše stvarnosti postoji. Korupciju u svakodnevici osjećaju hrvatski građani, poduzetnici, a korupcija je zaštitni mehanizam odabranih poduzetnika ili možemo ih nazvati režimskih poduzetnika koji korupcijom odbijaju strane investitore i zdravi kapital koji zato ne dolazi u Hrvatsku. Takva raširena korupcija ne bi bila moguća da institucije kao što su DORH, USKOK, policija, Porezna uprava, ali i sudovi svih razina rade svoj posao. Ovdje želim jasno i nedvosmisleno konstatirati institut je, institucije u Hrvatskoj ne rade svoj posao. Oni pak ne rade svoj posao ne zato što su nesposobni već zato što su ključni predstavnici navedenih institucija ili upleteni sami u korupciju ili su se dali politički instrumentalizirati. Evo vam jedan primjer. Kako se države štite od korupcije primjenjujući zakone jednake za sve? Bivši ministar financija slobodne države Bavarske Georg Fahrenschon morao je dati ostavku na mjesto saveznog predsjednika njemačkih štedionica Bundes sparcasse furbast, inače jedna moćna i utjecajna funkcija iz razloga što je tamošnje Državno odvjetništvo otvorilo istragu protiv njega. Istraga je otvorena zato što je kao ministar zakasnio podnijeti godišnju poreznu prijavu. Dakle, podnio ju je ali sa zakašnjenjem. Kako je on kao ministar bio nadležan i Poreznoj upravi Državno odvjetništvo je smatralo da je prekršio svoju ulogu uzornosti. Gospodin Fahrenschon nije utajio porez, ali je svojim kašnjenjem nanio štetu autoritetu države. Jer zašto bi se građani držali zakona i rokova ako oni koji su plaćeni da zakone donose i provode sami krše zakone. Ovdje vidimo što znači kada je Državno odvjetništvo neovisno i postupa prema zakonu. S druge strane, u Hrvatskoj smo bili svjedocima skandaloznoj sceni prije nešto više od tri godine kada je predsjednik Vlade Plenković doslovno priveo tadašnjeg državnog odvjetnika Cvitana, te u njegovoj nazočnosti tumačio u javnosti poznatu aferu o putnim nalozima u Vladi. Posljedica te konferencije za medije je bila ta, da se osumnjičenik u toj aferi Tomislav Saucha najednom predomislio i počeo glasovati za tu Vladu, a Državno je odvjetništvo počelo nebulozama razvodnjavati i odugovlačiti tu aferu. Ovime je Plenkovićeva Vlada cijelom hrvatskom društvu demonstrirala svoju samovolju, svoje postavljanje iznad zakona i jasno poručila da DORH nije neovisan i da ne provodi zakone već volju političkih moćnika. U Hrvatskoj imamo i slučaj bivšeg predsjednika Mesića koji je nakon što mu je istekao mandat kupio dva stana u zagrebačkoj elitnoj četvrti. Kad su ga novinari pitali odakle mu novac jer ih nije platio kreditom, Mesić je rekao da je novce posudio od svog prijatelja iz Slovenije Bože Dimnika. Inače, za Božu Dimnika se u Sloveniji zna da je bio visoko pozicionirati suradnik UDBA-e. Zašto je Mesiću posudio novce taj dotični nije pojasnio. Mesić je 2010. Izjavio da će prodati svoj stan u Ilici. Prije nekoliko godina jedan je portal objavio da stan još uvijek nije prodan. Postavlja se pitanje je li DORH provjerio Mesićeve prihode što je jednostavan zadatak s obzirom na to da je uvijek bio u javnoj službi, te kakav je odnos njegove imovine u odnosu na ta primanja. Naravno da DORH po ovom pitanju nije ništa učinio. Imamo vrlo sličan slučaj bivšeg predsjednika Sabora Luke Bebića koji je također kupio stan u jednoj elitnoj zagrebačkoj četvrti, a tvrdio je da će ga platiti novcem od prodaje svog stana u zagrebačkoj Petrinskoj ulici. Signifikantno je da je kupac stana u Petrinjskoj bio vlasnik tvrtke „Obšivač“ iz iste županije iz koje dolazi i Bebić i koji je jako puno radio sa državnim tvrtkama. Po završetku navedene transakcije novinari su utvrdili da stan u Petrinjskoj još uvijek glasi na Bebića, ali i da je prodan za daleko veću cijenu od stvarne. Je li sumnjivo kada visoki politički dužnosnik radi transakciju sa tvrtkom koja radi velike poslove sa državnim tvrtkama? Je li DORH išta poduzeo po ovom pitanju? Nije. U oba slučaja i kod Mesića i kod Bebića riječ je o ljudima koji su sami sebi dodijelili titulu antifašista što je u Hrvatskoj očigledno dimna zavjesa za ljude s komunističkom prošlošću i ono što je posebno zanimljivo s velikim bogatstvom nejasnog porijekla. I naravno zaštitom od kaznenog, poreznog i sličnog progona. Ja sam osobno potpisala ovu inicijativu koja je hvale vrijedna, međutim u Hrvatskoj nije problem nedostatak zakona niti prislušnih uređaja, već postoji problem primjene zakona. Ovdje želim jasno i nedvosmisleno konstatirati da zakone očigledno ili krše ili ako govorimo o prijedlogu ovog povjerenstva istrage očigledno miniraju sami državni odvjetnici. Znači, najodgovorniji za zaštitu od protuzakonitog djelovanja sami krše zakon. To je prestrašno! Svojedobno je za vrijeme mandata državnog odvjetnika Mladena Bajića javno objavljena sms korespondencija ubijenog glavnog urednika tjednika Nacional Ive Pukanića i Bajića. Kad se čitalo te sms poruke između Bajića i Pukanića prvo vas je zaboljela glava, a onda ste dobili tri čira na želucu jer je državni odvjetnik baratao sa istragama kao baba tračara. To što je radio državni odvjetnik je nedvojbeno kazneno djelo. To je bilo 2009. Godine. Međutim, 2020. gdine imali smo ponovno situaciju kršenja zakona od strane državnog odvjetnika. Naime, jedan zagrebački oftalmolog koji se naziva nekakvim masonom, a u biti je bivši šef omladine u bivšoj državi Nikica Gabrić, objavio je svoju sms korespodenciju sa tadašnjim državnim odvjetnikom i sadašnjim zamjenikom državnog odvjetnika Draženom Jelinićem. Po tim sms-ovima Jelinić je odavao tajne o istragama ali je dobivao i doslovno i zapovijedi od tog oftalmologa iliti masona. To znači državni odvjetnik svjesno je kršio zakon kao i kako u slučaju Bajića, tako i u slučaju Jelinića riječ je o ometanju rada pravosuđa što je kazneno djelo. A onda kada uzmete Plenkovića koji privodi na tiskovnu konferenciju tadašnjeg državnog odvjetnika, a sadašnjeg zamjenika državnog odvjetnika Dinka Cvitana, onda je u Hrvatskoj potpuno jasno tko čini korupcijsku hobotnicu, tko ometa primjenu zakona, tko medijima daje informacije iz istrage, tko piše nepismene optužnice, tko skriva optužnice i prikriva kriminal. Dame i gospodo, za to nam ne treba istražno povjerenstvo. U Hrvatskoj svi znamo tko to čini, to je duboka država koja vlada pravosuđem, medijima i politikom. Jer ove afere koje sam navela su takve da se više i ne mogu sakriti. I hrvatski građani ih sve više prepoznaju kao ključni problem hrvatskoga društva. Ovdje treba konstatirati da su glavni uzročnici gospodarskih problema siromaštva i društvene tjeskobe moćnici iz pravosudnog sustava koji su pod zaštitom mainstream medija i politike. Mi ćemo glasovati za osnivanje ovog povjerenstva kako bi se što više govorilo o ovoj temi, kako bi se hrvatska javnost što više osvijestila tko su uzročnici njihovih problema, te kako bi se stvorila kritična masa za uspostavu vladavine prava kao preduvjet za stabilnu i sretnu Hrvatsku. Hvala vam.
Idemo dalje s raspravama. Sada će govoriti u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Mišel Jakšić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Da bismo mogli raspravljati o ovoj temi i donijeti zaključke prije glasanja u kojem smjeru želimo ići morali bi prvo pošteno sami sa sobom napraviti inventuru uzevši u obzir sve one spominjane statističke podatke koje imamo prilike vidjeti i u izvještajima Europske komisije, naravno i u neovisnim istraživanjima koje imamo u Republici Hrvatskoj. A ponekad je dovoljno samo okrenuti se oko sebe, popričati sa svojim bližnjima, popričati sa svojim sugrađankama i sugrađanima. Ono što dobivamo stalno kao prigovor od Europske komisije je da imamo vrlo nisku vjeru u naše pravosuđe, nisku vjeru u naše institucije, ali i da je očito da mi putem imamo poviše krivih koraka koji su doveli do takvih stavova i do takvih pogleda na naše institucije. Imamo izuzetno i nisku razinu u same institucije državne vlasti jer istraživanja koja su se radila zašto mladi ljudi odlaze iz ove zemlje su ekonomske razloge obično svrstavala na drugo mjesto. Prvi razlog je obično bio nevjerovanje u institucije, nemogućnost da se išta u ovoj zemlji promijeni na bolje i da postanemo svi jednakopravni građani pred zakonima i institucijama ove zemlje. Imamo svaki mjesec i u Crobarometru i u Crodemoskopu mjerenje povjerenja u rad institucija ove zemlje. Sabor koji bi trebao biti i zapravo je najviše političko institucionalno tijelo ove zemlje obično dobiva najmanje ocjene. I sada kada sve to zbrojimo i oduzmemo trebali bi si možda za početak postaviti pitanje što to se već 30 godina radi krivo? Gdje to svi zajedno i danas griješimo? I što zajedno možemo napraviti da te brojke okrenemo u boljem smjeru da budemo upravo po pravosuđu i po stvarima koji se tiču jednakosti naših građana jedna od boljih zemalja u Europskoj uniji, da iskoristimo naše prirodne i ekonomske resurse koje hvala Bogu imamo da mladi ljudi ostaju u ovoj zemlji i da ne bježe od institucija ove zemlje? Jedna od prilika za okretanje tih brojeva je bila upravo inicijativa za pokretanje ovog istražnog povjerenstva. To istražno povjerenstvo nije se pojavilo kao ideja zato jer je netko htio ovdje prodavati demagogiju, skupljati političke poene, nego zato jer se upravo u ovoj godini u dva navrata dogodilo da imamo dvije velike istrage, istrage koje su bile premrežene sa hrvatskim društvenim, političkim, poslovnik kakvim god već hoćemo elitama. I ono što je pokazano kao modus operandi u oba dva slučaja čudom su oba dva slučaja prijevremena pukle mjere. Čak sami sebe uvjeravamo za slučaj Janafa i Dragana Kovačevića da je veliki uspjeh što je sve uopće bilo negdje u ladici godinu dana i što se nije saznalo, ali eto, puklo je zadnji dan. Pa što sad? Idemo dalje. Što sada da običan građanin kojem dođe ovrha za komunalnu naknadu ili za dug za telefoniju, ili za dug za vrtić pogotovo u ovoj krizi za dijete i u roku dan, dva ga se nađe, u roku tjedan, dva, mjesec ga se ovrši može misliti o tom slučaju. Aha, mene ste za mojih 100, 500 kuna našli odmah bez obzira što ih nemam, a netko je eto slučajno znao da ga se prati u tome kada vrši i radi kriminal i to kriminal sa javnim sredstvima svih građana ove zemlje. Imali smo mi slučajeva pucanja mjera i u prošlosti. Imali smo i optužbi da su se koristili resursi javnih tijela ili ti represivnog aparata za praćenje određenih osoba. Bilo je afera, sjetimo se afere Linić u prijašnjoj Vladi. Bila je afera sa Milijanom Brkićem i sa njegovim poznanicama, kolegicama kako ćemo to nazvati. Imamo slučajeva da se mahalo sa nekakvim transkriptima SMS-ova pa se utvrđivalo da li su lažni, da li su pravi, pa se dojavljivalo tko koga prati, pa se pratilo kako netko nečijem vozaču sređuje državni ispit ili sestri, ili kumi, ili strini. Jako puno takvih slučajeva bi se moglo nabrojati gdje su nam pukle mjere i svaki put velimo ne treba nam istražno povjerenstvo, neovisne institucije rade svoj posao. Sada ja si postavljam pitanje. Kako sve te neovisne institucije rade svoj posao kada do dana današnjega za još niti jedan slučaj pucanja mjera, curenja informacija u 2020. godini dakle kada modernim tehnologijama možete doći maltene do svega mi nismo ni za jedan slučaj utvrdili kako, gdje i preko koga su puknule te mjere i kako su te informacije iscurile van? Obično završi na onome, vozač od tog i tog ministra ili vozač od tog i tog tužitelja je nečiji kum, pa je netko nešto slučajno čuo pa je prenio. To naravno građani ove zemlje ne bi vjerovali nikome od nas i sve manje zapravo i u to vjeruju. Mogli bi nabrajati i opet sve one sudske procese koji što su otišli u zastaru, što su završili oni koji su optuženi preko granice. Gospodin Sessa je prošli tjedan u raspravi kako neki mogu pobjeći preko granice prije presude rekao da sudstvo ili sudovi za to ne mogu odgovarati jer je to pitanje za DORH. Onda s druge strane dobiješ odgovor od DORH-a da mi sve radimo svoje, ali sudovi su ti koji su krivi što proces odlazi u zastaru. Imamo i danas slučaj u jednom hrvatskom tjedniku porezne uprave gdje se postavlja ozbiljna sumnja kako je jedan gospodin došao do 86 milijuna kuna poreznog duga, odakle je sva ta lova išla, prema kamo je curila i zašto se ništa zapravo po tom pitanju na našim sudskim tijelima ne događa. I svi ti slučajevi imaju svoje ime i prezime i ja prvi se ne bi usudio reći da ta korupcija se zove HDZ-e, SDP-e, Most, Domovinski pokret, Centar, Možemo jer svaki taj koruptivni slučaj dobiva svoje ime i prezime i naravno ta osoba koja biva ulovljena u „prstima u pekmezu“ treba odgovarati. Ali se postavlja pitanje kada oporba pruži ruku, zašto s druge strane se veli ne mi ne želimo istražno povjerenstvo i ne želimo istražno povjerenstvo u kojem ćemo by the way kao većina u Saboru isto tako imati i većinu. Pa evo nam prilike da svi zajedno sve te teme, a bilo ih je u ovih 30 godina, bilo ih je i kao ostataka komunizma ali i kao uvođenje u naše sudstvo šeksizma koje bi mogli zajedno raspraviti, koje bi mogli zajedno propitati i iz kojih bi zajedno mogli poslati građanima poruku, evo Hrvatski sabor kao najviše tijelo RH je proveo istragu i to je ono što vam možemo danas reći, a ne da saborski zastupnici ispadaju da moraju paziti kako će komunicirati i kako će se postaviti u nekoj raspravi ili postaviti pitanje nekom bahatom sucu, tužiocu za kojeg postoje ozbiljne sumnje da kroz njega cure informacije van o lopovluku i o drpanju javnih novaca. Vjerovao sam da nakon komentara i premijera Plenkovića i jednog kolege iz HDZ-a koji je bio sa mnom u jednoj nacionalnoj televiziji da će ovo biti tema gdje ćemo se uspjeti se maknuti od tih sitnih političkih rasprava i da ćemo zajedno dogovoriti regule tog istražnog povjerenstva i zajedno u tom istražnom povjerenstvu građanima pružiti tu jednu nadu da možemo nadići političke interese i da možemo početi čistiti naš sustav za kojeg već sad i malo dijete zna da ima problem korupcije. Da li je to ostao kao main set u glavama iz prošlog sustava, da li je to ostalo kao main set iz pretvorbe ili privatizacije, da li je to od previše gledanja televizije i svega onoga kako to funkcionira u mafiji u serijama, ali definitivno je da u nekim glavama imamo taj main set. I zato još jedanput apeliramo u ime oporbe i na vladajuću većinu da možda i opet sjednemo, da možda opet porazgovaramo, da možda opet prođemo po tim svim točkama ali da vidimo kako i na koji način da pokrenemo ovo istražno povjerenstvo i da pošaljemo jasnu, snažnu poruku našim građanima da smo spremni postati zemlja u kojoj neće pucati mjere u kojoj neće netko tko u datom trenu ima nekog političkog zaštitnika ili ima debeli novčanik će doći do informacija koje će ga spasiti od progona i od zakona ove zemlje. 2020. godina na '21. je u EU smo, želimo biti dio te razvijene europske zajednice i osobno, ali i kao SDP mislimo da možemo napraviti korake koji će nas i kroz reformu pravosuđa i kroz ostale dijelove pravosudnog sustava početi svrstavati među bolje zemlje u EU, a ne da smo ona priča da kod nas mafija ima svoju zemlju, a da mladi ljudi nasumice kad god mogu ulove priliku i odu preko granice. Eto hvala vam lijepa.
Molim vas da počistimo govornicu i nakon toga govorit će u ime Kluba zastupnika Centa i GLAS-a, poštovana kolegica Dalija Orešković.
Poštovani predsjedniče, kolege i kolegice zastupnici i zastupnice, o naporima vladajućih da se na svaki mogući način marginaliziraju sva pitanja koja su trebala biti rasvijetljena kroz raspravu o ovom istražnom povjerenstvu najbolje govori činjenica da smo sa ovom točkom dnevnog reda započeli u 5 sati poslije podne. Znamo kako će ova rasprava završiti iz izjave koju ću sada pročitati. Dakle, ona glasi ovako, mi takvo povjerenstvo nećemo osnovati jer prelazi okvire zakona o istražnim povjerenstvima i rad tog povjerenstva bi se sveo na jednu radnu skupinu koja bi trebala na određeni način mijenjati zakone koji se odnose na provođenje istražnih radnji, izvida, cijeli kazneni postupak u Hrvatskoj. Mislimo da povjerenstvo nije medij za takav rad. Branko Bačić, jučer. Dakle, znamo kako će rasprava o ovom istražnom povjerenstvu završiti. Ali ono što ne znamo i ne znam može li mi to netko reći. Gdje je ovog trena transparentniji Dario Hrebak? Toliko je transparentan da je postao proziran, nevidljiv, kao što su prozirni i razlozi zbog kojih podržava vladajuću većinu. Pričinilo mi se da sam noćas sanjala Vladu Gotovca koji mi je kroz san poručio da srdačno poručim Daria Hrebaka i da mu poručim da sjajno čuva korupciju, Bože Hrvatsku od kako ono niskosti i mržnje, odlično mu ide taj posao. Jel doista nema ničeg liberalnog u podržavanju koruptivne većine. A da je većina koruptivna svjedoči činjenica, a to će reći svaki stručnjak, svaki pravnik, svaki odvjetnik, svaki sudac ako je pošten i svaki pošten državni odvjetnik. Korupcija je u Hrvatskoj sistemske naravi, a šta radi HDZ, čuva taj sustav koji korupciju trajno i iznova generira. Zato je protiv osnivanja ovog istražnog povjerenstva jer se ono ne bavi pojedinačnom aferom. Bavi se anomalijama, slabostima u našem institucionalnom i zakonodavnom okviru zbog kojeg borbe protiv korupcije praktički u Hrvatskoj uopće nema. Jasno je zašto. Kao što sam rekla zna se. Nema ničeg što bi se moglo smatrati nastavkom za koje se borio i koje je predstavljao Vlado Gotovac u redovima vladajuće većine. I da je pravi liberal i nasljednik onih snova koje je o Hrvatskoj Vlado Gotovac sanjao, Dario Hrebak bi bio na našoj strani i podržao bi osnivanje ovog povjerenstva. Ovako je samo zapravo Juda svih onih vrijednosti i načela s kojima se predstavlja i s kojima se reklamira. Moglo bi se reći tehnološki naprednija verzija žetončića. No, vratimo se na početak kako je došlo do toga da oporba unisono predlaže ovog istražnog povjerenstva. Sve je počelo sa jednom aferom, još jednom u nizu afera povodom koje smo saznali da postoji jedan ilegalan klub, jedno okupljalište društveno političke elite koja je donosila odluke o tome kako će se kroz razno razna javna tijela izvlačiti novac naših građana i poreznih obveznika u nečije privatne džepove, novac koji se u vrećama iznosio iz tog istog kluba i skrivao u prtljažnicima automobila supružnika ljudi koji rade u institucijama koji bi te iste lopove koruptivne trebale istraživati i proganjati. I onda smo se svi zapitali pa kako to da mi nemamo institucije koje bi mogle na vrijeme, pravovremeno, učinkovito otkriti takve stvari, procesuirati, sankcionirati počinitelje i uspostaviti jednom jednu pravednu, učinkovitu država u kojoj ista pravila vrijede za sve. No, i na to odgovor znamo. Nemamo takve institucije jer zapravo do sada učinkovita, izgradnja učinkovitih, jakih neovisnih institucija nije bila prioritet niti jedne vlasti do sada i tu moram reći da se u izgradnji institucija niti SDP-e nije pretjerano iskazao iako je donekle tolerirao njihov razvoj i nastanak za razliku od HDZ-a kojima su nezavisne i neovisne institucije uvijek bile prijetnja. I glavni cilj političkog djelovanja HDZ-a je bio potkopavanje nezavisnih institucija, a ako bi se slučajno koja i pojavila i ostvarila nekakve rezultate onda je misija bila eutanazija i sabotaža takvih institucija i tijela. Bila sam na čelu jednog takvog. To je Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa. Svi znamo da je povezano sa jednom odlukom tog tijela pala jedna HDZ-ova Vlada, a ja odgovorno tvrdim sa ove pozornice gospodine Bačiću da je Povjerenstvo ostalo na razini kriterija, i standarda i pravnih tumačenja kakvo je imalo za vrijeme mog mandata Vlada Andreja Plenkovića bi do sada nekoliko puta pala. No, to nije tema istražnog povjerenstva niti bi se istražno povjerenstvo time bavilo. Kako što sam rekla znamo kakvo će biti rješenje i kakav će biti stav Hrvatskog sabora i vladajuće većine o tome hoće li se ovo povjerenstvo osnovati ili neće, a meni je zapravo drago da se glasanje odnosno i rasprava o ovoj točki dnevnog reda događa u tjednu u kojem se obilježava Međunarodni dan borbe protiv korupcije i ovo je najbolji način da se taj dan obilježi. Zapravo taj dan bi trebalo proglasiti danom šutnje, jer borbe protiv korupcije u Hrvatskoj nema. U Hrvatskoj je korupcija vlast i korupcijom Hrvatska zapravo vlada. I sada neću govoriti o tome da krajem ovoga mjeseca ističe rok važenja postojeće strategije. Jel' vi to gospodine idete po palicu za podizanje povrede Poslovnika? Očekivano. Očekivana je o opomena jer naime ne radi se o povredi Poslovnika. Dakle strategiji postojećoj ističe rok trajanja. Nova nije niti u povojima i nije niti očekivati da ono što bi HDZ-e u tu strategiju stavilo ima ikakvog učinka i smisla, kao što nema volje niti da se raspravi zašto ono što je u postojećoj strategiji napisano i zapisano nije provedeno do kraja i zašto se svaki pokušaj da se nešto unaprijedi sustavno sabotira. Već dvije godine čekamo objavu, javnu objavu imovinskih kartica sudaca i državnih odvjetnika. I Državno odvjetničko vijeće, Državno sudbeno vijeće pravdaju se time da ne mogu uskladiti svoje obaveze sa onim što kaže Agencija za zaštitu osobnih podataka i pravili … na koje se također gospodin Bačić vrlo često voli pozvati kada me proziva za moju suradnju sa Janafom. Ništa ne govorim o tome kakve su odluke etičkih povjerenstava onih koji bi trebali štititi kukolj iz vlastitih redova unutar pravosuđa. Ništa nismo rekli o tome da je etičko povjerenstvo državnih odvjetnika donijelo anonimiziranu odluku u odnosu na bivšeg glavnog državnog odvjetnika Dražena Jelenića i još sporniji podatak o kojem se u javnosti uopće ne govori. Iz obrazloženja mišljenja proizlazi da to etičko povjerenstvo nije imalo autoritet da masonskoj udruzi naloži da dostavi odgovarajuću dokumentaciju. Dakle, ako takvo jedno tijelo ne može biti autoritet udruzi, kako može biti strah i trepet za čišćenje nepodobnih kadrova unutar sustava DORH-a? A kada govorimo o nepodobnim kadrovima onima koji nisu zavrijedili da se bave zadaćom koja im je od strane države povjerena, najbolje govori činjenica da Dražen Jelenić i danas radi u Državnom odvjetništvu na predmetima koji bi trebali biti učinkovito, brzo i pravedno riješeni i da Državno odvjetničko vijeće već 9 mjeseci ne može zauzeti svoj stav može li on raditi na istragama ili ne. Niti mi znamo koji su se to spisi ovih par mjeseci proveli kroz njegove prste. Ništa niti Državno sudbeno vijeće nije bolje niti etička povjerenstva sudova jer šute o svim hajmo to tako reći nepodopštinama i nepravilnostima, i neetičnosti u postupanju Ivana Turudića. Ništa Državno odvjetništvo nije rekli smatra li primjerenim da se istraga u slučaju Janaf vodi na Županijskom sudu u Zagrebu kojem predsjedava taj isti Turudić, koji je dolazio u ovaj isti ilegalni klub koji služi za okupljalište naše društvene elite koja na skriven način odlučuje o našim sudbinama, niti jedne jedine riječi. Taj isti Ivan Turudić trebao bi ustrojiti Visoki kazneni sud. Danas sutra će odlučivati u žalbenom postupku po ionako lošim zakonima, po zakonima za koje samo Državno odvjetništvo ovom Saboru podnosi izvješće u kojem kaže da su prekratki rokovi u kojima se određuje osiguranje na imovini okrivljenika, da rade u lošim uvjetima rada itd., itd. o tome Hrvatski sabor iz godine u godinu ne raspravlja kako treba i ne poduzima apsolutno ništa. Ali to je ionako već represija. To je ona faza, usporedit ću sa medicinom. To je kao da pacijent već dođe na operacijski stol i možemo reći da je u terminalnoj fazi bolesti, onda zapravo uskoro samo što još nije mrtav. Što je sa prevencijom? Što je Hrvatski sabor poduzeo po pitanju prevencije i te transparentnosti na koju se i Hrebak vrlo često poziva kao opravdanje za postojanje ovakve parlamentarne većine? Nigdje ničeg. I nemojte misliti da je ovo vaša pobjeda zato što se neće osnovati istražno povjerenstvo. Kroz četiri godine ovo će se pretvoriti u vaš poraz.
Hvala vam lijepo. Kolega Borić povreda Poslovnika. Izvolite.
Pa članak 238. Kolegica je odstupila od pravila ponašanja. Mislim da evo cijelo vrijeme ovdje govori na koji način bi se tre balo istraživati, što bi trebalo raditi, a sama je ovdje navela da je rušila Vladu, jednu Vladu sa predmetom s kojim se ovdje danas kao zastupnica hvali. Jednostavno nepojmljivo da su ljudi koji su imali prilike suditi u određenim procesima sada to zloupotrebljavaju i s time se hvale ovdje. Mislim da je to za razmišljanje svima u Hrvatskoj što mi to radimo i na koji način se ponašaju ti ljudi.
Da, to je za razmišljanje, ali nije povreda Poslovnika. Tako da onda vi dobivate opomenu, jer ovo je bila replika. Izvolite kolega Grmoja, u ime predlagatelja.
Hvala. Poštovani kolega Boriću, kolega Bačić ne bih bio vaš predsjednik kluba da HDZ nije rušio tada Vladu. Predsjednik Jandroković ne bi bio predsjednik Sabora i ne bi ova garnitura koja je rušila Tomislava Karamarka unutar HDZ-a zasjela na svoje pozicije. Znači vi ste to priželjkivali. Uostalom sjetimo se izjave Andreja Plenkovića na Saboru HDZ-a da ne može HDZ biti taoc jednoga čovjeka. Tako da, iako kolegica Orešković voli sebi pridavati veliku važnost Vlada je već tada i prije te odluke bila u pitanju, a sami ste tome pridonijeli kada ste izglasali nepovjerenje premijeru Oreškoviću, a MOST-ovi ministri su tu sjedili uz njega. Tako da što ste tražili to ste dobili. Sami ste se riješili Karamarka. Sad imate Plenkovića, imate ove pozicije. Vidjet ćemo što će od toga biti. Ali ja bih se vratio na argumente za istražno povjerenstvo. Nismo čuli niti jedan, evo rasprava traje već sat i pol vremena. Niti jedan konkretni argument protiv Istražnog povjerenstva nismo čuli. Dakle, niti jedan argument. Sve sam pratio. Dakle, prvi vaš argument je bio da je ova odluka preopćenita. Znači da je bila uže postavljena onda biste rekli da je preusko postavljena da je krenula istraga. Drugi vaš argument je da nikada istražna povjerenstva nisu urodila plodom, a sami ste radili na tome da povjerenstva ne urode plodom. Pa sjetimo se Munchenskog slučaja. Znači, prvo ste vi tražili povjerenstvo o Munchenskom slučaju, onda kad je SDP predložio povjerenstvo o cjelokupnom djelovanju UDB-e prvi je predsjednik Jandroković i vi kolega Bačić sjećam vas se dobro, dobro sam pratio tada politiku, prvi ste vi govorili u tijeku je proces u Munchenu, ne smijemo imati povjerenstvo o djelovanju UDBA-e. Došlo je povjerenstvo tu sam osobno sudjelovao oko Agrokora, to ste blokirali. Dakle, svako povjerenstvo ste opstruirali i onda postavljate pitanje kako to da povjerenstva nisu urodila plodom. Pa da se vi malo maknete, da pustite povjerenstva da rade možda i bi urodila plodom. I treći vaš argument, njega sam iznio da opozicija želi koristiti ovo povjerenstvo kao nekakvu svoju platformu za lokalne izbore. Pa vi imate većinu unutar povjerenstva, vi određujete. Znači, nemojte se sad vaditi na odluku. Vi dajete amandmane, bez vas se ne može ni donijeti ova odluka o povjerenstvu. Vi to možete izmijeniti, ali vi ne želite ovo povjerenstvo, vi ne želite da se bilo što u sustavu popravi i treba biti iskren i pošten i reći ja bih to cijenio. Ne želimo da se talasa, ne želimo da se ništa istražuje, ne želimo povjerenstvo, želimo da sve bude po starom. Dakle, niti jedan suvisao argument tijekom sat i pol rasprave, to je poražavajuće. To sam ja već vidio jutros na Odboru za pravosuđe kad sam branio to. Nitko, svi šute, nitko mi nije ni replicirao ovdje. Kaže kolega Borić to je zato što mi je rasprava nije baš nešto, bez veze. Da tako ste rekli. Pa dobro, ja nikada nisam za vaše rasprave rekao da su bez veze. Ja sam vas uvijek kolega Boriću demantirao. Ali kad se ne može nekoga demantirati argumentima, onda se poseže za takvim kvalifikacijama. Dakle, to je sasvim jasno. Ali nije vam lako. Argumenti nisu na vašoj strani, a trebate to braniti, dobili ste naputke i sad ste u jednoj nezavidnoj situaciji. Ali ja to sve razumijem. Dakle evo pozivam vas još jedanput da podržite ovo istražno povjerenstvo. Nemate se čega bojati. Ako je sve tako kako vi kažete da vi nemate nikakve veze s tim, da institucije to smo mogli čuti od premijera rade svoj posao, da sve funkcionira u državi. Dakle, podržite povjerenstvo i neka se vaše tvrdnje koje zastupate ovdje dokažu i u stvarnosti. Hvala.
Kolega Grmoja nemate replika. Ali ja ću samo kratko [[Upadica Grmoja: Nemate pravo!]] Danas me puno iz MOST-a prozivate [[Upadica Grmoja: Nemate pravo!]] Ma imam, mogu se osvrnuti samo oko ovog Munchenskog slučaja [[Upadica Grmoja: Dobro.]] Dakle, tada je vladajuća garnitura željela osnovati povjerenstvo kako bi spriječila sudske postupke. Dakle, sad da mi stavite još u poziciju da sam ja branio da se provede postupak oko Perkovića i Mustača [[Upadica Grmoja: Ne to nisam rekao.]] to stvarno nije korektno. Dakle, slušao sam svašta oko moje uloge [[Upadica Grmoja: Ne, ne. Rekao sam da niste željeli povjerenstvo oko djelovanja UDBA-e.]] u politici prema Hrvatima iz Bosne i Hercegovine i silne manipulacije ponovo, e pa sad još da i ovo izmislite stvarno mi je više dosta [[Upadica Grmoja: Nisam ništa izmislio, ne. Niste me demantirali. Ne slušate dobro.]] Slušam ja vas jako dobro, ali manipulirate [[Upadica Grmoja: Slabo slušate.]] Manipulirate činjenicama i vadite ih iz konteksta onako kako vam paše [[Upadica Grmoja: Slabo slušate.]] A to kolega Miletić u svom izlaganju koje je bilo vrlo zapaženo oko poštenja isto tako treba malo registrirati, malo vratite se u povijest pa vidite tko je šta i od vaših govorio i kako se odnosio posebno prema meni, a i što ste vi činili pa onda govorite o poštenju. Kolega Bošnjaković, izvolite. Evo sad ćete čuti argumente, nije se moglo čuti jer nije nitko ni govorio iz HDZ-a do sada.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Moram reći odmah na početku ovoga točno je svi ste već zapravo rekli da HDZ neće podržati ovu odluku o osnivanju istražnog povjerenstva i neće, ali ne zato što se mi nečega bojimo, ne zato što mi nešto skrivamo, ne zato što mi želimo ugasiti bilo kakvu borbu protiv korupcije nego naprosto ovdje već netko, ja mislim da je to jedan od potpisnika upravo prijedloga ove odluke rekao da je to zapravo jedan igrokaz. I ono što ovdje moram reći, znate država se i sustav ne gradi kroz istražna povjerenstva. Za vrijeme HDZ-ovih vlada zapravo izgrađen je sustav, možda nije dobar, možda on dobro ne funkcionira. Međutim, izgrađen je sustav sa cijelim nizom institucija kojima je zadaća borba protiv korupcije od novog Zakona o kaznenom postupku, od novog Kaznenog zakona, od sustava sprječavanja sukoba interesa, prava na pristup informacijama, transparentnosti u javnim nabavama, Zakona o financiranju političkih stranaka, Zakona o financiranju izbornih kampanja, Zakona o državnom izbornom povjerenstvu sa neovisnim stručnjacima, dakle sve je to napravljeno u vrijeme HDZ-ovih vlada, nešto u vrijeme pregovora gdje smo morali dosegnuti određene standarde da bismo postali članica EU i sve je to ostvareno i realizirano. Ali se potpuno slažem sa vama koji problematizirate da li je rad svih tih institucija dobar i na onoj razini koju očekujemo. E o tome se doista da razgovarati. Međutim imali smo neki dan ovdje izvješće o stanju sudbene vlasti gdje sam ja očekivao da će biti nekakvih prijedloga kako da unaprijedimo naše pravosuđe, međutim osim uvreda, osim kritika ja ne znam da sam išta čuo. Mi možemo pregledati fonogram ja mislim da predsjednik Vrhovnog suda koji je ovdje bio nije otišao niti sa jednom porukom šta treba promijeniti osim što je pretrpio i čuo brojne uvrede, ne samo na svoj račun nego i na račun ostalih ljudi koji rade u pravosuđu i godišnje rješavaju milion i 200 tisuća predmeta. Ono što bih rekao vezano za ovu odluku bili su prigovori da je ona preširoko postavljena, pa i je, to je činjenica. U analizi stanja i ocjeni stanja se polazi uglavnom od kako ovdje piše od nagađanja javnosti, od eventualnih nezakonitosti, od raznih percepcija ovakvih ili onakvih. Dakle ne polazimo od nekakvih točnih pretpostavki, točnih činjenica nego polazimo od percepcije nagađanja eventualnih nezakonitosti i svega toga. I sad ja pitam, znate preširoko je ovdje postavljen taj spektar područja djelovanja pa se kaže da će se istraživati kroz saslušanje, da će se pokušati doći do nekakvih ovaj rezultata da se utvrde nezakonitosti, a nakon tog utvrđivanja da se daju prijedlozi normativnog i institucionalnog boljeg okvira. E sad ja iz svega ovoga ne razumijem, pazite vode se u Hrvatskoj 1000 istraga, vodi se 1000 postupaka u Hrvatskoj na koji će se to povjerenstvo postupak, istragu, na kojeg će se suca, na kojeg će se državnog odvjetnika će se fokusirati pozvat ga i tražiti da da nekakav iskaz kako bismo utvrdili nekakve nepravilnosti. Ima ovdje zgodna jedna rečenica, mi se ovdje bavimo i saslušavat ćemo pred povjerenstvom po prijedlogu suce i državne odvjetnike PNUSKOK, USKOK, Poreznu upravu, Carinsku upravu, a ovdje se kaže zapravo da je percepcija iznimno loša prema političarima, ne kaže se da su to samo političari HDZ-a, kažete svi političari. Šta bi to sad značilo, da bismo mi svi koji smo ovdje, pa i šire morat doći pred povjerenstvo pa posegnut da nismo primili mito, da nismo tražili mito, da nismo napravili ovo ili ono. Preširoko naprosto je postavljeno. Ovo što je kolega iz SDP-a govorio i komparirao njemački sustav, da u Njemačkoj je bilo konkretno postavljeno pitanje da li je vlada utjecala, ovdje se ne govori ništa konkretno. Mi ovdje imamo zapravo jednu situaciju gdje se zapravo govori o vrlo širokom spektru mogućnosti koje će se pred tim izbornim povjerenstvom dogodit, a zapravo nam nije jasno šta. I ja mislim da najbolja preporuka da ne glasamo za ovo istražno povjerenstvo je upravo ova rasprava danas ovdje jer ona je pokazala svu netrpeljivost koja vlada između nas, ona je pokazala koliko smo spremni jedni druge optuživat. Evo kolega je optužen da je on, da je on ovaj korumpiran. Dakle, kakvu mi atmosferu pred, u okviru istražnog povjerenstva možemo očekivati, sasvim sigurno ne konstruktivnu. Nama treba vjerojatno poboljšat i normativni okvir, nama treba učiniti institucije efikasnije, ali to nećemo kroz istražna povjerenstva i nastavak ovakve rasprave koja nije, koja prvenstveno nije konstruktivna, uopće ne dvojim i ne oduzimam nikom pravo da spočitne ovome ili onome. Ali ovo je prvenstveno dom gdje moramo biti konstruktivni kako bismo sustav unaprijedili. Ovo nije korak ka konstruktivnosti, ovo je korak ka očuvanju jednog stanja i zato sabor, Hrvatski sabor nema povjerenje hrvatskih građana. Zašto? To se moramo sami upitati jel to prepreka ovakva ili onakva, ali to se u ovom mandatu koji je pred nama mislim da se trebamo dobro razgovarati o tome i pokušati napraviti korake koji su, koji su mogući u poboljšanju tog statusa. Sustav možemo mijenjati naravno i trebamo ga mijenjati zato i jesmo ovdje na bolje. I nas boli što su postupci neki iznimno dugi i što se nekakvi kriminalci provuku kroz njega kao, kao bumbari kroz paukovu mrežu. To boli vjerujte mi i nas, ali nije korupcija ta koja ima i prezime, nije ta korupcija koja ima predznak političke stranke. To nije, to ima predznak samo ime i prezime čovjeka i on je u stanju počiniti kazneno djelo i bavit se korupcijom. I to želimo i mi. I na koncu konca kad bismo sad podvukli crtu pa koliko je saborskih zastupnika bilo u procesima, koliko ih je dobilo ovaj kaznene pravomoćne presude, ministri, direktori i članovi uprava javnih trgovačkih društava. To je između ostalog isto znak spremnosti društva da se bori sa tim zlom korupcije. Svi koji su kolege ovdje rekli da je korupcija veliko zlo, doista je zlo. Doista je ogromno zlo i tu nam treba zapravo zaista jedinstvo u iznalaženju najboljih rješenja da nam i institucije bolje i brže funkcioniraju i da nam bolje funkcionira i normativni okvir koji omogućava dobre alate. Ja se sjećam kad smo donosili novi Zakon o kaznenom postupku, to je iznimno težak posao, mijenjali smo ga dosada svake godine jednom i još smo zapravo vjerojatno daleko od pravog rješenja da to ide brzo. Međutim, kad ga usporedim sa onim nekad koji je bio, ovo je ipak, ovo je ipak korak naprijed. Tako da sve ove zakone koje smo donijeli i da bismo prevenirali korupciju i da bismo na raznim razinama ju spriječili, pa sjetimo se samo, sjećam se ovaj svog početka kad sam bio u saboru 2003. godine bio sam predsjednik Odbora za Ustav. Tada je došla organizacija GONG i tražila je da joj se podastru izvješća o financiranju političkih stranaka. Ja im nisam imao ništa dati, jer naprosto nismo imali ništa. Imali smo tek nekakvo izvješće na jednu stranicu i to smo dali u onom trenutku sve što smo imali. Ali smo gradili sustav. Donijeli smo novi zakon, predvidjeli unutra transparentnost, nekad ste imali anonimne donatore. Da li je to danas moguće? Pa svaka lipa koja uđe u neku stranku mora imati svoje ime i prezime. Dakle, sve je to napravljeno pod sustavom HDZ-a, a ovdje neki danas koji kritiziraju i isključivo žele korupciju staviti uz predznak HDZ-a i oni su vodili državu i oni su imali vlade u dva mandata i mogli su napraviti iskorake i u nekim segmentima su i napravili iskorake, ne smijemo ni to negirati. Ali poštovane kolegice i kolege, mi nećemo ovo podržati jer mislimo da to nije korak ka konstruktivnosti. Nećemo nekakva rješenja ovdje naći i ovu raspravu koju danas ovdje imamo prenositi na istražno povjerenstvo mislim da od toga nitko neće imati koristi. Stoga imamo cijeli niz mogućnosti od rasprave u odborima, od rasprave u, bit će vrlo brzo i Izvješće o radu državnih odvjetništava u RH. Brusimo prijedloge, predlažimo, ocjenjujmo i to su zapravo alati koje mi imamo. A ovo netko je to rekao da neće nas dovesti nigdje i osobno mislim da neće. I stoga HDZ neće podržati ovaj prijedlog. Hvala.
Slijedi pojedinačna rasprava. Prvi je uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Gotovo mi se čini da nakon ovakvog izlaganja gospodina Bošnjakovića u ime kluba nema niti potrebe, jer mislim da je sve što je trebalo reći u ime stranke, u ime kluba gospodin Bošnjaković rekao. Ono što se može sažeti iz njegovog nastupa, iz onoga što već danima, da ne kažem dva mjeseca u hrvatskoj javnosti govorimo, da je ovakvo povjerenstvo kako je osnovano suprotno po nama u klubu Hrvatske demokratske zajednice Zakon o istražnim povjerenstvima. Zbog čega? Zbog toga što je djelokrug rada ovog povjerenstva, pitanja na koja treba odgovoriti preširoka. Ako provjerite, a molim vas provjerite do sada je osnovano 11 povjerenstava u Hrvatskom saboru. Svako je tu povjerenstvo bilo određeno za točno određeno pitanje. Ovdje je toliko širok djelokrug rada ovog povjerenstva da bi to bio potez bez presedana u Hrvatskom saboru, da mi ovakvo povjerenstvo uopće osnujemo. I to je bio razlog zašto ovakav pristup jednom povjerenstvu koje nema uopće ograničenja u svom djelovanju u startu ne možemo podržati. To je bio, dakle temeljni razlog. I kad nam onda spočitavate iz oporbe kako mi nešto sakrivamo, ja vas molim da nam kažete što konkretno? Na koga to ciljate? Ima li neki predmet na kojeg vi ciljate, a mi bi ga sakrili a da se za njega ne vodi sudbeni postupak. Ima li neki predmet? To mene interesira. Ima li neki predmet na koga vi ciljate, da bi ga ovo istražno povjerenstvo trebalo ispitati, a da se za njega ne vodi sudbeni postupak. Ako to ima navedite, navedite pa ćemo onda vidjeti o čemu bi ovdje mi raspravljali. Ono što je dojam vjerujte svih nas da bi to povjerenstvo u stvari trebala biti i to sam rekao radna skupina koja bi trebala pročešljati cjelokupni kazneno-pravni procesni postupak u hrvatskom pravnom sustavu, utvrditi ukoliko postoji, a znam da postoji, postoji grešaka. Iz tih analiza i razgovora i propitkivanja napraviti novi neki prijedlog zakona. Pa to je vaš prijedlog, to je vama obveza kao saborskim zastupnicima da kad utvrdite da nešto nije dobro da se ide sa izmjenama zakona o pojedinom ili o kaznenom postupku, Kaznenom zakonu ili nekom drugom, trećem, izmjeni Zakona o sudovima, o Državnom sudbenom vijeću, o Državnom odvjetništvu. Predložite te promjene tamo gdje god vidite da nešto nije dobro. Slažem se, ima stvari koje nisu valjda do kraja riješene, u kojima se događaju propusti. Ali da vi nama onako općenito, … [[Govornik se ne razumije.]] govorite da mi nešto sakrivamo. Pa ljudi moji što se skriva kad je sve procesuirano? Što mi to možemo sakriti? A ono što je na sudu, što je već u postupku ne smijemo raspravljati, ne smijemo za to znati. Možemo raspravljati ali ne možemo osnivati istražno povjerenstvo. Jer to priječi članak 4. Zakona o istražnim povjerenstvima. Dovodite nas u poziciju da mi se branimo kao da mi nešto sakrivamo da bi ovo istražno povjerenstvo utvrdilo. Pa nek' utvrdi bilo koje radno tijelo Hrvatskog sabora. Bilo je koliko ja imam informacije ne znam jesu li zaključci tajni, ne znam gdje su ti zaključci Odbora za nacionalnu sigurnost. Što su oni utvrdili? Imali su tamo i Državno odvjetništvo, imali su tamo policiju, Ministarstvo unutarnjih poslova, ne znam tko sve tamo nije bio. Ako je nešto utvrđeno ja sam prvi za i želim znati tko to radi štetu vladajućima, tome radi štetu Hrvatskoj demokratskoj zajednici ako postoji probijanja mjera u bilo kojem predmetu. I osuđujem i interesira me da se utvrdi u kom je predmetu probijena mjera? Za ono što je u javnosti se tvrdi vodi se postupak sudbeni, a sada da li je sud promptno, brzo reagirao to će pokazati vrijeme. Ja isto bi volio da se brojni predmeti završe čim prije. Druga stvar koju sam rekao. U ovom vašem prijedlogu ima nekoliko pitanja koja su interesantna, ima ih. Odnos Ministarstva unutarnjih poslova, tijela progona i SOA-e ili ne znam moguće zlouporabe položaja i ovlasti određenih dužnosnika koji ili ravnatelja određenih institucija koji čine tijela progona. Toga ima. Zato je trebalo drugačije postaviti prijedlog za osnivanje istražnog povjerenstva. Zato evo nemam vremena, ovo je doista velika tema za pet minuta. Ali ja držim dakle da mi ovakvo istražno povjerenstvo ne možemo podržati ne zato što bi nešto sakrili nego što ne znamo kakvo ovako širokim djelokrugom rada gdje bi to povjerenstvo uopće moglo nešto što bi bilo od koristi za sve nas. Hvala.
Vrijeme. Imamo nekoliko replika. Prva je uvažena zastupnica Dalija Orešković.
Hvala predsjedavatelju. Kolega Bačiću, pa zakon kaže da se povjerenstvo može, jel' me čujete dobro? Zakon kaže da se istražno povjerenstvo može osnovati za svako pitanje koje je od javnog interesa. S obzirom da ono što je predloženo obuhvaćeno u 10-tak pitanja, 10-tak smatram da ne može biti argument vladajućih to što vam je što? Previše posla. Tko bi trebao dati odgovore na ova pitanja ako ne Hrvatski sabor? I ne mogu vjerovati da ću ovo izgovoriti, ali doista se slažem s vama. Kada bi bilo formirano ovo povjerenstvo i kada bismo mi dobili odgovore na ova pitanja bio bi to doista potez bez presedana? Razlog zbog kojeg su sva prethodna osnovana istražna povjerenstva bila neuspješna u odgovoru na jedno jedino pitanje koje su si postavili bila je većina koja je u tom povjerenstvu bila satkana i neiskrena namjera prilikom osnivanja povjerenstva. Ovo vam je bila zadnja prilika da se očistite od imagea i reputacije korumpirane političke stranke koju HDZ-e ima.
Vrijeme. Odgovor.
Gospođo Orešković ma ne znam što bih vam rekao na ovakav vaš konstantan nastup od kada ste ovdje u Hrvatskom saboru. Ako je nekome u interesu da se razobliči, da se utvrde svi postupci neovisno o tome je li sudjeluju SDP-ovi dužnosnici, saborski zastupnici, neki drugi to je nama u Hrvatskoj demokratskoj zajednici. Ali to ne može riješiti politika ostrašćena, obojena mržnjom prema HDZ-u ne može. To može riješiti pravosuđe, sudbena vlast. Ja sam zagovornik takve uspješne sudbene vlasti i nama to najviše odgovara da bude brza, promptna sudbena vlast. Ali ne možete vi sebi uzimati za pravo biti odvjetnici, državni odvjetnici i suci i odmah u startu osuđivati Hrvatsku demokratsku zajednicu. To vam nećemo dozvoliti o tome se radi.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepa. Kolega Bačić evo čujemo cijelo poslijepodne skrivamo i bojimo se. Što skrivamo? Rekli ste. Koga se bojimo? Ovih koji se posvadiše u zeleno-lijevom bloku oko fotelje koju nikada neće vidjeti. Ovih koji su jedan čovjek, jedna stranka, ljudi koji jednostavno dnevno nas bombardiraju ovdje sa nekakvim svojim istražnim radnjama, a ničemu ne vode. S čime mi to danas ovdje baratamo? Pa imamo zastupnicu koja je bila predsjednica Povjerenstva za sukob interesa, pa ona koristi svoje slučajeve ovdje u svojim raspravama. Je li to propusnost hrvatskog sustava? Kako da ja razmišljam sutra o tom Povjerenstvu za sukob interesa? Hoćemo li i sljedeću gledati ovdje? Hoćemo li gledati i suce koji su sudili u predmetima koji sjedaju u ove fotelje i govore o predmetima u kojima su sudili i hvali se s tim? Je li to nešto što je poruka građanima, evo mi se borimo za bolju, kvalitetniju pravosudnu vlast u Republici Hrvatskoj, za bolje pravo, za ne znam što?
Odgovor.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Boriću da nisam još nešto uspio reći, a treba spomenuti kada je Zakon o istražnim povjerenstvima. Dakle, Zakon o istražnim povjerenstvima govori da je raspored i broja članova pojedinih povjerenstava razmjeran konstituciji Hrvatskog sabora. Dakle da broj odnosa između oporbe i vladajućih mora biti jednak našemu rasporedu ovdje u Hrvatskome saboru. Ovo je prvi puta da je jedno povjerenstvo predložen na način da oni koji su u manjini u Hrvatskom saboru budu u većini u ovom povjerenstvu. Dakle to je isto jedna ovako izmišljotina koju doista nisam se nadao naći ovdje u ovom prijedlogu za osnivanje istražnog povjerenstva. Prije nego što sam počeo raspravljati pročitao sam znanstveni rad na Pravnom fakultetu koji je napisan o istražnim povjerenstvima, pa preporučam onima koji ovo predlažu da pročitaju taj znanstveni rad koji je utvrdio način osnivanja rada i djelokrug povjerenstva, pa će sigurno biti puno bliži našim stavovima.
Vrijeme. Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Kolega Bačiću ova vaša rasprava me podsjeća na ono kada ste govorili da je isključivi gospodarski pojas isto kao i ZERP i da su to gluposti i … kada ste se promijenili kada podržavate isključivi gospodarski pojas kao nacionalni interes. Ja ne vidim razlog zbog čega Hrvatski sabor ne bi osnovao istražno povjerenstvo po pitanju rada neovisnih institucija. Pa narod je svjestan da se probijaju mjere. Vi ste svjesni da se probijaju mjere. Vi kažete oslonit ćemo se na pravosuđe. Ali pravosuđe je i vi to dobro znate, dobro znate skrojio Vladimir Šeks. Zašto bi mi kao saborski zastupnici preko svojih kumskih veza ne bi imali to zakonsko pravo što nam zakon omogućuje? Jer narod je svjestan i zna da se mjere konstantno probijaju i da su neovisne institucije ispolitizirane. Slučaj Rimac to nije jedinstven slučaj. To je izašlo na vidjelo, a vjerojatno ima takvih brojnih slučajeva i to je naše legitimno pravo za što nas je narod birao istražno povjerenstvo.
Vrijeme. Odgovor na repliku.
Zahvaljujem kolega Bulj. I ja i vi kada govorimo o probijanju mjera mislimo na točno određeni postupak, točno određeni postupak i kada vi to meni govorite ja u vašim očima čitam na koje predmete mislite i ti su predmeti gospodine Bulj procesuirani. Imaju sudski epilog. U te postupke ni vi, ni ja koliko god i mene interesira tko je to napravio, mene interesira … gospodinu Grmoji rekao da je gospodin ako je to točno gospodin Ostojić naložio praćenje i nadzor nad gospodinom Petrovom i mene i to interesira. I sada se za to vodi postupak ako do njega dođe. A što se ZERP-a tiče, isključivog gospodarskog pojasa kod mene se gospodine Bulj ništa nije promijenilo. Nećemo, zapamtite proglašenjem isključivog gospodarskog pojasa u odnosu na ZERP ništa bitno promijeniti, osim što će Hrvatska moći u dogledno vrijeme graditi kada to bude umjetne otoke i koristiti energiju vjetra u isključivom gospodarskom pojasu odnosno u ZERP-u.
Vrijeme. Zadnja replika uvažena zastupnica Danica Baričević.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bačiću u političkom smislu prije samo 4 i pol mjeseca oporba je izgubila izbore, a građani su dali povjerenje Hrvatskoj demokratskoj zajednici, Hrvatskoj demokratskoj zajednici i Vladi koja je predvodnik upravo u borbi protiv korupcije. Kolega Bačiću smatrate li da s ovim prijedlogom s kojim su išli, s kojim je oporba inicirala ovaj prijedlog da se predviđaju stvari koje su protuzakonite što znači da su s ovim prijedlogom pali na ispitu?
Odgovor.
Zahvaljujem gospođo kolegice Baričević. Sudbena vlast je dio cjelokupne državne vlasti u Hrvatskoj. Niti je bolja, niti lošija od ostalih sastavnica državne vlasti. Možda su pojedini predmeti za koje javnost očekuje brzinu, efikasnost, možda nekada i grešku u njihovom donošenju doprinijeli urušavanju povjerenja građana u sudbenu vlast. Ali svejedno ja razmišljam, i držim, i vjerujem i to je stav nas u Klubu zastupnika Hrvatske demokratske zajednice da je potrebno omogućiti da ta vlast bude neovisna od utjecaja i zakonodavne i izvršne vlasti uz sve one greške koje ima. Ionako imamo i mi na kraju krajeva. Ali trebamo omogućiti ako smo demokratska država, ako smo demokrati da ta sudbena vlast doista bude neovisna, neovisna o utjecaju politike ili izvršne ili zakonodavne vlasti. Ako tome uspijemo napraviti, onda će to biti puno bolje nego sva povjerenstva koja ovdje u Hrvatskom saboru pokušamo osnovati a koja nisu u skladu sa zakonom. Hvala.
U ime predlagatelja uvažena zastupnica Sandra Benčić.
Osvrnut ću se zapravo u ovom dijelu na ono što je do sada rečeno od strane cijenjenog zastupnika Bošnjakovića i zastupnika Bačića. Kao prvo, započeli ste vaše izlaganje sa time da je opseg i pitanja koje povjerenstvo postavlja da je to igrokaz. Pa hajmo sada da svi građani čuju što HDZ-e smatra igrokazom. Dakle, istraživanje i utvrđivanje opstrukcije i drugih nedopuštenih utjecaja na neovisne istrage i procesuiranje korupcijskih slučajeva, a posebno utjecaj političkih tijela ili dužnosnika, dužnosnica na opstruiranje neovisnih istraga, slabosti zakonskog i institucionalnog okvira borbe protiv korupcije, propusti u sigurnosnom i pravosudnom sustavu koje rezultiraju odavanjem klasificiranih podataka, informacija neovlaštenim osobama vezanim za istrage i sudske postupke, sposobnost i kapacitiranost neovisnih tijela i sudske vlasti da detektira, istraži, procesuira slučajeve zlouporabe ovlasti i korupcijskih slučajeva u vlastitim organizacijama i institucijama. O tome smo neki dan govorili ovdje gdje gospodin Sessa nije imao niti jedan odgovor na to kako to rade unutar pravosudnog sustava. Ključne prepreke unutar istražnog i sudskog postupka za brži i efikasniji sustav sankcioniranja počinitelja kaznenih djela, korupcije i organiziranog kriminaliteta. Dakle, to je igrokaz. Propitivanje i istraživanje ovih pitanja je HDZ-u igrokaz. Nadalje, nabrojili ste što je HDZ-e napravio za borbu protiv korupcije. Prvo ćemo reći da cijeli zakonodavni okvir koji se postavljao nakon 20 godina se postavljao samo i isključivo zato jer je bio uvjetovan pregovorima u poglavlju 23. I da nije bilo poglavlja 23 i doslovno u nekim momentima ucjena Europske komisije da se pregovori neće zatvoriti dok se određeni zakonski okvir ne stvori, njega nikada ne bi bilo. To malo što imamo okvira možemo zahvaliti poglavlju 23. Nadalje ste rekli da se u obrazloženju odluke navode stvari koje su percepcija. Da, kada se mjeri povjerenje građana u institucije, mjeri se njihova percepcija korupcije. Dakle, vama je Eurobarometar i svođenje Eurobarometra koji se svake godine radi je svođenje na percepciju. To što već godinama smo na najnižoj ljestvici u Europskoj uniji po povjerenju građana u institucije to je samo stvar percepcije. To nema zapravo nikakvo realno uporište, a ponavlja se iz godine u godinu i zbog toga vi odbijate ovo povjerenstvo. Rekli ste da nije jasno u odluci tko je taj tko vrši utjecaj, nije jasno tko je taj tko vrši utjecaj pa da bi se to ispitivalo, a jasno kažemo utjecaj političkih tijela ili dužnosnika dužnosnica. Znamo po zakonu i Ustavu Republike Hrvatske koja su politička tijela u Republici Hrvatskoj i koja je definicija dužnosnika ili dužnosnice. Ne znam kako to vam nije bilo jasno. Zatim kažete da korupcija ima ime i prezime, a ne predznak stranke. Pa što vam je? Jel' se ovo, imamo privremenu amneziju? Vaša stranka je osuđena dakle, proglašena odgovornom za korupciju u aferi Fimi Media. Ne pravomoćno, ali već po drugi puta, po drugi puta. Gospodin Bačić kaže da što vi konkretno skrivate. Pa jasno je koja rečenica vas je najviše zaboljela. Kažete da nemate što skrivati. Pa skrivate to da ne želite da dođe do situacije da se pita ljude i to posebno ljude koji su stručni i koji imaju integritet iz USKOK-a, PNUSKOK-a, državne odvjetnike, posebno bivše državne odvjetnike koji više ne ovise o vama i o vašem reizboru, da ih mi pitamo da li je kada ste radili taj slučaj, tu korupcijsku aferu, ovaj slučaj da li je ikada bilo pritisaka od bilo kojih dužnosnika iz bilo kojeg političkog tijela na to kako provodite istragu, koji je rezultat istrage, koje dokaze koristite pa to ne želite da javnost čuje, pa to je meni jasno, ali bez toga istražno povjerenstvo nema smisla, a toga se sigurno nećemo odreći. Gospodin Bačić je citirao gospodina Franu Staničića i njegov rad kad smo pripremali ovu odluku nete bene. Gospodin Staničić je jasno rekao isto tako da ono što je problem svih povjerenstva je to [[Upadica: Vrijeme.]] da vladajući opstruiraju predsjednika koji dolazi iz redova oporbe, isto tako za vas koji niste znali, da predsjednik dolazi iz redova oporbe …/Vrijeme./… da ne piše vam to u zakonu jer piše u Ustavu stavku 3. Članka 92. Hvala.
Molim vas ostanite, imate par replika kolegice Benčić. Prva je uvaženi zastupnik Dražen Bošnjaković.
Poštovana kolegice Benčić, riječ igrokaz rekao je jedan od potpisnika ove odluke, prijedloga ove odluke, rekao je da je to igrokaz i da je to ništa. Pogledajte ovaj fonogram, dakle jedan potpisnik je upravo rekao za cijeli ovaj proces, poslije ćemo o tome. Što se tiče Poglavlja 23. vjerujte ne želite vi ništa bolju Hrvatsku nego ja. Imao sam prilike biti ministar u vrijeme kada smo zatvarali Poglavlje 23. uvijek, ali doslovce uvijek sam rekao da sve što radimo, radimo zato da bi bili bolje društvo, a ne da bi nekome udovoljili. I danas isto želim da budemo bolje društvo i svaku vašu dobru inicijativu ali dobru, istinski dobru, ću podržati. Što se tiče percepcije, percepcija nije nešto mjerljivo, ja je ne podcjenjujem, ali je to ipak percepcija, a nama ovdje trebaju činjenice. Dakle, što se HDZ-a tiče i njegove presude to morate znati, to se opet temelji na fizičkoj osobi. Nema izvorne odgovornosti pravne osobe bez odgovornosti fizičke osobe. Tako da to morate povezati [[Upadica: Vrijeme.]] morate taj zakon.
Odgovor na repliku.
Evo potrudit ću se brzo odgovoriti na sve ovo. Dakle, kad smo kod percepcije i da ona nije mjerljiva, mjeri se svake godine eurobarometrom, ona se odnosi na to koja je razina povjerenja koju građani imaju u određenu vrstu institucija. Najnižu imaju u pravosuđe, to smo vidjeli i imaju najnižu u EU. Dakle, da mjerljivo je i mjeri se i objavljuje se. Druga stvar, što se tiče kolege koji je spomenuo dakle igrokaz ono na što je on mislio i da je jasno od samog početka kao HDZ koja je nepravomoćno proglašena odgovornom za korupciju u aferi Fimi medija sigurno neće odobriti povjerenstvo koje se bavi upravo istraživanjem političke korupcije i neotpornosti sustava na pritiske u istragama političke korupcije. Na to je mislio i to je svima zapravo, zapravo jasno. Dakle, kada se govori o dobrim inicijativama, dobrih inicijativa smo imali svaki puta. Uz svaku kritiku dajemo određeni prijedlog. Na neke od tih prijedloga neki od vas dobro reagiraju, privatno, ali naravno da ne možete to podržati [[Upadica: Vrijeme.]] jer morate biti protiv onog što oporba donosi i morate stalno biti protiv [[Upadica: Vrijeme.]] čak i kad se radi o životima ljudi kao što je recimo oko našeg prijedloga [[Upadica: Vrijeme kolegice.]] za upravljanje Covid krizom. Hvala.
Marija Jelkovac, slijedeća replika.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice ne morate nam ponovno čitati pitanja, mi smo ih dobro iščitali. Dakle ono u čemu prigovaramo i smatramo da je preširoko postavljeno to je upravo način na koji ste to, ta pitanja postavili. Dakle i ono što vam želim reći i pitati vas. Na koji način, a utvrdili ste u samom prijedlogu odluke da istražno povjerenstvo treba prikupiti svu relevantnu dokumentaciju, ispitati sve osobe, a područje istraživanja su vam MUP, Ravnateljstvo policije poglavito PNUSKOK, savjet za koordinaciju sigurnosno obavještajnih agencija, da sad sve skupa ne nabrajam, tu je 10-tak institucija. Ja vas pitam šta ćemo se mi ovdje istražno povjerenstvo ste zamislili kao reviziju svih tih institucija? Mi ćemo se pretvoriti u njihove revizore? Pa dakle u sustavu koji imamo je predviđeno na koji način sustav funkcionira, tko ih nadzire, tko predlaže preporuke i mi ovdje kao zastupnici imamo tu mogućnost, dobivamo izvješća, imamo mogućnost postavljati pitanja i predlagati bolje, bolji okvir, zakonodavni okvir za funkcioniranje.
Odgovor.
Dobro, dakle ovako, ajmo ispočetka. Dakle, ova obaveza istražnog povjerenstva koja je navedena to je zakonska obaveza koja proizlazi iz zakona i tiče se zapravo prepisivanja odredbe zakona da se zna da povjerenstvo namjerava raditi točno tako u skladu sa zakonom tako da to što ste sad rekli je poprilično irelevantno, to je zakon tako odredio. Što se tiče revizije, ne, ne radi se revizija. Radi se točno, konkretno i ciljano pitanje koje su točke sustava za koje njihovi djelatnici procjenjuju da treba ojačati, a da bi institucije bile otpornije na pritiske, na curenje informacija i sposobnije za borbu protiv korupcije. Dakle, ono što se ovime istražuje ne revizija učinkovitosti, nego pitanje da sve, detektiramo sve one slučajeve kada je bilo političkih pritisaka i da vidimo na koji način možemo ljude u sustavu i institucije osnažiti da se tim pritiscima odupru i da nemamo curenje informacija i da imamo zaista efikasno procesuiranje korupcije [[Upadica: Vrijeme.]] vi sami znate da to nemamo, jer kad bi rekli da to imamo [[Upadica: Molim vas vrijeme.]] ona bi zbilja nešto ne bi bilo u redu.
Molim vas da malo pripazite na vrijeme. Slijedeća replika uvažena zastupnica Dalija Orešković.
Poštovana kolegice Benčić, replicirajući vama zapravo ću replicirati Bačiću, Boriću i njima sličnima. Zabrinuti ste i uzrujava vas to što me morate gledati ovdje, a ja ću vam reći zašto sam tu. Ja ne koristim niti jedan pojedinačan slučaj kojeg sam rješavala, za tim nema potrebe, rješavala sam ga javno pred predstavnicima medija, sve odluke su javno objavljene, dostupne svima dan danas. I to je moja ostavština, to je moje nasljeđe koje ostavljam hrvatskoj državi, hrvatskim građanima. Institucija je jedna za vrijeme mog mandata izgrađena i postavljena na dobre temelje ostvarila nekakve standarde koji su danas teško dostižni. Ali postoji jedan drugi razlog zašto trebate biti zabrinuti zbog mog bivanja u Hrvatskom saboru, jer imam jedno drugo znanje. A to je znanje o slabostima unutar zakona, slabostima unutar institucija, poznajem sustav iznutra i moja je ambicija da to promijenim, a isto tako poznam i kadrove koji su potkapacitirani, a ciljano i smišljeno postavljeni u pojedina državna tijela baš zato da tamo ne rade svoj posao kako treba. Sve što radim u ovom Hrvatskom saboru služi tome da se takve anomalije [[Upadica: Vrijeme.]] isprave.
Odgovor na repliku. Imate kolegice Benčić odgovor na repliku? Nemate.
Ne, mislim da nije potrebno.
Slijedeća replika uvažena, Damir Habijan.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice u svom prijedlogu odluke između ostalog navodite pitanja koje bi istražno povjerenstvo trebalo ispitati pa tako između ostaloga navodite da bi istražno povjerenstvo trebalo ispitati pod kojim uvjetima, do koje mjere i u kojem trenutku se predsjednik RH, vlade, sabora izvještavaju o izvidima i istražnim radnjama. Ja smatram osobno dakle da za odgovor na navedeno pitanje nije potrebno osnovati istražno povjerenstvo jer se odgovor nalazi u odredbama Zakona o kaznenom postupku. Naime, sukladno Zakonu o kaznenom postupku sve izvidne radnje uključujući i posebne dokazne radnje, a osobito kod koruptivnih dijela su tajne. O poduzimanju posebnih dokaznih radnji odlučuje sudac istrage na temelju zahtjeva DORH-a i sve osobe koje su doznale sadržaj tih radnji ne smiju to otkriti. Prema tome, o izvidima ne bi smio biti upoznat niti predsjednik države, niti sabora, niti vlade. Prema tome za odgovor na većinu vaših pitanja iz vašeg zahtjeva nije potrebno osnivati nikakvo istražno povjerenstvo već je potrebno pročitati odredbe Zakona o kaznenom postupku. Hvala lijepo.
Odgovor.
Sjajno. Evo šta bi na ovo čovjek rekao nego onda je svizac zamotao čokoladu jer piše u zakonu pa onda nemamo curenje informacija jer piše u zakonu da su tajne pa kako bi onda kako bi netko za njih saznao te informacije su tajne. Što se tiče ispitivanja informacija koje su tajne ili što se tiče istraga koje podrazumijevaju svjedočenje pri kojima se klasificirane informacije odaju odnosno predstavljaju o tome također postoji zakonski propis. I da, ono što on podrazumijeva je da institucija može odbiti, može odbiti dakle da njezin zaposlenik, zaposlenica svjedoči ako bi time došlo do otkrivanja određene vrste klasificiranog podatka, a isto tako može mu omogućiti da svjedoči nakon što napravi test razmjernosti i test javnog interesa. To je jedna od stvari koja vas isto boli jer ovdje tražimo od svih institucija [[Upadica: Vrijeme.]] da prije nego to zabrane naprave test javnog interesa i test razmjernosti koji ionako moraju raditi po Zakonu o pristupu informacijama.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Davor Nađi.
Hvala potpredsjedniče. Uvažena zastupnice ja bih zapravo se referirao malo i na izlaganje gospodina Bošnjakovića koji je rekao da sustav postoji no možda nije dobar. Sad bi ja vama postavio pitanje da li možda sustav nije, da li možda sustav funkcionira selektivno? Naime, čuli smo ranije tijekom izlaganja predlagatelja da u JANAF-u revizija nije bila 6 godina dok za primjer u gradu Svetoj Nedjelji od kad HDZ nije na vlasti je u 30-tak navrata dolazila različita inspekcija i revizija. Stoga još jednom pitanje, da li sustav funkcionira selektivno i ako mislite da da, da li bi ovakvo istražno povjerenstvo doprinijelo tome da se takva praksa u budućnosti promijeni.
Da, evo odgovorit ću odmah da sustav funkcionira selektivno. I da ono što to generira kao i svaka korupcija, ono što to generira je permanentna nejednakost građana pred zakonom. To je jedan od ključnih problema ove zemlje da su građani nejednaki ne samo u ekonomskom i socijalnom smislu nego su i nejednaki pred zakonom. A tu nejednakost ne generiramo kroz zakonodavni okvir koji ionako se mora uskladiti nego se generira kroz rad institucija, selektivne pristupe koje će doći inspekcija kome neće doći, selektivne pristupe kome će se riješiti građevinska dozvola za 30 dana, a kome će to trajati 10 godina, kome će se odobriti prenamjena zemljišta jel da gospodine Bačiću i vi isto sigurno znate nešto o tome kako se prenamjenjuju zemljišta jer to je inače prva stepenica napredovanja u hijerarhiji HDZ-a. Prvo moraš naučit prenamjenjivat zemljište, a onda ideš kasnije do vjetroelektrana itd.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Katarina Peović.
Dobar dan svima. Prvo bih htjela upozoriti, dakle iskoristiti ovu priliku da upozorim na nejednaki, diskriminirajući odnos prema namještenicima i službenicima uskočkih odjela na sudovima koji su uistinu u podređenoj poziciji. Znači svima je u prvom planu antikorupcijska politika, no službenici i namještenici uskočkih odsjeka, odjela znate da rade za kriminalno niske plaće, a još im dakle povišica koju su dobili njihovi kolege suci osnivanjem tih odjela nije do dana današnjeg odobrena. Imali su prošle godine u veljači prosvjed nakon kojeg im je tadašnji ministar pravosuđa Bošnjaković da će dobiti tu povišicu ali ona do dana današnjeg nije došla. Kad su suci dobili povišicu 2009. godine ona je iznosila 2.700 kuna koliko je bila plaća jednog sudskog zapisničara. Ovi ljude rade za negdje oko 3.000 kuna, to su ljudi koji svaku 4 godinu prolaze sigurnosnu provjeru I stupnja koja krši njihova Ustavom zajamčena prava i njima i onima s kojima komuniciraju, to su ljudi koji se susreću sa kriminalcima i koji svoje slobodno vrijeme isto tako žive u opasnosti i to su ljudi koji u svakom slučaju obavljaju vrlo važan posao za što bi trebale biti nagrađeni. Kao u mnogim drugim branšama i ovdje se radi podjela između onih koji relativno dobro stoje, ajmo reći sudaca i onih koji stoje puno lošije, a to su dakle službenici i namještenici. Ista podjela se zbiva i u obrazovanju između nastavnog kadra i nenastavnog kadra gdje je nastavni kadar izborio više plaće, nenastavni kadar nije i u zdravstvu između liječnika i medicinskih sestara odnosno zdravstvenog osoblja koji taj zdravstveni sustav i kolaps tog zdravstvenog sustava doživljavaju ne samo na svojim plećima nego i bijednim i mizernim plaćama. No, izdvojila bi nešto vremena da kažem o, nešto o sistemskoj korupciji. Dakle, svima je pa i vladajućima i oporbi na pameti antikorupcija, antikorupcijske politike su možda neke od najvažnijih politika danas no mnogi u potpunosti ignoriraju strukturalno da su sistemsku korupciju koja je na djelu i sve se svodi na dva uobičajena objašnjenja pa ću njih predstaviti. Dakle, prvi je ovaj standardni antiklijentelistički narativ najčešće opoziciji pretendenata na vlast pogotovo onih koji još nisu bili nositelji izvršne vlasti gdje se sve svodi na problematičan individualni i grupni moral trenutnih dosadašnjih nositelja vlasti tj. onih koji ostvaruju utjecaj na zapošljavanje u javnom sektoru najčešće. Iz tako postavljene dijagnoze proizlazi da je za vladanje klijentelizma, da nisu nužne neke promjene društveno ekonomskih odnosa već je dovoljno putem izbora u postojećem političkom okviru zamijeniti moralno problematične pojedince i grupacije na pozicijama vlasti s moralno nepotkupljivim pojedincima koji neće prakticirati ili podržavati klijentelizam ili nepotizam. Drugi pristup je nešto kompleksniji i ističe da njegove uzorke treba tražiti ne samo u problematičnom moralu nositelja vlasti već i u prilikama za klijentelizam, a one se definiraju formalno, proceduralno i normativno kao nedovoljna transparentnost natječajnih procedura, kao neadekvatni zakoni okvir, kao nepostojanje adekvatnih sustava kontrole razdiobe vlasti itd. No, dat ću vam primjer s uništavanjem primjerice INE gdje nije samo problem nemoralnih pojedinaca niti dovoljno transparentnih procedura iako ima jednog i drugog već je to posljedica legalne, sistemske i strukturalne korupcije gdje se pogodovanje korporaciji MOL protivno domaćim interesima odvija prema slovu zakona. Ili recimo slučaj subvencija autocesta ZG-Macelj, istarski ipsilon gdje se koncesionaru jamči određena dobit. Ovdje je bilo rečeno da je problem dakle ne dolazak istrage u JANAF, pa mislim može i doći istraga ovdje, imali smo izvješće o istrazi o tim autocestama pa nikakav problem nije, sve je po slovu zakona, mi smo naprosto potpisali takav ugovor jel, da na konto dobiti privatnom kapitalu od početka koncesija do 2018. uplaćujemo 500 miliona kuna, a bit će uplaćeno milijardu kuna. Brodogradnja je tako također dobar primjer koja je zapošljavala 10-tke tisuća ljudi, autoceste ne baš, ali se došlo do zaključka da je ok plaćati privatnim koncesionarima dok su subvencije u brodogradnju bacanje u rupu bez dna itd. Dakle, ono što želim ovdje naglasiti za to nemam dovoljno vremena, je da se treba obratiti pažnju na sistemsku i strukturnu korupciju koju nećemo riješiti niti dobrim [[Upadica: Vrijeme.]] boljim zakonima, niti povjerenstvima, nego promjenom društveno [[Upadica: Vrijeme.]] ekonomske strukture. I to je ono što ovim načinom nažalost nećemo adresirati, rješenje da društvena [[Upadica: Vrijeme.]] većina ne plaća privatnim firmama … [[Govornica nije uključena.]]
Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Evo cijeli dan raspravljamo tj. jedan dio današnjeg dana o treba li povjerenstvo, jedno povjerenstvo, saborsko istražno povjerenstvo da nadziremo znači da vidimo što je sa utjecaj politike na neovisne institucije, međutim ja bih ovdje kratko morao reći kolega Bačić je to spomenuo da bi trebalo to pribaciti da će to pravosuđe urediti. Međutim najveće nepovjerenje ljudi u Hrvatskoj je na hrvatsko pravosuđe gdje je skrojeno prema osobe, evo jučer je 15 godina od uhićenja generala Ante Gotovine čovjeka koji je sastavio u biti pravosuđe sustav pravosuđa onako kako njemu odgovara od kumova u Vrhovnom sudu pa dao u svim znači instancama suda i on kontrolira sve to je Vladimir Šeks. Jučer je 15 godina ispunjenja njegove izjave locirati, uhititi, transferirati, procesuirati tako da to pravosuđe u biti je se više bavilo provođenjem politike Vladimira Šeks, njegovog prijatelja vašeg mecene Stipe Mesića, Ive Sanader u to vrijeme, tako da to pravosuđe nije sazrelo na način da možemo se pouzdati u pravosuđe. Međutim ja ću govoriti ono šta je meni bitno, u biti u mom Sinju je sve otišlo zbog korupcije ono što je stvarno dobro Autoprijevoz i Dalmatike, ja sam i suđen zbog toga što sam u to vrijeme bio ovaj stao na stranu ne samo radnika nego protiv korupcije što je dokazano da je to čista korupcija. Te tvrtke su u biti uništene, jedna velika transportna tvrtka Autoprijevoz Sinj, Dalmatinka Sinj radnice koje su bile doslovno ovaj gladne, nisu primale plaću. Bio sam u određenim procesima, dizao sam ja osobno kaznene prijave, tako da ne znam tko je od saborskih zastupnika da je suđen zbog radničkih prava, ja sam u nekoliko navrata suđen prije nego što sam ušao u politiku. Cijeli taj sustav je se raspao zbog korupcije, mita zbog onoga zbog čega mi nismo išli u Domovinski rat, Domovinski rat je težnja za slobodnom Hrvatskom, jednakom, za Ustav koji imamo ispred sebe u kojega smo se zakleli to je ono zbog čega mi ovdje sjedimo. Da li postoji sistemska korupcija? Postoji. Da li je sustav korumpiran? Korumpiran je. I to mi svi znamo, ali mi smo saborski zastupnici oni koji moramo kroz određena istražna povjerenstva, prema osobno ta istražna povjerenstva nisu davala nekakva rezultate. Znate zbog čega? Zbog destrukcije većine, destrukcije većine. I zbog toga državna revizija kaže ovdje, državni revizor da prije, na moje pitanje, da prije 6 godina za njih nije bio znači u JANAF-u. I ne može se znači politika voditi, ne može predstavnik pravosuđa, predstavnik, 3 ministra svi da budu u klubu šefa JANAF-a gospodina Kovačevića i tu da se banči, jarči i da se rastaču interesi kako javnih nabava, uništavanja konkurencije i naravno da …/nerazumljivo/… naprid. Nećemo sad govorit samo o tim javnim nabava, možemo govoriti i o poljoprivredi. Evo, u poljoprivredi nikad više Hrvatska nije primala poticaja, a nikad manje nije proizvodila, nikad manje. Šta kaže logika? Da se krade. Šta kaže logika ako manje nikad nismo proizvodili? Znači gdje je taj novac za poticaje? Otišao za našu samodostatnost. U svim tim pitanjima mi moramo govoriti otvoreno i istražno povjerenstvo, ne vidim zašto se vi toliko …/nerazumljivo/… branite to da ga ne osnujemo zbog čega. Evo dajte jedan razlog. Dajte narodu poruku i recite zbog čega. Ja kad sam bio aktivist, ja sam se bavio aktivizmom, borio sam se protiv korupcije, stao sam iza radnica, radnika, pripremao se, suđen, bio sam s njima, odao s njima, ali politika Ive Sanadera, to vam je isto ovako, nitko sad ne zna Ivu Sanadera, u HDZ-u vi se bit će pitate tko je taj Ivo Sanader, vjerojatno kolega Borić pita kolegu Bačića tko je Ivo Sanader, a zajedno bili ovaj bio u ministarstvu, ovaj bio u istoj stranici, šta je ako vam je problem posjetit ga Ivu Sanadera ili Šeksu ako je problem posjetiti Ivu Sanadera, šeksizam je, ja ću posjetit tj. da završim ovu misao, šeksizam je najvećih problem ovoga trenutka jer pravosuđe je korumpirano, ljudi ne vjeruju u pravosuđe i nepovjerenje u pravosuđe je dovelo do ove situacije da ljudi odlaze, mladi odlaze, a gospodarstvo je u rasulu. I ako mi ne poduzmemo korake kao zastupnici svojim inicijativama pa makar kroz ovu istražno povjerenstvo o utjecaju politike na neovisne institucije mi ništa nećemo [[Upadica: Vrijeme.]] postići.
Imate jednu repliku, uvaženi zastupnik Marin Miletić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolega Bukarica, kolega Bulj moja u stvari replika je vama možete postavit pitanje i osvrt gospodinu Boriću koji je spominjao tako svašta nešto, ja baš želim ovaj, želim ovaj skrin za uspomenu, dakle doći će mi na razgovor i pitat će me u Rijeci, onda ćemo razgovarati normalno, što se tiče jednog čovjeka jedne stranke, koji je danas dan, 8. prosinac ja sam ih 72 visokoobrazovanih u Rijeku učlanio u MOST, uskoro ćemo izaći fotografija pa ćemo onda vidjeti na kraju će se zbrajati poeni.
Odgovor.
Činjenica je da nažalost korupcija i u političkim strukturama, gdje se najviše odnosi, evo ja mogu reći za svoju Splitsko-dalmatinsku županiju. Znate zbog čega je koalicija stvorena između HDZ-a evo predsjednik kluba je tu, vijećnika u skupštini Ante Sanader, zbog koncesija na pomorskom dobru. HGS-u Kerumovoj stranci jedna plaža, ovome druga plaža, koncesija i tako egzistira i to ljudi vide, ko da je to njegovo privatno vlasništvo. Pomorsko dobro je naše, narodno, za to smo mi krvarili, nije im čača. Ali to su te stvari gdje funkcionira i politička vlast na principu koncesija. Sjećate se Bola na Braču, sjećate se tih problema, ali to je naše, od naroda bogatstvo. Još malo ugradit će na žicu nećemo se moći niti kupati. Znači koncesije su recimo u ovom političkom dijelu također o čemu bi tribali imati ne istražno povjerenstvo, ali možemo istražno povjerenstvo pa da se raspravi. Hvala lijepo.
Slijedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Vilim Matula.
Zahvaljujem predsjedavajući. Kolegice i kolege, žao mi je što ovdje nema gospodina Bošnjakovića i gospodina Bačića, pogotovo zato što taj trik koji je tu smišljen i gdje se sad govorim prije svega o gospodinu Bačiću, a to je dokazivanje potpune neupućenosti ljudi koji završili fakultete, ljude koji godinama, evo drago mi je da vidim da ipak možda ako će se maknuti sa telefona možda će poslušat. Znači ljudima se drže lekcije kao maloj djeci kao pučkoškolcima da nisu upućeni iako su završili pravne fakultete iako se bave, vama govorim baš i ta vaša jednostavno ta nekakva igra i skok u kojem vi upadate uvijek u varijantu da se ne može ništa tražiti jer je to tajno. Znači ne može se i cijela stvar je preširoka jer dajte konkretno o čemu govorimo. Ako konkretno govorimo to ne može jer to je ono što je upravo u postupku i znači o tome se ne može govoriti. O onome što je nekada bilo ako bi ovdje pozvali stručnjake koji su provodili predizvidne radnje, istrage, koji su vidjeli na koji način kolege iz vaše stranke utječu na to. Evo recimo u ovom trenutku ne znam kako bi mi to, ali to je ono što u novinama u medijima izlazi da je od vašeg potpredsjednika Vlade u datom trenutku predsjedavajućeg Vlade ministra Medveda njegov državni tajnik, nakon svega što je napravio, a vi ovdje to prikazivali i prikazujete kao junačko djelo, jer je on na kraju dao ostavku pa to je junačko djelo, nakon toga u novinama u medijima izlazi to da je čovjek iz SOA-e agent 001 hrvatski je njega izvukao van i onda su se valjda dogovorili moraš dati ostavku, to je herojski čin. Ovakve stvari, pa o tome želimo ovdje razgovarati i naravno svi ovi novinari koji su dobijali koji znaju o čemu se radi. Zbog čega mi slušamo godinama, slušamo vrhunske odvjetnike koji su nekada radili u Državnom odvjetništvu, u tužiteljstvu i koji su u tome bili jako dobri, a koje sada svi oni koji pa i iz vaše stranke koji dolaze nakadašnji članovi koji dolaze u tzv. ove složene procese ipak uzimaju upravo tih nekoliko dvoje, troje odvjetnika. Tko god dođe u te teške slučajeve kako ih vi kolega Bošnjaković nazivate zahtjevne. Njemu sam htio isto tako postaviti pitanje jer i on kao i vi, rekli ste dakako da ima problema. Međutim, vi ste inzistirali upravo na tome da umjesto ovog povjerenstva u kojem bi bilo i javnost gdje bi se cijela ta stvar, da naravno kako kaže po svim ovim, što je tu široko? Tu je kompletna hijerarhija iz svih ovih instanci, institucija. Normalno da to treba pogledati. I sa ljudima koji u tome imaju iskustvo, sa predstavnicima medija koji to isto cijelo vrijeme prate, sa svima njima. Međutim, vi nama gospodine Bačiću predlažete radnu skupinu. Jeste, jeste to spominjali radnu skupinu. U radnoj skupini u maloj prostoriji, a ne sa kamerama, sa medijima, sa vrhunskim stručnjacima, sa ljudima koji su u penziji koji imaju to iskustvo, koji znaju tko ih je zvao. Ako ih vi ne zovete danas to bi bilo lijepo, ali ja vam kažem da vi i cijelo vrijeme govorite da vi i dalje zovete po svim točkama intervenirate odozdo pa do SOA-e ako to agent tamo izvlači vašeg čovjeka van. Onda znači da je to prejasno. A što se tiče struke, prezir vaše struke je notoran, a upravo smo to vidjeli kada ste pobacali najveće stručnjake koje imate u Znanstvenom vijeću upravo prije neki dan je gospodin Frka napravio frku i pobacao ih onako van. Sramotno!
Dvije replike. Prva je uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem vam se gospodine potpredsjedniče. Kolega Matula, ne trebate biti nervozni ili možda to malo s obzirom na svoju struku znate iscenirati. Ne treba biti pravnik za protumačiti jednostavnu odredbu prema kojemu se istražno povjerenstvo osniva za točno određeno pitanje, a ne ovako široko to sam vam rekao. Ako želite mijenjati zakon ili mislite da nije loše, da je ovo loše kazneno zakonodavstvo formirajte radnu skupinu, to sam rekao, ako želite mijenjati. Ako vas interesira gdje je neki propust recite gdje, u kom vi predmetu vas to interesira iako za taj predmet se ne vodi sudbeni postupak ono će se osnovati. A ja sam vas pitao da nam lijepo kažete na koji vi točno predmet ciljate pa bi bio interes HDZ-a to sakriti da ne dođe do javnosti. Kad su svi predmeti u kojima je došlo do određenih nezakonitih radnji imaju svoj epilog na sudu. I čim imaju sudski epilog ne mogu biti predmet istražnog povjerenstva. I to je naša pozicija Hrvatske demokratske zajednice.
Odgovor na repliku.
Vrlo jasno smo tražili i upravo o tome smo govorili u medijima ste imali primjer, ovaj primjer oko toga da je čovjek bio sada obaviješten i da neki dio informacija curi na taj način da vi odjednom skužite da ne možete sa bankom više komunicirati. To znači da su vas skinuli. Pa to je čak i jedan poznati odvjetnik je govorio o tome, novinari su o tome govorili. To je recimo jedan od takvih primjera. Ali oni svi govore da ih ima puno i sada mi vama moramo dolaziti ovdje, moramo raditi radnu skupinu, pa onda vama uvaženim stručnjacima jer svi se držite kao veliki stručnjaci. I onda ćemo vam takve pobrajati i onda ćemo moliti jer vi sa 16% glasova ste toliko naravno moćni sa najmanjim brojem glasova uopće u povijesti, brojem ljudi koji su izašli. I opet nam držite lekcije. Puno toga ima, puno.
Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Krunoslav Katičić.
Poštovani predsjedavajući, kolega Matula evo stvarno sam pokušao brižno i pažljivo slušati vaše izlaganje i nisam uspio prokljuviti temu vašeg očitovanja na temu koja je ovdje, a to je istražno povjerenstvo koje se moram suglasiti sa svima koji su do sada govorili stvarno, a kao neki pravnik sa mislim dvadeset godišnjom karijerom mogu odgovorno tvrditi preširoko postavljeno, stavljeno na neke temelje koji nisu onako pravnički rečeno osnovane. Samo da vas informiram, iznijeli ste isto jednu neistinu. Evo ja sam potpredsjednik i Odbora za pravosuđe, na svakoj sjednici, ono je danas javno prenošeno, a prisustvo oporbe je tamo izuzev časnih izuzetaka iz SDP-a nije bilo nikakvo skoro. Prema tome, evo ja vam mogu i svoj stav, mislim da vam je ako ništa drugo i ovo kako ste ga postavili prijedlog istražnog povjerenstva po mojoj ocjeni nije u skladu sa odredbom članka [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] 125. Ustava Republike Hrvatske.
Odgovor na repliku.
Ja jednostavno nemam tu što drugo reći nego stvarno moram ići kao vaša kolegica koja je krenula Ministarstvo unutarnjih poslova, Ravnateljstvo policije, policijski Nacionalni ured za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta, PNUSKOK. Od toga kreće preko Savjeta za koordinaciju Sigurnosno-obavještajne agencije, Sigurnosno-obavještajna agencija SOA, operativni tehnički centar. Čije su koje uloge od toga vjerujte da da, ja to priznajem. Od kud bi to mogao znati i trebao znati. I to javnost ne zna, veliki dio ne zna. Ima nekoliko novinara koje ste još dopustili, koje vaša ekipa ne tjera, ne progoni i ne tuži na sve moguće načine. O tome se radi. Što to ima? Govorim vrlo konkretno. Tema je gdje cure mjere? Pa to vam je jasno. Pravite se da ne razumijete.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Damir Habijan.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, evo rekao bih zapravo da i trenutačna prisutnost od 40 predlagatelja najbolje govori koliko vi sami vjerujete u ovaj prijedlog za osnivanje ovog istražnog povjerenstva. Mnogo je toga već rečeno, ja ću pokušati ovoga skraćeno nešto reći o ovoj temi. Već smo čuli dakle pravni temelje za osnivanje ovog povjerenstva je Članak 92. Ustava RH i Zakon o istražnim povjerenstvima. Člankom 1. vašeg prijedloga odluke naznačili ste kako je to …/nerazumljivo/… dakle utvrđivanje ometanja, onemogućavanja ili drugih nedopuštenih utjecaja na neovisne istrage, uključujući i fazu izvida i procesuiranje slučajeva korupcije, organiziranog i gospodarskog kriminaliteta. S druge strane odredbom Članka 3. Zakona o istražnim povjerenstvima propisano je kako se za svako određeno pitanje osniva posebno istražno povjerenstvo, dakle naglašavam ponovno mada je već ovdje bilo više puta rečeno određeno pitanje. Ovako kako je to postavljeno u ovom prijedlogu je sve osim što je određeno. Postavlja se pitanje da li se predmet istraživanja odnosi na neke slučajeve prije, trenutno ili ubuduće. S druge strane zakonom je određen rok u kojem je povjerenstvo dužno obaviti svoju zadaću to je dakle od 2 do 6 mjeseci, a prijedlogom koji ste vi dostavili naznačili ste rok od 6 mjeseci. Prema tome, ovako kako je formuliran ovaj prijedlog ispada da se isti odnosi na pitanja nekih budućih eventualnih pojavnosti obuhvaćenih ovim prijedlogom. Nadalje, ukoliko se ovaj prijedlog odnosi na pitanje postupaka koji su u tijeku onda napominjem, a to sigurno znate kako je odredbom Članak 4. Zakona o istražnim povjerenstvima propisano da se isto ne može osnovati za pitanja o kojima je pokrenut sudbeni postupak tako dugo dok taj postupak teče. Također, ovim prijedlogom postavlja se u zadatak povjerenstva da ispiti pod kojim uvjetima se predsjednik RH, vlade, sabora izvještava u izvidima o istražnim radnjama. Na to pitanje, ko što sam već rekao malo prije ne trebate osnivati povjerenstvo dovoljno je da pročitate odredbe Zakona o kaznenom postupku. Također ovakvim prijedlogom dovodi se u pitanje i načelo trodiobe vlasti i vladavine prava. Naime, vlast u RH ustrojena je na načelu trodiobe vlasti, sudbena, zakonodavna i izvršna. S druge strane usvajanjem ovakvog prijedloga koji predviđa sa se istraživanjem obuhvati rad MUP-a, Ravnateljstva policije, PNUSKOK-a, SOA-e, Državnog odvjetništva, USKOK-a, redovnih sudova, Ustavnog suda RH, Ureda vijeća za nacionalnu sigurnost, Ureda predsjednika države, sabora i vlade, saborskog Odbora za unutarnju politiku itd., derogira jedno od temeljnih načela ustavnog poretka RH. Naime, riječ je između ostalog o neovisnim i samostalnim pravosudnim institucijama, malo prije je to i kolega Katičić spomenuo, a ovdje bi još spomenuo jednu odluku Ustavnog suda iz ožujka 2000. godine koja je citiram između ostalog rekla, načelo diobe vlasti iz Članka 4. Ustava jedno je od onih pravila za ustrojstvo državne vlasti koje su korisna utoliko ukoliko služe vladavini prava i brane je. Iako sama po sebi nema nezavisnu vrijednost načelo diobe vlasti jedno je od elemenata vladavine prava jer sprječava mogućnost koncentracije ovlaštenja i političke moći samo u jednom tijelu. Prema tome, jasno je kako bi usvajanjem ovakvog prijedloga i davanjem ovlasti, neograničenih ovlasti istražnom povjerenstvu derogirali načelo trodiobe vlasti. Također, vi ste ovim prijedlogom predložili od 15 članova dakle povjerenstva da njih 8 bude iz redova oporbe odnosno da većinu čine predstavnici oporbe. Na opisani način oporba bi osnivanjem ovog povjerenstva došla da mimo volje birača iskazane 5. srpnja ove godine nadzire rad vlade i sabora u kojoj većini ima pozicija. Na kraju ponavljam osnivanjem ovog povjerenstva na način kako je to predloženo ovim prijedlogom doveli bi u pitanje načelo trodiobe vlasti, vladavine prava, a prije svega doveli bi u pitanje rad neovisnih i samostalnih državnih tijela. I iz tog razloga ne samo zato ko što je već bilo rečeno da netko pripada nekoj stranci nego prije svega ko pravnik i odvjetnik ovakav prijedlog zasigurno ne mogu podržati. Hvala lijepo.
Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženi zastupnik Vilim Matula.
Replika prije svega na to što kažete kako ovdje nema nikoga u ovaj srazmjerno kasni sat i u tom smislu naravno toga ste svjesni da ste to donijeli takvu odluku da jedno vrlo osjetljivo identitetsko pitanje stavite ujutro na raspravu, a da nakon toga kada ste dobro sigurni da samo rijetki novinari koje stvarno ovo zanima sada prate i mediji eventualno ovo o čemu se radi, da je tek sada to na redu za raspravu. Dakako da to isto tako ima veze sa ovim argumentom. I u srazmjeru sa time ne vidim, ovdje govorim sada u svoje ime, mi ionako niti nemamo veću mogućnost nego zbog protupandemijskih mjera evo u ovom trenutku ja sam sada jedan još može biti samo moja kolegica koja se priprema za kraj, da.
Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Evo ja vašu kolegicu ne vidim niti ovdje, niti ju vidim na ovih 6 ekrana u drugim dvoranama koje su prazne. Dakle ovdje je 10 članova HDZ-a, vas je 5. Ja ponavljam ako vam je doista stalo do ovakvog prijedloga, onda bi ja bio ovdje ja bi se za njega borio i pokušavao argumentirano dokazati da je ovaj prijedlog ispravan. Vi ste nakon pola sata što ste čuli izlaganje kolege Bošnjakovića i Bačića jednostavno pobjegli.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Danica Baričević.
Zahvaljujem predsjedavajući. Kolega Habijan jako je važno da se vidi tko se zaista bori protiv korupcije, a tko o tome samo govori, samo lamentira. Dakle borba protiv korupcije je puštanje da nadležna tijela samostalno rade svoj posao. Dakle cilj Vlade RH je da se korupcija prevenira, da nema zaštićenih bez obzira na političku pripadnost, bez obzira na ime i prezime, bez obzira na dužnost koju obnaša, a HDZ i Vlada donijela je okvir za borbu protiv te korupcije sa svim pripadajućim strateškim dokumentima.
Odgovor.
Hvala lijepa kolegice Baričević, pa slažem se s vama dakle htjeli to neko ovdje priznati ili očito nekome ne odgovara, ali doista jest pod vodstvom dakle vlade koje su bile pod vodstvom HDZ-a donijeti i ako gledamo i zadnji ZKP, dakle nakon 2013. godine koja je uvelike koliko god možda mi ne možemo još uvijek biti zadovoljni poboljšao i ubrzao same postupke donijeti su i određeni strateški dokumenti, donijet je i akcijski plan borbe protiv korupcije. Ali ono što možda najbolje svjedoči oko korupcije, ako pogledate imate brdo postupaka, dakle koji su u tijeku istrage, pred istražne radnje. I uostalom i postupci koji su dobili svoj sudski epilog, dakle gdje se vidi da ne postoji nikakva prepreka i da nema nikakvih opstrukcija u vođenju borbe protiv korupcije. Dakle, da je suprotno od toga onda ne bi bilo nikakvih istraga. Mislim to mi nalaže čista zdrava logika. Hvala lijepa.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Nikolina Baradić.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani kolega Habijan. Da li u vremenskom razdoblju od 6 mjeseci, a koliki je maksimalni zakonom propisani rok za rad istražnog povjerenstva moguće dati odgovore na pitanja u prijedlogu za osnivanje tog istog povjerenstva.
Odgovor.
Hvala lijepa. Pa naravno da je nemoguće dati odgovore ako se ne varam deset pitanja u samom prijedlogu obzirom na njihovu općenitost, obzirom na njihovu neodređenost. I tu se mogu složiti, ovdje je bilo rečeno, mislim da je kolega Bačić pričao o tome. Ovo su zapravo teme i pitanja za određenu radnu skupinu za pripremu nekog budućeg zakonskog prijedloga ili za neki znanstveno-istraživački rad koji će utvrđivati neke manjkavosti. Evo zakonodavnom, institucionalnom okviru itd. Dake, ovo nije predmet za istražno povjerenstvo obzirom da kolega Grbin je ovdje spomenuo da njemački Parlament radi drugačije. Ali kolega Grbin dok je to govorio vrlo jasno je rekao konkretan slučaj koji se raspravlja, dakle pred tim istražnim povjerenstvom, dakle konkretan slučaj i konkretna pitanja i konkretno tijelo koje bi trebalo odgovarati pred ovim povjerenstvom. Ovdje u ovih deset pitanja nemate ništa konkretno.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Habijan, stav Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice temelji se na jednoj pravnoj analizi iščitavanja ovog dokumenta. Evo usput budi rečeno gospodinu Matuli želim pojasniti da je u ovom krugu zastupnika HDZ-a desetoro diplomiranih pravnika i k tome njih troje sa položenim pravosudnim ispitom, pa onda vjerojatno možemo svoj stav temeljiti na nekakvoj pravnoj struci bez sufliranja aktivističkih opredijeljenih političara ili drugih koji sufliraju u ovom krugu. Nama takve pomoći ne treba. Ono što je vrlo važno to je kolega Habijan da naglasimo ovdje u ovoj raspravi da je uvijek povjerenstvo bilo određeno za točno određeno pitanje. I ja bih pozvao evo i kolegu Matulu, a to mu možete i vi pročitati do sada imenovana povjerenstva, pa će se vidjeti jesu li bile ovako … [[Govornik se ne razumije.]] generalno ili točno usmjereno da može se znati njegov djelokrug rada. Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepa. Slažem se sa vama kolega Bačiću apsolutno. Dakle, do sad ako se ne varam 11 je bilo istražnih povjerenstava, konkretna su uvijek bila pitanja, konkretni je uvijek bio predmet rasprave. Prema tome nikako, to vam uostalom i piše u članku 3. Dakle, ja ne znam tko je konkretno pisao ovaj prijedlog ali vi ste kolega Matula rekli treba slušati struku, pa evo kao što je rekao kolega Bačić ima nas ovdje 10 koji smo diplomirani pravnici, neki položili pravosudni ispit pa dopustite da ipak nešto znamo o ovom dijelu koji se tiče poznavanja pisanja ovakvih prijedloga, odnosno poznavanja pozitivnih propisa koji reguliraju ovu materiju. I kažem, ja ne govorim, da ne bih ovo podržao kao član bilo koje stranke. Ja govorim da ovo kao pravnik ne bih nikada podržao iz argumenata i iz mnogo toga drugoga što nisam stigao ovdje reći zbog čega se ne mogu složiti ne mogu podržati ovaj prijedlog. Hvala lijepa.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Domagoj Prica.
Poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Korupcija je tumor društva. Ona ne uništava samo ekonomiju i otežava socijalni status naših sugrađana, ona uništava i sam moral društva. Počelo je kod nas devedesetih godina sa privatizacijskom pljačkom, nastavilo se sa korupcijom u državnim tvrtkama. Dakako, moramo reći da je dio velikog tog problema prolazi od velikog udjela državnog vlasništva u Hrvatskoj hoteli, poslovni prostori, zemljišta, stanovi, tvrtke. To je velik dio vlasništva države, jedinice lokalne i područne samouprave samo je plodno tlo za korupciju. Ta korupcija samo povećava nejednakosti u društvu, ali ne povećava na onaj način na koji je to hajmo reći u nekim normalnim zemljama gdje ljudi svojim sposobnostima poduzetničkim, znači radom dolaze do nekog bogatstva. Kod nas je na žalost dosta vremena bogatstvo stvaralo kroz veze i kroz korupciju. To je naravno, korupcija je naravno i pitanje regulative i također pitanje sudske prakse. Tu se moramo uvijek sjetiti da na žalost i hrvatski sudovi su skloni davanju minimalnih kazni ili kazni nižih od onih propisanih minimalnih do maksimalnih. Skloniji su bili minimalnom kažnjavanju. Da, zakazale su nam institucije. Godinama traju postupci. To ljude iritira, ljudi iz godine u godinu gledaju jedne te iste ljude na postupcima, na televiziji gledaju jednu godinu, dvije godine, pet godina, sedam godina, deset godina. Iskreno dulje se gledaju postupci za korupciju na Hrvatskoj televiziji nego što je trajala Santa Barbara. Naši oni koji su naši političari i poznate osobe ulaze u zatvor, izlaze iz zatvora sa vrećicama to je pravi reality show postao. To je ono što smeta našim građanima. To uništava volju građana dakako, ali i sam korupcija može biti opasna i opasna je za samu demokraciju. Oni koji su korumpirani uvijek će imati puno više novca i sredstava za voditi kampanje, za reklamirati se. Zato je korupcija i opasnost za samu demokraciju. Već sam rekao da korupcija uništava ekonomiju, ona uništava moral društva. Ali moramo i pitati što ona radi našoj budućnosti, kakvu pouku daje mladim ljudima? Mladi ljudi gledaju svoje očeve i majke kako rade za plaće od tri, četiri, pet, šest tisuća kuna, gledaju svoje bake i djedove sa malim primanjima i onda gledaju korumpirane političare i osobe vezane uz njih kako voze skupe aute, žive u luksuzu, imaju sve što im je potrebno. I onda ponovno gledaju svoju obitelj baku, djeda, oca ili majku kako se bori svaki dan, kako pošteno žive, kako jedva krpaju kraj s krajem. Koje pouke na žalost ti mladi ljudi mogu povući? Korupcija je naravno opasna i za ljude koji su u politici, za one ljude koji su pošteni. Oni koji su pošteni nemaju takva sredstva kojima se mogu promovirati kao oni političari koji su korumpirani. I zato smatram da bi doista svi pošteni političari trebali sudjelovati u toj borbi protiv korupcije i njima je u interesu da se riješe onih koji su korumpirani, koji pred njima imaju na žalost prednost. Smatram da je dobro podržati ovakav oblik nadzora, ovo istražno povjerenstvo koje bi znači bilo tijelo Hrvatskog sabora najvišeg zakonodavnog i predstavničkog tijela u RH koja i prati javnost. Kada se obračunamo sa korupcijom tada će početi oporavak ekonomski, ali i moralni oporavak za naše društvo. Hvala.
Imamo jednu repliku.
Poštovani kolega Prica, već sama činjenica, gospodin Habijan je ispravno primijetio da imamo pravni alat za borbu protiv korupcije i organiziranog kriminala u Hrvatskoj. Međutim, činjenica je da od 2014. godine u najspecijaliziranijem tijelu za borbu protiv organiziranog kriminala i korupcije nemamo popunjen odjel za financijske istrage. Zatim činjenica da zadnjih nekoliko godina rapidno pada prodor naših istražnih tijela policije, državnog odvjetništva u tamnu zonu borbe protiv organiziranog kriminala, korupcije i zlouporabe droga jer ono samo ovisi o našem. Zanima me kako to tumačite?
Odgovor.
Upravo to su i teme koje bi trebalo ispitivati ovo istražno povjerenstvo. Ali evo već ovo istražno povjerenstvo o kojem razgovaramo, koje je predloženo ima prvu posljedicu a to je da o tome danas razgovaramo, da o tome razgovaramo u ovom najvišem tijelu. Gledaju nas građanke i građani Hrvatske i to je već hajmo reći po meni prva pobjeda protiv korupcije.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Dalija Orešković. Nema je, gubi pravo. Sljedeća pojedinačna rasprava Josip Borić.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Pa evo želim nešto reći o ovom istražnom povjerenstvu jer očito onako širok naslov tog prijedloga o osnivanju povjerenstva kaže da bi se to povjerenstvo trebalo očitovati, tj. baviti sa svime i svačim i da bi onda nakon što to obavi u nekih 6 mjeseci trebalo dati i određene rezultate. Ali rasprava danas se pokušava ipak fokusirati samo na jednu riječ korupcija. Sve ostalo je bilo više-manje i nevažno. Zato kad govorim o povjerenstvima valja se sjetiti da smo ih do sada imali 11. Svašta su istraživali od nestale pšenice, brodogradilišta koja su završila u stečaju, pa do zadnjih koje smo imali o Imunološkom zavodu i o Agrokoru. I sad smo slušali kako smo mi ovdje u ovoj većini koja je gotovo ista kao i u prethodnom mandatu protiv toga da se osnivaju povjerenstva. Zadnja povjerenstva su bila negdje tamo 2009. ili desete godine, onda osam godina nije bilo ničega i onda je prethodna Vlada, tj. prethodna većina osnovala dva na prijedlog oporbenih klubova jednog koji je došao sa strane Živog zida, drugi SDP-a. I sad slušamo kako smo mi protiv ovoga jer da to možemo, imamo većinu i možemo. Zato je meni važno ne samo što piše nego i tko to govori. I sad da bi znali tko govori pogledamo tko se potpisao tamo. I pogledam tih 40-tak imena i vidimo, dođeš ovdje spreman, mi smo se pripremali i jučer i danas da raspravljamo. Nije bilo lošije rasprave o povjerenstvima od ove. Sjećam se one o Agrokoru. Ta je rasprava trajala od jutra do navečer. Hajmo reći da si u zraku mogao osjetiti napetost, bilo je takvo vrijeme, klub SDP-a je bio potpuno ovdje sa najjačim imenima i raspravljalo se otvoreno o svemu. Danas nemaš se s kime posvađati, nemaš s kime uopće nešto reći. Predlagatelj, gledao sam od 7,20 do 7,48 skoro 7,50 nije bilo ni jednog predlagatelja od njih 9 ovdje navedenih. Ali je za predlagatelja riječ uzela ona koja uopće nije navedena kao predlagatelj gospođa Benčić, pa je ona ovdje držala neko predavanje o korupciji. I naravno stalno svi gledaju u ovu stranu. A tko sjedi među tim potpisnicima? Ljudi koji su prošli procese za korupciju i onda završilo u zastari. Možda bi oni trebali sjediti ne znam s koje strane stola kao budući članovi povjerenstva, da li oni koji ispituju ili one koje se ispituje. Ili imamo ekipu koja je imala tarife, tarife za emisiju ako vas se želi oblatiti onda je tarifa. Za susret sa ministrom pod stablom tarifa. Za susret sa ministrom na nasipu tarifa. Mogu vam naručiti kaznenu prijavu, kažu, optužnicu. Možemo vas ocrniti na nekom portalu. Ti su predvodnici ovog dokumenta i oni se smiju. I oni znaju što su radili. Upravo zbog toga što znamo s kime mi ovdje razgovaramo jasno smo rekli od početka. Važno nam je što piše i čitali smo što piše. I ti su se vrlo potrudili da napišu ono što su htjeli samo da se o tome priča vjerojatno znajući da od toga biti neće ništa, svjesni oni toga. Zašto to govorim? Pa zato jer smo vidjeli danas vođu oporbe koji je jedva dočekao da ga se izbaci sa sjednice vani sa dvije opomene, jer mi je prije toga jedan kolega također iz SDP-a rekao teško nam je o ovome raspravljati kad je ovo loše. I to je ono što bi mi kao većina valjda trebali podržati, a jasno je da tu nema što. Što su htjeli ovi saborski istražitelji predvođeni gospodinom koji se zove Nikola Grmoja? Istražiti sve institucionalne istražitelja da saznaju zašto ti istražitelji ne znaju istraživati, a oni znaju. Oni u Saboru imaju satniju istražitelja, sve mogu istražiti, mogu vas naći gdje god jeste, mogu vam naći što god nemate, oni vam crtaju mete, oni vam kažu zašto ste vi loši. Zbog čega? Da sakriju sve loše što imaju za sebe. I mi o njim nešto znamo. I to hrvatski građani moraju znati. I ne prodajte građanima ove priče jer ako želite istražno povjerenstvo onda napišite jedno pitanje i bavite se s tim pitanjem. Nemojte pisati ovakve čitabe na 5, 10 stranica iz kojih se ništa ne može saznati. Imali smo već takvih stvari i nije bilo [[Upadica: Vrijeme.]] dobro.
U ime predlagatelja, uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Hvala. Poštovani kolega Boriću, ponovno šuplja, cinična argumentacija. Znači da uputimo povjerenstvo koje bi se bavilo usko specijalizirano jednim slučajem onda biste rekli da je pokrenuta istraga i da ne može ići to povjerenstvo. Nitko ovdje nije crtao bilo kome metu, ja sam imamo raspravu u kojoj nisam spomenuo znači bilo koju aferu. Nisam spomenuo niti jednu konkretnu osobu osim što sam spomenuo vas, kolegu Bačića, gospodina Šeksa u kontekstu toga da uvijek se javite s nekim argumentom kontra istražnog povjerenstva. Ali nikakvu metu nisam crtao na vama što se tiče korupcije. Dakle, ne znam što ste slušali i ponovno niste iznijeli niti jedan suvisao argument protiv ovog istražnog povjerenstva. Ja smatram da to pokazuje da jednostavno ste u strahu, u velikim ste problemima. Dakle stožer vam se i znanstveni savjet Vlade, a i cjelokupno upravljanje ovom krizom oko korona virusa raspada pred očima hrvatske javnosti i hrvatskih građana. Međusobno se prepucavate, više se ne zna tko pije, a tko plaća i najmanje što vam u ovom trenutku treba i ja tu imam razumijevanja za vas je rasprava o korupciji u hrvatskom društvu. A toliko afera je izašlo, ja ne tvrdim da je znači ova Vlada odgovorna za sve to što se događalo, ali toliko je tih afera vezano uz vašu stranku, vezano uz vaše koalicijske partnere, vezano uz gospodina Bandića, pa evo danas izlaze znači informacije o zagrebačkoj žičari. To je vaš vjerni koalicijski partner. Vaš vjerni koalicijski partner, dijete znači odnosno da dijete SKH, čedo SDP-a i gojenac HDZ-a Milan Bandić. To je vaš vjerni koalicijski partner. I vi ne želite raspravu, vi ne želite raspravu znači o korupciji i ja sam to, ali priznajte, recite mi to ne želimo u ovom trenutku, ne želimo da se o tome raspravlja, ne želimo bilo kakvo istražno povjerenstvo. Kaže podržali ste 2 istražna povjerenstva. Koje? Ono Agrokoru koje ste ugasili, a gospodinu Sinčiću iz Živog zida ste dali preko ljeta, on je imao preko ljeta istražno povjerenstvo u Imunološkom zavodu. I čak je to povjerenstvo odradilo dobar posao. Dobar posao je odradio, ali, ali nema, nema epiloga. Institucije nisu ništa poduzele oko toga. A sada vam neki tjednici pišu o tome koliko je Hrvatska izgubila jer ste sustavno uništavali Imunološki zavod. Iako nije bilo epiloga, nije bez veze i neće taj trud tog istražnog povjerenstva biti uzaludan, doći će to sve jednom na naplatu kolega Boriću. I što nam ovih dana poručujete? Ne želimo istražno povjerenstvo, to nam nije potrebno. Ne želimo referendume, kaže i to imate asistenciju nekih kolumnista određenih tiskovina. Kažu trebaju se HDZ i SDP dogovoriti da više ne bude referenduma. Znam idete sa zakonom da više ne bude referenduma. Pa prodajte Švicarcima taj patent. Prodajte Švicarcima da više ne bude referenduma. Nema istražnih povjerenstava, nema referenduma, ukinite i izbore, ne trebaju vam ni izbori i prodajte taj patent negdje, možda se može dobro zaraditi kolega Boriću s tim patentnom. Ali hrvatski narod to prati i sve će vam se to kao bumerang vratiti u glavu, kao bumerang. I onda ćete pričati o tobožnjoj radikalizaciji društva koju ste sami proizveli jer gurate stvari pod tepih, jer se ne želite obračunati s korupcijom, jer ne želite hrvatski narod o ničemu pitati. Vi biste upravljali, vi biste mažnjavali lovu, vi biste se ponašali kako ne treba i da sve to bude bez bilo kakvih sankcija. Neće ići, sada imate snažnu opoziciju ovdje koja će vam se suprotstaviti i hrvatski narod će u konačnici dati svoj sud o svemu. Hvala.
Imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Kolega Grmoja, ne znam ovaj odakle vam tolika inspiracija nakon povijesnog govora prije vas od Plenkovićeve pahuljice gospodina Borića koji citira uvijek istu priču i kad bude ministarstvo jer ja ću biti ministar za uljepšavanje stvarnosti, realnost je nešto drugačije. Možda pod ovim svijetlima je to tako. Međutim, narod je svjestan i on je nas birao da mi osnujemo znači, da se mi borimo protiv korupcije, a ne da imamo svakodnevno curenje informacija u najvećim kriminalnim i korupcijskim radnjama i nas se onemogućuje kao saborske zastupnike od strane većine teror nad manjinom da se osnuje povjerenstvo u kojoj bi oni imali većinu. Povjerenstvo, da li je utjecaj politike na institucije neovisne, naravno da je kad je Šeks sastavio sa svojim kumom Brankom Bačićem, sa predsjednikom Ustavnog suda Šeparovićem, naravno da je lajtmotiv HDZ-a da ovo skroz se zaboravi i da se nastavi kao što su počeli. Hvala lijepa.
Odgovor.
Kolega, oprostite, jel imam riječ …/Upadica: Je, je, izvolite. Koliko je kolega Borić kako ga vi nazivate Plenkovićeva pahuljica pogubljen govori najbolje njegov argument koji je iznio ovdje u raspravi. Pa on je iznio najsnažniji argument za istražno povjerenstvo. Optužuje, ja mislim da misli na kolegu Vrkljana da mu je otišla presuda u zastaru. Pa to pokazuje da hrvatske institucije, da pravosuđe ne funkcionira. Vi želite reći da je kolega Vrkljan korumpiran, da je trebao biti na udaru pravosuđa, da je otišlo sve u zastaru. Pa to pokazuje da nam sustav ne funkcionira. Pa vi ste najveći zagovornik ovog istražnog povjerenstva. Nama, ja molim kolege iz oporbe da uopće ne raspravljaju. Najsnažniji argument zašto nam je potrebno istražno povjerenstvo je iznio Josip Borić i ja mu se zahvaljujem što se na kraju ove rasprave pridružio opoziciji i nadam se da neće imati problema u vlastitoj stranci.
Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Davorin Nađi.
Hvala potpredsjedniče. Zastupniče Grmoja, evo za početak zastupnik kolega Habijan je malo prije tijekom odgovora na jednu repliku rekao da je oporba pobjegla iz Sabora. S obzirom da smo nakon nedavnih presuda Sanaderu i HDZ-u čuli od premijera da je ovo novi HDZ, a da sada taj isti premijer ovdje nije, a i taj isti HDZ zapravo ne želi podržati ovo istražno povjerenstvo postavio bih vam pitanje mislite li možda da su HDZ i vladajuća većina ti koji danas zapravo bježe.
Pa ovo jest novi HDZ, znači ovo su sve novi ljudi koji nemaju nikakve veze sa Sanaderovom vladom. Gospodin Jandroković, predsjednik Sabora nema nikakve veze sa Ivom Sanaderom i Sanaderovom vladom. Kolega Bačić nema nikakve veze sa Sanaderovom vladom. Ante Sanader nema nikakve veze sa Sanaderovom vladom. Josip Borić znači nikada nije bio u ministarstvu u vrijeme Ive Sanadera. Ovo je gospodine Nađi novi HDZ i molio bih vas da tu činjenicu konačno prihvatite i oni nikada ne bi bježali od bilo kakvih istraga i bilo čega, znači što smjera da se nekakva korupcija istraži. Evo hvala.
Posljednja replika. Izvolite povreda Poslovnika.
Hvala lijepo uvaženi predsjedavajući. Članak 238. htio sam s obzirom da je kolega odstupao od pravila nekakvih normalnih ponašanja. Znači ja sam bio u HDZ-u i prije i sad sam i ta stranka nije promijenila ime kao što je promijenila stranka MOST. Čuli smo da je stranka MOST promijenila ime, da je imala nekakav svoj sastanak, nekoliko članova i da se nakon što su se zvali MOST ponovno zovu MOST tako da više nemaju narandžastu boju. I to je to, to su ljudi koji nose promjene a treba im samo pročitati Statut da vidite kako oni provode izbore i kako se biraju.
Dobro. Ovo nije bila povreda Poslovnika, imate opomenu. Replika uvaženi zastupnik Marin Miletić.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine Sanader, gospodine Bukarica i gospodine Grmoja, kolega. Mene kao novog zastupnika u ovom sazivu, gospodine Grmoja zašto ustrajete, zašto ustrajete na povjerenstvu a vjerujem evo ja sam tu kratko, ali shvatio sam sheme i načine na koji funkcionira otprilike sve. Zašto onda ustrajete? Iz kojeg razloga ustrajete toliko. U cijeloj toj priči, vi, mislim cijela oporba ali evo sad ste ovdje u ime predlagatelja. Koji smisao je toga i kakvu poruku šaljete time hrvatskoj javnosti?
Izvolite.
Dakle, vrlo je jednostavno. Želimo da se vidi tko je za to da se stvari istraže, da vidimo gdje su problemi unutar sustava, a tko se boji istine. I to smo već mogli vidjeti danas u ovoj raspravi. I meni je drago evo, da kolega Borić iz novog HDZ-a znači je podržao nas iz opozicije danas na kraju rasprave i nas iz ovog novog MOST-a također bez narančaste boje i bez ovog dodatka nezavisnih lista da imamo potporu ovog novog HDZ-a koji nema nikakve veze sa Ivom Sanaderom. Evo hvala.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Erik Fabijanić.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege saborski zastupnici. Ja bih se malo našalio na početku čisto da u ove kasne sate da se malo razvedrimo. Mi smo danas trebali imati objedinjenu raspravu po ove dvije točke. Zašto objedinjenu raspravu? Zato što koliko ja znam, a ne znam da li je drugačije gospodin Mamić još uvijek u BiH i uzimajući u obzir njegov položaj njemu je u BiH jako dobro. A s druge strane on je završio u BiH zahvaljujući onoga što smo nas 40-tak odlučili potpisati zato da bi utvrdili neke stvari. Ja sam čuo od bivšeg ministra HDZ-a da mi imamo dobre zakone. Točno, mi imamo dobre zakone, većinu ih je pisao HDZ-ove vlade su ih pisale, apsolutno neprikosnoveno. Po onoj božjoj „ne kradi“, dakle u Hrvatskoj je korupcija zabranjena. I ne samo korupcija i druga kaznena djela su zabranjena i trgovina utjecajem itd. I mi imamo dobre propise. Gdje je šuplje? Šuplje je u njihovom provođenju. Dakle, nešto ovdje ne štima, a da ne štima to i mi i hrvatski građani čitamo u novinama. Da li je za to dovoljno pročitati Kazneni zakon, ja mislim da svi znamo čitati i pisati barem oni koji su završili osnovnu školu ne treba za to biti poseban pravnik, niti imati pravosudni ispit. Zakone koji su odredili hrvatsku privatizaciju su isto pisali pravnici. Neki s pravosudnim ispitom možda pa smo vidjeli kako je završila privatizacija u Hrvatskoj. Radila ga je struka, ali znate po kome, po narudžbi politike. Mi se ovdje bavimo politikom. Mi donosimo zakone bez daljnjega da ih donosimo, ali mi donosimo političke stavove. Ovo tu je 10 političkih pitanja, ako na jedan od njih imamo odgovor u Kaznenom zakonu pa onda istražno povjerenstvo nego utvrdit da to piše u Kaznenom zakonu. Gdje je onda bojazan u tome? Ovdje je 10 pitanja. Ne sviđaju nam se, pa imamo većinu. Dakle, imamo većinu, imamo većinu koja može šarati, koja može pisati amandmane i koja može reći ne ovako, apriori odbacujemo. Percepcija javnosti dal će biti dobra za oporbu, neće, dal će biti dobra za vladajuće, neće. Bit će loša percepcija u hrvatskoj državi, u hrvatskoj vlasti i u Hrvatskome saboru.
U završnoj raspravi prvi je Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, uvažena zastupnica Sandra Benčić. Ispali joj papiri.
Poštovane kolegice i kolege, prvo ću se referirati na neke stvari koje su ovdje iznesene, a netočne su i tiču se samog Zakona o istražnim povjerenstvima. Čuli smo gospodina Borića kako nevjerojatno samouvjereno kaže da se povjerenstvo treba baviti jednim pitanjem. U Zakonu o istražnim povjerenstvima jasno piše treba se odlukom definirati krug pitanja kojima će se povjerenstvo baviti, u množini, više pitanja. Imamo ih ovdje. Imamo jedno, jedan ključni cilj, imamo područja i imamo krug pitanja koja će se istražno povjerenstvo, kojima će se istražno povjerenstvo baviti. Čitajte, pročitajte u zakonu pa ćete vidjeti. Dakle, i to ne stoji kao i mnoge druge stvari koje su ovdje danas izrečene, a koje se mogu svesti na to da nam istražno povjerenstvo nije potrebno, jer, a to je rekao već i premijer, institucije rade svoj posao. To nam je rekao i premijer. Institucije rade svoj posao, nema potrebe za istražnim povjerenstvom. Pa tko još koriti često tu sintagmu? Institucije rade svoj posao. Pa glavni jatak, prijatelj, kolega u zločinu gospodina Plenkovića gradonačelnik Zagreba gospodin Bandić. Moj kolega je danas trebao sa mnom biti ovdje ali pokušava u gradskoj skupštini Tomislav Tomašević, pokušava spriječiti rasprodaju ono malo obiteljskog srebra koje je Zagrebu ostalo, a koje se pokušava rasprodati iz razloga što je naravno HDZ podržavao Bandića godinama u skupštini, podržavao njegove megalomanske projekte koji uvijek završavaju sa trostrukom cifrom od planirane, između ostalog i žičaru, koji je podržao njegov proračun i koji će sad podržati njegov proračun sa proračunskom rupom većom od milijarde kuna za narednu godinu. A da bi stabilizirali proračun će mu dići ruku za to da se proda ni manje ni više nego Zagrepčanka, Paromlin i Gredelj i to već nakon što su mu digli ruku za to da privatizira ili kako se to popularno sad zove javno privatno partnerstvo, a znamo šta je zapravo jel, iz javnog proračuna se financira a u privatne džepove se profitira, dio Kvatrića odnosno blok Badel. Dakle, dižete ruku za rasprodaju ogromnih dijelova zapravo Grada Zagreba da bi stabilizirali proračun za narednu godinu koji ste vi destabilizirali zajedno sa Bandićem, a treba vam ta stabilizacija jer netko mora, od nekud se moraju platiti plaće za sve one vaše članove koje je Bandić zaposlio u gradskoj upravi i u Holdingu. I tako ta koalicija opstaje godinama, on vama zapošljava vaše članove, vi njemu izglasavate proračun, izglasavate mu projekte za koje znate da su koruptivni. Kad se dokaže da su koruptivni, kad se pokrenu postupci zbog tih onda vi kažete da niste imali ništa s tim, a žičaru ste vi uvjetovali, imali ste mogućnost nadzora, držite mu većinu u toj skupštini. I pustili ste da se dogodi to što se dogodilo, da se izvuče minimalno između 80 i 100 miliona kuna na neviđeno van iz projekta. I da se time ugrozi sigurnost građana. Dakle, kad govorimo o korupciji ne govorimo naravno samo o Gradu Zagrebu, govorimo o koruptivnim slučajevima diljem Hrvatske, razgovarali smo ovdje o JANAF-u, razgovarali smo ovdje o Krš-Pađene, razgovarali smo o mnogim drugim aferama, mnoge od njih datiraju još iz prošlog desetljeća i još nisu završene. Nisu završene iz razloga što ono što premijer kaže nije istina. Institucije ne mogu odraditi svoj posao posebno u aferama vezanim za političku korupciju jer postoje evidentne opstrukcije curenja informacija i nelegalnosti u tim postupcima. I kad se to napokon jednom želi istražiti, kad se napokon na temelju te istrage žele te rupe zakonodavno i institucionalno riješiti onda vi kažete ne može. I ok, da, imate većinu. Sada imate ovdje većinu. Ali ovo što ste danas poručili građanima RH da im ne date odgovore na pitanja koji ih muče 30 godina koštat će vas te većine [[Upadica: Vrijeme.]] nećemo vam dati Zagreb, vratit ćemo ga natrag iz vaših i Bandićevih ruku, a onda ćemo osloboditi i ostatak [[Upadica: Vrijeme.]] Hrvatske. Hvala.
Ovo nije županijska skupština, ne trebate nama slati te poruke. Slijedeća završna rasprava je u ime Kluba zastupnika HDZ-a uvažena zastupnica Marija Jeklovac.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, evo pokušat ću završno sublimirati sve ono što su stavovi Kluba HDZ-a. Prije svega želim se osvrnuti samo na netočan navod kolegice Benčić koja je sad iznijela ponovno u ovom svom završnom izlaganju ispred svog kluba. Članak 3. kolegice Zakona o istražnim povjerenstvima kaže da se istražno povjerenstvo osniva odlukom sabora za svako određeno pitanje za koje se osniva posebno istražno povjerenstvo. Dakle, to smo nekoliko puta danas ponovili i upravo zato smatramo da je način kako je ovdje predloženo u samom prijedlogu odluke postavljen preširoko jer sva pitanja koja ste naveli da želite da istražno povjerenstvo istražuje su postavljena preširoko. I pitanje je uopće obzirom da istražno povjerenstvo treba istražiti svu dokumentaciju vezano na tako široko postavljena pitanja, a i područje istraživanja gdje smo vidjeli da je obuhvaćeno nekakvih 10-tak institucija, a isto tako mora ispitati sve one koji imaju saznanja o svim tim pitanjima, uopće dovodi u pitanje da li bi to bilo moguće napraviti unutar 6 mjeseci što je maksimalan rok rada istražnog povjerenstva jer tako široko postavljena pitanja i područja ustvari ste napravili na način da niste postavili pitanje određenoj, određenom predmetu nego o pojavi, jer korupcija, ovdje vi danas cijelo vrijeme govorite o korupciji kao pojavnosti u hrvatskom društvu. Dakle, HDZ ne negira problem korupcije u društvu, niti smo to ikada činili. Dakle, smatramo da se protiv korupcije treba boriti i to konstantno činimo u kontinuitetu donošenjem zakona i antikorupcijskih mjera. Dakle i kolega Bošnjaković je ovdje naveo koji su sve zakoni od izmjena Kaznenog zakona, Zakon o kaznenom postupku, od donošenju Zakona o državnom odvjetničkom vijeću, državnom sudbenom vijeću, o donošenju i u stvari uspostavljanju Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa, donošenja Zakona o pravu na pristup informacijama i x drugih zakona, dakle dokazuje da se želimo sustavno boriti protiv te pojavnosti, ali ne možemo na ovakav način postavljati istražna povjerenstva koja će prije svega dovesti u pitanje trodiobu vlasti koja je temelj koji smo isto tako postavili Ustavom za vladavinu prava. S druge strane na ovako široko postavljeno, postavljena pitanja ne možemo pristati iz razloga što na taj način nećemo u stvari dobiti odgovore ni rješenja za problem korupcije u društvu. Mi moramo shvatiti da sustav je postavljen, unutar svih ovih institucija postoje, dakle i predviđeni su zakonom načini na koje i mehanizmi na koje se nadziru svi oni koji provode određene procese. Mi ovdje kao saborski zastupnici kao predstavnici zakonodavne vlasti imamo tu mogućnost kad dobivamo izvješća i od sudbene vlasti i od državnog odvjetništva imamo mogućnost propitivanja da li oni rade dobro, imamo mogućnost predlaganja. Isto tako oni imaju mogućnost kad podnose izvješće ukazati na nedostatke što se tiče zakonodavnog okvira. I mi smo onda temeljem tih izvješća u mogućnosti tražiti bolja zakonodavna rješenja. Smisao osnivanja istražnih povjerenstava je upravo za istraživanje onih pitanja koja nisu, određenih pitanja koja nisu obuhvaćena nekim postupkom, a interes javnosti za njih je vrlo visok. Ja nisam danas ovdje čula da postoji iti jedan predmet da ste ga vi naveli za koji nije procesuiran i za koji bismo mi trebali kroz ovo istražno povjerenstvo saznati neke činjenice. Na ovakav način kako ste vi postavili stvari mi bismo istraživali, vjerojatno bismo ovdje trebali sakupiti svu dokumentaciju i to ne znam koliko unazad godina i od sudova i od DORH-a i od USKOK-a i onda kao revizori njihovi to iščitavati, provjeravati. Jer ako ne mislite na konkretan predmet ja ne znam na koji način ste mislili utvrđivati. Jer povredu zakonitosti morate utvrditi u odnosu na nešto. Tako da iz tog razloga smatramo da ovo nije zaista opravdano. Ono što još također želim ukazati je da vaš prijedlog da u istražnom povjerenstvu ustvari većinu čine opozicijski zastupnici [[Upadica: Vrijeme.]] ukazuje na to da vi želite kroz to istražno [[Upadica: Vrijeme.]] povjerenstvo u stvari suditi. Hvala.
Imamo jednu povredu Poslovnika. Uvažena zastupnica Sandra Benčić.
Zahvaljujem se. Povrijeđen je Članak 238. jer je poštovana zastupnica vrijeđala, da dakle mi smo da smo nekoliko puta lagali oko toga, da treba li biti jedno pitanje ili više. Evo ja ću vam sada konkretno pročitati članak. Prijedlog za osnivanje istražnog povjerenstva mora sadržavati određenje javnog interesa, odredili smo ga, cilj istraživanja to je to jedno pitanje šta je cilj istraživanja, obuhvat, nakon toga područje istraživanja to smo također navodeći institucije [[Upadica: Vrijeme.]] rekli i onda [[Upadica: Vrijeme isteklo.]] krug pitanja koje će istraživanjem biti obuhvaćena. Krug pitanja gospođo, pročitajte u zakonu.
Znači ovo nije bila povreda Poslovnika. Ovo je bila replika i imate opomenu. Slijedeća završna rasprava je u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Žalosno, jadno i bijedno da nitko pred nas saborske zastupnike nije došao iz hrvatske Vlade što govori o prijedlogu 40 saborskih zastupnika, o ozbiljnosti hrvatske Vlade i koliko drže do digniteta parlamentarne demokracije i da je Andrej Plenković uvodi diktaturu u strahu od svojih znači uvlači strah u svoju većinu jer ne mogu vjerovati da nitko nije došao od predstavnika Vlade. Kolegice i kolege jel to korektno od Vlade RH da nije nitko došao, vi ste ih podržali znači vaša je odgovornost, nitko nije došao na ovako značajnu i bitnu temu. I ne samo to, sve ste napravili vrlo kvalitetno, vrlo kvalitetno. Kolega Bačiću vi ste predsjednik kluba da ne prenosi niti televizija ovo, jer ovo narod ne triba slušati, narod je nas izabrao ovdje bez veze. Ne prenosi nitko, možda nekakva privatna televizija, govorimo o javnom servisu. Koji su razlozi da se ovo baca pod tepih, da se ovo krije. I naravno da nam se smijete u lice. Al to nije demokracija. Jednoga dana bit će oporba drugo, oporba će biti vladajuća i mislim u demokraciji smo i obrnuto. Pa ne možete demokratske dostignuća urušavati, urušili ste ovdje u saboru u prošlom mandatu kad ste ukinuli znači dostignuta prava govora saborskih zastupnika izmjenama Poslovnika, ograničili ste broj replika, broj stanki da saborski zastupnici mogu iznositi neovisno o temi određene probleme iz područja odakle dolaze. I danas kad raspravljamo o ovoj značajnoj temi, vrlo značajnoj nema predstavnika Vlade i zatvoren je javni i medijski prostor, javni servis. Vi ste u tome uspješni, ali to nije dobro za demokraciju, to je diktatura, to su elementi diktature. U parlamentu mi nemamo pravo uvesti diktaturu. A ovo što traži oporba ili 40 saborskih zastupnika o tome se treba raspravljati. Činjenica da se mjere probijaju, to je činjenica da se mjere probijaju i to je bio ključ oko slučaja Krš-Pađene. To je slučaj bio, ali nije samo tu. Al vi preuzimate odgovornost ako ne želite kao saborski zastupnici većine podržati ovo povjerenstvo. To je uloga saborskog zastupnika. Pa šta smo mi ovdje, šta nas je narod birao? Zašto meni narod plaća putne troškove od Sinja do ovde? Šta sam ja doša? Da vi ugasite sve javne kanale, da nema na televiziji, naravno hrvatskoj televiziji to nećete prenositi da se čuje glas zastupnika koje narod bira pa neka procjeni, to ne želite. A još jednom ću ponoviti, iznimno iznad svega je sramotno za ovaj visoki dom iz kojeg proizlazi hrvatska Vlada da nitko nije od predstavnika Vlade, ali to je kolegu Boriću smišno. Upri se ti smijat, to ti je najbitnije, al to nije demokracija, to su elementi diktature. Bez obzira slagali se vi sa mnom, sa kolegama ne znam iz drugih političkih opcija. I još jednom, oporba je ona bez obzira na svjetonazor, na ono, na ideološke stavove pokaziva da oporba brine o onom što građani traže od njih. Da daju prijedloge i to je vama također problem bez obzira na ideološko svjetonazorske ili ne znam koje druge razlike. Uloga oporbe je da sve napravi da Vlada napravi bolje, da rade i ministri bolje i bolje za naše građane. To je interes. I zato oporba je dala veliki broj amandmana i u slučaju proračuna, a vi na ovaj prijedlog niti jedan amandman, a imate većinu, pa dajte amandmane na ovo, dajte nekakve prijedloge. Možda neke vi bolje stvari imate, ali vi ništa. Al mi kad dajemo konstruktivne prijedloge, zakonske inicijative, amandmane na proračun ili bilo koje druge vrlo značajne dokumente vi ih odbijate. Al ja ti kažem kolega Boriću morete dovikivat iz klupe, vi preuzimate neprihvaćanjem ovog odgovornost za nefunkcioniranje, za probijanje mjera koje će se događati jer niste ništa poduzeli kao saborski zastupnik. Prepustili ste to kome? Kaže imamo odlične, odlične zakone. Pa mi svaki dan prepisivamo zakone, mi smo prenormirani, vjerojatno su to najbolji zakoni na svitu, ali se ne provode. Ne provode se zakoni. I još jednom sramotno je šta niti jedan predstavnik Vlade nije i sramotno je šta ste javne kanale tj. cijelu hrvatsku televiziju zatvorili ciljano da ovo narod ne vidi i ne čuje. Hvala lijepo.
Posljednja završna rasprava u ime Kluba SDP-a, uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, članak, jedan od prvih članaka, a mislim da je Članak 2. Zakona o istražnim povjerenstvima kaže da se istražno povjerenstvo osniva zbog pitanja od javnog interesa, a osobito i sada kaže prvo temeljne vrednote Članka 3. Ustava RH, a složit ćemo se da je vladavina prava jedna od temeljnih vrednota iz Članka 3. Ustava RH. Drugo, temeljne slobode i prava čovjeka i građanina iz Glave III Ustava RH, a pravo na pravedno suđenje ili na zakoniti sudski postupak jeste jedno od temeljnih sloboda i prava čovjeka i građanina iz Glave III Ustava RH. I treće, zakonitosti rada državnih tijela i javnih službi i pravnih osoba javnog prava, a propitivanje dakle utvrđivanje zakonitosti rada se također sadržava u ovome prijedlogu. Dakle ovaj prijedlog je školski primjer kako treba izgledati prijedlog odluke o osnivanju istražnog povjerenstva u toj mjeri da bi ga trebalo izučavati na fakultetima. Dakle, sve kako piše u Članku 2. Zakona o istražnim povjerenstvima. Naravno mi se tu nalazimo u jednom začaranom krugu. Kada se postavi prijedlog istražnog povjerenstva za konkretnu stvar onda učinite sve da dođe do prekida rada istražnog povjerenstva, a kada se to napravi široko onda je preširoko. Ja mislim da bi trebali onda osnovati jedno poluistražno, polupovjerenstvo dakle da ne bude niti preširoko, niti prekonkretno, a i tu bi našli primjedbi. Dakle, kad je došlo do ideje o istražnom povjerenstvu, autor je, autor te ideje je Nikola Grmoja, a kolege iz Možemo su dali najveći, veliki doprinos sastavljanju prijedloga odluke, a sve oporbene stranke, ono što vi volite reći koalicija žutih, zelenih, crvenih, crni i ne znam kojih vragova krajnje, krajnje lijevo, krajnje desno to, dakle je uspjela dogovoriti i tekst ove, ove odluke. Sava pitanja koja su ovdje postavljena su postavljali u svojim međusobnim retoričkim bravurama predsjednik države i predsjednik Vlade. Tko je znao, kad je znao, jel trebao znati, zašto je trebao znati, zašto nije trebo znati, tko je gdje bio, tko gdje nije bio, koje još bio još bio od onih koji nisu bili? Prema tome to je sve ovoga bilo obuhvaćeno u trenutku kada se ovaj prijedlog odluke, kada se ovaj prijedlog odluke ovoga uputio. To je dakle negdje korespondiralo sa početkom afere JANAF. Dapače čak su kolokvijalno mediji govorili da je to istražno povjerenstvo u aferi JANAF pa smo mi morali uvjeravati da neće biti o aferi JANAF jer da se o tome ne može osnovati istražno povjerenstvo. Ovo je bila jedna prilika nažalost izgleda propuštena da utvrde kako sam naslov, naslov odluke kaže utvrđivanje ometanja, onemogućavanja i drugih nedopuštenih utjecaja na neovisne istrage uključujući fazu izvida i procesuiranje slučajeva organiziranog i gospodarskog kriminaliteta. Dakle, to je jedna ovoga, dakle ovo je bio jedan pokušaj da se poveća i povrati povjerenje građana u institucije koje je narušeno u većoj mjeri i prije, ali posebno za vrijeme afere, afere JANAF kada je bilo očito da je, da su postojala određena ovoga ometanja, onemogućavanja i drugi nedopušteni utjecaji na neovisne istrage i bilo je dobro da između ostalog popričamo ne sa aktualnim državnim odvjetnicima ili sucima, nego sa bivšima koji imaju neka iskustva i mogu pomoći i dati neke odgovore koje javnost zanima, a oni su, oni su u prisezi. Ja bih sad završio završno izlaganje i izvolio bih u ime predlagatelja.
Jeste se prijavili?
Ako neće nitko od kolega.
Jeste se prijavili?
A to samo zato da dok pričam u ime predlagatelja, ako želite replicirati da mi možete dignuti repliku. Ja [[Upadica: Ma neće ti replicirati.]] nemam što drugo reći osim ovoga što sam rekao, pa onda ovoga ako nećete u tom slučaju završavam i ovo uvodno izlaganje i doviđenja i hvala na suradnji.
S ovim smo iscrpili raspravu, zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Nastavljamo sutra u 9 i 30 Prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj i područnoj i regionalnoj samoupravi s konačnim prijedlogom zakona. SJEDNICA PREKINUTA U 20,39 SATI.