Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane zastupnice i zastupnici, pozdravljam vas i zahvaljujem na susretljivosti svih parlamentarnih stranaka da u ovakvoj proceduri zajednički pokušamo što prije donijeti odgovarajuće zakonske promjene kako bismo i kao Vlada i kao Hrvatski sabor odgovorili na izazove koje je pred nas postavila pandemija na globalnoj razini, a epidemija novog korona virusa Covid-19 ovdje u RH. Prije nekoliko dana rekao sam da smo u ratu protiv korona virusa, ratu protiv panike i ratu protiv društveno ekonomskih posljedica novih okolnosti. Svijet se suočava s ovim problemom, Europa se suočava s ovim problemom koji je kao što znate krenuo iz Kine prije nešto manje od 3 mjeseca i koji je do sada zarazio 200.000 ljudi i usmrtio preko 8.000 ljudi. To je dva puta više zaraženih koji imamo sada nego prije 13 dana. I dva puta više preminulih nego prije 9 dana. Što znači da se dinamika širenja ove pandemije značajno ubrzala u protekla dva tjedna. Ponajprije u Europi i to nakon što je usporila u Kini prije mjesec dana. U Hrvatskoj na sreću situacija je još pod kontrolom i broj zaraženih je prilično umjeren te jutros kao što ste mogli čuti na press konferenciji našega stožera civilne zaštite iznosi 81 zaraženi. No, u proteklih tjedan dana broj zaraženih u Italiji utrostručen je na preko 31.000, u Francuskoj je više nego utrostručen na gotovo 8.000, u Njemačkoj je učetverostručen na preko 9.000, u Španjolskoj je gotovo pomnožen 5 puta na oko 12.000. Za razliku od ovih zemalja broj u Hrvatskoj je još uvijek ograničen i potrebno je upravo sada djelovati kako bismo spriječili munjevit rast koji se dogodio u drugim zemljama. Hrvatska je ovu ugrozu prepoznala na vrijeme i spremno je dočekala. Valja podsjetiti, ovo je posebno važan podatak, molim i javnost, a i sve vas da vodite računa o njemu, da je Španjolska prije točno 17 dana, 17 dana imala 84 zaražena, to je otprilike koliko Hrvatska ima danas. Danas je broj zaraženih u Španjolskoj 12.000 u 17 dana sa 84 na 12.000. Stoga kako bismo situaciju držali što je više pod kontrolom moramo uvesti drastičnije mjere kako bismo što je više moguće usporili razvoj ove epidemije koju je zahvatio cijelu Europu. Stoga smo na preporuku epidemiologa i Kriznog stožera pripremili mjere koje će nakon što je Sabor danas već izglasao promjenu Zakona o sustavu civilne zaštite biti predložene i koje će stupiti na snagu kako bismo što više ograničili okupljanja i društvene kontakte. Istodobno Vlada je pripremila i paket gospodarskih mjera. Mi prije ove epidemije možemo slobodno kazati da je gospodarska situacija u Hrvatskoj bila zadovoljavajuća sa stopom zdravoga rasta od 3%, sa uravnoteženim javnim financijama, sa viškom na tekućem računu platne bilance, sa investicijskim kreditnim rejtingom i sa daljnjim smanjenjem javnoga duga. Stoga ovu novonastalu situaciju dočekujemo spremniji i otporniji nego da se ona dogodila prije nekoliko godina. Kako je nedvojbeno da epidemija korona virusa utječe na gospodarsku aktivnost u Hrvatskoj, a u ovoj velikoj bitci za zdravlje ne smijemo ostaviti po strani borbu za svako radno mjesto. Stoga ekonomskim mjerama dajemo poticaj za zadržavanje radnih mjesta, što nam je primarni cilj, ali i rješavanje problema nelikvidnosti onima čija je poslovna aktivnost smanjena uslijed epidemije korona virusa. Za pomoć gospodarstvu uslijed epidemije pripremili smo u ovoj fazi 63 mjere kroz 19 zakona i niz podzakonskih akata. Jedan dio njih provodi se i bez promjene zakona odnosno putem uredbi, odluka Vlade. Stožerne mjere koje smo pripremili su sljedeće: odgoda javnih davanja poreznim obveznicima s poteškoćama, riječ je o porezu na dohodak, porezu na dobit, doprinosima za mirovinsko i zdravstveno osiguranje na tri mjeseca s mogućnošću produljenja za još tri mjeseca. Osnovna je ideja da se uslijed nastupa posebnih okolnosti poreznim obveznicima odobri odgoda plaćanja poreznog duga, a nakon toga i beskamatna obročna otplata. Dodatno, ministar financija dobiva ovlast da pravilnikom uredi sve pojedinosti te da po potrebi u vrlo kratkom roku prilagodi postupanje eventualnim budućim posebnim okolnostima. Beskamatnim zajmom općinama, gradovima i županijama, HZZO-u i HZMO-u do visine poreza na dohodak, prireza i doprinosa čije je plaćanje odgođeno ili je i je odobrena obročna otplata. Preuzimamo taj likvidonozni jaz na sebe odnosno na državni proračun. Osigurat ćemo financiranje i likvidnost gospodarstva. HBOR i komercijalne banke nakon razgovora koje smo obavili spremne su za moratorije, odgode, naplate kreditnih obveza, osigurati obrtna sredstva i sredstva za reprogramiranje postojećih kredita. Npr. kredite za likvidnost gospodarskim subjektima, za financiranje plaća, režijskih troškova i ostalih osnovnih troškova poslovanja. Potpora za očuvanje radnih mjesta u sektorima poduzećima koja će biti pogođena korona virusom je također predviđeno, financiranje 100%-nog iznosa troška minimalne neto plaće po stalno zaposlenom uz uvjet da ne otpuštaju radnike, uz uvjet da ne otpuštaju radnike. Dakle ova je mjera usmjerena prema poslodavcima radi zadržavanja i očuvanja radnih mjesta na način da će HZZ poslodavcima isplaćivati iznos neto minimalne plaće dakle 3.250 kuna, ona je kao što znate u našem mandatu povećana za 100 eura koju će onda oni isplaćivati radnicima. Poslodavci mogu povrh toga isplaćivati i dodatni dio plaće na što ih potičemo kroz mjere odgode plaćanja zdravstvenog i mirovinskog doprinosa te plaćanja poreza. Dakle ne plaćaju ni zdravstveno, ni mirovinsko, ni poreze, dobivaju 3.250 kuna neto, a povrh toga mogu isplaćivati još ostali dio plaće svojim zaposlenicima. Upozoravam još jednom, mjera se neće odnositi na one koji će otpustiti radnike, to govorim stoga jer je ovo posebna okolnost, okolnost koja zahtijeva i odgovornost i solidarnost, okolnost u kojoj je vrijeme za jedinstvo nacije. I stoga očekujem i od gospodarskih subjekata, a osobito poslodavaca da razumiju trenutak u kojem se nalazimo i da prepoznaju kao zajednički cilj očuvanje radnih mjesta. Jedino ako smo svi kao društvo solidarni moći ćemo bolje prebroditi ovu krizu i važno je da svi podjednako i solidarno snosimo dio tereta. Ovaj rat sa korona virusom znači da ćemo ga dobiti samo ako smo jedinstveni, ako ne budemo jedinstveni imat ćemo većih problema i veću štetu. Donijet ćemo i niz sektorskih mjera odgoda plaćanja turističke članarine, turističke pristojbe, produljenje trajanja mjere stalnih sezona za 6 mjeseci, povećanje sredstava za mikro zajmove, za obrtna sredstva, za mikro i male poduzetnike do 25.000 eura uz poček 12 mjeseci, bezuvjetno produljenje trajanja projekta za sufinanciranje projekata iz Operativnog programa Konkurentnost i kohezija, Operativnog programa Učinkovitost ljudskih potencijala dakle za korisnike sredstava Europskih fondova. Ubrzane isplate, čak 75% potraživih zahtjeva za plaćanje EU projekata, odgoda plaćanja zakupnine zakupnicima i korisnicima poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države. Glede škola, mi smo bili u procesu digitalizacije škola kao što znate i jedna smo od država koja se najbrže, najučinkovitije i najbolje pripremila za novonastale okolnosti. Praktički, od prvog dana prestanka škola, kao što vidite naši najmlađi đaci od 1. do 4. imaju mogućnost pratiti školu na programu HRT-a, a svi ostali od 5., pa nadalje, putem on line nastave i to tehnologijom pouzdanom koja izdržava veliki broj korisnika i koja je bolja i učinkovitija nego brojne države zapadne Europe. Želim dodati još nekoliko riječi i o onome što se zbiva na europskoj razini. Jučer popodne održano je još jedno Europsko vijeće putem video konferencije, trajalo je 3 sata, jedine tema su bile mjere koje poduzimamo protiv ove pandemije. Postoji europska solidarnost, posebice s onim zemljama koje su već sada pretrpile velike žrtve. Samo da podsjetim, broj umrlih u Italiji se gotovo, u slijedeća 3 dana će se izjednačiti sa ukupnim brojem umrlih u Kini, razlika je samo 6 umrlih osoba, da shvatimo ozbiljnost situacije u našem najbližem susjedstvu, a Kina ima milijardu i 400 milijuna ljudi, Italija ima nešto više od 60 milijuna ljudi, broj umrlih razlika je sada svega 600 ljudi. Razumijemo ozbiljnost situacije? Italija nije daleko od RH. Mjere koje smo donijeli odnose se na prvo, ograničavanje širenja virusa, osiguranje potrebne medicinske opreme i lijekova, poticanje znanstvenog istraživanja kako bi se što prije pronašao lijek odnosno cjepivo, donošenje zajedničkih mjera za ublažavanje gospodarskih posljedica, te pomoć građanima, dakle državljanima članice EU koje su trenutno negdje u trećim zemljama i pomoć kako da se oni vrate kućama. Pripremljena su dva dokumenta, dakle vodić svojevrsni za ograničenje neobaveznih putovanja u EU, dakle kako limitirati širenje virusa, svi oni koji nužno ne moraju doć u EU da slijedećih mjesec dana neće ni doći, neće ni doći. Preporuke za upravljanje granice radi zaštite zdravlja i osiguravanja dostupnosti roba i osnovnih usluga, ograničena putovanja su zamišljena da se drastično smanji priljev ljudi na vanjskim granicama unije. Vanjska granica unije u ovom trenutku mora djelovati kao sigurnosna zona jer je to u zajedničkom interesu svih članica u postojećim okolnostima s koronavirusom koji ne pozna granice, ne pozna granice i koji je raširen na cijelom prostoru, režim vanjskih granica pruža mogućnost usklađenog djelovanja država članica i cilj ovih mjera je da se zatvore vanjske, a da se članicama omogući da nađu modalitete prometa, da prometni koridori funkcioniraju. Kao što smo preko vikenda dogovorili sa novom slovenskom Vladom, sa Vladom u Srbiji, u BiH i Mađarskoj kako da omogućimo transport roba da ne dolazi niti do gužvi, niti prestanka opskrbe. Sve ove mjere ne odnose se na državljane unije, dakle vrlo važno za imati na umu. Također vodili smo računa u jučerašnjoj raspravi i o tome kako da se od strane komisije pomogne i da potpora za nabavu odgovarajuće medicinske opreme za jaču suradnju sa industrijom, za nabavu je novoga okvira zaštitne opreme i kupnju kroz sustav civilne zaštite. Budući da još nema cjepiva za COVID-19, na jučerašnjem sastanku neki od lidera dali su naznake temeljem informacija koje imaju, da postoje ohrabrujuće prognoze da bi potraga za cjepivom uskoro mogla i uspjeti. To je jedna od boljih informacija koju smo saznali jučer. Što se tiče normalnog funkcioniranja vijeća, dogovoreno je zbog sigurnosnih razloga da se odgodi Europsko vijeće idućega tjedna koje je bilo predviđeno, te da se održi nova video konferencija. U raspravi je sudjelovala i Christine Lagarde, predsjednica Europske središnje banke, koja je dala svoju analizu prateći reakcije svjetskih tržišta, na gospodarske posljedice ove krize, te je na tragu upravo mjera koje i mi ovdje radimo, kako osigurat likvidnost, kako osigurat povoljne zajmove, smanjiti rizik od fragmentacije tržišta. Održan je i sastanak euro skupine, ministar Marić će u svom dijelu izlaganja nešto kazati i o tome zajedno sa Marijom Sentenom i o mjerama koje se poduzimaju, ne samo za one države koje su u euro skupini, nego i one koje su uopće članice unije. Jučer sam razgovarao i sa povjerenikom Hanom, dakle povjerenikom za proračun, komisija je RH omogućila korištenje likvidnih sredstava odmah praktički u iznosu od 174 milijuna EUR-a, dakle 1,3 milijarde kuna koje će se koristiti za brže plaćanje projekata sufinanciranih iz Europskih fondova. Iznos ukupni novaca koje mi sada procjenjujemo da ovaj paket zakonski koji smo jučer prihvatili na Vladi i sada ih predlažemo u hitnoj proceduri za usvajanje u saboru zajedno sa ostalim mjerama, iznosi i više od 30 milijardi kuna. Mjere odgoda poreza kada ih gledamo u razdoblju od 3 mjeseca su do 12 milijardi kuna, isplata ove neto plaće o kojoj sam govorio onim poslodavcima koji će zadržati radnike, još jednom ponavljam koji će zadržati radnike će otprilike biti 5 milijardi kuna. Moratorij na plaćanje kredita odnosno rata kredita prema HABOR-u, prema bankama će ukupno iznositi oko 17 milijardi kuna. Sektorske mjere po resorima, vidite da je ovdje niz ministara će otprilike biti oko 1 milijarde. Ono što u ovom trenutku ne znamo koliko će biti iznos sredstava koji će nam trebati za nove kredite, a trebat će i toga. I poruka prije nego što dam riječ potpredsjedniku Mariću, je da Vlada u ovom trenutku apelira na što veći mogući stupanj konsenzusa sa političkim strankama u Hrvatskom saboru. Mi ćemo baš svaki i najsitniji detalj djelovanja u ovoj krizi raditi kao i do sada. 100%-tno transparentno informirati vas informirati hrvatsku javnost, sve naše građane o realnostima razvoja ovih novih posebnih okolnosti, o mjerama koje poduzimamo i tražit ćemo vas potporu za mjere koje predstavljamo danas. Usporedno gledajući sa drugim članicama unije ovo je komplet možda najkompletnijih mjera koji se predstavlja u bilo kojoj članici. Noćas smo radili prvu preliminarnu analizu jer su sve države notificirale Europsku komisiju o tome što rade. I našu ulogu i kao predsjedajuće vijeća i kao zemlje koja je zasada zahvaljujući pripremi na ovu krizu već sredinom siječnja reagirala dosta bolje i brže od drugih kanimo kroz cijelu krizu koja je pred nama u ovom razdoblju koje će biti zaista zahtjevno i izazovno voditi uz punu odgovornost i zaštitu nacionalnih interesa. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem predsjedniku Vlade i pozivam sada potpredsjednika Vlade i ministra financija poštovanom Zdravka Marića. Izvolite potpredsjedniče.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane dame i gospodo saborski zastupnici, dakle čuli ste uvodno od predsjednika Vlade kontekst širi, ja ću se samo nadovezati na njega. Dakle, ono što smo nebrojeno puta rekli ljudsko zdravlje i ljudski životi sigurno kao glavni i osnovni nazovimo ga tako nulti cilj, ali ne manje vrijedno i ne manje važno je pitanje i gospodarstva što iz perspektive samog gospodarstva i efekata i učinaka, što iz njegove uloge u samom društvenom životu svih nas skupa u RH. Proteklih dana nebrojeno, zaista nebrojeno aktivnosti i mjera koje smo poduzimali zaista na dnevnoj bazi kako bi se između ostaloga poglavito omogućila adekvatna i opskrba i distribucija i raspodjela dobara, poglavito prehrambenih i higijenskih. I sami smo bili svjedoci i mi smo izvještavali o tim postocima, naravno tijekom rasprave možemo o tome malo i detaljnije govoriti kako i na koji način su požrtvovno radili od naših distributera, vozača kamiona, blagajnica, skladištara i svih onih koji su zaista marljivo uz zdravstvene djelatnike i sve koji sudjeluju u stožeru civilne zaštite odradili jedan sjajan posao i rade sjajan posao. Što se tiče ovih gospodarskih mjera, čuli ste nekoliko puta pa ću i ja tako govoriti, radna mjesta i likvidnost u smislu nastavka i funkcioniranja samog gospodarstva je u ovom trenutku na prvom mjestu što se tiče ovih gospodarskih mjera. I ako iščitavate cijeli ovaj set od 63 mjere broj zakona koji doseže broj od 19 odnosno čitav niz podzakonskih akata koji će uslijediti nakon izglasavanja zakonskih prijedloga odnosno koji će biti bilo u ingerenciji Vlade, bilo u ingerenciji pojedinih ministara koji bi trebao doprinijeti da se u kratkom roku ove mjere između ostaloga mogu implementirati i već polučiti određene rezultata. Mi smo svjesni duboko toga da će biti sigurna potreba za još dodatnim mjerama, revizijom postojećih i sl. ovisno o tome kako i na koji način će se sve okolnosti razvijati. Svjesni smo u potpunosti visoke, dinamične kategorije krize koju uzrokuje Covid-19 i svih onih implikacija koje se događaju na samo gospodarstvo. U ovom dijelu koliko imam vremena, ali naravno i tijekom rasprave tu su i ostali kolege, svi gospodarski resori Vlade RH su bili u potpunosti fokusirani na kreiranje ovih mjera. Odmah ću reći da i vidjeli ste i primijetili ste od prvog dana za stolom imamo i HNB, dakle vidi se ta sinergija odnosno zajedničko djelovanje između fiskalne i monetarne politike, nešto što ste i vi također u Hrvatskom saboru jako puno puta ukazivali i upozoravali da je potrebno, a pogotovo u ovakvim okolnostima više nego potrebna takva suradnja. Tu su i predstavnici socijalnih partnera u različitim udruženjima da ih ne nabrajam sada da nekoga ne bi slučajno izostavio i tu su naše također uporišne točke kao HABOR i HAMAG BICRO u smislu određenih mjera. Ono što bi htio u ovom trenutku reći je provedba ovih mjera nakon ove današnje rasprave izglasavanja je ključna. Kriterij koji ćemo definirati za svaku od ovih mjera poglavito one koje su horizontalne prirode trebaju biti što je moguće jednostavniji, razumljiviji i prohodniji. Krenut ću od ove mjere što se tiče odgode poreza. Dakle, Porezna uprava je stožerno mjesto za komunikaciju, e-porezna, priopćenja porezne i bilo koji drugi vidovi, modusi će biti u potpunosti i na dispoziciji našim poreznim obveznicima. Ukoliko ste bili uredni porezni platiša i ukoliko već u ovom trenutku imate ili ćete imati reperkusije na vaše poslovanje u smislu ovoga prihoda poslovanja i efekte korona virusa vi ste već se kvalificirali za ovu mjeru koja znači odgodu naplate pojedinih javnih davanja. Kroz jedan članak Općeg poreznog zakona koji dana mijenjamo mi govorimo iz perspektive centralnog proračuna, porez na dohodak, porez na dobit i doprinose, međutim otvara se naravno prostori i drugima na lokalnoj razini, u javnom sektoru širem itd., koji također nakon ovoga mogu se odlučivati za slične mjere na koji način i kako olakšati ove trenutne okolnosti našim poduzetnicima i građanima. Ono što je važno za reći, dakle ta odgoda na 3 + dodatna eventualna 3 mjeseca je beskamatna i u nekom trenutku kada stvari, nadamo se, i krenu između ostaloga u boljem smjeru, omogućit će se također beskamatna obročna otplata što tog duga koji je odgađan, što svakog drugog koji će u međuvremenu kao takav nastajati. Dakle, maksimalna fokusiranost naravno na likvidnost samih obveznika. Također, sa kreditnim institucijama i HBOR-om i HAMAG-BICRO-om, dakle radimo model koji se tiče i odgode plaćanja i naplate određenih kreditnih obveza odnosno davanja prema tim financijskim institucijama, dakle moratorij. Po sličnom principu u kontekstu ta 3 mjeseca i vremenskog horizonta, tu će uporišna i stožerna točka biti FINA koja će biti umrežena i povezana sa svim bankama, tu je prvi kriterij, kao što je ovdje bio porezni dug u smislu urednosti podmirivanja, tako će ovdje biti u smislu urednog platiše kreditnih obveza. U RH na stanju 31.12.2019. preko 90%, preko 90% obveznika odnosno imatelja određenih vrsta kredita ili dužnika je bilo uredne platiše. I opet ponavljam, po istom principu neki od njih već sada osjećaju posljedice na svoju prihodnu stranu ovoga računa dobiti i gubitka odnosno će osjetiti. To će osjetiti je također kriterij odnosno instrument kojim će se moći kvalificirati za ovakvu mjeru. Što se tiče toga moratorija odgode plaćanja i ove prethodne mjere, ona je sigurno dobro došla. Međutim, brojnim našim poduzetnicima, obrtnicima, poglavito onima malima, srednjima i mikro ta mjera neće biti dovoljna jel ako su u datim okolnostima kompletni procesi i njihove isporuke usluga ili roba zaustavljena, nemaju dodatnih novih prihoda iz kojih bi mogli isplaćivati plaće i podmirivati režijske troškove i slično, zato je stožerni dio ovog paketa mjera i mjera da iste te kreditne institucije na čelu sa HBOR-om i HAMAG-BICRO-om lansiraju nove modele i pakete koji će značiti obrtna sredstva, nova obrtna sredstva, nova likvidnost u sustav, upravo sa namjerom koju sam maloprije spomenuo da se podmiruju od plaća preko režijskih troškova i nekih drugih obveza prema dobavljačima. To je onaj dio koji ste sada čuli u, u završnom riječju predsjednika Vlade koji u ovom trenutku teško možemo i kvantificirati jel ne možemo pretpostaviti i znati u potpunosti kolka će bit potražnja, ali sigurni smo da će je biti i ono što je jako važno da za sve te mjere osiguramo na centralnoj razini što se tiče samog državnog proračuna dovoljno likvidnosti da se sve ove mjere mogu provoditi na jedan adekvatan način. Svi vi koji dolazite sa lokalne razine znam da vas uvijek posebno muči, konkretan primjer, odgode plaćanja i naplate poreza na dohodak. Zato i mijenjamo Zakon o izvršenju državnog proračuna za ovu godinu gdje će vam se beskamatni kredit davati da se taj likvidonosni jaz prenosi na centralni proračun. Dakle, lokalna samouprava, HZZO, neće osjećati manjkove u svojoj likvidnosti tijekom razdoblja ovih odgoda naplate javnih davanja. Ali opet u isto vrijeme ću reći, upravno lokalnu samoupravu i pozivam da slijedi naš primjer jel promjenama Općeg poreznog zakona i oni dobivaju mogućnost da u svojem, u svojim okvirima i u svojim mogućnostima također izlaze u susret građanima i gospodarstvenicima. Tu je kolega Aladović koji će siguran sam, tijekom današnje rasprave i detaljnije pojasniti također jednu od najvažnijih horizontalnih mjera, a to je mjera koja se tiče isplate ne samo utjecanja na bruto, nego neto plaće, dakle do iznosa minimalne plaće za sve one koji se, također ispunjavaju kriterije koji će biti propisani u okviru njegovog djelokruga. Moram reći da će tu biti ključni i osnovni kriterij uz ove koje smo dosada naveli, kao što ste dosada čuli, osiguravanje i kontinuitet radnih mjesta i to je ona zapravo osnovna poruka koja je iz, na neki način, svih ovih mjera iznjedrena. Kratko na kraju, ove sve mjere, prema svemu onome što smo i čuli putem javnih sredstava priopćavanja, putem brojnih sastanaka koje smo odveli, putem dijaloga koje vodimo i na europskoj razini su u skladu i na tragu i očekivanja. I kada gledamo i ovaj dijalog koji se vodi na europskoj razini i Europska komisija i pojedine europske financijske institucije poput Europske investicijske banke, Europske banke za obnovu i razvitak, Razvojne banke Vijeća Europe, pa i globalnih multilateralnih financijskih institucija izlaze sa određenim paketima financijskim koji kada gledate još uvijek ne u potpunosti detaljiziranu razradu, ali na tragu je ovoga o čemu mi danas govorimo i ovih mjera. I sigurno što nacionalni izvori koje imamo u ovom trenutku, što ti međunarodni od europskih do globalnih sve je to nešto na što računamo da će nam biti kao takvo i potrebno za ispunjenje svih ovih mjera i provedbu ovi, odnosno implementaciju istih. Tako da što se nas tiče sigurno da i danas ovo sve što raspravljamo kao, ja bi ga nazvao prvi set mjera, koji smatramo da je jako važno da profunkcionira i da imamo kapaciteta da ga stvarno zaista stavimo u funkciju po izglasavanju, po donošenju podzakonskih akata već krajem ovog odnosno početkom idućeg tjedna, donosi i trebao bi donijeti i dati određene efekte, međutim kamo sreće, kamo sreće da se na tome možemo i moramo zaustaviti. Po velikoj vjerojatnosti je da ćemo morati i pred vas i pred općenito hrvatsku javnost dolaziti i sa novim i dodatnim mjerama, ali naravno što je važno je da već i ove zažive u što kraćem mogućem roku. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem potpredsjedniku Vlade. Imamo sveukupno 25 replika, od toga 21 ide premijeru i 4 replike ministru financija. Prvi je na redu poštovani kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Premijeru, ja bi ovde krenuo od onoga što je bitno za RH, a to je poljoprivredno zemljište. U RH imamo 800 000 hektara neobrađenoga zemljišta. Donijeli smo u ovome saboru Zakon o poljoprivrednome zemljištu i u posljednje 2.g. samo je podijeljeno 11 000 hektara. Da bi bili, imali vlastitu proizvodnju kad se hvalimo sa gospodarskim rastom pitanje je da li mi proizvodimo dovoljno poljoprivrednoga zemljišta il su loše politike, ovo nije kritika, ovo je prijedlog, da se hitno promijeni Zakon o poljoprivrednom zemljištu gdje lokalna samouprava donosi programe a to moraju blagosloviti župani pa tek Ministarstvo poljoprivrede. Što ćete učiniti, ja imam prijedlog zakona, mogu vam ga dat a mogu ga i proslijediti, što ćete učiniti da što prije hrvatski seljak dobije poljoprivredno zemljište?
Hvala vam. Hvala. Izvolite odgovor, predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa, poštovani zastupniče Bulj. Evo ovdje je i ministrica Vučković koja će sudjelovati kasnije raspravi ... [[Govornik se ne razumije.]] budemo u detaljima ovog paketa zakona koji se odnosi na poljoprivredu, nama je važno da dođe do dostatnosti u poljoprivredi. To je trenutno najbitnija poruka upravo u ovakvim okolnostima i u pogledu proizvodnje i u pogledu opskrbe i u pogledu sigurnosti naših građana. I zato ćemo ukoliko bude potrebno i u novim okolnostima vidjeti da li ima potreba za dodatnim izmjenama Zakona o poljoprivrednom zemljištu, ministrica zajedno sa svojim suradnicima već na temelju ovih nekoliko mjeseci odnosno provedbe za vrijeme našega mandata osluškuje da li su zaista svi problemi koji su trebali biti riješeni, riješeni na adekvatan način. Prema tome, ako treba iskoristit ćemo i ovaj kontekst da poboljšamo i taj zakonski okvir. Hvala.
Hvala. Kolega Grmoja, izvolite.
Hvala. Poštovani premijeru, javljaju se obrtnici, poduzetnici, kažu Vlada nam nudi odgodu, nama ne treba odgoda, nama treba oprost davanja, ono što nam nudite, nudite nam samo da odgodite sada nakon ove teške krize to nas sve čeka, a nama već sada je ugroženo poslovanje, već sada planiramo otpustiti ljude, ove vaše mjere nisu dovoljne. MOST je dao konkretne mjere i ja vas ovdje s ovoga mjesta još pozivam na jedno. Tražimo snažnije, odlučnije mjere za naše građane, spremni smo podržati i ove vaše mjere isto tako, ali tražimo da one budu snažnije i tražimo da srežete potrošnju države. Ne može dogoditi poštovani premijeru, da vi sada kupujete 270 ili više automobila u jeku ove krize kada naši građani ne znaju što će biti s njihovim poslovanjem, odustanite od toga, srežite troškove države i sav novac upumpajte u naše gospodarstvo.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Što se tiče mjera, ovo su vrlo zaokružene i kvalitetne mjere. Da ste vidjeli ovo što smo mi vidjeli i noćas gledali mjere drugih zemalja, onda bi ih možda gledali malo drukčijom optikom. Ako mi poslodavcima kažemo nemojte davati otkaze ljudima, čuvajte radna mjesta, pokažite odgovornost i solidarnost, mi ćemo kao država svim vama dati neto 3250 kn putem HZZZ-a da ih isplatite svakom vašem djelatniku. Ako imate rezervi, isplaćujte plaće i povrh, pogotovo ako radite, neće svi biti u istoj situaciji. Ne plaćate zdravstveno, ne plaćate mirovinsko i ne plaćate poreze. Dakle mi smo ogolili sustav troškova uz direktnih 3250 kn svakome, zato govorimo 5 milijardi koliko će koštati ta mjera, učinili smo sve u ovom trenutku. Sve što treba. Govoriti danas kad ne morate plaćati ništa o totalnom otpisivanju, to nije trenutak. Ajmo sad napraviti maksimum pa ćemo onda vidjeti dalje.
Hvala. Kolega Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade i potpredsjedniče s obzirom da imamo samo jednu repliku pa onda postavljam pitanje općenito za sve. Prije svega mogu pohvaliti moratorij koji će se napraviti prema HAMAG-u odnosno da sve mikrozajmove, ruralni razvoj, ... [[Govornik se ne razumije.]] itd., i ja bi išao korak dalje da se u slijedećem zapravo, u slijedećim mjerama to napravi moratorij na sve ove kredite umjesto ovog stand stila koji se predlaže jer šta je? Kad ovo prođe za mjesec, dva, tri, odgodom plaćanja ne odgađamo obvezu. I onda banka može sjesti nakon 3 mj. za sve tri rate. Moratorijem produžavamo ročnost. Znači to bi bilo na neki način na koji bi trebali ić gledat a ne da nakon 2, 3 mj. dođe sve na naplatu. To govorim prema poslovnim bankama. Znači po primjeru što se napravilo za HAMAG i samo me zanima još kriterij za ove poduzetnike s poteškoćama, koji će se kriteriji tu preuzimat? Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Evo ovako, što se tiče pitanja da li će banka odjedanput tražiti sve, neće. Dći će do reprograma i to bez kamata jer to je cijeli smisao. Ministar Aladrović, cijeli njegov tim radi na kriterijima, to nije lagan posao ali ti kriteriji su najbitniji, zato naglašavamo odgovornost. Ispričavam se zbog kratkog trajanja ovih sekundi za repliku, ovaj natječaj sam i ja sad vidio na internetu, to će biti stornirano. Nema kupnje auta u ovakvoj krizi, tako da tu zatvorimo tu priču u sekundi, ni ne znam ko je to sada i zašto objavio, ono što nije nužno, bit će stavljeno sa strane, ono što je nužno, bit će kanalizirano za rješavanje krize. Prema tome, to je zatvoreno. Hvala.
Sada je na redu kolega Podolnjak, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, uvažavajući i cijeneći sve napore koje Vlada čini i sva druga državna tijela u ratu protiv korona virusa kao što ste rekli, svjesni smo toga da ovih dana su ograničena i brojna ustavna prava i slobode naših građana, svih nas. Ako hoćete od slobode kretanja, prava na javno okupljanje, prava na rad, slobodu ulaska i izlaska iz države, poduzetničke slobode i zbog toga smatram da je ova Vlada trebala predložiti jedan krovni interventni zakon sa svim mjerama i svim ograničenjima ustavnih prava i sloboda građana sa jasno definiranim koje su to mjere, ko ih čini, do kada će one biti na snazi kao što je to primjerice učinio danski parlament prije nekoliko dana a ovako kroz 15 zakona, vi definirate posebne okolnosti bez roka trajanja, bez definiranja, delegirajući pojedine ovlasti a najviše stožeru civilne zaštite.
Hvala vam. Izvolite, odgovor.
Hvala lijepa zastupniče Podolnjak. Ja se kao pravnik s vama slažem, moramo voditi računa o bilokakvom ograničenju ljudskih prava, poduzetničkih sloboda, ali u ovom trenutku mi imamo svi prioritet. Ako ja gledam brojeve u Italiji, Rim je odavde 45 minuta leta avionom, tamo je umrlo praktički već sada 2.500 ljudi, onda je meni kao predsjedniku Vlade najvažnije da građani RH žive na način da izbjegnemo smrt, da budem sasvim korektan i konkretan, nema važnijeg prioriteta. Bez građana nema prava. Zakoni su napravljeni jako brzo, vrlo su precizni, vrlo su konkretni, dinamika ove situacije zahtijeva da Stožer civilne zaštite koji komunicira sve transparentno, nema ničega što bilo ko od vas ne zna, a da ja kao predsjednik Vlade znam, mora moć imati manevarski prostor da dnevno donosi odluke. Ne može zakon sve pokriti, zato smo mu i delegirali ove ovlasti. Hvala vam.
Sada je na redu kolega Sladoljev.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani premijeru. U vašem izlaganju niste konkretno pojasnili kojim sektorima i poduzetnicima kanite pomoći u subvencioniranju plaća, dakle kako se ne bi dogodilo da u ovoj krizi pomaže se samo jednima selektivno. Vidjeli smo da je HBOR znao to raditi i ono što mi s ove govornice trebamo poslati poruku ljudima da svi moramo biti uključeni i solidarni u ovoj krizi, pa i mi političari. I molim vas da apelirate ja jedinice lokalne samouprave pogotovo na grad Zagreb koji ima 218 mjesnih odbora, 17 gradskih četvrti u kojoj su visoke naknade ti ljudi primaju, isto tako političari u školskim odborima, upravnim vijećima vrtića mislim da iz ove krize ne bi političari trebali izaći okrznuti i svojim autoritetom možete poslati poruku da i političari trebaju snositi krizu.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Što se tiče sektora, svi koji budu pogođeni. Nema trijaže, a la carte, neko da, neko ne, svi koji prema kriterijima koji budu jasni da će biti pogođeni će apsolutno dobiti potporu. Mi smo prije nekoliko dana razgovarali na ovom ranijem sastanku telefonskom Europskog vijeća svi su govorili o zračnom prijevozu koji je doživio praktički zaustavljeni, lete avioni ali su prazni, imaju po dva putnika. Što mislite koliki su troškovi tih kompanija? Uopće sektor prijevoza? Dakle, bez ikakvih dilema, ali lančana je reakcija od hotela do prehrambenih, poljoprivrednih svih mogućih subjekata, trgovaca, svi će biti pogođeni. Situacija je, ovo je toliko izvanredna okolnost da nema toga tko neće biti dotaknut, zato su ove mjere horizontalne. Što se tiče ovih naknada, to je stvar za grad Zagreb, mi ćemo apelirati što god sve racionalno možemo smanjiti, pridonijeti rješavanju krize mislim da ćemo se time voditi, to je jasno.
Hvala. Kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade. Evo vidjeli smo ovdje cijeli niz mjera koje je Vlada predložila, međutim vi govorite ovdje o tome da poduzetnici neće morati davati davanja i poreze. A što je sa osnovnom plaćom? Ako neko zaradi nula kuna ovaj mjesec, a mnogi će zaraditi nula kuna, odakle će uopće moći dati i onu neto plaću, to je jedno jako veliko pitanje? I druga stvar, ovdje se nije govorilo o jednoj mjeri koja bi bila nužna, a radi se o brojnim novo nezaposlenima, dakle radi se ja osobno znam već na desetke ljudi osobno koji su ovih dana ostali bez posla, uglavnom mahom iz sektora ugostiteljstva i turizma, a bit će ih stotine tisuća uskoro, nismo vidjeli niti jedan prijedlog tih mjera ovdje među ovima i mislim da se radi o jednoj populaciji koja je najugroženija trenutno. Evo molim vaš komentar.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. Dakle, cijeli paket mjera odnosi se i na mogućnost davanja obrtnih sredstava za troškove, za plaće onima koji će biti ugroženi. Ja još jedan put apeliram u ovih nekoliko dana, rekao sam neki dan, tanka je linija između ozbiljnog odgovornog ponašanja i paničnog ponašanja, jako tanka linija. I naša rasprava ovdje mora finu nijansu odgovorne rasprave imati danas, poduzimati mjere, rješavati problem kalibrirano, odmjereno onima koje treba, a ne stvarati i generirati paniku. Zato apeliram na poslodavce, nemojte davati ljudima otkaze, ne dajte ljudima otkaze. To je jedna od najvažnijih poruka ovdje. Ako želimo očuvati radna mjesta očuvajmo ih, država će nadomjestiti ovaj dio koji može, nisu svi jednake snage u kakvoj su formi financijskoj. Neki će imati sredstava da se funkcionira normalno, oni koji neće isplatit će manje, ali obrtna i likvidonosna sredstva će biti tu.
Hvala. Kolega Orepić, izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] vi ubacujte obrtna sredstva koja će vratiti ljudi koji su spriječeni raditi. jedina logika u ovom trenutku koju moramo, htjeli mi to priznati ili ne prihvatiti je činjenica da trebamo ljudi koji ne mogu svojim radom nešto zaraditi odnosno koji su spriječeni raditi nemaju što ni plaćati. Riječ odgoda, odgoda bilo šta u ovom smislu ona akumulira, povećava dug tih ljudi koji su spriječeni raditi u ovom trenutku i ta akumulacija duga doće za tri mjeseca na leđa tih ljudi. Ova sredstva koja ćemo mi ubaciti i koja pozdravljam, trebaju ići na račun javne potrošnje, na rashodovnu stranu proračuna. Mislim da je to pravi smjer intervencija ukoliko želimo sačuvati gospodarstvo.
Želite odgovor? Izvolite.
Vlada ovdje predlaže zakone, predlaže mjere koje omogućuju da funkcioniramo, da ljudi imaju od čega živjet bez obzira da li ima operativne aktivnosti u pojedinim društvima, to je bit ovih mjera. Naravno da Vlada već sada, svi ministri, ministar financija pa radi se na tome da sve što nije nužno na rashodnoj strani proračuna se ne troši, pa nije niko ovdje iracionalan da će sad praviti kao da je situacija normalna. U svakom ovom zakonu imate formulaciju posebne okolnosti, mi smo u tim posebnim okolnostima već skoro 2 mjeseca. Mi se u Vladi o temi ovo korona virusa, ove epidemije sastajemo zadnja 2 mjeseca, svaki dan, nije svaki dan sve na televiziji, ali nema dana da se ja kao predsjednik Vlade ovom temom nisam bavio. I ona nas nije iznenadila kao mnoge druge zemlje, ni u zdravstvenom pogledu, ni u financijskom pogledu. Sad je moment za društvenu odgovornost i političku zrelost svih nas. Hvala.
Kolega Dobrović, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Vlade, poruke zajedništva i solidarnosti su dobre, ja ih pozdravljam i vrlo vjerojatno će se ove vaše mjere i zakonski prijedlozi proći sa velikom većinom. Međutim, ja bih jako volio da se tijekom provedbe definiraju i dodatne mjere i da se adresiraju vrlo velike prilike. Milijardu EUR-a uvoza hrane je prilika da se naš sektor ojača, da se njihovi proizvodi dovedu našim kupcima. Do godine može to biti možda dodatnih milijardu izvoza. Dalje, velika je sinergija u povezivanju kojeg ne vidimo za sada, ako HEP uvozi ugljen iz Kolumbije, a naš drvoprerađivački sektor ima veliki višak svoga proizvoda nije li jako dobra prilika povezivanje tih sektora, osim toga HEP je već djelovao kao garant kod zakupa LNG terminala itd. Postoje sredstva europska koja bi se mogla prioritetno usmjeriti domaćim proizvodima. Hvala vam.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepa. Zastupniče Dobrović, vi znate da smo mi već promovirali ovu politiku od polja do stola, baš da se forsira i kupnja i konzumacija domaćih poljoprivrednih proizvoda. Dakle, to je logika koju ministarstvo i sve moguće agencije i svi akteri koji postoje uopće u poljoprivredi kao i cijeli sektor nastoje primijeniti. Ovo je baš prigoda da to dodatno potaknemo. Da vidimo koliki su naši kapaciteti, kolike su mogućnosti. U normalnim okolnostima tržište je otvoreno, ako sad dođe do usporavanja opskrbe nekim uvoznim proizvodima koji su inače bili posebno popularni siguran sam da ima mnogih na našem tržištu koji će to nadomjestiti. Što se tiče spajanja primjerice HEP-a ili naših drvnih prerađivača mislim da je i to normalno i da će to slijediti. Dakle, sve što u ovom trenutku bit će racionalno, funkcionalno, međusobno korisno i u cilju rješavanja krize mi ćemo poduzimati. I nije ovo kraj mjera, možda dođemo već sutra na Vladu sa dodatnim prijedlozima. Stvari se jako brzo mijenjaju.
Kolega Ljubić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, gospodine premijeru, prvo čestitam Vladi, stožeru civilne zaštite, epidemiološkoj i infektološkoj službi na načinu kako upravljaju dakle ovom krizom evo više od 3 tjedna nakon prvog slučaja mi smo još uvijek na jednom prihvatljivom broju u odnosu na ostale zemlje. Ono što mogu primijetiti dakle činjenica da broj umrlih u samoj EU i to na žarištima koje se locira otprilike na 300 miliona stanovnika se približava broju umrlih u Kini govori da je Europa općenito preko sustava Svjetske zdravstvene organizacije regionalnog ureda za Europu pa i EU nisu pokazale efikasan i koherentan pristup upravljanja ovom krizom. S druge strane raduje me dakle informacija koju ste podijelili s nama maloprije da je na sjednici Vijeća EU odlučena europska solidarnost jer sam bio jako zabrinut prije nekoliko dana da su neke zemlje donijele odluku o ograničenju izvoza proizvoda koji su neophodni za borbu protiv korona virusa, dakle [[Upadica: Hvala.]] ova nova solidarnost će dobro doći Europi i novoj budućnosti.
Izvolite odgovor.
Logika je da se održi jedinstveno tržite koliko je to god moguće, koliko je god to moguće. Naravno je da je izgledno da će svaka zemlja voditi računa da li primjerice na svom tržištu ima dovoljno zaštitnih maski. To je sasvim logično. I u krajnjoj liniji odluku koju smo mi kao što ste vidjeli u subotu na sjednici Vlade donijeli, da ne želimo da nam u ovoj krizi netko profitira špekuliranjem i ponašanjem koje nije korektno. Vratili smo cijene na 30. siječnja. 30. siječnja je bio dan kad je Svjetska zdravstvena organizacija proglasila epidemiju korona virusom. Nije moguće da nešto što je 30-tog, ne ovo, ali nešto slično koštalo 1, da sad košta 10. To nećemo dopustiti. Ne damo da nam u ovoj situaciji netko profitira na način koji je nelojalan. Što se tiče našeg izvoza ukoliko dođe do manjka pojedinog proizvoda ministar može taj, ministar gospodarstva, taj izvoz zabraniti, to u ovom trenutku nije sporno.
Kolega Pernar, izvolite.
Uvaženi premijeru, rekli ste da se u ovoj krizi svi moraju odreći odnosno da svi moraju snositi ravnomjerno teret. Pa ja vas pozivam evo da pokažete djelima, a ne samo demagogijom da to iskreno mislite i da smanjite plaće svima nama u saboru i sebi kao premijeru jer bi na taj način pokazali da ste spremni dijeliti sudbinu svojih građana, a ne se ponašati da vas nije briga što se događa. Također, odgoda plaćanja koje vi nudite doprinosa i poreza nije nikakvo rješenje zato jer u konačnici će ti ljudi morati platiti doprinose i poreze za nešto za što uopće nisu mogli ostvariti nikakvu ekonomsku korist, jer nema nikakvog ekonomskom rada. To što vi sugerirate ljudima da dižu kredite, da plaćaju doprinose i poreze radnicima koji ne rade, to je luda priča to vam neće utjecati pozitivno, ljudi će dobivati otkaze, neće zaustaviti otkaza. Stvarnost će vas uvjerit da se u zabludi, ako vjerujete da hoće. Hvala.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepa. Zastupniče Pernar dopustite da kao što vi imate svoju logiku i mi imamo svoju logiku, svoje procjene, svoje mjere, komparativno sagledane, analizirane. Što se tiče solidarnosti mi ćemo poduzimati sve što bude trebalo. Meni ne treba vaša demagogija sada da vi nama kao zastupnik sugerirate koji stupanj solidarnosti da radimo. Ova Vlada razumije situaciju u kojoj je država, ova Vlada razumije situaciju u kojoj je društvo, ova Vlada razumije u kakvoj je situaciji svaki građanin. Da li vi to vidite ili ne to je nešto drugo. Mi ovaj problem pratimo detaljno više nego druge zemlje i poduzimamo mjere koje su primjerene, pravodobne, proporcionalne i sveobuhvatne, to je smisao ovih mjera. Vi govorite o demagogiji, a ne mi. To je vrlo važno da javnost to razumije i da zna. Hvala vam lijepo.
Kolega Lacković, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Replika ide i premijeru i ministru Mariću, dakle govori se o likvidnosti pozdravljam sve mjere koje usmjerene na pomoć gospodarstvenicima, ali postoje još neke koje bi po meni trebalo ugraditi, a riječ je o tome da ovaj rok 20. siječnja za promjenu vremena oporezivanja i naplate poreza na dodanu vrijednost se produži za sve one obveznike koji imaju prihod do 7,5 milijuna kuna jer će se na taj način zapravo država odreći unaprijed naplate PDV-a prije nego što ga naplate poduzetnici, ali isto tako i za vrijeme trajanja krize u onim granama gospodarstva koje su direktno pogođene ovim mjerama da se i preko 7,5 milijuna imaju prihode za vrijeme trajanja da oni plaćaju porez na dodanu vrijednost po naplaćenom računu. Isto tako ugostitelji su sada zaista na udaru i bit će na udaru najduže vrijeme, možda je sada prilika da se ponovno vrati porez na dodanu vrijednost na 13% jer tu je značajan broj radnih mjesta. Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Lacković. Vlada ima odgovornost da u razdoblju koje je pred nama ima sredstava za financiranje zdravstvenog sustava, Vlada ima odgovornost da ima sredstava za financiranje mirovina. Neki dio poreznih prihoda moramo imati da bismo osigurali onima koji su sada na braniku vašeg zdravlja, zdravlja svih nas, zdravlja svakog građanina. Zdravstveni sustav sada mora imati sve što mu je potrebno, a od negdje moraju doć. U ovom trenutku naš je fokus na porez na dohodak, na porez na dobit, na doprinos za zdravstveno, na doprinos za mirovinsko. Razmotrit ćemo kad dođe i ako dođe vrijeme i druge porezne oblike. U ovom trenutku nema fokusa na PDV. Hvala.
Kolega Karlić, izvolite.
Hvala. Poštovani predsjedniče. Pa evo gotovo da nema izazova koji se nije u ove tri i pol godine sručio na vašu Vladu kao što je ovaj sada vrlo, vrlo težak i nepredvidiv. Ono što bi ja htio postaviti znači kada donosimo ovako mjere kao što su ove koje su vrlo pozitivne i moraju se donositi, naravno one uvijek utječu i na jedan dio ljudi koji na neki način negativno. Zato bih ja vama postavio jedno pitanje odnosno jednu molbu uputio jel postoji jedan mali dio, to nije velik problem, jedan mali dio građana koji nema mogućnost platiti električnu energiju i ima isključenu struju, to su obično socijalno ugrožene obitelji, a imaju djece koja idu u školu. Pa moja molba, oni su mene zvali nekoliko njih mole da li HEP u ovo vrijeme privremeno bar uključiti struju da mogu pratiti nastavu na televiziji. Evo. Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. Zastupniče Karlić, može, može. Zvat ćemo predsjednika Uprave HEP-a i dat ćemo mu nalog da sve te slučajeve koje imamo da im u ovim okolnostima pusti struju i gotovo, nemamo što drugo.
Kolega Mrsić, izvolite.
Jedna skupina naših radnika je prošla kroz ove mjere nezapaženo, a to je 50.000 naših izaslanih radnika koji rade u zemljama EU koji će se sada obzirom na zatvaranje poslova tamo u tim zemljama počet vraćati u Hrvatsku i u ovim mjerama koje ste predstavili oni su zaboravljeni. Oni što bi trebalo napraviti da povratkom u Hrvatsku oni jednostavno moraju dobiti financijsku kompenzaciju jer će završiti na Zavodu za zapošljavanje i to je ono što je Vlada i predvidjela, ali mislim da nije predvidjela dovoljno jasno poslodavcima da poslodavci imaju pravo da i tim radnicima isplaćuju minimalac ili nešto što je Vlada predvidjela. Naš stav kao demokrata je da osim minimalca bi Vlada trebala predvidjeti da se isplaćuje 70% neto plaće jer to je nešto što će zadržati radna mjesta. Bojim se da samo minimalna plaća to neće.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Mrsić. Vidjet ćemo da li je sveobuhvat kompletan ili ne, moram to vidjet sa ministrom Aladrovićem koji je sada na jednom drugom sastanku, ali u svakom slučaju mjera će obuhvatiti sve one koje treba. 70% je još dosta sredstava ovo što vi govorite. Vodimo računa da mi želimo brodit kroz ovu krizu, a da imamo s čime kormilarit, upravljat i donositi mjere, to je jako važno. Rekao sam da smo otporniji nego prije i to dosta otporniji nego prije. Vidjeli ste jučer na sjednici Vlade da smo pozvali guvernera HNB-a da nam da informaciju sa aspekta monetarne politike, sa aspekta rezervi i svega onoga što oni rade da održe stabilnost financijskoga sustava i te mjere moraju biti komplementarne. Svi smo u istom brodu. A što se tiče ovih radnika, to ću konzultirati ministra pa ćemo vidjeti što treba napraviti.
Kolega Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Vlade. Ja bih vas upozorio na jednu odluku koju ste jučer donijeli, radi se o odluci o odgodi plaćanja zakupnine za poljoprivredno zemljište, naveli ste u odluci da se odgađa za tri mjeseca. Ono što bih vam ja napomenuo da čak u aktualnom Zakonu o poljoprivrednom zemljištu koji će se primjenjivat na sve nove natječaje plaćanje je do kraja godine je predviđeno, a po prethodnim natječajima ugovoreno vrijeme je 30. lipanj. Znači vi ste sada svojom odlukom dali čak i kraći rok gledajući i to produženje nego što dajte novim zakonom, pa bi evo zamolio da to razmotrite tu odluku i da je izmijenite. A svakako bih zamolio da razmotrite i mogućnost da se otpiše dio ili u cijelosti, pogotovo onaj dio Vlade jer to su donosile i prijašnje vlade. Vlada Zorana Milanovića 2012., 2014. napravila je odluku o otpisu, vi ste sada u ovoj situaciji donijeli samo odluku o odgodi plaćanja, tako da evo molim vas da razmotrite ta dva momenta u svojim daljnjim postupanjima. Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo zastupniče Panenić. Evo kad dođe tijekom današnje rasprave taj dio, ovdje je ministrica Vučković pa ćemo vidjet točno precizno što želite, ako možemo, riješit ćemo. Hvala.
Kolegice Perić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, poštovani ministri. Kao što vidimo, ove mjere koje ste predvidjeli, zapravo koštaju sada po prvoj procjeni preko 35 milijardi kuna. Jako je važno reći a i javnosti, oni koji su euroskeptici, da je u tome uključeno i zapravo mjera kojom će se povući sredstva iz Europskog socijalnog fonda upravo kako bi se namirio ovaj dio minimalne plaće za preko, po vašim predviđanjima, 400 000 zaposlenih što je u privatnom sektoru, realnom sektoru, oko 1/3 zaposlenih realnog sektora što je nemali iznos i vrlo važno i to je isto tako važno napomenuti da javnost ima o tome saznanja.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. To je točno, sve što bude mogli preusmjeri, realocirati na rješavanje posljedica ove krize, nepredviđenih okolnosti a bude se odnosilo na europska sredstva ćemo kanalizirati na ono mjesto gdje je to najpotrebnije i činjenica koja je dosta važna kad već spominjete kontekst našeg članstva u EU-u, dakle ne samo ova sredstva koja sam spomenuo nakon razgovora sa povjerenikom Hahnom, dakle 174 milijuna eura, nego će vjerovatno slijediti još mjera na razini EU-a, da podsjetimo i na jednu važnu činjenicu, da je Hrvatska kojim slučajem već sada u euro području, lakše bi se nosila sa ovom krizom, ne bi imali pitanje tečaja, ne bi imali ljude koji prodaju, kupuju, špekuliraju u ovom trenutku, u krajnjoj liniji i ovi neki komentari zastupnika ne bi postojali, imali bi pristup rezervama Europske središnje banke praktički neograničeno. I zato je cijeli posao koji mi radimo, smislen i dobar da bude još sigurniji u nepredviđenim okolnostima. To je također važno da javnost razumije. Hvala.
Kolega Mišić, izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Poštovani premijeru, ja vam se iskreno zahvaljujem što ste do sad a i sada što radite za poduzetnike, što ste napravili već dosta a u ovoj kriznoj situaciji ste pokazali i pokazujete stvarno jednu vjerodostojnost i sigurnost našim poduzetnicima, naravno teško je sve predvidjeti, ali bi postavio još jedno pitanje. Imamo ljudi koji su u samoizolaciji a majstori idu po kućama okolo i rade a ljudi ne prijave da su u samoizolaciji, pa bi bilo zgodno da se kaže u koju samoizolaciju, da ne poziva građane da dolaze, naravno nezgodno je reći da ih treba označiti, ali na neki način bi oni to uputstvo tu trebali čuti jer već su me ljudi zvali pa su mi to rekli, pa bi bilo zgodno da se to kaže ko je u samoizolaciji da ne niko ne dolazi kod njih. Hvala vam.
Odgovor, izvolite.
Hvala vam lijepa, zastupniče Mišić. Kad sam na početku kazao da je ovo vrijeme odgovornosti, ovdje je element subjektivne odgovornost svakog pojedinca od najvažnijeg značaja. Od najvažnijeg značaja. Ako je netko u samoizolaciji, onda je u samoizolaciji. Onda nema radnika, nema majstora, nema popravaka, nema odlaska malo u dućan, nema. Nema. Lepršavi pristup dovodi do ubrzanog širenja zaraze. Ljudi to moraju razumjeti, ovo nije nikakva šala. Situacija je vrlo ozbiljna, podaci o kojima sam govorio, dakle ne negdje jako daleko, tu od nas, Italija, Trst je bliže od Zagreba nego što je Split, da budem sasvim jednostavan, moramo biti jako odgovorni, svaki pojedinac. Ako je u samoizolaciji, stoji tamo, ne izlazi.
Hvala. Kolega Križanić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Ovaj set mjera je bio dužan, dobar i potreban. Međutim, mislim da primjerice Zakon o šumama koji se odnosi na OKFŠ i njegovim skretanjem prema poljoprivredi odnosno šumama, ipak i dalje OKFŠ ostaje kao parafiskalni namet, pošto je ugroženo čitavo gospodarstvo, ja mislim da bi trebalo razmišljati ne samo o prolongaciji ovakvih parafiskalnih nameta nego i o ukidanju njih, većina parafiskalnih nameta pogotovo kao što je rekao i kolega, moje plaćanje zakupa u poljoprivrednom zemljištu ali otpisivanje zakupa onda svima za jednu proteklu godinu a ne samo nekima otpisivanje i sad je vrlo važno reći kao nikad do sada da poljoprivreda ne može biti samo na tržištu, to je ono što smo govorili da nam je poljoprivreda sad značajna, dakle osloboditi poljoprivredu svih nameta i narediti stavljanje svih poljoprivrednih resursa u funkciju. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo zastupniče Križanić. Ja predlažem da ministrica malo kasnije pojasni ove poljoprivredne prijedloge jer kako idemo objedinjeno, nemamo onog uobičajenog vremena za raspravu, ali može se po 5 min javljati, pa da dotakne i ovo pitanje iznosa opće korisne funkcije šuma, je li, to je taj OKFŠ koji je nije najpoznatiji akronim od svih kojih ima kao i ove elemente koji se tiču zakupa, da vidite kojim smjerom idemo, što možemo učiniti, da se rasteretimo, da olakšamo ovu situaciju. Dakle smisao mjera je ići za tim da imamo što manje troškova, a da stvar funkcionira, to je logika i to je filozofija ovih zakonskih prijedloga. Hvala.
Kolega Šuker.
Hvala lijepo. G. predsjedniče hrvatske Vlade, mislim da danas ovdje treba naglasiti da je Vlada ovim mjerama otvorila prostor za intervencije. Doslovno intervencije i ono što je vrlo bitno, i vi i potpredsjednik Marić ste naglasili da su ove mjere praktički fleksibilne, otvorene i da će one djelovati kako to bude situacija nalagala i mislim da naprosto o tome treba danas raspravljati jer mi možemo licitirati do besvijesti. Međutim vi ste spomenuli jednu stvar koju mislim da treba posebno naglasiti a to je odgovornost svih dionika u ovom procesu. I onih koji daju i onih koji primaju. Jer ako to ne bude odgovornost iz solidarnosti, onda ćemo imati svašta. I još jedna po meni možda ključna stvar. Uspjeli ste napraviti jednu vrlo bitnu stvar, za isti stol ste doveli kompletan financijski sektor i oni u ovom trenutku koji imaju ogromni financijski potencijal su praktički dali na raspolaganje i to je ono što garantira na operabilnost i provedivost i veliki potencijal ovog gospodarstva uz ono što RH ima kad [[Upadica: Hvala]] je usporedimo kao članicu EU.
Odgovor, izvolite.
Hvala vam lijepa. Točno, ove vaše analize su u cijelosti precizne. Ono što ja moram pohvaliti, moram pohvaliti prvo reakcije parlamentarnih stranaka, reakcije poslodavaca, reakcije sindikata, reakcije bankarskog sektora, svih praktički sektora i moj je i naš je osjećaj da je većina dovoljno osvijestila u kakvim se okolnostima nalazimo i koliko je bitan doprinos svakoga. A posebno je bitno ovo što ste rekli i odgovornost onih koji davaju i onih koji primaju, da ne bude modela ponašanja koji su profiterski, to moramo izbjeć, to moramo izbjeć. Mnogi od vas su tu i poslodavci i znaju na što mislim, nije dobro da nam se događaju situacije u kojoj će svi ić svjesno u otpust ljudi, ić na teret države kroz HZZ. Zato sam i rekao, onaj ko bude otpuštao radnike neće dobit ovo što, što će dobit drugi [[Upadica: Hvala]] Zadržimo radnike, zadržimo radna mjesta i budimo solidarni dok ovo traje. To je smisao cijeloga paketa.
Kolega Tuđman, izvolite.
Hvala. Poštovani predsjedniče Vlade, za pohvalit odnosno za podržat je ovaj niz promjena u 20-tak zakona koji idu za time da se zadrže radna mjesta, da se pomogne gospodarstvenicima i gospodarstvu. Međutim, mislim da bi tu logiku isto tako trebalo zadržati za profuturo i da bi trebalo promijeniti ovaj Zakon o javnoj nabavi, da se u njega ugradi ova logika da se računa sa osiguranjem radnih mjesta gospodarstvenika i gospodarstva u cjelini jer često se događa, a i zna se događati da strani, strani konkurenti odnosno oni koji se javljaju na natječaje imaju, imaju prednost. Druge zemlje su ugradile već te mehanizme [[Upadica: Hvala]] jel računaju i PDV i, i, i, i, i prireze kao [[Upadica: Hvala vam]] kao korisne.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. Evo ovdje je i ministar gospodarstva … [[Govornik nije uključen]] e, hvala, u čijem resoru je pitanje javne nabave. To je vrlo važno pitanje s kojim smo, o kojem smo već raspravljali na razinama Vlade i ukoliko bude trebalo doći do fokusiranja u ovim okolnostima na brže procedure, još uvijek naravno zakonite i transparentne, ali koje mogu staviti na uslugu, tako da kažem, domaće proizvođače, vodit ćemo o tome da se i taj aspekt zakonski uredi. Hvala vam na inicijativi.
I zadnja replika za predsjednika Vlade, kolegica Juričev-Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, sve pohvale na brzini i kvaliteti predloženih mjera, sve ove mjere sa nestrpljenjem očekuju i slušaju između ostalog i turistički djelatnici i obveznici plaćanja turističke pristojbe, pa ja bi samo nadopunila s obzirom da ste vi u svom izlaganju rekli, a i kroz medije se samo podcrtava mogućnost plaćanja turističke pristojbe u posebnim okolnostima kao odgodu plaćanja. Međutim, sam zakon, prijedlog zakona o dopuni Zakona o turističkoj pristojbi predviđa i mogućnost oslobađanja od plaćanja turističke pristojbe, što će biti u mogućnosti ministra nadležnog za turizam, donošenjem pravilnika. Pa evo, još jedanput da naši turistički djelatnici znaju da će biti moguće i oslobađanje od plaćanja.
Odgovor, izvolite.
Hvala vam lijepa. Poštovana zastupnice Martinčev-Juričev, tu je i ministar turizma koji će također kasnije sudjelovati u ovoj raspravi. Ideja je izvorno odgoda ovisno o razvoju situacije s obzirom na osjetljivost sektora izravno pogođenost, dakle u okolnostima ako se zatvaraju granice, ako nema kretanja, stvar je i više nego jasna da je to sektor koji je nama izrazito bitan, od kojeg ima 20% BDP-a. RH je zemlja koja ima godišnje 5 puta više turista nego sad stanovnika, gotovo da nema niti jedne druge destinacije, barem meni nije poznato na Sredozemlju da li ima ijedna, onda je to vrlo važno. I zadnje što bih htio reći, dakle vodite računa da je ovaj financijski paket težak praktički pola nego što su nas koštale sve izgrađene autoceste svih ovih godina u RH. Ovaj paket je ogroman za nas, ogroman [[Upadica: Hvala]] a kako se budu stvari razvijale bit će vjerojatno još veći. Hvala vam.
Zahvaljujem predsjedniku Vlade. Idemo sada replike za potpredsjednika i ministra financija, prvi je kolega Glasnović, izvolite.
Poštovani ministre, jeste vi napravili akcijski plan za najgori scenarijo? Kolko će dugo ovo trajat? Za prvi kvartal, kakva će bit ovaj efekat za inflaciju, gospodarski rast, mi tu ništa ne znamo, imate neke procjene po tom pitanju? Po pitanju zdravstva, ovo je više za ministra ovoga zdravstva ovde, imamo li dovoljno novaca za ventilatore, za kisik, za opremu, za ovaj, za intenzivnu njegu ako dođe do najgoreg scenarija? Jel to na mjestu, ta sredstva? Oćemo zvat liječnike iz mirovine ako se ovo pogorša? Samo to su neki od pitanja na koji bi želio odgovor jel sad je vrijeme da se, trebali smo ranije rezat za sve apsolutne ove prioritete. Kad je, kad je gospodarstvo malo bolje onda se štedi naravno da imamo za dalje. Kako će to izgledat do 4. mjeseca? Neki predviđaju, npr. Nijemci, Institut za, ovaj, epidemiologiju, da će ovo trajat još 2.g.
Kolega, potpredsjedniče Marić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče, pa evo, dobro što ste i citirali da je moguće da i razno razni analitičari i instituti i sl. izlaze s nekim procjenama, ali što se tiče nekih službenih procjena bilo kojih zemalja, bilo kojih institucija uključujući i Europske komisije mislim da teško u ovom trenutku možemo očekivati decidirano kao i u našem slučaju jer nedostaje jedna ključna varijabla da nitko ne može procijeniti ni u ovom zdravstvenom pogledu koliko dugo i koliko intenzivno će sve ovo skupa trajati. Jer ono što je važno kad ste već spomenuli i tu riječ crni ili najcrnji scenarij mislim da je odgovornost na svima nama da radimo kao da prema njemu na neki način idemo, ali naravno djelovati na svim mogućim frontama i u svim mogućim okolnostima da sa naše strane doprinesemo da do njega niti ne dođe. Ali vidite i sami da kao od samog virusa tako i brojne druge stvari nisu u našoj ingerenciji odnosno nama su kao takve egzogene. Ovaj set mjera rekao sam i uvodno elaborirajući je nešto što u kratkom roku može profunkcionirati i dati nekakvu vrstu doprinosa. Za sve dalje sigurno da moramo očekivati i dodatnu i nove mjere i detaljizaciju ovih istih. Hvala.
Kolega Glavašević, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče sabora. Poštovani ministre, u komunikaciji sa građanima oko ovoga o čemu govorimo zadnjih dana je jedno od glavnih pitanja i najčešćih pitanja koje se javlja odnosno komentara je kako odgoda javnih davanja sama po sebi nije rješenje za sve nego mnogi građani kažu da je to zapravo guranje odnosno gomilanje duga. Što biste poručili zapravo oko toga, kako biste nekako ovaj ulili povjerenje građanima oko te konkretne mjere. Hvala.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče, kao i na ovo prethodno dakle nadovezat se dakle da su ovo mjere koje u ovom trenutku smatramo da mogu biti provedive. Ono što je važno za reći, odgoda plaćanja je nešto što izravno utječe na njihovu likvidnost. Rekao sam nakon tog roka koji god on bio 3 + 3 ili ovisno o razvoju situacije koje će se događati u tjednima koji su ispred nas, naravno da će građanima i svim poreznim obveznicima na raspolaganju biti i obročna otplata, beskamatna obročna otplata. Nikom nije u interesu, niti uopće pomišljamo o tome, a isto tako mogu reći i u kontekstu banaka da u nekom trenutku kada stvari se počnu popravljati i budemo vidjeli kraj svega ovoga da sve odjednom u isti čas kao takvo dospije i onda opet dovedemo tog istog poreznog obveznika, dužnika ili koga god u nezavisnu situaciju. Dakle, ono što je, nezavidnu situaciju, ono što je jako važno za reći, dakle upravo ovaj element dakle obročne otplate, beskamatne obročne otplate nakon ovoga perioda. Hvala lijepo.
Kolega Marić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Ekonomske posljedice pojave korona virusa su već vidljive, ali nisu ni približno vidljive koliko su razorne i dubinske i ove 63 mjere su reakcija Vlade je promptna, izravna, ozbiljna i odgovorna. Posebice je dobro moratorij na kreditne obveze, ali je važno da taj moratorij je beskamatan i da banke odnosno kreditne institucije ne naplaćuju nikakve naknade za reprogram, nikakve druge troškove. Ali se moraju uključiti u ovaj proces svi subjekti, posebice neki poslovni. HEP od danas ne bi trebao fakturirati snagu električne energije poslodavcima, nego samo potrošnju električne energije. Državne nekretnine i sve druge institucije koje iznajmljuju poslovni prostorni prostor drugima ne bi trebale do kraja godine fakturirati iznajmljivanje poslovnog prostora. Isto tako teleoperateri nek ne nude nama 15 GB dodatnih nego neka smanje cijenu za 30% da budu konkurentni, da mi budemo konkurentni cijenama u inozemstvu. Hrvatska gospodarska komora [[Upadica: Hvala.]] neka članarinu ukine do kraja godine i sve mjere trebaju biti do kraja godine minimalne. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče, naravno da ovaj prvi dio i mislim općenito vaša replika kao takva biti između ostaloga i shvaćena da i naša danas u ovom trenutku svih nas koji sudjelujemo u ovoj raspravi, odgovornost da šaljemo između ostalog i takve poruke. Ono što je u ingerenciji države, ono što mi možemo kao takvi napraviti mi to činimo. Mogu reći vezano za kreditne institucije, zaista od prvog dana ovoga cijelog slučaja i cijelog, cijele diskusije koju vodimo pokazali su visoku razinu razumijevanja, ali isto tako naravno da uvijek kako je obično vrag u detaljima želimo postići da zaista sve to o čemu danas govorimo bude po najpovoljnije mogućim uvjetima koji jesu, bilo da govorimo naknade, bilo da govorimo određene kamate i ti moratoriji. U isto vrijeme opet ponavljam uključena je HNB da tretman tih istih mjera bude adekvatno popraćen od strane samog supervizora. A za sve ove ostale mjere, bilo na lokalnoj razini javnih poduzeća dobro je da se čuje i glas iz sabornice. Hvala lijepa.
Kolega Sponza, izvolite.
Poštovani gospodine ministre pozvali ste jedinice lokalne samouprave da i one daju svoj doprinos. Gospodine ministre, a ne mogu ja govori. Evo, pozvali ste jedinice lokalne samouprave da daju svoj doprinos i apsolutno se slažem sa vama da svatko treba dati svoj doprinos od državne do lokalne razine. Međutim, držim da je bitno izmijeniti Zakon o komunalnom gospodarstvu kojim bi se omogućilo da upravo općine i gradovi daju svoj doprinos i to na način da tokom 2020. godine i komunalna naknada i komunalni doprinos ne budu striktno namjenski prihodi već se mogu koristiti i za potrebe u zdravstvu, u socijali, za potrebe poduzetništva, vatrogastva itd. Mi ćemo uložiti amandman i vjerujem da ćete ga kao Vlada usvojiti kako bi upravo sve općine i gradovi mogli dati svoj doprinos u ovoj izazovnoj i teškoj situaciji. Hvala.
Kolegice i kolege molim vas samo za disciplinu i da ne govorite glasno. Izvolite kolega Marić.
Hvala lijepo. Moje isprike zastupniče, ali sve sam razumio, sve sam čuo na vrijeme, dakle drago mi je evo da ste i vi pozitivno ocijenili na neki način vrlo jasnu poruku. Dakle, maloprije sam razgovarao i s nekim drugim od kolega sa lokalne razine i još jedanput ponavljam taj beskamatni kredit je zapravo sa strane države prema lokalnoj samoupravi da se premosti taj likvidonosni jaz za lokalnu samoupravu, u isto vrijeme otvara se prostor. Razmotrit ćemo sve vaše prijedloge, razgovarao sam već i sa kolegom Štromarom o takvim stvarima. Dakle, u svakom slučaju ideja je da se u ovom kratkom roku na svim instancama jasno djeluje da se između ostaloga utječe na ovaj element koji smo svi okarakterizirali kao presudan ili vrlo važan u ovom trenutku, a to je očuvanje i likvidnost i radnih mjesta i plaća. Tako da bilo koja mjera koja može i treba i hoće olakšati građanima i poslodavcima s bilo koje razine, mi krećemo sa naše razine centralne države, ali isto tako apeliramo i otvaramo prostor i za ostale. Hvala lijepo.
Hvala vam. Došli smo do kraja s replikama pa sad pitam izvjestitelja odbora želi li uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Klubovi će govoriti 20 minuta, javilo se do sada 14 klubova i 24 pojedinačne rasprave. Samo kolega Petrov sekundu. Kod pojedinačnih rasprava oni koji su gore na galerijama ili sa strane neka dođu na svoje mjesto i da govore naravno sa svoga mjesta, molim onda kolege samo da se odmaknu oni koji sjede kraj njih. Izvolite kolega Petrov, vi ste na redu.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani predstavnici Vlade. Na samom početku u ime MOST-a želim se zahvaliti svim ženama i muškarcima, svim djelatnicima zdravstvenih službi koji su najviše pogođeni u ovoj krizi, svim onim ljudima koji danas rade u obrazovnom sektoru u policiji, u prijevoznim službama, svima onima koji danas podnose najveći teret ove krize. Na samom početku volio bih sumirati ono što sam čuo kroz izlaganje predstavnika Vlade. Dakle, Vlada u ovom trenutku nudi odgodu plaćanja javnih davanja i doprinosa, mi smatramo da to nije dovoljno, da treba postojati oprost, otpisivanje, oslobađanje od javnih davanja. Vlada s druge strane govori da će uvesti povoljnije kredite, a mi vam kažemo da ni to nije dovoljno, da trebaju ići bespovratna sredstva u gospodarski sektor i to je summa summarum svega. Mi smo u RH zadnjeg desetljeća imali štošta toga lošega, imali smo Domovinski rat, razaranje, nakon toga imali smo loše upravljanje gospodarskim sustavom jel se to tako mora reć u svemu tome nam se dogodila i ekonomska kriza i tek nakon što smo uspjeli podići glavu iznad vode uhvatiti zrak onda nas je zadesila epidemija. Doslovno u trenutku kada ste disalicom uzeli zrak ona vas je povukla dolje. Mogu konstatirati da građani jednostavno ne znaju kada vidimo zadnja tri desetljeća oni ne znaju za drukčije stanje osim krize, njima je kriza uobičajeno stanje. Ali ok, mi sada imamo krizu za koju mi ne možemo kriviti nikoga zato što se pojavila, ali ono što možemo napraviti i ono gdje se nalazi danas odgovornost Vlade najprije, a nakon toga svih političkih aktera kako će se reagirati na to, što nas dovodi do dva ključna pitanja. Prvo pitanje, u kakvoj je formi naše gospodarstvo, kako dočekuje ovu krizu, kava nam je startna pozicija? Drugo pitanje, kako ćemo reagirati na ovu krizu da bismo u manjili posljedice? Što se tiče forme, moramo biti pošteni i reći da nije dobra. I ovo sada sve što ću reći ne radim zbog toga da bih samo kritizirao jer nema nam smisla previše naricati nad sudbinom, tu smo gdje jesmo, iz ove kože ne možemo bez obzira što imamo godine i godine propuštenih prilika. Ali moram istaknuti da nam forma nije dobra, da visoko ovisimo o uvozu, neke proizvode uopće ne proizvodimo. S druge strane za one za koje imamo pretpostavke da ih možemo proizvoditi smo zapustili pa i u segmentima poljoprivrede, proizvodnje hrane također ovisimo o uvozu. Imamo gospodarstvo koje je u međunarodnom i europskom okruženju ne konkurentno i prije krize koju je uzrokovala epidemija, ono ne privlači dovoljno investicija, visoko ovisno o turizmu i zbog toga ćemo sada trpjeti i više nego što će trpjet neke druge zemlje. Na kraju također si moramo priznati da nisu provedene potrebne reforme zadnjih nekoliko godina da bismo ovakvu krizu mogli dočekati puno jači. Koje mjere treba poduzet? Neke mjere trebaju biti privremene, al neke mjere koje se sada trebaju primijeniti trebaju biti i dugoročne. One mjere koje su privremene trebaju ići odmah, ali osim odmah i bez oklijevanja one trebaju biti takve da ljudima mogu sad pomoć da normalno žive, ljudi sad traže i žele vidjeti hoće li im biti isplaćena plaća, hoće li poslodavci zatvoriti svoje poslove, poslati ljude kući ili će im Vlada uskočiti u pomoć. I smatram da država treba preuzeti taj teret, treba priskočiti u pomoć, ali ću vam reći i na koji način. Mi smo u Vladi neki dan kada smo bili pozvani kao politički akteri raspravljali i spomenule su se različite krize koje su zadesile Hrvatsku, jedna od kriza koja se spomenula je bila kriza banaka i tada sam rekao ono što ću vama reći danas, da, u trenutku kada je kriza potresala banke država je priskočila u pomoć, država je sanirala banke. Sanirala ih je zato što su oni krvotok financijskog ekonomskog sustava, da. Ali ja želim da budemo pošteni, da budemo pravedni, da ne budemo licemjerni, želim da na isti takav način pomognemo gospodarstvenicima i građanima. Mi trebamo biti u svemu pošteni i trebamo to napraviti direktnim mjerama, brzim, odlučnim mjerama tako da ljudi danas mogu imati plaću i mogu servisirati svoje obveze, a ne da strepe kao što sada strepe dok nas svi gledaju hoće li moći preživjeti sutra. Zašto vam to govorim? Zato što su mjere koje ste predložili ovdje nedovoljne. One su možda u pravome trenutku možda već možda mrvicu i kasnimo, al one nisu dovoljne. I ono što je možda najgore od svega, kada biste uzeli sve svoje mjere, sve stanu pod jedan nazivnik, a to je odgoda. Odgoda nije isto što i oprost i mislim da vam to treba biti jasno. A to znači za građane kad ova kriza prođe, sve ono što ste im odgađali doći će na naplatu. Vrlo jasno, to je odgoda, to je ono što vi danas nudite građanima. To nije oprost, to nije oslobađanje od doprinosa i kako očekujete da građani poduzetnici koji danas i bez krize jedva plaćaju doprinose i dok rade, kako očekujete od njih kada ne rade, kako očekujete od njih da oni akumulirano plate sve te doprinose? Država tu treba uskočit. To je zadatak države. Ako ste to napravili za banke onda to trebate napraviti i za one koji vas hrane. Već 30.g. građani poduzetnici su oni koji hrane cijeli sustav. Trebate biti pošteni. Nije isto također dajete li im povoljnije kredite, beskamatne kredite ili im dajete bespovratna sredstva jer opet će te kredite oni trebat vraćat, a nisu radili, nisu mogli zaraditi za vas. Vi morate dati bespovratna sredstva putem kojih će oni imati obrtna sredstva kako će moći zadržati te ljude na poslu, pa nije minimalac dovoljan, pa stavite sebe u tu poziciju da vam pošalju kući i jednog i drugog bračnog para, ljude partnere, pa vas sve stave na minimalac, a onda vam sve akumuliraju to s odgodom i uruče račun nakon krize, a vi niste imali priliku zaradit da im to možete platit. Mislim da moramo biti korektni. Ja ću opet reći, ja vas ne kritiziram, da bi vas kritizirao smatram da u ovakvoj situaciji svi trebamo iznjedriti najbolje rješenje. Al ja vas moram upozorit da ste dali kvantitetu, dali ste 63 zakona ili prijedloga, mjere, što god, al nedostaje intenzitet, dovoljno jak intenzitet, nedostaje dovoljno jaka kvaliteta. U ovoj krizi dok su vam, dok vam je većina gospodarstva potpuno stala, kad vam turistički djelatnici nemaju koga očekivat u svojim objektima, kad su vam restorani zatvoreni na neodređeno vrijeme jer znaju da u ovom trenutku nemaju gostiju, niti će imati gostiju, kad vam stotine i tisuće malih i mikro poduzetnika strepi jer ne znaju, jer ne mogu u ovom trenutku pružati usluge, ne mogu nabavljati robu, ne mogu zadržati svoje radnike, vi umjesto da im upotrijebite vaše ovlasti, da u gospodarski sektor ulijete bespovratna sredstva, vi ste ponudili odgodu. I onda govorite kako ste eto unijeli milijarde u sustav, niste unijeli ljudi milijarde, vi ste odgodili da uzmete, a uzet ćete s odgodom sve te milijarde. A uzet ćete ih od ljudi kojima niste omogućili da rade, točnije ne vi, epidemija. Al daj ljudi pokušajte razumjet, pa oni bi vam dali, oni su se naviknuli biti tovari i oni će vam to platit. A ljudi shvatite da oni u ovom trenutku ne mogu platit, da ne mogu zaradit ni da vam plate naknadno, da trebate biti pošteni, da ne smijemo biti licemjerni. Ako je država sanirala banke onda država na isti takav način treba sanirati gospodarstvenike, treba sanirati građane, to je pravedno, to je solidarnost. Ja sam danas čuo barem 20 puta riječ „solidarnost“, to je solidarnost, to je pravednost. Mi tražimo bespovratna sredstva, vi nudite odgode i povoljnije kredite i država se opet ničeg ne želi odreć, sve će kasnije naplatit. I onda meni nije jasno gdje je tu promjena paradigme o kojoj se priča? Sve ćemo uzet. Vi morate znat da u ovom trenutku i mislim da je pošteno da to građani znaju, uostalom to većina ljudi u RH danas osjeća, mislim da ćete se složit sa mnom da možemo govorit o krizi u trenutku kada je barem 15% turističkih aranžmana otkazano. A ono što se čuje otkazano ih je sad preko 40%. Mislim da je jasno u čemu se nalazimo. Ako vam ne funkcionira turistički sektor kojeg ste napravili dominantnom granom zadnjih 20.g., kad vam kolabira i građevinski sektor, jesmo li u još goroj krizi? A u ovom trenutku ti mali poduzetnici u građevini, redom im se otkazuju poslovi, redom oni za koje su trebali obavljat poslove, otkazuju narudžbe. Ma došlo je do te situacije da vam se doslovno za adaptaciju stana ne mogu pločice nabavit, sve je stalo. Ne možete u takvoj situaciji stajat sa strane, govorit o odgodi, čekati. Ja sam čuo da vi govorite da ovo ne mora biti konačno stanje, konačne mjere, da se stvari mogu mijenjat, ja vam kažem da je opasnost u odlaganju. A A ono što je posebno bitno kada spomenemo riječ „solidarnost“, znate što je solidarnost? Kada država kaže mi ćemo podnijeti teret skupa s našim građanima i našim poduzetnicima. To je solidarnost. Solidarnost nije samo ona socijalna humana solidarnost. Dakle, od državnog, županijskog, lokalnog dijela, lokalne razine postoji vjerujte mi u proračunima talozi svega onoga što se nataložilo zadnji 20 godina bespotrebnih stavki. Znate kako su to u bivšoj Jugoslaviji govorili? Bitno se samo prvi put ukopčat, poslije i zaborave da su tu, a primaš lovu. E pa, vjerujte mi kada bi krenuli čistiti taloge našli biste puno sredstva koja bi se u ovim trenucima mogli uliti u gospodarski sektor, mogli dati građanima. To je solidarnost. Ja vas pozivam na takvu, među ostalim i takvu solidarnost. Ja ću vam ovdje citirati talijanskog premijera što je rekao neki dan. Talijanski premijer je rekao mi smo u ratu, kao što citira i naš predsjednik Vlade i u idućem razdoblju imat ćemo ratnu ekonomiju. Mislim nije toliko vremena prošlo, mislim da ipak određeni ljudi pamte kako je ta ratna ekonomija funkcionirala i ako mi sad kažete da nema za plaću ja ću vam reći za vrijeme rata turističke tvrtke su isplaćivale plaću iako nije bilo jednog jedinog turista. I to nije bilo tako davno. Ja znam da je uvijek lakše kritizirati, opet ću ponoviti treći put, nismo tu radi kritiziranja došli smo vam dati bolje mjere, jače mjere, da se ne odlaže situacija i ostat ćemo dosljedni u tome da branimo i građane i gospodarstvenike jer su oni ti koji održavaju ovaj sustav. One mjere koje ste vi predložili treba ojačati. Privremeno treba napraviti jake mjere, dakle reći ću vam ne odgoda nego oslobađanje od doprinosa i drugih javnih davanja, ne povoljniji krediti nego bespovratna sredstva. I to je jedini način na koji možete zaustaviti posljedice, ekonomske posljedice ove krize. Ja samo ne bih volio da dođemo uskoro u situaciju da sve ovo što ja danas govorim govori predsjednik Vlade za negdje mjesec, dva, tri, kada će već uslijediti potop. Mi imamo šansu ako ćemo reagirati brzo, ako ne reagiramo brzo to nas čeka. A osim odgađana, osim otpisa, oslobađanja od doprinosa, osim bespovratnih sredstava smatramo da treba pokriti troškove bolovanja za radnike, da treba bit postojati novčane potpore za skraćeno radno vrijeme, da treba produljiti prava vezana uz rodiljni dopust sa 6 na 12 mjeseci tako da žene u tom trenutku majke mogu ostati kući za vrijeme ovakve krize i epidemije. Produljiti prava iz mjere stalnih sezonaca sa 6 na 12 mjeseci, a osim ovakvih jakih, brzih mjera, privremenih mjera ponovit ću vam da se trebaju napraviti u ovom trenutku i one dugoročne mjere koje trebaju ostati. Ako ćete govoriti o tom segmentu tu je i smanjenje birokracije, ubrzavanje administrativnih postupaka, smanjenje porezne presije. Jedno od prvih mjera u ovome dijelu je ukidanje obveze plaćanja predujmova poreza na dobih odnosno ljudi to lakše razumiju kao akontacija, akontacija. I spominjemo već godinu dana i onome mirnome djelu bez epidemija pogotovo danas, akontacija služi da bi gospodarstvenici kreditirali državu, da bi državi unaprijed davali novac. Prije ove epidemije, prije ove krize govorili smo da je to nemoguće, vjerujte mi u ovoj situaciji je u potpunosti nemoguće, nemojte to tražiti od gospodarstvenika, ukinite to. Rasteretite poduzetnike plaćanja poreza na dobit tako da im povećate olakšicu za reinvestiranu dobit, da mogu više uložiti u svoja poduzeća u svoje tvrtke, pa da se sačuvaju koliko toliko radna mjesta. Ispitajte mogućnost snižavanja poreznih stopa na dobit i dohodak, suspendirajte obvezne članarine i naknade Hrvatskoj gospodarskoj komori, Hrvatskoj turističkoj zajednici. Sve to smo čuli već među ostalim i od nekih drugih ovdje zastupnika. Ukinite u 2020. plaćanje paušalnog poreza na dohodak za iznajmljivače i paušal boravišne pristojbe. Razmislite o drastičnom smanjivanju PDV-a na usluge smještaja, hrane i pića i to ne samo za ovu godinu nego i za onu iduću iz razloga što vam je naš turistički sektor već bio manje konkurentan i prije ove epidemije u odnosu na zemlje u našem okružju. Što mislite kako će biti sada kada vidimo da druge zemlje ulažu na takav način, a mi ne. Glede financijskih obaveza i građana, da treba moratorij na kredite obavezno. Svaki sustav je jak onoliko koliko je jaka njegova najslabija karika. Pokušajte čuti ono što vam predlažemo, pokušajte usvojiti veća je šansa da će posljedice ove krize biti manje, veća je šansa da će nam se gospodarstvo brže oporaviti i da nećemo toliko zaostat, da nam neće biti toliko loše, da nam neće biti gore nego 2008. Imamo šansu napraviti dok je vrijeme. Hvala.
Hvala lijepo. Slijedeći klub zastupnika je onaj HNS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministri, ministrica kolegice i kolege. Ja ću probat biti što kraći jel mislim da generalno nemamo vremena i svaka minuta je dragocjena nego da mi ovdje probamo izmišljati toplu vodu, ponavljati neke stvari koje su već rečene ili u krajnjoj liniji baviti se nekom politikom za koju sada najmanje treba biti prostora i vremena. Dobro je što se o ovom danas raspravlja, dobro je što se prepoznala kriza koja je već tu. Čestitke svima onima koji sudjeluju na održavanju sustava, svima, to sam već rekao i u slobodnom govoru, medicinskim radnicima, trgovcima, prijevoznicima, blagajnicama, naravno svima iz Kriznog stožera, svima onima koji nesebično rade i dovode praktički i sebe u jednu vrstu ugroze kako bi sve funkcioniralo i to treba stalno ponavljati i to je ono gdje smo mi profitirali gdje smo zajedno dobili kao nacija. Što se tiče ovih mjera, nekoliko samo smjerova, naravno meni je drago što je ministar rekao da ovo vjerojatno neće biti jedini put da smo ovdje i da o ovom pričamo i ovo je dobro za početak da smo pokrenuli neke stvari, da se kreće u omogućavanje što veće likvidnosti naših poduzetnika. Naravno tu treba pripremiti svojevrsnu sigurnosnu mrežu za nezaposlene koji će se pojaviti jel s obzirom na ugostiteljstvo koje je prvo na udaru, već bilježimo stotine i stotine otpuštanja jer de facto i po preporukama oni neće ni smjet raditi i već sada bilježe goleme gubitke. Za neke ozbiljnije ugostitelje koji imaju više lokala na moru, na kopnu, 60-ak zaposlenih sustav hladni je 500.000 kuna mjesečno i oni naravno podvuku crtu jer ne mogu to ni približno zaraditi kada nemaju uopće ništa prometa. I kroz tu mrežu treba vidjet da ti ljudi odmah idu svojevrsno koriste ovo vrijeme i naknadu prekvalifikaciju da još više omogućimo ono što nam je danas falilo dok je bila odnosno jučer dok je bilo sve normalno, radne snage kvalificirane gdje sigurno moramo podvuć jednu jasnu distinkciju između ove krize i prošle. Ovo nije kriza uzrokovana financijskim tržištima i ekonomska kriza koja je uzrokovana padom aktivnosti gospodarstva, ovo je posljedica ekonomske krize, ovo je posljedica, a ne uzrok od sigurnosne ugroze, koja kada prestane za očekivati je da se puno brže, puno prije se vrati sve u kakvu takvu normalnu, naravno ne može to biti preko noći, iako uvijek sve može past preko noći, toga smo apsolutno svjesni i zato to treba negdje iskoristiti. Naravno, što više sredstava iz eu fondova, ubrzati procedure, sve ono što je nekad trajalo mjesecima sada treba trajati tjednima. Što se tiče kredita koje sam rekao u replici, mi imamo jednu od mjera i koju apsolutno treba pohvaliti kroz HAMAG gdje se uvodi moratorij na sve rate ESIF, mikro i malih zajmova te mikro i malih zajmova na ruralni razvoj do 31. prosinca, te prolongat otplate odnosno roka korištenja kredita za izdano jamstvo i to je prava mjera. Sada odgoditi nekom da ne mora plaćati kredit znači samo kada ovo sve završi da će njega to dočekat pa će morat to refinancirat, reprogramirat ili nešto, ali će ga dočekat moratorijem ročnost produžava. Znači ono što je sada na 120 mjeseci, tri mjeseca ne plaća, to znači de facto na 123 ili nastavlja 120 mjeseci kada se ovo vrati. I tu država bi trebala preuzeti trošak eventualno interkalarne kamate koja se onda pojavljuje do početka otplate koja je sama po sebi ide na taj način da se presječe i kaže ok, do stavljanja kredita u novu otplatu, imamo samo interalarnu kamatu i na taj način možda ići s tom mjerom. No, ovdje vidim da se svi trude što više dati, a to baš i nije najbolje rješenje. Nije rješenje dijeliti novce okolo, treba pomoć, treba to prepoznat, ali nije rješenje da vi kažete mi dajemo 3.250 pa dođu ovdje zastupnici ne treba dati 5.000 ili nismo dali dovoljno trebamo dat ne da se odgode moratorij na kredite nego da ne moraju plaćat kredite, kao da ih obrišemo. To nije rješenje. Moj prijedlog je da se razmisli o jednom interventnom dijelu svojevrsnom blitzkriegu što se tiče nekog svojevrsnog mini new deal u kojem zapravo država bi bila kratkoročno najveći poslodavac da ubrza sve planirane investicijska održavanja, investicije, zanavljanja, konkretno da krene u jasnije operacije na tržištu, da da opremanje škola, novih klupa, novih sadržaja, svih javnog sektora, građevinskog dijela itd. ne bi li upravo kroz taj način zadržali zaposlenost. Kako bi to moglo imati efekta mi bi trebali pojasniti, izmijeniti ili primijeniti čl. 131. zakona jedan od najboljih st. 3. koji dozvoljava da se „pregovarački postupak bez prethodne objave ili poziva nadmetanja obavlja upravo tako, ukoliko iz nekog razloga žurnosti izazvane događajima koji javni naručitelj nije mogao predvidjeti“ itd. to danas imamo znate ono ako se slučajno krov uruši nema vremena za provođenje neke javne nabave nego možete direktno pregovaračkim postupkom ponudama u roku od tri dana riješiti da dođe izvođač to popravljati. Mi smo sada u toj situaciji. Kako smo rekli u onom Zakonu o civilnoj zaštiti „u slučaju nastupanja posebnih okolnosti koje ugrožavaju imovinu, gospodarsku aktivnost ili uzrokuju znatnu gospodarsku štetu“, mi to imamo i mi bi trebali to jednostavno primijeniti na Zakon o javnoj nabavi, omogućiti kroz različite sektore pokretanje mini investicijskog ciklusa pa da naši drvoprerađivači finalni koji grade namještaj, rade namještaj za škole da oni koji su bravari da rade druge stvari, soboslikari, dakle zbilja građevinski sektor, prerađivački sektora da na taj način što više ponudimo posla za nešto što bi ionako trebali radit u slijedećih godinu, dvije ili tri, što nam je u planu, sada to ubrzat i na taj način osigurati da ljudi imaju posla u ova 3 sljedeća mjeseca. Jel tu govorimo o nekim poslovima koji čak i po sadašnjim pragovima nabave su sasvim prihvatljivi. Kada recimo govorimo o tom opremanju škola koje sad navodim za primjer, ne mora bit, može bit … [[Govornik se ne razumije]] drugih stvari, da zaštitimo građevinski sektor, prerađivački sektor na sve te načine. I već i u postojećim ako nećemo malo mijenjati taj Zakon o javnoj nabavi koji mislim da je zreo u ovakvoj situaciji, da već u postojećim pragovima samo osiguramo sredstva da se to krene, da ljudi, jer ovo kažem nije kriza izazvana ekonomskim i financijskim tržištem nego sigurnosnim aspektima koji kada prođe ima sve preduvjete da se može nastavit, naravno neće odmah prekosutra. Tako da, to je možda jedan od načina kako bi se mogle, mogli ti novci ne dati nego omogućit ljudima da i dalje nastave raditi, pa to povlači za sobom sve javne bilježnike, odvjetnike, svi oni koji moraju sastavljati ugovor, pa tako dalje. Pa onda tu prehrambeni i ugostiteljski dio da se dostavlja hrana ljudima na gradilištu itd. itd., znači tu je ta generacija, generiramo likvidnost. Također, treba vidjeti što se tiče poljoprivredne proizvodnje, drago mi je da je ministrica ovdje, sad smo u nekoj fazi sjetve da se tu što više generira vlastite povrtne proizvodnje, prije svega povrtne da imamo vlastitih sredstava i da na taj način još više podignemo i samu opstojnost što se tiče samih poljoprivrednih proizvoda, naravno i sve ono što je kooperacijama vezano uz poljoprivrednu proizvodnju. To su neka dva smjera kojima bi trebali malte ne zapravo intervencionistički nastupiti. Naravno, isto jedan prijedlog Ministarstva kulture da apsolutno uključi se u priču oko virtualnih razgledavanja, virtualnih muzeja, da omogući sada djeci koja su kod kuće i zapravo idu i u školu da ostaju, da imaju dodatne sadržaje za obilazak jedan muzejima RH il virtualni, da to uđe i u onaj obrazovni sustav i da na taj način isto educiramo i, i dajemo sadržaje za ljude koji su kod kuće u izolaciji, što se radi na razini svijeta. Dakle, ovo su neke konkretne stvari o kojima treba razmišljat, uostalom mogu, neću ponavljat ništa, mislim da ovaj STEM stil koji je kao mjera navedena prema … [[Govornik se ne razumije]] mjere podrške, dakle obustava dobro, ali opet će to dočekati, drugi korak mora bit riješen, zato je tu možda bolje, ponavljam pitanje moratorija dok ovo traje samo kad u jednom trenutku kažeš stvar je gotova da se nastavi kao da ništa nije bilo. To su mjere za likvidnost. Naravno, ove sve međupronacesilne mjere koje će biti dobre, koje će sigurno za prvu ruku ovaj pomoći, ali idemo probati ljudima dati posao, a ne dati novce. Zahvaljujem.
Zastupnik Batinić, izvolite. Nastavak.
Hvala potpredsjedniče, poštovani potpredsjedniče Vlade, kolegice i kolege. Evo, nastavno na ovo što je kolega Čuraj govorio, stav Kluba HNS-a, mi ćemo podržati ove prijedloge, ove mjere naravno jer izvanredna situacija iziskuje, traži naprosto izvanredne mjere. Te mjere su nužne. Da li su one dovoljne to ćemo vidjeti protekom vremena i naravno očekujem i od Vlade, prvenstveno što je i najavljeno, jednako tako i od nas, neovisno kakve će okolnosti biti, situacije da se svakako odazovemo i da u interesu, prvenstveno građana, RH i RH u cjelini da podržimo i buduće mjere ukoliko će biti nužno da do njih dođe. Izvanredna situacija, velim, traži izvanredne mjere, al je ujedno, mi u Klubu HNS-a smatramo, i prilika da se već sada, sutra krene sa jednim novim načinom promišljanja, paradigmom promišljanja, prvenstveno o gospodarstvu, o povezanosti gospodarstva sa državnim financijama, manje-više mislim da je to svima razumljivo, jasno o čemu se govori ovdje. Ključna riječ je o kojoj moramo vodit računa, a to je održivost. Održivost gospodarstva, održivost javnih financija prvenstveno je naprosto jedno bez drugoga nikako ne ide. Ovdje se moglo čuti i mogu se složit sa konstatacijom konačno smo se malo digli, em gospodarski rast, em pozitivni trendovi, pad nezaposlenosti i sada ova kriza izazvana jednim nepredviđenim, rekao bi, neočekivanim slučajem i naprosto vidimo da iako su mjere koje se poduzimaju za sada na prvu više nego dobre, međutim očito i kao društvo nismo dovoljno spremni i nismo dovoljno shvatili koji nam je problem. Ono što bi želio također kazati kad spominjem riječ „održivost“ vrlo teško je težiti ka održivosti u smislu tržišnoga gospodarstva. Ali, tu je zato država koja bi trebala, iako smo mi kao liberali protiv državnog intervencionizma, a ovo već je na neki način državni intervencionizam, u takvim okolnostima i takvim situacijama moramo posezati i za takvim mjerama. Kad govorimo o održivosti i onome dijelu da su pozitivni trendovi gospodarski nemojmo zaboraviti rasprave koje smo imali i okolnosti i tijekom ove godine i tijekom prošle godine. Ne smijemo zanemariti i činjenicu, bilo je ovdje danas i spomena o tome, zdravstveni sustav. Velika hvala na požrtvovnosti, na onome što rade zdravstveni djelatnici i tehničko osoblje, čitav sektor. Međutim, isto tako moramo se sjetiti koliko država dodatno izdvaja van onoga što se skupi iz fonda zdravstva. Mirovine također, sustav je neodrživ. Država također intervenira, znači nije dostatno. Tako da, iako su nam trendovi pozitivni ne treba zanemariti i zato govorim u kontekstu i ove situacije da je sada prilika, da je sada prilika i da sami gospodarstvenici teže koliko je god to moguće u tržišnom gospodarstvu održivosti svojih sustava a jednako tako država mora težiti ka održivosti javnih financija. Ono što je također nužno, premijer je danas kazao što se tiče zdravstvenog djela, suzbijanja, EU solidarnost. Ono što svakako očekujem a znam da i Vlada upravo ovim predsjedanjem sada i u poziciji smo i ministar gospodarstva i ministar financija, cilj je da se teži ka nekoj razini i europske gospodarske solidarnosti, prvenstvo mislim na naše izvoznike. Naš prerađivački sektor je preko 80, 85% su izvoznici. Znači prvenstveno na europska tržišta i ukoliko tu neće biti određenih dogovora, zajedničkih stajališta na razini EU-a, bojim se da će štete po naše izvoznike prvenstveno biti još i veće nego možda što sada očekujemo. Naravno, ne mora niti predsjednika Macrona ili kancelarku Merkel zanimati kakva je situacija sa gospodarstvom u RH, ali vjerujem da to zanima gospodarstvenike koji su uvoznici naših proizvoda koje je naše gospodarstvo proizvelo. U tom djelu ministre, potpredsjedniče Vlade, također jedan apel da se, iako vjerujem da se na toj razini razgovora na sastancima Europskog vijeća, ali da se posebno apostrofira i taj trenutak. Spomenuta je bila lokalna samouprava, naravno svjesni smo na razini lokalnih samouprava ono što možemo očekivati, što nas čeka i sa našim proračunima, tim više praktički, mi ćemo na neki način ostati bez prihoda da tako kažem, osim onih namjenskih prihoda, lokalnih prihoda, lokalne samouprave, doprinos, neke rente, ne znam, porez na kuće za odmor, komunalne naknade itd., tu imamo u jednom djelu i prijedlog zakona što svakako podržavamo, ali jednako tako iz rasprave, iz komunikacije sa kolegama da bi se relaksiralo ovo stanje na lokalnoj razini, znamo da jedan veliki broj jedinica lokalne samouprave imaju jedan tih namjenskih prihoda koje mogu upotrijebiti i za neke interventne situacije nego što je samo održavanje ili sama namjena za koje se koristi. Tako da vjerujem i svakako da će ići i od strane kluba HNS-a podrška tome prijedlogu, a jednako tako ćemo i prema Ministarstvu graditeljstva uputiti, već je upućen prijedlog od kolega iz IDS-a, da se ide taj dio lokalnih poreza, da se ide u relaksaciju, odnosno da ne bi došlo u jednu sivu zonu, da ne bi kroz reviziju napravilo nekakva ajmo reći, prekršaj ili ne daj bože, neka druga razina kaznenih djela. Ovo je samo jedan primjer, zašto ga navodim? Navodim ga iz razloga jer u komunikaciji u Saboru iako smo bili na pristojnoj udaljenosti, uspjeli smo razmijeniti iskustva, mislim da je interes svih nas i teško je bilo Vladi u ovom trenutku sagledati sve aspekte svih zakona. Jednako tako, ne mogu ne kazati ono što dobivamo upite, prvenstveno na lokalnoj razini jer smo u direktnom kontaktu i sa gospodarstvom i sa poljoprivrednim proizvođačima što se tiče poljoprivrednih proizvođača, proljetne sjetve, zaštitnih sredstava itd., tako da ukoliko će trebati, spremni smo svi intervenirati kroz vremenski period zasjedanja i kad nema zasjedanja, kad će bit stanka, moramo svi doći i izglasati određene mjere koje će biti u funkciji prvenstveno očuvanja zdravlja a jednako tako i gospodarstva. Ono što bi također želio kazati, jedan veliki broj investicija koji se događa na nacionalnoj razini, jednako tako i na lokalnoj razini, treba naći način da se te investicije radi eventualne nelikvidnosti, ima određena mjera, kreditno, beskamatno zaduženje, ne smiju se zaustaviti. Ne smije se zaustaviti, znači država mora prvenstveno težiti ka tome da one investicije koje su započete, koje su u proračunu, koje su u lokalnim proračunima a jedan dio tih sredstava također povlači europski novac jer to nam generira radna mjesta, to nam je garancija za zadržavanje radnih mjesta neovisno sada gdje su investicije, koliko su one možda u ovoj situaciji primarne, ali svaka investicija za sobom povlači određene poslove i zadržavanje radnih mjesta. Tu ne bi smjeli biti d velim, prestrogi u tom djelu, ali svakako treba težiti ka tome da investicije se ne uspore, da se ne zaustave jer to je jedan od načina kako i mi sa lokalne razine, uz ovu fleksibilizaciju namjenskih, strogo namjenskih prihoda, možemo dati doprinos prevladavanju ove situacije. Hvala.
Slijedeći klub zastupnika koji se javio za sudjelovanje, Klub zastupnika Neovisni za, ispričavam se, Klub zastupnika Hrvatskih suverenista, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege. Evo čuli smo nekoliko rasprava, čuli smo jedan umirujući govor našeg predsjednika Vlade kojega kolege konstantno nazivaju premijerom, dakle nije premijer nego predsjednik Vlade, funkcija premijera u Hrvatskoj ne postoji, dakle on je predsjednik Vlade, on bi volio da ga zovem premijerom ali to on nije, on je predsjednik Vlade kao što iza mene sjedi potpredsjednik Sabora a ne chairman ili ne znam ja što već. Dakle, dakle situacija je jako ozbiljna bez obzira što smo čuli umirujuće govore i govore koji su pokušali smiriti situaciju i pokušali umiriti hrvatski narod, situacija je iznimno, iznimno ozbiljna. Nažalost nama su ruke sputane, dakle građani Hrvatske, Hrvatice i Hrvati nemaju što napraviti jednostavno mogu čekati da vrijeme učini svoje i da taj virus, da taj virus nestane odnosno da se situacija ja ću reći sama od sebe popravi jer još uvijek lijeka nažalost nemamo na vidiku. A onaj problem koji sam ja istaknuo u prošloj raspravi je da jednostavno Hrvatska danas nije oslonjena na vlastite resurse, da Hrvatska sama sebi nije dostatna nego Hrvatska je oslonjena prije svega na EU i u onom trenutku kada EU odnosno kada nama susjedne države kažu da neke resurse sirovine ne daju Hrvatskoj mi ih jednostavno nećemo imati. I to je jedan veliki problem. To je sad jedan problem što se konstantno misli, stvarno mi je teško govoriti ovdje čujem nekakve razgovore, nisam na …/nerazumljivo/… ako možete samo malo jednu oktavu, oktavu tiše, a ja bi vam bio iznimno zahvalan, hvala lijepo na razumijevanju. Malo na meritum ovih zakona, konkretno Konačni prijedlog Zakona o dopuni Opće poreznog zakona, jedan od najvažnijih zakona koji danas donosimo. Mi donosimo jedan zakon za koji kaže članak tj. stavak 4. članka 107. ministar financija će pravilnikom potpisati provedbu ovog članka. Dakle, mi zapravo ne donosimo ništa, mi zapravo dajemo bianco zakon ministru da on radi što god hoće, jer ovim zakonom nije ništa propisano. Posebne okolnosti podrazumijevaju događaje ili određeno stanje koje se nije moglo predvidjeti i na koje se nije moglo utjecati, ako posebne okolnosti iz stavka 1. ovog članka utječu na mogućnost podmirivanja poreznih obveza, dospijeće poreznih obveza, nastalih ili dospjelih sukladno posebnim propisima, može se odgoditi ili se može odobriti njihova obročna otplata, a kako će to ići mi poima nemamo to će tek ministar morati napisati. Mi zapravo dajemo bianco papir ministru da on napiše zakon koji će on provoditi. Jeste vi kolegice i kolege svjesni ovoga? To je jedna stvar. Druga stvar što su me poduzetnici, evo više me poduzetnika kontaktiralo na mobitel i kažu ovdje država ništa ne oprašta nego odgađa, isključivo odgađa. Što imamo? Dakle, ako završi kriza za 2 mjeseca, 3 mjeseca, godinu dana svi ti poduzetnici koji nisu plaćali ova davanja oni će onda morati platiti sve zaostatke, a onda ako ih nije kriza uništila skroz, e onda će ih uništiti država jer će morati državi do zadnje lipe platiti sve. Dakle, ovo jednostavno nije mjera koja će doprinijeti gospodarstvu, koja će doprinijeti poduzetnicima, nije mjera i toga moramo biti svjesni. Treća stvar, ljudi nemojmo ingorirati brojku od nekoliko desetaka tisuća novo nezaposlenih zadnjih par dana. Predsjednik Vlade Andrej Plenković je to ignorirao, on se pravi da ne čuje tu brojku. Dakle, radit će se uskoro nažalost o 100-tinama tisuća novo nezaposlenih, ljudi koji nemaju nikakve prihode. Prije 2 godine ili prije par mjeseci kad bi netko ostao bez posla, svi bi mu savjetovali ajde otiđi u Irsku, otiđi u Njemačku, otiđi na brod, otiđi navigavat, ajde radi na crno nešto. A što mu danas savjetovati? Nema ni na crno posla, nema više ukrcaja na brodove, u Irskoj i Njemačkoj je situacija ista kao i u Hrvatskoj. Dakle, ne želim biti katastrofičan jer hrvatski narod je otporan i žilav i to sam maloprije rekao, ali ovdje moramo znati da se susrećemo sa krizom kakvu nikad u povijesti nismo imali, nikad je nismo imali jer ovaj put nemamo gdje pobjeći. Netko je bježao kad je bio rat pa je pobjegao u Anconu, a gdje će sad ti koji žele bježati pobjeći, nigdje. A tko će nam pomoći sada? Nitko. Znate zašto? Jer vam nema nitko od čega pomoći. I sada se zapravo ona politika koja je najbitnija, a to je suverenistička politika vidi kao nužna politika. Da smo mi razmišljali kroz sve naše resore o samodostatnosti, da imamo dovoljno hrane, ma bilo kojeg proizvoda iz hrvatskih njiva, s hrvatskih pašnjaka e onda ne bi bilo problema. Međutim, nismo tako razmišljali i evo i danas strepimo. Ja strepim, ne strepim osobno za sebe, nego strepim naravno prije svega za sve one koji su već ostali bez posla, već su ostali bez posla. Evo imali smo neke mjere npr. u slovenskom ako se ne varam parlamentu i negdje drugdje da su se zastupnici odrekli jedne plaće, evo ja predlažem istu mjeru, makar da pokažemo da mi zastupnici, da nam je stalo do naših građana, neće nitko od toga ni se spasiti ali ajmo makar napraviti tu jednu mjeru pa se mi kao zastupnici odreći jednog mjesečnog primanja da pokažemo da na isti način kako i oni koji danas više ne rade da osjetimo malo djelić, djelić ove krize. Dakle, situacija je iznimno loša, iznimno teška. Naš Andrej Plenković ovdje pokušava sada zapravo bez obzira na neke mjere koje nisu ni loše, ja ću reći, pokušava na ovome jednom prividnom smirenošću dobiti političke bodove. Nažalost neće uspjeti i ja ću vam samo reći bez obzira što on nije konkretno odgovoran za ovu krizu odgovoran je što 4 godine nije stvarao samodostatno hrvatsko gospodarstvo, samodostatnu hrvatsku državu, suverenu hrvatsku državu koja se može nositi s ovim krizama i zbog toga je kriv. A ako misli da će profitiran na ovome mogu mu samo poručiti da je Winston Churchill pobijedio u ratu, a izgubio izbore.
Zastupnik Glasnović, izvolite.
Poštovane kolege i kolegice, mi ne znamo šta će se još dogoditi, ovo je situacija neizvjesna. Mi znamo da ne možemo odvojiti ekonomiju od politike, također ne možemo gospodarstvo odvojiti, ovu situaciju ekonomsku od ove pandemije. Volimo mi ili ne, mi smo u jednom globalnom selu, prihvaćamo ili ne prihvaćamo to. Šta god se dogodit tamo u Tajlandu, u Maleziji, u Kini, Americi, ima domino efekat na ovu situaciju u Europi. Šta će biti sa inflacijom, BDP-om, nezaposleni, mi ne znamo šta će bit ali ključne stvari treba bit sada je suzbijanje pandemije. Ove spike o gospodarstvu, koga je briga spika o BDP-u kad leži u krevetu sa 41 stupanj temperature? Njemu nije briga o tome. Evo, Amerikanci su napravili, molim malo dečki da mister Pernar i mister Zekanović, možete poslije peglat ovdje, Amerikanci su napravili najgori scenarij koji je ovo. Da će inficirat 1,1, 1/5 stanovništva će se inficirat, to znači da će umrijet 0,5% populacije, 327 000 mrtvih, to je najgori scenariji u Americi. Šta će bit ovdje? Imamo li takav scenarij, to sam pitao feldmaršala Marića, ne znam jel on zna jel imaju taj scenarij na stolu ili ne. To je bolesnicima drugi plan, gospodarstvo. Njih zanima ovo, nas treba zanimati ovo, koliko je Vlada odvojila ministarstva za bolnice i treba pohvalit, prvo ljude na prvoj crti, to su medicinsko osoblje, ljudi koji rade u trgovinama, oni također imaju starije ljude kod kuće koji se mogu inficirat, imamo ovdje starije ljude koji su pod opasnosti, imamo npr. tajnika, on je pobjegao sada, nema ga, tu je danas ovdje, on je isto starija osoba, to zanima ljude, Hrvate, ima li dovoljno kreveta na intenzivnim odjelima. Ima li dovoljno opreme medicinske, ventilatora, kisika. Po nekim procjenama iz Kine, ako možemo vjerovati u njihove podatke, ne znamo šta će bit tamo, oće se ljudi opet reinficirat, oće bit drugi val te pandemije, u Kini 5% inficiranih su završili na intenzivnoj njezi, to možemo i ovdje očekivat, već imamo nekakav šablon tamo. Nisu samo pod opasnosti stariji ljudi nego su naravno, to već znaju ili možda ne znaju, oni sa visokom tlako, tu ste se mogli svi testirat prošli tjedan, tu je bilo medicinsko osoblje, stariji ljudi naravno, tlak dijabetes, itd. Lijeka nema, to treba ponavljat, dok dođe cjepivo, pandemija će završit i niti ima cjepiva naravno. Testiraju se lijekovi protiv ovoga, npr. protiv ebole, HIV-a itd., to je daleko, daleko u budućnosti i ne možemo očekivati ništa ovdje ubrzo. Naravno, možemo samo imat naučene lekcije i prikupljati datu, podatke, informacije iz drugih zemalja i to analizirat. Ja sam prošle godine spomenuo Tajvan koji graniči sa Kinom. Grad je milijun i pol ljudi u Kini, ili žive tamo i tamo je što ja znam, najniža stopa toga širenje virusa jer su oni imali tamo već plan, akcijski plan koji su odmah pokrenuli, treba učit od takvih ljudi. Šta je sa onima koji šire disinformacije u medijskom prostoru? Ovo je nacionalna uzbuna, ovo je nacionalno stanje, izvanredno stanje, nacionalno, šta s onima koji su širili disinformacije? Koji su lagali? Šta je sa onim hakerima koji su izvršili koliko napada na online sustav? Šta će s njima bit? Treba jedan oštar odgovor, ja bi njih, to sam prije rekao, ja bi njih pokupio najviše te hakere i ove druge, stavio u federalni zatvor, idemo 2 g. i tamo ih odvojio na odjel sa pedofilima i cinkarošima. To je za njih. Ovo je ugrožavanje nacionalne sigurnosti, ovo je rat, ako to radiš u ratu, ti si za mene izdajnik i veleizdajnik. Dobro je spomenuo mister Zekanović, ajdemo se odreć plaće. Barem jedne. Nema džepova u mrtvačkoj košulji ako idete preko bare, barem možete onu lovu što ste maznuli, ako jeste, dajte 1/10 najmanje dobrotvornih udrugama. Caritas se sad odrekao opreme, sve je stavljeno na raspolaganje, ovo je timski rad. Na kraju bi samo reko da ne trebamo slušati teoretičare urote i drugih salonskih stratega o kako je ovo počelo, to nije pobjeglo iz laboratorija, slušajte struku, ti virusi se mutiraju, COVID-19 je samo druga verzija SARS-a, virus se zove SARS, COVID-19 je ta bolest koju SARS 2 izaziva. Taj se je virus identificirao 60-ih godina, zove se korona radi krune, on ne izgleda kao krune nego izgleda više kao plutajuća mina, ona podmorska i to je baš dobar opis za taj virus. Dok sjedimo ovdje i razgovaramo, virusi u Africi i južnoj Aziji mutiraju. Sjećamo se ebole i moramo biti spremni za slijedeću pandemiju. Sjećamo se AIDS-a, HIV-a koja je došla naravno iz Afrike, proširila se u Americi kroz sodomiju, gdje je umiralo ja bi rekao, veliki postotak homoseksualaca u Kaliforniji, San Franciscu, i tamo je trebalo vremena da ljudi saznaju šta je to. Sad znamo za te viruse, i svi moramo sad prihvatit odgovornost, pojedinačnu odgovornost. Temelj svake normalne države i zdrave je utemeljeno na individualnoj osobnoj odgovornosti. Moramo prati ruke naravno, u novcima imate sve tamo, kad testiraju novce, imate sve, od fekalija do kokaina. Perite ruke, pomažite starijima tamo, ... [[Govornik se ne razumije.]] ako znate nekoga u stambenoj zgradi, pogledajte te ljude, nosite masku i sve će najbolje bit, ako se držimo skupa i poštujemo ove standardne procedure što je postavilo Ministarstvo zdravstva i druge institucije.
Za sudjelovanje u raspravi javio se i Klub zastupnika IDS-PGS-RI-a, u njihovo ime govorit će zastupnici Sponza i zastupnik Demetlika. Prvi na redu je zastupnik Sponza, izvolite.
Hvala poštovani g. potpredsjedniče, poštovane predstavnice i predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Svaka krizna situacija nudi i svoje prilike, na nama je da ih znamo prepoznati, na svima nama je da nakon brojnih propuštenih prilika nakon Domovinskog rata pokažemo da znamo upravljati krizom ili će, po ne znam koji puta, kriza upravljati nama. Snaga svake zajednice, pa tako i države mjeri se po njenoj najslabijoj točki ili njenom najslabijem članu. Ako želimo promijeniti klimu u društvu, trebamo pomagati najslabije članove, ako njima pomognemo tada se unapređuje svaka zajednica i država postaje jaka. Da bi pomogli npr. sezoncima, radnicima, umirovljenicima, moramo pomoći gospodarstvu i to konkretnim mjerama i održivim mjerama. I kao što nam virus svakodnevno mijenja pravila i stvara neprilike, tako isto očekujem da nakon usvojenih ovih mjera budemo i spremni i brzi ukoliko bude potrebno opet u hodu mijenjati sve ono što uočimo da je potrebno mijenjati i prema obrtnicima i prema poduzetnicima. Ali isto tako očekujem da oni bogatiji manje gledaju na dobit, a više na radnika, jer svi smo mi u našem životu pokazali da što više dajemo to više dobivamo. Također trebamo osvijestiti da bi u tome uspjeli svatko će morati podnijeti žrtvu, od državne do lokalne razine, od najmanje do najveće zajednice. Mi u IDS-u i ovdje u saboru i u Istri spremni smo kao i uvijek dati svoj doprinos. Ukoliko situacija potraje, a potrajati će i ukupni efekti budu negativni, naš je zadatak poštovane kolegice i kolege učiniti sve da ukupni negativni efekti budu svedeni na najmanju moguću mjeru, a kada pokazatelji budu pozitivni naš je zadatak učiniti sve da rast u najvećoj mjeri bude tada naznačen. I na samome kraju htio bih kazati da pohvaljujem stožer na dosadašnjem radu i komunikaciji, da pohvaljujem i predsjednika Vlade što je u ovoj kriznoj situaciji pozvao sve predstavnike parlamentarnih stranaka na zajedničko djelovanje i držim da ubuduće ukoliko predsjednik Vlade bude i tako dalje postupao i pozvao i uključio sve ostale parlamentarne stranke da neće pogriješiti. I ponoviti ću, IDS će u ovoj kriznoj situaciji ponašati se odgovorno i dati će svoj doprinos.
Zastupnik Demetlika je slijedeći u ovom istom izlaganju.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče HS, poštovani potpredsjedniče Vlade, predstavnici ministarstva, kolegice i kolege zastupnici. Nalazimo se u kriznoj situaciji koja zahtijeva donošenje kriznih mjera. Na nama je sad da u ovoj saborskoj raspravi danas svi zajedno nađemo najbolja moguća rješenja. Stoga od svih očekujem dobru volju i međusobno uvažavanje. Najgore što nam se može dogoditi je zakašnjela reakcija. Zato je nužno da već danas i sutra raspravimo i izglasamo sve što je potrebno kako bi adekvatno odgovorili na novonastalu situaciju. Prvo, što je i najvažnije je zdravlje svih građana RH i tu moramo imati sustav koji će bit brz i učinkovit kako bi struka, zdravstveni radnici mogli reagirati čim se za to javi potreba. Vidimo da je dosad to dobro funkcioniralo, te je nužno da se nastavi u tom smjeru. Stoga pohvaljujem sve dosadašnje odluke stožera, kao i Vlade. Mi kao politika tu apsolutno moramo slušati struku i staviti im na raspolaganje najbolja moguća zakonska rješenja kako bi svoj posao i dalje mogli uspješno obavljati. Drugo važno pitanje je kako pomoći poduzetništvu, gospodarstvu, u svim sektorima, dal je to promet, turizam, poljoprivreda, proizvodne i prerađivačke djelatnosti jer već sada je očito da 80% realnog sektora će imati negativne učinke prouzrokovane koronavirusom. I tu se postavljaju dvije ključne zadaće. Prvo, zadržati postojeća radna mjesta odnosno spriječiti otpuštanje radnika i drugo, osigurati likvidnost poduzetnicima kako bi bili u mogućnosti isplatiti plaće radnicima. Ne smijemo se dovesti u situaciju da dođe do vala otkaza. I tu država mora uskočiti koliko god je to potrebno mjerama smanjenja poreznih davanja i subvencijama iz EU ili drugih fondova. Odgode ili odgoda plaćanja i mogućnosti obročnog plaćanja smatramo da nisu dovoljno. Pomoći treba svima, a posebni fokus treba biti na zaštiti mikro i malih poduzetnika, OPG-ova i obrtnika. Moramo imati na umu da su oni puno ulagali u opremu i druga sredstva, te se zadužili putem kredita i svima treba biti jasno da oni bez prihoda jednostavno te kredite neće moći vraćati i zbog toga podržavamo mjeru reprogram kredita. Danas imamo na dnevnom redu i objedinjenu raspravu za tih 18 zakona i niz akata koji zajedno imaju 63 mjere i nemoguće je kvalitetno u takvom kratkom vremenu sve raspraviti. Ja ću reći odmah da ćemo mi iz Kluba IDS-a podržati donošenje ovih zakona i ovih mjera. No, moram isto tako reći da već sada vidimo da te mjere neće biti dovoljne i najavljuju se dodatne mjere koje proizlaze iz komunikacije između socijalnih partnera kao što je HGK, HUP, Hrvatska udruga turizma, sindikata, klastera, drvne industrije, te tako za slijedeće mjere očekujemo veći doprinos prije svega nadležnih ministarstava, mislim na Ministarstvo gospodarstva, Ministarstvo turizma, Ministarstvo poljoprivrede, Ministarstvo kulture, Ministarstvo rada, Ministarstvo graditeljstva i prostornog planiranja jer ove mjere koje danas imamo na dnevnom redu su proizašle u većem dijelu od strane ministra financija tj. od strane Ministarstva financija. I ono što je svakako moram reći, a to proizlazi, ovo što govorim, iz svih kontakata koje smo imali, prije svega sa gospodarstvenicima i poduzetnicima da upravo u ovom trenutku našem gospodarstvu treba smanjenje porezne presije, a ne samo odgoda. Država u ovom trenutku mora preuzeti određeni teret. Ministar Marić u proteklim danima stalno ponavlja, proračun je stabilan, proračun ima suficit, postoji dogovor i suradnja sa guvernerom i HNB-om, osigurana su određena sredstva za mirovine, što daje određenu sigurnost našim umirovljenicima, isto tako osigurana su sredstva za javni sektor. Međutim, sada moramo govoriti o isplati plaća u realnom sektoru. I ovim mjerama predlaže se osiguranje one minimalne plaće za sve one poduzetnike koji ne daju otkaz, a taj iznos je 3.200,00 kn i sada se postavlja pitanja da li je to dovoljno osigurat likvidnost gospodarstvu preko kredita? Naš prijedlog je da se do iznosa plaće koja je prosjek RH, taj iznos oslobodi plaćanja svih doprinosa i poreznih davanja, da ih se oslobodi, a ne da se odgodi plaćanja kroz nekakvo, nekakav period jer mi danas postavljamo si taj pitanje na koji način će taj poduzetnik nakon 3-4 ili ne znamo koliko mjeseci, kad bude pokrenuo poslovne aktivnosti, vraćati taj kredit. Zato ponavljamo, treba raditi na smanjenju poreznih davanja jer je u ovom trenutku iznimno bitno pomoći poduzetništvu. I sada ću iskoristiti priliku da ponovim ono što je kolega Sponza u replici reko i osvrnut ću se na Zakon o komunalnom gospodarstvu. Naime, mi u IDS-u držimo kako je potrebno omogućiti fleksibilnije korištenje namjenskih sredstava koji su prihodi jedinicama lokalne samouprave na osnovu komunalnog doprinosa i komunalne naknade jer i u ovo krizno vrijeme da bi se ta sredstva mogla koristiti za ostale nužne potrebe gradova i općina trebamo i izmijeniti sam taj zakon. Zato tražimo da za određeno vrijeme ta sredstva ne moraju biti strogo namjenska nego da se po potrebi mogu raspodijeliti tamo gdje je to najnužnije. I to su primjeri, dal je to za zadovoljavanje potreba u zdravstvu, socijali, poduzetništvu, vatrogastvu. I upravo zato ćemo i podnijeti taj amandman. Na kraju, generalno podržavamo predložene mjere, no moramo biti svjesni da će se vjerojatno s vremenom donositi i nove mjere ili će se ove morati prilagođavati jer se situacija mijenja iz dana u dan. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnik Tomislav Panenić govorit će u ime Kluba zastupnika nezavisne liste mladih.
Hvala lijepo potpredsjedniče sabora, poštovani ministri sa suradnicima. Naravno da u okviru ove rasprave koju govorimo danas vrlo je teško otet se dojmu da nekako svi upozoravaju da ovaj paket mjera jeste prihvatljiv, ali isto tako jeste nedovoljan. I ono što je izostalo u samom razmatranjima koja je nama iznosio premijer, a to je dinamika. Znači, ukoliko mi se usuglasimo ovdje da će velikom većinom glasova proći ovaj paket zakona i ako ne bude to dovoljno što već sad se ukazuje, koja, koja će bit brzina reakcija Vlade? Dal je Vlada stvarno svjesna potrebe da iskaže deficit ove godine ukoliko bude takva situacija, ono da li to želi, namjerava? Mislim da je to ključno pitanje, ja bi evo i ministra Marića, potpredsjednika Vlade zamolio da kaže, znači da li idemo i u tome smjeru jel određene zemlje već su najavile da će štititi maksimalno svoje gospodarstvo i da su spremne ući u proračunske deficite samo da bi sačuvale supstancu gospodarstva. A danas kada razmatramo poteškoće trebamo i moramo uvažiti razmišljanja naših poduzetnika koji već osjećaju prve pritiske, koji se već nose sa određenim odlukama koje nisu nikad popularne, a pogotovo one koje se odnose na otpuštanje radne snage i njihovu želju da prežive. Oni žele preživjeti jel ako neće biti turističke sezone, žele da je prežive da dočekaju slijedeću. Znači, neće ovo potrajati vječno, riješit će se u nekome roku, ali slijedeće godine dolazi turistička sezona, žele da budu likvidni, spremni, mogućnosti da zaposle, da sačuvaju svoje lance opskrbe, svoje opskrbljivače. Jel ako pogledamo, pa nije turizam samo ugostiteljski objekt na obali ili apartman ili hotel ili bilo gdje dalje na kontinentu, nego su to i njegovi opskrbljivači. I onaj ko trebaju distribuirati, ne znam, vino sa kontinenta i očekuje i ne samo da očekuje nego ima i takve kapacitete da mu je turistička sezona presudna, on nema alternativu, nema ako ne bude i jasan stav Vlade i komuniciranog prema prvenstveno našim trgovačkim kućama da prioritet je prodaja zaliha koje postoje na domaćem tržištu. Za to neće se donijeti zakon, nema toga zakona. Možemo na kraju ja bih rekao možda u ovoj situaciji pozvat se i na rumunjski model, oni su jednostavno ignorirali Europsku komisiju, donijeli zakon kojim su utvrdili da u svakom njihovom trgovačkom lancu mora biti najmanje 50% roba koje imaju porijeklo iz Rumunjske. I naravno da ih Europska komisija pritišće i oni su kroz provedbu, evo nisam siguran dal su sada to pod pritiskom promijenili, ali su osigurali godinu, dvije i više vremena da bi njihovi proizvođači ušli na police, da bi ojačali svoju proizvodnju, da bi ojačali svoju poziciju na tržištu i time zahvatili. Jednom kada dođeš u takvu poziciju više se teško tebe može maknuti. I zato kod ovih mjera koje se predlažu, ključna je procjena i Vlade i stručnjaka da li su naše mjere dovoljne, da li su dovoljno jake da obrane naše prerađivače, proizvođače roba da im se ne dogodi da uz snažne mjere drugih zemalja, pogotovo zemalja članica EU, njihovi proizvodi brzo po povoljnijim uvjetima uđu na naše tržište i time u okviru ove krize istisnu naše proizvođače? To je ključno pitanje koje se postavlja, nije samo ono što će se dogoditi u 3,4,5 mjeseci nego da li pod mjerama evo govoreći o Njemačkoj što je najavila Merkelica, idu sa najjačim paketom pomoći od kraja Drugog svjetskog rata, znači Njemačka je rekla najjači paket. I kada je bila ekonomska kriza nisu imali tu jačinu i oni su sačuvali svoju autoindustriju i svoje kapacitete. Prema tome, trebamo razmišljati da takve zemlje sa takvim izjavama daju potporu svojim poduzetnicima i oni će se boriti ako već ne mogu ostvariti dostatne prihode, možda i na tradicionalnim tržištima da osvajaju nova, da se bore za novo tržište, da budu tamo novi igrači i da istisnu one koji su slabiji, manji. A ja se bojim da bi naši gospodarstvenici mogli biti upravo ti koji će biti istisnuti i tu trebamo tražiti vrlo specifično kako pomoći one koji bi se mogli naći pod ovakvim ugrozama jel EU koliko god da je zajednica, pokazuje kroz ove primjere da je jedno veliko konkurentno tržište u kome se ne biraju alati pa čak ni u vremenu kada bismo mi trebali se pozivati na solidarnost. A danas smo imali premijera koji se poziva na političku solidarnost, poziva se na gospodarsku, na sve oblike. Ali s druge strane, treba shvatiti da i oni možda koji mu danas titraju i oko njega i podržavaju da će drugi dan donositi mjere koje će ugroziti upravo državu u kojoj je on premijer. Ono što bih rekao da mi govorimo sada o fokusu, znači treba biti vrlo fokusiran, ne možemo imati i tu se slažem, mjere koje pomažu apsolutno svima nego ima onih koji će biti u jednom kratkom roku ugroženi i moramo kreirati mjere koje su sada ad hoc, koje se odnose na jednu likvidnost gotovinske praktično mjere. I vidimo da imamo države koje su svojim građanima, poduzetnicima osigurale takav džeparac, brzi novac koji može im prebroditi nešto. Velika Britanija ima takvu mjeru, pogledao sam ne znam jedan Hong Kong je svojim državljanima 1200 dolara protuvrijednosti dao, znači jednostavno da imaju za pojačanju potrošnju. I upravo je to, treba pojačati kapacitete potrošnje, potražnje na tržištu da bismo onda mogli sačuvati postojeće stanje i možda nadoknadili gubitke. Očekuje se da političke odluke, političke mjere budu takve koje će pomagati u tome smjeru i naravno da je zabrinutost poduzetnika kada im se samo nudi nešto što je odgoda sa onim što će se dogoditi nakon proglašenja kraja krize. U jednom trenutku epidemija će stati, primirit će se i onda će Vlada reći evo na ovoj sjednici Vlade, premijer će vjerojatno imati takav stav, mogu objaviti da je kod nas epidemija završena, život ide dalje i nakon toga dolaze svi oni koji pružili odgodu i kažu ok, sada mi dolazimo na naplatu. Nitko nije rekao ta odgoda koja se dogodi kako će se raspodijeliti u kome roku? Jel to u kratkom roku? Dal ide odmah na naplatu, kroz godinu, dvije, tri, nakon završetka krize? Ja razumijem, pristup je i tu podržavam zapravo stav, razmotrit će se mjere kroz ovo vrijeme koje dolazi pa će ako bude potrebe i produžavati izvršenje određene, međutim nitko još nije rekao u onom trenutku kada završi koliki je period stabiliziranja u kome sve što je ostalo kao obaveza će se na neki način prelamat. Dobra je poruka kada nekom kažete možda ako potraje tri mjeseca, imat ćete godinu dana, dvije godine da to uplatite, znači ono nećemo vas pritiskati. To je nedostajalo danas u ovoj raspravi. Ono što bi ja gledajući ove mjere koje su bile sada osim ovoga što je odgoda, bilo je za komunalna davanja, doprinose, ja bih rekao naravno da i lokalne samouprave koje se malo ovdje o njima govorilo o lokalnoj i regionalnoj samoupravi, imaju prostora s jedne strane da otpuste nešto, s druge strane da daju potpore koje će biti vrlo specifične jel bolje poznaju svoje poduzetnike na svom području i mogu im pristupiti i naravno da će tražiti modele kako da im pomognu. Tu bih ja zamolio evo imamo, nemamo ministricu poljoprivrede otišla je u međuvremenu, programi potpore u poljoprivredi su bili dobrim dijelom obustavljeni radi deminimis što je utrošen, treba žurno razgovarati sa Europskom komisijom da se oslobodi taj prostor koji imamo kao nacionalni limit, da se može pomoći kroz takve male programe lokalnim poduzetnicima gdje je stvarno mali iznosi mogu značiti opstanak ili na neki način odgoditi ono što bi se moglo dogoditi u kratkom roku uslijed ove euforije, panike ili svega da netko prestane sa proizvodnjom. Tako da treba razmišljati o tome da nije samo ta odgoda nego stvarno tražiti možda bilo koji oblik oslobađanja od nečega jer tu se sad govorilo se danas i o turističkoj članarini i turističkoj pristojbi. Kad pogledamo čiji je to prihod? Prihod, turistička pristojba prihod je turističke zajednice, lokalne samouprave, ja vjerujem da oni koji su čelnici lokalne samouprave da ih se pita rekli bi vam 3 mjeseca ćemo mi prebroditi to, slobodno možete osloboditi ono mi ćemo sačuvat ćemo i turističku zajednicu i pomoći ulagati ako treba, znači al to je bilo bi puno jedna ozbiljnija poruka nego samo odgoda koju naravno, svi će pozdraviti evo nešto si odgodio ali s druge strane znači ovo sam izdvojio kao nešto što smatram i osobno da se može dogoditi. Premijeru sam bio napomenu pa je rekao ministrica će odgovorit, al ono evo da još jednom naglasim. U vremenima krize koja se događala pogotovo elementarnih nepogoda Vlada RH, a isto tako i regionalne lokalne samouprave za zakupce poljoprivrednoga zemljišta donosile su mjere o djelomičnom ili potpunom oslobađanju. I to se događalo. Imali smo ne znam 2004. kad je bila suša, 2012. bila je elementarna nepogoda, 2014. one poplave, donosili smo mjere oslobađanja. Sada imamo ovdje mjeru kojom se samo odgađa naplata 3 mjeseca. Kod mene u općini vjerujte da većina poljoprivrednih proizvođača nije uspjela u puno godina uplatiti do 30. lipnja, uplatiti su negdje do 30. rujna, obračunala im se neka kamata ali su u međuvremenu imali prihod. Došla im je žetva je bila, ostvarili su određeni prihod i to su platili i nitko nije pravio problem, ta 3 mjeseca koja sada donosi Vlada zapravo na terenu je postojalo u stvarnom životu i nije nitko dramio oko toga, jednostavno nije bio problem. I sad ako pogledamo, ja sam i premijeru napomenuo Zakon o poljoprivrednom zemljištu za sve nove zakupe omogućava da se zakup plati do 30. prosinca, 31. prosinca tekuće godine. Znači, ovdje sa 30. lipnja daje se odgoda do 30. rujna, a s druge strane novi zakon daje puno više. Pa ja bi reko, ajmo provesti te programe raspolaganja što prije da ljudi jednostavno imaju rokove do 30. prosinca i ova mjera onda je puno slabija. Znači, već imamo koliziju sa postojećim zakonom i treba, treba voditi računa da nekad ne bude da banaliziramo, idemo u paketu, puno je mjera i svega i onda imamo ovakve primjere neke mjere koja nit je odgoda koja je bila uobičajena, pa i često kad se proziva ovdje i sadašnjega predsjednika republike dok je bio premijer, bio ovakav onakav, on napravio …/nerazumljivo/… sada kad su svi puno bistriji, pametniji i bolji sada na kraju toga nemamo. Ono što moram pozdraviti, a to je mjera potpore očuvanju radnih mjesta. Naravno da ostaje još uvijek pitanje načina odabira i bojazni oko toga i stvarno treba tu dati puno truda, napora da se prepozna koji su to subjekti koji su direktno ugroženi koji će biti možda indirektno, možda širiti tu bazu. Vidim da se ide onako sa jednim dosta širokim pristupom ono ali naravno da glasajući ovdje mi trebamo dati potvrdu, mislim da su to kolege iz IDS-a rekle, mi trebamo dati potporu da je to dobro, a ne znamo okvire, puno toga je u podzakonskim aktima i ovisi o procjeni ministra i nekad bi se moglo dogoditi da glasaš za ispravan naslov, a na kraju kad dođe do provedbe milijun kriterija koji onemogućavaju i ne bi to bilo prvi put u Hrvatskoj. Imamo uvijek lijepe zakone, lijepe mogućnosti potpora, a onda kad ljudi trebaju skupiti svoje papire i doći onda ih se traži 100 i jedan dokument kojega uvijek je jedan od tih sporan koji se ne može riješiti i na kraju od potencijalne svi koji su očekivali dođemo do jedne ograničene skupine onih koji mogu ostvariti određene potpore. Neki prijedlozi, ajd da budemo uvijek ono, moramo na kraju izaći sa nekim prijedlozima, na sastanku klubova u Vladi bilo je rečeno da će Vlada izaći u susret i stvarno razmotriti sve amandmane koji će dati klubovi zastupnika pa i opozicijski da bi možda i poboljšali te mjere, ali kad pogledamo ove prijedloge nemate praktično na što dati amandman jer smo Poslovnikom Hrvatskog sabora ograničeni samo ono što je Vlada dotakla na to bi mogli davati amandman. Znači, prostor nam je vrlo mali i sad da i napišemo neki amandman taj amandman bi bio proglašen da je zapravo neispravan po Poslovniku i baci ga se u smeće. Tako da ja vjerujem da zbog toga i imat ćete puno jaču komunikaciju pogotovo opozicijskih klubova koji će komunicirati prema medijima da imaju bolje prijedloge, da imaju drugačije prijedloge jer formalno ih ovdje ne možemo uputiti ono vrlo je ograničen taj bio prostor. Ono što proizilazi pogotovo iz situacije malih poduzetnika onih koji su praktično i vlasnici i jedini djelatnici, znači ta je obaveza da moraju sebi sami uplaćivati zapravo doprinose i praktično isplaćivati plaću, mislim da je to jedna od mjera koja je bila i puno se o njoj raspravljalo, al evo i ministar je vrlo duboko u tome pa smatramo jel da bi sada oslobađanje od takvog plaćanja, a ne bi to bilo jedno jel imaju neke druge zemlje članice već sam vidio, imaju takvu mjeru su kod sebe usvojile da ne bi možda bilo ludo sada na jedno ograničeno vrijeme reč, ok evo oslobađamo jer onaj tko je sam poduzetnik, tko pokreće, sam nosi cijeli taj rizik i na kraju da ispadne radi keš lova koji mu je nedostatan da dođe u problem isplate plaća i svega ostaloga dovede se u probleme koji su nepotrebni. Imamo sada završni su računi bili, porezne prijave su ono donošene u okviru jedne godine koja je bila solidna. Na osnovu te porezne prijave Porezna uprava će razrezivati predujmove poreza za ovu godinu, ali već sada je evidentno da prihodi neće biti na razini 2019. godine. Zbog svega ovoga doći će do određenoga pada i bilo bi razumno za pristupiti tome da se predujmovi značajno korigiraju naravno na manje pa da bi onda time se na neki način oslobodilo poduzetnike ili da im se kroz određeno vrijeme koje je sada omogući da ne plaćaju predujmove nego će se tek na godišnjem obračunu pristupiti tome. Česta mjera ako pogledate druge države, ovdje je bilo premijer je rekao mi smo među drugim državama, ovo-ono, imamo jako dobro, ali pogledajmo malo, evo ja ću sve kolege zastupnike i zastupnice uputiti da pogledate malo te mjere koje su druge države, pa jedan od mjera je bila i da se omogući niže troškovi energenata, struje, plina i svega onoga što u proizvodnji nekad zna biti značajno, a kod nas to može ukidanjem određenih, privremenim ako ih već ne želite trajno, onda ukidanjem privremenih određenih naknada, kao što je na primjer naknada za sigurnost opskrbe plinom koja je, i ovako je, ja bih rekao s moje pozicije malo intrigantna ono, a moglo bi se znači i pronaći prostora u tome, imamo i kod opskrbe električnom energijom, znači pogotovo u tom transportnom sustavu koji je vlasništvo Republike Hrvatske, može se naći prostor da se sada relaksira ta situacija. Jedna od inicijativa koja je došla, a to je stvarno razmišljanje o nama u nekoj budućnosti da učimo na greškama sada, da se priupitamo još jednom što je namjera Vlade sa Imunološkim zavodom. Kad nas je ovo prodrmalo i kad dođe do ovih krize onda se pokaže da nešto što možda nije bio prioritet sad odjedanput postaje, bilo bi jako dobra poruka da Vlada zauzme pozitivan stav oko Imunološkog zavoda i da kaže da ipak ćemo svim silama trudit se da kao država sačuvamo takav jedan subjekt koji nam u budućem vremenu može pomoći u uvjetima, pogotovo u ovakvim kriznima, da imao jednu sigurnost koju građani traže, jer otkako je došlo ovo, ova kriza, nestalo je sve rasprave o cijepljenju, ne cijepljenju, sad bi bilo dobro otvorit temu ukoliko bi se našlo cjepivo za koronu da li bi se mi cijepili? Da. Da, al' evo jednostavno traži se i to, i prema tome ja smatram da Imunološki može biti u tome, da kajemo i jedna od karika koja će spriječiti događanje kao što su ova. Na još bi na jedan slučaj upozorio u ovome kratkom vremenu koji se može dogoditi, što znači samoizolacija u jednom poljoprivrednom gospodarstvu gdje netko treba sada pristupiti obradi svojih poljoprivrednih površina, i koristit će traktor kao sredstvo, trebalo bi tu pronaći jednu dozu fleksibilnosti, ne mogu se sad na taj slučaj koji se pojavio, reći da je 100% bio takav, ali mogu reći da netko tko je u samoizolaciji treba obaviti poljoprivredne radove da bi mu trebalo omogućiti znači takvu iznimku ako će on sjesti u traktor i neće s nikim biti u kontaktu i obaviti nešto da ima prostor, to je onako jedna čisto pragmatična, pragmatično razmišljanje. Dvadeset minuta nekad zna biti jako kratko, evo ministre, suradnici, ono radite puno i probajte još bolje mjere dati. Hvala lijepo.
Klub zastupnika HDZ-a također se javio za sudjelovanje u raspravi, u njihovo ime govorit će zastupnik Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče, poštovani podpredsjedniče Vlade, državna tajnice, poštovane kolegice i kolege. Nas, naš Klub, Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržati će izmjenu predloženih Zakona u hitnoj proceduri. Prije svega u ime Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice želim dati punu podršku radu i Vladi, ali i Stožeru civilne zaštite na dosadašnjim aktivnostima u suzbijanju širenja ove pandemije, korona, koronavirusa. Rezultat toga rada do sad vidljiv je i u činjenici da smo u usporedbu sa drugim usporedivim državama uspjeli u prvoj fazi zaustaviti geometrijski progres u širenju tog virusa, a što svjedočimo da se događa u drugim državama. Za usporedbu kako taj proces širenja korona virusa ima svoju geometrijsku progresivnost, govori podatak da nam je trebala 13 dana, naime prvi, pojava prvog oboljenog, oboljelog od korona virusa u Hrvatskoj dogodila se je 25. veljače i nama je trebalo 13 dana da dođemo do 13-og oboljelog, a samo jučer primjerice je u Hrvatskoj ih je 13 oboljelo. Dakle to nam jasno ukazuje kako se s novim danom geometrijski širi obuhvat zaraženih korona virusom. Zbog toga je važno da poštujemo odluke Stožera civilne zaštite kako je to i ministar Beroš izjavio mi smo danas na trećem stupnju obrane od širenja korona virusa koji znači punu mobilizaciju zdravstvenog sustava, i u tom smislu je vrlo važno poštovati te odluke, u prvom redu smanjenje socijalnih društvenih kontakata između svih građana Republike Hrvatske, u drugom dijelu poštivanje svih drugih odluka o samoizolaciji, o radu, o kretanjima i svemu onome što je propisano samim odlukama, odlukama Stožera. Zbog toga su ove mjere koje je Vlada uputila, po meni, došle u pravo vrijeme i držim da one predstavljaju doista jedan vrlo vrlo sveobuhvatan paket mjera koji ide za tim da se smanji u najvećoj mogućoj mjeri posljedice koje pandemija korona virusa će svakako imati na gospodarstvo Republike Hrvatske, i mi oko toga ne dvojimo. No ono što mogu reći, a svjestan činjenice u kakvom se, u kakvom je stanju bila Republika Hrvatska prilikom velike gospodarske krize koja je zadesila svijet, a onda i Hrvatsku 2008.-e i 2009.-te godine, ipak danas je gospodarski i financijski sustav Republike Hrvatske značajno stabilniji i na taj način može izići sa ovakvim mjerama koje kao što je rekao ministar u prvom valu će iznositi negdje oko 30 milijardi kuna. Dakle 63 mjere koje su najavljene što zakonskim rješenjima koje ćemo sada usvojiti, što sa brojnim podzakonskim aktima odnosno uredbama odnosno pravilnicima koji proizlaze iz ovih zakona, potrebno je na razini RH kroz javne financije osigurati 30 milijardi kuna. Ono što je još bitno reći, bitno je reći da tih 30 milijardi kuna koje ćemo sada izdvojiti, možemo izdvojiti kud i kamo jednostavnije s obzirom na stabilnost financijskog sustava RH, a ta stabilnost financijskog sustava nije došla sama po sebi. Ja sam puno puta u ovom Saboru i za ovom govornicom govorio da je pretpostavka gospodarske stabilnosti RH da je pretpostavka stabilnosti financijskog sustava stabilna politička situacija i o tome sam u nekoliko navrata govorio da bismo mogli provoditi mjere koje smo provodili, a koje su mjere dovele do bolje gospodarske situacije u Hrvatskoj, koja se ogleda i kroz povećanje plaća, bilo minimalne, bilo medijalne, bilo prosječne plaće, kroz povećanje i mirovina, kroz povećanje broja zaposlenih, kroz smanjenje broja nezaposlenih, kroz smanjenje porezne presije, kroz ukidanjem brojnih administrativnih barijera koji su onemogućavali ili bitno otežavale rad hrvatskih poduzetnika, što je onda jasno dovelo do činjenice da je proračun RH ili uravnotežen ili u suficitu, što je nadalje dovelo do povećanja kreditnog rejtinga na razinu investicijskog rejtinga, sve to zajedno omogućilo da u ovom trenutku Hrvatska kao država može se nositi i sa ovakvim paketom mjera koje je predložila Vlada RH. Kada govorimo o toj političkoj stabilnosti, meni se u prvom trenu u misli mi dolazi odluka odnosno Zakon o izvanrednoj upravi u trgovačkim društvima od sestrinskog značaja za RH, da nije bilo te političke stabilnosti ne bismo bili mogli provesti Zakon o izvanrednoj upravi. Ne znam i sigurno ne bi tadašnji Agrokor mogao dobiti onaj roll up kredit da je tada u vrijeme krize, političke krize u Hrvatskoj da smo otišli u izvanredne izbore, sigurno da tada taj roll up kredit koji je omogućio sanaciju i postupanje izvanredne uprave na način kako je što je dovelo do kasnije nagodbe ne bi se bilo moglo provesti taj zakon. A što spašavanje Agrokora u kontekstu ove krize znači, ja ću vam samo dati par podataka. Naime, prema evidencije poslovanja Konzuma u zadnjih desetak dana samo ću dati podatak da je Konzum dostavio 30%, tridesetak posto sve robe koje su Hrvati kupili u zadnjih desetak dana, da zahvaljujući činjenici da smo reagirali sa tim zakonom omogućeno je da Belje proizvode 20-ak % svog svinjskog mesa koje se potroši u Hrvatskoj ili 50% cijele domaće proizvodnje svinjetine, da je također omogućeno proizvodnja 12% svog mlijeka u Hrvatskoj ili 5% domaće potražnje, da smo time očuvali 50% kapaciteta za proizvodnju šećera, a u šećeru smo kao država samodostatni, da je očuvano 15% koliko je u sustavu Agrokora bilo proizvodnje pšenice i kukuruza, da je omogućeno tov 15% sveukupne junadi u Hrvatskoj odnosno junetine koja se proizvede u Hrvatskoj. Da nije bilo toga ne samo da bi bilo došlo do urušavanja brojnih OPG-ova u Hrvatskoj, ne samo da bi bili brojni proizvođači u prehrambenoj industriji u vrlo nezavidnoj situaciji nego sama činjenica da bi i zaposlenici javilo njih 30-ak tisuća u sustavu Agrokora i brojni drugi koji su bili poslovno vezani za Agrokor pali na državni proračun. Bi li u tom trenutku državni proračun bio u ovoj poziciji? Ja mislim da ne bi. A da bi sve to zajedno onda rezultirali činjenicom da ne bismo bili u situaciji da možemo ovakve mjere koje je predložila Vlada RH na ovaj način isfinancirati. Pa u tom smislu htio sam naglasiti činjenicu da je politička stabilnost u državi bila preduvjet uspješnih brojnih gospodarskih mjera pa ako hoćete i porezne reforme i svega onoga što je slijedilo nakon toga, a što je omogućilo povećanje plaća i svega drugoga što je vrlo važno za funkcioniranje države. Kada sam spomenuo politički sustav onda ja mislim da u ovom trenutku mi kao država i mi kao društvo možemo s povjerenjem gledati u hrvatski pravni sustav. Ja mislim da je u ovom trenutku vrlo važno bitno povjerenje koje Hrvati imaju u zdravstveni sustav. Mi često puta napadamo naš zdravstveni sustav, govorimo o problemu zdravstvenog sustava u Hrvatskoj, govorimo o problemu funkcioniranja bolnica, njihovom dugu itd., itd., a sada smo svjedoci da brojne bogate države u Europi koje su puno jače i temeljem nacionalnog BDP-a po glavi stanovnika imaju velike probleme sa funkcioniranjem njihovog zdravstvenog sustava. Primjer Italije, sada Španjolske koje su jače države od Hrvatske vidimo kako se teško nose sa tim sustavom. Ja ne želim reći da će u nekim izvanrednim teškim situacijama ako dođe do eskalacije epidemije odnosno pandemije korona virusa u Hrvatskoj, da i naš sustav neće imat problema, svakako da će imati ali vidimo da usprkos svemu onome što radimo da je hrvatski zdravstveni sustav i tu se zahvaljujem svim liječnicima, sestrama i svim sudionicima sanitetskog sustava u Hrvatskoj na svemu što do sada rade. Prema tome, to je vrlo važno istaknuti da premda smo najveći kritičari svoje države, kritičari svog sustava vidimo da taj sustav i u ovim kriznim vremenima za sada jako, jako, jako dobro funkcionira i ja se nadam da će tako ostati do kraja. No što se konkretnih mjera tiče, mislim da su te mjere prvenstveno usmjerene na očuvanje radnih mjesta, što držim da je vrlo važno i to je po meni najvažniji naglasak, da u ovoj krizi kada će brojni poslodavci doista imati problema, kada će doći do velikog pada poslovnih aktivnosti, kada će to značajno smanjiti njihove financijske prihode, kad praktično će neke djelatnosti biti obamrle, kad jednostavno će se sa mjerama koje će stožer civilne zaštite propisati, zabraniti rad određenih objekata, itd., itd., bitno je da država tada intervenira i da se ne dogodi ono što nam se dogodilo u krizi 2009. g., da je u svim sektorima došlo do velikog ogromnog pada zaposlenih. Ja mislim da na ovaj način sa ovim prvim mjerama koje govore o tome da će se za sve one poduzetnike čiji zaposlenici nemaju, ne mogu biti zaposleni, da će im se u slučaju da zadrže te zaposlenike, isplaćivati minimalna plaća, mislim da je to prva mjera koja u ovom trenutku možemo i trebamo podržati, pohvaliti i s druge strane, jasna mogućnost da se odgodi plaćanje javnih davanja, o tome da li će to odgađanje kasnije značiti otpis, da li će to i kako i na koji način će se postupati, ja bih radije, ono što je Vlada rekla, pričekao i vidio kako će se i na koji način situacija oko korona virusa u Hrvatskoj realizirati. Moratorij na otplatu kredit vrlo je važan, to je ja mislim više nego dobrodošla mjera koja mora biti usklađena ne samo sa HBOR-om, već i sa svim bankama. Ono što bih također želio istaknuti, da premda prolazimo kroz ovu krizu i razmišljamo o očuvanju radnih mjesta, to ne znači da brojni poslodavci u Hrvatskoj koji su ušli u bilokoji od sustava korištenja europskih fondova i ušli su u realizaciju svojih investicija, da im se omogući da se isplata predujma koja je pravilnikom riješena, do sada na način da se isplaćuje 75% a da moraju imati bankovnu garanciju za onih 100% tog predujma, da im se sada odmah isplaćuje 100% kako ne bi morali dodatno se kod banke zaduživati da bi pokrili taj dio avansa odnosno predujma i da im se u cijelosti odmah ukoliko nastave sa investicijama, omogući da samo dobivaju bankovnu garanciju za onaj dio koji predstavlja njihov udio u realizaciji pojedinih investicija. Ja sam već jutros obavio razgovor sa ministricom poljoprivrede, to su brojne investicije koje vodi Ministarstvo poljoprivrede kroz ruralni razvoj a i kroz druge mjere koje su na nivou države, da se svima njima omogući da im se u cijelosti isplati predujam kako bi im se praktično omogućilo i dalo zraka da ne moraju preuzimati bankovne garancije na cjelokupni iznos predujma. Druga stvar koju sam također htio reći, to je dakle, to sam već spomenuo, odgađanje plaćanje poreznih obveza, kao što je ministar rekao, prema njegovim procjenama, to je iznos od negdje oko 9 do 12 milijardi, mislim da je to vrlo važna mjera, da kada padne značajno likvidnost kod pojedinih poduzetnika, da im se omogući jasno da ne plaćaju državi one obveze koje su im nastale temeljem zakona. To je vrlo važno, time se čuva likvidnost pojedinih tvrtki. Brojne mjere koje su definirane i Zakonom o porezu na dohodak, sa tim Zakonom o porezu na dobit, čini mi se da je to također jako važno, tvrtka koja dobije poticaj, da joj to ne uđe u osnovicu poreza na dobit na taj način da ostaje na stopi koja je propisana za fizičke osobe koje su obveznici plaćanja poreza na dobit. Zakon o izvršavanju državnog proračuna, definirano je isplata beskamatnog zajma do visine poreza na dohodak i doprinosa koji će im u ovom trenutku s obzirom na smanjene aktivnosti, dodatno smanjiti njihove prihode. Mislim da je taj beskamatni zajam itekako važan da se može normalno dalje funkcionirati. Ono što sam također htio reći, tijekom jutra sam čak imao namjeru replicirati, govori se o položaju sezonaca. Položaj stalnog sezonca. Mi smo ovim zakonom omogućili ako se ne varam g. ministre, kad svi stalni sezonci u Hrvatskoj, neovisno o mjestu prebivališta, neovisno o državljanstvu u slučaju krize, iduća 3 mj. njima će se isplaćivati novčana potpora. To hoću reći posebno u kontekstu da smo svjedoci i čujemo što se događa sa našim brojnim mladima sugrađanima koji su otišli u Irsku, koji su otišli u Austriju, koji su otišli u druge europske države, da ta socijalna osjetljivost kad je u pitanju i zadržavanje sa isplatom i minimalna plaća u tim državama koja je sigurno veća nego u Hrvatskoj, sa činjenicom da brojni nisu čak niti zdravstveno osigurani, da su sada primorani kada dolazi do krize u tim država, jednostavno dobivaju otkaze, ostaju bez posla i vraćaju se u Hrvatsku. Mi kao država sa ovakvim zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu rada, pokazujemo osjetljivost socijalnog sustava RH. Dakle, postupajući na ovaj način prema svim stalnim sezoncima, neovisno tome odakle su, što rade, zadržavamo na tržištu rada ljude, zaposlenike za koje nisam do sada bar, jedino da me možda nešto ugodno ne iznenadi, nisam vidio da to postupaju druge bogatije države kod kojih su brojni naši sugrađani otišli tijekom ovih zadnjih nekoliko godina otkada je sloboda tržišta kretanja rada na području otkad smio članica EU-a. Također bi se usuglasio, mislim da je gđa. Branka Juričev Martinčev rekla onaj dio koji se odnosi na Zakon o turističkoj članarini i boravišnoj pristojbi, da se, Zakon o turističkoj pristojbi, da se samo omogući obračun odnosno naknadno plaćanje, odgoda plaćanja već da se razmisli jasno i potpunom oslobađanju od tih obveza i plaćanja turističke pristojbe i turističke članarine. Dakle, brojnim mjerama koje smo, koje su navedene u ovih 19 zakona ja držim da je u ovom trenutku Vlada reagirala vrlo primjerno. Jasno da će kroz iduće, idući period doći do potrebe propisivanja novih mjera, to sam više nego uvjeren, da će se doći do ovisnosti o ponašanja, o postupanjem prema korona virusu da će to tražiti još brojne druge mjere koje će ići u prilog i građanima i kako, koje bi išle u prilog i poduzetnicima. Već tijekom jutra smo čuli nekoliko dobrih prijedloga koje su usmjerene prema dodatnom olakšanju postupanja i poslovanja poduzetnika, a i životu naših sugrađana. Vidio sam i vidio sam i amandman kojega je dao Klub IDS-a na način da se omogući jedinicama lokalne samouprave kako bi se prihodi od komunalne naknade koji su zakonom propisani kao namjenski prihodi i njihova, i mogu se samo trošiti za točno određene projekte koje propisuje, koji su propisani zakonom, da bi za vrijeme ovih posebnih okolnosti kako smo nazvali kroz čitav ovaj set zakona, vrijeme korona virusa odnosno sličnih eventualnih u budućnosti situacija da bi se prihod koji jedinicama lokalne samouprave dolazi temeljem naplate komunalne naknade mogao koristiti nenamjenski. Ja mislim da je to dobar amandman i ja sam obavio razgovor i sa potpredsjednikom Štromarom, on je rekao da on drži da bi taj takav amandman u ovom trenutku s obzirom na izostanak prihoda druge vrste, a to je i porez na dohodak itd., itd., a tim više što smo Zakonom o porezu na dohodak propisali da će jedinice lokalne samouprave već u 6. mjesecu značajno osjetiti povrat poreza na dohodak koji su građani tražili temeljem svojih poreznih prijava, izostati će prihodi jedinicama lokalne samouprave i na ovaj način bi im se omogućilo da premoste tu situaciju na način da prihodi od komunalne naknade mogu koristiti kao odnosno nenamjenski koristiti za potrebe koje imaju kao jedinice lokalne samouprave i koje su im zakonom predviđene. U svakom slučaju mi ćemo u klubu zastupnika ovaj prijedlog od 19 čini mi se zakona u cijelosti podržati. Hvala lijepa.
Slijedeći klub zastupnika koji se javio za sudjelovanje u raspravi je Klub zastupnika HSU-a, SNAGE, nezavisnih zastupnika i Nove politike i prvi će u njihovo ime govoriti zastupnik Glavašević. Izvolite.
Bitka koju trenutno vodimo događa se na tri bojišnice. Prva je ona zdravstvena. Borimo se da mjere karantene i društvene distance urode plodom i da naša sposobnost da zbrinemo oboljele ne preoptereti naš zdravstveni sustav. Ako u toj bitci uspijemo, a trenutno se čini da je tako nećemo gledati scene poput onih u Lombardiji gdje se mrtvi po danu broje ne u desetinama nego u stotinama. Druga bitka je ona ekonomska i o njoj danas govorimo. Mjere koje Vlada predlaže fokusirane su na likvidnost i na očuvanje radnih mjesta. Mjere ugrubo možemo podijeliti u tri kategorije. Prva je odgoda javnih davanja i zaduženja odnosno naplate zaduženja. Druga je isplata minimalca poslodavcima koje onda poslodavci mogu isplatiti radnicima. I treća je, su kreditne linije s kamatama ili bez kamate. Vjerujem da će ove naglašavam kratkoročne prije svega mjere dovesti barem djelomično do cilja, ali želim reći da su one prije svega fokusirane na poslodavce. Samozaposleni građani osobito umjetnici i oni u kreativnim industrijama imaju mnogo pitanja i nesigurnosti, ja ovdje želim pozvati na dijalog u nadi pronalaska rješenja za probleme s kojima su ti ljudi suočeni. Postoje stvari koje ministru i suradnicima želim dati na razmatranje i koje ćemo predložiti između ostaloga kao amandmane koje onda ćete vi prihvatiti ili ćete ih bilo u izvornom obliku, bilo u izmijenjenom ili ćete ih odbiti sa nekim objašnjenjima ako vaša objašnjena budu zadovoljavajuća mi ih dakako možemo onda i povući. Samo kažem, ako, pozivam da komuniciramo o tim stvarima kako bismo napravili zajednički dobru stvar za građane. Jedna od stvari je da se poduzetnici kojima je promet ispod 7,5 miliona kuna po godini da ne moraju čekati kraj godine da prijeđu na plaćanje PDV-a po naplati računa. Dakle, možda da im se to omogući već sada možda bi to bila jedna stvar. Potom, na temelju komunikacije našega kluba sa platformom Možemo i Udrugom Pravo na grad, imamo po ovim mjerama koje ste nam dostavili nekoliko, nekoliko razmišljanja i prijedloga. Dakle mjera uvođenja stend stila odnosno ove obustave izvršenja svih mjera prisilne naplate prema svim dužnicima u fizičkim ili pravnim osobama u razdoblju do 3 mjeseca, dakle mi bismo tu predložili da se ta, da se taj moratorij odnosi i na kreditne obaveze građana u pogledu stambenih kredita na 3 + 3 mjeseca. Također možemo, predložili bismo da se sredstva za subvencioniranje za kupnju stanova preusmjere u fond za pomoć građanima u podmirenju stambenih troškova, dakle tu su stanarine za one koji su u privatnom najmu. Ovdje bih otvorio malu zagradu, također od, imamo sam pitanje od građana koji recimo imaju restorane u prostorima pa su u privatnom najmu gdje ne mogu, njihovo je pitanje bilo kako će podmirivati te troškove, ne. Dakle, netko tko je u najmu u prostoru koji je u vlasništvu jedinice lokalne samouprave može dobiti odgodu, ali netko tko je u privatnom najmu nema tu mogućnost, pa evo čisto ovaj nadam se da ćemo čuti nešto o tome. Što se tiče mjere broj 15 dakle bezuvjetno produljenje trajanja projekta s rokom završetka u ožujku, to je vezano za Ministarstvo regionalnoga razvoja i za fondove, dakle bezuvjetno produljenje trajanja projekta s rokom završetka u ožujku, travnju i svibnju 2020. godine kao i obveze povrata sredstava s rokom dospijeća u ožujku, travnju i svibnju za 90 dana za sve projekte sufinancirane iz Operativnog programa Konkurentnost i kohezija koji su u provedbi. Dakle, evo to je jedna također stvar. Mjera 18, dakle potpore za očuvanje radnih mjesta u sektorima pogođenim koronavirusom. Okej. Dakle jedno od pitanja koje smo dobili je bilo vezano za, za to ako neko dobije poslovno uvjetovani otkaz ide na HZZ i tamo će dobivati, tamo će dobivati onih 70% plaće u nekom periodu. Dakle, i onda me pitaju poslodavci nije li meni, i radniku i meni bolje čovjeka poslati na HZZ jer će dobivati više od ovoga minimalca kojeg bi inače država, koji je država najavila ne, zašto onda ne bi naprosto poslodavcima se isplatilo tih 70% kako bi zaposleni dobivali veću naknadu? To je, to je jedna, jedna stvar o kojoj treba razmisliti. Meni je tu jasno da, da možda, da možda nema dovoljno sredstava jer kao što je i premijer rekao, imali smo ranije u raspravi, ako ovo košta 5 milijardi kuna, ovo je značajno veći iznos, nama je to jasno, jasno je da mogućnosti nisu neograničene, ali evo mi ćemo to u nekom obliku vama predložiti kao amandman, vi vidite šta možete napraviti oko toga. Na kraju, jedna bitna stvar je vezana za mjeru 24, dakle da imamo bezuvjetno produljenje trajanja projekta od 3 mjeseca za sve projekte sufinancirane iz operativnog programa „Učinkoviti ljudski potencijali“ koji su u provedbi i s rokom završetka u mjesecima ožujak, travanj i svibanj 2020. Da, i da ima također obveza da se produlji obveza povrata sredstava s rokom dospijeća u tom periodu za 90 dana za sve projekte. Dakle, tu je, također smo spominjali aktiviranjem klauzule više sile u ovim okolnostima, dakle naprosto ima, pogotovo to pogađa nevladine udruge, jako puno bi značilo kada bi se, kada bi se vodilo računa o tim stvarima prilikom, prilikom ovih mjera. Dakle, to su neke stvari koje, koje ćemo vam predložiti, nije nužno konačni popis, ali evo čisto da znate što vas čeka. I na kraju, treća bojišnica o kojoj sam, o kojoj sam govorio je ona za povjerenje građana u našu sposobnost da se nosimo s ovom krizom. To je borba protiv panike, to je borba za solidarnost između ostaloga i želim samo reći da je jasna komunikacija ovdje ključna. Građani imaju jako puno pitanja, imaju jako puno nesigurnosti, što je razumljivo, ima jako puno straha. Mislim da svi imamo obavezu komunicirati sa građanima i, i dati sve od sebe da ono što radimo ovdje zajednički, ja mislim prije svega vi radite, ali i mi imamo ulogu u ovome, da im, da im možemo to približiti najbolje što možemo i u detalje, pa u tom smislu onda evo nadam se da će, da će komunikacija biti jasna i ubuduće i da će ove mjere kao i sve one buduće jer više puta smo naglasili da su ove mjere kratkoročne. Ja se nadam da će biti jednako tako dobro komunicirane, pogotovo građanima i direktno od vas, ali i nama kako bismo ih mi posredno mogli komunicirati građanima koji se nama obraćaju sa povjerenjem. Hvala lijepo. Sad ću riječ pustiti kolegi Aleksiću.
Zastupnik Aleksić će nastavit ovo izlaganje.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS, uvažene kolegice i kolege. Nažalost, država je propustila dosta stvari napraviti i prije ovoga što se dogodilo da bi građani bili u puno boljoj poziciji, da bi imali puno bolji standard nego što ga imaju. Naravno, sad je nemoguće u jednom danu to riješiti što nije riješeno sve ove godine. Ali država se uistinu ponaša vrlo maćehinski prema svojim građanima dok se ponaša vrlo blagonaklono prema lopovima. Lopovi su banke, naravno. Banke su opljačkale hrvatske građane za preko 20 milijardi kuna koristeći nepoštene ugovorne odredbe i to ne samo CHF, nego i nepoštene kamatne stope. Ja sam pokušavao ovdje predložiti zakon kojim bi se vratile preplaćene kamate, jer preplaćene kamate su čista stvar, tu nema nikakve dileme. Nije bilo dileme, bilo je pravomoćno sve riješeno. Međutim, to je odbačeno, nažalost od strane Vlade RH, pa ću ja citirati predsjednika Vrhovnog suda, Đuru Sessu s kojim sam nekoliko puta imao priliku u nekim javnim emisijama nastupiti, pa je on rekao u jednoj javnoj emisiji nakon što sam ja prigovorio da je jedna stvar što su ljudima presuđeni, presuđeno im je pravo da imaju, da imaju pravo dobiti svoj novac natrag, ali nisu ga dobili, on je na to rekao da sud nema niti mač, niti novčanik. Sud je utvrdio da su banke nepošteno poslovale, ali sud ne može više ništa učiniti po tom pitanju. Drugim riječima, nakon toga je red na Vladi RH i na HS da riješe do kraja taj problem, na što RH ima pravo. Zašto RH na to ima pravo? Zato jer joj to omogućuje Direktiva 93/13. Ja sam dobio odgovor prošle godine u 9. mjesecu od Europske komisije kojoj sam proslijedio i vama ministre Mariću i predsjedniku Vlade i ministru Bošnjakoviću, u tom odgovoru Europska komisija je meni napisala na moje pitanje smije li država donijeti zakon kojim bi na temelju pravomoćne sudske presude obeštetila dužnike, Europska komisija je napisala naravno da smije. Nakon mene je slično pitanje Europskoj komisiji uputila i zastupnica u Europarlamentu Ruža Tomašić i dobila je isti odgovor. Europska komisija je rekla da na temelju Direktive 93/13 svaka država ima pravo obeštetiti građane koji su oštećeni nepoštenim poslovanjem bilo kojeg trgovca. A kod nas se radi o bankama i to 8 banaka najvećih u RH u stranom vlasništvu koje su opljačkale hrvatske građane za 20 do 25 milijardi kuna. Do sad je svega 0,1%, što je 1 promil građana dobilo pravomoćne sudske presude i samo oni koji su dobili pravomoćne sudske presude, dobili su svoj novac, za to vrijeme Vlada Republike Hrvatske i Hrvatski sabor sa strane promatraju i onako iz daljine boli njih briga kako će to završiti, nek' se ljudi pate na sudovima, tko ih šiša. Sad imamo novu situaciju gdje još uvijek nije razriješeno jedno od pravnih pitanja na Vrhovnom sudu, a to je pitanje prava obeštećenja korisnika kredita koji su konvertirali CHF valutu u EUR-o, gdje još uvijek nije razriješeno nakon 4 godine od konverzije na Vrhovnom sudu, imaju li ti ljudi pravo na obeštećenje u Hrvatskoj. U Europskoj uniji to je riješeno, Sud EU-a je rekao, a to je obvezujuće i za naše sudove, Sud EU-a je rekao ukoliko je izvršena zakonska intervencija, svaki potrošač koji je imao takvu zakonsku intervenciju, koji je konvertirao svoj kredit u neki drugi, novi kredit, ima pravo na Nacionalnom sudu utvrđivat je li tom konverzijom obeštećen ili nije obeštećen, a mi nakon 4 godine od konverzije još uvijek nemamo riješeno pravno pitanje o tome, iako je ono riješeno na nivou Europske unije. Ajmo se mi maknuti od konvertiranih kredita, postoji 70 tisuća ljudi koji nisu konvertirali kredite, koji imaju pravomoćnu presudu utvrđenu u svoju koristi, koji imaju pravo dobiti i pretplaćene kamate, i pretplaćeni tečaj, i pripadajuće zatezne kamate, 70 tisuća ljudi imaju pravo to dobiti, nema više nikakvih dilema, Vladu Republike Hrvatske ne zanimaju niti ti ljudi. Ja razumijem da ovo što nije pravno riješeno da možda to Vladu Republike Hrvatske ne treba još uvijek zanimati dok se to ne utvrdi pravno na Vrhovnom sudu Republike Hrvatske, međutim ovih 70 tisuća ljudi koji su otplatili kredite prije konverzije ili možda još uvijek otplaćuju CHF kredite, imaju pravo dobiti svoj novac, a mogu ga dobiti ili na Sudu, ili bi Vlada to mogla riješiti zakonom da se naloži bankama da se nagode s potrošačima, da im na temelju zakonske metodologije predlože kako vratiti novac, i onda u skladu sa voljom potrošača potpisu takvu jednu nagodbu i riješe svoj odnos, a potrošač koji nije zadovoljan, koji želi možda nešto drugo ili više onda će svoje pravo utvrđivati na Sudu. Ja vjerujem kada bi se donio jedan takav Zakon koji je već trebao biti donesen, da bi veliki broj ljudi pristao na to, jer ljudi se ne vole po sudovima s bankama boriti, jednostavno ne vole. Dokaz je da se ne vole s bankama boriti po sudovima jest činjenica da je od 125 tisuća ljudi koliko je konvertiralo svoje kredite do sad tužilo svega 30 tisuća ljudi, nije to baš mali broj, al' još uvijek jako malen u odnosu na broj ljudi koji može tužiti. Pa čak sam ja predlagao premijeru, iako neki ne vole reći da je on premijer, ali ja ću reći premijeru zato jer mi je to lakše, predlagao sam premijeru Plenkoviću da me primi i da razgovaramo o toj temi, on je meni onako u prolazu uvijek rekao razgovarat ćemo, ali nismo nikada o tome razgovarali jer se jednostavno taj vrući krumpir ne želi uzeti u ruku, svi se boje toga vrućeg krumpira, pa i vi ovdje koji sjedite koji ste iz vlasti, vi u Hrvatskom saboru, zastupnici koji pripadate vladajućoj koaliciji, neki od vas me podržavaju na hodnicima, međutim nemate hrabrosti podržati i služeno ono čime se bavim. Ne moramo baš ići skroz do kraja, ne mora čak biti niti zakon za obeštećenje, mogao je to biti zakon koji bi olakšao pristup sudovima, Ustavni sud je već rekao davno prije svoje o tome, ako netko ima materijalni interes, može li on pristupiti Sudu i bez plaćanja pristojbi?, da, Ustavni sud je rekao može, kako da ne, platit će se onda kada se pravomoćno završi sudski spor, pa bi tako Vlada Republike Hrvatske mogla predložiti zakon kojim bi se omogućilo ljudima da bez plaćanja sudskih pristojbi, ukoliko su obuhvaćeni kolektivnom presudom dođu na Sud, tuže, i onda kad se pravomoćno utvrdi tko je kriv, tko nije kriv, onaj koji izgubi sudski spor, platit će sve troškove, pa i pristojbe, al' to je u svakom slučaju banka, opet govorim o onome što je čisto i sigurno, a sigurni su ovi koji su konvertirali kredite. Ono čega Vlada Republike Hrvatske uopće nije svjesna, ono čega nisu svjesni ministri, pa niti vi zastupnici mnogi ovdje koji sjedite, ukoliko ste ugovarali euro kredite prije 2013.-te godine, prije 2013.-te godine u svim potrošačkim kreditima koji su ugovarani s promjenjivom kamatnom stopom, bilo kunskim, bilo euro kreditima, banke su ugovarale nepoštenu kamatnu stopu koja se mijenja odlukom Banke. Hrvatska narodna banka je to gledala blagonaklono, Vlada o tome nije imala pojma, prvi koji su na to ukazali aktivisti su Udruge Franak, i ja među njima, i mi ne bismo to otkrili da nije bilo Slučaja Franak, da nije tečaj franka narastao do nebeskih granica, nitko ne bi postavljao pitanje nepoštene kamatne stope koju su Banke ugovarale u gotovo svim kreditima prije 2013.-te godine, i onda su se izvlačili na to kako su one to radile zbog toga jer nije bilo propisano kako kamata točno mora izgledati. To je dragi moji kolege i kolegice, jedna velika, ogromna, bankarska laž podržavana iz Hrvatske narodne banke, koja je tu laž držala na svojim web stranicama i tvrdila da je to sve ok, sve do pravomoćne presude u Slučaju Franak. O čemu se radi? U Zakonu o obveznim odnosima oduvijek piše da ugovorna odredba mora biti odrediva, a odrediva je samo onda ako su u ugovoru ugovoreni točni podaci na temelju kojih se ugovorna odredba mijenja, ako se mijenja, i ti podaci moraju biti tržišno provjerljivi, i ne smiju ovisiti o volji niti jedne ugovorne strane, a kada Banka ugovori da će se nešto mijenjati njenom odlukom, onda takva ugovorna odredba ovisi o volji jedne ugovorne strane, pa onda zbog toga takva ugovorna odredba na vrijedi. Pa tako osim ovih 125.000 obitelji pogođenih švicarcom još je barem 200.000 obitelji bilo pogođeno nepoštenim kamatnim stopama i veliki broj njih o tome nema blage veze zato jer kad vide mene, opet ovaj o franku, a ja ne govorim samo o franku, ja govorim i o kamatama, ali EUR-o i kunski dužnici, a nema veze. A da slušaju malo pozornije znali bi koja su njihova prava i moram reći da je 30. siječnja ove godine Vrhovni sud RH promijenio pravno shvaćanje o zastarama potraživanja i utvrdio je da se zastarni rok za potraživanja utemeljena na ništetnosti, da takav zastarni rok počinje teći od dana utvrđenja ništetnosti. Pema tome, kamate za EUR-o i kunske kredite nisu u zastari, svi mogu tužiti, ali zašto da tuže ljudi ako bi Vlada RH mogala naložiti bankama da banke obavezno ponude nagodbe dužnicima. Evo, takve mjere koje ja predlažem donijele bi hrvatskim građanima i to za preko 300.000 obitelji preko 20 milijardi kuna, državu to ne bi koštalo ništa, koštalo bi lopove koji su građane i opljačkali. Hvala.
Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika također se javio za sudjelovanje u raspravi. U njihovo ime govorit će zastupnik Kažimir Varda. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] sabora, poštovani potpredsjedniče Vlade, kolegice i kolege, prije svega imam potrebu ponoviti ono što su neke kolege već napravile da se u ime Kluba Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika zahvalim svim djelatnicima u uslužnim djelatnosti, u trgovinama blagajnicima, medicinskom osoblju, tehničarima, vozačima, medicinskim sestrama, liječnicima, policajcima, epidemiolozima, inspektorima na svemu što čine u spašavanju zdravlja nacije. Naravno, posebna zahvala i Vladi RH i kao stožeru civilne zaštite kako na dosada poduzetim mjerama tako i na svim ovim mjerama o kojima danas vodimo raspravu. Nemam namjeru ponavljati sve ono što su, što su u ime predlagatelja u uvodnom izlaganju iznijeli predsjednik Vlade i potpredsjednik Vlade, niti kolegice i kolege zastupnici ali odmah na početku moram se odrediti prema terminu odgoda prijedloga zakona. Ovdje je bilo već riječi o tome. Ja sam na odboru za zakonodavstvo direktno pitao predlagatelja što znači odgoda primjerice za spomeničku rentu. Dobio sam jednoznačan odgovor, nema obveze plaćanja, nema obveze plaćanja. Nadam se da je to i u drugim slučajevima. Što se tiče samih prijedloga izmjena i dopuna zakona o kojima raspravljamo kao što sam rekao nemam namjeru ponavljati ono što smo već čuli, ali želim istaknuti da se ovim prijedlozima očuvaju radna mjesta kroz osiguranje minimalne plaće, da se osiguravaju mjere za stalne sezonce, pomoć invalidima, pomoći u turizmu kroz potporu za financiranje obrtnih sredstava i poboljšavanje likvidnosti, odgodu plaćanja naknade za korištenje koncesija na turističkim zemljištima, u kampovima na plaćanje turističkih pristojbi ili ukidanje obveze na plaćanje spomeničke rente. Ono što je važno istači je s obzirom na moju struku je odgoda pravosudnih predmeta koji ne zahtijevaju hitnost. To se naravno ne odnosni na pravosudne predmete kad se tiče alimentacije i izvršenje kazne zatvora. Također i posebna mjera, a to je odgoda deložacija. Naravno, ove mjere koje su i prijedlozi zakona koje su pred nama one su sadržane na postojećoj situaciji sa nekom projekcijom kako će se ova situacija sa korona virusom odvijati. Koliko će taj rat trajati, koje će se sve bitke morat vodit to ćemo tek vidjeti, pa ni ja ne smatram da je ovo, da su ovo konačna rješenja, ona su rješenja za ovu situaciju i situaciju koja se eventualno može projicirati pa će iz tih razloga Klub Stranke rada i solidarnosti uz dužnu pažnju razmotriti i amandmane koji će biti podneseni, podržati donošenje ovog zakona. Ono što posebno želim istači zbog javnosti za milion i toliko tisuća umirovljenika, mirovine su sigurne, one se ne dovode ovim izmjenama i dopunama zakona u pitanje kao niti rodiljne naknade. No, poštovani potpredsjedniče Vlade imam potrebu dati nekoliko sugestija, ako ćete me slušati. U odnosu na situaciju samodostatnosti u određenim artiklima, a posebno hrani, a kad se tiče hrane, vode, energije nema neovisnosti i samostalnosti države ako ne može u tim segmentima ostvariti najveći postotak samodostavnosti. Međutim, upravo zbog toga sugeriram da kod eventualnog rebalansa državnog proračuna ili kod donošenja državnog proračuna trebate voditi posebno računa o asortimanu roba u državnim robnih zalihama koje upravo u kriznim situacija, a to je njihova namjena, interveniraju. Naime, mislim pri tom posebno na asortiman roba koji se odnosi na hranu, mlijeko i jaja u prahu, meso, mesne i divlje konzerve, jestivo ulje, zaštita sredstva koja se odnose na zaštitna sredstva za medicinske potrebe, ali i zaštitna sredstva u slučaju incidenta u nuklearki. Nisam vidio u bilanci da toga uopće imamo. Dakle, to su sve moguće situacije u kojima bi trebalo preispitati program strateških robnih zaliha jer osobno smatram da recimo sredstva koja se sada nalaze tamo za recimo zaštitu protiv poplava. To, to može imati Hrvatske vode. Oni bi bili dužni to imat. Ne mora to bit u državnim robnim zalihama. To, to nisu interventna sredstva od bitnog značaja za život, ovaj i zdravlje ljudi. I druga sugestija je Imunološki zavod. Ja to već ponavljam kao papiga. Mi se nismo od 2017.g., kada je dogovoreno strateško partnerstvo Vlade sa Gradom Zagrebom, makli od početka, nismo se makli. Imali smo negdje u 11. ili 12. mjesecu prošle godine sastanak u Vladi. Međutim, do danas nismo ništa napravili. Ja osobno držim da se zbog osiguranja javnozdravstvene stabilnosti populacije RH strateški, ovaj, Imunološki zavod ima strateški učinak za RH. Ostvaruje se neovisnost o uvozu, razvija visoka tehnologija, zadržavaju stručnjaci i znanstvenici u zemlji s perspektivom osobnog daljnjeg razvoja. Ja ovim ne tvrdim da bi, da je sve u redu, da Imunološki zavod radi da bi mi sad imali ovaj cjepivo protiv koronavirusa. Ali samodostatnost proizvodnje iz ljudske krvi naših dobrovoljnih davatelja omogućava sigurnost liječenja osoba u RH i važna je samodostatnost proizvoda Imunološkog zavoda ne samo iz strateških razloga nego i ekonomskih. Primjerice, antitoksini proizvodnje Imunološkog zavoda su 8 do 10 puta jeftiniji nego uvozni proizvodi koji se sada koriste. On ima također još jedan, jednu, jednu značajnu ulogu. Zapošljavanje nove generacije mladih znanstvenika, ulaganje u njihov razvoj i stvaranje uvjeta za povratak onih koji su u drugim zemljama postigli značajne znanstvene rezultate, pa bi u tom smislu i sugeriram da kao potpredsjednik Vlade urgirate na nadležno Ministarstvo gospodarstva da se ove stvari oko Imunološkog zavoda pokrenu sa mrtve točke. I treće, jučer smo dobili na adresu našeg kluba od Nacionalne udruge ugostitelja određene prijedloge operativnih mjera za pomoć osobama u samoizolaciji i spašavanju radnih mjesta u ugostiteljstvu i prijevozu, pa ću bit slobodan da vam to stavit na klupu da to razmotrite. Mislim da je prijedlog dobar, mislim da je vrijedno o njemu, njega razmotriti i u okviru Nacionalnog stožera civilne zaštite donijeti odgovarajuće mjere. I na kraju, dopustite mi da ne duljim, kolegice i kolege, zastupnici, kazati slijedeće, premda pretpostavljam da to znate. U saboru nas iznad 65.g. ima 11 zastupnica i zastupnika, 11 slovima i brojkom. Odluka stožera o tome da se osobe iznad 65.g., a neki su od nas to davno prošli, zadržavaju doma. Ja vas uvjeravam osim što sam malo prehlađen, al to već dugo traje i bez konzultacije s kolegicama i kolegama da ćemo mi do kraja izvršavati svoje saborske dužnosti, osim ako se okolnosti bitno ne promijene, ne samo u odnosu na nas osobno nego i u odnosu na cijeli sabor, ali bilo bi pogubno zatvoriti rad sabora i zbog naroda i upravo zbog onoga što govorimo da ne širimo paniku, mi bi upravo poslali suprotno, paniku. Što se mene osobno tiče, ako me osim prehlade zdravlje posluži, vidit ćete me ovdje svaki dan u radu sabora, a ako me nema onda morate znati da sam u samoizolaciji. Hvala vam lijepo.
Klub SDP-a također se javio za sudjelovanje u raspravi. U njihovo ime govorit će prvo zastupnik Bernardić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS dopustite mi da započnem svoju raspravu sa „Hvala“. Jedno toplo, ljudsko, veliko hvala svim našim službama koje neumorno rade kako bi zaustavili širenje ove epidemije koja je pogodila RH, ali i cijeli svijet. Hvala liječnicima, medicinskim sestrama, epidemiolozima, hvala svima koji danonoćno bdiju i pružaju pomoć našim sugrađanima. Hvala i našim komunalnim službama, policajcima, a posebno hvala vrijednim apotekarkama i apotekarima, trgovkinjama i trgovcima koji u ovoj teškoj situaciji naš život čine lakšim. Hvala i svima drugima koji su aktivno uključeni u borbu protiv ove pandemije i za nesebični trud kako bi RH u što manjoj mjeri osjetila posljedice ove situacije. Ti ljudi koji u ovim najtežim vremenima daju najviše, ali i najbolje od sebe su naši istinski heroji. I kad je bilo najteže naši građani, ljudi naše zemlje su pokazali solidarnost. To trebamo i danas, posebno prema našim starijim sugrađanima koji su najugroženiji ovim virusom. Naš zajednički zadatak je odgovornost u ovim teškim vremenima. Krize od nas zahtijevaju upravo to, da budemo odgovorni, da ne odustajemo, da idemo dalje u našim planovima i da dajemo najbolje od sebe, kao što to svaki dan daju naši sugrađani koji su na prvoj crti obrane od ove opake epidemije. A do sada je u Hrvatskoj obavljeno tek malo više od tisuću testiranja što ni približno nije dovoljno. I ukoliko zaista želimo spriječiti širenje zaraze, bilo bi nužno testiranja učiniti dostupnijima građanima, ali na što više lokacija kako bi oni koji nisu 100% sigurni mogli testiranja obaviti te odagnati strahove i zaštititi svoje obitelji. To je nužno. Uzimanje tih uzoraka treba učiniti dostupniji ljudima kako bi se testirao veći broj ljudi bez obzira na cijenu testova jer je bolja investicija investirati u testove za što više ljudi i izolirati bolesne prije nego što zaraze svoje bližnje. Mi smo još prošli tjedan pozvali na rigoroznije mjere kako bi zaustavili širenje zaraze. Nažalost, to je prošli tjedan izostalo. No ono što znamo da nas iskustvo i talijanskih gradova, ali i europskih zemalja uči da svaki dan odgađanja rigoroznih mjera može biti presudan za širenje epidemije. Prema tome, ono što se učinilo danas, a moglo se jučer već je kasno, kao što je to npr. učinjeno u Istri, pri tom mislim na zatvaranje kafića, restorana i shoping centara kako bi prevenirali i spriječili širenje zaraze jer virus nažalost ne poznaje granice županija. Mi u SDP-u već neko vrijeme pratimo razvoj situacije i zajedno s našim zdravstvenim, ali i gospodarskim timom i savjetom i prije dva tjedna upozorili smo na posljedice koje korona virus može prouzročiti i građanima i gospodarstvu. Ugroza gospodarstva je drugi najvažniji učinak ove krize. Ako se takav trend nastavi bit će to veliki udar i na državni proračun, pad se očekuje u turizmu, industriji, trgovini, prometu, očekujemo i pad izvoza te pad potrošnje. U ovoj situaciji nužno je donijeti adekvatne mjere s jedne strane za kratkoročno osiguravanje radnih mjesta i osiguranje likvidnosti za gospodarstvo odnosno za poduzetnike i s druge strane preventivno djelovati na srednji rok kako bi spriječili posljedice duboke recesije koje nas mogu zahvatiti. Mi u SDP-u nismo htjeli doprinositi širenju panike, no kako je situacija svakim danom postajala sve gora i sve ozbiljnija, nakon što je Svjetska zdravstvena organizacija proglasila pandemiju, la što je potvrđeno i odlukama hrvatske Vlade u manje od 12 sati izašli smo sa setom od više od 15 mjera za ublažavanje negativnih posljedica koje će ova pandemija ostaviti na građane i gospodarstvo, a na kojima su radili naši savjeti i naši stručnjaci. S obzirom na prijedloge o kojima raspravljamo danas mnogi od tih prijedloga su i dalje aktualni. Ono što treba reći u ovom trenutku je da je situacija ozbiljna i javnim sredstvima treba upravljati na racionalan i razuman način. Javna sredstva i trošenje javnih sredstava, prioritet tog trošenja moraju biti isključivo zdravlje građana i zdravlje gospodarstva. Osobni i stranački interesi trebaju biti stavljeni u stranu, fokus mora biti na sprečavanju širenja zaraze i na sprečavanju rušenja ekonomije. SDP će nastaviti nuditi kvalitetna rješenja, bit ćemo konstruktivni. Već smo predložili set mjera s kojima ćemo nastaviti kako bi se spriječila recesija ili maksimalno ublažila i dalje ćemo raditi na tome. Ono što je danas ovdje na dnevnom redu, to je set zakona pred kojima je vrijeme u kojem se tek trebaju donijeti podzakonski akti i nekakve odluke koje tek trebaju zaživjeti u praksi, dakle od ideje do realizacije je dug put, a vrijeme curi, vremena jednostavno nema. Danas neću govoriti o onim prijedlozima koje smo predložili i mi, a koji su usvojeni, već ću se upravo koncentrirati na rješenja koja je potrebno dodatno ugraditi kako bi negativne posljedice za građane i gospodarstvo bile što manje. Važno je danas da hrvatska javnost, građani, ali i poduzetnici znaju koje su namjere Vlade i s čime mogu računati. Opći je dojam da mnogo toga ostaje u diskreciji pojedinih ministara kroz pravilnike i druge akte koji se trebaju tek naknadno donijeti. Za sada nisu jasni niti kriteriji kojima će se država rukovoditi kod provedbe najavljenih mjera. Dojam je i da mnoge mjere idu prema odgodama, prolongaciji u primjeni službenih pravila, rokova, iznosa, obveza, no najvažnije je danas odagnati strahove građana, onih koji razmišljaju hoće li sačuvati svoje radno mjesto, hoće li im biti isplaćena plaća, hoće li kriza završiti do ljeta, hoće li moći u svoje hotele primiti goste, restorane, lance, apartmane, hoće li poduzetnici moći prodati svoju robu, hoće li pokriti troškove, hoće li moći uopće platiti poreze s odgodama ili bez, sasvim svejedno. Držimo da su mjere koje se donose danas da bi trebale biti puno konkretnije i da ih građani i obrtnici moraju osjetiti. U ovom trenutku mi imamo veliki broj ljudi koji je preplavio burzu, koji su jednostavno u ovom trenutku počeli dobivati otkaze. A naš prvi interes je da radnici u što većoj mjeri zadrže svoja radna mjesta i da prime plaću i zato država u ovim posebnim okolnostima mora pomoći. Mi smo konkretno predložili da država participira u plaći naredna tri mjeseca i to u iznosu od 75% visine neto plaće, a najviše do 5.000 kuna, da razliku isplati poslodavac te da se obveže da se sačuvati radno mjesto barem još tri mjeseca. Drugo, predložili smo da se kvalitetnije riješi položaj radnika koji su zbog ove krize na bilo koji način se zatekli u izolaciji ili karanteni. Mislimo da je trenutna naknada od 2.100 kuna za 14 dana karantene premala naknada koja ne osigurava normalno pokrivanje troškova radnika i njegove obitelji. Smatramo da bi osnovica za utvrđivanje ove naknade treba biti u najmanju ruku prosječna plaća u Hrvatskoj. Treće, mi nigdje nismo vidjeli da je riješen problem roditelja koji ostaju kući s djecom, nakon što je donesena odluka o zatvaranju vrtića i škola. Osobito ako se danas zna da stupaju na snagu još rigoroznije mjere koje život čine kompliciranije, kompliciranijim posebno roditeljima i onima koji imaju i starije ukućane na svojoj brizi. Ono što opet predlažemo je da se barem jednom roditelju osigura plaćeni dopust kako bi mogao provoditi vrijeme sa svojom djecom koja ne idu u školu. Isto tako sugeriramo, apeliramo da učitelji i nastavnici nastave raditi od kuće kako se ne bi dodatno izlagali. Nepotrebno je da svaki dan dolaze u škole jer su tako nepotrebno izloženi velikom riziku. Mi možemo podržati sve mjere koje idu u smjeru moratorija na otplatu kredita i poduzetnicima i građanima kao i one koje će osigurati lakši pristup kapitalu za osiguranje tekuće likvidnosti. Posebno za isplatu plaća radnicima i održavanje poslovnog procesa. No, držimo da u određenim segmentima mjere moraju biti snažniji doprinos prevladavanju krize. Prvo, nije dovoljno odgoditi ili uvesti obročnu uplatu određenih poreznih i neporeznih davanja. Nužno je direktno financijski podržati poduzetnike i obrtnike na način da im se umanji porezna obveza, jer ako znamo već sada na npr. turisti sigurno neće doći u naredna 2 do 3 mjeseca to je nepovratno izgubljeno i vrijeme i novac, a sukladno tome niti porezne obveze ne mogu biti iste kao u normalnim okolnostima. Pri tome posebno mislimo na male iznajmljivače, paušaliste i sve ostale za koje je i te kako lako procijeniti da će u ovoj godini imati nepopravljivu štetu zbog korona virusa. Drugo, nema nikakve naznake da bi se poduzetnike oslobodilo plaćanja akontacije poreza na dobit iako je vrlo neizvjesno da li će i u kojoj mjeri uopće u ovoj godini oni ostvariti dobit. Čak štoviše, ovih dana su došla rješenja za paušalni porez u kojima je obaveza plaćanja prve rate do 31.3., to je ono što ljude muči i što im visi kao mač nad glavom. Takav potez bi značajno pripomagao likvidnosti poduzetnika u ovim teškim vremenima. Mi smo svjesni da je prihod od ovog poreza veći od 9 milijardi kuna te da bi u tom slučaju proračun bio ozbiljno uzdrman. No, treba voditi računa da je zadržavanje ovog modela de facto kreditiranje države od strane poduzetnika koji su pogođeni zbog ove krize. Iz ovog proizlazi potreba da se Vlada ozbiljno pozabavi proračunskim računicama te da već sada anticipira razvoj situacije u narednim mjesecima. Sve mjere i akcije treba podijeliti prvo na one kratkoročne to su one koje će pomoći poduzetnicima i radnicima koji su najviše izloženi utjecaju korona virusa. Pri tome treba utvrditi jasne kriterije jer bez toga nema ničeg i dugoročne antirecesijske mjere koje će pomoći da bi se dugoročna posljedica smanjenja gospodarske aktivnosti što više ublažila. U skladu s tim mi u SDP-u smo predložili i čitav niz dugoročnih antirecesijskih mjera poput planiranja i intenziviranja javnih ulaganja osobito iz Europskih fondova. U tom kontekstu treba pokrenuti planirane projekte za koje se mi zalažemo. To su projekti brige za starije i stanogradnje za najam. Treba kontrolirati strogo rashodnu stranu proračuna zbog očekivanog pada proračunskih prihoda uslijed gospodarskih šteta i usporavanja gospodarskog rasta. Treba također izbjeći povećanje poreznog opterećenja kako bi se krpale potencijalne rupe u proračunu, a kontrolu usmjeriti prema neproduktivnim rashodima te prema reformama koje do sada nažalost nisu niti započete, a kamoli provedene. Ono na čemu još inzistiramo je smanjenje stope PDV-a u turizmu i u ugostiteljstvu s 13 na 10% kako bi u srednjem roku omogućili turističkom sektoru lakši i brži oporavak od posljedica krize. Također potrebno je povećati kreditnu aktivnost HABOR-a koji je trenutno u dvostruko manjoj aktivnosti nego 2015. godine. Na razini EU nam slijedi ključni zadatak. Tu treba djelovati u smjeru mjera i poticaja koji bi trebali spriječiti globalnu recesiju i recesiju na razini EU zalaganjem za veću solidarnost svih u ovim uvjetima. Vlada u tom smislu mora biti puno proaktivnija. S obzirom da Hrvatska trenutno predsjeda Europskim vijećem očekujem od Vlade da se u tom procesu adekvatno valorizira utjecaj specifičnosti gospodarske strukture na štete koju će ovaj korona virus uzrokovati. Pri tome mislimo posebno na najpogođeniji sektor turizma koji u strukturi hrvatskog gospodarstva u velikom postotku, a samim time očekujemo i adekvatan tretman pri odlučivanju o pomoći i potporama iz EU. A tu imamo na raspolaganju Europski garancijski fond od 25 milijardi i nužno je potencijalna sredstava iz tog fonda ugraditi u predložene domaće mjere. Također drugi Europski fondovi trebaju prilagoditi kriterije korištenja sredstava novonastaloj situaciji, u tom postupku biti puno fleksibilniji odnosno ostaviti mogućnost prenamjene sredstava za potporu gospodarstvu koji je danas itekako pogođen. Jer danas više nije teško procijeniti u kojim segmentima će ostati neutrošena sredstava, a s druge strane ta sredstva treba prenamijeniti u svrhu saniranja štete od korona virusa. Ono što je još nužno, a što je nužno pokrenuti kroz hrvatsko predsjedanje EU to je inicijativa da se propozicije korištenja Fonda solidarnosti prilagode novonastaloj situaciji, te da se omogući saniranje direktnih gospodarskih šteta uzrokovanih koronavirusom. Imamo snažan instrument za prevladavanje krize, hrvatsko predsjedanje EU. Taj alat u našim rukama može osigurati da naši građani puno bezbolnije prođu kroz ovu krizu koju ćemo svi osjetiti. Iskoristimo šansu koju imamo, iskoristimo predsjedanje da ublažimo negativne posljedice i na gospodarstvo i na građane. Dobro postupanje u krizi odlikuju disciplina, učinkovita provedba i zadržavanje institucija u okvirima ovlasti. Ukratko, održavanje reda u okviru ustavnih ovlasti kako bi građani bili sigurni i imali povjerenja u one koji su im dužni pomoći i olakšati im život tokom teškim vremena. Ovom prilikom još jednom pozivam sve naše građane da s velikim oprezom i odgovornošću kao i do sada postupaju, te da slijede upute nadležnih institucija. Budimo odgovorni prema sebi, ali i prema drugima. Neka teška situacija izvuče ono najbolje iz nas. Najbolja stvar koju možemo učiniti za sebe i druge je da budemo nesebični, da se čuvamo, da se ne izlažemo mogućnosti zaraze. Osvrnimo se oko sebe, priteknimo u pomoć najbližima, prijateljima, susjedima, osobitu pažnju posvetimo starijima ili onima s poteškoćama. Ne dopustimo da se bilo tko osjeti zaboravljenim. U pitanju su ljudski životi, nema ništa vrednije od ljudskih života. Neka nas u ovoj teškoj situaciji krasi mudrost, odgovornost i solidarnost. Hvala vam.
Sada će nastaviti poštovani zastupnik Lalovac.
Hvala lijepa. Samo kratko vezano za jutrošnje izlaganje premijera, mislim da je, da su dvije stvari vrlo važne što je zapravo izrekao, a prva je da ima sredstava za financiranje zdravstvenog sustava. Znači, ovdje smo nabrojali 30 milijardi kuna, govorili su da ima 9 do 12 milijardi za odgodu poreza, 5 milijardi za minimalne plaće, 17 za kredite itd., niko nije rekao koliko će koštati i kolko treba novca zdravstvu. I ovo je dobra stvar što je jutros premijer i rekao da će zdravstveni sustav imati onoliko novaca kolko mu bude potrebno i to je jako bitno sada reći da ne bi bilo panike vezano za nekakav dio. Tako da kroz ove izmjene zakona je … [[Govornik se ne razumije]] na izvršenje državnog proračuna, to se zapravo, kroz to i osigurava, a mi bi voljeli, kroz amandman ćemo dati Kluba SDP-a da se upravo ta određena potrošnja barem izvještava prema Odboru za zdravstvo i zapravo prema Odboru za proračunske financije. Isto tako ove mjere koje ovdje će ministar donijeti svojim pravilnicima da se možda kroz dvotjedno izvještavanje izvijesti Odbor za financije o kakvim mjerama se zapravo poduzimalo. I druga važna stvar, mislim što je rekao jutros premijer, a jako je bitno u ovim kriznim situacijama da je osigurana nesmetana opskrba promet robe. To je najvažnija stvar. Znači, u kontaktima sa Mađarskom, sa BiH, sa drugim zemljama, to su dva osnovna prioriteta. Znači, zdravstveni sustav da ima dovoljno novaca da može riješiti ovu krizu, znači jel imamo i ljude koji trenutno su na zdravstvenome sustavu i druga stvar da se osigura opskrba jel dvije najveće panike zapravo koje proizlaze trenutno su zapravo da li će zdravstveni sustav ovo sve izdržati i druga stvar da li će ljudi imati dovoljno, dovoljno hrane. Tako da su te dvije mjere umirujuće što se toga tiče i mislim da je, da treba kroz ovo izvještavanje koje ćemo vidjeti, ja se nadam da ćete prihvatiti, kroz svaki dva tjedna izvještavanja Odbora za proračun, dal će se sve ove mjere koje ćemo vidjeti kako će se utjecati na gospodarstvo, kako će, da li će taj novac dolaziti do gospodarstvenika i rekli smo da danas na tržištu financijskom postoji oko 32 milijarde kuna, znači to je viška likvidnosti. Međutim, problem je da li će ti i na koji način tih 32 milijarde kuna doći do … [[Govornik se ne razumije]] odnosno poduzetnika. A imaju problem ako će davati moratorij oni moraju i davati i dodatna sredstva. Znači, oni svi generalno će reći da ima novaca na financijskom sustavu, 33 milijarde kuna. Međutim, vidjet ćemo za mjesec dana kolko će od tih 33 milijarde kuna doći do nekog poduzeća. To znači ako nije došlo, ako je došlo manje od 5 il 10% znači da moramo mijenjati ove mjere i odnosno HNB mora mijenjat mjere da taj novac dođe do krajnjih poduzetnika. I zato je bitno da ovo izvještavanje bude prema Odboru za financije i proračun, Odboru za zdravstvo da bi mogli onda kontinuirano ovaj i predlagati nove mjere i imati kvalitetniju raspravu. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Slijedeći klub zastupnika je onaj Živog zida i Promijenimo Hrvatsku u ime kojeg će govoriti odnosno vrijeme podijeliti poštovani zastupnici Lovrinović najprije, a zatim poštovani zastupnik Vucelić. Najprije poštovani zastupnik Lovrinović.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, poštovani građani koji nas pratite, velika je zabrinutost svih građana u RH. Pišu mi građani, posebno poduzetnici, pitaju kako će se prevladati ova situacija, kako će se riješiti, mole me da predložim određena rješenja, a neka od njih sam zaista ovdje i napisao. Proteklih dana su ekonomski stručnjaci iz stranke Promijenimo Hrvatsku razmatrali moguća rješenja ove situacije. Dakle, imamo jednu situaciju koja je zaista jedinstvena. Međutim, ona je izvanredna. Koliko će trajati, mjesec, dva, tri, šest, to nitko ne zna, ovisi o virusu jel? S druge strane, ja sam danas nakon izlaganja premijera u stvari shvatio, prvo me impresionirala brojka da imamo preko 60 konkretnih mjera, mislim, evo to će biti zaista kapilarno djelo ako kriju sve kanale. Međutim, kažu da je ovaj paket težak nekih 35 milijardi kuna. Međutim, kad sam sve to čuo, ovdje je zaista riječ o tome da se poduzetnicima, radnicima, građanima, želi samo pomoć na način da se njima prolongiraju njihove obveze i ništa drugo. Znači, Vlada bi ovdje odigrala jednu ulogu posrednika da olakša život. Ja bi to rekao malo ovako, ne želim podgrijavati nikakav pesimizam, već naprotiv optimizam otprilike poruka mnogima ide, nećete umrijeti sutra ali ćete za jedno tri mjeseca otprilike. E sada, stranka Promijenimo Hrvatsku mi ne služimo se mantrama, nažalost ovdje sam danas čuo dosta čak i od dijelova oporbe. Koje su mantre? Treba učiniti sve da se sačuvaju radna mjesta, treba učiniti sve da pomognemo poduzetnicima. Ali kako ljudi moji? Kako? Jeste se vi možda pitali kako će Vlada pomoći ovih 35 milijardi, imate li vi predodžbu kako će se to isfinancirati? Nažalost uvjerili ste me da vam to nije jasno. Ali gledajte, država nema ništa u državnom proračunu da pomogne. Ponavljam dragi građani, država nema ništa. Jeste vidjeli kako smo se krajem godine ovdje raspravljali i da su sve one kućice jedva zatvorene, a sada se govori o pomoći od oko 35 milijardi kuna. Ma nema ni kune. Pa kako će onda država pomoć? Ma kakva država. Tko može pomoći? Samo središnja banka, ali vidite o tome se u Hrvatskoj 30 godina ne govori. Ja vidim i ovdje me neki ljudi blijedo gledaju kada govorim kada kažem središnja banka, veli što ovaj priča. Znate zašto središnja banka? Svi drugi moraju banke, a najprije prikupiti depozite da bi pomagali, poreze da bi pomagali, ali središnja banka ne treba ništa prikupljati ona stvara novac sama, ona ga beskrajno puno može stvoriti. E sada će neko reći pa Lovrinoviću ti bi toga naštancao, bit će inflacija. Ma dajte molim vas, pa novčana masa je u protekle tri godine duplo povećana, a mi imamo problem da ne padnemo u deflaciju. Tako mali Ivica zamišlja kako funkcionira središnja banka i monetarna politika. Ali ajmo mi konkretno, dakle zapamtite, država nema novaca, proračun nema novaca. Međutim, jučer je ministar, žao mi je da je baš izašao točno kada sam ja dolazio ovdje jer ovdje kada dolaze stručnjaci onda nema izvlačenja znate za govornicu, on je jučer govorio da će se zaduživat u inozemstvu. Nema potrebe da se zadužujemo, ova zemlja grca u dugovima posebno prema inozemstvu, ova Vlada je povećala vanjski dug za 3 milijarde eura. Mi imamo dovoljno kunskih sredstava od HNB-a koja nažalost nikada nije sudjelovala u spašavanju poduzeća, ali sada je prilika u realnom sektoru. S druge strane imamo 19 milijardi eura deviznih rezervi kojima financiramo druge države, to tamo stoji. Prema tome, mi imamo nenormalnu situaciju da vam mala zemlja sa malom ekonomijom u neto iznosu financira inozemstvo. E sada je vrijeme da svoju akumulaciju, svoje devizne rezerve i svoju središnju banku, ali ona mora promijeniti filozofiju poslovanja. Znate zašto? Ona i sada pokazuje čudne neke formule, modele, ona je prije sedam dana pomogla sa 13 milijardi, znate koga, financijske institucije koje uopće nisu ni u kakvoj krizi. Najprije su banke kupile milijardu 200 milijuna eura, pazite, iz državnih rezervi, to je ostalo nezapaženo da što prije isplate dobit za prošlu godinu Telekom i banke itd., itd. predlaže mjeru restrikcija kupnje deviznih rezervi, prema tome, to je strateška stvar od nacionalnog interesa. S druge strane odobrili su kredita 4 milijarde kuna bankama uz 0,25%, pazite to je uobičajeno i to je prvi puta da je napravila HNB. Međutim, što ona sada treba napraviti? Ona treba dalje bankama odobravati, znači banke su dobile 0,25%, ali poduzetnik ne smije dobiti kredit skuplji od 0,4% to je bitno, to je taj transmisijski mehanizam gdje središnja banka jedina može pomoć. Vlada, ma ne mogu oni ništa, oni mogu samo moliti, razgovarati, Krizni stožer glavni pored ovoga što se kaže Epidemiološkog kriznog stožera sljedeći stožer je HNB. Što ona može napraviti? Prema tome, neka Vlada zaustavi nabavu skupih automobila negdje 235 automobila koje namjeravaju ovih dana kupiti, da se previše ne zadužuju jer će javni dug i onako porasti. Dakle država mora pomoći lokalnoj zajednici, poduzetnicima, radnicima. Kako će ona pomoći ako nema sredstava u državnom proračunu? Pa rekao sam isključivo na temelju zaduživanja kod središnje banke. Ne mora to ići izravno jer je sadašnjim zakonom to onemogućeno, ali može ići preko HPB-a i preko HBOR-a tu se radi o milijardama. Prema tome, ona tu može odigrati svoju ključnu ulogu. I samo da kažem još jednu stvar, pošto će se neumitno povećati javni dug gospodo, povećat će se javni dug, predlažem premijeru, žao mi je da ga nema ovdje, odmah danas ili sutra da napiše pismo Europskoj komisiji da obustavi sve radnje vezane za uvođenje eura u RH jer će doći do destabilizacije manje ili veće, povećat će se javni dug, imat ćemo velikih problema. Vidite on nijednom riječju nije spomenuo da se zaustave radnje oko uvođenja eura, pa to je nevjerojatno, ne može se na dva razvoja raditi jer jedno ne ide sa drugim. S druge strane, nemojte se oslanjati previše na eu solidarnost, vidjeli smo 2008. godine svatko sebe spašava, prema tome, ako dobijemo nešto iz eu fondova bravo, svaka čast. Ali rekao sam imamo vlastitu akumulaciju 20 milijardi protuvrijednosti eura štednje, imamo središnju banku, imamo 19 milijardi eura deviznih rezervi to je novac RH. Dakle, mi presudno svojim resursima možemo riješiti ove ključne probleme. Zato pozivam ministra financija da odustane od bilo kakvog zaduživanja u inozemstvu, ako to napravi kad-tad će morati Vlada položiti račune zašto je to napravila da zadužuje dodano zemlju, a imamo svoje resurse. Nemojmo mi kreditirati druge nego neka se mi razdužujemo. E sada ajmo s pozicije poduzetnika koje smo mjere mi, ovaj predlažemo? Pozdravljamo naravno u ovom paketu mjera, ima pozitivnih stvari, i to je sasvim jasno, mi želimo, Stranka Promijenimo Hrvatsku sa svojim stručnjacima, stavljamo se na raspolaganje, dakle ovo je izvanredna situacija, mi se oko toga ne smijemo i nećemo sudjelovati u ideološkim političkim prepucavanjima, već ono gdje možemo pomoći, je, zato i navodim konkretne prijedloge, bio bi sretan ako se barem jedan od onih koji imaju, koji ... [[Govornik se ne razumije.]] usvoji sutra, a bit ću nesretan ako odbijete od oporbe sve prijedloge jer onda zaista govori da je to problem. Također me zabrinjava pomalo ovi zahtjevi Vlade da preuzme ingerencije Sabora znate, onda naprosto, pazite imamo problem sa virusom, imamo problem sa gospodarstvom, to jednostavno miriše na jedan totalitarizam i nije nužno, ne smije se dopustiti da Sabor ne radi, i nikakva ovlaštenja davat Vladi, ali među nama rečeno, ljudi budimo iskreni, pa Vlada je već odavno preuzela ingerencije Sabora, ovdje samo postoji znači glasačka mašina koja to petkom potvrdi, a jedino što postoji nas mali broj iz one prave oporbe koji nešto, brinemo se o narodu. Što mi predlažemo što se tiče poduzetnika? Samo da plaćaju PDV, nikakve doprinose i nikakve druge poreze. Kada? Do vremena dokle traje kriza, 3-6 mjeseci, zapamtite nema plaćanja, znači ne da im odgodimo pa da će platit, nema plaćanja. Zašto? Jer su poduzetnici, radnici, penzioneri platili ne nemile milijarde, desetine milijardi u spašavanje banaka, poljoprivrede, brodogradilišta, promašaja privatizacije, e sad kad treba spašavati njih, sad država mora vratiti svoj, ajmo tako reći, kredit odnosno što su njoj dali. Nadalje, poduzetnici moraju imati brz pristup jeftinim kreditima, rekao sam najviše do 0,4%, to je ono što treba poduzetnicima. Što treba još poduzetnicima, a usput govorim o radnicima? Oni će ostajati bez radnika, jučer sam bio u jednom restoranu gdje smo samo prijatelj i ja bili jedini gosti, i vlasnik govori čujte ako ovako potraje, a posebno ako mi zabrane rad, kaže al to od sutra, ja ljudi ne mogu preživjet, prema tome ne može on plaćati onog radnika kojeg je otpustio. Prijedlog Stranke Promijenimo Hrvatsku, sve do trajanja krize svi koji dobiju otkaz, plaća im minimalac država, oni dolaze na burzu, ali jedan dobar dio njih bit će zahvaćen radnom obvezom u proizvodnji hrane, farmaceutskih proizvoda, opskrbe i tako dalje, i tako dalje. Dakle vrlo jedan suvisao, suvisao prijedlog. Nadalje, što još za radnike predlažemo? Za vrijeme trajanja krize moratorij na sve blokade, ovrhe i deložacije. Ovo je prilika, Hrvatska, kako se pokazuje još u ratu i sada, najbolje funkcionira u kriznim vremenima i u izvanrednoj situaciji, naravno vidjet ćemo sad kako će Vlada postupat, ako ona ne usvoji neke od ključnih dobrih sugestija, onda znači ima neki drugi plan, a ja ne bi želio vjerovati u to dragi građani. Dakle to je ono što se tiče radnika, oni moraju biti zaštićeni koji su izgubili posao, ne mogu oni doć' kući a da ne dobivaju ništa drugo. U tom kontekstu što još predlažemo? Ovdje je vrijeme znači za hitne intervencije, ovdje se računa u satima, u danima, mi imamo dobar dio poduzeća koja su već smanjila promet 50% i više, ... [[Govornik se ne razumije.]] se osipaju, ako se sada u narednih par dana ne poduzme što treba, onda će se stvar urušavati kao domino efekt, dakle ne možete kad se ... [[Govornik se ne razumije.]] , u tome znači bitno da se djeluje. Što dalje predlažemo? Znači zaduživanja na domaćem tržištu preko, uz pomoć Hrvatske narodne banke, ona mora ovih dana koji slijede promijenit svoju filozofiju, znači ne pomagat samo bankama, financijskim institucijama i ostalim, nego realni sektor, proizvodnju spašavati, ubacivati novca koliko?, koliko god treba, ovih dana američki ... [[Govornik se ne razumije.]] središnja banka planira ubacit 1000 milijardi dolara, njemačka oko 500 milijardi dolara, središnje banke njihove ja vam ponavljam, njihove središnje banke jer i njihove države i proračuni nemaju novca, dakle proračuni su manje-više svugdje ovaj prazni. Što još treba napraviti? Poduzetnici će biti suočeni sa padom prihoda, kad je pad prihoda oni teško mogu funkcionirati, sad je vrijeme, tu bi se složio malo prije jedan govornik je rekao za pokretanje velikih investicijskih, većih investicijskih projekata od strane države, sada je vrijeme da se otkupe sve zalihe poljoprivrednih proizvoda od OPG-a, malih, srednjih, većih poduzeća iz prehrambene industrije i da se zajamči i već ugovori znači za čitavu sljedeću, za ovu godinu po unaprijed poznatoj cijeni. Otkup zašto? Jer samo ako zagarantirate otkupnu cijenu seljacima, oni će sada uzgajati 10 ili 100 svinja, ili će se upustiti u proizvodnju mlijeka, to je, ovo je prilika da se domaće, domaća poljoprivredna proizvodnja podigne na jednu veću razinu. Dakle, ovo je prilika da riješimo problem blokiranih kojih ima oko 240 tisuća, imamo poznat model, u tom smislu pridružujemo se znači podršci svim onima koji se brinu o našem zdravlju, svim znanstvenim radnicima, civilnoj zaštiti, svima, ovo je jedna izvanredna situacija. Mi želimo iz Stranke Promijenimo Hrvatsku pomoći, znači onim čime možemo, to je dobrim prijedlozima, bit ćemo solidarni, nećemo se upuštati u bilo kakve druge rasprave, ali ćemo raspravljati o kvaliteti mjera, nuditi dobre ili bolje mjere, i nećemo dopustiti da se ova situacija za koju ćemo poslije vidjeti uopće odakle je došla znate, i šta se iza nje valja, šta sve stoji, i to ćemo sagledati, ali nećemo dopustiti da ovo netko zloupotrebljava u smislu jačanja ... [[Govornik se ne razumije.]] ajmo tako reći načina vladanja. Hvala.
Sada će nastaviti poštovani zastupnik Vucelić. Izvolite.
Hvala podpredsjedniče Sabora, kolege i kolegice, poštovani građani. Mjere Živog zida su momentalni moratorij na provođenje deložacija, ovrha i blokada računa, korištenje deviznih rezervi i primarne emisije novca za pomoć radnicima i poduzetnicima. Otkup hrane od domaćih proizvođača za robne rezerve, otkup hrane od domaćih proizvođača za trgovačke lance, zaustavljanje svih procesa oko uvođenja eura, otpis poreza, prireza i doprinosa na plaću i od plaće za vrijeme trajanja epidemije, počevši od 1.3., moratorij na sve kredite uključujući i kamate, 0% zatezna kamata za sve neplaćene obaveze nastale u periodu trajanja pandemije, pokrenuti proizvodnju u Imunološkom zavodu prvenstveno proizvodnju prirodnog interferona, zabrana isključenja vode, struje i plina i to do daljnjega, a najkraće u vrijeme pandemije te tri mjeseca nakon pandemije. Ova mjera se odnosi na građane te one građane koji su zbog epidemije ostali bez prihoda. Ukidanje plaćanja HRT pretplate u vrijeme trajanja pandemije, ukidanje plaćanja dopunskog osiguranja u vrijeme trajanja pandemije, pokrenuti kampanju „Kupujmo hrvatsko, čuvajmo domaće“. Gospodarske mjere ove Vlade su nedostatne, one ne mogu pomoći u stabilnosti sljedećih nekoliko mjeseci. A tko će podnositi teret ove krize? U Živom zidu smatramo da teret krize treba podnositi financijski sektor, HNB i državni proračun, a ne poduzetnici, radnici i građani. U ovoj krizi pokazati će se koliko je Hrvatska monetarno suverena, pokazati će se gdje smo slabi. Ovo je sistemski problem i jedino sistemskim alatima se može riješiti. Jedan od alata je upravo HNB. HNB ovog trenutka ima oko 19 milijardi eura deviznih rezervi što je ogroman novac i morat će ih se iskoristiti kako bi se prebrodila ova kriza. Zalažemo se za snažno povećanje poljoprivredne proizvodnje. Još je kalendarski zima i sada treba iskoristiti sve poljoprivredne resurse, sve poljoprivredne površine, kapacitete, radnike da bismo snažno povećali poljoprivrednu proizvodnju jer ne znamo šta nas čeka na jesen. Možda dođe i do potpunog zatvaranja granica. Drago mi je da je sa mjerama sličnim našima izašla i Poljoprivredna komora, dakle moramo okupiti sve poljoprivredne proizvođače, moramo dobro razmisliti što i odakle uvozimo. Odgode plaćanja zakupa i drugih davanja mogu pomoći, ali nisu sistemsko rješenje ovoga problema. Imunološki zavod se može u nekoliko mjeseci staviti u funkciju, njegova važnost je strateška i mi moramo težiti njegovoj obnovi. Također, pokazalo se u ovoj krizi da solidarnost u EU kao i u svakoj drugoj krizi ne postoji odnosno ona je na vrlo niskim razinama. Italiji ne pomaže Njemačka niti Češka ili Malta, već joj pomaže Kina sa maskama i respiratorima. Ovo nam šalje snažnu poruku da se moramo okrenuti samo sebi, samodostatnosti, monetarnoj suverenosti i prehrambenoj suverenosti. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeći klub zastupnika je onaj HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Branko Hrg. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kada se sve zbroji i kada se zbroji cijeli mandat ove Vlade onda možemo konstatirati da je ona stalno prisiljena rješavati krizne situacije od onog dijela gospodarske krize sa Agrokorom pa sa brodogradilištima, pa sa još mnogim problemima, ali moramo konstatirati da unatoč tome je postignuta financijska konsolidacija proračuna, financijska stabilnost, da je došlo do značajnog rasterećenja gospodarstva i građana u poreznim opterećenjima, da je napravljena i fiskalna decentralizacija prema lokalnoj samoupravi i da danas zato premijer može reći da bi pred izvjesno vrijeme nam bilo puno teže rješavati ove probleme s kojima smo se sada susreli u najvećoj krizi nego što je to bilo pred neko vrijeme ispred. Moglo bi se konstatirati da je Vlada pravovremeno reagirala u svim tim procesima koji su se događali, isto kao što je evidentno da je se reagiralo pravovremeno i sada. I stvarno danas je neupitno da su ljudi koji su na čelnim mjestima u državi vezano uz svjetski problem korone virusa, napravili posao unaprijed, da su na vrijeme pratili, da je to bilo dobro organizirano i da je ova borba s korona virusom teška, ali da je još uvijek na neki način pod kontrolom i možemo samo kao što su svi već ovdje danas rekli, pa ću reći i ja u ime našega kluba, biti zahvalni svima onima koji upravljaju tim sustavom, ali i svima onima koji u tom sustavu sudjeluju i koji su svakodnevno izloženi i koji će još i više biti izloženi i biti pod još većim pritiskom i stresom kako bi se zaštitila nacija. Ovo je paket brzih mjera, dakle one su rađene u nekoliko dana i nije sigurno za očekivati da se u tih nekoliko dana sa nemogućnošću uopće procjenjivanja svega što će se događati jer to nitko još nije uspio procijeniti u svijetu, napraviti nekakve 100%-ne mjere koje će sada sve riješiti. Neće sigurno, kao što je sigurno da će kriza ići dalje, kao što je sigurno da će biti teža situacija u državi kao što je i u svim drugim državama koje su zahvaćene i kao što je sigurno da će Vlada i resori u Vladi pratiti sve to skupa i sukladno situaciji koja će se događati vjerojatno predlagati neke nove dodatne mjere u skladu s onim što je glavna misao, glavna ideja da je na prvom mjestu zdravlje ljudi i radna mjesta, očuvanje radnih mjesta. Dakle, to su dvije stvari koje su naglašene kao najbitnije i koje su u stvari u onom epicentru da tako kažem ljudi koji su na čelu ove države koji njome upravljaju i koji su na taj način i najodgovorniji ljudi. Naša najveća pomoć će biti u tome da im vjerujemo, jer ako mi širimo nepovjerenje, ako mi ne vjerujemo onome što nam se govori i što nam se dnevno izvješćuje i što nam se predlaže i nudi onda će građani još to teže povjerovati i upadati ćemo u još jednu jaču, dublju krizu u konačnici sa mogućim da tako kažem uzrokovanjem panike. Mi sigurno ne smijemo raditi na tome da u bilo kojem trenutku stvaramo takvu atmosferu. Vlada je od prvog dana reagirala pravovremeno, staloženo, otvoreno i smirujuće. I to su na neki način stvari koje treba na svaki mogući način očuvati. A mi kao građani naravno slušati što nam govore stručni ljudi, slušati struku, vjerovati toj struci i ponašati se u skladu s onime što nam govore. Na taj način najviše možemo pomoći sebi naravno i drugima i čitavom sustavu. Mi ćemo kao klub HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a naravno podržati ovaj paket mjera i ponavljam čestitati i zahvaliti se onima koji su najodgovorniji, koji najviše rade, koji vode čitav ovaj proces. No, želio bih još naglasiti i napomenuti samo nekoliko problema odnosno istaknuti nekoliko upita koji mi dolaze danas tijekom ove rasprave i u prethodnim danima od kako je najavljena ova sjednica sa ovim paketom mjera. Dakle, pojavit će se problem u ugostiteljstvu prvenstveno kod onih malih ugostitelja, ja sam ovdje govorim većinom o onim ugostiteljima koji su u kontinentalnom, ruralnom dijelu Hrvatske koji nemaju zalihe financijske koji žive od mjeseca do mjeseca i ne mogu podmirivati troškove ako im promet naglo padne. Njima se pojavljuje sada problem kada dođe naplata PDV-a do kraja mjeseca za drugi mjesec oni u principu neće biti baš u mogućnosti to plaćati. Ja znam da ovim paketom zakona to nije bilo predviđeno, ali bi bilo dobro porezne uprave koje obračunavaju i koje imaju kontakte sa tim poduzetnicima vode brigu o tome i vide njihove prihode, vide njihove troškove, da ih se baš ne ovrši istoga trenutka, da možda onih 15 dana bude i nekih 30 dana dok ljudi malo ne dođu k sebi. Pitaju me ljudi iz privatne zdravstvene djelatnosti, znači fizikalna terapija, njega u kući, njih ima negdje oko 110 poslovnih subjekata u Hrvatskoj, oko 1.200 medicinskih sestara da, oni mi kažu da za sada nisu dakle uključivani u ovaj ukupni sustav i pitaju što je sa njima. Da li oni i dalje moraju ići raditi taj posao, ne moraju ići raditi taj posao, znači morat će im se dati isto neke upute, ja vjerujem da naš stožer radi na tome i da će oni vrlo brzo i uskoro također dobiti upute. Ovdje je bilo dosta govoreno o hrani, naravno da u kriznim situacijama ljudi kad krenu u strahu u trgovine da prvenstveno trpaju u kolica i košare hranu što je sasvim normalno. Ja sam osobno često puta u ovoj sabornici i u javnim nastupima govorio o tom problemu o kojem su govorili i danas i mnogi kolegice i kolege ovdje, a to je domaća proizvodnja hrane, ali neću sada to ponavljati, samo ću podsjetiti da sam u nekoliko navrata u ime našega kluba govorio o potrebama osnivanja agrocentara po Hrvatskoj kako bi se organizirala proizvodnja na malim gospodarstvima, kako bi se riješio otkup. Taj sustav bi nam u ovakvim situacijama jako dobro došao jer bi imali nekoga tko bi mogao sve to organizirati i sve to plasirati. Ovako sigurno je da nećemo preko noći uspjeti kao što su neki ovdje govorili pokrenuti poljoprivrednu proizvodnju, to ne ide baš tako brzo, ali neka nam to bude opomena, neka nam to bude pouka da u budućnosti razmislimo o tome kako se možemo bolje organizirati i kako možemo izgraditi sustav koji može odgovoriti i na takve probleme i na ta pitanja. Nisam dobro shvatio, pa na neki način i to pitanje želim istaknuti, znam da je već bilo govoreno o tome, ali možda mi je promaknuo odgovor, oni ljudi koji su poslani s radnih mjesta u samoizolaciju, a ne mogu od kuće obavljati posao, nisam shvatio da li će se njima ta samoizolacija priznati kao bolovanje? Dakle, govorim o ljudima koji su poslani svojim kućama u samoizolaciju a ne mogu od kuće obavljati posao. Mnogi ljudi hvala Bogu mogu od kuće iz svojih računala od kuće obavljati poslove i rade doma. Ali ima dosta naravno i onih i bit će još i više koji će biti prisiljeni biti u samoizolaciji, dakle oni su na neki način kako god mi to htjeli priznati ili ne na bolovanju i mislim da se taj problem mora ozbiljno razmotriti i da se mora riješiti kao problem na način da im se prizna to kao bolovanje da na taj način riješimo i to. Ova mjera o izdvajanju za poduzetnicima, gospodarstvenicima, obrtnicima za čuvanje radnih mjesta 3.250 kuna je u svakom slučaju dobra mjera. Ona će sigurno pripomoći. Meni je jedan moj prijatelj jučer rekao koji je ugostitelj da ukoliko će takva mjera biti da on sigurno neće otpustiti niti jednog svog čovjeka, nego će ih pokušati maksimalno sačuvati. A još je jedno pitanje koje su mi postavili ovi mladi poduzetnici, ili poduzetnice i poduzetnici koji su krenuli u programe samozapošljavanja imaju onu obavezu od 4.400 kuna minimalna plaća za direktora oni nemaju akumulacija. Ima takvih mladih ljudi dosta. Nemaju od kuda praktički isplatiti jer su i sami samozaposleni. Da li će se tu nešto riješiti po tom pitanju da ne rade prekršaje u zakonu ako neće moći isplatiti tu plaću od 4.400 s obzirom da se radi o uslužnim djelatnostima gdje neće imati nikakvih prihoda u vremenu koje dolazi, pogotovo ako se bave nekim djelatnostima koje su vezane uz ljude, uz djecu slično kao što je to u školama gdje neće moći ništa prihodovati? Da li će se njima omogućiti da mogu možda tim uredbama, pravilnicima koje donosi ministar da si mogu isplatiti tu manju plaću odnosno onu od 3.250 kuna ako bi došli u takvu situaciju? Evo uz ovih nekoliko napomena zahvala onima koji sve ovo vode sa željom da izdrže za sve nas, za čitav hrvatski narod. Neka nam ovo bude ipak jedna dobra pouka. Na neki način čovjek si mali i sa sobom razmišlja. Izgleda da smo došli u pravu korizmu. Kažu ljudi da se sve događa sa razlogom.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj Glasa u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolege, kolegice i kolege zastupnici. Evo ja sam 12. klub odnosno predstavnik 12. kluba koji će govoriti o ovom sustavu mjera. I uvodno samo zato da slučajno ne bih zaboravila, želim zaista duboki naklon i duboku zahvalu svim onima koji predano rade svoj posao. Prvo su to kolegice i kolege odnosno zdravstveni djelatnici. Zatim su tu svi oni trgovci koji su u ovom času najugroženiji, jer oni koji se bave prehrambenim proizvodima dakle oni koji rade u pekarama, koji svakodnevno zaista rade s nama svima. To su svi oni koji rade u apotekama, u farmaceutskoj industriji. To su svi oni koji bez obzira na sve će skupiti vrećice ili kante sa smećem u Gradu Zagrebu, koji će pomesti ulice koji rade i dalje svoj posao. I treba duboki naklon i duboka zahvala svima. Kada se ovako nešto desi onda je primarno čovjek i ljudski život, a onda iza toga i niz drugih stvari. Taj jedan u startu korona nam je bio nekako daleko i mislili smo da je to neki vražićak koji je tamo u Kini i tamo će ostati. Ali taj vražićak se pretvorio u vraga koji je došao i putuje svim zemljama svijeta. A da li je riječ o pravoj nemani, to u ovom času ne zna nitko. To u ovom času jedino netko tko bi imao staklenu kuglu bi mogao u toj staklenoj kugli pogledati i reći o kakvoj nemani je riječ i koje posljedice će biti. Pred nama je došla Vlada sa 63 mjere koje su definirani kroz 19 zakona i iza toga će doći podzakonski akti. Kada smo raspravljali tamo negdje prošli petak, dakle ne tako davno onda smo mi iz Glasa odmah bili stava da Sabor treba nastaviti sa svojim radom, da trebamo odgovorno, savjesno raditi, da trebamo si stvoriti uvjete i tada smo rekli pa i sami znate evo popodne je pogledajte koliko nas ima, kako traje dan bit će nas još manje. Dolazit će samo oni koji će imati pojedinačne rasprave. Mi u Saboru u ovo vrijeme trebamo zaista iskoristiti da pošaljemo neke jasne poruke. Jedna od jasnih poruka je to da institucije moraju raditi svoj posao ne u onim porukama kako to neki koji imaju problem s tim institucijama, nego zaista da svatko treba odgovorno i savjesno raditi svoj posao, pa to moramo činiti i mi koji smo u Saboru. Poruka je da stvari moraju se odvijati i ići dalje svojim redom, ne stvarati paniku koja je već stvorena. Dakle, panika je već vani. Najveća vam je opasnost te jedne velike nemani straha i panike. Ona nastaje iz neznanja jer u ovom trenutku što je koronavirus zapravo imamo malo, znamo što je ali kako se boriti protiv njega nema nekog načina i to je taj jedan iz neznanja se stvara panika. Naravno svi mi smo na svojim pametnim telefonima ili gledamo sve koliko ima u svijetu, koliko ima u drugim zemljama, kako se druge zemlje bore, što rade. Pritom ja zaista moram reći da oni koji kod nas 2 puta dnevno izlaze van i govore što se dešava da to govore smireno, da to govore zaista sigurno i da čine sve i ne skrivaju informacije bez obzira što znate kaže – a ne, ne nemate vi prave informacije – ne skrivaju informacije, nego zaista mi informacije dobivamo, dobivamo redovito. Ali koji su razmjeri hajdemo biti pošteni i reći da ne znamo Kad, dakle ne tako davno, 11. ožujka, danas je 18. ožujak je bila odluka ministra zdravstva gdje se COVID-19 proglašen epidemijom, dakle, to je bilo 11.3.. Zamislite kolko se nama u životu od 11. do 18.3. desilo? Svi mi na ovim prostorima imamo nekakve tradicije. Ja znam da je mene ko djevojčicu izluđivalo to što je moja mama uvijek imala na tavanu vreću šećera i vreću soli zlu ne trebalo, pa je onda moj zadatak bio da sa onim, metalnom onom šalicom moram ići jer se to već i skrutnulo i sve jer je to ostalo iz onog rata. Prošli smo iskustva ne tako davnog rata gdje smo, gdje je najvažnije doma bilo da imate, osim, dakle živu glavu na ramenima i da znate gdje vam je tko, da imate doma za jesti. Imam osjećaj da se sad to isto dešava. Ajdemo čuti, kažu nije problem i moramo im vjerovati da nije problem, imamo transport koji je, o kojem se vodi računa, od svih velikih proizvođača kažu pripremali smo se za turističku sezonu, pa imamo na zalihe, ali bez obzira na to moj suprug je, u utorak se spustio po kruh kojeg više nije bilo. Otišo je i rekli su u pekari u 5 i 15, pola 6, nema kruha, sav kruh je rasprodan. Dakle, jutros prije nego što sam išla, tu sam susrela svoju susjedu koja nosi, dakle taj toalet papir koji je dosta enigmatično postao glavna stvar koju trebate imati doma, ona ide i kaže nemojte me ništa gledat, nemam doma više toalet papira jel morala sam kupit, pa sam išla da svi ne misle da radim zalihe doma. Zašto je taj toalet papir postao najvažnija stvar to je meni teško dokučiti. I sad krećemo, kreće Vlada sa svim tim se prati, suočila i proba izaći iz toga u ovom trenutku. Ja ocjenjujem da je to način na koji je nekako najbolje mogla, znala i umjela. Dal je najbolji? Vidjet ćemo kroz vrijeme. Kad radite nekakav sustav mjera onda uvijek to trebate raditi kratkoročno, srednjoročno i dugoročno. Dugoročno ajdemo biti iskreni do kraja, mi ne znamo da li će ovo toplim vremenom nestati, pa ćemo se probat nekak posložit ili će se nastaviti i dalje. Ali, ajmo malo i to sam i na sastancima rekla, pa koristim i s ove govornice, oporba će govoriti neke stvari, oporba će neke stvari predlagati, samo malo poslušajte, nemojte automatski kad dođe nešto od oporbe ili u obliku amandmana reći oporba je, nema veze. Kad ste vidjeli ovaj cijeli set zakona koji je bio prijedlog, imate pri kraju zadnji zakon je zakon koji smo mi iz Kluba GLAS-a išli, prijedlog je išao u petak. I to govorim o nekim kratkoročnim stvarima. Dakle, što je nama interes u ovom trenutku? Naš interes je, dakle trebamo vidjet što sve, o čemu svemu treba vodit računa, a ta lepeza o čemu mora se vodit računa je neizmjerno velika. Morate vodit računa da zaista ljudi koji su u samoizolaciji tamo i ostanu, a ne da su formalno u samoizolaciji, da imaju o tome rješenje i pri tom sa svojim prijateljem pije kavu, čak u dvorištu, u dvorištu od tog prijatelja. Dakle, i sami vidite da su kafići, da su ljudi relativno, ma ja bih rekla ozbiljno shvatili, to vidite po prometu u Gradu Zagrebu, po ljudima kolko ima na ulici i na cesti. Mi smo išli sa prijedlogom da kad je nekom utvrđeno da mora biti u samoizolaciji da za to vrijeme dobije naknadu jer ne može svako u samoizolaciji radit svoj posao. Netko može, ali netko tko je inače trgovac i koji odlazi u samoizolaciju ili netko tko je zaražen koronavirusom došao nešto kupiti, ne može raditi svoj posao. Išli smo s tim prijedlogom, naravno u ovom setu mjera vladajući nisu ocijenili da je možda potrebno da i taj zakon ide, nama se čini da je potrebno, nama se čini da bi bilo dobro da je u ovom setu, ja sam čak u petak kad smo ga i predložili, a predložili smo, čekali smo da ga malo posložimo, rekli nemamo ništa protiv, predložite vi, mi ćemo reć dobro ste napravili, evo mi od svog ćemo povuć nek ide vaš, ali to trebate regulirat. Dakle, to nije u ovom trenutku regulirano i to ostaje kao problem. Netko od doma iz samoizolacije može radit svoj posao, netko tko mora bit u samoizolaciji ne može jer je njegov posao da radi s drugim čovjekom, ne može. Jednako tako, imamo situaciju, dakle sve je dobro ako će trajati 30 dana, svi ćemo se nekako posložit. Mi imamo djecu koja ne idu u vrtić, imamo djecu od 1. do 4. osnovne koji su doma, ovi dalje su stariji, pa već ste nekako planirali. Tu djecu ne možete dati čuvati djedu i baki jer su oni ugroženi. Netko mora sa djetetom, ja cijenim, do 4. razreda osnovne, iskustvo koje sam imala, biti doma. Netko može biti od doma i raditi svoj posao i to mu njegov poslodavac može tolerirat, ali netko ne. Netko tko je, namjerno govorim, trgovac u nekakvom mjestu gdje je odnosno u nekoj trgovini ili netko tko je medicinska sestra. Zamislite slučaj dvoje zdravstvenih djelatnika mladih i imaju dvoje djece vrtićke dobi ili dobi do 4. razreda osnovne i nemaju s kim ostavit to dvoje djece. Ne možeš ga vuć na posao, nemoguće. Imaš takav odgovoran posao, neko s tim djetetom mora biti doma. Dakle, to su stvari, ja neću reći da je to top prioriteta, ali to je nešto kratkoročno o čemu je trebalo se voditi računa i nešto što se treba regulirati i u ovom setu mjeru je trebalo doći. Mi smo kao oporbeni klubovi imali prvi sastanak u Vladi u subotu. U subotu, dakle ja sam radila različite poslove i znam da se nekad nađete u neprilici i krenete rješavati tu nepriliku taj čas. Ja ne mislim da je ovaj set mjera nešto što je uklesano u kamen, mislim da će se on morati mijenjati. Moj prijedlog je tad bio da se ide s jednim zakonom, da bude jedan zakon kojim će se definirati postupanja različitih sektora, različitih situacija vezano uz pošast koji se zove korona virus. Tad mi je ministar Marić da se o tome razmišljalo, ali da se odustalo, meni se čini da bi to bilo dobro da je to na jednom mjestu. Na taj način ste i operativniji i popišite sve sektore koji jesu, svatko zna da za vrijeme ima dvije odredbe u jednom zakonu gdje mu sektor tako funkcionira. Još uvijek nije kasno da se tu neke stvari promijeni i neke stvari dese. Već mislim da je tu bilo rečeno da u ovom trenutku mi možemo vezano uz ovaj set mjera, dakle neke kratkoročne koje morate odmah sada definirati i morate odmah prevenirati dakle situaciju koju imate. Nama se čini da je vezano ovo uz samoizolaciju, vezeno uz roditelje koje ste doma, vezano uz pojedine tvrtke koje u ovom trenutku dok tu ja govorim i dok nas ima u ovom broju otpuštaju. U ovom trenutku se najviše otpuštaju konobari i kuhari. Svi koji smo otišli na portale vidimo slike gdje su u redovima konobari i kuhari ispred ustanova gdje se prijavljuju jer su ostali bez posla odnosno dobili su otkaz. Malo trebamo vidjeti šta su druge zemlje napravile. Danska je između ostalog donijela isto jedan, donesla jedan zakon, propisala je niz stvari i između ostalog je rečeno da za vrijeme od kad je proglašeno u Danskoj epidemija bolesti da svatko tko je otpustio radnika ne može koristiti set mjera koji su oni propisali. Mislim da bi to trebalo biti i u ovim našim zakonima, da svatko tko je otpustio radnika on ne može koristiti ovaj set mjera jer samim tim je nešto napravio što nije dobro. Dakle, na njega se to ne može odnositi. Jednako tako u ovom trenutku imamo nešto što ne smije biti upitno i što mora biti sasvim dovoljno sredstava da funkcionira zdravstveni sustav. I tu moramo hvaliti i reći da mi hvala dragom Bogu imamo onaj sustav od Dr. Andrije Štampara kojeg nismo uspjeli uništiti do kraja iako smo krenuli i koji se pokaže u ovakvim kriznim situacijama dobri i da u ovom trenutku mora funkcionirati transport roba. Jer bez toga ako ne funkcionira transport roba ćemo se naći u problemima. Tu se možemo naći u problemima da to nema više tko voziti. Dakle, za to moramo biti spremni, a onda ove mjere koje je dala Vlada te mjere i ta riječ odgoda svima je u uhu zaista zasmetala. Bilo bi neusporedivo bolje da je umjesto te odgode jasan stav. Ja moram priznati da ja na određeni način imam tu razumijevanje. Kad bi se moglo predvidjeti koliko će dugo to trajati onda bi mi mogli i predvidjeti nešto drugo ovako vi samo odgađate za neko drugo vrijeme i tu dolazimo na ovo moje da bi bilo dobro da imamo jedan zakon kojim bi to bilo sve definirano i jednostavnije, operativnije će vam biti, vi ćete doći još s nekim zakonima koje treba mijenjati i tu će vam biti problem operativnosti. Ja zaista i mi u Klubu GLAS-a smo svjesni činjenice u kojoj smo se našli, svjesni smo da na ovim opciji kad imate korona virus, kad imate tolko broj oboljelih, da nema mjesta populizmu i nema mjesta lokalnim, to su u principu uvijek dečki, koji se vole igrati rata pa se vole jako pravit važni pa će oni nekakve odluke donijeti. Mi kao liberalna stranka nama apsolutno je puno prihvatljivije ta decentralizacija i da neke odluke budu na županijskim stožerima, općinskim, gradskim i ostalo, ali ovo je situacija gdje nismo ni u jednom trenutku dvojili da odluke moraju doći s jednog mjesta, da se zaista ti dečki što manje stave u uniformu, slikaju u uniformi i onako prijete nekom. Dakle, to vam nije situacija za to. Nije situacija ni za populizam da koristimo ovu govornicu pa se pravimo jako važni što bi trebalo, kad bi trebalo i tako, ali nije ni situacija da se pravimo znate na onaj način baba se češlja, a selo gori. Ja i mi u GLAS-u kad smo gledali ovaj set mjera, dakle nas apsolutno onaj dio trebalo bi, bit ćemo, dosta zbunjuje ali nalazimo i na određeni način razumijevanje, da znate koliko će trajati mogli bi i znate koliko imate na raspolaganju i mogli bi neke druge stvari ovaj definirati tako da smo sigurni da će vrlo brzo kad se vide još neke stvari još neki set zakona doći i još neke stvari morati popeglati i još neke stvari trebati posložiti. Ali ono što u ovom trenutku treba napraviti, treba napraviti i staviti sve glave na kup i vidjeti koji je to srednjoročni set mjera koji nam treba u ovom trenutku. Dakle, vi imate slobodne umjetnike koji ne mogu raditi svoj posao, imat ćete obrtnike koji će odlukom stožera pitanje kojim danom će to biti, ne oni neće smjeti raditi, tu su vam osim ugostiteljstva o kojem svi govorimo, mi smo vrlo uspješno dio obrtnika pod navodnicima naravno ovo je sarkazam riješili. Ali tu imate obrtnike koje pružaju uslugu čovjeka, dakle tu imate frizerke, imate pedikure, imate kozmetičke salone, dakle govorimo ovo što kao su ženske, ali nije to i muški jako rado koriste. Dakle, imate sve ovo ostalo koji se, oni više, oni ne smiju raditi. Za vrijeme kad ne smiju raditi, dakle imamo nešto da će moći isplatiti plaće ali niz drugih stvari, a će biti, a mi ih moramo ostaviti na životu. Tu imate razno raznih ljudi koji su zaista su se samozapošljavali koji više, svi oni koji rade svoj posao u direktnom kontaktu sa strankama s ljudima taj posao više ne može raditi. Ovo je trenutak dakle kad ta, taj kao što rekla u startu nam se činilo vražićak pretvorilo se u vraga, a sad je pitanje samo kolika je ta neman koja je pokucala ozbiljno na vrata Europe i ozbiljno na vrata Hrvatske koliko će to dugo trajati otvorila je i niz stvari. Ali voljeli bih da iz ovoga ne izađemo kao svaki put. Znate kada se nešto desi onda se svi stresemo i nekako se malo prilagodimo, a onda zaboravimo. Ovo nam ukazuje na dvije krupne stvari, a to što smo cijelo vrijeme govorili. Prva stvar je da mi visimo na turizmu i 20% našeg BDP-a visi na turizmu. I kada se turizmu nešto desi kada se samo malo prehladi mi imamo svi ozbiljnih problema. Druga stvar je da smo godinama zaista zapošljavali proizvodnju hrane, dakle ono sve što smo trebali voditi računa bilo nam je jednostavnije i komotnije to iz nekih drugih zemalja. I to su dvije stvari na kojima se moramo ozbiljno zabrinuti. Ali dolazim i još jedna stvar o kojem treba u ovom trenutku voditi računa. Mi imamo jako puno mladih ljudi koji su otišli, razmijenili se Europom. Europa ima većih problema, pritom mislim na jednu Španjolsku, mislim čak na jednu Englesku koja je to ignorirala, Irsku, mislim na Francusku i Njemačku ozbiljnih problema. Tamo će se isto desiti. Ne otpuštaju samo kod nas. Otpuštat će bilo gdje. Mi ćemo u jednom trenutku se naći u niz, niz neprilika i o tome trebamo voditi računa. Sada zaključno. Hajde razmislite o tim kratkoročnim, razmislite ove dvije mjere koje su zaista bi bile dobre. Mi razumijemo napore Vlade, ali ono što je u ovom trenutku ne stati, nego ići dalje i vidjeti što sve još je potrebno napraviti. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj HSS i Demokrata, a vrijeme će podijeliti poštovani zastupnici Mrsić i Vlaović. Najprije poštovani zastupnik Mirando Mrsić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Nakon što je Ministarstvo zdravstva Republike Hrvatske 11. ožujka donijelo Odluku o proglašenju epidemije korona virusom 19 na području Republike Hrvatske doneseno je niz mjera kojima se ograničava rad u određenim službama i poslovnim subjektima. Ovdje bih iskazao svoje divljenje i povjerenje mojim kolegama koji su sada na prvoj crti bojišnice protiv koronavirusa jer mi jesmo u ratu. Mi smo u ratu protiv virusa i u tom ratu je potrebno postaviti neke određene stvari i mjere. I ono što je za pohvaliti u ovom trenutku kako Vlada i zdravstvene vlasti kontroliraju krizu. Sam cilj kontrole krize je dakle da zdravstveni sustav i pritisak na zdravstveni sustav smanjimo do maksimalne mjere kako bi omogućili da sustav funkcionira. I stoga sve mjere koje se donose i koje će se donositi u sljedećih dana idu za time da se taj pritisak smanji i da ona krivulja incidencije novih slučajeva bude što niža da nemamo veliki porast jer to jednostavno sustav neće moći podnijeti. Ono što se desilo proteklih dana je bilo za očekivati da će nam virus doći u bolnice. To se dešavalo i u Kini. Ozbirom na iskustvo kineskih kolega iz Wuhana mislim da i naše kolege u Ministarstvu zdravstva znaju što im je sada činiti, jer je ono što je najvažnije osigurati dovoljan broj liječnika i medicinskih sestara koji će skrbiti o bolesnicima. Sasvim sigurno virus je u populaciji i vjerojatno nas sljedećih dana očekuje i zabrana kretanja jer to je nešto što nam omogućava da se kontrolira širenje virusa u populaciji. To moraju biti svi svjesni. Mislim da je svjesna i Vlada i mjere koje je sada predložila idu za time da se stvari kontroliraju. Ja bih se tu osvrnuo na neke stvari koje nas sada čekaju i stvari koje su trebale biti možda još bolje riješene ovim setom zakona koji je danas pred ovim Saborom. Već sam prije u više navrata ukazivao da sektor rada posebno ovaj dio koji je vezan uz Hrvatski zavod za zapošljavanje na naknade koje naši radnici očekuju sa Zavoda za zapošljavanje s obzirom na to da će u mnogim djelatnostima prestati rad i da neće moći se dakle radnici neće moći imati svoju plaću da se trebalo bolje pripremiti, mislim da još uvijek ima vremena mada se kasni. Ono što treba očekivati je da u Hrvatskoj ćemo izgubiti negdje otprilike 45 do 50 tisuća radnih mjesta u sljedećih tjedan ili dva i to je činjenica koja je pred nama. To je Vlada svjesna toga. Međutim, očito da u Hrvatskom zavodu za zapošljavanje nisu bili spremni jer redovi su veliki pred samim zavodom i ja ne znam zbog čega je potrebno da netko fizički dođe da bi ispunio prijavu za nezaposlenost i da bi imao pravo ostvariti naknadu. Ideja države da imamo minimalac kao kompenzacijsku mjeru je nešto što je jedna vatrogasna mjera. Međutim, trebalo je stvarno razmišljati o tome da će velik dio ljudi koji će dobiti otkaz kao tehnološki višak doći na burzu da imaju pravo na 70% svoje plaće. Pa onda će biti više će im se isplatiti da odu na burzu nego da ostanu kod poslodavca na minimalcu. To je jedna stvar koju je trebalo razmišljati kada se donosila ovakva odluka ili kombinirati dakle sredstva koja imamo na raspolaganju za isplatu naknade za nezaposlenog zajedno s ovim sredstvima koje smo mislili i htjeli alocirati za minimalac da ta ipak naknada bude nešto veća, da stimulira poslodavce da ostave radnike u radnom odnosu, a da ih ne šalju na HZZ. Već sam i premijeru ukazao na problem naših izaslanih radnika, ali i na problem naših sugrađana koji su otišli u Irsku ili u druge zemlje, tamo se ostaje bez posla puno lakše i puno brže nego u RH i obzirom da i oni imaju pravo na naknadu za nezaposlenost, većina njih će razmišljati o tome gdje tu naknadu primati jer oni imaju pravo i mogućnost da naknadu primaju u RH. Ako se vrate u RH, sredstva se onda refundiraju od Republike Irske i njima bi trebalo omogućiti da to bude što jednostavnije, što efikasnije i da taj povratak i tu traumu koju su doživjeli da ona bude što, što jednostavnija. Što se tiče samih mjera ekonomskih mislim da u tom dijelu je bilo potrebno imati jedan bolji iskorak jer sasvim sigurno ćemo doći do tih mjera, ima ona stara kada, stara stvar, a inače u medicini je poznato da kada imate gangrenu onda idete rezati do zdravoga, a ne režete komad po komad, tako i u ovoj situaciji u kojoj mi sada jesmo, mislim da bi trebalo biti hrabriji sa samim, samim mjerama, pa tako se stranka Demokrati, mi predlažemo da se razmisli o tome da se plaće za sve radnike koji rade u svim zatvorenim djelatnostima do 8 tjedana da se osiguraju za slijedeća dva mjeseca jer sasvim sigurno da će se, da će sama kriza trajati i dalje. Također predlažemo obustavu naplate stambenih kredita na prvu nekretninu, potrebno je formirati državni jamstveni fond u tu svrhu i potrebno je osigurati da taj moratorij bude najmanje do 18. mjeseci. Podršku malim i srednjim, malim obrtnicima i samozaposlenim osobama koje su u 2019.g. nisu prihodovali više od 100.000,00 kn, dakle oni će biti prisiljeni da obustave svoju djelatnost, većina, vrlo malo će ih smanjiti, država mora naći način kako da ih kompenzira, iz ovih mjera nismo tako nešto vidjeli. Vlada je predložila odgodu plaćanja doprinosa za plaće. Međutim, ono što mi mislimo u stranci Demokrati je da će to na kraju trebat otpisat i da je to trebalo jasno reći da se ide u otpis toga i jednostavno neće se moći stvari riješiti tako da se na kraju to kompenzira. Što se tiče prireza na plaće, to je u lokalnoj samoupravi, al mislim da lokalna samouprava mora se pošlihtati zajedno sa državom i da bi trebalo i razmišljati i o obustavi tog poreza jer nećete imati od čega naplatiti obzirom da, da ljudi neće moći, moći radit. Također obustava naplata zakupnina, poslovnih prostora u vlasništvu gradova, općina i županija je nešto što bi trebalo o tome razmišljati i Vlada je, ja mislim, trebala dati određena napustva kroz to. Sasvim sigurno da ove mjere koje sada idu za odgodama i za svim ostalima u stvari su mjere koje idu za potpunom otplatom toga, dakle da jednostavno ljudi neće moći to otplaćivati nego će se morati otpisati. Također bi ovdje još ukazao na još jedan problem koji je vezan uz ljude koji se nalaze u statusu honoraraca, oni koji su recimo, imaju, dakle autorske honorare, nisu, dakle u onom RPO sustavu ili nisu obrtnici, dakle oni ako ne mogu raditi, ako su u karanteni, ako su na, na samoizolaciji, oni nemaju pravo na bolovanje, dakle oni nemaju defakto u onom trenutku kada ne mogu raditi, ne mogu plaćati ništa i sasvim sigurno da to dovodi do problema u njihovom radu, sasvim sigurno da smatramo da bi država osim funkcioniranja vitalnih i javnih službi, trebala jasno se i odrediti prema osobnim sferama života građana, tako da smatramo da bi u ovom trenutku trebalo porezno rasteretiti slobodne novinare, te poslodavcima osigurati određene mjere koje će imati za cilj osigurati isplatu naknade ugovorenih mjesečnih honorara stalnim suradnicima ili slobodnim novinarima. Sve su to stvari koje je potrebno u svemu tome i sagledati. Stranka Demokrati će predložiti u saboru također jedan amandman. Naime, Vlada je odlučila zahvatiti u sredstva koja su vezana za osposobljavanje osoba i zapošljavanje osoba sa invaliditetom, mi smatramo da to nije primjereno odnosno s obzirom da je, da je epidemija koronavirusom u tijeku, da ako to idemo onda treba ograničiti ovlasti ministra jer je zakonodavac predvidio da to može ministar jednom odlukom, mi smatramo da može samo do 20% uplaćenih sredstava. Kolega Vlaović će dalje.
Nastavit će poštovani zastupnik Davor Vlaović, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, kolegice i kolege, uvaženi državni tajniče. Evo, kolega Mrsić je uvodno rekao da je ovaj paket mjera, 63 mjere dobro došle su i nužne su, ali isto tako mi iz HSS-a smatramo da su dijelom i kasne i da nisu dostatne. Kad kažem da dijelom kasne tj. 63 dana kasna je dokaz da su predsjednici drvne industrije, koji su prvi osjetili ovu krizu, još početkom veljače pisali Vladi i naveli s kojim problemima nailaze u plasmanu svojih proizvoda i da ne mogu osigurati tržište odnosno plasman za svoje proizvode i da će morat otpuštat djelatnike, predložit konkretne mjere, nije bilo reakcije, evo do danas, a i novo otpuštenih radnika je 500 na zavodu za zapošljavanje ovih dana prijavljeno novo ljudi koji su ostali bez posla, za njih je kasno provedba ovih mjera. Nedovoljno jel očekivali smo mi iz HSS-a konkretnije, brže pomoći obrtnicima, obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima, mikro i malim poduzećima i djelatnicima u turizmu. Jer pomoć prije svega poljoprivredi i pomoć potrošaču, a i u funkciji zaštite zdravlja građana. I još jednom čestitke svim javnozdravstvenim djelatnicima policajcima, carinicima i svima onima koji su u službi koji odrađuju fantastičan posao, ali ako mi stvarno želimo biti prava i pravna država, ako želimo svoje potrošače i svoje stanovništvo hraniti i imati zdravo stanovništvo onda moramo osigurati proizvodnju hrane u RH. I valjda konačno mora svima biti jasno, pogotovo u ovoj kriznoj situaciji kad su granice zatvorene, kad pomalo već nedostaje roba postaje valjda svima jasno da je nužno da Hrvatska ima dostatnu proizvodnju hrane za svoje stanovništvo. To po poljoprivredno zemljište i drugim resursima sigurno možemo. Zašto to ne činimo jednostavno nije nikom jasno i sigurno da se moramo okrenuti poljoprivredi i osiguravanju proizvodnje hrane za svo naše stanovništvo, da ono bude dostatno i da bude sljedivo što je važno u smislu zaštite zdravlja građana. Nismo iskoristili mogućnost kratke, kratkih lanaca opskrbe od polja do stola i sigurno da se moramo sad u ovom trenutku postaviti pitanje gdje su naše robne zalihe i u kakvom su stanju, 500 miliona kuna je vrijednost robnih zaliha koliko je u toj vrijednosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda. Slažem se ne treba dizati paniku i ministar gospodarstva mi je jutros rekao da prate 50 proizvoda stanje na tržištu, stanje na policama i da će se reagirati, da, reagirati će se, a od kud će se reagirati, ako su granice zatvorene, ako se nema od kud uvesti. Primjer je evo samo nedostaje stočne hrane, treba uvesti soju kao podlogu za proizvodnju stočne hrane, nema se od kud uvesti, a mi smo svoje izvezli. I činjenica da su naši proizvođači, naša prehrambena industrija u škarama uvoznih i izvoznih lobija. E sad hoćemo i dalje radit na tome da se oni bogate, a da to ide na teret naših stanovnika i na teret naših građana, na teret naših proizvođača. Činjenica da je ova odgoda plaćanja proizvela jedan novi efekat da se ne plaća ni obveza prema dobavljaču. Imaš isporučenu robu, znamo da kupac ima da je likvidan da ima na računu, a ne plaća svoju obavezu, čeka, šta čeka. Mislim da tu Ministarstvo financija mora žurno odreagirati i poslati na teren, vidjeti tko su ti špekulanti koji u ovoj situaciji zarađuju i koji ne plaćaju svoje obveze jer će onda i ovaj proizvođač i prehrambena industrija morati otpuštati radnike ako ne može naplatiti svoju obvezu, a takvih ima evo to je dojava s terena. I da kad sam rekao da ove mjere nisu dostatne podloga za to mi je bio dopis od proizvođača iz prehrambene industrije iz Slavonije koji kažu, poduzetnici smo iz Slavonije, mjere Vlade ne možemo prihvatiti, ne možemo sačuvati radna mjesta već moramo otpustiti radnike. Zašto? Prihvaćanje mjera iz ove paketa za rješavanje krize izlazimo sa dugom koji nismo imali za doprinose radnika koji nisu radili. To može prihvati jedino Plenković i Marić i ni jedan poslodavac to neće prihvatiti. Molimo vas da to kažete u saboru što i kako razmišljaju poslodavci. I nije istina što je rekao gospodin Plenković da ga podržavaju poslodavci. U potpisu poslodavci iz Slavonije. Vjerojatno slično razmišljaju i mali obrtnici i poduzetnici, mikro poduzetnici iz cijele Hrvatske i moramo naći modele da se njima otpišu dugovi jer oni jednostavno ako ne rade, ako ne proizvode ne može platiti ni radnika ni doprinose. I samo će se kroz novi kredit uvući u novi dug. Također, ovdje moram istaknuti i problematiku u drvoprerađivačkoj industriji koju sam već spomenuo, a ona je prva osjetila krizu oni su izvoznici, negdje prihodi od izvoza iz drvne industrije oko milijardu i 200 milijuna EUR-a. Preko 50.000 ljudi je zaposleno u ovom sektoru, konačno su malo živnuli i krenuli sa proizvodnjom, a podsjetio bi da su 2008. oni isto tako osjetili krizu i preko 6.500 radnika je otpušteno u ovom sektoru. Ne dozvolimo da se taj scenarij ponovi, oni traže žurne intervencije prema drvnom sektoru jer nije dostatno samo da im se odgodi plaćanje prema Hrvatskim šumama sa 60 na 100 dana iako su oni tražili 120 dana, nego traže i direktne kreditne linije od HBOR-a jer ovo što se poslovne banke nude oni ne računaju na poslovne banke jer su već prezaduženi i neće proći kod poslovnih banaka i očekuje da će to država putem HBOR-a direktnim linijama prema drvnoj industriji krenut. Također traže evo hitnu reakciju za sektor proizvodnje peleta u Hrvatskoj gdje smo konačno dosegli nekakav nivo da smo značajan proizvođač na svjetskom nivou peleta. Trenutno je u Hrvatskoj 1.000 kamiona gotove robe koju nemamo gdje plasirati. To je preko 5-6.000 radnih mjesta, a evo samo jedan primjer kako se to može riješiti. Vlada naredi HEP-u da u TE Plomin zajedno s ugljenom spaljuje pelete, da otkupit te pelete od drvoprerađivača, sačuvamo radna mjesta, ujedno imamo i ekološki pristup mičemo se od ugljena koji zagađuje okoliš. Također cijene drvne mase treba vidjeti, ići sa snižavanjem cijena drvne mase prema drvnoj industriji, a ono što je ključno to je ono što traže poljoprivredni proizvođači i ovde evo govorim i u ime predstavnika Hrvatske poljoprivredne komore, Udruge obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava Život i drugih udruga koje traže hitnu isplatu svih poticaja i to u 100%-tom iznosu do 15.4. kako bi se osigurala kvalitetna proljetna sjetva. Traže reprogram kredita, zamrzavanje otplate do završetka krize tj. …/nerazumljivo/… period od godinu dana. Traže i nove kreditne linije za obiteljska poljoprivredna gospodarstva kako bi osigurali likvidnost, plaće i bolovanje jer ako je nositelj OPG-a samozaposlen u svom OPG-u i u samoizolaciji kako će on platiti doprinose i od čega će živjeti. Mora se i njemu kao i radniku koji je u takvoj situaciji isplatiti naknada. Naravno tu su bitne i ulazne cijene repromaterijala, pa evo samo primjer goriva plavog dizela kojeg oni koriste treba povećati kvote i da mogu zasnovat proizvodnju i treba snizit cijenu plavog dizela, smanjit trošarine na plavi dizel, evo bi idealan parametar kad bi litra plavog dizela bila litra mlika, e onda bi oni mogli proizvoditi i bit konkurentni sa europskim proizvođačima. A isto tako i smanjenje cijene električne energije za farme i druge prerađivačke kapacitete, bar da plate samo potrošnju da ne plaćaju angažiranu snagu. Evo to je jedan od mjera gdje se može Vlada i HEP hitno uključiti i pomoći našim proizvođačima. Također treba pomoći i našim poljoprivrednim proizvođačima koji imaju izvoz u prehrambenoj industriji zbog zatvaranja granica, na koji način to riješit i vidjet kako omogućiti da taj transport ide i da te robe putuju, a ono što je bitno da se može ući u proljetnu sjetvu i da se osigura dostatnost hrane, evo prijedlog da robne rezerve napišu javni poziv da se organizira proizvodnja koliko treba Hrvatskoj pšenice, kukuruza, soje, šećerne repe, šećera i ugovore proizvodnju sa konkretnim rokovima otplate i sa konkretnim cijenama. To bi bila najveća i najbolja pomoć poljoprivrednim proizvođačima, a ukoliko želimo zdravu naciju i ukoliko želimo da se hranimo sa hranom koja je iz domaće proizvodnje i koja je poznatog porijekla onda pomozimo i podignimo hrvatsku poljoprivredu. Hvala.
Hvala lijepa. Čini mi se da poštovani zastupnik Lovrinović želi stanku, jel tako?
Tako je. U ime Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku, Živi zid tražim stanku od deset minuta. Zašto tražim stanku? Nakon izlaganja predsjednika Vlade o paketu 63 mjere za pomoć gospodarstvu uslijed problema sa virusom korona, definitivno sam se uvjerio da taj paket mjera neće postići očekivane rezultate. Ima tu i dobrih mjera, međutim nije se pogodilo u sridu. Tražim stanku da se dodatno konzultiramo među sobom, a i sa našim stručnjacima iz stranke Promijenimo Hrvatsku. Naime, što poduzetnicima znači ovaj paket? On ne rješava ništa bitno, situacija će se pogoršavati, padat će ukupan prihod, smanjivat će se broj zaposlenih, povećavat broj otkaza. Treba odložiti odnosno naplaćivati samo PDV, sve ostale poreze, prireze, doprinose ne plaćati sve dok traje kriza. Ja sam nedavno dobio molim vas odgovor iz Porezne uprave i pitao samo koliko ima nenaplaćenog poreza, rekli su 28 milijardi kuna. Prošle godine su otpisali 2 milijarde kuna, pitao sam kome, oni su rekli to je porezna tajna ne možemo ti reć. U državnom proračunu ukupno od svih poreza na dohodak država prikupi 2 milijarde. Molim vas govorim vrlo egzaktnim pokazateljima, tražim od Vlade da postupi ovako, poduzetnicima ništa ne znači prolongiranje jer to znači nećete umrijeti za dva, tri dana, ali hoćete za par mjeseci. otpišite im poreze, prihode itd. i prema tome da se to tako rješava, otkažite nabavku 235 automobila i to tražim da se danas donese takva odluka i da se okrenemo pravim kompleksnim i osmišljenim rješenjima za ovu krizu. I u isto vrijeme želim pohvaliti sve one koji na svojim radnim mjestima, posebno u zdravstvenom, policijskom i civilnoj zaštiti odrađuju svoj posao. Evo. Hvala.
Hvala lijepo. Naravno da ću vam dati stanku pa ćemo se vidjeti ponovo u 16,05. Samo bi htio skrenuti pozornost mi još imamo jedan klub zastupnika, a nakon toga imamo prijavljen jako veliki broj pojedinačnih rasprava, ja se nadam da ćemo to sa replikama uspjeti završiti prije kraja današnjeg dana odnosno prije 24,00 sata. Evo, vidimo se kao što sam rekao u 16,05. STANKA U 15,55 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 16,05 SATI]] Evo kolegice i kolege, stanka nam je završena pa će sada u ime Kluba zastupnika SDSS-a govoriti poštovani zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolege i kolegice. Atmosfera je doista samoizolacijska u Saboru, a ono o čim bi htio početi u ime Kluba zastupnika SDSS-a jeste sljedeće, prije 100 godina je završila jedna pandemija, jedna od najvećih koja je u povijesti pogodila ljusku vrstu nakon dviju, triju pandemija kuge što u 14., što u 16. i kasnije u 17. stoljeću, a to je pandemija španjolske gripe, španjole ili španjolice kako se zvala u pojedinim krajevima koja je odnijela, budući da je počela na kraju Prvog svjetskog rata, odnijela milijune, neću sada ovdje reći koji broj jer i onako nije pouzdano točno, ali enorman broj žrtava. Razlozi zbog čega je to bilo tako su sljedeći, prvo zato što se tajilo u ratnim okolnostima se skrivala bolest i skrivali podaci o bolestima. Drugi razlog zašto je toliki broj žrtava bio, zato što su države bile uglavnom razvaljene, iscrpljene od ratova, a slabo organizirane i sa slabom medicinskim mogućnostima. Na sreću današnje stanje i u Hrvatskoj i u nizu drugih zemalja u svijetu je drugačije, u nekima bolje kao što je Singapur ili kao što je Južna Koreja ili Kina, u nekima lošije kao što je Italija, kao što je Španjolska. Kod nas za sada pod kontrolom i uzdajmo se da će tako i ostati. I u tom pogledu i u tom smislu bi htio kazati sljedeće povodom ovoga o čemu danas raspravljamo, o mjerama koje Vlada donosi u ekonomskoj sferi. Prije nego što se odlučila za ove mjere postavila je zdravstvo na način da reagira adekvatno na pojavu pandemije i doista rezultati su vidljivi, premda naravno pandemija nije dosegla svoj vrhunac i nije dosegla sve one razmjere koje može doseći i premda ne znamo koliko dugo može trajati. U svakom slučaju zdravstvo je na sreću uz određene slabosti na pojedinim mjestima djeluje i pokazuje sposobnost djelovanja koja je što se tiče zdravlja naših ljudi i uopće zdravlja u Hrvatskoj takva da je iznad očekivanja koje smo mi navikli kada raspravljamo ovdje u Saboru raspravljajući o listama čekanja, raspravljajući o lijekovima koji nedostaju ili o nizu drugih stvari. Ovdje se pokazuje da imamo kapaciteta. Slobodno ću se usuditi reći to je zato što su ostali dijelovi javnoga zdravstva u Hrvatskoj koji su bili razvijeni u ono vrijeme ne samo od 45., nego nakon 1. svjetskog rata kada je Andrija Štampar zajedno sa svojima razvijao … i drugi u drugim dijelovima bivše Jugoslavije razvijali javno zdravstvo po mjeri i potreba ljudi i njihovih mogućih oboljenja koja su u to vrijeme bila smrtonosna kao što je bila tuberkuloza ili upala pluća ili slične vrste oboljenja. Drugi razlog zbog čega je tako efikasno, zato što smo relativno brzo reagirali i naučili iz iskustva onih koji su najviše platili, a to je Kina u prvom naletu. I u tom pogledu smo bili nešto alertniji i zato treba pohvaliti Vladu bez obzira na kojoj strani pripadamo jer smo bili alertniji nego što je bila naša susjeda Italija. Imali smo nešto više sreće kada je posrijedi ponašanje liječnika i nadamo se da ovi propusti koji su se pojavili u pojedinim bolnicama neće biti ni na koji način nastavljeni. Drugi aspekt koji je iznimno važan jest informiranje uključujući i naše djelovanje, slanje naših poruka jer se na taj način upravlja ponašanjem ljudi. Što informiranje bude preciznije, koncentriranije, objektivnije, uvjerljivije trebat će manje policajaca i vojnika na ulici. To znači manje trošenje sredstava, manje posezanja za represivnim dijelovima aparata države. Zato svi mediji, zato svatko od nas tko govori mora pokazati maksimum odgovornosti u pogledu toga što je neophodno da se napravi i sve lokalne zajednice uključujući sve oblike zajedničkog organiziranja crkvenoga, ne vladine organizacije. Manjinske organizacije kao što su organizacije manjina kojoj ja pripadam moraju doprinijeti tome da se stvara objektivno informiranje i da se promptno reagira kako u obavještavanju ljudi o tome kako se ponašati i kako se držati, tako istovremeno i u promoviranju solidarnosti prema ljudima koji sami sebi ne mogu osigurati ono što je najophodnije. Što se tiče ekonomije, ja razumijem kao što je netko ovdje rekao da je ovo bio prvi i neophodan korak, prvi i nužan korak. Nadajmo se da neće trebati uslijediti još poneki, a nije isključeno jer nitko nam ne može jamčiti do kada će trajati ovakvo stanje, dokle će se bolest razvijati i nadajmo se da se neće obnavljati kao što se obnavljala ova koju sam spomenuo iz 918. odnosno 912. Španjolska gripa dakle podvirus ptičje gripe ili Supgenom ptičje gripe toga vremena. Dakle, nadajmo se i oni koji zagovaraju radikalnije mjere u ovom trenutku imaju argumente za to siguran sam. Ali, ali kao i kada je posrijedi kontrola širenja bolesti da se ne zaguše bolnice tako i ovdje u ekonomiji. Ako bismo isplatili sve sada, ako bismo ispucali sve što možemo ispucati sada onda u tom slučaju s čime bismo raspolagali za 6 mjeseci ako ne daj Bože bude trebalo. Zato podržavamo ove mjere koje je Vlada donijela a ima ih. Lista je podugačka. U kraćoj verziji to je gotovo 30 mjera, a u dužoj verziji to je 63 mjere u kojoj će čitav niz olakšica imati za privredne subjekte. Ima li rezerve za više? Ima. Neki kažu smanjite plaće ljudima u javnom sektoru. Ako se bude moralo napravit će se i to. Ali mora se voditi računa o balansu ova tri elementa. S jedne strane pokušati održati rast ili zaustaviti njegovo daljnje padanje i likvidnost. S druge strane očuvati proračunske korisnike. Zamislite da se posegne za radikalnim mjerama oko PDV-a da bi se sačuvao turizam, pa što bismo uradili sa zdravstvom u ovakvim okolnostima gdje će potrebe zdravstva biti dodatno povećane? I posljedice potreba tih također dodatno ojačane. Tako da treba imati u tom pogledu mjeru i mi razumijemo Vladu kada se odlučila za ovu vrstu kombinirane kompromisne pristupa kada su posrijedi ove mjere. Nije to mali novac, ali isto tako imajmo u svijesti da je moguće da to bude i veći novac i da se ponovno okupimo i trebamo okupiti da bismo mogli donijeti dodatne mjere u tom pogledu. Drugu stvar koju želim kazati a to je solidarnost, a naročito europska solidarnost. Naročito solidarnost Europske unije u ovim okolnostima prema zemljama kao što je Hrvatska, kao što je nama susjedna Bosna i Hercegovina, kao što je Crna Gora, Srbija, Makedonija i druge sve zemlje, Italija niti nju nećemo preskočiti koje iz ekonomske nejednakosti prema ostalim članicama zaslužuju ozbiljniju solidarnost nego što je u ovom trenutku imamo. Ja mogu razumjeti da se na prvi mah svako vodi računa samo o sebi, ali EU onda nije unija ako neće voditi računa o tome kakvo je stanje na ukupnom području njezinome, kakvo je stanje u pojedinim članicama jer na taj način će se očuvati ne samo kohezija u ekonomskom smislu nego će se očuvati kohezija u političkom smislu. Onda će oni koji kažu EU je imala smisla svakome onome koji kaže nije imala smisla, moći reći, pa vidite da ima smisla. Ako to ne napravi, onda će jačati oni među nama, među našim građanima koji će reći, pa šta nas briga, ako je jedna Njemačka odlučila da zabrani, izvozi prodaju svojih medicinskih aparata zbog toga da bi mogla imati sama, a ostali neka se snalaze onda naravno, naravno da takvu Europu nitko ne želi u kojoj će svako biti sebičan. U ovakvim okolnostima treba pokazati solidarnost. Ako je već izostala u ekonomskoj krizi sa Grčkom i drugim zemljama kao i našim, onda se treba pokazati u ovakvom jer ovo jeste humanitaran momenat, mnogo dublji od toga da li se troši ovoliko ili onoliko novaca u budžetima pojedinih država. Predsjednik Vlade Andrej Plenković ima značajan ugled u europskim institucijama i među ljudima koji vode EU. I koristim ovu priliku da kažem da se uzdamo da će iskoristiti taj ugled da bi EU skrenula svoj pogled prema onima kojima je pomoć potrebna jer nismo mi ni Trump, ni Johnsons, ni Macron, ni Merkelova da bismo mogli izdvajati stotine milijardi bilo dolara, bilo EUR-a, nismo u stanju ni desetke. U tom pogledu uzdamo se da će, kao što je to bio slučaj dosada u nekim stvarima, predsjednik Vlade otvoriti prostora u razgovorima koliko ih bude i što ih prije bude, posebno sada dok je RH zemlja predsjedateljica, da se pojača element solidarnosti s obzirom na posljedice ekonomske i ukupne posljedice kad su posrijedi širenje ovoga virusa i njegove razorne posljedice. Treću stvar koju ću samo spomenuti, ovo je prilika svakog tko prođe neku nevolju ili svako tko doživi neku katastrofu kao što je ova, ako iz nje nešto ne, ne nauči onda se može nadati sljedećoj. A što mi trebamo naučiti kao što uče očito i druge zemlje? Amerika tek sada uvodi besplatno testiranje, Singapur ga nikad nije ni ukinuo, nasreću ni mi nismo. Dakle, ne samo da treba čuvati ovo što imamo od javnog zdravstva i javnog sektora, nego ga treba jačat. Vjerojatno treba smanjiti broj bolnica, ali treba pojačati primarnu zdravstvenu zaštitu i osigurati ljudima da ostaju ovdje, liječnicima, sestrama i ostalima. Drugo, istraživanje i znanost. Kakav je to svijet u kojem mi živimo u kojeme će bez obzira koliko imali razloga običan svijet ili svako od nas da se divimo istorijama Ronalda ili Mesija ili nekog od naših igrača koji će mjesečno uprihodovati po milijun EUR-a, a biolog u istraživačkom institutu u Madridu koji ovoga trenutka pati od stotina ljudi koji stradavaju, 1800. Je li to pametno? Nije. Je li to treba ostati? Ne treba. Takav svijet se mora mijenjati jer je naopak. I treću stvar koju želim reći, naša ekonomija ne može spočivati na turizmu, ne može imati devastiranu poljoprivredu, dobro su govorili kolega Mrsić i kolega Vlaović ističući važnost ovih dvaju sektora. Nekada su robne rezerve imale živo meso, mi danas jedva imamo smrznuto. Nekada ne bi bio nikakav problem imati maske koje su potrebne, a mi danas, naši ljudi u ekonomiji cvile da nemaju para, pa kakvo je to stanje, kakva je to ekonomija koja nije u stanju proizvesti maske? Kako je vođena? Kako je koncipirana? I u tom smislu je trenutak da se zamislimo da ugledni ljudi, stručnjaci predvođeni predsjednikom Vlade i predsjednikom RH se okupe i počnu raspravu o tome da izađemo iz ove opasne zamke u kojoj smo se našli kad je posrijedi naša ekonomska politika i struktura naše ekonomije [[Upadica: Hvala]] Inače Klub zastupnika SDSS-a će podržati ove mjere.
Hvala lijepa. Sad ćemo prijeći na pojedinačnu raspravu i prvi će govoriti poštovani zastupnik Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, državni tajnici. Kratko ću samo neke stvari ponoviti, nešto još nešto nadodati, zbilja biti što kraći jer mislim da ni RH nema vremena, niti javnost, niti mi svi da se previše tu naširoko i nekonkretno razgovaramo. Dakle, pred nama su mjere koje idu prema posljedici ove sigurnosne ugroze. Mi imamo i druge mjere rada koje idu prema prevenciji, širenju, dakle i prema zaustavljivanju panike odnosno informiranju. Mislim da je potrebno da na 3 tjedna sve zaustavimo, samo minimum minimuma ostavimo da radi, a nešto poput kada vidite ono u 8. mjesecu u Zagreb ili Osijek dođete pa nema žive duše. I sve su ceste manje-više prazne i svi su negdje otišli. E to nama treba. Zašto se onda ništa ne raspada? Zašto onda nije panika? Zato što ljudi znaju da će za 3 tjedna doći i raditi i nastaviti i imati posao. Mi ako to shvatimo ozbiljno i u startu tako se ponesemo, a dobro smo krenuli i dobro smo se ponijeli i nastavimo sada mi ćemo onda zbilja moći za dva, tri tjedna vratiti se natrag i bit će … [[ne razumije se]] Ovako da se hoće-neće, malo-pomalo pa čekamo to će trajati 3 mjeseca i to je ta razlika u tome svakako u sljedećih mjeseca dana ove neke prijedloge, mjere prema … [[ne razumije se]] da se odgode. Ne odgode, moratorij ne samo gospodarstvenicima, nego i građanima omogućiti moratorij neka vide što to znači. Država bi tu trebala plaćati možemo to nazvati svojevrsnu interkalarnu kamatu dakle od trenutka prestanka uplate do prvog anuiteta da se plaća ta kamata na iskorištena sredstva i da to možda država subvencionira gospodarstvenicima i građanima. I kada završi ovo da samo nastave dalje, ne da ih čeka tri rate koje trebaju reprogramirati, dodati i onda peglati kroz sljedećih 6 mjeseci. To je prva i osnovna stvar građanima koji ostaju bez posla, kojima će se smanjiti plaće, koji će što god ovo bilo i ako se prema tome ponesemo čvrsto, jasno i određeno ta tri tjedna se ponašamo kao da su svi na godišnjem, ali onda se vrate jer znamo što nas čeka u tri tjedna. Ako smo disciplinirani, informirani onda nam krize neće niti biti. Ona je već sada tu, ali govorim o nečem većem. Nije mi jasno, ova jedna od mjera ovdje što se vidi, manje-više sve se razumijemo i meni jedino ne ide u glavu ovo kada netko kaže tri, drugi kaže treba četiri, netko kaže ja ću dati pet, treći kaže ja ću deset. To licitiranje ne želim, mislim da se to radi sa ciljem dodvoravanja građanima. Ali ideja je prvo da mi prepoznamo koji su to kriteriji da netko kaže da je poduzetnik s poteškoćama. Sada bi se to moglo primijeniti na veliki dobar dio poduzetnika. Kako će oni to dokazati? Ako se to gleda prema bonitetu, pa to se gleda 31.12. onda nitko neće biti ili jako malo će njih biti sa poteškoćama ako ćemo to uzeti kao kriterij. Ja ne znam, to sam pitao, nisam dobio odgovor. Tu će se tražiti ta nijansa. A kada govorimo o tome da ne dijelimo novce jer najlakše je podijeliti, nego idemo probati upregnuti sva državna sredstva koja imamo da zaposlimo ljude po raznim sektorima. Ja sam tu spomenuo bio svojevrsnu primjenu jednog članka Zakona o javnoj nabavi gdje se može ići u pregovarački postupak u tri ponude, skratiti rokove odnosno ne ući u mjesece da se radi, da se opremaju škole, da se zaposli drvna industrija, da se zaposli soboslikare, da se zaposle prerađivači razno-razni, uslužne djelatnosti, majstori. Znači sve ono što bi moglo ostati bez posla da država svojom intervencijom kao i svojevrsni mini new dil krene u ova dva, tri mjeseca i održi punu zaposlenost. Na taj način će najbolje pomoći ljudima, dati im da imaju plaće. Građevni sektor, ceste da se rade, ono što je u planu Hrvatskih autocesta do kraja godine neka se sada sve krene raditi. Ionako jučer sam se vozio ovamo, dva kamiona i sedam auta je bilo na putu do Zagreba. Dakle može se komotno jedna traka zatvoriti autoceste i raditi ionako što bi se trebala jer je dosta dio puta ionako nije baš najsjajnije. E sada to, naći sredstva za to i to krenuti, pa tako po različitim sektorima onda će to vezati odvjetnike, javne bilježnike i ove ugostitelje koji danas tisuće njih je ostalo već bez posla. Ne vjerujem baš kao što je kolegica Anka Mrak rekla da ovi čekaju pred redom za zavod. Zavod je zatvoren i ne radi sa strankama zapošljavanje. Ali da tisuću je ostalo već negdje bez posla. Sada to onda iskoristiti kada krenemo da se i taj dio prehrane veže na to, a to smo već napravili. Znači to je konkretna stvar. Da li mijenjati Zakon o javnoj nabavi? Da li primijeniti taj članak? Da li ići na razini Europske unije sa direktivama? Da li pragove dizati? Kako god. Cilj mora biti da država efikasno odmah djeluje u sljedećih dva tjedna da naruči poslova za ono ionako će trebati napraviti. Neka djeca dobiju nove klupe, nove stolice, ploče, neka se radi po bolnicama, što god. Možda baš bolnice ne treba dirati, ali znamo na što mislim, a ne naš čuveni sustav da krenemo nešto nabavljati pa 6 mjeseci … [[ne razumije se]] a tako se radi i za … [[ne razumije se]] Tako da to bi bio neki prijedlog gdje se može razmotriti da se krene, da se da ljudima posla i da rade dalje pod uvjetima koji su na nama kontrolirani i u zdravstveno sigurni. Još jednom ponavljam, poljoprivreda je sigurna tema. Vidimo sada da ni jedna zemlja na svijetu nije neovisna, pa čak i Rusija koja je ogromna, velika ovisi i o uvozu i o drugim stvarima, i o tehnologijama. Ne može nitko biti sam otok i sebi biti dovoljan. To je iluzorno. Iluzorno. Rusija ne može, ali ne bi mogla nikada ni Hrvatska to budite sigurni. Ali ono što može i djelovati na europskom tržištu zajedno u Europskoj uniji koji sada pokazuje pravi svoj smisao i sada konkurirati svoju proizvodnu dok je još sjetva, dok još se može, dok još mogu detektirati što su bitne kulture i da se malo više angažira i pomogne već znači postojećim poljoprivrednim proizvođačima da se izbaci što više toga na tržište što bi se moglo procijeniti da će faliti. I na to, na ta dva načina zapravo regulirati sve ono negativno što nas dočekuje. Evo zahvaljujem.
Hvala. Evo već na vaše izlaganje imamo više replika. Prva je poštovanog zastupnika Zekanovića. Izvolite.
Poštovani kolega Čuraj, evo vi predlažete tri tjedna da stane život. Samo koliko ja znam vi ste u vladajućoj koaliciji pa se dogovorite malo sa predsjednikom Vlade Plenkovićem. On ima skroz druge mjere. Ne možete se vi tu ponašati kao oporba, predlagati neke mjere, a s druge strane sve amenovati što on kaže. Dakle, dogovorite se jeste u vlasti, jeste li u oporbi. Koliko ja znam u vlasti ste. Dakle, ne pravite se da ste u oporbi odnosno vi ćete napraviti sve ono što vaš veliki brat kaže tako da ove vaše primjedbe su suvišne i smiješne.
Poštovani zastupnik Čuraj.
Pa ništa drugo drago mi je da vam nije svejedno da ste onako reagirali, znači da sam nešto dobro rekao i napravio. Ja ću nastaviti i dalje raditi svoj posao, to što vi mislite kada ste bili na vlasti da ste trebali šutiti i biti manji od makova zrna to je vaš stav, moj nije. Ja svoj posao radim. Hvala Bogu svaki neki dan i ima mi amandman, nešto se prihvati, nešto ne, popravi, bude bolje. Sutra ćemo imati Zakon o rodiljnim naknadama i tu sam predlagao pa tako i ovdje predlažem jer to je moj posao. To što sam ja radi interesa prija svega građana, a ne sebe, ušli u ovu koaliciji kroz ove obrazovne reforme sada se vidi da je to dobra stvar na kraju i bila, to ne znači da sad mi da nas nema, to smo već puno puta dokazali. Ali mislim da to vas i žulja jel smo stajali kod svojih stavova i onda kada ste vi mislili da nećemo i vi ste ostali vjerni svojima i zato ste se i razišli u … , tako da mi je drago da ste se malo našli ovdje uzrujani, znači da radim dobro posao. Hvala.
Sljedeća je replika poštovane zastupnice Perić.
Poštovani kolega Čuraj. Da, svi se slažemo da je ova intervencija koju je poduzela Vlada RH vrlo učinkovita i vrlo kvalitetna i ono što bi posebno istaknula, a to je naše zdravstvo. Bez obzira koliko ga mi kritizirali mi vidimo da je ono vrlo spremno i zdravstveni djelatnici i liječnici i cjelokupan sustav opremljen bez obzira na to što mi i neki konstantno kritizirali upravo to isto zdravstvo jer stvara gubitke itd., a sada vidimo da je ono itekako spremno odgovoriti na sve izazove koji se događaju pa i u ovom slučaju pandemije. I kada pogledate zapravo da je sada u odnosu na prije dva dana sa 45, šest tek došlo do nekih 80 oboljelih, dakle u tom kontekstu je treba pohvalit.
Hvala. Poštovani zastupnik Čuraj.
Zahvaljujem. Da, rekao sam i na početku u iznošenju stajališta da jedno veliko hvala svima, pogotovo zdravstvenim djelatnicima, radnicima, kriznom stožeru, svima koji djeluju jel mi smo ovo prepoznali i djelovali. Vidimo da je oko nas od Slovenije pa na dalje zemlje puno gore prolaze i to znači da smo nešto dobro napravili. To isto tako znači da ne trebamo stat. Ovo na razini zdravstva mislim da dobro funkcionira i da mi zbilja i to sam negdje i pročitao, da je naše javno zdravstvo na zavidnoj razini, što god mi mislili o njemu ali naši zavodi za javno zdravstvo su zbilja dobro organizirani, znaju ljudi svoj posao pogotovo sad epidemiolozi, tako da s te strane zbilja veliko hvala i tu se mogu složit s vama. I mi trebamo osigurat samo i to je isto jedna stvar koju ne trebamo zaboravit kolega Pupovac je to spomenuo, mi trebamo osigurati njima neometan rad i sva sredstva koja trebaju dobiti. To se ne treba zaboravit, a to se sve isto plaća iz poreza, pa se sjetimo i toga kada trebamo dijeliti šakom i kapom.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Glavaševića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Čuraj, ovaj ideja za … koji bi bio potpuni to je jedan od mogućih pristupa dakako, otprilike trećina zemalja se odlučila na tako nešto, trećina za ovako kao što smo napravili mi, a trećina je odlučila sudbini prepustiti sve da tako kažem. Problem sa ovim pristupom leži između ostaloga upravo u toj činjenici da Europa i ostale zemlje nisu napravile jedinstveni pristup. Mi možemo kroz dva tjedna riješiti problem u Hrvatskoj, otvorimo granice nek nam dođe jedan putnik od negdje imamo isti problem. Dakle, nema bojim se brzog rješenja za situaciju u kojoj se trenutno nalazimo i mislim da je dosta važno da se nekako svi pripremimo psihički na jednu rovovsku bitku koja neće biti riješena u dva dana, možda ni u dva mjeseca, iako se nadam stvarno da hoće.
Hvala. Poštovani zastupnik Čuraj.
Da, tu zapravo onaj unitaristički mentalitet nam je dobar, da Europa nije supsidijarna, da misli svako za sebe nego sada bi nam trebala jedna jaka Europa koja se sluša iz centrale. Mnogo tu kolega se ne bi baš složilo s tim načinom. Zašto kažem tri tjedna? Zato što me to ponukalo, danas sam izašao nešto iz Sabora, vidio vani da zbilja nema ljudi, da nije tolika prometna gužva, a to me sve podsjeća još nije baš toliko u 8. mjesecu kada bude u kolovozu nema žive duše i sve funkcionira i niko ne govori i niko se ne boji da će ostati bez posla, svi su na godišnjem. Način na koji bude taj oštar rez da zbilja ono samo nužno radi, a da kažemo da će tako biti dva, tri tjedna pa onda krenemo pa šta nam Bog da je možda najbolje rješenje. Ne da sada kažemo da će to biti do kraja nego baš doslovno, dva tjedna svi unutra i onda poslije toga šta nam Bog da idemo vratit se natrag na ovaj model, možda bi nam nešto donijelo bolje.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Bulja.
Kolega Čuraj, ovo je rat, rat protiv nevidljivoga neprijatelja tj. korona virusa. Međutim, postavlja se ključno pitanje kada se pozivamo na solidarnost, svi smo ovdje jednoglasni da trebamo poduzeti mjere, s nekima se slažemo, s nekima ne slažemo, ali svi ćemo podržati nekakve mjere koje je Vlada predložila ili koje oporba predlaže ili većina. Međutim u Hrvatskoj je na djelu ratno profiterstvo ako je proglašen rat protiv nevidljivoga neprijatelja, protiv virusa. Da je maska koja je bila 50 lipa danas 12 kuna, to je klasično ratno profiterstvo, o tome trebamo mi saborski zastupnici govoriti. Netko sada na žrtvi stvara kapital, slično je bilo i u Domovinskome ratu, ratno profiterstvo treba osuditi isto kao i ove koji su u samoizolaciji pa odlaze čak i teže.
Poštovani zastupnik Čuraj.
Zahvaljujem. Kolega Bulj slikovito kao i uvijek, možda ne bi takve riječi koristio, to su ipak zakoni ponude i potražnje u pitanju, ali tržište je to koje diktira što veća potražnja cijena raste gore, bez obzira zbog kojih uvjeta. No slažem se s vama i ja mislim da se i Vlada složila s vama i premijer Plenković pa su zato i fiksirane cijene na ako se ne varam 31.1. ili koji već datum ove godine kad je proglašena ta svjetska epidemija tako da sada treba samo osigurat da opet oni kontrolni mehanizmi djeluju i da se nešto, ja sam vidio i po društvenim mrežama i dobio sam poruke prije pet dana da isti artikl u ljekarni prije tri dana je 30% bio jeftiniji, nakon ovoga što je Vlada rekla da se zamrzavaju cijene. Dakle očigledno toga se ne pridržava i tu trebamo reći da se malo više pogleda, a to se može manje-više običnim elektronskim pregledima samih računa fiskalnih koji se izdaju. Zahvaljujem.
Kolega Bulj vi ste digli ruku.
Hvala lijepo potpredsjedniče. U ime kluba MOST-a tražim stanku od 10 minuta jer sam u svome govoru upozorio maloprije tj. ukazao ovdje u Saboru na ratno profiterstvo koje se događa jel maske koje su od 50 lipa prije korona virusa, protiv rata ne samo Hrvatske nego globalnog svjetskog rata protiv korona virusa odjednom da netko može tvrditi da mi to trebamo, da to tržišna situacija nalaže. Ne, gospodo u ratnome stanju vrijede ratni zakoni. Ne može netko stvarati carstva i bogatstva dok drugi ljudi umiru, drugi se solidarno žrtvuju, drugi se ljudi volonteri pa čak navijačke skupine koje mi često napadamo Torcidu, BBB organiziraju pomažu, a ti će stvarati tajkuni svoja carstva. To je gospodo, gospodine Čuraj to je ratno profiterstvo koje treba osuditi i zakonski procesuirati gore i drastičnije mjere imati nego prema ovima koji nanose veliko zlo koje se ne drže samoizolacije i tako ugrožavaju živote naših sugrađana i nas samih. Ovdje trebamo biti jasni i precizni. Ako svi govore i ako premijer kaže i svi svjetski čelnici kažu da je rat, da je ovo rat protiv korona virusa onda tu nema profita, ne 100% nego sa 50 lipa na 12 kuna zaštitna maska što znači 30 puta više ta cijena. Pa gospodo, to je klasično ratno profiterstvo protiv ljudskosti, čovječnosti. Ako bilo šta moramo biti mi, bilo oporba, bili vladajući, bili građani, bili sirotinja ili oni koji imaju u ovome trenutku moramo biti ljudi, moramo biti čovjek. Ako nemamo te ljudskosti onda ništa nismo naučili od ove krize nego potičemo ratne profitere koji su na tržištu i Domovinskom ratu stekli svoja carstva.
Hvala. I kolega Čuraj je dignuo ruku.
Također vas molim stanku od 10 minuta da se konzultiramo malo u svezi izrečenoga od strane kolege Bulja. Dakle, da se razumijemo, ja ne opravdavam to, to možda ne bi nazvao ratnim profiterstvo, možda prije kriznim profiterstvom ili viro profiterstvom kako god. Neko je prepoznao svoju poziciju na tržištu, prepoznao je potražnju i basnoslovno je digao neopravdano cijene i to je Vlada prepoznala i fiksirala te cijene. I tu sada samo treba osigurat da se to provede. Ono što je sigurno bitno da je to sada dijagnosticirano, da je to predviđeno, ja mislim čak dok još nije poprimilo neke ogromne srazmjere i da trebamo zbilja raditi više na informiranju ljudi. Ja sam rekao ovdje ranije prijepodne, jučer sam se provezao Osijekom, otišao na srednjoškolsko igralište stotine ljudi, stotine ljudi igraju nogomet, košarku, odbojku, ajde ovi što trče još ok. Pazite, košarka je kontakt sport igrao sam je 20 godina, to sigurno nije nešto što je preporučljivo kao sprečavanje zaraze. Dakle ako već želimo u gradu koji ima dijagnosticirane pacijente trebamo educirati naše građane, pogotovo najmlađe da što znači biti miran dva tjedna, što znači ne izlagati se, koje su mjere. A istodobno s tim informiranjem spriječiti bilo kakvu paniku i onih 17 kolica sa sprdanjem wc papirom i ne znam čime sve ne to isto je druga krajnost, dakle uvijek je ono u sredini najbolje. Zato predlažem zbilja da se ova dva tjedna maksimalno, pošto znamo da je period inkubacije dva tjedna itd. odnosno dok se može pokazat da se to što više ograniči, ali da se odmah u startu kaže, da, nakon Uskrsa kreće sve po starom više ili manje bez obzira kakva nam bila slika i to bi možda donijelo itekakve efekte, a ublažilo posljedice na ekonomiju.
I kolega Glavašević je dignuo ruku.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo u ime našega kluba ja isto tražim stanku da se malo konzultiramo. Nama je bilo vrlo interesantno ovo što je rekao kolega Bulj, ideja ratnih zakona, a kao što znamo u ratu izvršne ovlasti dobiva predsjednik Republike. Meni je drago da je kolega Bulj prepoznao kvalitete našeg novog predsjednika Zorana Milanovića i da mu želi dati veće ovlasti u ovim okolnostima, pa evo mi bismo se o tome između ostalog konzultirali pa tražimo stanku od 10 minuta. Hvala.
Naravno da ću dati stanku, vidimo se u 16,53 minute. Nadam se da nećemo puno sa stankama jer ćemo onda i dulje od ponoći ostati ovdje, ali vidimo se kao što smo rekli u 16,53. [[STANKA U 16,44 SATI]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 16,38 SATI]] /Problemi sa tonskom snimkom./…
U poljoprivredi su problemi sve veći i veći, vi ste dobro rekli, sad je prilika pred sjetvu osigurati dovoljnu količinu sjemena, gnojiva, sve za zaštitu bilja, organizirati proizvodnju, bilancirati potrebe Hrvatske i osigurati tu proizvodnju u Hrvatskoj, bez toga mi nećemo imati poljoprivrede i nećemo imati hrane za stanovništvo. Onda neće biti ni zdravog stanovništva. Hvala.
Poštovani zastupnik Čuraj.
Da zapravo se slažemo, treba mislim kao drugi korak, ne može se naravno sve preko noći znamo da je ovo u zadnjih nekoliko dana rađeno i da se prati sva kretanja na tržištu i općenito sigurnosni aspekti i da kad govorimo o onom knock downu kad se sve zatvori naravno da to ne odnosi se da cijeli život mora stati, da ljudi mogu ići raditi u polje, omogućimo im to. To je jedan razlog. Recimo Njemačka je izuzela od zabrane rada trgovine na malo hranom, tjedne tržnice, pružatelje usluga dostave, ljekarne, specijalizirane prodavaonice za promet na malo lijekovima, drogerije, benzinske postaje, banke i štedionice, pružatelje poštanskih usluga, kemijske čistionice, praonice naravno, prodavatelje tiskovina, trgovine proizvodima iz uradi sam programa, trgovine za vrt i kućne ljubimce i veleprodajne trgovine. Zašto? Oni to ciljano naravno uz kontrolne mjere pogotovo higijenske mjere i kontrole pristupa i sveg onog da se radi na nivou da se spriječi širenje. Zašto? Jer održavaju i prepoznaju zapravo potrebu da radi jedan dio, dobar dio i sektora poljoprivrede, a i građevine.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Siniše Hajdaš Dončića, potpredsjednika ovog visokog doma. Izvolite.
Hvala, hvala potpredsjedniče sabora. Ovo nije vrijeme ni za laisse-faire politiku, ni za politiku slobodne ruke nego većinom ili nevidljive ruke, dakle ovo je većinom vrijeme za jednu jaču po meni državnu intervenciju dakle koja se tiče fiskalne monetarne politike. Dakle, uz set Vlade, mjera Vlade koje podržavam mislim da bi u odmah zapravo trebalo razmisliti još o nekim dodatnim nazovimo to mjerama. Dakle, prije svega nekim administrativno birokratskim, a to je mjera koje se tiču fleksibilnijeg odnosa prema skraćivanju samog radnog vremena. Dakle, se to apsolutno da se olakša, da se ne komplicira birokratskim procedurama. Drugo trebate razmisliti čak u zadiranje Zakona o PDV-u i kratkoročno opet razmislite da se možda apsolutno ukine porez na, PVD na dostavu hrane. Nakon toga i ono što je još SDP predlagao da se ne ponavljam. Razmislite i o, sad je to nebitno, o besplatnoj autocestarini, o besplatnim trajektima na dva mjeseca, mislim to je kap u moru u cjelokupnoj ovoj situaciji koja se događa. E sad, koji je ono krucijalni problem, robno-novčani problem u tome da mi ovisimo naravno o gospodarstvima Italije, Slovenije i Njemačke. Dakle, mi si kao država ne možemo priuštiti reći ću, nemamo čak ni veći fiskalni kapacitet od 3% BDP-a. E sad, ja mislim da ove mjere prolongacije, odgode ili kasnije naplate 24 mjeseca različitih taksa državnih nazovimo ih poreza da bi trebalo ozbiljno razmisliti dakle da se to uključe i doprinosi, govorim o Zakonu o doprinosima na plaće i iz plaća. Zapravo da ne ide se u prologat nego se jednokratnim mjerama dakle uplati poduzetnicima, dakle koji su naravno kroz kriterije ulaze u kritične sektore, da li je to logistika, ugostiteljstvo, hotelijerstvo, dakle da im se refundira puna plaća za radnike koji će ostati na poslu. Dakle, puna plaća i platiti doprinose, ne prolongirati. E sad vi mene pitate odakle to, kao i svako pitanje? Evo kolega Šuker me gleda. Dakle, imamo jednu činjenicu, a samo ću reći na početku da sam osobno dakle ja generalni zagovornik EUR-a dakle kao zajedničke valute, čak i Hrvatska da što prije uđe u euro područje. Gledajte vi imate devizne rezerve od 19 milijardi EUR-a i da smo sad završili fazu ulaska i prihvaćanja EUR-a dakle nama bi ostalo 6 milijardi EUR-a za poseban fond. Znači kad platimo sve učešće u europskoj, ECD-u, …/nerazumljivo/… kad preuzmemo rizike, dakle ostalo bi 6 milijardi EUR-a koje bi mogli koristiti pod navodnicima ekstenzivno onako kako hoćemo. Pametne države si rade određeni fiskalni fond, stabilnost. Dakle, mi sada, dakle nitko ne priječi ministra financija, ni guvernera narodne banke da u dogovoru naravno s Europskom središnjom bankom i sad kreiraju fiskalni fond pod upravljanjem HNB-a što je vrlo važno, od milijardu, milijardu i pol EUR-a koji upravo služio dakle za pokrivanje tih tzv. rupa u proračunu. Mislim da se ne trebate toga uopće bojat, dakle to nije nikakav populizam, ne trebate se toga uopće bojati morate samo odgovorno krenuti prema načinu kako će u budućnosti ovo što pokušavate prolongirati da se zapravo ne bi to obilo svima nama u glavu za 6 do 12 mjeseci jer ćete poduzetnike vratiti na istu priču. Bit će problem odakle uzeti …/nerazumljivo/… robni tokovi su poremećeni. Dakle, ljudi sad čekaju već iz Italije, Njemačke sami transport, njima će proizvodnja stati, al kažem ovako pokušajte da ne gubite vrijeme i da na taj način zapravo damo svi zajedno kroz mjere monetarne i fiskalne politike jaču intervenciju u hrvatski gospodarski sustav. I konačno mislim, ovako čisto intimno, mislim da je ovo vrijeme da naša proširena zajednica koja se zove EU dakle vidi sam svoj razlog postojanja sada i mislim da je to dobar odgovor Europe prema različitim populističkim pokretima, razno različitim prorocima, da upravo jednom zajedničkom politikom solidarnosti i politikom dakle omogućavanja jače monetarne politike dakle možemo zajedno, ponavljam zajedno odgovoriti na ta nekakva pitanja. Zato kažem, to konačno i zaključno pokušajte ići u tom smjeru napravite jedan fiskalni fond solidarnosti zajedno sa HNB-om. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo. Gospodine Hajdaš Dončić, nešto ste govorili u svojoj raspravi o prolongacijama i pomoći gospodarstvu. Znači moj stav je apsolutno da trebamo poslije zdravlja odnosno prevencije koja je sada mislim u fokusi i najvažnija stvar da ljudi ozbiljno shvate situaciju u kojoj se nalazimo. Poslije toga je najvažnije vidjeti kako da tvrtke prežive, kako da privatni sektor preživi jer su ljudi preko noći ostali sa 0 kuna prihoda. E sada, ja sam stava da bi bilo puno kvalitetnije rješenje ne da država zamrzava dugovanja nego da jednostavno isplati subvencije poticaje po radnom mjestu. Znači da upumpa nešto novca u gospodarstvo i na taj način pomogne jer ne vidim smisao da se nešto prolongira šta znamo da i ovako i onako neće biti naplaćivo, zbog toga šta ne možemo ljude opteretiti sa porezima i troškovima, a da oni nemaju ni kune prihoda nekoliko mjeseci [[Upadica: Hvala]] Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog zastupnika Hajdaš Dončić.
Hvala na opservaciji, moj trag razmišljanja je sličan u ovom slučaju kao i vaš jer mislim na taj način mi u principu generirali bi i dalje osobnu potrošnju kao najveći … [[Govornik se ne razumije]] protudruštvenog proizvoda i puno je bolja mjera, dakle izravna subvencija, izravna dotacija, dakle ne samo sadašnjim sektorima koji mi sad vidimo da su ugroženi nego ovdje će ako dođe do tog biti veliki broj zatvaranja vjerojatno i malih obrta od, ne znam, frizera do pedikera, dakle treba u principu izravnom subvencijom od, ne znam, 25-30.000,00 kn zapravo trebalo to olakšat jer ovo drugo definitivno u srednjem roku neće imati smisla. Hvala.
I još jedna replika poštovanog zastupnika Šukera.
Hvala lijepo. Kolega Hajdaš Dončić, meni je drago da ste si vi otvorili ovdje neka pitanja. Ja sam neki dan kad smo raspravljali o Zakonu o osiguranju pokušo potaknut raspravu o tome kolka je moć financijskog sektora ukupnog u RH, nisu samo financijski sektor banke, tu su i II. stup mirovinskog fonda i osiguravajuća društva i sve i na kraju krajeva to je HNB. I to je financijski potencijal RH i meni je drago da je došlo do prvog sastanka da smo zajedno sjeli za stol i mi u budućim danima, ne tjednima nego danima naprosto moramo gledati kako taj financijski potencijal RH, on je definitivno hrvatski potencijal financijski, iskoristiti za mjere da sačuvamo ono zdravo što možemo sačuvat. I to je smisao i cijele priče. I zato jesu doneseni ovaj prvi paket mjera. On nije zatvorena priča, on je samo prvi korak koji treba nadograđivati. Međutim, mislim da bi danas mi pokazali jednu veliku stvar da smo o ovom paketu zakona samo raspravljali u ime klubova i na takav način pokazali ozbiljnost ovoga svega skupa [[Upadica: Hvala]]
Poštovani zastupnik Hajdaš Dončić.
Drago mi je da ste ono involvirani jer sami znate da ako platite samo prošlogodišnje izvješće HNB-a što se tiče kreditiranja ukupnog u RH, najveći dio kredita je zapravo išao u turistički sektor, išao je tako za bezgotovinske kredite, ne bezgotovinske, išo je u principu u kredite bez određenih valutnih klauzula, zapravo za brze kredite koji su, koji su bili isključivo usmjereni opet na male investicije u turistički sektor. I upravo zbog onog što možemo mi predvidjeti, a to je pad prihoda od turizma, upravo će te osobe, ti ljudi, bilo fizičke ili pravne osobe, imati problema s vraćanjem i zato treba aktivirat hrvatski financijski sektor i HNB i mirovinske fondove. Dakle, … [[Govornik se ne razumije]] u situaciji koja nije normalna. I definitivno da, zajedno i mjerama fiskalne i monetarne politike smatram da se to može ublažit u prvom trenutku.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Kad govorimo o krizama, a ovo je kriza, evo cijelo jutro o tome govorimo o mjerama koje bi trebalo poduzeti. Naravno, svaka kriza pokaže ono što dosada nismo dobro napravili po pitanju gospodarstva, po pitanju poljoprivrede, po pitanju energetike i koliko je u biti RH napravila ili svojim politikama učinila da bude samoodrživa. Ja bi samo rekao da u RH imamo 800 000 hektara zemljišta neobrađena. Kad se vratim samo evo nedavno dao sam i brojne zakone kako bi zaštitili poljoprivredno zemljište tj. kako bi naši seljaci došli do poljoprivrednoga zemljišta jer je činjenica da od 400 000 hektara poljoprivrednog zemljišta koje je pod korovom u RH nije nam, nije podijeljeno tj. nije dodijeljeno hrvatskom seljaku, hrvatskom poljoprivredniku nego i dalje je pod korovom, a prije 2.g. smo donijeli Zakon o poljoprivredi. Da bi neka mjera imala svoj uspjeh i da bi neka država bila održiva tj. u RH je samoodrživost pod velikim upitnikom, a ova kriza nas mora naučiti da trenutno uvozimo 2,5 milijarde EUR-a poljoprivrednih proizvoda, dok u isto vrijeme 2.g. je donesen Zakon o poljoprivrednom zemljištu gdje nije podjela zemljišta, znači pod našim poljoprivrednicim, od 400 000 hektara samo je podijeljeno 11 000 hektara, što znači 2-3% poljoprivrednoga zemljišta u 2.g.. Zbog čega? Zbog toga sam, zbog toga što je tolko kompliciran ovaj zakon, ja sam ga nazvao kozaračko kolo. Žao mi je šta ovdje nije premijer ili ministrica ili neko iz Ministarstva poljoprivrede. Kozaračko kolo pri dodijeli poljoprivrednoga zemljišta. Zašto? Jel u ovome zakonu važećem poljoprivredno zemljište država tj. Ministarstvo poljoprivrede daje mogućnost tj. odredila je da lokalna samouprava napravi programe i podijeli zemlju, ali uz mišljenje županija tj. župana. I većina se je vratila tih mišljenja tj. nije podijeljeno zemljište. To je to kozaračko kolo, to je taj uvozni lobi, to su ti pritisci iz županija prema lokalnim samoupravama. Mogu razumit da da potvrdu Ministarstvo poljoprivrede jel je vlasništvo, zemlja u vlasništvu države. E to je kozaračko kolo, svak svakoga drži i niko ne pušta, svi plešu. Zbog toga imamo proizvodnju, onaj ko prvi pušte u tome kozaračkom kolu, to je zakon kozaračko kolo, zbog toga danas imamo kolega Čuraj 400 000 hektara zemlje pod korovom i 2/3 RH od vaše Slavonije do moje Dalmatinske zagore, to je činjenica i zato sam dao prijedlog zakona. Hvala svim saborskim zastupnicim, 20 saborskih zastupnika koji su potpisali da ide u hitnu proceduru, da se skinu županije da moraju davati mišljenja jel oni daju po političkome ključu znači svak svakoga tu kontrolira, svak svakoga, i dvije godine Zakon i nije podijeljeno poljoprivredno zemljište, i šta je najgore Ministarstvo to prizna da nije u redu, Majdak, tajnik Ministarstva, državni tajnik, prizna da nije u redu, i nitko ništa ne poduzima, a mi uvozimo prehrambene proizvode, ako, i to nemamo šta čekat, sad su usjevi, odmah donijeti Zakon, ako je teško prihvatiti to, da prihvati se moj prijedlog ili bilo čiji drugi prijedlog, onda neka to Vlada slobodno da kao mjeru, neka olakša i neka podijeli zemlju hrvatskome selu, jer dok hrvatsko selo ne bude na čelu, dok ne bude bogat ... [[Govornik se ne razumije.]] seljak, hrvatsko selo i hrvatski seljak, mi ćemo uvijek biti ovisni. Iz ove krize koja je zdravstvene naravi, a naravno gospodarske, ekonomske, zbog toga se i predlažu ove mjere, dok se hrvatsko selo i poljoprivredno zemljište ne bude obrađivalo, dok ne budemo odavle slali poruke kupujmo domaće, kupujmo od hrvatskog seljaka, kupujmo lokalno, do tada će uvijek kolega Šuker tamo govoriti i neće slušati jer naravno da njih nije briga što je 400 tisuća hektara poljoprivrednoga zemljišta neobrađeno. Bitno je da se pleše kozaračko kolo i da svak svakog drži, neću reći za što, i nitko ne pušta, a 400 tisuća hektara zemljišta je neobrađeno, uvozimo 2,5 milijarde prehrambenih proizvoda, u turizmu kada je naša grana koja je sad ugrožena umjesto da kažemo smanjit ćemo našim turističkim djelatnicima to jest vlasnicima turističkih objekata i svim koji se bave u turizmu, porez, jer nema i neće biti turizma bude li ovakva kriza, bit će umanjeno, daj bože da ovo prekine se odmah. Mi umjesto da na taj način sada izvodimo zaključke, da iz ovoga naučimo nešto, mi ne poduzimamo u biti doslovno ništa. Svaki pedalj hrvatske poljoprivredne zemlje triba biti obrađen, posađen, imamo tržište, država je ona koja sad mora u ovoj krizi otkupiti sve što imamo na tržištu OPG-ova, u svih naših proizvođača, i to metnuti u zalihe, a ne da u krizama ovisimo o konvojima humanitarnim ili bilo kakvim. Imamo uvjete, imamo selo, al' nažalost prazno, 2/3 Hrvatske su prazne, i to su ono loše šta je u politikama, ali ako vidimo da nam nije dostatno prehrambene proizvodnje, da uvozimo pomidore, kao što ja kažem, ili rajčice iz Italije u turističkoj sezoni, dok moje Sinjsko polje nije navodnjeno i suša ili Slavonija je prazna, il' da najviše uvozimo žitarica, pekarskih proizvoda u Republici Hrvatskoj, milijardu kuna svinjetine uvozimo, pa o čemu mi pričamo. Znači loše politike, uvozniji lobiji, štetočine u Ministarstvima su radile protiv sigurnosti nacionalne Republike Hrvatske, 2/3 Hrvatske su prazne i sad korona virusi, je onaj koji mora izvući pouke, je momenat kada mi moramo svi izvući nekakav poučak i krenuti rješavati probleme. Zovu me iz Dalmacije ugostitelji, zovu me poduzetnici, zovu me iz drugih krajeva, i govore što znači odgoda na 3 ili 6 mjeseci, ne, nećete danas umrijeti, nećete danas umrijeti, nego ćete umrijeti za 3 ili 6 mjeseci, znači nama trebaju odlučne mjere. Hrvatska država ima alate odlučnih mjera, a odlučna je mjera ne odgoda, nego oprost, čak to nije ni oprost, nakon svih privatizacija, banaka, pljačke društvene imovine, svega onoga šta je stvarano, sve je uništeno i sada mi u ovome trenutku umjesto da se borimo za svako radno mjesto, u biti mi odgađamo ovim mjerama smrt, u biti na 3 mjeseca. Svaka mjera se triba podržati, al' bi zamolio vas da razmišljate o nečemu, o tome da vratimo poglavito prehrambenu proizvodnju kao što je nekada bila, sramotno je kad idete Slavonijom neobrađena zemljišta, mojom Zagorom, Likom, nema stočnoga fonda, kol'ki nam je stočni fond?, ja se sjećam evo danas sam premijeru dao potporu njegovim mjerama, dajem potporu Stožeru u borbi protiv ovog virusa, korona virusa, ali neka, mislim, meni nikako iz glave izać' onaj trenutak kad su naše Ministarstvo poljoprivrede potpisalo sa Kinom da će izvoziti mlijeko, pa znate li, pa jesu oni svjesni gdje je naša mljekarska proizvodnja?, pa evo kad idete prema Sinju, prema, evo vi ste porijeklom iz Tomislavgrada uvaženi tajniče, kad idete prema doli vidite li stoke kao nekada, ima li stoke?, nema. Nema, jedino ima u izborno vrijeme onda ako ima, onda se janjci pojidu i obećanja daju, s tom politikom moramo prekinuti, paradigmu promijeniti. Pod hitno domaću proizvodnju poticati, ne srljajmo i dalje kao guske u magli, ne da ne izvlačimo pouke to jest ako sad ništa ne naučimo, onda je to katastrofa. Ili malo prije što je rekao kolega Čuraj, tržište određuje kol'ko će biti maske, sa 0,50 lipa na 12,00 kuna, 30 puta skuplje maske, zaštitne maske, pa to je klasično profiterstvo. To je katastrofa, to je katastrofa. Bilo kakva mjera koja pomaže trenutno gospodarstvu, ekonomiji, zdravstvene mjere koje poduzimamo, naravno da ovom prilikom odavde moramo iz Sabora pozdraviti i zahvaliti svima, od policajaca na granici, policajcima koji su unutar, našim trgovcima, trgovkinjama, svim ljudima koji rade, zaštitarima, svima onima, volonterima, navijačkim skupinama, svima koji rade i koji se žrtvuju, i koji se žrtvuju, svim volonterima. Ja sam ponosan i srce mi je kad sam jučer vidio Torcidu u ovolikoj i pripadnike moje bivše suborce 4.-te brigade kako iseljavaju bolnicu u Križinama, srce mi ... [[Govornik se ne razumije.]] al' ako ne dovedemo, ako nismo spremni zaključke donijeti kako treba, onda nema, ništa od nas nema. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Hvala lijepa. Gospodin Bulj, ja mislim imali ste dovoljno vremena općenito, al' sad ćete imati još vremena više jer će vam replicirati još i ljudi [[Upadica: Imamo još i Žagara.]] Još i Žagara? Dobro, dobro. Prvi je gospodin Maras [[Upadica: Ne, ne.]] Ne, gore, aha, Dobrović, gospodin Dobrović.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče Bulj. Rekli ste kako je možda ova sad kriza sa korona virusom prilika da se napravi preustroj naše poljoprivredne politike i ja mislim također da je ovo možda zadnja šansa da se ova nakaradna situacija u kojoj mi izvozimo milijardu eura manje nego što uvozimo, umjesto da mi imamo tu suficit koji se broji u milijardama eura, a to bi sigurno radili neki drugi gospodari da gospodare ovim bogatstvom i ovim resursima. A pogotovo kada se uzme ono što se preslabo uzima u obzir kod nas, a to je kvaliteta hrane koju su naši proizvođači sposobni proizvesti. Šta vi velite na to?
Pa da, nevjerojatno je koliko mi tek prehrambenih proizvoda uvozimo, a iselili smo naše selo [[Upadica Radin: Hvala lijepa.]] Može? [[Upadica Radin: Izvoli.]] Hvala. Znači nevjerojatno je koliko je naše selo prazno i koliko se u biti ciljanim politikama i štetočinama i uvoznim lobijima iselilo namjerno hrvatsko selo jer 800.000 hektara u ovome trenutku imamo neobrađenoga zemljišta, a 400.000 hektara je u vlasništvu države. U zadnje dvije godine od kada je zakon donesen samo je nešto manje od 3% podijeljeno zemljište 11.000 hektara. Reći ću vam jedan primjer, imamo Kaštelanske staklenike koji su bili nagrađivani zbog svojih proizvoda i ljudi koji se bore da opstanu tu plastenici namjerno im se ugrožava, staklenici su propali i sada ima ljudi pojedinaca koji ulažu svu svoju energiju, zapošljavaju ljude da ti Kaštelanski plastenici i dalje rade, ali im se ne da da rade. Isto vam je sa ribogojilištem koji je u Rudi koji je najveći proizvođač bio ribe pastrve riječne, također je ciljano uništeno dok mi uvozimo ribu. Hvala lijepo.
Vrijeme. Hvala. Gospodin Vlaović.
Hvala. Kolega Bulj, slažem se s vama da bez poljoprivredne proizvodnje, proizvodnje hrane ne možemo razvijati stabilno društvo i održivu ekonomiju i svakako da nema poljoprivredne proizvodnje bez osnovnog resursa bez poljoprivrednog zemljišta. Točna informacija je da je 430 općina i gradova podnijelo zahtjev ministarstvu na suglasnost na program raspolaganja, oko 250 je dobilo suglasnost, a još oko 200 čeka suglasnost. I svega je 30-ak općina i gradova raspisalo natječaje, a svega je 10 natječaja dovršeno za zakup i dana suglasnost po provedenim natječajima. Kasni se iz razloga što je ministarstvo kasnilo sa donošenjem pravilnika, kasni se iz razloga što nije definiran vodozaštitni pojas i šumsko zemljište i nisu krivi načelnici. A odgoda plaćanja zakupa neće pomoći poljoprivredi, treba ih osloboditi plaćanja zakupa i koncesije za ovu godinu dok je kriza i treba organizirat proizvodnju da svaki hektar bude zasijan, a ne da brašno plaćamo zlatom. Hvala.
Hvala, vrijeme. Gospodin Bulj, odgovor.
Hvala lijepo. Ako neki načelnik općine ili gradonačelnik koči podjelu zemljišta tj. da ne poštiva program koji mu je dodijeljen, pa evo dat ćemo svi šansu Ministarstvu poljoprivrede neka podijeli zemljište ljudima koji se žele baviti poljoprivredom i koji se bave poljoprivredom. Evo dat ću im, evo ja dajem prijedlog. Zbog čega su tu ubačeni župani? Da kontroliraju situaciju načelnika koji su drugih političkih stavova, da im ne daju da se daje, da se lobira, da se daje to koje se izlobira, zemlja da se daje u podzakup da neko dobija novac, a da onaj ko radi ne dobija poticaj. Hrvatska nikada više nije davala za poticaje nego sada, a nikad manja poljoprivredna proizvodnja. Tako je neodrživo. 400.000 hektra je trenutno državnog zemljišta neobrađeno čistoga pod korovom, a uvozimo štetne GMO proizvode koji su šteta po zdravlje, a i ugrožavaju nacionalnu sigurnost, vidimo kod ove prve ugroze. Hvala lijepo.
Gospođa Strenja.
Kolega Bulj, vi ste spomenuli ratne profitere cijeli dan pričamo o tome, ali da ne mislimo da samo unutar zdravstvenog sustava oni koji bi ga trebali opskrbljavati rade problem, ja ću vam samo spomenuti da to rade sad i banke. Pa npr. imate banku jednu poznatu koja je evo uputila da od 1.4. poskupljuje primitak uplate na račun sa 0,70 na 1 kunu, poskupljuje e-nalog za plaćanje sa 2,30 kuna na 2,70, a poskupljuje i polog gotovine na šalteru. Mogu reći koja banka, RBA banka i to je na njihovim web stranicama. Dakle u ovoj cijeloj situaciji mi očekujemo od banaka razumijevanje jer su oni jako dugo zarađivali jako, jako dobro, ovo je njihov odgovor na ovu krizu, evo to je problem. Dakle nije samo problem oni koji će zbilja svojim ratnim profiterstvom dodatno ugroziti prenapregnuti sustav nego i ostali subjekti.
Vrijeme gospođo Strenja. Vrijeme je za gospodina Bulja da odgovori. Izvolite.
Hvala lijepo. Ovim mjerama morale su se zaustaviti deložacije, moralo se zaustaviti znači moguće to profiterstvo i pritisci banaka na ljude, međutim očito mi ovim mjerama nismo dovoljno napravili. Sve mjere ja prihvaćam, svi što doprinosi, međutim snažne mjere koje bi sigurnost građanima koja će zaustaviti deložacije, poglavito kod tih RBA pustih zadruga, banaka koje funkcioniraju kako funkcioniraju koje su čak plaćale PR da lobira kod javnih natječaja kod Ustavnog suda govore kako se ponašaju te banke. Prema tome, mi moramo donijeti jake mjere koje će zaštiti hrvatske interese, nacionalne interese i svakog građanina. Ako nemamo to snage sada donijet, kad ćemo? Ova kriza mora biti nova paradigma upravljanja državom jel trenutno način na koji su se politike provodile su dovele državu na koljena, na to da su dvije trećine Hrvatske prazne. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. I gospodin Žagar.
Hvala. Uvaženi kolega Bulj. Potakli ste me na repliku zbog jedne važne stvari, zaliha hrane su ozbiljna stvar. Tamo 2009., 2010. kada se dogodila velika pljačka pšenice kada su seljaci oštećeni odonda više zapravo mi ne možemo govoriti o adekvatnoj zalihi žitarica u RH. Evo, ovih dana je ministar Marić uzviknuo imamo hrane i za više mjeseci. Pazite, vi možete doć sad u Slavoniju i hodati ispod silosa, sasvim slobodno, nema više ni goluba na silosima. 2018.g. smo imali više slučajeva bolesti stoke jel su seljaci hranili stoku sa svježim kukuruzom. Dakle, dođite u Slavoniju, nema više ni čardaka, nema ni kukuruza uopće u ćardacima. To su ozbiljne stvari. U RH te stvari, kažem od 2009. na ovamo se nisu riješene, a ako u budućnosti o tome ne budemo razmišljali onda ovakve krize koje nam se događaju sigurno mogu pogoditi ljude, posebno u najosjetljivijem dijelu, a to je hrana za [[Upadica: Hvala]] [[Govornik se ne razumije]]
Hvala. Odgovor g. Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Žagar, nažalost istina da su pometeni silosi do zrna pšenice i danas do zrna žita i danas imamo problem šta iza svinjetine najviše iza toga uvozimo peciva, milijardu kuna peciva, ovi proizvoda, ovi od žitarica. RH uvozi, a Slavonija neobrađena. Svinjetina, znači žitarice, proizvodi od žitarica, to je katastrofa, to je katastrofa. Mi uvozimo pomidore u srid turističke sezone, rajčice uvozimo iz Italije, a moje sinjsko polje, kao i Slavonija nije navodnjeno, a Cetina ide po srid rijeke, pitka Cetina ide pod srid polja sinjskoga. I falimo se sa fondovima, kohezijskim fondovima, a 2020.g. mi nemamo sustave navodnjavanja, pa čemu služe županije, čemu služe ministarstva, moramo minjat paradigmu, zato kupujmo domaće, kupujmo hrvatsko, kupujmo lokalno [[Upadica: Vrijeme, vrijeme]] i pod hitno [[Upadica: Vrijeme, vrijeme, vrijeme]] [[Govornik se ne razumije]] [[Upadica: Bili ste jasni]] [[Upadica: Vrijeme]]
Hvala lijepa. I sad g. Grmoja ima riječ, svojih 10 minuta.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Mislim da su kolege rekle većinu toga što se tiče ovih mjera Vlade i g. Petrov je iznio zapravo kakav je naš stav o tome. Dakle, ne, ne, ne odgoda plaćanja, nego otpis određenih davanja i poreza i mislim da bi bilo dobro radi naših građana koji ovo gledaju, ponoviti te gospodarske mjere MOST-a, koje je MOST predstavio kao rješenje ove situacije. Dakle, pod jedan, porezno rasterećenje, ukinuti plaćanja akontacija poreza na dobit za kompanije, kao i akontacije poreza na dohodak za obrtnike, uvođenje olakšice za reinvestiranu dobit i ukidanje plaćanja poreza na dohodak kod isplate dobiti, privremeno oslobađanje za 2020.g. od plaćanja paušalnog poreza na dohodak za iznajmljivače, paušala boravišne pristojbe i članarina turističkim zajednicama. Znamo da će sektor turizma biti najviše pogođen, znači zapravo ovom krizom i da ćemo tu imati velike probleme i ovo su mjere koje se trebaju hitno poduzeti. Isto tako smanjenje ostalih nameta poduzetnicima, znači smatramo da je pod hitno potrebno i volio bi da nas poslušaju iz Ministarstva financija, suspendirati obvezne članarine i naknade HGK-u i HTZ, proširiti mogućnost plaćanja PDV po naplati za sve poduzetnike bez obzira na visinu njihovih prihoda, osloboditi poduzetnike i mislimo da je to ključ, od plaćanja doprinosa u 2020.g. Dakle, ako budemo samo išli u odgode plaćanja, to će dočekati i sve naše obrtnike, sve poduzetnike, sve koji se bave bilo čim u RH, a znamo koliko su oni pogođeni i zapravo da sada ne mogu ostvarivati nikakvu dobit, ne mogu ta sredstva kojima bi tu odgodu odnosno sve to što će im doći s odgodom platili. Isto tako potrebno je sačuvati radna mjesta, o tome je govorio premijer u svom govoru i potaknuti zapošljavanje. Znači pokriti troškove bolovanja u iznosu pune plaće, produljiti pravo na rodiljni dopust s 6 na 12 mjeseci s pravom na isplatu pune plaće, produljenje prava iz mjere „stalni sezonac“ također sa 6 na 12 mjeseci, potaknuti rad preko paušalnog obrta i uvesti naknade i potpore za skraćeno radno vrijeme. Smatramo da su ove mjere nužne. Isto tako vidimo veliku priliku u korištenju europskih mjera za pomoć gospodarstvu. Znači bolje iskoristiti Europske kohezijske fondove, osobito one za poljoprivredu i infrastrukturne projekte, iskoristiti najavljene mjere iz Europskog socijalnog fonda i Europskog fonda solidarnosti. I ono što sam ja u replici, to je bila jedna od prvih replika, prvu je dao kolega Bulj, a onda sam ja imao prema premijeru, smanjiti proračunske rashode. Evo vidim da je premijer nakon mog pitanja odustao od kupnje ovih 260 ili koliko je bilo, automobila, ovaj shvatio je da jednostavno nije vrijeme za to. Ja pretpostavljam da će on ići u tom smjeru, al ne sada jer bi to bila ogromna reputacijska šteta za ovu Vladu, ali reducirati sve nekritične javne nabave, smanjiti materijalne rashode na svim razinama proračuna, kontrolirati masu plaća u javnom sektoru. Znači i sav taj novac, neki su kolege rekli ovdje da treba rezati na nama političarima, ako treba neka se reže i ovdje i sav taj novac upumpati u gospodarstvo. To je jedini, jedini put za spas ovaj hrvatskog gospodarstva. Ove mjere ovdje koje je Vlada predložila, mi ćemo njih podržati, dat ćemo i određene amandmane, ne možemo dati puno amandmana jer jednostavno amandmane možemo dati samo na ono što se mijenja, ali ćemo dati svoje prijedloge, možda uputimo ovih dana i određene zakonske prijedloge, a sve što Vlada predlaže mi ćemo podržati. Pokazali smo se kao oporba jako konstruktivni u cijeloj ovoj situaciji, pristali smo na objedinjenu raspravu, jutros je izglasan ovaj zakon bez ikakve rasprave iako je ovako dosta upitan, mi moramo biti svjesni da je dosta ustavnih prava ograničeno sa činjenicom da smo tolike ovlasti dali stožeru civilne zaštite, od slobode kretanja, okupljanja slobode rada, prava na poduzetništvo i sve ono što je garantirano hrvatskim Ustavom. Ja se nadam da vladajući te ovlasti neće zloupotrijebiti. Isto tako se nadam da se neće ići u suspenziju rada Hrvatskog sabora, Sabor može bez problema zasjedati. Imamo situaciju i u drugim europskim parlamentima gdje čak imamo oboljele od korona virusa, pa onda imamo nekakve metode glasovanja posebne, evo ja predlažem da se mogu predsjednici klubova dogovarati i onda da predsjednici klubova zapravo glasuju ovdje kada je glasovanje u ime svih zastupnika ili da nađemo nekakve modalitete, ali da jednostavno Sabor mora nastaviti s radom. Vidimo da postoje tendencije da se ide u gašenje Sabora i da zapravo Vlada i stožer preuzmu sve ovlasti u državi. To nije dobar put, nadam se da se kolega iz SDP-a s tim neće složiti. Moramo tražiti modalitete rada Hrvatskog sabora, ali ne smijemo dopustiti da u ovoj kriznoj situaciji, evo kolega Bulj je rekao da je to ratno stanje, premijer govori o ratnom stanju, ali Hrvatski sabor ako je stvarno ratno stanje ne smije prestati zasjedati. Dakle, evo ponovio sam mjere MOST-a, konkretna rješenja za ovu situaciju, nadamo se da će vladajući ako već nisu sada jedan dio tih mjera prihvatiti jer će bit to potrebno sigurno. Ovo nije dovoljno što je Vlada predložila, stojimo na raspolaganju i kao politička stranka sa svim kapacitetima koje imamo ovdje u Hrvatskom saboru, ali i na nivou državi, sve svoje urede u svim gradovima, sve naše ljudstvo zaposlili smo i stavili na raspolaganje Nacionalnom stožeru, volonteri, kolega Bulj je pohvalio navijačke skupine, ali naši volonteri, volonteri MOST-a diljem Hrvatske već pomažu potrebitima i starijima i u tom smislu ćemo nastaviti djelovati u ovoj kriznoj situaciji. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo replike, gospođa Strenja.
Zahvaljujem. U cijeloj ovoj situaciji je relevantno, vjerodostojno i transparentno izvještavanje izuzetno bitno i sami smo pohvalili način na koji komunicira Nacionalni krizni stožer, ali ne smijemo zaboraviti da to prenose mediji i da su i mediji isto tako ključni u ovom trenutku. Dakle, ono što nismo primijetili u mjerama Vlade, to je da će osim svih o kome su razmišljali dati potporu, da nisu razmišljali i o slobodnim novinarima, o onima koji će možda kao i nakon prošle krize kada ih je 53% ostalo bez svoga radnog mjesta, o mjerama koje bi eventualno mogli prema njima usmjeriti. Otvoreno pismo je uputilo Hrvatsko novinarsko društvo i Sindikat novinara Hrvatske i ja smatram bi se i o tom aspektu trebalo razmisliti, vidjeti na koji način od toga da su izloženi kruženjem među svim stanovništvom koje je potencijalno zaraženo pa do toga da moraju zadržati svoj posao i imati kruh za vremena koja dolaze.
Hvala lijepo. Odgovor, gospodin Bulj.
Nije, gospodin Grmoja će ipak odgovoriti ovoga puta. Dakle, kolegice Strenja slažem se, nema zanimanja u Hrvatskoj koje neće biti pogođeno ovom krizom i definitivno u tom smislu potrebno je i Vlada treba odgovoriti na sve te izazove i vidjeti kako sve ljude u Hrvatskoj zaštititi. Mislim da ove mjere koje smo mi predložili idu i u tom smjeru, tiču se i obrta, paušalnih obrta pa samim time i slobodnih novinara. Dakle dali smo konkretna rješenja, okupili smo stručni tim i mislim da ako Vlada bude imala volje i sluha može odgovoriti, ako ne s našim rješenjima onda da daju nekakve svoje prijedloge, a mi ćemo sigurno sve što bude išlo u korist naših građana podržati. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin Dobrović druga replika.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Grmoja. Spomenuli ste niz kvalitetnih mjera s kojim bi se sigurno moglo ojačati naše gospodarstvo u borbi protiv ove globalne krize. Međutim, ima jedna specifična naša domaća koja bi bila jako važna propustili ste je navesti sada, a to je isključivanje klijentele iz upravljanja javnim novcem. Naime, ja ću vas podsjetiti da Hrvatska raspolaže velikim javnim novcem za pojedine infrastrukturne zahvate, europskim naravno i domaćim. Recimo, zanimljivo je navesti primjer Centra za gospodarenje otpadom Lučino razdolje pored Dubrovnika vrijednog čak pola milijarde kuna. Rješenje koje je takovo da puno bolja varijanta košta 10 puta manje.
Vrijeme. Hvala gospodin Dobrović. Gospodin Grmoja, odgovor.
Dakle kolega Dobroviću nisam spomenuo naravno i nisam mogao spomenuti sve, ali rekao sam da se treba ići u rezanje javne potrošnje, a posebno se treba ići u rezanje te klijentele kako ste je vi nazvali, a moglo bi ih se nazvati puno težim riječima koja javni novac, novac naših županija, novac države baca u megalomanske nepotrebne projekte, a imamo sustav održivog gospodarenja otpadom, razdvajanja otpada gdje možemo zarađivati novac odnosno možemo otpad pretvoriti u sirovinu, a ne se odlučiti za smeće, za spaljivanje smeća, za uništavanje našeg okoliša i za te skupocjene projekte gdje župani dijele novac, ali nažalost to je slika i prilika ovih na vlasti.
Hvala lijepa. I gospodin Bulj ima repliku članu svog kluba.
Hvala lijepo. Kolega Grmoja, ova ugroza koja je pred nama virus korona govori o tome da jednostavno u RH se mora, poglavito u Hrvatskoj, a tako u cijelom svijetu, ali Hrvatska je tu specifikum, da smo dali brojne mjere koje ste vi nabrojili, dao sam i osobno danas jednu mjeru da se olakša poljoprivredno zemljište u hitnu proceduru uz potpis ovih kolega zastupnika kojima zahvaljujem. Mi moramo se pozivati na solidarnost ovdje, moramo se pozivati na zajedništvo i vladajućih i oporbe, svih građana, al svi smo u istome problemu. Međutim, kada čujem iz svoje Dalmacije vapaj ja ga mogu pročitati, poštovani pitajte gospodu iz Vlade šta da radimo mi koji smo zaposleni u ugostiteljstvu nas dvoje iz obitelji, pitajte ih kako ćemo mi, kako će nas poduzetnici naši, ovaj poduzetnik platiti ako nema [[Upadica: Vrijeme, hvala.]] posla. To je ključno pitanje.
Vrijeme, hvala. I sada će govorit, odgovoriti gospodin Grmoja.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Bulj, stiže puno upita zabrinutih građana, šalju mi ljudi koji su blokirani, boje se što će se dogoditi, hoće li moći ovaj preživjeti ovu krizu, što će se događati, hoće li se proglasiti karantena ovaj, ali ja mislim da je sada ovo prilika i govorili su to i drugi prije vas, zapravo da se primjeni ono što vi ovdje u Hrvatskom saboru govorite već 4 godine, a to je samodostatnost, okretanje našoj poljoprivredi o tom ste toliko puta govorili, premijer vas je ovdje vrijeđao kada ste upozoravali na probleme hrvatskog sela, a sada vidimo da on govori o promjeni paradigme. Ja mislim da bi vama bilo puno draže da je Hrvatska provodila takve politike, a da vi na kraju niste ispali u pravu. Vi ste na kraju ispali u pravu, ali Hrvatska je nažalost u jako teškoj situaciji. Hvala.
Hvala i vama. I sada gospodin Dobrović ima svojih 10 minuta. Izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, set mjera za ublažavanje teške gospodarske situacije koja se očekuje nakon pandemije korona virusa uglavnom je rečeno dosta pohvala odnosno s odobravanjem su se primile ove mjere, međutim vrlo je važno da se tu ne stane, vrlo je važno da se tu ne stane i da se ne nastavi gledati na stvari i na rješenja na način da to nisu isključivo pojedinačne sektorske mjere kao što su sada na koncu i prikazane. Ja ću tu navesti primjer recimo hrane posebno o čemu je bilo dosta govora. Nije li sada prava prilika da se hrvatska poljoprivreda trgne iz ove neobične situacije koja traje desetljećima, da uvozi, da nema samodostatnost proizvodnje hrane, da je ona praktički ispod 50%. U stvari još je situacija gora jer Hrvatska uvozi, izvozi poljoprivrednih proizvoda uglavnom kvalitetnijih, a uvozi se nekvalitetnija hrana koja se plasira vrlo uspješno preko raširenih trgovačkih centara gdje se ljudi izlažu robi, hrani neprovjerene kvalitete, neutvrđenog sastava, naravno sve su inspekcije, ja ne govorim da je to neispravna hrana, međutim, kvaliteta hrane koja se proizvodi u Hrvatskoj sasvim sigurno je daleko kvalitetnija od ove koja se uvozi i koju naši građani kupuju i s kojom se hrane. I tu imamo jednu veliku neiskorištenu priliku i možda je pravi čas da se sada trgnemo i da svu proizvodnju, ne samo ovu postojeću nego i onu koja bi mogla biti budemo sposobni dovesti na hrvatske police i približiti našim građanima. Isto tako uvesti kvalitetno monitoriranje tj. otkrivanje tih vrijednih svojstava naše zdrave hrane jer nije sasvim sigurno sve u cijeni. Ako bismo bili kadri uvesti označavanje hrane u pogledu kvalitete, to su razna nutritivna svojstva koja se sasvim sigurno je moguće konkretizirati, međutim tu je i sadržaj raznih zagađivala, dakle poznato je da sve tvari s kojima se zaštićuju, dakle sve kemikalije koje se koriste da u nekoj mjeri zaostaju u toj hrani i oni se konzumiraju. Isto tako postoje i onečišćena tla, postoje onečišćena atmosfera kojom također zagađivala dospijevaju u hranu. Naša hrana, naše mlijeko, naš maslac, dakle posebno ove masne tvari gdje se ta razna organska zagađivala deponiraju u pravilu su kvalitetnija i čišća, a da naši to građani ne znaju, ne znaju dovoljno dobro i to bi morao biti, postati parametar kvalitete koji itekako utječe na hranu. Jer ja mislim da smo svi spremni za hranu izdvajati nešto više kad bismo znali da se radi o urednoj i zdravoj hrani koja je proizvedena, posebno onoj ekološkoj gdje postoji ogromni potencijal. U tom smislu postoje preporuke i Hrvatske poljoprivredne komore i raznih udruga koje postoje i sasvim sigurno da Vlada i naše ministarstvo poznaje to i ja bih bio jako sretan odnosno i mnogi građani da se oni uzmu u obzir i da se politika prema poljoprivredi, prema proizvođačima iz temelja promijeni i na koncu iskoristi ova prilika i iz neprilike stvorimo priliku u sektoru poljoprivrede. Drugi jedan zanimljiv segment je energetika, naime stvar je velika odnosno prilika za postizanje sinergijskih efekata i povezivanje sektora. Ako mi danas imamo drvnoprerađivački sektor koji je na koljenima jer i zbog lođe odnosno slabe zime nisu uspjeli plasirati sve ono što su proizveli, a s druge strane imamo naš energetski sektor koji u svojoj energetskoj smjesi ili miksu kako to govore sadrži i ugljen koji uvozimo iz uglavnom daleke Kolumbije koliko mi je poznato, i ako postoji tehničko rješenje da se dio tog energenta koji se dovozi iz daleka kamenog ugljena supstituira sa drvnom bio masom, onda ja ne vidim zašto jedna zemlja suverena koja vodi sustavno i suvremeno svoju politiku ne bi posegnula za mjerom da povezivanjem dva sektora jednima praktički spasi tešku gospodarsku situaciju, a da drugi sektor praktički bez puno muke niti su to tehnički problemi niti je to tolika ugroza u cijeni riješi taj problem. Naravno reći će se je pa energent kameni ugljen je barem duplo jeftiniji po jedinici energije u odnosu na bio masu i to jest točnost u strogo ekonomskim terminima. Međutim, mi moramo znati da postoje eksterni troškovi, postoje skriveni troškovi, postoje skrivene koristi, postoje benefiti koje se nastoji uključiti u računicu, tako da klimatski neutralna bio masa sasvim sigurno ima svoje mjesto u energetici i ne bi bio problem preveliki jer Hrvatska uvozi preko 500.000 tona kamenog ugljena, dakle svega 5% supstitucije može riješiti ovdje problem. Dakle povezivanje sektora nosi velike koristi i spašavanjem mnogih radnih mjesta. I na koncu ovo što sam spomenuo u replici zastupniku Grmoji, klijentela. Mi imamo infrastrukturne objekte, mi imamo velike novce na raspolaganju u Operativnom programu Konkurentnost i kohezija i kao što se zna u prioritet imaju izgradnje centara poput Lučinog razdolja čiji ugovor je potpisan nedavno. Dakle pola milijarde kuna vrijedan centar na 400 metara nadmorske visine u divljini gdje nema ni vode, ni struje, niti ceste graditi znajući da postoji najmanje 10 puta jeftinija alternativa s kojim se postižu ciljevi onda to znači da sustav i te investicije vodi klijentela koja brine o svojim interesima jer to nisu interesi nacionalni, interesi građana jer alternativa koja bi značila izgradnju kompostane koja bi značila centar za ponovnu uporabu, sortirnicu koja može biti bitno bliža koja na koncu ima bitno povoljnije efekte po pitanju zagađivanja, stakleničkih plinova i ekonomije sustava. I u tom segmentu dakle odmicanje klijentela koje vodi, ne samo u sektor gospodarenja otpadom nego i neke druge, postoji ogromni prostor da se javni novac što europski, što nacionalni koristi na način da se s time postižu bitno bolji efekti. Jer mreža kompostana ali i kompostišta po Hrvatskoj s kojom bi se 700.000 tona bio razgradivog otpada konvertiralo barem u 300.000 tona komposta vrijednog komposta kakav se proizvodi recimo u Prelogu ili na Krku koji ima sjajna svojstva, koristan je za svaku poljoprivrednu proizvodnju značilo bi puno toga dobroga i u sektoru poljoprivrede odnosno u proizvodnji hrane. Da, stoga ove mjere koje smo danas imali priliku čuti će vrlo malo značiti ako se na njih ne nadovežu konkretni ciljevi u pojedinim sektorima i naravno odmicanje od klijentela koje nažalost sustavno ugrađena u naše upravljanje.
Gospođa Strenja prva replika.
Zahvaljujem. Dakle u svim mjerama koje smo čuli ja bih željela upozoriti na mjere koje zapravo nismo dovoljno jasno čuli, a to sam očekivala da osim ovih gospodarskih ćemo razmišljati i o osobama s invaliditetom. Dakle, zadnjih dana učestalo dobivam mailove upozorenja putem zbilja raznih medija o tome da su praktički udrugama osobama s invaliditetom ostavljeno na volju, posebno oni koji si organiziraju asistente za osobe s invaliditetom da po preporuci ti osobni asistenti ne odlaze k njima u kuće odnosno ukoliko je ikako moguće da se organizira na neki drugi način. Nismo dovoljno jasno izišli s mjerama koje će njih osigurati i kapacitirati, nismo osigurali čak i djecu koja su 100% invalidi, a roditelji imaju radnu obvezu i takve stvari, dakle očekujem od ministrice da i taj segment obuhvatimo i riješimo. Što vi mislite o tome?
Vrijeme. Hvala lijepa. Gospodin Dobrović, odgovor.
Slažem se, dakle problema i sektora je jako puno, jako je važno da se svi oni adresiraju kvalitetno. Prema tome, svaki ministar u svom području mora konkretno znati šta napraviti i naravno prethodno mora uvažiti struku i ta rješenja moraju biti naravno odgovarajući po pitanju širenja zaraze odnosno infekcija, a isto tako mora biti razumno po pitanju svih djelatnosti i usluga koje se moraju odvijati. Slično je i sa vozačima, dakle nevjerojatno je da naši proizvođači koji izvoze robu kada im se vozači vrate sa isporučenom robom u Hrvatsku oni moraju dva tjedna u karantenu umjesto da im se dopusti da obave novu, novu šihtu vožnje, dakle robe u, po Europi.
g. Žagar druga replika.
Uvaženi kolega Dobrović, možemo promatrati na dva načina. Ili zajednička poljoprivredna politika koju Europa nama gura, zapravo nama plaćaju da ne proizvodimo dovoljnu količinu hrane. Ili smo mi to sve krivo shvatili, pa zelena plaćanja koja se, koja se daju za tzv. eko površine, mi shvaćamo na način da se hvalimo neprestano kvantitetom, dakle količinom površina koje su pod eko nasadima, a zanemarujemo činjenicu koliko se na tim površinama proizvodi hrane. I drugi problem je recimo problem ugara. Imali smo, mislim da je 2017.g. 30 000 hektara zemlje pod ugarom i za to se dobiva poticaj. Na kraju, zajednička poljoprivredna politika koja upravo vodi ka održivosti sela kao proizvodnji sigurne i dostupne hrane jer kod nas posve, posve i obrnute, obrnute ciljeve postiže i upravo ovo što vi govorite, umjesto da hrane ima sve više, mi proizvodimo sve manje hrane, a kažem, možemo optuživat Europu da nas ona plaća, a da ne proizvodimo, al mislim da je ipak problem dublji i da je problem kod nas.
Hvala lijepa. Odgovor g. Dobrović.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Žagar, slažem se. Ne može se strategija i vođenje politike pripisivati. Dakle, RH nije se pokazala sposobnim vladarom odnosno gospodarom svoje poljoprivredne politike i umjesto da je išla gledati koje su njezine komparativne prednosti, gdje su šanse, ona naprosto preuzima politike kako se to negdje vodi i smatra da se tu nema šta puno napraviti. Tako da apsolutno mi moramo promijeniti našu poziciju u kojoj je u stvari hrvatsko selo u jednoj lošoj poziciji gdje kad proizvede nešta nije siguran za plasman i prodaju, a vidimo da je opći rezultat porazan, a to je vrlo niska samodostatnost proizvodnje.
Fala. Sada je na redu g. Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege, uvaženi g. državni tajniče. Govorit ću o nekoliko predloženih zakonskih prijedloga, govorit ću o mjerama nekima koje je Vlada predložila, ali isto tako o stvarima kojih ovdje nema, a smatram da bi ih trebalo uvesti. Pa bih krenuo od mjera koje su uvedene prije svega Zakonom o izvršavanju državnog proračuna RH za 2020.g., ali i drugim izmjenama poreznih zakona o kojima danas raspravljamo, a koje ćemo vjerujem jednim vrlo, vrlo širokim konsenzusom sutra i usvojiti. Navedenim zakonom, zakonima daju se široke ovlasti Vladi, izuzetno široke. U normalnim okolnostima ovlasti koje bi narušavale trodiobu vlasti, u izvanrednim okolnostima ne. Da pojasnim. Zakonom o izvršavanju državnog proračuna Vlada RH dobiti će mogućnost preraspodijeli sav novac u okviru državnog proračuna, pa i na stavke koje nisu predviđene državnim proračunom bez ograničenja. Formiranje državnog proračuna jedno je od temeljnih ovlasti zakonodavne vlasti. Zbog toga smo mi iz SDP-a predložili jedan amandman i jedan zaključak za koji se nadamo da ćete ih prihvatiti i podržati. Prvo, radi se o amandmanu na Zakon o izvršenju državnog proračuna za 2020.g. kojim predlažemo da o preraspodjelama koje će Vlada vršiti na temelju izmjena tog zakona, Vlada obavještava Odbor za financije svaka dva tjedna. U Odboru za financije između ostalog sjede i dva bivša ministra financija, umjesto sabora mislim da bi bilo logično da se izvještava Odbor za financije, na taj način će se osigurati nužna parlamentarna kontrola i u doba krize, ali s druge strane neće se blokirati Vlada u donošenju prijeko potrebnih mjera. Isti prijedlog smo uputili u formi zaključka, a odnosi se na ovaj niz poreznih zakona kojim će Vlada donositi i Pravilnike i široke mjere, predlažemo da se i ovdje o provedenim mjerama svaka dva tjedna obavještava Odbor za financije HS kako bi se i tu osigurao i parlamentarni nadzor, ali i prijeko potrebna obaviještenost javnosti o svemu onome što Vlada radi. Vjerujem da ćete to prihvatiti, držimo da se radi o razumnoj i potrebnoj mjeri koja će, kažem još jednom, i u doba krize osigurati parlamentarni nadzor, a bez kočenja rada izvršne vlasti. Druga, drugi prijedlog koji bih uputio odnosi se na sektor pravosuđa, te ću zamoliti uvaženog državnog tajnika da o istome uvaži ministra pravosuđa. Europski sud za ljudska prava suspendirao je u ponedjeljak na mjesec dana rokove u postupcima koji se vode pred tim sudom. Dakle, za podnošenje pritužbi Europskom sudu za ljudska prava postoje određeni prekluzivni rok koji ako se prekrši stranka gubi pravo podnošenja pritužbe tom sudu. Međutim, uvažavajući situaciju u kojoj se čitava Europa nalazi, Europski sud za ljudska prava je u ponedjeljak donio odluku da na mjesec dana suspendira protek ovih rokova. Imajući u vidu da danas već nekoliko tisuća, čini mi se da je rečeno danas oko 9000 naših građana se nalazi u izolaciji, da je za pretpostaviti da barem neki od njih vode i sudske postupke, da će se ta izolacija pooštriti, da će se mogućnost pristupa sudu, ali i odvjetnicima koji bi zastupali građane u određenim postupcima u slijedećih nekoliko dana otežati, predlažem da razmotrimo takvu mjeru i na razini RH. Ako pogledate mjere koje je Vlada predložila, mjera 9. koja se se odnosi na „stand still“ ovršnih postupaka koje pokreću banke je u stvari jedan korak u smjeru ovoga što predlažemo. Zbog toga dajem inicijativu da Vlada RH već slijedeći tjedan kao što je danas uputila ove mjere koje se odnose na gospodarstvo, uputi izmjene Zakona o sudovima i Ustavnog zakona o Ustavnom sudu RH kako bi već sljedeći tjedan stvorili pravne pretpostavke da Vrhovni sud odnosno Ustavni sud donesu odluku kojom će prolongirati rokove. Podsjetit ću, zastare teku, rokovi za podnošenje žalbi teku, rokovi za pokretanje sudskih postupaka teku, a građani će se čim se pooštre mjere naći u situaciji da ih ne mogu ispoštovati jer naprosto neće moći pristupiti bilo sudu, bilo odvjetnicima. Te situacije možda nisu toliko bitne kao ove o kojima su danas raspravljali, ali jesu bitne pogotovo za one kojima su ti sudski postupci potrebni. Odgodimo, kao što je to učinio Europski sud za ljudska prava u ponedjeljak za početak na mjesec dana, a nakon toga vidjet ćemo ako se situacija pogorša da li tu odgodu produžiti. I zadnja stvar odnosi se na sadržaj ovih mjera, kolege su o tome već govorili prije mene, ali ja smatram bitnim ponoviti. U mnogim poreznim rješenjima predviđena je odgoda, međutim ja ću govoriti o jednom konkretnom slučaju, evo gledam namjerno svojeg kolegu iz Istre Klimana jer on će me možda i najbolje ovdje razumjeti, radi se o problemu malih iznajmljivača odnosno smještaja u domaćinstvu. Kao što znamo oni plaćaju paušal i za pristojbu i za porez na dohodak, taj paušal ne ovisi o prihodu, ali gledajte prihoda ove godine kako stvari stoje neće biti. S obzirom da se paušal plaća u određenim segmentima tromjesečno, predlažem da se mjera odgode za smještaj u domaćinstvu pretvori u mjeru otpisa. Za početak jedne rate koja se odnosi na trećinu, a onda ako ova situacija potraje i sljedećih rata jer ako damo samo odgodu, a nema gostiju kako će naši iznajmljivači to platiti, a već sada znamo da je prvo polugodište gotovo. Nema Uskrsa, teško je za očekivati da će gosti dolaziti tijekom svibnja i jasno je da oni prihodi iz kojih bi se ova davanja trebala platiti naprosto neće doći. Druga stvar, mjere su okrenute prije svega prema gospodarstvu, spomenuo sam već mjeru 9. iz onih vladinih prijedloga koje se odnosi na stand still, ali stand still se odnosi samo na vođenje prisilnih postupak naplate. Mislim da je vrijeme da se ozbiljno razmisli o jednoj odluci koju bi Sabor donio, pa po potrebi i da izbjegnemo bilo kakvo vođenje postupaka pred Ustavnim sudom nek to bude možda i Ustavni zakon kojim ćemo za vrijeme trajanja ove izvanredne situacija uzorkovane epidemijom korona virusa zaustaviti tijek kamata na obveze hrvatskih građana. Dakle obveze time neće prestati, obveze se time neće otpisati, samo će za vrijeme u kojima traje za mnoge građanke i građane RH nemogućnost plaćanja odgoditi se kamate i ništa više od toga u ovom trenutku ne predlažem, ali mislim da ništa manje od toga ne bi trebali niti razmatrati. I zadnja stvar i s njom ću stati je ustvari prouzročena slikama koje sam danas imao prilike vidjeti u hrvatskim medijima, a to su brojne građanke i građani RH koji čekaju u redovima ispred Zavoda za zapošljavanje. Osim što su u groznoj situaciji da su u doba ovakve krize ostali bez posla oni su natjerani da stoje u redovima koji su kao što znamo posebno pogodni za širenje svake epidemije pa tako i ove. Apeliram stoga na uvaženog gospodina državnog tajnika i čitavu Vladu da što je moguće prije osigura uvjete da građani mogu ostvariti svoja prava bez čekanja u ovakvim redovima. Hvala.
Gospodin Vlaović prva replika.
Hvala lijepa. Kolega Grbin, dobro ste spomenuli da će turizam i turistički djelatnici i iznajmljivači prvi pretrpjeti i već trpe štetu jer gostiju nema, otkazane su narudžbe sve do tamo negdje kraja lipnja, srpanj i sigurno da treba konkretnije modele pomoći tim iznajmljivačima i slažem se s vama da to bude i otpis ovog prvog tromjesečja prvog paušala, a razmisliti je i za drugi jer već do 6. mjeseca znamo da neće biti gostiju. A evo spomenuo bih tu i problematiku turističkih vodiča i oni su uglavnom organizirani različitim organizacijskim oblicima, većina njih su ili obrtnici ili paušalisti i slično. Isto tako sada posla nemaju, ne mogu si platiti ni poreze ni doprinose, nemaju za plaću, a nismo čuli u ovim predloženim mjerama da se vodilo računa o njima jer značajan je broj njih koji su svoj dohodak na taj način ostvarivali i predlažem da se i ta skupina ljudi uvrsti u mjere kako bi im se pomoglo da sačuvaju svoja radna mjesta i osiguraju dohodak. Hvala.
Vrijeme. Odgovor.
Zahvaljujem. Poštovani kolega. Ja sam se naravno ograničio na onaj sektor kojim je i između ostalog zbog kraja iz kojeg dolazim blizak, ali naravno da su tu uključeni i turistički vodiči kao i mnoge druge profesije obrti itd. iako oni doduše jesu pokriveni određenim mjerama koje Vlada RH predvidjela. Ono što mi ipak ovdje nedostaje, ali utješen sam koliko toliko najavom predsjednika Vlade da ovo nije kraj nego tek početak mjera kojima će se štititi gospodarstvo i status naših građana pogođenih ovom krizom je činjenica da su mnoge druge zemlje prošlog tjedna bile radikalnije i odlučnije u svojem prvom koraku. Ali za sada idemo napraviti ovo, a onda ćemo imati ne puno, ali imat ćemo barem malo vremena da se pripremimo drugi korak koji bi trebao doći što je moguće prije.
Vrijeme. Gospodin Kliman.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Grbin, da slažem se s vama da treba razmišljati o tome i o otpisu. Za sada kao što smo dobili na uvid ove mjere koje moram reći pozdravljam kao takve, da nadamo se da to neće biti kraj cijele priče nego da je to prvi korak. I mi smo danas i na Odboru za turizam i na Odboru za financije razgovarali o tome i dobili smo uvjeravanje da će se pratiti rezultati tih mjera i shodno tome da će i Ministarstvo financija i Ministarstvo turizma poduzeti daljnje korake. Ako bude potrebno ja sam uvjeren da će i Vlada RH imati razumijevanja prema malim iznajmljivačima, prema ugostiteljima i prema svima onim potrebitima koji su se našli u teškim situacijama da će, da će krenuti za mjerama otpisa potraživanja.
Odgovor g. Grbin.
Zahvaljujem poštovani kolega. Pa ja s vama dijelim taj, nazovimo ga tako, umjereni optimizam jer je on, jer je sve ovo o čemu smo i vi i ja govorili u tom sektoru posebno, posebno bitno. Mi znamo da mnoge obitelji u RH za svoju egzistenciju ovise o smještaju u domaćinstvu. Mi isto tako znamo da to nije dobro i da bi bilo puno, puno bolje da je smještaj u domaćinstvu samo dopunski prihod. Ali svjesni smo da to naprosto nije tako. Tim obiteljima u ovim trenucima moramo pomoći, tim više što su mnogi od njih, mnogi od njih do grla u kreditima. Pa ako ne napravimo i onu drugu mjeru o kojoj sam govorio, a to je moratorij na kamatu, ti će se ljudi zakopati da se, ne da se neće moći otkopati, nego kad im država bude morala pomagati onda će to biti puno skuplje [[Upadica: Vrijeme]] nego ovo sada. Hvala.
Hvala lijepa. Sada je na redu g. Željko Jovanović, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče, kolegice i kolege. A uključio bi se u ovu raspravu sa nekoliko svojih misli pri čemu na početku naglašavam da ove predložene mjere hrvatske Vlade doživljavam zaista kao prvi početni paket koji će se kontinuirano morati nadograđivati jer će to tražiti svakodnevne životne situacije. Prema tome, iako već sada čujemo vapaje sa terena da ove mjere neće biti dovoljne, u ovom trenutku zaista nemamo drugo nego ih podržati, ali istovremeno tražiti od hrvatske Vlade proaktivno djelovanje da u svakom trenutku bude spremna reagirati konkretnim potezima koje će sačuvati i radna mjesta i poslovanje svih poslovnih subjekata u RH. Naravno, očekujem da to čine i jedinice lokalne samouprave. Evo ja dolazim iz Rijeke, Rijeka je već donijela odluku o paketu mjera kojima će pomoći poduzetnicima da prežive ovo teško stanje, a zajedno sa Crvenim križem aktivno sudjeluje u dopremi hrane, lijekova i svega što je potrebno starijima od 65.g. Ono što je najbitnije da sve odluke koje će donositi Vlada budu pravodobne, učinkovite i transparentne, to je ključno. Ponovit ću, pravodobne, učinkovite i transparentne. U tom smjeru ide i prijedlog SDP-a vezano za izvršenje proračuna i preraspodjele koje će biti, kao i kriteriji po kojima će se te preraspodjele odvijati da se o njima izvješćuje Odbor za financije. A ja bi tu dodao, obzirom da značajan dio tog paketa i proračunskih preraspodjela se tiče zdravstva, i Odbor za zdravstvo. Također molim da se odmah još jednom hitno iskomuniciraju mjere i potezi koji će ići prema svim radnicima koji su već ostali bez posla i poslani na HZZ. Nekoliko njih jučer, sa njima sam razgovarao i zaista ljudi su očajni. Prema tome, iako ovaj paket predstavlja mjere za očuvanje zdravlja gospodarstva, naravno da je on usmjeren na održavanje i funkcioniranje sustava zdravstva i zdravlje svih građana RH. Podsjećam da je naš sustav zdravstva 2019. završio sa ogromnim dugovima i da je praktično bio, zahvaljujući bivšem ministru, doveden na sam rub bankrota. Ističem da se ništa od toga nije promijenilo. Dakle, svi ti problemi su i dalje prisutni, oni su samo sada u sjeni ogromne krize koja je nastala zbog koronavirusa. Prema tome, vrlo je važno, premijer Plenković je to naglasio danas, ali čini mi se ne dovoljno glasno, da će sredstva za funkcioniranje zdravstva biti osigurana i to onoliko koliko treba. Međutim, u nabrajanju sredstava iznoseći tih 30 milijardi kuna, nigdje zapravo nije spomenuo koliko će sredstava biti osigurano za zdravstvo. Ja razumijem da je to teško procijeniti, ali bih volio čuti kakva je procjena o potrebnim sredstvima, ne samo za borbu sa koronavirusom nego funkcioniranje zdravstva općenito jer moramo biti svjesni da uz koronavirus građani RH i dalje oboljevaju od svih onih bolesti od kojih su oboljevali i proteklih 20.g. i da lječenje tih bolesti ne smije biti dovedeno u pitanje. Prema tome, očekujem, i to sam rekao danas i na sastanku sa ministrom zdravstva da se Odbor za zdravstvo redovito izvješćuje o svim potezima koji se tiču postupanja u sustavu zdravstva. Također iz ove krize još je jednom i vidljivo da je jedan od najsnažnijih temelja hrvatskog društva, javno zdravstvo. Javno zdravstvo mora biti solidarno, sveobuhvatno i svima jednako lako i brzo dostupno. Pa prema tome, ovu krizu treba iskoristiti kao dodatni motiv da se ojača javno zdravstvo jer smo u prošlosti bili svjedoci potpuno suprotnih poteza i razmišljanja i da sustav zdravstva napokon postane fiskalno održiv. Prema tome, istovremeno dok traje ova borba sa koronavirusom, ja očekujem od ministarstva i stručnih službi u Ministarstvu zdravstva da donesu konkretne planove o upravljanju kadrovskim resursima koji će svim zdravstvenim radnicima osigurati da njihov rad i usavršavanje budu adekvatno vrednovani, kako liječnika, tako i sestara i to od onih sa SSS do prvostupnica i magistara sestrinstva, ali i svih ostalih zaposlenih u zdravstvu. Vidimo na ovom primjeru koliko je važna medicinsko laboratorijska dijagnostika i ja očekujem da ministar Beroš hitno prekine diskriminaciju magistara medicinsko laboratorijske dijagnostike i omogući im ustavom zagarantirano pravo na rad sukladno njihovom fakultetskom obrazovanju. Također kolegice i kolege, mi smo svjedoci koliko je ova kriza sa koronavirusom pokazala važnost zdravstvene i medijske pismenosti. Dakle, građani moraju znati prepoznati lažnu vijest, pratiti prave informacije koje su utemeljene na struci i znanosti. Pa je i ovo prilika da još jednom iskažemo koliko je bitno da naša djeca od vrtića imaju kvalitetan odgoj i obrazovanje za zdravlje, ali i za građansko društvo i demokraciju. Sve to pomoći će nam da iz ove pandemije izađemo kao bolje, zdravije društvo, kao bolji građani svjesni svoje osobne odgovornosti za zdravlje ali i odgovornosti za zdravlje svih oko nas. Prema tome, postoji ona stara „Što te ne ubije, to te ojača“, eto ja se nadam da ćemo biti takvi da iz ove krize izađemo kao bolje, organiziranije i zdravije društvo. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sada je na redu g. Gordan Maras, izvolite.
Hvala vam lijepo, g. potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, poštovani naši sugrađani i sugrađanke koji nas sada trenutno gledate u prijenosu, nekoliko bi htio stvari reći na samom početku svoje rasprave a vezane su uz trenutnu situaciju. Kao i mnogi ovih dana a znam da ima jako puno umirovljenika doma, ljudi starije životne dobi sa kroničnim bolestima, molim vas, ne izlazite vas, slušajte preporuke epidemiologa, mislim da je najvažnije u ovom trenutku da se svi zajedno skupimo, da slušamo jedni druge, da pomažemo jedni drugim, da ovo što se sada dešava u cijelom svijetu sa što manje problema prođemo i na neki način sa što manje nesreće, ožiljaka, negativnih stvari koje nam dešavaju kako bi bili sutra ja bi rekao u boljoj poziciji da nastavimo sa normalnim životom. Znači, bitno je da vodite računa o sebi i o ljudima oko sebe. Sa druge strane, htio bi se zahvaliti svima onima koji u ovom trenutku naporno rade a ima ih jako puno. Da sad ne nabrajam sektore, nisu to samo zdravstveni djelatnici, oni koji omogućavaju da država normalno funkcionira, da je sigurna, da imamo povjerenje da ćemo kroz ovu krizu kao država, kao društvo proći sa što manje posljedica. Naravno najzahvalniji smo prema zdravstvenim djelatnicima, djelatnicima u bolnicama koji rade ogroman posao ne misleći pritom na sebe nego na građane i na neki način na svoju prisegu koju su dali na početku da će se brinuti o našim sugrađanima, da će ih liječiti i pokušati napraviti sve kako bi opet kažem ovu krizu koja je ogromna, koja nas je zadesila, prošli sa što manje problema. Kako smo se za krizu moj je dojam, što se tiče zdravstvene strane jako dobro pripremili, mislim da država radi što može, da imamo solidne temelje prvenstveno u ljudima koji rade u tom sustavu, da imamo povjerenje u njih, u civilnu zaštitu imamo također povjerenje, u sve one koji rade sad taj naporan posao, tako mislim da sa druge strane što se tiče gospodarskih mjera i ovoga što smo danas odbili na raspravu, koje sve treba po mojem mišljenju podržati jer su to sve mjere koje mogu nekome pomoći ali vidi se da je jako puno mjera i da je još jako puno nepoznanica oko tih mjera kako će one i na koji način djelovati prema tvrtkama i prema našim sugrađanima. Znači kada ogolimo sve, kada stavimo na stranu zdravstveni rizik i bolest, kažem da imam potpuno povjerenje u naš zdravstveni sustav u ovom trenutku i slušam i pokušavam se odnosno pridržavam se svih onih mjera koje zdravstveni sustav daje, tako sa druge strane mislim da gospodarstvo odnosno tek kriza koja slijedi iza ovoga, gospodarski zaslužuju malo više aktivnosti, malo više poruka od strane države kako bi sa što manje štete prošli taj dio. Znači ukoliko govorimo o tome da u ovom trenutku postoje tvrtke koje su ostale preko noći bez posla i to ne malo tvrtki, znači otprilike u ovom trenutku preko 100 000 naših sugrađana je ostalo bez svojih mjesečnih prihoda zbog toga šta su tvrtke prestale raditi. Onda mora biti jasno da nikakve odgode, nikakve obustave isplate poreza i doprinosa te tvrtke neće spasiti jer oni prihoda niti nemaju. niti mogu isplatiti plaće svojim radnicima. Kada gledamo male obrtnike, poduzetnike koji je 100 000 u ovom trenutku, koji ne znaju da li će sutra uopće otvoriti lokal i ako otvore, koliko će prometa biti, to su frizeri, to su lokali, to je ugostiteljstvo, to je sve ono šta govorimo na neki način šta je u kontaktu svakodnevno sa našim sugrađanima, od sutra vrlo vjerovatno, danas možda imaju promet 20, 30% a od sutra ako se pooštre mjere, taj će prihod biti isto 0. I sa te strane država mora dati financijsku pomoć, mora sačuvati svako radno mjesto jer ako gledamo Njemačku gdje je srce industrije, znači Wolkswagen i BMW od danas ne rade i država garantira 60% plaće minimalno zaposlenima i sa druge strane te tvrtke iz određenih dobiti i mogućnosti kreditiranja, pokrivaju još nešto malo više od tih 60% plaće koje su davali ljudima da ljudi ne rade dok ne prođe ta kriza, Hrvatska mora odgovoriti na isti način. Mora odgovoriti na isti način, prema turizmu, prema industriji, prema ljudima koji danas više posla nemaju. Poruka da će se isplatiti minimalna plaća je dobar početak, dobar početak, ali mislim da država mora dati više. Mislim da država mora dati više, mislim da država također mora poslati jasnu poruku da se ni u kakve investicije pretjerane ne ide, da ćemo smanjiti javnu potrošnju a sa druge strane stati iza ljudi u gospodarstvu koji de facto do jučer i danas, dandanas neke tvrtke pune taj isti proračun, da ćemo stati i da ćemo omogućiti da to jednostavno ne stane i da kao što je rekao kolega Grbin, danas nemamo redove pred Zavodom za zapošljavanje. Sa te strane ne mislim da treba prolongirati tvrtke doprinosa i poreza, ja mislim da tvrtke u ovom kriznom razdoblju treba osloboditi doprinosa i poreza, pogotovo ove tvrtke koje neće moći radit jer koji smisao je da im prolongiramo pa da onda ti ljudi to neće moći platit narednih 3, 4, 5 mj. i da ih onda nakon toga oslobađamo. Treba smanjiti javnu državnu potrošnju i osigurati financijsku potporu tvrtkama, financijsku potporu na način da se za svakog zaposlenog garantira određeni iznos koji mora biti viši od minimalne plaće. Sa druge strane mislim da usporedno sa time HNB i Ministarstvo financija trebaju krenuti u razgovore sa poslovnim bankama o obustavi kredita, plaćanja rata kredita građanima na određeni period, moratorij u kojem bi plaćali eventualno kamate ili minimalne neke troškove koje bi išli prema bankama ali se mora razmišljati i o moratoriju na otplatu kredita za građane koji su ostali bez posla i koji su pogođeni gospodarski odnosno financijskom krizom. I sada dolazimo do jedinice lokalne samouprave, odnosno jedinica lokalne samouprave, neke kao Rijeka su već donijele svoje mjere, ja mislim da jedinice lokalne samouprave nemaju veliki financijski kapacitet ali primjerice grad Zagreb ima mogućnost pomoći svojim tvrtkama i ovdje ću reći osobno svoj stav. Nema potrebe da sada jurimo i završavamo žičaru, nikakve potrebe. Ukoliko treba 200, 300 milijuna kuna odvojiti, onda sam skloniji da se da potpora mikro poduzetnicima, obrtnicima, njih 20 do 30 000 u gradu Zagrebu i da im se u 30 dana da dok će biti očito privremena zabrana da im se da pomoć u iznosu 10 000 kuna. To je puno kvalitetnija pomoć ljudima da prežive taj period dok ne počnu normalno ponovno radit nego da se žuri i juri sa završetkom žičare na Sljemenu koja je btw. svi znamo koliko košta. Znači s druge strane, oslobođenje komunalne naknade treba biti 100%-tno za tvrtke koje ne rade, 30%-tno može biti smanjenje za tvrtke koje rade. To je vidim predložio gradonačelnik sutra na skupštini. Ja mislim da treba osloboditi 100%-tno komunalne naknade tvrtke, frizere, obrtnike, ugostitelje koji ne rade. Ne vidim smisao da plaćaju komunalnu naknadu gradova dok ne mogu raditi. Na kraju poruka je vrlo jednostavna. Skupimo se svi, napravimo što možemo kao država, kao jedinica lokalne samouprave kako bi ovu krizu prošli što lakše. I još jedna poruka na kraju svima koji nas gledaju, poštovani sugrađani, molim vas pridržavajte se naputaka epidemiološke službe kako bi svi zajedno prošli kroz ovo sa što blažim posljedicama. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. G. Pernar vam hoće replicirati, izvolite.
Uvaženi zastupniče Maras, rekli ste da ne znamo koje će biti posljedice mjera Vladinih, pa znamo, vidjeli smo gužvu pred Zavodom za zapošljavanjem, vidjeli smo paniku kod ljudi koji nemaju otkuda platit stanarinu, vidjeli smo poruke poslodavaca koji moraju gasit svoje obrte ili poduzeća. Ovo što se događa je socijalna katastrofa, naravno i gospodarska katastrofa, a Vlada nažalost uopće ne razumije što se događa niti je Vladu zapravo briga. Ja sam pozvao premijera Plenkovića da kao čin solidarnosti sa drugim građanima, da njima pomogne više a nama neka u Saboru smanji plaće i u Vladi neka smanji plaće, ali kaže meni g. Plenković da sam ja demagog a on je tobože ozbiljan. Vidjet ćemo kad ovo sve prođe ko je bio ozbiljan a ko je bio demagog. Hvala.
G. Maras.
Hvala vam lijepo. Kolega Pernar, sad ću vas iznenadit sa svojim odgovorom. Ja mislim da je Vladu briga. Svakog normalnog sugrađana naše zemlje je u ovom trenutku briga kako će se situacija odviti i ja vjerujem u potpunosti i da je premijera Plenkovića briga i da je ministre koji rade na ovom problemu briga, da cijela kriza prođe sa što manje štete i što manje posljedice. I sa te strane mi smo opozicija, ne možemo upravljati ovom krizom, imamo svoje ideje ali ćemo pomoći koliko god možemo. Neke od ovih mjera možda nisu savršene, ali sve ćemo ih podržati kako bi zajednički pokušali našim sugrađanima omogućiti da ovu krizu prođemo sa što manje posljedica i ne treba na ovoj temi bistriti i politizirati nego se trebamo svi zajedno skupit i pokušat napravit što možemo. Hvala vam lijepo.
Hvala. G. Vešligaj ima sada svoju pojedinačnu raspravu, hvala.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Evo ja ću isto u svoje ime pozdraviti ove mjere Vlade RH, naravno reći ću da smo svi mi ovdje u oporbi očekivali da bude malo više toga, da bude malo sve skupa konkretnije ali evo nakon današnjega istupa koji su imali vladajući, prvenstveno mislim na predsjednika Vlade i na ministra financija, ipak očekujemo u budućnosti malo i konkretnije mjere jer mislim da je ovo trenutak kad ne možemo razmišljati o nekakvom uobičajenim ekonomskim kategorijama, ne možemo samo razmišljati o tome koje su nam trenutne mogućnosti nego moramo izaći iz tih okvira jer obaveza države a država nije samo himna, grb i nogometna reprezentacija nego država mora pokazati jednu odgovornost i obaveza je države da intervenira u ovakvoj situacija jer ona prvenstveno zbog toga i postoji, zato treba ići iznad mogućnosti koje trenutno ona ima. Treba dati jedan jasni stimulans gospodarstvu koji se ne može svest isključivo na ove odgode nego treba razmišljati i o nekim jednokratnim potporama za one sektore gospodarstva koji su najviše ugroženi, oni nisu jednako ugroženi u svim dijelovima Hrvatske. Ja dolazim primjerice iz Krapinsko-zagorske županije, kod nas je razvijen uz industriju koja je razvijena, kojoj treba prvo pomoć, proizvodnji razvijanja recimo, izuzetno jako prijevoznički sektor, oni danas isto trpe velike gubitke a znamo koliko su nam u ovom trenutku potrebni. Hvala svim evo vozačima koji su danas negdje na cestama i koji omogućavaju da imamo danas normalnu koliko-toliku normalnu opskrbu u našim trgovinama sa mješovitom hranom, sa lijekovima, sa svim onim drugim što je neophodno. Naravno najveća zahvala ide zdravstvenim radnicima kojima moramo odati jedno posebno priznanje, radnicima u Crvenome križu koji neumorno isto rade i obilaze naše starije sugrađane, blagajnicima, čistačicama itd. Pokazala je ova kriza zapravo i pokazuje da nam turizam ne može biti nešto na što se možemo isključivo bazirat, to je sasvim jasno. Ali ko i svaka kriza, ja smatram da i ova ima određenu priliku, priliku za oni sve što je danas rečeno. Da ojačamo prehrambenu industriju, drvnu industriju, sve ono što je nažalost u proteklih 30 g. dobrim dijelom devastirano. Ono što ja smatram da bi trebalo urgentno dodati od mjera, to je svakako da se omogući jednome roditelju plaćeni godišnji odmor, evo pozdravit ću ovdje i mjeru od HZZZ-a, mislim od danas di se omogućuje puno plaćeno bolovanje, to je nešto što je svakako dobro ali smatram da ovo također treba biti osigurano, godišnji odmor za roditelje a ne da to ide na teret poslodavaca, bili oni u javnom ili u privatnome sektoru. Razmisliti također da i o tome ovo što su evo brojni moji sugrađani, ne samo sugrađani nego i ljudi iz moje izborne jedinice, iz Krapinsko-zagorske županije upozorili, da ih određeni poslodavci šalju sada na godišnje odmore, moramo zadržati nekakvu ljudskost u ovoj situaciji i gledati za tim da se ipak i ti godišnji odmori nekako refundiraju poslodavcima a ne da ih šalju jer možda će oni biti ti koji će koliko-toliko moć spasiti i turističku sezonu u budućnosti. Evo s obzirom da sam čelnik lokalne samouprave, reći ću samo to a vjerujem da nema čelnika lokalne samouprave koji ne bi dao maksimum koji može iz svoga proračuna no međutim ovdje moramo biti također, istaknuti se treba jedna stvar. Da je financijska situacija, fiskalni kapacitet lokalnih jedinica na razini Hrvatske vrlo različit, razlikuju se izvorni prohodi i zato smatram da ovo nije vrijeme da se dijelimo. Neke lokalne jedinice će možda osigurati jako veliki paket pomoć i svojim građanima i gospodarstvu, neke druge to neće moći bez toga da zapravo odu u nekakve velike minuse. Zato pozivam ovdje i Vladu također da i tu sagleda malo širu sliku, da ne dođemo u situaciju da će negdje možda roditelji morati plaćati vrtić za vrijeme kada on ne radi. Recimo kod mene u gradu Pregradu naravno da to neće trebati međutim znam i lokalne jedinice koje su slabijega fiskalnog kapaciteta i možda neće to moći s obzirom da su sad i u provedbi nekih velikih EU projekata itd., da nam bude to oslobađanje koje će ići od komunalne naknade također otprilike u nekakvim jednakim gabaritima a ne da se neko samo zbog toga jer živi u određenom djelu Hrvatske di su nekakve mogućnosti lokalnih jedinica financijski veće da onda on ima određene povlastice. Ovo nije vrijeme za to, ovo nije vrijeme za to a vjerujem da su u Vladi svjesni kakve su danas te razlike regionalne prvenstveno na razini cijele RH. Naravno, prvo nam mora biti na prvom mjestu sigurnost, nakon toga spas radnih mjesta ali nemojte kroz ovo okliještiti do kraja lokalne proračune jer kriza će proć, imat će veliki utjecaj na psihu ljudi i trebat ćemo onda i društveni život u našim malim sredinama, trebat ćemo i kulture, trebat ćemo i sporta, a toga u manjim sredinama nema, nema bez naših udruga, nema bez naših ustanova itd., oni će imati veliku ulogu da se taj život normalizira a neće se tako lako normalizirati nakon ovoga o čemu danas svjedočimo. Za kraj poruka jedna, treba nam naravno više solidarnosti, trebamo poslati jednu poruku ovdje i optimizma. Neka čovječanstvo, reći ću iz ove krize i profitira, imamo neke i sjajne primjere pomoći starijim osobama, vidjeli smo u Italiji da dolaze evo i kineski liječnici, dolaze kubanski liječnici, naučimo nešto iz nje, iz krize, imamo jednoga univerzalnoga, zajedničkoga neprijatelja i ja vjerujem da ga zajedničkim snagama možemo i poraziti, evo naš zdravstveni sustav se je pokazao kao jedan vrlo žilavi zdravstveni sustav prvenstvo zahvaljujući ljudima i neka nam kod svih ovih mjera na prvom mjestu bude uvijek čovjek. Svih mjera mora biti na prvom mjestu čovjek a tek onda razmišljamo o svemu drugome. Evo hvala.
G. Maras prva replika.
Hvala lijepo, kolega Vešligaj na vašoj zbilja emotivnoj raspravi, mislim da je bitno da istaknemo da su ljudi u prvom planu i sa te strane mislim da bi bilo dobro da danas svi skupa ovdje imamo jasnu podršku prema našem zdravstvenom sustavu, prema mjerama koje danas podržavamo, da i Vlada čuje, ne bi bilo loše prijedloge opozicije i da prihvati neke prijedloge opozicije, to bi bila ja mislim jedna vrlo kvalitetna poruka i prema našim sugrađanima da se vidi da smo svi skupa zajedno u ovom i da ćemo zajedno kroz ovo proći. Primjerice, moj prijedlog bi bio Vladi ako državni tajnik sluša, a vjerojatno sluša će zapisat da se tijekom krize oslobode plaćanja doprinosa za Hrvatsku gospodarsku komoru svi poduzetnici u RH. Evo to je recimo moj prijedlog, šta vidim da Vlada nije uočila, vjerujem da je to propust, ali vjerujem da će to prenijeti kolega državni tajnik i da ta vrsta doprinosa nije potrebna u vremenu krize, mislim da to država mora osigurati. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin VEšligaj, odgovor.
Zahvaljujem. Pa evo ja vjerujem da će Vlada stvarno prihvatiti ove prijedloge koje ćemo poslati, prvo kroz amandmane, bilo bi jedna ja mislim velika poruka da se odstupi od one uobičajene prakse, a to je da se odbacuju svi prijedlozi oporbe. Dakle, ovo je vrijeme kada ako smo svi stavili glavne na skup, glave skup kako bi mi to rekli u Zagorju, onda siguran sam da i s ove strane sabornice može doći nešto dobro i kvalitetno što može unaprijediti ove mjere. Bilo je i kod drugih zakona dobrih i konstruktivnih prijedloga i znam da su neke kolege kada i u neformalnim kontaktima svima govoriti pa to je uredu i to nije prošlo, ali sada uistinu nije vrijeme za skupljanje nekakvih jeftinih političkih poena nego je vrijeme za to da radimo na što kvalitetnijim mjerama i što kvalitetnijim zakonskim prijedlozima. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa. Gospođa Ahmetović.
Kolega VEšligaj rekli ste nešto o efektima ove krize na proračun jedinica lokalne samouprave, ono što bih ja dodala samo jeste da kompenzacijske mjere koje predlaže Vlada neće omogućiti disanje jedinica lokalne samouprave jer neće nama nitko namiriti nedostatak prihoda od poreza na dohodak, samo će nam se posuditi novac koji moramo vratiti. A od kuda ćemo ga vratiti ako naši poduzetnici, ako naši ljudi, građani neće raditi? zbog toga one odgode plaćanja svih davanja nisu zapravo dostatna mjera nego je zaista potrebno opisati takva davanja kao što je to učinila i Velika Britanija na 12 mjeseci po pitanju poreza na dobit. Kao što su danas scene pred Zavodom za zapošljavanje očekujemo i scene pred jedinicama lokalne samouprave jer mi smo prva vrata građanima kojima se obraćaju kada im je teško. Mi ćemo pokušati pomoći, ali nisam sigurna hoće li nam Vlada pomoći da mi to uspijemo.
Gospodin VEšligaj, odgovor.
Pa evo svi znamo da je Hrvatska visoko centralizirana zemlja, da se većina prihoda nalazi u državnome proračunu i ovo je sada zapravo vrijeme da Vlada pokaže odgovornost. Ako se godinama zemlja centralizirala financijski prvenstveno onda lokalna samouprava danas ne može podnijeti preveliki financijski teret ove krize. Ja sam rekao i prije, smatram da svaki lokalni čelnik mora biti solidaran i da treba napraviti maksimalno što se može u ovoj situaciji i osigurati određena sredstva za spas radnih mjesta, osigurati naravno da sve ustanove funkcioniranju, da komunalni sustav funkcionira, sve ono što je u obavezi jedinice lokalne samouprave. Međutim, svi znamo na koji način se raspodjeljuju ta sredstva koja se skupljaju, svi znamo koliko puta smo smanjivali stope koje se odnose na porez na dohodak, koliko puta smo povećali tu poreznu osnovu, nažalost danas raspolažemo sa sredstvima s kojima raspolažemo, ako idemo prema centralizaciji svega onda je država tu najodgovornija … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Hvala. Vrijeme. Sada je na redu pojedinačna rasprava gospođe Irene Petrijevčanin Vuksanović. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče Zrinušić. Ja sam danas u funkciji dežurnog HDZ-ovca u ovoj sabornici, valjda sam tako dobro proučila ovaj paket zakona da me je dopala ta uloga. Kao što smo već čuli iz prethodnih rasprava danas pred sobom imamo jedne izvanredne mjere, a prije svega treba reći nekoliko bitnih činjenica i informacija koje nisu možda dodatno naglašene. Recimo samo da je u Austriji recimo u ponedjeljak, a to je vidim sada i u medijima 450 tvrtki podnijelo zahtjeve za otpuštanje dijela radnika, a znamo da je Austrija jedna od bogatijih zemalja EU. Znači danas smo suočeni sa posebnim okolnostima, ne kažem da će Hrvatska ići u tom smjeru niti bi trebala ići, niti ovaj paket vodi u tom smjeru, upravo suprotno, ali treba biti svjestan u kom smjeru zapravo globalno ide svijet i EU i Hrvatska kao članica EU da ova pandemija i ekonomske posljedice pandemije će zapravo biti veće od ekonomske krize iz 2008., a nije pretjerano reći da je svijet danas sa korona virusom suočen sa najvećom krizom od Drugog svjetskog rata. I budući da su ove posebne okolnosti na koje nitko nije mogao računati, nitko se nije mogao pripremiti do kraja i nitko nije mogao predvidjeti sve scenarije, treba reći da Hrvatska u ovim okolnostima se ipak ubraja među one zemlje koje su bile bolje u nekoliko činjenica. 1. urgentnoj organizaciji kriznog Nacionalnog stožera, 2. u pripremi zdravstvenog sustava za epidemiju, 3. u reakcijama Vlade na prve oboljele i daljnjim koracima u preventivnom djelovanju radi zaštite zdravlja ljudi, 4. u hitnim mjerama za sprečavanje većih šteta u gospodarskom i zdravstvenom sustavu i 5., ali ne manje važno u strateškom promišljanju daljnjih koraka i ublažavanju posljedica ove epidemije odnosno pandemije. Bitno je reći da je Krizni stožer i Vlada, a uključujući i sve pojedince koji danonoćno i vrijedno rade i njima posebna zahvala na pomoći i organizaciji su pokazali veliku odgovornost i dobar sustav organizacije. Posebice govorim dobar sustav organizacije naglašavajući pri tom primjere nažalost nekih zemalja, a imamo i susjedne zemlje poput Slovenije i Italije koje nisu se snašle, idemo tako reći, nisu adekvatno reagirale na vrijeme, niti su možda baš do kraja strateški promišljale daljnje korake. I najtragičnije posljedice koje se mogu dogoditi, posljedice lošeg činjenja ili ne činjenja su zapravo tragične nečinjene odnosno činjene politike može izazvati smrti i niz tragičnih smrti u posljedicama koje su zapravo nemjerljive za pojedinu državu i globalno. Hrvatska treba jasno reći ne ide u tom smjeru, niti će ići u tom smjeru, neće doći do eskalacije ili do obezglavljenosti sustava niti zdravstvenog, niti gospodarskog i to treba jasno poručiti i još jednom dodatno naglasiti. Današnji paket hitnih zakona koji je premijer jutros ovdje iznio pred svim nama treba gledati set prve pomoći koji pokriva baš sve sektore gospodarstva i baš sve sektore sustava. Drugim riječima nema sektora koji nije pokriven, a da će biti obuhvaćen krizom ili je već obuhvaćen krizom, dakle od poljoprivrede, turizma, obrtništva, poduzetništva pa do nas građana privatno bilo da smo u svojstvu zaposlenika, bilo da smo u svojstvu umirovljenika, bilo da smo u svojstvu korisnika mirovinskog, zdravstvenog ili kreditnog sustava. Dakle, za svakog dionika ovim paketom mjera nudi se set prve pomoći i sad mi je već teško govoriti jer cijelo vrijeme kolega Pernar i kolega Bulj ovaj razgovaraju, baš neprimjereno, ja cijelo vrijeme šutim i slušam druge. Ispričavam se. Jednostavno rečeno država daje set prve pomoći koji ne treba podcjenjivati i nije dobro obezvrjeđivati. Mjere koje stoje više od 30 milijardi kuna i nadamo se kao što ovdje čuli da nećemo trebati idući set hitne pomoći, da će nam ovaj biti dovoljan, ali to nažalost ne može nitko predvidjeti u ovom trenutku ako sve skupa potraje onda ćemo ići s daljnjim mjerama, a naravno opet s istim ciljevima. Od sutra paket hitnih mjera dakle treba djelovati u smislu da ublažuje štete i to je osnovni smisao, no treba jasno reći da ne može sve biti na Vladi, tu su i mnogi drugi dionici poput poslodavaca i opet nisu svi u istoj poziciji kao što nisu ni svi građani u istoj poziciji. Nekima je lakše, a nekima je teže. Posebice veliki poslodavci i na njih je i Vlada apelirala i apeliramo mi ovdje u saboru trebaju preuzeti veću odgovornost. Zato je posebno bitno pohvaliti one koji su već danas poduzeli mjere i nagradili svoje zaposlenike, ali nažalost bit će i onih poslodavaca koji će unatoč mjerama otpuštati radnike i odlučiti se na tu, nažalost na tu mjeru kao što sam rekla na početku i treba reći da će Vlada nadomjestiti onoliko koliko može u gospodarskom sektoru, ali ipak treba znati da su posebne okolnosti, one će trajati mjesecima i treba na neki način apelirati na reprogramiranje svijesti onih poslodavaca koja je i dalje isključivo zarada i profit osnovni i jedini cilj. Jer treba reći koliko god zvuči sada grubo da neki će ipak željeti dodatno zarađivati i na krizi, neki će željeti i dodatno profitirati. I treba reći da je ovdje naravno bitna uloga Vlade, ali bitan je i taj manji set i reprogramiranje svijesti poslodavaca jer ako jedni poslodavci mogu nagradit dodatno zaposlenike za dodatni rad onda nije baš nužno da drugi daju otkaze. Postoje druge mjere koje je Vlada danas predstavila. Dakle, cilj ovih stožernih mjera je prije svega sačuvati ljude od otkaza, očuvati radna mjesta, ali isto tako i pomoći svima koji su s druge strane, dakle poduzetnicima da doslovce ne propadnu. Pomoći isto tako obrtnicima i koliko god je moguće ublažiti štetu baš doslovce za sve nas, bez obzira na naš status momentalno i položaj bilo na tržištu rada, bilo osobno. Bitno je sačuvati i gospodarski, bitno je sačuvati i zdravstveni sustav i napose nas građane osobno i naše obitelji neovisno o tome u kojem djelu Hrvatske se nalazili, u koje dijelu Hrvatske živjeli, što smo po struci, gdje radimo ili jesmo li zaposleni ili nezaposleni. U tom smislu ide ovaj paket hitnih mjera čija je ukupna vrijednost veća od 30 milijuna, milijardi, milijardi kuna. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Gospodin Pernar ima repliku.
Uvažena zastupnice imam jedno pitanje vrlo jednostavno za vas. Zamislite da imate poduzeće i zamislite da vam država zabrani rad, što se od sutra događa, znači obustava je rada ne možete raditi, imate recimo 10 zaposlenika, biste li vi tim zaposlenicima plaćali doprinose ili ne ili biste im dali otkaz? Činjenica jest da država neće platiti troškove poreza i doprinosa već će samo dati privremenu odgodu, što znači da kad nastavite s radom, a vi ni ne znate kad će se nastaviti s radom opet ćete morati na kraju platiti sve to iako cijelo to vrijeme niste radili. Pitanje je vrlo jednostavno, pitanje je osobne naravi jer na njemu možemo vidjeti koliko su učinkovite Plenkovićeve mjere s jedne strane i koliko ste vi iskreni s druge strane. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Poštovani kolega, mjere su učinkovite i ja sam iskrena i nemojte skretati pažnju na sebe s ovakvim izjavama ne znam kakve su vaše organizacijske sposobnosti, ali ovoj Vladi se svakako ne može prigovoriti da ne reagira adekvatno, da ne reagira na vrijeme. Lako je danas upirati prstom u Vladu možda da nešto ne radi dobro, a baš danas to ne bi trebalo raditi i nitko nije rekao da Vlada radi bezgrešno, ali ova Vlada radi vrlo promišljeno, vrlo sustavno i što se vidi iz rezultata malo pogledajte oko sebe. Hvala lijepo.
Gospođa Leaković.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolegica je rekla kako nema niti jednog sektora, niti jedne djelatnosti koja nije obuhvaćena mjerama, već smo danas čuli od kolegice Strenja, ja ću ponoviti ima jedan, najmanje jedan sektor koji nije obuhvaćen, to je sektor medija, to je dakle novinari i Hrvatskog novinarsko društvo. Sindikat novinara je upozorio da Ministarstvo kulture nažalost nije u svoje mjere kojih je ionako premalo i koje su preopćenite, dakle uvrstilo ni na koji način pomoć medijskome sektoru. Već sada znamo, dakle da je došlo do otpuštanja, pogotovo slobodnih novinara, freelancera tzv., honorarnih suradnika i sigurno da će do toga još više doći, dakle medijski sektor je nastradao i u onoj velikoj krizi, ekonomskoj i financijskoj 2008.g., tek se polagano oporavio, ako se oporavlja, mnogo novinara je otpušteno, neki se nikada nisu vratili, dakle nije točno da su svi sektori u ovim prvim mjerama pokriveni. Dakle, nadamo se da će Ministarstvo kulture nakon današnje [[Upadica: Fala]] rasprave ipak čuti i [[Upadica: Fala lijepa]] dakle, naše prijedloge u vezi s tim.
Fala lijepa. Odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice … [[Govornik se ne razumije]] Ministrica Obuljen je danas bila na Odboru za obrazovanje, znanost i kulturu i to joj je pitanje postavljeno od strane mene i nekih drugih kolega. Doduše, kolega Jovanović je bio, al je malo zakasnio, pa nije čuo i mogu vam reći da u ovom prvom paketu hitnih mjera nije obuhvaćeno, to je točno, što ne znači da neće biti. Ja se nadam da će bit čim prije. Hvala lijepo.
Fala ljepa. Idemo dalje sa pojedinačnim raspravama, g. Bauk je na, na redu.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Što se tiče ovih mjera, njih je vrlo jednostavno opisati. Vlada traži prostor, kupuje vrijeme da osmisli nešto čime će pokušati dodatno ublažiti ovo što se događa jer ni ona, a ni mi ne znamo koliko će trajati i koje će točno posljedice imati. Većina ovih zakona je u stvari omogućavanje članovima Vlade da interventnim mjerama putem Pravilnika neke stvari pokušaju riješiti. I premijer je najavio da ćemo možda uskoro ponovo raspravljati, nadam se da ćemo raspravljati o dodatnom paketu i u tom smislu ovo je jedan, jedna bianco mjenica koju dajemo i mi iz opozicije Vladi jer ćemo morati glasati za ove zakone, ne zato što su oni nešto pretjerano kvalitetni, nego ako njih ne donesemo bit će još gore. Dakle, to je tako. Naravno da oni ne rješavaju većinu problema, ali moramo u stvari postati svjesni pred kojim se, u kojoj se situaciji nalazimo i pred kojim se problemima možemo naći. Prof. Podolnjak je jutros u replici premijeru vrlo jasno upozorio da su već najavljena ili već suspendirana neka od temeljnih prava koja inače uživamo u normalnoj situaciji. Pravo na javno okupljanje, pravo na slobodu kretanja, pravo na obavljanje gospodarske djelatnosti ili pravo na rad u cilju zaštite stanovništva od epidemije. Ustav je predvidio takvu situaciju i ustvari Ustav je predvidio u čl. 17. da se u doba i velikih prirodnih nepogoda, što ovo svakako jeste, pojedine slobode i prava zajamčene Ustavom mogu ograničiti, a da opseg ograničenja mora biti primjeren naravi pogibelji, a za posljedicu ne može imat nejednakost osoba s obzirom na rasu, boju kože, spol, jezik, vjeru, nacionalno i socijalno podrijetlo i da čak ni u slučaju neposredne opasnosti za opstanak države ne može se ograničiti primjene Ustava o pravu na život, zabrani mučenja, surovog ili ponižavajućeg postupanja, te o slobodi misli, savjesti i vjeroispovijesti. Sve ostalo ako postoji opravdani razlog dovest će, dovest će, može se dovesti u pitanje. Je li ovo takva situacija? Danas možda nije. Hoće li bit za dva mjeseca? Dakle, ako dva mjeseca ovo potraje, ako budemo država u kojoj će radit samo trgovine, ljekarne, u kojoj neće radit škole ili će radit od kuće, u kojoj će bit potpuno blokirani život, u kojoj će se, neće se moći napuniti proračun jer se, jer ćemo ili odgoditi ili oprostiti, a niko neće ni raditi, onda dolazimo u jednu sasvim novu situaciju. Nadam se da smo toga, da smo toga svjesni. Ono što danas ističemo kao problem, za dva mjeseca mogli bi zaboraviti. Kao što nam prije mjesec dana ono što se događalo u Kini smo gledali sa neke, sa neke daljine, kao neće to kod nas. Ova priča s … [[Govornik se ne razumije]] bitno da se toga više nitko i ne sjeća. O čemu smo mi tu raspravljali od Nove Godine do danas? A možete li zamisliti o čemu ćemo raspravljati za dva mjeseca ako mjere suzbijanja epidemije ne daju rezultate? A od čega će ljudi živjeti nakon ta dva mjeseca kada ne rade, kada država može doći u jednu vrstu blokade? To je sve ono o čemu trebamo razmišljati. I zato se, zato se slažem s onima koji kažu da se možda nalaze, a to je gđo. Petrijevčanin rekla da se možda nalazimo u najvećoj krizi nakon II. svjetskog rata, ona će bit ako ona potraje. Dakle, ako to bude gotovo do kraja 4. mjeseca ipak neće, nadoknadit će se. Dakle, dva mjeseca, pa će onda turisti doć u 7. mjesec umjesto u 6., imat ćemo neki pad, al taj pad će biti, taj pad će biti ovoga, taj pad će bit nešto manji nego što bi bio da se ovo produži do, do kraja ljeta i onda pad 100% otprilike jer ako nitko ne može nigdje ić, ako su granice zatvorene, oni koji dođu moraju 15 dana u samoizolaciju, pa kad se vrate u svoju državu još 15 dana u samoizolaciju, tamo ko će ić na odmor, dakle koji tu, o čemu pričamo? Prema tome, prva stvar je da u tim kriznim situacijama država mora imati vodstvo, a kad kažem vodstvo onda mislim i na predsjednika i na Vladu i na sabor. I to vodstvo mora uljevati povjerenje. I dok je tako izbjeć ćemo najcrnji scenarij. I sve ove situacije u kojima to povjerenje koje se u ovom trenutku gleda kroz povećalo, oni koji ga imaju iznevjere, vratit će im se strostruko kasnije negativno. Dakle, ova priča o kupnji automobila je vjerojatno nanijelo takvu štetu svima koji su pozivali građane na strpljenje, solidarnost, na odricanje a oni su odlučili eto kupovat aute i nemoj da, dakle nije dobro za državu da se to više na taj način događa. Drugo o suspenziji rada sabora, dakle čak i za vrijeme u opasnosti u opstojnosti države sloboda misli savjesti i vjeroispovijesti se ne vodi u pitanje, to je čak vrijednost u našem Ustavu iznad države, iznad opstojnosti države, a Hrvatski sabor je jedino mjesto koje može kontrolirati Vladu kojoj smo dali velike ovlasti, kako tako. Ako to ne može Hrvatski sabor može predsjednik Republike, ali vlast bez kontrole sa maksimalnim ovlastima u situacijama krize ima vrlo veliki potencijal da kreće u diktaturu. Ako ovo potraje 3 mjeseca, 2, 3 mjeseca i dođemo u opasnost da se i temeljne demokratske vrijednosti počnu dovoditi u pitanje jer narod neće imati izbora, ne izbora političkih nego morat će se, nekako će morati preživjeti, ako država je slaba, ako nema mogućnosti pomoći jer nema novaca jer nitko ništa ne radi, a ne radi zato da se zaštitimo to je jedan začarani krug. Dakle, od čega će primjerice jedinice lokalne samouprave, čime će one funkcionirati u ovome razdoblju, kako će one izvršavati ono što očekuju da se, od nje očekuju građani. O tome ćemo raspravljati ali nažalost ne možemo danas. I tu Vladi dajem jedan kredit jer ni ona ne može predvidjeti još uvijek sve posljedice. Ovo su vatrogasne mjere, ali Bože moj ako dođete s brodom do utopljenika prvo mu bacite pojas, on će ostati u moru ako je loše vrijeme, bit će mu hladno ali neće se utopit, ali neće moći ostati u hladnome moru dugo vremena treba ga izvući na brod, a onda brod vratiti na kopno. A mi smo sada u jednoj oluji da ne možemo još ni znati, ne možemo znati ni kad će prestati oluja i koji je najbolji put do kopna, a i koliko je daleko kopno. Da ne idem više u ove opće političke rasprave, ali one su dobre da nas malo suoče sa situacijom. Želim istaknuti nekoliko stvari koje su građani gledajući ovu našu raspravu me zamolili da kažem. Prvo, pitanje plaćanja najma za obrtnike koji se nalaze u državnim prostorima. Dakle, obrtnik iznajmi državni prostor, plaća joj najam i radi, a onda mu država zabrani rad, a ne može mu onda bogami naplatiti ni najam. Dakle, konkretno država će imati manji prihod, ali taj prostor koji je ona iznajmila danas de facto danas ne vrijedi ništa jer se u njemu na može raditi, to je tržišna cijena. Drugo, pitanje potpunog prestanka rada poduzetnika, ovaj koji proizvodi toaletni papir ima veliku narudžbu, on nije prestao raditi, ali recimo tekstilna industrija, posebno koja je ovisna o partnerima iz inozemstva, dobili smo jedan takav ovaj mail je u potpunosti prestala radit, zatvorila je trgovine jer nema prihoda, a nisu, nije to baš toliko profitabilna djelatnost da sad može 3 mjeseca plaćati čak i doprinose. Što s njima? Dakle, jedna stvar koja je, zatim upozorili su me građani iz južnog djela Hrvatske na pojačani ulazak u RH iz BiH nakon objave ovoga u Mostaru da je pozitivan bez samoizolacije. Je li taj kriterij ispoštovan u smislu sigurnosti i treba li primjenjivati samoizolaciju u takvim slučajevima to je jedno od pitanja koja sam dobio zamolbu da kažem. Na kraju, ovo nije prilika, ovo je u stvari prilika svima da građanima pokažemo odgovornost, da pokažemo odgovornost, da smo sposobni zakon koji je hitan donijeti u roku 5 sekundi bez rasprave, da smo sposobni bitne razlike staviti sa strane jer se nalazimo pred još bitnijom opasnošću, ali sve nepodopštine Vlade koje su napravili do sada nismo ih zaboravili, ali evo trenutno nisu prioritet. Zahvaljujem.
I vama. Gospodin Klisović, prva replika.
Hvala lijepo. Gospodin Bauk je u svojoj raspravi spomenuo ustavnu mogućnost ograničavanja ljudskih prava. I to je stvarno tako. Ljudska prava kao što znamo jesu jedna od najvećih vrednota zagarantiranih našim Ustavom i treba biti vrlo, vrlo oprezan u njihovom ograničavanju. No, ako se ona ograničavaju iz razloga koje zahtjeva situacija kojom treba upravljati kao što je epidemija, ona mora se ograničavati strogo u skladu sa Ustavom i zakonima, nikako drugačije. A svi podaci i to želim posebno naglasiti, svi podaci do kojeg vlast ili Vlada dođe kroz ograničavanje ljudskih prava moraju se tretirati također u skladu sa zakonom. Da ne bi sutra se zloupotrebljavali za različite političke ili druge svrhe. Hvala.
Želite li odgovoriti? Izvolite.
Hvala. U raznim fazama naše demokracije imali smo i razna prava. Prije 6 mjeseci bilo bi nezamislivo pričati o tome da ćemo, da će pošte u Zagrebu raditi do 18, da neće raditi većina trgovina, danas, da će Hrvatski sabor, dakle da ćemo si, prije 2 mjeseca su nas izbacivali iz dvorane jer smo sjedili tamo, a sad su nam zapovjedili da sjedimo tamo na onim sjedalicama. Prema tome, za ljudska prava i za slobodu se uvijek treba boriti i ponovno izboriti. Jer evo imamo slučaj u našem susjedstvu, išli su malo tvrđim pristupom, policijski sat od 20 sati, stariji od 65 ne izlaze iz kuće, vojska čuva bolnice. Hoće li to dati rezultata, vidjet ćemo. Ako se ispostavi da imaju sporije širenje zaraze onda ispada da su ta ljudska prava opravdano ograničili jedino da ih ne ograniče predugo i ona kad ne budu potrebna ta ograničenja, da ostanu.
Hvala lijepo. Gospođa Petrijevčanin Vuksanović.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Bauk, pa ovo će bit zaista najveća kriza od Drugog svjetskog rata i to nisam ja izmislila nego to kažu oni koji znaju bolje od mene. Ja vam ne mogu odgovoriti sada u ovoj replici na neka pitanja iz sigurnosne domene, ali ono što je bitno danas reći da mi kao sabor šaljemo poruku da nije vrijeme za nepromišljenost i neisprobane modele, da je vrijeme za hitno djelovanje i za razumno djelovanje i za ozbiljnost i za odgovornost. Ja se s vama slažem da parlament ima svoju bitnu ulogu u kriznim situacijama kad je država u krizi, a ovo nažalost jest takva situacija, faktor parlamenta je jako bitan i on treba ostati na razini na kojoj jest. Ne volim dramatičnost, ali nažalost treba reći da će u narednim tjednima i mjesecima biti mnogo stresa i mnogo štete i pojedinačne i kolektivne i bila bi laž kad to ne bi priznali.
Odgovor g. Bauk.
Zahvaljujem. Ja se slažem da nije vrijeme za nepromišljene poteze, mislim nikad nije vrijeme za nepromišljenje poteze, dapače mene ponekad kritiziraju da sam proračunat, ja to shvaćam kao kompliment, ne kao kritiku, ali to govori ljubomorni koji ne znaju računati. A ja jako dobro znam koje su moguće posljedice ovoga, pa 2009.g. bio sam zastupnik u saboru kad je bila ona kriza u Šukera samo gledali ko u Boga kad je došao sa nekakvim paketom. Nismo imali nešto pretjerano mišljenje, ali tada nam je bio jako drag jer smo znali da nešto treba napraviti i da je minimum onoga što nas čeka u stresu sve u redu. Kako je rekao jedan poznati hrvatski političar „samo nek je čovjek zdrav“, treba imati i malo sreće jer oni na Titanicu su bili zdravi, al nisu imali sreće. Pa ćemo ako to ne potraje predugo, sve ove druge stvari lakše će bit nadoknaditi [[Upadica: Fala]] ako je čovjek zdrav, onda će poslije [[Upadica: Fala ljepa]] bit sretan, nadam se.
g. Maras traži riječ.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Tražim stanku u ime Kluba zastupnika SDP-a kako bi se mogli konzultirati dodatno oko ovog zakona, ali i poslušati poslanicu predsjednika RH Zorana Milanovića koji ovaj trenutak počinje na HTV-u, pozivam sve građane RH da čuju šta predsjednik ima reći o krizi oko koronavirusa kako bi zajednički mogli djelovati, kako bi posljedice što bezbolnije i što lakše svi zajedno prošli.
Hvala. Odobreno do 7 i 15. [[STANKA U 19,00 SATI]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 19,13 SATI]] 9 i 15, nastavljamo s radom, g. Damir Mateljan ima svoju pojedinačnu raspravu, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče, uvaženi ministre, kolegice i kolege. Pa mnogi su danas ovdje govoreći o ovoj krizi koja nas je snašla govorili o nekom nevidljivom neprijatelju protiv kojeg se borimo. To nije nikakav nevidljivi neprijatelj, dakle svi znamo da se radi o virusu, znamo njegovu strukturu, znamo kako djeluje, a Bogami su vidljive i njegove posljedice. Ovo u povijesnom pogledu nije prva pandemija. Međutim, prva je pandemija koja se događa našoj generaciji, prva ovakva situacija u 21. stoljeću. Stoga ovaj ne postoji iskustvo, dakle ne postoji recentno iskustvo koji bi se mogli, mogli osloniti. U ovakvim situacijama, u ovakvim kriznim situacijama građani se okreću ka sebi, okreću se prema svojim obiteljima. Međutim, građani se u ovakvim situacijama okreću ka državi očekujući da ih država zaštiti. I moramo biti iskreni i reć, dakle da je u ovom slučaju, u ovoj krizi, država odreagirala dobro. To se prije svega odnosi na Nacionalni stožer civilne zaštite i na sustav javnoga zdravstva i građani to tako percipiraju. Stoga slažem se sa svima onima koji govore da ubiranje političkih poena u ovakvoj krizi, u ovakvoj situaciji nije dopustivo i da to građani bi shvatili da bi takvo ponašanje naravno, naravno osudili. Zadnji sam od onih koji bi podržao bilo kakav sustav centralizacije. Međutim, današnje dopune zakona o sustavu civilne zaštite kojeg smo donjeli i gdje smo centralizirali odluke zapravo je nužnost jer ova zemlja ne može imati 20-tak javnih politika koje se odnose na ovu krizu, ne može imat 20 stožera koji će radit jedan preko drugih, sve odluke koje se donese moraju bit usuglašene, moraju biti jasne i moraju bit provedljive. Mnoge moje kolege danas govoreći o ovih 60-tak, 60-tak zakona, 60-tak mjera koje se donose, govorili su, dakle o onom segmentu hrvatskog gospodarstva na koje se te mjere odnose, prije svega na uslužni sektor, na ugostiteljstvo, na turizam, govoreći, dakle o tim poduzetnicima i o tom dijelu radnika gdje je nužno pomoći poduzetnicima kako bi zadržali, zadržali svoje radnike na radnim mjestima. Međutim, ja bih se u svojoj raspravi ovaj osvrnuo na onu skupinu koju nije nitko spomenuo danas u ovome domu, a niti je ona spomenuta u ovim mjerama, to su, a to je ona skupina koja je zapravo primila onaj prvi udar gospodarske štete od širenja koronavirusa, to su dnevni migranti odnosno naši građani koji rade u susjednim državama, prije svega u Italiji i u Sloveniji. Na jugozapadu Karlovačke županije, u onom dijelu koji graniči sa Republikom Slovenijom, u 5 jedinica lokalne samouprave sa preko 30 000 stanovnika između 30 i 50% svih zaposlenih radi u Republici Sloveniji. Od 11. ožujka, dakle ti ljudi ne mogu odlaziti na posao, ne mogu ostvarivati svoje pravo na rad. Oni dobivaju zbunjujuće poruke od svojih poslodavaca iz Slovenije koji od njih traže, dakle da dođu na posao, premda oni ne mogu, dakle premda oni imaju naredbu hrvatskih institucija da ne mogu ostvarit svoje pravo na rad. Ja naravno ne očekujem od naše Vlade da donosi, da donosi mjere koje će pomagati ili štititi slovenske, slovenske poslodavce, to će naravno više ili manje uspješno donijeti slovenska Vlada. Ali ono što očekujem odnosno očekuju ti ljudi je da hrvatska Vlada stane iza svojih građana koji rade u susjednim zemljama da se u nekim bilateralnim razgovorima koji će se zasigurno voditi s našim susjedima, založe za njihova radna prava jer dakle, oni ovaj mjesec zasigurno će ostati bez plaće, a ti ljudi kao i svi ostali moraju plaćati režije, moraju plaćati rate kredita, moraju odgajati svoju, svoju djecu. Danas u ovoj akutnoj krizi donosimo akutne mjere. Ova akutna kriza ima tendenciju da postane kronična. Ove akutne mjere imaju tendenciju da se donesu nove rigoroznije, fokusiranije koje će, dakle biti još učinkovitije nego ove vatrogasne mjere koje se donose danas. Ono što očekujem ja kao zastupnik, a vjerujem i ono što očekuje cijeli naš Klub SDP-a je to da Vlada, da donositelji tih odluka gledajući danas novu afirmativnu i konstruktivnu raspravu koja je bila u oporbenim klupama, dakle da se ne ogluše na glasove, na ideje, na one mjere koje predlaže opozicija. Naime, u ovom nam je trenutku potrebna sinergija svih onih koji se žele da se iz ove krize koja je ovakva kakva je i bit će još veća, izvučemo, izvučemo jači da odnosno da se izvučemo sa što manje štete. I na kraju ovaj, u ovoj nam krizi ne smijemo suspendirati humanost i ljudskost, međutim jednako je važno, jednako je važno da ne suspendiramo demokratske procese i da se držimo, da se držimo Ustava. Hvala lijepo.
Nema replike, dobro hvala. Gospođa Karolina Leaković ima svoju pojedinačnu raspravu.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo, da ne ponavljam dakle govor o mnogim ili svim ugroženim sektorima u hrvatskom gospodarstvu, dakle ono što smo ranije čuli od kolegica i kolega ja bih se fokusirala u ovih nekoliko minuta na područje kulture i medija. Nadam se da će ministrica kulture ili netko iz njezinog ministarstva dobronamjerno shvatiti ono što imam za reći prenoseći naravno i poruke zaposlenih u kulturi i zaposlenih u medijima. A kao što smo ranije mogli čuti da današnjoj sjednici Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu ministrica je u neku ruku i sama priznala zapravo da njezino ministarstvo nažalost nije među onima koje je reagiralo brzo, promptno, fokusirano, dakle mjerama koje treba donijeti odmah nego je zapravo rekla kako se mnoge stvari još analiziraju kako se prikupljaju podaci i kako će se dakle o mjerama pomoći kulturi i medijima osobito razgovarati u nekom sljedećem razdoblju. To ne ohrabruje, ja sam naravno kao i naravno svi zaposleni u kulturi i medijima očekivala da će među ove 63 mjere koliko ih danas, o kojima danas ovdje raspravljamo biti nešto više konkretnijih, fokusiranih i učinkovitih mjera koje se odnose upravo na sektor kulture i medija. Naime, čim je proglašena epidemija u Hrvatskoj odmah su se počele otkazivati različite priredbe, kulturni sektor je odmah osjetio probleme, a mediji su naravno odmah ne ubacili ne u 3 nego u 5 brzinu i bez naravno doprinosa novinarki i novinara svih zaposlenih u medijima, mislim da protočnost informacija na ovaj zadovoljavajući način kakav danas imamo na ovoj visokoj razini sigurno ne bi bilo. U tom kontekstu važno je spomenuti da su novinarke i novinari isto tako zapravo na udaru prvi je li rizika zarazom od korona virusa i mislim da i njihovi poslodavci u tom kontekstu trebaju imati to svakako na umu. Čini mi se da mogu reći da zaposleni u kulturi i medijima s pravom od nadležnog ministarstva očekuju fokusiranije, dakle hrabrije, učinkovite mjere i mislim da jedan jedini cilj treba biti dakle da se ne izgube radna mjesta u kulturi i u medijima i da se ova tzv. koronakriza ili korona kriza ne pretvori u krizu koja će satrati kulturu i medijski sektor. To se, to je naime jedan ako tako mogu vrlo krhak sektor i tek se oporavio, ako se uopće oporavio od krize 2008. godine, već sam o tome nešto govorila. Dakle, tada je odnosno do 2012. godine izgubljeno gotovo polovina radnih mjesta i zaposlenost je u hrvatskim medijima naravno patila. Mnogi novinari su završili na zavodu za zapošljavanje, ja se nadam da se ovaj put takve stvari dakle, kao i u odnosu naravno na sve naše druge sugrađanke i sugrađane mogu i trebaju prevenirati da ćemo na tome raditi vrlo fokusirano. Gubici u kulturi pogotovo kad je riječ o izvedbenim umjetnostima, sad su već ogromni, otkazuju se kulturna događanja, ako se dakle sutra značajno smanji zapravo broj događanja, ako se zatvore kina, kazališta, koncertne dvorane, smanjuju se naravno honorari, znamo da su u kulturi i medijima zaposleni uglavnom prekarni radnici, ima tu naravno i stalno zaposlenih, ali ja govorim o onima koji su izloženi ovim fluktuacijama tržišta. Otkazuju se suradnje i otpuštaju se ljudi i dakle projekti se stavljaju na čekanje. To znači da će zapravo u srednjem i duljem roku ta korona kriza za mnoga radnice i radnike u kulturi i medijima značiti manje novca, manje projekata, manje posla više nesigurnosti i neizvjesnosti, a za sve nas dakle to će značiti i manju dostupnost zapravo kulturnih sadržaja, manju dostupnost kvalitetnih informacija, kvalitetnog novinarstva govorili smo koliko je to zapravo važno za razvoj demokracije i općenito za politiku kulturu. Ministarstvo doduše ne u ovim mjerama nego na svojim internetskim stranicama piše da će se osnovati nekakav krizni fond, ali zapravo nigdje se ne navodi za što će se taj krizni fond točno koristiti, kome je točno namijenjen, niti o kojem iznosu zapravo govorimo. No, Ministarstvo kulture kad je o medijskom sektoru riječ ima na raspolaganju već sada neke instrumente, nadam se da će ih početi koristiti. Naime, ministrica kulture već nekoliko godina zapravo nije dovršila ili nije objavila rezultate natječaja za neprofitne medije, natječaja dakle iz Europskog socijalnog fonda, mediji zajednice, za koji je osigurano 30 miliona kuna, raspisan je natječaj za 15 miliona kuna, treba se dakle pod hitno, trebaju se pod hitno objaviti rezultati tog natječaja kako bi se taj novac investirao u kvalitetno novinarstvo i odmah se naravno mora raspisati natječaj za slijedećih 15 miliona kuna, koje dakle neprofitnim medijima stoje na raspolaganju. To je nešto što je već trebalo biti napravljeno, isto kao što je dakle najavljeno da će se isplatiti sredstva fonda za pluralizam i raznovrsnost agencija za elektroničke medije, to je također nešto što se može odmah napraviti, to nije nešto posebno to su redovne aktivnosti, ali ono što treba napraviti je dakle raspisati natječaj toga fonda za slijedeću godinu već sada. Dostupnost kulturnih sadržaja dakle ne završava našim odlaskom u kino, kazalište, na koncerte u galerije oni su zatvoreni nažalost, ali publika je je li zainteresirana imati kvalitetnu kulturnu ponudu i ne samo na HRT-u koja je uvela kao što znamo obrazovni program u svoje programe. Apeliram da se na isti način ili na primjereni način zapravo javna televizija, javni radio uključi pa i drugi mediji naravno, uključe u premošćivanje ovog problema, dakle da se ili putem web streaminga ili na neki drugi način omoguće dakle javni kulturni sadržaji koji bi bili dostupni široj javnosti. Naravno mjere koje se pripremaju za poduzetnike i poduzetnice u drugim granama itekako trebaju biti dio mjera za poduzetnike i poduzetnice u kulturi. Kao što znamo, brojni programi su projektno financirani, treba usuglasiti novo dinamiku njihove realizacije ali moramo biti svjesni da u kulturi u medijima rade dakle kao što sam već rekla, ljudi uglavnom u prekarnom položaju i da treba isplatiti autorske naknade, da treba isplatiti sve što se možda odgađalo ili se nije isplatilo a sada bi to bilo itekako bitno. Naravno da je najvažnije dakle da se ne izgube radna mjesta u medijskom sektoru, već sam rekla da je on na mnoge načine i uslijed krize prije 12-ak godina ali i uslijed nekih drugih specifičnosti u tom sektoru, dakle, mnoga su radna mjesta nestala. Moramo zadržati novinarkei novinare, samo dobro plaćeni i kvalitetni novinarke i novinari dakle mogu izvještavati kvalitetno i nisu podložni dakle nikakvim interesima javnosti, mislim da je to u ovom trenutku također jako bitno naglasiti. Dakle apeliram da Ministarstvo kulture bude organiziranije, da bude hrabrije, da bude inovativnije. Ovakve ekstremne okolnosti u kojima se nalazimo ne zahtijevaju mjere koje su nam već od prije poznate, one zahtijevaju jedan drugačiji način razmišljanja i sigurno je da u ovako vrlo specifičnim sektorima kakva su ova dva o kojima sam pokušala kratko zapravo na čije sam probleme pokušala kratko ukazati, mislim da ima doista prostora ali za djelovanje odmah a ne za djelovanje koje znači odgodu od dakle donošenja mjera slijedeća 2, 3 tj. u nekom drugom paketu kad se za to steknu uvjeti itd. Dakle apeliram da se poslušaju preporuke, kao što sam već rekla, strukovnih organizacija kako strukovnih organizacija u kulturi tako naravno i strukovnih medijskih organizacija i da se zapravo i ova kriza iskoristi kao prilika za veća javna ulaganja u kulturu. Dakle, kao što rekli, sada je prilika da zapravo ne samo pokažemo koliko je važno i pokazuje se koliko je važno javno zdravstvo, koliko su važne javne usluge i koliko je važna dobra organizacija. Ja također mislim da je izuzetno važno da iz ove krize iziđemo dakle sa sviješću da su javni mediji, da je ulaganje u kulturu i obrazovanje naravno isto tako nešto što bi nam trebalo biti naravno na vrhu liste prioriteta. I koristim naravno priliku da se evo pridružim kolegicama i kolegama koji su naravno zahvalili svima koji rade u ponajprije dakle u uslužnim djelatnostima, u zdravstvu, u socijalnoj skrbi, to su uglavnom žene pa onda ovim putem dakle ukazujem na to naravno da su one i izložene i da su naravno slabo plaćene [[Upadica Radin: Hvala lijepa.]] Tako da evo, korona kriza se naravno prelama i preko onih koji su najslabije plaćeni.
Imat ćete prilike sad odgovoriti na replike pa nastavite razgovor. G. Maras prvu repliku ima.
Hvala lijepo. Kolegice Leaković, evo dopalo vas je da imate prvu raspravu u ovom mandatu vezano uz jednu krizu ali istaknuli ste ogroman problem koji mislim da je u ovim mjerama Vlade možda malo ispao iz prvog plana odnosno nije u fokusu, radi se o stotinama i tisućama slobodnih umjetnika i pjevača i glumaca koji su se našli u problemu u ovom trenutku, koji su bez stalnog angažmana i ne mogu zarađivati za svoj život odnosno ne mogu održavati koncerte i ne mogu održavati predstave i naravno da bi Vlada trebali uzeti u obzir i njih odnosno uključiti ih u ove mjere koje će ići prema poduzetnicima. Apsolutno također tu trebaju biti uključene i tvrtke koje su organizatori produkcijskih tih manifestacija jer i te tvrtke su ostale u ovom trenutku bez posla. znači čitav niz djelatnosti ali ne smijemo zaboraviti naše kreativce odnosno naše glumce i pjevače koji u ovom trenutku prolaze dosta, dosta teško razdoblje. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Hvala i vama. Odgovor, gđa. Leaković.
Naravno kolega Maras, kreativci su kreativni pa su se već i samoorganizirali i jednom peticijom koja kruži internetskim prostorom su zapravo na neki način željeli ukazati na svoj vrlo ranjiv položaj jer kao što sam već rekla, radi se mahom o ljudima koji su angažirani od projekta do projekta, koji ovise o honorarima, autorskim ugovorima, ugovorima o djelu itd., mislim da je izuzetno važno imati na umu koliko se zapravo svijet rada i pojam rada promijenio i koliko to zapravo jako pogađa mnogo zaposlenih dakle u RH, naše prekarne radnice i radnike koji ne uživaju dakle ona prava na koja smo nekada smatrali normalnima i koja ja i dalje smatram normalnima i potrebnima i borit ću se zapravo da evo ovu krizu iskoristimo i tako da ukažemo na važnost rada, na važnost i potrebu radnica i radnika i da zapravo unaprijedimo njihov status.
Hvala lijepa. G. Klisović.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolegice Leaković, hvala što ste nas stvarno još jedanput podsjetili na probleme s kojima se susreću kulturni radnici posebice zbog toga što je kultura neodvojiv dio identiteta jednog naroda, jedne nacije, jednog društva i kao takva mora imati poseban tretman u svojoj pomoći u kriznim situacijama. Vlada treba zasigurno pomoći malo više nego ovim mjerama koje su predložene nape kulturne radnike no ono što sam ja želio kazati ovdje, dakle ti ljudi stvarno jesu kreativni i svoju kreativnost pokazuju i time što nisu odustali od predstava, od ne znam koncerata nego i danas rade virtualno, dakle putem interneta i programima rješavajući mogućnost da jedan korisnik gleda i plati ulaznicu za takav program što je stvarno fenomenalno i pokazuje kako i u teškim vremenima evo kreativni ljudi mogu naći rješenja.
Odgovor, izvolite.
Kolega Klisoviću dakako imamo već sada jedan značajan broj kulturnih radnica i radnika, umjetnica i umjetnika koji su se organizirali i koji svoje izvedbe, svoje predstave, koncerte čine ne samo dostupnim javnosti putem plaćanja nego i besplatno. I mislim da je zapravo velika uloga Ministarstva kulture koje bi moglo vrlo jednostavnim mjerama koje ne bi toliko značajno opteretile proračun osigurati da takva vrsta programa bude dostupna besplatno putem javnoga servisa, znači da se predstave nekih naših kazališta ili da se bilo koja druga vrta izvedbi može na neki način u ovim vremenima vidjeti na našoj javnoj televiziji više nego što je to do sada bio slučaj. Dakle, ponovno važna je javna televizija, ona može biti i mora biti mnogo bolja nego što je sad.
Hvala. Gospođa Glasovac.
Poštovana kolegice Leaković. Sjajna je vaša ideja i nadam se da će Vlada i HRT čuti da se HRT u ovim teškim vremenima kada su ljudi primorani biti u svojim kućama, prepušteni su na neki način sami sebi dok se liječnici bore na prvoj crti obrane sa ovom groznom bolešću dok učitelji i nastavnici isto padaju s nogu ne bi li omogućili djeci pravo na obrazovanje barem od kuće, da se HRT stavi u funkciju zadovoljavanja javnih potreba između ostalog i potreba kulturnjaka s jedne strane, da rade, da budu kreativni, a s druge strane građana da iste te sadržaje konzumiraju. Uz dužno poštovanje ministarstvu koje se sjajno i učitelji i nastavnici snašlo u ovoj situaciji s organizacijom nastave, ja moram podsjetiti da smo mi ne tako davno imali vremena kada je bilo potpuno normalno da na HRT-u imamo školu i izvan škole, kada je obrazovni program bio snažan i izvor informacija i za našu djecu pa i za odrasle. Vraćamo se na tvorničke postavke, možda u ovom zlu ima i nešto dobro.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Dakle, naravno sjećamo se svi školskog programa koji je nekad bio jedan od pretpostavljam i vjerujem najkvalitetnijih dijelova uopće, javnog televizijskog programa u Hrvatskoj. Ponovit ću samo, dakle ovo je izuzetna prilika da osnažimo povjerenje u javne usluge u ono što nam može i treba pružiti država. Ja sam naravno zagovornica državnog intervencionizma i meni je izuzetno drago da smo vidjeli već neke mjere koje je poduzela Vlada, a tiču se upravo ograničavanja cijene nekih osnovnih živežnih namirnica ili potrepština, higijenskih potrepština koje su nam sada potrebne, dakle da sad vidimo koliko je važno ne ograničiti se ili ne osloniti se na tržište. Zagovornika tržišta u ovom domu je uvijek bilo i previše za moj ukus, ali ja se nadam da ćemo u budućnosti imati malo racionalniju, trezveniju, razumniju raspravu u tome koja uloga države i zašto je važno da država nije tu samo kao ukras.
Hvala. Gospodin Hrelja.
Poštovana kolegice Leaković. Da, u pravu ste moramo pokazati da kultura mora napredovati, ali isto tako moramo pokazati da i solidarnost prema slabijima mora napredovati i nema nikakve logike da se dio prihoda Fonda za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba s invaliditetom da se oslobode radno intenzivne aktivnosti zapošljavanja i kvotnih supstitucija odnosno kvotnog zapošljavanja i supstitucija nego pogotovo ne na neodređeno vrijeme. Uvijek se to može napraviti dok traje kriza. A zaštitnim radionicama i tim ponosnim osobama s invaliditetom koji rade i proizvode i zarađuju novac za svoj život, treba dati priliku, ne potrošiti njihov novac koji njima pripada. Možemo im dati npr. da naprave 10 milijuna, ministre, 10 milijuna zaštitnih maski i stave u robne rezerve da nam se ne dogodi ovakva situacija da nemamo osnovnih zaštitnih sredstava.
Hvala. Izvolite gospođo Leaković.
Kolega Hrelja bilo bi doista apsurdno i bilo bi potpuno neprihvatljivo da se i ova kriza i ova kriza kažem prelomi na onima koji su najosjetljiviji, najranjiviji, koji su zapravo oni koji naravno mogu doprinijeti i doprinose našem društvu, ako kojima uvijek treba jedan dodatno poticaj. U tom kontekstu da, valja razmotriti jesu li baš mjere koje su na ovaj način predložene ono što bi trebalo odmah poduzeti. Ja se naravno zalažem za to da se, a danas smo čuli nešto o tome, povede računa i o ljudima koji nemaju krov nad glavom, dakle o beskućnicima, o svima onima koji u ovim vremenima su izuzetno izloženi zarazi, izuzetno su izloženi riziku od korona virusa. I naravno zalažem se za to da iskoristimo potencijale svih naših sugrađanki i sugrađana i da kažem ne budu recimo osobe s invaliditetom prve koje ćemo u tom kontekstu odbaciti.
Hvala. Sada je na redu gospodin Joško Klisović koji će imati svoju pojedinačnu raspravu.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Dakle, suočeni smo kao što znamo sa epidemijom odnosno pandemijom, to je svojevrsna izvanredna situacija, krizna situacija gdje je ključno upravljati krizom temeljem procjene rizika, o svakoj stvari koja dolazi jednostavno procijeniti rizik i donijeti odgovarajuće adekvatne mjere, upravo to je bit upravljanja krizom. Pri tome naravno da su moguća i ograničavanja ljudskih prava kako to naš poreda i dozvoljava u izvanrednim situacijama. No ponavljam još jedanput, to mora biti strogo temeljem zakona i Ustava a svi podaci koji se prikupe kroz ograničavanja ljudskih prava moraju se tretirati također na način da se ne zloupotrebljavaju u skladu, dakle sa zakonima ove zemlje. Temeljni rizik s kojim smo suočeni u stvari i na koji moramo naći odgovor, ja se nadam da će nam znanost uskoro to biti u stanju i reći pouzdano, je koliki je rizik za zdravlje ljudi stvarno koronavirus. Prema onome što sada znamo, imamo ugrožene skupine, to su posebice starije osobe, dakle preko 60 i recimo 5.g., kao i imunokompromitirane osobe, dakle osobe koje imaju pad imuniteta zbog određenog razloga. Ono što mi se čini da umjesto samo i isključivo fokusiranja na smanjivanje socijalnih kontakata među ljudima, treba se malo više pozabaviti i ugroženim skupinama i načinom kako zaštititi te ljude da ne dobiju virus jer za njih virus može biti smrtonosan. Prema tome, osim pojačanih kapaciteta za intenzivnu njegu koji se mogu improvizirati, na koje treba također staviti naglasak, tu je i pitanje opreme, posebice respiratora koji su ključni za liječenje takvih osoba. Mislim da na taj način bi dodatno pogodili bit ove epidemije, a kod zdravih ljudi koji očigledno mogu vrlo lako i svojim vlastitim imunitetom preboljeti ovaj virus i s time stvoriti otpornost na virus i s time u konačnici stvorit jednu nacionalnu otpornost da to treba također uzeti u obzir prilikom, prilikom donošenja mjera kojim se pokušava umanjiti socijalni kontakt. Ono što je važno također napomenuti kada smo radili strategiju nacionalne sigurnosti ili domovinske sigurnosti, tada i ja također kad sam pisao i za onu prethodnu Vladu, došli smo do spoznaje da moramo bitno unaprijediti sustav ranog upozoravanja na bilo kakvu izvanrednu situaciju, opasnost za nacionalnu sigurnost. Dakle, taj sustav ćemo morati dodatno unapređivati, što pokazuje i ova kriza s kojom smo se počeli bavit tek kad su se u susjedstvu stvari do jedne velike mjere pogoršale. Osim sustava ranog upozoravanja, naravno i pitanje upravljanja krizom mora biti poprilično jasno. Vidimo da nije do kraja urađeno, uređeno čim smo danas morali mijenjati Zakon o civilnoj zaštiti. Dakle, u praksi stvari ne funkcioniraju kao što su zamišljene, a pravnim, normativnim okvirom nisu do kraja niti definirani. No, ono što je dobro da ipak učimo cijelo ovo vrijeme dokle se kriza odvija, dakle očigledno smo dobri u učenju iz dana u dan s obzirom na ono što se zbiva, tako da i Nacionalni stožer koji donosi odluke je dosta osjetljiv na razvoj situacije i sve ono što dolazi do njih kao svojevrsne ili preporuke ili sugestije. Nadam se da će tako i ove sve amandmane koje ćemo mi kao oporba sutra predložiti također u dobroj vjeri se prihvatiti od strane vladajuće većine jel u ovom trenutku smo stvarno svi, svi na istom zadatku, dakle zadatku upravljanja krizom i svatko mora dati svoj pojedinačni i skupni doprinos da ona bude sa što manje negativnih učinaka na zdravlje i naših ljudi prije svega, a onda i na gospodarstvo i sve ostale rizike koji su uključeni. Same Vladine mjere koje su, dakle većinom ekonomske, mislim da su nedostatne, posebice one koje govore o odgodi određenih plaćanja, dakle poreznih ili drugih javnih nameta i davanja koji moraju poduzetnici dati, a ne govore o otpisu, jer o čemu se tu radi? Danas ćemo odgoditi 3 mjeseca plaćanje poreza recimo ili doprinosa, a ti doprinosi porezni će doći na naplatu za 3 mjeseca kada će doći i oni slijedeći koji trebaju doći u tom budućem tromjesečnom razdoblju, pa će biti dupli koje treba platiti, a nisam siguran da će tako jednostavno biti poduzetnicima prikupiti dovoljno novčanih sredstava da i to naprave. Kako će sve skupa pasti u predizborno vrijeme za parlamentarne izbore, neće biti baš najbolje ako se tada bude otpisivalo u kontekstu kampanje za parlamentarne izbore, dakle ova javna potraživanja, bolje bi bilo danas kada postoji stvarno jedan sentiment da Vladi treba pomoći da se igra pošteno i da se otpis već sada najavi, a ne nakon 3 mjeseca. Jednako tako važno je napomenuti da potpore koje se misle dati gospodarstvu treba vezati i uz, i uz otkaze koji se najavljuju. Dakle, ukoliko se žele potpore države jednostavno trebali bi poslodavci onda stati sa davanjem otkaza ljudima ili upanjivanjem bilo kojih radnih prava koje ljude pripadaju po zakonu. A da bi sve skupa dobro završilo i da bi se nastavilo u dobroj vjeri mislim da je nadzor nad potrošnjom proračunskih sredstava ključan, posebice kada se daje Vladi sada autonomija da može prebacivati s jedne na drugu stavku unutar proračuna novce. To nije bez razloga ograničeno i nije bez razloga da parlament mora o tome odlučiti. No, u kriznim situacijama moguća je i takva situacija da se Vladi prepusti pravo odlučivanja, ali ne bez ikakvog nadzora i u tom smislu mislim da sabor ili barem nadležni odbor sabora treba zadržati ingerencije u nadzoru prebacivanja novca s jedne stavke na drugu. Danas smo također dosta čuli o tome kako eto sad se pokazuje da hrvatski suverenitet ili nacionalni suverenitet je ključan jel bez njega nažalost se ne može upravljati krizom. Ja mislim da i ova situacija danas pokazuje kolko je zajednički europski odgovor na nju jako važan. I zato mi je drago da je komisija već pripremila i gospodarske mjere koje će ići i kroz Fond za koheziju, kao i neke druge fondove solidarnosti itd., kao i ograničavanja putovanja ulaska u EU i mnoge druge mjere koje je komisija dovela, donijela odnosno predložila koje će zasigurno umanjiti mogućnost daljnjeg širenja virusa. RH i hrvatski narod ne živi u izolaciji i kao takav se ne može zaštiti, pogotovo ne od ovih transgraničnih ugroza kao što je epidemija ili pandemija. Prema tome, zajednički odgovor što šireg kruga država na ovakvu situaciju može donijeti jedino dobre učinkovite rezultate koje svi skupa priželjkujemo. Hvala lijepo.
gđa. Leaković ima repliku.
Kolega Klisović, s pravom ste ukazali na ovu potrebu da se, dakle ne davanje otkaza odnosno izbjegavanje davanja otkaza radnicima veže uz potpore koje će se davati određenim privrednim subjektima ili odgodu ili otpis određenim dakle poreznih ili bilokojih drugih davanja. Mislim da je to izuzetno važno kako se ne bismo doveli u situaciju dakle da dajemo javna sredstva u proizvodnju ili u bilokoju drugu vrstu djelatnosti a da onda s druge strane vidimo da radnika i radnica u tom poduzeću više nema ili da su im se značajno dakle smanjila prava, da su im se značajno smanjile plaće, prema tome, mislim da je izuzetno važno naći jako dobar balans između ova dva prava a to je pravo na rad i naravno ova prava na poduzetničku slobodu ili poduzetničku aktivnost.
Odgovor, g. Klisović.
Hvala lijepo. Da, krizna situacija zasigurno nije situacija u kojoj neko treba pokrivati svoje prethodne dugove ili pokušati ostvarivati profit. Država je tu zbog građana i treba ih zaštititi. Radnici su dakle najmnogobrojnija skupina ljudi koja su najugroženija u ovoj krizi no naravno da su i poslodavci kroz moguće gubitke koji će bit ne narušit njihovo poslovanje. Stoga upravo ta ravnoteža između interesa poslodavaca i interesa zaposlenih ljudi mora biti ostvarena na korist svih nas ali zasigurno s obzirom da država mora skrbiti o svojim građanima, a broj građana koji su pred otkazom je puno veći nego tvrtki koje su u opasnosti da neće moći nastaviti poslovanje, zasigurno treba imati posebnog senzibiliteta prema zaposlenim ljudima.
Gđa. Ahmetović, replika.
Zahvaljujem. Kolega Klisović, danas govorimo o ekonomskim mjerama, ali htjela bi još jednom naglasiti da je do ove krize zapravo došlo iz pokušaja zaštite zdravlja svih naših građana. Danas se i Predsjednik obratio javno i rekao da moramo moliti i čuvati svoje najbliže, svoje roditelje, svoju djecu, bake i djedove. Ono što bih htjela zaista još jednom naglasiti svima onima koji nas gledaju da je važno apelirati na sve da ostanu kod kuće kako situacija ne bi dodatno eskalirala. Time čuvamo ne samo život danas nego čuvamo i ekonomiju i egzistenciju svih nas sutra. Dakle još jednom apeliram na sve građane RH da ostanu doma poglavito one najstarije koji su ugroženi.
G. Klisović, odgovor.
Hvala lijepo. Da, u pravu ste kolegice Ahmetović, ovo je prvenstveno zdravstvena kriza sa velikim posljedicama na gospodarstvo i na društvo u cjelini. Svaka odgovorna osoba i član našeg društva mora poći od sebe u doprinosu svom u upravljanju ovom krizom, dakle nije to samo nacionalni stožer koji donosi odluke za sve nas pa ih mi moramo poštivati, svako od nas i naša savjest nam nalaže da budemo odgovorni, da učinimo sve kako ne bi dodatno raširili virus, kako ne bi bili u kontaktu sa starijim osobama koje mogu imati fatalne posljedice od dobivanja virusa. Jednako tako. Meni je vrlo drago vidjeti pojedine skupine ljudi u društvu koje su se stavile na raspolaganje starijim ljudima i pomažu im bilo u donošenju hrane ili lijekova ili drugih potrepština da ljudi ne bi mogli i morali izlaziti van iz svojih stanova. To je hvalevrijedna inicijativa koja također naravno biti uklopljena u ukupne mjere koje nacionalni odbor predlaže.
Hvala lijepa. Sada je na redu g. Orepić, nema ga, gubi pravo. G. Nenad Stazić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Posljedice ovoga će biti dvostruke, prvo medicinske a drugo gospodarske. Pa i geopolitičke. Europa danas već više nije unija. Svaka zemlja reagira na ovu krizu drugačije, svaka na svoj način, zatvaraju se granice, nema usuglašenog djelovanja, nema solidarnosti. Neće je moći ni biti. Bojim se malo toga se zna o ovom virusu. Pa, imunolog Srećko Sladoljev tvrdi da je ovo sve skupa jedna izmišljena priča kao što je to bilo i sa svinjskom gripom, on kaže da na 1000 ljudi koji umru od korona virusa, od malarije u istom tom razdoblju umre 50 puta više. Ja ne znam da li je Sladoljev u pravu ili ne, ja nisam liječnik po struci a vjerojatno liječnici imaju pravo kad kažu da je virus vrlo opasan. Znamo da je opasan za stariju generaciju. Važno je da se ne širi panika a meni se čini da se panika širi brže od virusa. Ima jedna priča, stara priča kada je jedna karavana išla za Damask i naišla na kugu, i pita vođa karavane kugu „kuda ćeš?“ a veli „idem u Damask tamo ubit 100 ljudi“, kad se vraćala opet ju pita vođa karavane „pa dobro, rekla si ubit 1000 ljudi, ubila si ih 5000“, „a ne“, veli, „ne, ne, ja sam ubila samo 1000, a ovi ostali su umrli od straha“. Smrtnost je vrlo visoka kod ljudi starije dobi i onih koji su em starije dobi, em su narušena zdravlja. Ili su srčani bolesnici ili dijabetičari. E sada [[Upadica Radin: I muški.]] Molim? [[Upadica Radin: I muški.]] Ili imaju slab imunitet, naravno. E sad, stariji ljudi koji žive u obiteljima, o njima se ima ko brinuti a šta je sa onima koji žive sami? Postoje neke udruge građana koje im pomažu, je li to dovoljno? Je li to dovoljno? Nije li trebalo i tom problemu pristupiti sustavno? Imamo vojsku. Vojska ima svoj sanitet. Zašto ona isto nije uključena u to da zaštiti te starce, da im donese lijekove, da im donese hranu, da se brine o njima? Kakve će biti, od sutra cijela država ide u karantenu, od noćas. Šta će biti? Kakve će tu biti posljedice za gospodarstvo? Ja mislim nesagledive. Pa to će stotine tisuća ljudi ostati bez posla. Da li su ove mjere dobre? Pa gledajte, one nekakve jesu, ali nisu dovoljne. Što znači odgoda plaćanja poreznih obaveza? Pa kome ona može pomoći? Može pomoći ako im se oproste porezne obaveze, a ako ih samo odgodimo, to plaćanje, pa neće plaćat 3 mjeseca recimo koliko ova kriza može trajat, pa će onda morat platiti sa zaostatkom. Kako im to može pomoć? Imamo, ovaj ljude koji plaćaju porezni paušal za iznajmljivanje soba na moru. Sezona može propasti, je li potpuno da nemaju niti jednoga gosta, ali će morat plaćat paušal. Zašto nisu uključeni u ove mjere? Koliko će to koštati gospodarstvo? Koliko će to koštati Vladu? Ja mislim da je to nemoguće izračunati sada. Danas je 500 ljudi došlo na, na burzu. Neće svi poslodavci zadržati svoje radnike, neće uz ove poticajne mjere, mnogi će ih otpustiti. Kako će izgledat uopće taj život u toj karanteni? Što će se tu događati? Ja mislim da to niko ne zna i koliko će to koštati? Pa dobro, a zašto niste razmislili o barem privremenoj obustavi jednokratnoj uslijed Vatikanskih ugovora? Pa tu milijarde idu crkvi, a mi nećemo imati ovdje za zdravstvo. A crkve će ionako bit zatvorene od noćas, ionako u njih neće moć ić niko. Prema tome, ja mislim da ovi, ovo jesu nekakvi, nekakve mjere, ali bojim se da će ih većina poslodavaca moći jedino čitati.
Imate jednu repliku od g. Klisovića.
g. Stazić, s pravom ste upozorili da danas u svijetu od različitih virusa i zaraznih bolesti umire velik broj ljudi, puno veći ustvari nego od koronavirusa. No, koronavirus je dobila tako jednu percepciju u javnosti jednog virusa, bolesti koja se mora, s kojom se moramo svi baviti, a još nismo ustvari do kraja sigurni kako ona pogađa zdravog čovjeka sa punim imunitetom. No, dva su pristupa problemu, jedan je da se stvara imunitet nacije kroz to da se ne ograničavaju previše socijalni kontakti, a da se samo štite posebno rizične skupine, stariji ljudi i imunokompromitirani ljudi i drugi pristup je da se ograničavaju socijalni kontakti kako se virus ne bi širio zbog nedostatnih kapaciteta u bolnicama i respiratora kao temeljne opreme. Koji je ispravan pokazat će ustvari vrijeme.
g. Stazić, izvolite odgovor.
Mi nemamo pravih podataka koliko je točno zaraženih, pa isto među nama možemo biti nositelji virusa koji nisu razbili simptome. Ko to može znati? Znamo da ima onih koji su preboljeli, znači oni koji su mlađe dobi imaju bolji imunološki sustav. Da li je onda, da li će ove mjere koje se uvode noćas napraviti više panike i više štete nego ovakav jedan pristup koji ste vi predložili da zaštitimo samo one koji su ugroženi, a ne da zatvorimo sve i stotine tisuća ljudi pošaljemo na burzu, a nemamo pojma od čega će oni sutra hranit svoje obitelji, nemamo pojma.
Fala ljepa. Sada je na redu g. Ivan Pernar, izvolite.
Uvažene dame i gospodo, danas sam ušao u povijest kao jedini zastupnik koji je glasao protiv uvođenja izvanrednog stanja u našoj državi odnosno protiv davanja ovlasti ovom stožeru civilne zaštite da zapravo gasi ekonomsku aktivnost u zemlji. Razlog zašto sam to učinio je u tome što sam svjestan ekonomskih posljedica koje će to imati, a one će u svakom slučaju biti dalekosežne. Nakon što je turizam potpuno likvidiran, znači ove sezone nema ništa, nalazimo se u situaciji da i ugostiteljstvo, kao i sve prateće grane odnosno uslužne djelatnosti kao npr. frizerski saloni itd. također neće moći raditi, što u prijevodu znači da će mnoštvo ljudi ostati bez posla, izgubiti egzistenciju i to će u konačnici dovesti do toga da će ljudi činit suicid, da će, da neće vidjet jednostavno izlaz iz te cijele situacije. Ove mjere koje Vlada predlaže bi imale smisla kada? Onda kad bi Vlada brinula za ljude. Znači, da Vlada kaže čujte ljudi mi moramo zatvorit kafiće i ne znam, hotele, karikiram, što god već, ali kad bi Vlada istovremeno rekla ali za vas ljude koji u to vrijeme nećete radit mi ćemo se pobrinut za vas, al Vlada to ne kaže. Vlada kaže poslodavcima slijedeće, vi ćete bit ti koji će plaćat poreze i doprinose za vrijeme dok vaši radnici ne rade. Pa zašto bi neki poslodavac plaćao doprinose i poreze za radnika koji ne radi u poduzeću koje, kojem je zabranjen rad. Evo, nek mi neko to objasni. Nema logike. I sjećam se kad sam objašnjavao Plenkoviću tu ujutro, rekao sam g. Plenković vaše mjere nisu rješenje. To što ćete vi napravit neće zaustavit val otkaza. On kaže meni vi ste Pernar demagog, kao vi pričate gluposti. Međutim, šta se dogodilo? Ni par sati nakon toga izađe slika pred burzom, HZZ-om gužva ljudi jedan na drugom, tamo čekaju val ljudi koji su ostali bez posla, što znači da je premijer lagao a da sam bio u pravu. Da li će on meni za to ispričat? Naravno da neće, baš njega briga za te ljude. I ono što bi također htio istaknut je problem ljudi koji recimo imaju djecu koja imaju leukemiju odnosno koja su fazi remisije, koja trebaju uzimat te lijekove, koje nema imuni sustav. Imate oca i majku, korona je za takvu djecu fatalna međutim, što se događa? Roditelji su sad uzeli godišnji odmor, međutim kad ispucaju, kakav izbor imaju? Dijete je ponavljam, s njima kod kuće. Jedan može uzet bolovanje, drugi ne može. ako drugi radi, kako će sad drugi radit, ne smije bit u kontaktu sa npr. muž sa ženom ili žena sa mužem. U suštini jedino rješenje koje vi ovdje nudite jest da se muž ili žena razdvoje jedan od drugog i žive na odvojenim mjestima ili u izolaciji jedni od drugog. Također, htio bi vam pročitati pismo ljudi, u ovom slučaju gospođe koja je ogorčena ovom cijelom politikom sve skupa i zapravo ne vidi izlaz iz ove situacije. Kaže ovako. Poštovani, znam da ste ovim dana dobivali dosta poruka i vjerojatno i moja je jedna u nizu. Ovih dana muku mučimo s korona virusom a i sa time kuda ćemo sa djelatnicima, kako platiti račune. Ja kao vlasnica obrta u kojem imam nekoliko zaposlenih, gdje svaki mjesec imam minimalno 30 000 kuna čistog troška, da bi poslovanje donekle bilo svedeno na 0, ne mogu nastavit funkcionirat na način da se odgodi plaćanje doprinosa i poreza jer je prvenstveno pitanje opstanka poslovanja likvidnosti obrta, situacija sa radnicima, kamoli onda nastavak poslovanja i plaćanja odgođenih obveza. Uz to imam oca koji se bori sa leukemijom i tumorom, stoga vas kao jedna mlada i ambiciozna poduzetnica molim da nam pomognete u traženju naših prava. Pazite misao, svi imamo kredite, osobno sam i majka i djeca se boje jer me gledaju nervozno i tužno, pitaju me kako mi mogu pomoći. Imam volju i želju ovoj zemlji i dokazat ljudima da kad voliš svoj posao i kad se trudiš, da možeš uspjet, da nije toliko loše kao što pričaju i onda kad očekuješ pomoć, oni nam zabijaju nož u leđa iz dana u dan. Nadam se da ćete odvojit pokoju minutu i pomoći malom čovjeku u nevolji. Znači, ljudi poput ove žene, ova Vlada ih je ostavila na cjedilu. Otkuda će podstanari plaćat stanarinu? Nemam pojma. Otkuda će plaćat rate kredita? Nemam pojam. Evo vam potanje jedno, pozivam sve da se zapitate. Vi kažete radnici koji su ostali bez posla, otić će na Zavod za zapošljavanje i primat će naknadu, jel tako? Je, ali šta? Prvo, točka a, primat će naknadu određeno vrijeme ali točka b što je puno zanimljivije, što s onima koji nisu ispunili uvjete za tu naknadu, koji nisu radili dovoljno dugo da bi imali pravo na nju? Oni je neće primat, oni će ostati bez ikakvih prihoda. U konačnici, dolazi do potpunog sloma, objasnio sam još jedan problem jutros, objasnio sam da Hrvatska zahvaljujući deviznom priljevu od turizma čuva deviznu bilancu odnosno da se izrazim ovako, da mi imamo ravnotežu priljeva i odljeva deviza iz zemlje zahvaljujući prihodima od turizma. Međutim, kad izostanu prihodi od turizma, šta će se dogodit, dame i gospodo? Doći će do toga da će puno više odlaziti iz zemlje nego u nju ulazi. U normalnom ekonomskom sustavu gdje je tečaj klizan, gdje nije fiksan, što se događa? Događa se to da bi kuna počela slabit međutim budući da mi imamo HNB kao mjenjačnicu, tečaj kune će ostat stabilan, ali što će se dogodit? Doći će do kunske nestašice odnosno neće bit novaca u zemlji, nestat će likvidnost i naći ćemo se u problemima. I onda ovdje premijer Plenković dolazi i šeretski govori, kaže svi moramo snositi teret krize ili moramo dijeliti svi opterećenje ili moramo biti solidarni i druge velike parole. Međutim kad sam ja njemu rekao g. Plenković, hajde vi pokažite u praksi da ste spremni bit solidarni, dajte vi smanjite svoju plaću i moju plaću. Mi koji imamo velike plaće, smanjite nama plaće, pokažite tako solidarnost onima koji nemaju. Kaže Plenković, g. Pernar, veli vi ste demagog. Kao vi niste ozbiljan. ja nisam, ozbiljan? Pa jel uopće svjestan u kakvoj situaciji se ljudi nalaze ili ga za to uopće nije briga? To je pitanje koje se postavlja. S druge strane, prošle godine rupa u državnoj kasi bila je 40 milijardi kuna, to svi znate. Kolika će bit ove godine rupa u državnoj kasi? Sam bog zna. Ova Vlada nema viziju, nema rješenja. I u konačnici šta će se dogoditi? Mi ovdje ne pričamo o tome da do 9. ili 10. mj. će trajat kriza, ne, ne, ne, dame i gospodo, šta će se dogodit? Turistička sezona traje od 5. do maksimalno 10. mjeseca. Što to u prijevodu znači, uvažene dame i gospodo? To znači da svi oni koji su radili odnosno računali na zaradu od ove sezone će ostat bez novaca ne do 10 mj. ove godine, nego do 5. mj. iduće godine. Znači ostat ćemo, imat ćemo rupu od godine dana minimalno i od čega će ti ljudi živjet? Plenkovića to nije briga. Ne znam više što reći, vjerujem da sam sve rekao, koje htio razumjet je razumio, u konačnici pitate koje je rješenje, pa rješenje je nek se ukine valutna klauzula, nek država počne stvarat novac i nek s tim novcem kojim se stvara, pomogne ljudima koji nemaju od kuda vraćat kredite odnosno režije itd., koji ostaju sad bez posla. To je rješenje. Neka kuna oslabi, neka tečaj padne, bitno je da se odvežu kredite od valutne klauzule, nek inflacija pojede kredite. Ako to nećemo napravit, čeka nas socijalna katastrofa i socijalna bomba. Hvala vam.
Replika, gđa. Ahmetović.
Zahvaljujem. Kolega Pernar, krivo ste glasali kad ste glasali protiv, protiv ovlasti koja je dana Nacionalnom stožeru civilne zaštite. Naime, situacija jeste izvanredna, ne kako mi vi mislite da nije. Najrizičnije skupine ljudi, oni najstariji šeću slobodno ulicama i ne samo da ugrožavaju svoj život nego ugrožavaju i zdravlje drugih prenoseći im virus. Situacija jeste izvanredna i zdravstveno i ekonomski i zato država mora napraviti ama baš sve da zaštiti svoje građane. Ja ću vam reći i to da nemojte vikati, pozlit će vam a zdravstveni sustav mora biti fokusiran na bolesnike odnosno zaražene od korona virusa.
Odgovor, g. Pernar.
Ma, uvažena zastupnice, vidjet ćete na problem je naizgled zdravstvene naravi međutim kad ostanete bez posla, kad nemate od čega plaćati režije, stanarinu, rate kredita, kada ostane bez ikakvih prihoda, kad ovrhe, vodopad ovrha krene na vas, onda ćete shvatit da korona nije najgora stvar koja je mogla zadesit Hrvatsku. E sad pitanje je iz kojeg ugleda gledate, ako gledate iz ugla mlade obitelji koja je budućnost ove zemlje, iz kuta odnosno ugla radnika, jasno vam je da je veći problem ekonomske nego zdravstvene naravi. A ako s druge strane gledate iz perspektive osobe od 85 g. sa 10 kroničnih bolesti, a onda je glavni problem u državi korona i zapravo je razlika u kutu iz kojeg ja i vi gledamo na ovu krizu. Hvala.
G. Tomislav Žagar ima svoju pojedinačnu raspravu.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Neću sigurno reći puno toga novoga što već danas nije rečeno, ali dozvolite mi da iz svog kuta gledanja kažem nešto vezano za na ovu temu. Dakle, ono što možemo reći sa sigurnošću je to da je situacija iznimno ozbiljna, možemo promatrati 3 aspekta ili 3 gledišta ove priče, prije svega to je zdravstveni aspekt i tu nema dvojbe, zdravlje ljudi mora biti na prvom mjestu i ja isto koristim priliku da se zahvalim svim zdravstvenim djelatnicima, svim službama koje se brinu i skrbe danas o sigurnosti građana i o njihovom zdravlju u iznimno teškim situacijama jer vidimo da je i medicinsko osoblje oboljelo od bolesti. Drugi aspekt je gospodarski aspekt i on će sigurno kako to kolega Pernar u prijašnjoj raspravi, malo istina hiperventilirao, ali je čovjek rekao istinu, ovo će sigurno ostaviti ozbiljne posljedice na gospodarstvo u RH, tako da moglo bi nam se dogoditi stvarno o krugu o kojem on govori, da nakon ove zdravstvene opasnosti, gospodarska se opasnost pono0vno reflektira na zdravlje ljudi u smislu njihove ugroze i njihove egzistencije. I treći aspekt je socijalni aspekt i ono što ja ovim mjerama zamjeram, tako ću se izraziti, je pokušaj ponovo da se socijalni aspekt prebaci na gospodarsko polje. Dakle plaća nije socijalna kategorija. Plaća je pravo radnika, plaća se zarađuje a da bi plaću ostvario, gospodarstvenik mora imati posla, drugim riječima mora imati ugovore na temelju kojih će zaraditi radnik svoju plaću. U ovom slučaju nakana Vlade je dobra i ono što sam vidio je da većina zastupnika polemizira oko toga a to je odgoda poreznih davanja. Naime, doista su u pravu oni koji kažu da država nema ništa zapravo, država ne može dati, država uzima i onda to raspodjeljuje. U ovom slučaju država može reći, mi se na neko vrijeme odričemo poreznih prihoda koje ćemo nadamo se kasnije poreznik obveznik, to je gospodarstvenik platiti, kad situacija bude bolje. Međutim ono što državni tajnik niti ministar kojega nema sada ovdje nisu ni premije, nisu mogli reći, mi ne znamo ni koliko će ova kriza trajati, koje će posljedice imati i što će se zapravo dogoditi. Mi mogli bismo sada ovako reći, pokušavamo ali tapkamo u mraku. Naravno, to ne znači da ne treba pokušati. I s te strane ja pozdravljam mjere međutim nisam siguran koliko će one doista osigurati ono što je glavna nakana koliko sam shvatio ovih mjera, a to je očuvanje radnih mjesta jer radna mjesta nikad ne možemo administrativno očuvati a pogotovo stoga što smo danas dali ovlasti nacionalnom stožeru da evo od ponoći zatvori mnoga radna mjesta, da se tako izrazim, prestat će sa radom mnogi lokali, mnogi obrti, tako da je sad pitanje koliko su ti poduzetnicima riječ je uglavnom o malim poduzetnicima, koliko su oni već prenapregnuti da bi izdržali još mj. dana da ne rade a da mogu isplaćivati ne samo plaće nego sve one obaveze koje imaju. I to je ozbiljan problem i nadamo se da je riječ ovdje samo o 30 dana jer ako se ova situacija produži, posebno ako dođe u opasnost turistička sezona, onda nam ne piše se nikakvo dobro jer glavni porezni prihodi zapravo glavni prihodi proračuna su porezni prihodi a od toga najizdašniji porezni prihod je PDV, dakle mi smo potrošačko društvo i značajan prihod u tom djelu čine upravo prihodi od turizma i tu se bojimo da bi proračun mogao biti u velikoj opasnost. Da kažem to drugačije, država nema novca, država ako i odgodi plaćanje poreza, država ta sredstva mora namaknuti na drugi način a jedini mogu način je zaduživanje. Ovdje se mjerama predviđa i zaduživanje, povoljno zaduživanje poduzetnika radi ostvarivanja likvidnosti, radi isplata plaća, čak se predviđa i refinanciranje postojećih obaveza što je sve za pozdraviti. Aktivno uključivanje HBOR-a, HAMAG Bicroa, to u svakom slučaju sve za pozdraviti, međutim hoće li te mjere biti dovoljne ako se ova kriza doista protegne u malo duži vremenski period, to je pitanje ali naravno nadilazi i ove okvire današnje rasprave. Ovdje se pokušava nešto učiniti, istina kratkoročno a i sam premijer je rekao i predsjednik, pardon, ministar ovdje, da se ćemo efekte toga vidjeti. Ono što mi se čini da je dobro a vezano je za poljoprivrednike je oslobađanje određenih sredstava za pomoć poljoprivrednicima, posebno sad u jeku proljetne sjetve i mislim da proljetnu sjetvu nikako ne bi trebalo ugroziti da dođe u opasnost da se ne može obaviti. Također dobra je i mjera za vraćanje poticajnih sredstava sa produženje odgode vraćanja tih sredstava. Najvažnije bi bilo ako se ovim mjerama to uspije, izravno plaćati iznos do visine minimalne plaće kako ne bi došlo do otpuštanja radnika ali još jedanput naglašavam, to mi se činio prilično nategnuto, može kratkoročno ali hoće li dugoročno to se uspjeti ostvariti, teško je za reći. Na kraju htio bi samo se osvrnuti konkretno na Zakon o tržištu rada, vezano za mjeru vezano uz stalne sezonce, mjera u smislu očuvanja njihovih radnih mjesta, njih je prema podacima iz 2019., 5283, mi se čini jako dobra u smislu očuvanja njihovih radnih mjesta ali nisam siguran da ovaj model a kad govorimo sa stajališta i sam zakon se zove Zakon o tržištu rada, koliko će biti efikasan i koliko je on ostvariv u praksi. Na kraju da zaključim još jedanput, situacija je iznimno opasna, niko u ovom trenutku pa ni premijer to nije mogao danas reći što nas sve može očekivati, nadamo se, ja sam po prirodi optimist, nadamo se najboljem, međutim moramo biti spremni i za gore scenarije i u tom smislu, Vlada RH iako je dobro da danas, da nije Sabor prepustio Vladi ovlasti da mimo Sabor odlučuje, Vlada mora brzo reagirati, ako treba i nas zastupnike hitno pozvati, dobro pratiti stanje na terenu jer stvari se same od sebe kako u medicini a tako onda i u gospodarstvu neće rješavati. Većinu ovih mjera ću podržati prilikom glasovanja.
G. Hrelja će replicirat.
Poštovani kolega, imam dojam da se većina tih mjera donosi pravocrtno, da niko ne gleda cjelinu i širinu obuhvata ovih mjera tako i kod ove koje ste spomenuli, kod stalnog sezonca. Naime, ne radi se o nikakvoj kriznoj mjeri, radi se o dakle ljudima koji su specijalisti, imaju specifična znanja i vještine, kuhari, konobari, dakle stručnjaci u svom, cijenjeni stručnjaci u svom poslu i njih se čuva za cijelu jednu djelatnost, inače ih se čuva. Ovaj zakon odnosno dopuna ovoga zakona govori samo da se to produži za njih i dalje plaćanje jer njihovo plaćanje sufinancira HZZZ kroz produženo osiguranje i poslodavci u zajedništvu. To je dobro ali zar ne bi u jednoj ovakvoj krizi trebalo reći da država te ljude koji imaju higijenske preglede, ima na raspolaganju s obzirom na njihovo sufinanciranje i za druge djelatnosti konkretno za potrebe zdravstvenog sustava?
Vrijeme, g. Žagar će sigurno odgovoriti, izvolite.
Ma da kolega Hrelja, ajde da kažemo to najjednostavnije. Mi ovim zakonskim prijedlozima odgađamo prihode ali mi ne možemo odgoditi rashode. Dakle, ako mi kažemo doprinosi se neće plaćati mjesec dana ili 3 mj., mirovine se moraju isplaćivati. Mi imamo sad već nepovoljan odnos između broja osiguranika i broja korisnika i onda u ovom smislu i sezonski radnici i sve ono što ćemo mi, neću upotrijebiti sad ružnu riječ kemijati, ali ono što pokušavamo sad administrativno riješiti, neće dati rezultata ako ne posegnemo i za drugim mjerama. To je hitno. Vi ste sad dobro rekli, evo reći ću najslikovitije, u Slavoniji, ako čovjek vidi da neće prodati vino, onda ide peć rakiju, dakle hitno se mora pomoći gospodarstvenicima da pronađu one mogućnosti da aktiviraju svoju radnu snagu na drugim poslovima kako bi opstali na tržištu a to mora učiniti Vlada sa poticajnim mjerama kroz uključivanje HBOR-a i poslovnih banaka.
Hvala. Hvala, vrijeme. Sada je na redu g. Hrvoje Zekanović ispred svoga kluba, završna riječ, nema ga, gubi pravo. I na kraju, g. Miro Bulj, ispred Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, završno.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege, tajniče. Evo žao mi je što ovdje nije ministar jer smatram da u ime kluba MOST-a, da mjere tj. prije ću se osvrnuti na rad Sabora, rad Sabora mora biti znači u kontinuitetu, moramo donositi odluke i očekujem od Ministarstva financija tj. od Vlade da će se dati znači proračun, rebalans proračuna u kojemu će biti mjere koje će upumpati novac u opstanak radnih mjesta, u gospodarstvo, da te mjere budu restriktivne, prije svega ako treba i što treba i prema nama saborskim zastupnicima, Vladi, županijama, svima restriktivne mjere a sve da se upumpa, evo to je jedan od ključnih zahtjeva, da se što prije, već idući tjedan ako je moguće, za spas radnih mjesta napravi tj. da nam pošaljete taj prijedlog rebalansa proračuna jer je vrlo bitno sada svako radno mjesto. MOST nezavisnih lista je dao i određene prijedloge, ti prijedlozi idu uglavnom na ono da sve što radite tj. prijedlog, 63 prijedloga koje ste dali danas u ovoj raspravi smo raspravljali, da bi se smanjili gospodarski, ekonomski efekti korona virusa, smatramo da treba biti puno to restriktivnije, ne odgađati poreze, namete, dobiti gospodarstvenicima nego sve ukinuti jer svako radno mjesto je vrlo bitno, gospodarstvenici neće moći izdržati, ljudi dobivaju otkaze, jednostavno nemaju radnih mjesta, turistička sezona je ugrožena u ovome trenutku, ljudi su na birou za zapošljavanje, tj. na Zavodu za zapošljavanje što znači da što prije u Sabor mora doći rebalans proračun i maksimalno sredstava upumpati u gospodarstvo za svako radno mjesto. Naravno, dolazimo tu i do problema ljudi su npr. evo dobio sam poruku od gospođe koja kaže da ona i suprug rade u ugostiteljstvu, da su dobili otkaz, ne otkaz nego jednostavno poduzetnik, onaj poslodavac ih ne može plaćat. Dovodi se u pitanje što će oni sada ti dvoje roditelja? Znači imamo jedan set problema i MOST je dao svoje prijedloge a sve u svrhu sačuvanja radnih mjesta. Odgode na 3, 6 mj. u biti ako odgodite, onda u biti šta odgađate, odgađate taj efekat za 3 i 6 mjeseci. Znači to je poruka, niste sada umrli, umrijet ćete za 6 mj. tj. propast ćete za 6 mjeseci. Ovo je jedan ozbiljan problem, ogroman problem, moramo biti solidarni, ali ne samo solidarni u pitanju humanome pitanju i još jednom pohvaljujem sve volontere, medicinsko osoblje, ljude koji rade u službama, svim službama, jednostavno treba im pomoći, treba se pozivat na solidarnost, treba pomoći poglavito ugroženim skupinama. Na kraju bi rekao ono što je najbitnije, ako iz ove krize nismo izvukli nikakvu pouku, a poglavito je pitanje ključno a to je pitanje da Hrvatska nema samodostatnih proizvoda poglavito prehrambenih proizvoda. Još jednom pozivam vas iz Vlade RH da napokon podijelite zemlju, dodijelite zemljište poljoprivredno našim seljacima, hrvatskim poljoprivrednicima. Trenutno je 800 000 ha zemljišta neobrađenog. Vjerujte mi da je sad trenutak, sad se moramo pokrenuti a pozivam sve nas, kupujmo domaće, kupujmo da ne bi ovisili o stranim proizvodima, kupujmo domaće, kupujmo lokalno i potičimo naše seljake. 2/3 Hrvatske su prazne, to je loša politika, ako sad išta vidimo, moramo vidjeti da moramo mijenjati paradigmu. Meni se smijalo, čak me premijer znao i vrijeđati kad sam govorio o ovome da su 2/3 Hrvatske prazne, da se poljoprivredno zemljište ne obrađuje, da nam ljudi iseljavaju, ako sada ne vide i ako sada nisu uočili, hrvatska Vlada i oni koji odlučuju i svi mi, na te loše politike u RH gdje smo se sve sveli na uvoz i uvozne lobije, onda od ovoga nema ništa. Još jednom, evo završna je znači rasprava, još jednom hvala svima koji će pomoći onima koji su najnemoćniji, hvala lijepo.
Hvala i vama. Zaključujem raspravu, glasovat ćemo ka da se steknu uvjeti, to znači sutra. Sjednicu nastavljamo sutra, četvrtak, u 9 i 30 sati izjašnjavanjem o amandmanima. Nakon toga ćemo imati iznošenje stajališta klubova, znači nakon izjašnjavanja, iznošenje stajališta klubova a nakon toga glasovanje u 12 sati. Hvala lijepa i doviđenja do sutra. SJEDNICA PREKINUTA U 20,28 SATI
Dobro jutro vam želim svima i kao što je najavljeno krenut ćemo sa raspravom o amandmanima koji su dani na zakone koje smo jučer raspravili. Dakle, najprije ćemo krenuti na izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o dopuni Općeg poreznog zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 861. Predlagatelj je Vlada RH. Amandmane su podnijeli Klub zastupnika SDP-a, zastupnik Ivan Lovrinović, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, zastupnici Ivana Ninčević Lesandrić, zastupnik Miro Bulj, Klub zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima i podnesenom zaključku Kluba zastupnika SDP-a. Poštovani potpredsjednik Vlade Republike, a nije, nego poštovani državni tajnik, nisam digao pogled, poštovani državni tajnik Zdravko Zrinušić. Najprije dakle, amandman broj jedan na Klub zastupnika SDP-a. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče. Amandman se ne prihvaća. Vlada je donijela paket mjera kroz više zakona za koje je procijenila da u ovoj fazi epidemije mogu pomoći poduzetnicima. Prije svega radi očuvanja radnih mjesta i likvidnosti, znači važna je brzina uz istovremeno omogućavanje funkcioniranja drugim korisnicima proračuna koji su uključeni u aktivnosti oko situacije s korona virusom, a također i omogućavanje direktne financijske pomoći najpogođenijima ovom situacijom.
U ime predlagatelja poštovani potpredsjednik visokog doma Hajdaš Dončić.
Hvala vam lijepo. Dakle, ovo je samo bio naš doprinos, smatramo da je nedostatno i da će biti nedostatna isključivo prolongiranje tj. odgode tj [[Upadica: Kolege molim vas ajmo malo tiše da čujemo kolegu.]] mogućnost plaćanja u 24 rate, dakle bolja vam je mjera da poduzetnicima, a u cilju očuvanja radnog mjesta ili radnih mjesta, dakle direktnim transferom platite i minimalnu plaću i doprinose i dakle da ih oslobodite na 2 ili 3 mjeseca tog plaćanja jer će se ovo što se sad već ono miriše da tako kažemo u ekonomiji će vam se obit o glavu za 12 mjeseci. Vjerujte mi jer ljudi nemaju ni dovoljno niti sredstava, niti likvidnosti imaju problema sa robnim tijekovima, dakle i kod nabave sirovina i repromaterijala i kod izvoza osobito u Italiju, Njemačku i Austriju o kojoj ovisi 85% naših robnih izvoza. Dakle, razmislite kažem, dobronamjerno razmislite i pokušajte još jednu stvar napraviti. Dakle, ajde napravite protokole i sada vam poduzetnici jučer, prekjučer uopće ne znaju ni kome se trebaju kad zatvaraju i dućančiće i trgovine i radnje. Nema protokola u društvu, gospodarskog protokola. Evo apeliram na vas stvarno dobronamjerno da napravite protokole i da malo tu neku psihozu koja se stvara u ekonomiji relaksirate, a i razmislite o ovoj mjeri u budućnosti. Dakle, ja podržavam ove mjere Vlade, mislim da su nedostatne, ali pokušajte kažem razmišljati na taj način. Hvala lijepo.
Tražite glasovanje?
Da tražim glasovanje, da ispričavam se tražim glasovanje, pardon.
Drugi amandman je Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite.
Amandman je sličnog sadržaja, sa istim obrazloženjem se ne prihvaća uz napomenu kao u prethodnome vezano za ove aktivnosti radi očuvanja radnih mjesta i likvidnosti, prije svega zbog brzine djelovanja i kao što je naglašeno i u uvodnom dijelu jučer prilikom iznošenja od strane predlagatelja prije svega predsjednika Hrvatske vlade da je donijet paket više zakona u ovoj fazi epidemije, što ne znači da Vlada neće reagirati i dalje. Hvala lijepa.
U ime kluba, poštovani zastupnik Grmoja.
Hvala. Poštovani predstavniče Vlade, dakle, ja mislim da vaše obrazloženje, obrazloženje premijera Plenkovića i ministra Marića, da je ovo paket s kojim idemo sada a da ćemo u perspektivi možda ići sa nekim snažnijim paketom, nije dovoljno dobro obrazloženje. Mjere hrvatskim obrtnicima, hrvatskim poduzetnicima i hrvatskim građanima su potrebne sada, one moraju biti jasne, one moraju biti odlučne, one moraju biti snažne. Zato smo predložili da se otpišu obveze za porez na dohodak i doprinos na plaću u periodu od 3 mj. koliko se nadamo da će barem u tom periodu ova kriza završiti, ako ne i prije, bili bismo sretni da to bude tako. I isto tako, tražimo otpis svih obaveznih članarina i neporeznih davanja za cijelu ovu godinu jer ste vjerojatno i vi, a mi smo toga svjesni, kakve će biti posljedice za naše obrtnike i poduzetnike koji su sada bili primorani zatvoriti svoje kafiće, svoje restorane, svoje objekte, što će se događati sa hrvatskim turizmom, dakle otpis svih ovih neporeznih davanja i članarina za cijelu 2020. g. i otpis obveze za porez na dohodak i doprinos na plaću u periodu od 3 mjeseca. To su snažne mjere, to je adekvatan odgovor na ovu krizu i jedina konkretna rješenja je nažalost predložio MOST nezavisnih lista, mi ćemo neovisno o tome podržat ove Vladine prijedloge iako su nedostatni, ali vas molimo radi hrvatskih građana, hrvatskih poduzetnika, hrvatskih obrtnika, podržite ove amandmane ili barem dajte svoje prijedloge ovakvog tipa i mi ćemo ih podržati. Hvala.
Tražite glasovanje?
Tražim glasovanje.
Hvala. Treći amandman je zastupnice Ivane Ninčević Lesandrić, on je identičnog sadržaja kao i amandman broj dva.
Dakle, identičnog sadržaja i ne prihvaća se.
Nema kolegice Lesandrić. Četvrti amandman je identičnog sadržaja kao amandman broj dva, zastupnika Mire Bulja.
Identičan, dakle sadržaj uz isto obrazloženje se ne prihvaća.
Poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Državni tajniče, u ovim posebnim okolnostima i ovim događanjima ugroze, bilo bi sasvim razumno poslati snažnu poruku našim poduzetnicima i obrtnicima a pogotovo što je cilj očuvanje radnih mjesta u ovoj krizi, da se usvoji ovaj amandman, tj. da se ova mjera koja je snažna mjera, da se otpišu obaveze za porez na dohodak i doprinos u periodu od 3 mj., kao i otpis svih obaveza, članarina i neporeznih davanja za tekuću godinu. Vi ovim svojim prijedlogom kažete mi ćemo odgoditi, mi ćemo odgoditi za 3 mjeseca. Što će biti za 3 mjeseca? To vam je isto kao da kažete poduzetnicima vi ćete, odužit ćemo vam smrt, za 3 mj. vas čekaju sve obaveze a iz ove zdravstvene krize, čeka nas ekonomska kriza, čekaju nas ogromni šokovi, čekaju nas otpuštanja radnika, čeka nas jedan kaos koji mi moramo primiriti snažnim mjerama a snažna mjera je ne odgoda i produljenje agonije poduzetnika, strah i nepovjerenje poduzetnika a naravno koje će uzrokovati u ovoj krizi otpuštanje radnika. Zato mi moramo ovdje slati snažne mjere a snažna mjera je otpis ovih obaveza koje sam naveo a ne odgoda i produljavanje agonije i nepovjerenja i nesigurnosti poduzetnika i obrtnika koja može uzrokovati još dublju ekonomsku i gospodarsku krizu. Zbog toga tražim glasanje o ovom amandmanu.
Hvala. Amandman broj pet kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Gotovo isto jednakog sadržaja kao i prethodni, dakle i on se ne prihvaća i ponovit ću da su ovim mjerama kao što sam i uvodno rekao, omogućene direktne i financijske pomoći najpogođenijima ovom situacijom.
U ime kluba, poštovani zastupnik Grmoja.
Poštovani, ne mogu se nikako složiti sa stavom da su ove mjere u ovom trenutku dovoljne a to je vaš stav koji uporno ponavljate, dobivamo na stotine mailova, poruka znači od naših građana, poduzetnika i obrtnika da će ih ovakve mjere zapravo uništiti. Sama odgoda im ništa neće značiti, jedina stvar koju je Vlada obećala, to je minimalna plaća ako zadrže poslodavci radnike, ali ja vam postavljam pitanje kako će ljudi sa minimalnom plaćom vraćati svoje kredite, kako će ljudi koji plaćaju podstanarstvo to plaćati, kako će ljudi živjeti u ovoj krizi kada ne mogu ništa ni dodatno zaraditi i definitivno morate shvatiti da ove vaše mjere nisu dovoljne. Mi tražimo otpis znači ovih određenih davanja na 3 mj. a neporeznih davanja, različitih članarina za cijelu 2020. godinu. To je jedina konkretna mjera, morate biti svjesni da Vlada mora krenuti u rezanje javne potrošnje, jučer je premijer nakon što sam ga upitao o ovim limuzinama i automobilima koje ste namjeravali kupiti, ipak je odustao od toga, ali to je samo kap u moru. Toliko prostora za uštede ima u rezanju javne potrošnje i sav taj novac je potrebno upumpati u hrvatsko gospodarstvo, dati ga poduzetnicima, dati ga obrtnicima, dati ga našim građanima. Molim vas da dobro razmislite o ovim prijedlozima, nije bitno ko će ih predložiti, predložite ih vi, mi ćemo ih podržati.
Tražite glasovanje? I amandman broj šest zastupnice Ivane Ninčević Lesandrić je identičnog sadržaja kao amandman broj 5, nje nema ovdje. Idemo na amandman broj 7, on je identičnog sadržaja kao i amandman broj 5 također zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
Iz istih razloga se ne prihvaća.
Identičan je sadržaj. Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Vlada RH i mi svi zajedno moramo otvoriti oči, ako nas ova kriza ne nauči nečemu, a očito onda nećemo imati nikakve rezultate. Ova kriza mora pokazati, pokazala je da smo vodili krive politike i prema poduzetnicima i prema obrtnicima i prema poljoprivrednicima, zato ove mjere koje mi dajemo znači ne odgoda nego ukidanje poreza i svih davanja našim poduzetnicima, obrtnicima, a pogotovo to se odnosi na našu poljoprivredu. Jel mi smo, to sam i jučer cijeli dan i ponavljao, a ponavljam to već cijelo vrijeme, da Hrvatska ne proizvodi dovoljno hrane, dovoljno prehrambenih proizvoda, mi smo se sveli na uvoz zbog toga ove amandmane i dajemo. Dajemo amandmane da se ukinu davana od naših poduzetnika. A što se tiče prehrambene proizvodnje, pa gospodo draga, mi danas uvozimo 2,5 milijarde eura dok je Slavonija mogla hraniti sama 20 milijuna ljudi. Pa mi moramo otvoriti oči. Vodili ste krive politike, ovo je rezultat krivih politika, nažalost trebala nam je ugroza. Mi u ovom trenutku nismo samodostatni u proizvodnji hrane dok nam 780.000 hektara poljoprivrednog zemljišta je pod korovom. Očekujem da ćete prihvatiti tj. da ćete donositi puno snažnije mjere i poruke našim i poljoprivrednicima, i obrtnicima, i gospodarstvenicima, a ne ostavljati ih u neizvjesnosti, nesigurnosti, a rezultati su sada vidljivi kod ove ugroze koju imamo po pitanju korona virusa. Tražim glasanje.
8. amandman je Kluba zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku.
Sličnog sadržaja kao i prethodni amandmani, stoga se ne prihvaća.
U ime Kluba, dajte se dogovorite tko će na kraju. … [[Upadica se ne razumije.]] Klub je podnio, pa dajte se dogovorite makar nije vam veliki klub, možete se dogovorit tko će odgovorit. Dakle kolega Vucelić jel tako. Izvolite.
Hvala vam. Poštovani državni tajniče. Evo ovako vi ste od nas tražili potporu, Vlada je tražila potporu, mi smo vam dali potporu, bjanko potporu i očekivali smo da ćete i vi slušati nas iz oporbe i da ćete uvažiti naše zahtjeve. Ovo tu šta smo mi predložili u našem prijedlogu amandmana da se otpišu tj. da se građani oslobode plaćanja poreza u slučaju teško pogođenih situacija i okolnosti, vi ste ovo odbili i nama i vidim kolegama iz drugih stranaka. Sama odgoda plaćanja ili odgoda koju vi predlažete nije dostatna u većini slučajeva. Mi smo tražili da se dugovi otpišu, da se porezi otpišu, mi sada nećemo imati minimalno mjesec dana s mogućnošću produljenja na dva ili tri mjeseca nikakvu gospodarsku aktivnost. Ljudi će biti u teškoj situaciji, nezavidnoj situaciji gdje neće moći zarađivat ni priskrbljivat, pogotovo obrtnici, poduzetnici, OPG-ovi koji će imati na desetke tisuće kuna minusa svaki mjesec i to po nekoliko desetaka mislim na 30, 40, 50 ili više tisuća kuna duga. I vi sada očekujete od svih njih da oni nakon ta tri mjeseca teoretski šta neće raditi uzmu kredite sa minimalnim kamatama ili beskamatne kredite koje će morati vraćati sljedećih 6 mjeseci do godinu dana. Vjerujte mi državni tajniče, naši poduzetnici znaju računati, oni će stavljati ključeve u bravu, otpuštat će radnike kao što već i rade. Znači informacije koje dobivamo s terena je i da manje firme se već rješavaju i otpuštaju po 40, 50 radnika, ljudi plaču doma i to ljudi koji su zaduženi za ta otpuštanja. Evo ja imam informaciju od jučer, čovjek je u jednoj transportnoj firmi dobio nalog da otpusti 47 ljudi, on je plakao prekjučer i jučer. Hvala vam.
Tražite glasovanje [[Upadica Vucelić: Tražim glasovanje.]] Hvala lijepo. Amandman broj 9 zastupnika Ivana Lovrinovića. Izvolite.
Dakle, amandman se ne prihvaća. Kao što je u odnosu na prethodni zakon, Opći porezni zakon rečeno Vlada u ovim trenucima s obzirom na brzinu kretanja ove već pandemije poduzima sustavno i promišlja mjere koje je moguće u ovoj fazi napraviti i ponavljam ciljeve, dakle očuvanje radnih mjesta i likvidnosti uz istovremeno omogućavanje funkcioniranja drugih korisnika proračuna koji su uključeni u aktivnosti oko situacije s korona virusom. Sjetimo se što sve radi povjerenstvo vezano i Krizni stožer, a također i omogućavanje direktne financijske pomoći najpogođenijima ovom situacijom. Dakle, u ovoj fazi Vlada je predložila niz zakonskih propisa kojima želi očuvati radna mjesta likvidnosti, a istovremeno održati funkcioniranje sustava.
Poštovani zastupnik Lovrinović.
Hvala. Žao mi je da moram primijetiti da ste do sada odbili sve amandmane koji su bili dosta dobri pa i ovaj koji sam ja predložio. Stručnjaci ekonomski iz stranke Promijenimo Hrvatsku predložili su dobar prijedlog glede otpisa odnosno neplaćanja poreza, doprinosa i prireza tijekom trajanja ove korona krize. Prva crta obrane su poslodavci, vi iz Vlade morate znati da su oni najvažniji. Zašto? Ako oni ne mogu upravljati likvidnošću, ako im se ne zaustavi plaćanje poreza, doprinosa osim PDV-a i prireza oni će doći u likvidnosne probleme. Žao mi je što moram konstatirati mi smo spremni na pomoć, nudimo pomoću u savjetima, stručnu pomoć, možemo pomoći jer shvaćamo težinu ove krize, međutim pisao sam Poreznoj upravi da kaže koliko je nenaplaćenih poreza u Hrvatskoj, oni su odgovorili 28 milijardi. Od toga pazite, svake godine Porezna uprava oprosti nekim obveznicima 2 milijarde kuna, molim vas. Pa kome, pitao sam kome, po kojim kriterijima? Kažu to je porezna tajna. Zašto sada kad se nalazi gospodarstvo u najtežoj krizi od II. svj. rata i od Domovinskog rata, ne postupite na ovaj način? Ovo država može isfinancirati jedino uz pomoć Središnje banke međutim vi shvaćate ovu krizu kao jedinu od onih kriza koje se rješavaju udžbenički. Nije to tako, sa ovom krizom se od Njemačke, Amerika nije na ovaj način do sada susrela. Ako ne potegnete hitne mjere prema poduzetnicima i ne napravite efekt sjekire, imat ćemo lančanu reakciju i prijeti urušavanje sustava a onda ćemo imat nevjerojatan broj nezaposlenih i krvavih problema. Pozivam na razum, prihvatite dobre argumente, ne preuzimajte samo stvari u svoje ruke. Hvala lijepo.
Tražite glasovanje?
Tražim glasovanje.
Hvala lijepa. Sad imamo zaključak Kluba zastupnika SDP-a koji je predložio Klub zastupnika SDP-a, dakle koji glasi, sve ste ga dobili u elektronskom putu, molim očitovanje o tom zaključku.
Dakle, kao i za prethodne amandmane, u kontekstu mjera Vlade RH, Vlada predlaže da se taj zaključak ne prihvati.
Poštovani zastupnik Grbin u ime kluba.
Poštovani g. potpredsjedniče, neugodno smo iznenađeni stavom Vlade. Kako bi bilo potpuno jasno, ovaj zaključak glasi: „Vlada je dužna izvijestiti Sabor svaka 2 tj. o provedenim mjerama.“ Znači Vlada samo treba obavještavati Sabor i to čak ne cijeli nego isključivo Odbor za financije. Mislimo da je ovakva mjera prijeko potrebna. Nužna u doba krize kada ovim zakonima Vladi prenosimo izuzetno velike ovlasti. Primjerice, Zakonom o izvršavanju državnog proračuna Vladi ćemo prenijeti ovlast da samostalno mijenja državni proračun što je osnovna funkcija predstavničke vlasti pa čak i na način da uvodi u državni proračun ove stavke koje prethodno Sabor nije odobrio. I rekli smo da ćemo to podržati ali da zauzvrat tražimo kao i u slučaju mjera koje su predviđene ovim zakonima, Općim poreznim zakonom, Zakonom o porezu na dobit itd., da Vlada o tome što poduzima, obavještava Hrvatski sabor. Nisam očekivao kao što nismo niti mi u klubu SDP-a očekivali ovakvu reakciju Vlade i naravno, morat ćemo međusobno raspraviti da li ćemo ako Vlada bude inzistirala da se ovakav zaključak ne prihvati, moći podržati ovaj paket mjera što nam je bila početna namjera. Dakle mi ne interveniramo u paket mjera, dajemo Vladi potporu ali zauzvrat tražimo da Vlada o onome što radi, obavještava Hrvatski sabor. Minimum minimuma u predstavničkoj demokraciji. Hvala. Naravno, tražimo glasovanje o predloženom zaključku.
Hvala lijepa.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,02 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, molim vas da zauzmete svoja mjesta i da prestanete razgovarati kako bismo mogli raditi. Puno nas je i na cijelom prostoru sabornice smo tako da treba biti tiho. Prije nego krenemo na glasovanje, ja bih vas pitao ima li zahtjeva za stanku jer bih vas molio da odmah, bez obzira na to što ono imamo ispred zakona, ali ovoga puta ćemo drugačije napraviti kako bi mogli sve napraviti onda u jednome bez prekidanja. Znači sada bi bile onda stanke, svako bi kazao zbog kojeg razloga traži stanku i onda nakon toga bi krenuli na glasovanje. Idemo redom, kolega Petrov, kolega Glavašević, kolega Bernardić, kolega Vlaović, kolega Zekanović to je pet, kolegica Mrak TAritaš to je 6, dobro, kolega Lovrinović, kolega Panenić to je 8, dobro, kolega Varga to je 9, dobro. Idemo onda redom. Kolega Petrov, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora. Tražim stanku zbog konzultacija kluba vezano za glasovanje o gospodarskim mjerama koje je Vlada.
Kolegice i kolege, ja vas molim znači sada imamo 16 minuta zahtjeva, to je 2 puta 8 je 16, tko ne želi biti ovdje u sabornici i tko želi razgovarati neka ode odmah. Ja vas molim da pustimo kolegama i kolegicama da kažu jer je nemoguće u ovako velikom prostoru ako ćete govoriti ništa se neće čuti. Znači oni koji ne žele slušati neka budu vani i neka budu za 16 minuta ovdje. Izvolite.
Tražimo konzultacije kluba zbog gospodarskih mjera vezanih za rješavanje posljedica epidemije korona virusom. Jučer smo ponudili Vladi u dobroj vjeri sve one mjere koje se trebaju brzo, trenutačno, odlučno napraviti, treba se dogoditi oslobađanje doprinosa iz i na plaće da bi se pomoglo gospodarskom sektoru da ljudi zaposlenici, radnici ostanu na poslu. Također trebaju se uliti bespovratna sredstva kao obrtna sredstva u gospodarski sektor, a ne im ponuditi kredite odnosno dug koji će naknadno morati vraćati. Također moratorij na postojeće kredite, ukidanja akontacije na porez, produljenje prava stalnog sezonca, produljenje porodiljnoga dopusta sa 6 na 12 mjeseci. Nažalost, Vlada možda još uvijek nije svjesna posljedica kakva će se dogoditi zbog epidemije. Odbili su naše prijedloge koje smo mi i dali kroz amandmane. Nadam se da to na kraju neće ostati tako. Mi ćemo i ove amandmane pretočiti kao zakonske prijedloge, nadam se da će i Hrvatski sabor nastaviti sa svojim radom kako bismo te zakonske prijedloge mogli usvojiti. Posljedice će biti puno veće i smatram da apsolutno svi trebamo podnijeti teret ovoga i trebamo biti solidarni sa svojim građanima, da se trebaju napraviti rezanje neracionalnih troškova i u državnom i u županijskom i na lokalnoj razini, to je solidarnost.
Stanku odobravam. Idemo sada kolega Glavašević, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Tražimo stanku u ime kluba kako bismo upozorili, prije svega kako bismo se konzultirali oko glasovanja, ali želimo također upozoriti kako u ovome trenutku postoji niz nejasnoća među građanima oko gospodarskih mjera koje nam je Vlada predložila. Prije svega neke od mjera o kojima je govorio i predsjednik Vlade ovdje uopće nisu u zakonima o kojima danas trebamo glasovati, između ostaloga smatramo da postoje mnoge druge mjere koje bismo trebali implementirati i koje bi Vlada mogla predložiti, o nekim od njih smo mnogi od nas ovdje govorili. Smatramo da relevantne institucije poput Međunarodnog monetarnog fonda, poput Svjetske banke su zapravo dale jako dobre smjernice oko toga kako bi države trebale reagirati u ovoj krizi i koje mjere se sve mogu implementirati kako bi se pomoglo gospodarstvima, prije svega malim i srednjim poduzetnicima. I ako postoji prostor da Vlada još neke stvari predloži, a s obzirom kažem da ćemo danas glasovati o nekim stvarima odnosno da je Vlada predložila neke stvari koje nisu u onome o čemu danas glasujemo, želimo biti konstruktivni partneri i nadamo se da će nas Vlada u tjednima koji dolaze saslušati i omogućiti zapravo da će biti otvoreni za naše prijedloge i za prijedloge naših građanki i građana kako bismo iz ove situacije zapravo izašli po mogućnosti bez velikih ožiljaka i rana. Hvala.
Hvala i vama. Stanka će biti odobrena. Kolega Bernardić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora. Tražim stanku zbog konzultacija oko glasanja. Danas je predsjednik Svjetske zdravstvene organizacije upozorio na nužnost testiranja citatom „Ne možete se boriti protiv vatre s povezom na očima“. U ovom trenutku u Hrvatskoj je testirano 1264 osobe, a pozitivno je preko 100 njih, to znači 8% svih testiranih je pozitivno. Testovi su skupi, mi znamo da su skupi, no nažalost za mnoge su nedostupni. Apeliram na Stožer civilne zaštite i na vas kao predsjednika Sabora da te testove učinimo dostupnima većem broju populacije jer bez obzira na njihovu cijenu u ovom trenutku mi jednostavno moramo znati koliko je ljudi oboljelo u Hrvatskoj, pogotovo zbog toga što se ta sredstva koja imamo u proračunu moraju moći utrošiti ne na javnu nabavu koja je nepotrebna, nego upravo na sigurnosti i zdravlje građana i na sigurnost i zdravlje gospodarstva. U ovom trenutku jedina smo zemlja koja nije dala direktne potpore poduzetnicima. Apeliram i pozivam Hrvatsku vladu da iskoristi instrument predsjedanja, da to stavi na dnevni red kako bi naši poduzetnici dobili direktne potpore. Ukoliko se nastava održava on-line ukoliko sve dobro funkcionira, a čujemo da to ide po planu, onda više nema nikakve potrebe da učitelji dolaze u školu. Molim vas apelirajte na odgovorne da jednostavno učitelje ne izlažu nepotrebnom riziku i ključna stvar, zahvalio bi roditeljima koji u ovoj ključnoj situaciji, teškoj situaciji brinu za svoju djecu, također trema im olakšati na način da se predloži naša mjera, to je ono što predlažemo, da se osigura plaćeni dopust za barem jednog roditelja koji skrbi o svojoj djeci. Apeliram na vas i nadam se da ćete uvažiti ove primjedbe.
Četvrti zahtjev za stankom poštovani kolega Vlaović, izvolite.
Hvala predsjedniče sabora. U ime Kluba HSS-a tražimo stanku da bi se konzultirali oko glasovanja oko predloženih mjera pomoći gospodarstvu i gospodarstvenicima u RH. Smatramo da su mjere zakašnjele, da se je kasno već za ovih 500 radnika koji su u međuvremenu dobili otkaze, a danas dobivamo silne poruke i mailove koji zatvaraju svoje objekte i svoje radionice i koji otpuštaju radnike i sigurno će ih bit još puno, puno više. Ove mjere koje ste donijeli su dobre, nužne ali su kamilica mjere. Treba konkretnije mjere odmah i danas, a ne za 30 ili za 60 dana. I evo, niz mailova smo dobili od udruženja obrtnika, intelektualnih ljudi koji se bave intelektualnim uslugama i sl. gdje traže odmah otpis obveza prema državi po uzoru na Njemačku jer njima ništa ne znači odgoda plaćanja oni to ionako neće moći platiti. I kad vam jedan obrtnik iz Đakova pošalje dopis da kaže 26 godina uredno radim, plaćam sve svoje doprinose, radimo danonoćno i mi ne možemo sebi priuštiti nikakvu odgodu plaćanja i nažalost zatvaranje moje radionice je oduzimanje kruha meni i supruzi i radniku kojeg zapošljavam. Ako sam 26 godina uredno plaćao obveze onda je red da sad dobije od te države nešto nazad inače neću moći dalje ni proizvoditi, ni planirati budućnost sebe i svoje obitelji. I naravno konačno je došlo vrijeme da shvatimo da poljoprivredna proizvodnja, proizvodnja hrane je prioritet i da se mora osigurati kvalitetna sjetva ovo proljeće da je to jedna od najvažnijih sjetvi u povijesti RH nakon Domovinskog rata i da ta sjetva mora biti usmjerena k tome da osiguramo dostatnost hrane u RH. I stoga treba osloboditi sve poljoprivredne proizvođače svih poreza i plaćanja zakupnine na poljoprivrednom zemljištu. Hvala.
Stanka će biti odobrena. Sada je na redu kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora tražim stanku ispred Kluba Hrvatskih suverenista da bismo se konzultirali vezano uz nadolazeće glasovanje. Dakle, čovječanstvo se susreće s jednom od najvećih kriza u svojoj povijesti, ne treba širiti paniku, ali moramo biti svjesni ove činjenice. Jedna od najvećih kriza u povijesti čovječanstva. Hrvatska vlada je donijela neke mjere, mjere se tiču poduzetnika, a ovdje se ne radi o opraštanju odnosno o tome da poduzetnici neće morati platiti davanja državi, nego se radi isključivo o odgodi. Što će biti kad kriza prođe za nekoliko mjeseci ili koju godinu? Hoćemo li onda uništiti te poduzetnike sa nagomilanim obvezama spram države? Drugo pitanje jako bitno. Što je sa 1.000 novo nezaposlenih koji su ovih dana ostali i ostat će bez posla? U ovim mjerama koje je Hrvatska vlada predložila ne postoji ništa što bi pomoglo tim ljudima koji su ostali danas na ulici i ostat će slijedećih dana. Naposljetku, nismo čuli, nismo raspravljali o konkretnim mjerama ako ova kriza potraje postoje projekcije da bi ova kriza mogla potrajati dugi vremenski period, ima li Hrvatska vlada, Hrvatska ima li plan za sanaciju posljedica dugotrajne krize. Ovdje ću biti jako konkretan, hoćemo li mi za pola godine ili godinu imati dovoljno hrane u Hrvatskoj? Znamo da Hrvatska nije samodostatna da ovisimo o uvozu. Mislim da je krajnje vrijeme da se počne ozbiljno razmišljati o sijanju hrvatskih oranica, da se razmišlja o svojoj vlastitoj proizvodnji hrane jer u protivnom se možemo dovesti u situaciju da stvarno potraje li ova kriza hrvatski građani nemaju što jesti. Dakle, vrijeme je za krajnju ozbiljnost i ovim putem pozivam Hrvatsku vladu na djelovanje.
Idemo sada, bit će stanka odobrena. Poštovana kolegica Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo. Molim stanku u ime Kluba GLAS-a poštovane kolegice i kolege, stvar je zapravo vrlo, vrlo ozbiljna. Ovo je trenutak u kojem ne treba jačati mišiće i ne treba pokazivati tko je jači, tko je pametniji i tko je odgovorniji, nego je ovo trenutak u kojem trebamo svu pamet i svu razum na kup. Ovo je trenutak u kojem smo mi koju sjedimo na strani oporbe i jesmo oporba, pokazali taj glas razuma i to očekujem od vladajućih. Samo zajedno možemo donijeti sustav mjera koje će biti kratkoročne, koje mora biti srednjoročne, ali moramo imati i mjere koje su dugoročne za dan poslije. Kad će biti taj dan poslije to u ovom trenutku ne zna nitko osim one koji ima staklenu kuglu. Ali nekako nas poslušajte. U ovom trenutku znamo da postoje neke stvari koje trebamo između ostaloga riješiti, za one ljude koji su u samoizolaciji, koji za to imaju rješenje, koji za 2 tjedna imaju 2.100 kuna naknade tu naknadu trebamo povećati. Prijedlog koji je išao GLAS-a u hitnu proceduru da oni dobivaju naknadu kao da normalno rade iz razloga jer se ljudi ne odlučuju za samoizolaciju i postaju opasni za sve nas. Jednako tako je vezano uz roditelje koji moraju ostati doma, ali nemojmo da nam ova korona pomuti razum. Jučer sam imala prilike vidjeti da će biti vještačenje, pa netko kom je ustanovljeno da ima korona će dobiti bolovanje u 100%-tnoj naknadi, ko će vještačit, koga će vještačit u ovom trenutku? Nemojmo donositi nerazumne odluke, donosimo razumne odluke, a za razumne odluke treba pamet nas svih. Svi smo dobili mailove i na mailove svih je došlo vapaj ljudi koji čupaju kosu i koji kaže, dan poslije za nas neće biti jel ga, jel ga nećemo moći doživjeti, jel ćemo propast. Zadatak je da takvi ne propadnu. Prema tome [[Upadica: Hvala vam]] slijedeći set mjera ne prolongiranje nego oslobađanje.
Sada je na redu poštovani kolega Ivan Lovrinović, izvolite. Oprostite kolega Lovrinović, zašto dolazite ovdje? … [[Upadica se ne razumije]] Možete, ali bilo bi dobro da se dogovorimo, a ne da ovako kaubojski, izvolite tu, izvolite tu, izvolite tamo.
Poštovani predsjedniče, vidim da malo i mene upravljanje sjednicom malo teže ide, al dobro.
Ne, ne, ide dobro upravljanje sjednicom, ali nemojte raditi incidente i skretati pozornost na sebe. Izvolite.
Oprostite?
Izvolite.
Pa nisam ja proizveo ovaj incident i zaustavite molim vas … [[Govornik se ne razumije]]
Izvolite, izvolite govoriti.
A zašto govorite da ja proizvodim incidente? Pa ja sam sišao sa galerije i čekam da mi oni kažu gdje ću govorit, vi pretvarate u incident.
Izvolite govoriti, ne moramo se sada, ne moramo se raščišćavati, izvolite sad.
Dobro. Ovo me brine, vidite, da način upravljanja da ovom krizom može okrenut se u drugom smjeru. Tražim stanku ispred Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku i Živi zid da se konzultiramo oko glasovanja. Jučer predstavljeni paket mjera govori da ova Vlada nažalost nije svjesna težine situacije. Mi želimo pomoć, ponudio sam danas 3 amandmana, vrlo praktična, konkretna, ništa nije usvojeno. Ako nije svjesna težine situacije, nije mogla donijeti ni dobre mjere koje će djelovati. U tom smislu treba spasiti, sada spašavati one koji su najslabiji. To su radnici koji će ostat bez posla. Mi procjenjujemo, naši stručnjaci, da će između 100 i 200 000 ljudi ostat bez posla. Narednih dana će podatke o širenju virusa zasjeniti podaci o pandemiji nezaposlenosti i nelikvidnosti. U tom smislu tražimo da poduzetnicima se otpišu plaćanje svih poreza osim PDV-a koliko bude trajala kriza, da se radnicima koji su na birou, otpušteni, da im se plaća minimalac iz državnog proračuna, a ne da im se odgađa, da se uvede moratorij na blokade, na ovrhe i deložacije. A ključna institucija koja može riješit ovaj problem je HNB. Ona jedina ima neograničenu nelikvidnost, ona mora ponuditi gospodarstvu i bankama kredite neograničene uz 0% kako bi osigurala nelikvidnost. Međutim, gledajte cinizma, jučer guverner te iste banke izjavljuje da je šteta što nismo prihvatili EURO i ušli u Eurozonu jer bismo imali neograničen pristup likvidnosti. Mi sada moramo imat neograničeni pristup likvidnosti u kunama, to svaka središnja banka može napraviti i apeliram na Vladu da sasluša i primjeni dobre prijedloge.
Stanka će biti odobrena. Izvolite kolega Panenić, vi ste sada na redu.
Hvala lijepo. U ime Kluba nezavisne liste mladih tražimo stanku da raspravimo zapravo i ono što je danas na Vladi bilo, a da je u vremenu kada ovdje razgovaramo o cijelom paketu mjera koje bi trebalo relaksirati i olakšati situaciju, gdje bi trebalo davati potpore, Vlada je danas uvela trošarine s kojima planira, znači dodatno utjecat na maloprodajne cijene. Možemo mi raspravljati sada ovdje kolko su one primjerene ili neko će reć možda i nisu, ali definitivno da u ovome trenutku uvođenje trošarina na bilo koji proizvod, povećanje zapravo trošarina samo će povećati spiralu rasta cijena i imat ćemo jedan negativan efekt i mislim da je to u duhu mjera koje danas planiramo podržati o davanju posebnih potpora gospodarstvu, nešto što je zapravo suprotno i s time negativno utječemo. Jedino što evo dolazi do punjenja državnoga proračuna, a i pitanje je da li će to namjenski biti usmjereno prema gospodarstvu kojem trebamo na kraju pružati maksimalnu pomoć. Hvala.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Varga, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. U, u ime Stranke rada i solidarnosti tražim stanku. Naime, treba ukazati na jednu činjenicu da uz podršku sve Vladine mjere koje se poduzimaju za pomoć gospodarstvu i ono što je bilo rečeno vezano za kontrolu cijene i uloge državnog inspektorata malo ispod radara prošlo činjenicu da nitko ne kontrolira cijene sanitetskog materijala i lijekove koje su predmet nabave zdravstvenih institucija. I prema onim mojim informacijama koje imam sa terena i naročito za, obzirom da sam predsjednik Upravnog vijeća gradskog zavoda za hitnu medicinsku pomoć, cijene npr. zaštitne maske su narasli po 600 puta, trenutna cijena se vrti oko 6.500,00 kn za kutiju maski, a maska da bi se ispravno koristila mora se mijenjati svaka 3 sata od strane zdravstvenog radnika odnosno onaj koji je u kontakt sa pacijentima. Zbog tih propusta dešava se to da su liječnici obiteljske medicine počeli biti pozitivni, značajni broj građana ostaju bez zdravstvene skrbi svog obiteljskog liječnika. Stomatolozi su izrazito izloženi, a naročito znamo veliku opterećenost bolničkog zdravstvenog sustava i pozivam Vladu i koalicijske partnere da razmisli o suspenziji određenog dijelova Zakona o javnoj nabavi obzirom da je veliki dio sanitetskog materijala podložan uvozu. Moramo dati podršku domaćim proizvođačima da u ovoj situaciji što za punjenje državnih robnih rezervi, što za nabavu direktno u zdravstvene institucije u ovoj situaciji smatram da moramo biti više osjetljivi prema zdravstvenom sistemu nego što je bilo do sada. Hvala lijepo.
Stanka će biti odobrena. Izvolite kolega Bačić.
Zahvaljujem g. predsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a također tražim stanku radi daljnjih konzultacija oko usvajanja i podržavanja ovih zakona. Prije svega pozivam na toleranciju, na uvažavanje, na malo više povjerenja uz sve ono što radi i Krizni stožer i što radi Vlada RH. Slušajući, slušajući izlaganja nekih kolega stiče se dojam da nisu pročitali ovih 19 zakona koje ćemo kasnije usvojiti. Naime, brojne mjere koje sam čuo da bi Vlada trebala predložiti, oni su sastavni dio ovih 19 zakona. Ako je Vlada imala znanja i sposobnosti da u protekle 3,5.g. stabilizira hrvatski financijski sustav, hrvatski gospodarski sustav onda joj poklonimo povjerenje da će i u ovim ozbiljnim i teškim trenucima znati iznaći prave mjere kojima će se pomoći i građanstvu i svim našim poduzetnicima. Zahtijevanje da se odmah u startu oprosti plaćanje poreza i doprinosa nije nužno jer ako je netko dobio odgodu na tri mjeseca onda to znači da za tri iduća mjeseca za njega nema troška, neće morati plaćati te obveze, a u ovisnosti o razvoju situacije jasno da će onda možda vjerojatno doći do odgode i do svih drugih i novih mjera. Ovim setom mjera koje ćemo propisati donošenjem zakona i one koji će se donijeti brojnim mjerama kroz uredbe i pravilnike ministara, Vlade i pojedinih ministara će se nadograđivati sve ono što mi u ovom trenutku držimo da je potrebno, a što u ovom trenutku nismo mogli sagledati. S druge strane što je važno reći, koliko ja imam informaciju, u ponedjeljak već stupa na snagu pravilnik koji će omogućiti svim poslodavcima koji su pogođeni ovom teškom krizom oko korona virusa da mogu pristupiti i već podnositi zahtjev za isplatu minimalnih plaća kako smo to propisali samim zakonom. Prema tome, malo više povjerenja bit će puno bolje za svih i na taj način pošaljimo poruku jedinstva u Hrvatskom saboru.
Hvala. Kolega Čuraj izvolite vi ste zadnji.
Zahvaljujem predsjedniče. Molim vas stanku u ime kluba HNS-a kako bi se konzultirali i o ovom, a i o daljnjim mjerama. Naime, u situaciji u kojoj jesmo moramo biti svjesni da život ne smije potpuno stati. Moramo poduzeti mjere da zaštitimo one koji rade, koji će raditi i oni koji trebaju raditi. Mi smo donijeli mjere za one koji ne smiju, da se zabrani širenje potencijalno zaraza, javnih okupljanja itd., ali dalje poslodavci bi trebali ako želimo održati kakvo takvo gospodarstvo nastaviti raditi dalje i tu trebamo provjeravati u kojim uvjetima ljudi dalje rade. U jednoj firmi koja ima 50, 100 radnika pa nije svejedno, to nije javno okupljanje, ali ako je njih 10 u jednoj prostoriji onda nismo ništa napravili, a opet ne možemo svi stati sa životom i čekati da ovo samo od sebe prođe. Što se tiče mjera, mi smo imali okvir, meni je drago čuti da će se u ponedjeljak znati točno na koga će se on odnositi ove mjere koje predlažemo, tko su to poslodavci s poteškoćama, praktički to su svi, ali želim da razmislimo dalje o budućim mjerama jer sigurno da država tu treba imati veću ulogu, ne dijelit novce nego omogućit poslodavcima da zarađuju, da pokrene sve one planirane investicijska održavanja, zanavljanja da fleksibilnije prema javnoj nabavi se krene i da ona bude generator poslova našim poslodavcima. I također da razmislimo zbilja o moratoriju za kredite građanstvu i poslodavcima, ne da ih dočeka nakon tri mjeseca tri neplaćene nego da se samo rok produlji za ta tri mjeseca, a trošak interkalarne kamate da snosi država. Dakle to bi bilo nešto u sljedećem koraku, ali vjerujem da država prije svega može i pokrenuti i dati posla ljudima, a ne samo dijeliti novce. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Evo imam prijedlog iz Kluba zastupnika SDP-a da odmah nastavimo s radom pa vidim da jedan dio zastupnika fali. Ja vas molim da uključite zvono i da pozovete da žurno zastupnici dođu u klupe u 12,30 ćemo onda glasovati, to je za tri minute. Kolegice i kolege, molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli početi s glasovanjem. Kolegice i kolege molim vas. Dakle prije nego što krenemo samo nekoliko informacija, o amandmanima ćemo glasati ručno, dakle ja ću procijeniti da li je potrebno ako bude podjednak broj da se glasuje elektronski, ako vidim da je jasno da je nedovoljan broj amandmana onda ću reći da nije dobio potreban broj glasova, a glasovat ćemo dakle vi koji ste u klupama vi stišćete i gledate one koji su do vas koji su gore na galerijama, gledajte ih. Ja ću dakle pitati prvo tko je protiv onda stisnete vi koji je protiv i ako se još netko od vaših javi za koje ste zaduženi stisnete njegov gumb, onda suzdržani i na kraju tko je za. Ne možemo drugačije jer bi zbunili se onda. Oni koji nisu ovdje ne mogu, nego samo oni koji su na galerijama. Krećemo, ajmo molim vas za ozbiljnost i molim vas samo da ne radimo veliku buku jer je vrlo zahtjevno sada ovo sve voditi. Konačni prijedlog Zakona o dopuni općeg poreznog zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 861. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Klub zastupnika SDP-a, zastupnik Ivan Lovrinović, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, zastupnica Ivana Ninčević Lesandrić, zastupnik Miro Bulj i Klub zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem, izjašnjavanje smo proveli ranije na sjednici. Sada ćemo provesti glasovanje o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća, dakle glasujemo ručno. Prvi, Klub zastupnika SDP-a Vlada ne prihvaća. Molim glasujmo tko je za. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman broj 2 Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista koji je identičan sa amandmanima 3 i 4 zastupnice Ivane Ninčević Lesandrić i zastupnika Mire Bulja. Molim vas glasujmo, Vlada ih ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman broj 5 Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista koji je identičan sa amandmanima 6 i 7 zastupnice Ivane Ninčević Lesandrić i zastupnike Mire Bulja, Vlada ih ne prihvaća. Molim glasujmo. Tko je za? Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 8. Kluba zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku Vlada ne prihvaća, pa vas molim da glasujemo. Tko je za? Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 9. zastupnika Ivana Lovrinovića, Vlada ga ne prihvaća, pa molim da glasujemo. Tko je za? Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Stoga ćemo sada prijeći na glasovanje o Konačnom prijedlogu Zakona o dopuni Općeg poreznog zakona. Prvo vas dakle molim oni koji ste dolje koji su protiv neka stisnu protiv i pitam vas gore da li je netko protiv? Stisnite onda, dobro. Tko je suzdržan? Tko je za? Dakle, stišćete u svoje ime i u ime onih koji su gore vaši susjedi. Hvala vam. Utvrđujem da je većinom glasova, 125 za i 1 protiv donesen Zakon o dopuni Općeg poreznog zakona.