Kolegice i kolege dobar vam dan, počinjemo sa: - Izvješće o korištenju pretpristupnih programa pomoći Europske unije za razdoblje od 1. srpnja do 31. prosinca 2012.; Izvješće je dostavila Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Raspravu su proveli Odbor za regionalni razvoj i fondove Europske unije i Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. S nama je predstavnik predlagatelja kojeg pozdravljam, zamjenik ministra Jakša Puljiz. Da li želite uvodno, zamjeniče ministra? Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče, zastupnice i zastupnici, pred vama se nalazi novo 6.-to mjesečno izvješće o korištenju pretpristupnih programa pomoći Europske unije koje obuhvaća razdoblje od 1. srpnja do 31. prosinca 2012. godine. Naime, temeljem zaključka Hrvatskoga sabora iz 2005. Vlada je obvezna podnositi redovna 6.-to mjesečna izvješća o korištenju Programa pomoći Europske unije na polugodišnjoj osnovi. Imati ćemo još samo jedno polugodišnje Izvješće o korištenju programa pomoći. Više to onda nećemo zvati Izvješće o korištenju programa pomoći već Izvješće o korištenju fondova Europske unije. Dozvolite par kratkih informacija, sažeti pregled onoga što se nalazi u izvješću puno iscrpnije i detaljnije. Ukupno stanje provedbe ugovaranja i plaćanja kod IPA programa. Sve komponente programa IPA se nalaze u vrlo visokom stupnju provedbe ugovaranja i plaćanja u izvještajnom razdoblju. Naravno pri tome postoje određene razlike koje treba uzeti u obzira obzirom da se metodologija ugovaranja i plaćanja razlikuje između pojedinih komponenti. Uvijek naglašavamo prvu komponentu gdje se ugovara dvije godine. Dvije godine se provode projekti a jednu godinu nakon provedbe se još uvijek vrše plaćanja. Isto i za drugu komponentu. Do komponente IPA 3, 4, i 5 se primjenjuju temeljem poznatog pravila … [[Govornik se ne razumije.]] plus 3 upravo onog istog pravila koje će vrijediti nakon stupanja u članstvo. Što se tiče ključnih podataka. Ukupno ugovorena sredstva programa IPA na dan 31. prosinca 2012. godine iznose 410 milijuna eura. Dakle, Republika Hrvatska je do 31. 12. ugovorila 59% ukupnog dodijeljenoga iznosa koji je bio 693 milijuna eura. Dakle, 59%. U samom izvještajnom razdoblju u dakle u 6 mjeseci, posljednjih 6 mjeseci 2012. krajnjim korisnicima i ugovarateljima je isplaćeno 77 milijuna eura, odnosno 32,67% od ukupno plaćenoga iznosa koji iznosi 238 milijuna eura. Dakle, najvažniji podatak je da je do sada Hrvatska ugovorila 410 milijuna eura, odnosno do 31. 12. 2012. a da je krajnjim korisnicima isplaćeno temeljem realiziranih radova, usluga i isporuke robe 238 milijuna eura. A ponavljam u razdoblju koje pokriva izvješće od toga je isplaćeno 77 milijuna eura. Ono što je jako važno imati dakle cjelokupnu sliku kretanja napretka, napretka u korištenju IPA sredstava u vidu i tu se zaista može vidjeti da je značajan trend ubrzanja. Naime, samo da podsjetimo na kraju 2011. stopa ugovaranja IPA sredstava je iznosila 37,8%. Na kraju 2012. godinu dana poslije iznosila 50.2%, a zadnji podatak koji imamo je od 28. 6. ove godine, 28. 6. je stopa ugovaranja iznosila 78,65%, dakle, gotovo 80%. Znači u godinu i pol dana ugovoreno je dvostruko i više nego dvostruko nego u prethodne tri godine. Stopa plaćenih sredstava u odnosu na ugovorena sredstava iznosi nešto manje od 60%. Kada govorimo o isplaćenim sredstvima još jedan samo podatak za cjelokupno razdoblje korištenja IPA-e, dakle do 31. 12. od 1. 1. 2009. do 31. 12. 2011. isplaćeno je 126 milijuna eura a do 28. 6. je isplaćeno 288 milijuna eura. Dakle, između 31. 12. 2011. i 28. 6. 2012. je povećanje iznosilo otprilike 162 milijuna eura. Pregled po komponentama detaljnijim. IPA komponenta 1 u izvještajnom razdoblju završeno ugovaranje i provedba programske godine 2007. postotak ugovorenosti u ovoj komponenti je bio 92.98% a za programsku godinu 2008. ugovaranje je završeno sa 94.84% ugovorenih sredstava. Još uvijek je u tijeku ugovaranje za programsku godinu 2009. na dan 31. prosinca 2012. zadnji dan izvještajnog razdoblja stopa ugovorenosti za ovu programsku godinu iznosila je 76%. Dok je za programsku godinu 2010. iznosila 34,58%. S ciljem usporedbe napretka ugovaranja u predmetnom izvještajnom razdoblju u odnosu na prethodno izvještajno razdoblje za prvih 6 mjeseci 2012. a uzevši u obzir komponente i lokacije komponente 1 programa IPA vidljivo je kako je ostvaren napredak za programsku godinu 2008. od 1,6%, za 2009. od 21,12% te za 2010. za 5,13%. To je postotno povećanje stope ugovorenosti. IPA komponenta 2 prekogranična suradnja. U okviru prekogranične suradnje sa državama nečlanicama Europske unije za programske godine 2007.-2010. stope ugovaranja se kreću od 10% kod alokacije za 2010. za BiH i Crnu goru, do 100% za završene programe, to je program za 2008. godinu sa BiH. Dakle to su najveći uspjesi, možemo govoriti da prekogranična suradnja uz prvu komponentu IPA-e zapravo najbolja, najuspješnija IPA komponenta jer se sve stope ugovaranja odnose preko 95%, dakle iznose između 95, a u nekim slučajevima čak i 100%. Ovo izvješće po prvi put obuhvaća projekte prekograničnih programa sa državama članicama Europske unije, a tu se omjer ugovorenih iznosa kreće do isto tako visokih 84% ugovorenih sredstava. Sad dolazimo na one nama najzanimljivije komponente, komponente 3, 4 i 5. IPA komponenta 3 koja obuhvaća kao što znamo tri podkomponente promet, zaštitu okoliša i regionalnu konkurentnost. Ukupno ugovorena sredstva za komponentu 3A Promet, zaključno sa 31. prosinca 2012. iznose 64,5 milijuna eura, drugim riječima 66,78% dodijeljenih sredstava je ugovoreno do 31.12. prošle godine. Od toga je plaćeno otprilike polovica, 31,5 milijuna eura. Vrijedno je napomenuti da je u okviru spomenute komponente u izvještajnom razdoblju potpisan treći veliki ugovor za provedbu projekta obnova pruge na dionici Okučani-Novska, ugovorena su tri ugovora uslugama za pripremu projektne i ostale tehničke dokumentacije za buduće infrastrukturne projekte i to za projekte izgradnja nove dvokolosiječne željezničke pruge na relaciji Goljak-Skradnik, nadogradnja i izgradnja nove dvokolosiječne željezničke pruge te izgradnja drugog kolosijeka na dionici Hrvatski Leskovac-Karlovac, izrada projekta i ostale projektne dokumentacije potrebne za poboljšanje postojećeg i izgradnju drugog kolosijeka željezničke pruge na dionici Križevci-Koprivnica-državna granica. Što se tiče provedbe velikog infrastrukturnog projekta sustav signalno-sigurnosnih uređaja na Zagrebačkom glavnom kolodvoru on je u završnoj fazi, pred završetkom. IPA komponenta 3B Okoliš. Ukupno ugovorena sredstva u komponenti Okoliš iznose 56,99 milijuna eura na dan 31.12.2012. što znači da je ugovoreno do sada 58,9% dodijeljenih sredstava, a plaćeno je 20,9 odnosno 36,7%. U području prioriteta 1 operativnog programa zaštite okoliša nastavljena je provedba velikih strateških infrastrukturnih projekata. To su poznati projekti izgradnje županijskih centara za gospodarenje otpadom Mariščina i Kaštijun. Komponenta 3C Regionalna konkurentnost. Zaključno sa 31.12. ugovoreno je 46,7 milijuna eura što čini 73% dodijeljenih sredstava. Isplaćeno je 27,8 milijuna eura, odnosno 60% ugovorenih sredstava. Do 31.12.2012. za komponentu 4 Razvoj ljudskih resursa je ukupno ugovoreno 43 milijuna eura, odnosno 61% dodijeljenih sredstava za razdoblje '07.-'11. Ukupno je plaćeno 34 milijuna eura, odnosno 78,7% ugovorenih sredstava. I zadnja komponenta to je komponenta 5 ruralni razvoj. Do kraja izvještajnog razdoblja ugovoreno je 56,46 milijuna eura od ukupno dodijeljenih 129. Samo da podsjetim, 31.12.2011. imali smo ugovorenih 15 milijuna eura, 15 milijuna eura u IPARD-u, godinu dana poslije 56,5. Automatski opoziv sredstava, odnosno gubitak sredstava zbog neizvršenja u skladu sa rokovima. Kao što je 2011. obilježio značajni opoziv neutrošenih sredstava tako se nastavilo i u 2012. prema tzv. pravilu N+3. Iznos za određenu proračunsku godinu mora biti utrošen i ovjeren najkasnije unutar 3 godine od te proračunske godine. To je to poznato pravilo N+3. Za iznos neutrošenih sredstava Europska komisija trajno manje dodijeljena sredstva. Najveći iznos neutrošenih sredstava iz proračunske godine 2009. je bio u komponenti 5 Ruralni razvoj. Iznos sredstava koji je vraćen u proračun Europske unije iznosio je 13,1 milijun eura što predstavlja 50% alokacije za 2009. godinu. Ako se sjetimo godinu dana prije je u Europsku uniju vraćena kompletna alokacija za jednu programsku godinu u iznosu od 25 milijuna eura, dakle otprilike polovica manje sredstava je vraćena u 2012. Što se tiče komponente 3C neutrošeno je 2,6 milijuna eura, a u komponenti 4 Razvoj ljudskih potencijala 2 milijuna eura. Međutim, ukupno kad se gleda prisutan je trend opadanja vraćanja sredstava u proračun Europske unije. Naime, kada se gleda programska godina 2008. i pravilo N+3 početkom 2012. smo morali vratit 39 milijuna eura neutrošenih sredstava, dok je sve skupa za programsku godinu 2009. prošle godine moralo biti vraćeno u proračun Europske unije nešto više od 17 milijuna eura. Glavni razlozi za automatski opoziv. U komponenti IPA 3C uzroci automatskog opoziva sredstava se odnose prvenstveno na uštede ostvarene na projektu Biocentar, na ugovorima za radove i nadzor radova koji su sklopljeni u značajno manjim iznosima od planiranih, kao i na poništavanje poziva za dostavu projektnih prijedloga u drugom krugu natječaja za darovnicu, Fond za ulaganje u znanost i inovacije zbog sumnje na nepravilnost. Isto tako, poseban problem predstavljaju značajno kašnjenje tzv. sekundarne nabave, odnosno nabave koju provode krajnji korisnici te ušteđeni iznosi u postocima realokacije nakon završetka radova. U komponenti četiri programa IPA automatski opoziv sredstava je uzrokovan prvenstveno kašnjenjima u provjerama izvještaja koja su krajnji korisnici podnosili odgovarajućim tijelima zbog administrativne podkapacitiranosti provedbenih tijela što je dovelo do kašnjenja u isplatama sredstava i kasnije u ovjerama sredstava. U komponenti pet programa IPA problemi leže u specifičnoj dinamici plaćanja što obuhvaća nepostojanje instrumenta avansnog plaćanja i među plaćanja već se isplate korisnicima vrše tek na kraju provedbe projekta odnosno po odobrenju završnih izvještaja. Što se tiče nepravilnosti glede postupaka otvaranja i zatvaranja slučajeva nepravilnosti zaključno sa 31.12.2012. otvoreno je ukupno 11 slučajeva nepravilnosti. U izvještajnom razdoblju je prijavljeno 5 novih slučajeva nepravilnosti. Zbog nepravilnosti povrat sredstava u proračunu EU do kraja 2012. iznosio 0,86 milijuna eura što je objektivno vrlo mali iznos i zapravo podatak s kojim možemo biti vrlo, vrlo zadovoljni. Od tih 0,86, 0,06 se odnosi na komponente jedan do četiri, a zapravo 90% tih vraćenih sredstava se odnosi na komponentu pet IPARD. Nepravilnosti se tiču povreda pravila javne nabave, nepoštivanje ugovornih obveza, sukobi interesa, neprihvatljivi troškovi itd. Sad par riječi o pripremama za korištenje EU fonda nakon 1. srpnja 2013. godine. Ovo poglavlje je novi dio u našem izvještaju i ono će biti, dakle u svakom budućem izvještaju koje ćemo podnositi Hrvatskom saboru. Usporedbu sa aktivnostima provedbe programa IPA intenzivno su se provodile aktivnosti na pripremi sustava upravljanja i kontrole korištenja strukturnih instrumenata EU u Republici Hrvatskoj u financijskom razdoblju 2007.-2013. Napravljeno je sljedeće: uspostavljen je institucionalni okvir za korištenje strukturnih instrumenata nakon stupanja u članstvo te su definirana odgovorna tijela za provedbu operativnih programa. U skladu s tim započeto je s izradom potrebnih dokumenata za tzv. procjenu usklađenosti sustava sa pravilima EU, drugim riječima u punom je tijeku proces akreditacije tijela za korištenje sredstava EU. Također, proces izrade programskih dokumenata, odnosno operativnih programa za razdoblje 2007.-2013. je priveden kraju i također je započet intenzivan proces još u 2012. izrade operativnih programa za korištenje u razdoblju 2014.-2020. Veliki naglasak u izvještajnom razdoblju stavljen je na aktivnosti za dodatno jačanje administrativnih kapaciteta tijela u sustavu. Tako je Vlada Republike Hrvatske donijela odluku za angažiranje dodatnih zaposlenika preraspodjelom ili dodatnim zapošljavanjem. Od početka provedbe spomenute odluke u lipnju prošle godine do kraja izvještajnog razdoblja, dakle do kraja prosinca 2012. ukupno je za 113 osoba postupak zapošljavanja ili bio završen ili bio u tijeku dok je do kraja ožujka ove godine taj broj iznosio 172. Da podsjetimo odlukom Vlade određeno je i novo zapošljavanje 232 osobe. Nadalje, Vlada Republike Hrvatske je također donijela i uredbu o izmjeni i dopuni Uredbe o nazivima radnih mjesta i koeficijentima složenosti poslova u državnoj službi temeljem kojih se posebni koeficijenti složenosti primjenjuju i u tijelima državne službe koja nisu bila akreditirana u IPA sustavu, ali će biti akreditirana za korištenje sredstava iz strukturnih fondova i kohezijskog fonda u razdoblju sedma trinaesta. Edukativne aktivnosti. U izvještajnom razdoblju su intenzivirane edukativne aktivnosti. Tako je u organizaciji Ministarstva regionalnog razvoja i fondova EU započeo prvi ciklus od deset modula edukacije za državne i javne službenike pod krovnim nazivom upravljanje i kontrola korištenja strukturnih instrumenata EU u Republici Hrvatskoj. U 2012. i trinaestoj ukupno je planirano da edukaciju prođe 878 državnih i javnih službenika. Od toga je njih 263 završilo edukaciju u izvještajnom razdoblju. Što se tiče edukacije na lokalnoj regionalnoj razini u 2012. edukaciju je prošlo 1153 polaznika, a za 2013. je planirano 2200 polaznika različitih modula. Ukupno se radi više od 10 modula, 12 točno koji pokrivaju različite aspekte korištenja strukturnih instrumenata. A ponavljam, polaznici su predstavnici lokalne i regionalne razine. Zahvaljujem na pažnji.
Hvala i vama zamjeniče ministra. Imamo dvije replike. Prvi se javio Ivan Šuker. Izvolite kolega.
Hvala lijepo. Gospodine zamjeniče ministra vi ste rekli jednu veliku netočnost. Citirat ću: "U godinu i pol dvostruko više nego u prethodnim godinama." Da bi na kraju u obrazloženju kako se koji program provodi sami sebe demantirali. Vi dobro znate ovo što je ugovoreno praktički i definirano u 2012. u ovom periodu za koji vi govorite godinu i pol da su to projekti koji su se počeli pripremati i ugovarati prije dvije, tri godine. Prema tome, proces ugovaranja i završetka posla traje nekoliko godina i naprosto ne možete dijeliti procese kako vama paše jer šaljete krivu poruku. I na kraju krajeva, ako pogledate one procese koji su završeni tamo je ugovorenost bila preko 90%. I to je nešto čisto zbog hrvatske javnosti i zbog istine moramo reći. Dakle, tamo gdje su projekti završeni, govorim o IPA-i tamo je ugovorenost preko 90%. I da nije bilo one razlike u cijeni, jer se gleda ukupan iznos, a ne što je postignuto po javnom natječaju postotak bio još veći. A zašto sam se javio za repliku? Iz jednostavnog razloga što ste vi tom svojom izjavom poslali jednu totalno krivu poruku u trenutku kad je bitno da Hrvatska iskoristi svaki cent iz EU fondova. Dakle, postavlja se pitanje da li smo mi tamo gdje smo htjeli napraviti posao kako treba bili uspješni, a ugovorenost od preko 90% naprosto govori da smo bili uspješni isto kao što i ovo što ste rekli što ste u godinu i pol dana vi završili da je netko te projekte prije počeo i taj proces koji se ne može dijelit na ovu ili na onu administraciju. I mislim da vi kao predstavnik Vlade ste naprosto to bili dužni reći zbog hrvatske javnosti i hrvatske istine i zbog svega onoga što nas čeka u narednom periodu. Jer ovi pretpristupni fondovi su bili samo trening za korištenje sredstava europskih fondova i nije dobro da period dijelimo na neku godinu jer je to naprosto nemoguće napraviti. A na kraju drago mi je da ste nesvjesno u svom obrazloženju na kraju sami sebe demantirali.
Zahvaljujem. Sljedeća replika, Martina Dalić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega ja ustvari ne bih ulazila u vaše ocjene bilo kojeg prethodnog razdoblja zato jer držim da ćete vi ustvari najbolje sami sebe ocijeniti i pokazati koliko ste uspješni u razdoblju koje se nalazi pred nama i u kojem mi ustvari danas već živimo. S obzirom da smo mi danas članica EU ja bih voljela da vi malo detaljnije proširite svoje izlaganje i ono što ste nam rekli o aktivnostima koje se rade danas. Pa mene zanima da li je predan zahtjev za akreditaciju za upravljanje strukturnim instrumentima jer smo mi sada članica i taj zahtjev je mogao biti predan ako ste radili uspješno, efikasno i djelotvorno. Mene zanima gdje su programski dokumenti za 2013. godinu, gdje su operativni programi koji su temelj za natječajne postupke i korištenje sredstava koji su nam dodijeljeni za 2013. godinu, podsjećam onih 470 milijuna eura. Na web stranicama vašeg ministarstva ne mogu se naći. Zanima me u kojoj su fazi izrade i kada će moći biti javno dostupni? Dakle, da vidimo i znamo koji su to ustvari prioriteti koji će se financirati iz sredstava koji su nam dodijeljeni za strukturne fondove za 2013. I konačno, kada će krenuti prvi natječaji? Sve su to pitanja koja su relevantna za državu članicu, a mi danas država članica jesmo. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imamo odgovor, izvolite zamjeniče ministra.
Ovako što se tiče konkretnih podataka i ovih usporedbi uspješnosti, dakle mi jednostavno imamo nekakve datume koje uzimamo kao benchmark, ništa drugo. Mi ne kažemo da je savršeno ugovaranje i savršen porast ugovaranja nakon 1.12.2011. isključivo rezultat nove administracije. Naravno da se puno toga prenosi, ali brojke kazuju ono što kazuju. Jednostavno mi imamo situaciju da smo imali 37% stopu ugovorenosti 2011., a da 28.06.2013. imamo 78%. Ništa drugo ne kažemo. Kažemo da smo s tim dijelom zadovoljni. Naravno, to ni na koji način ne umanjuje izazov problema niti mi pokušavamo zatvoriti oči pred činjenicom da je IPA zaista vježba. Ovi podaci nam još uvijek ne otkrivaju puno o kapacitetima i apsorpcijskim mogućnostima državne administracije kada dođe milijardu i pol eura svake godine u Hrvatsku. Ali, obzirom na situaciju u IPA-i i sve što imamo na raspolaganju iz IPA-e mi smo jednostavno zasada zadovoljni trendovima. Da odgovorim na drugo pitanje koje se tiče priprema za korištenje strukturnih instrumenata, odnosno gdje smo sada trenutno. Dakle, proces akreditacije je u tijeku. Državna administracija je pripremila ogroman akreditacijski paket koji trenutno provjerava, kao što znate proces akreditacije nije niti jednostavan niti brz. Vi znate da postoje neka domaća tijela koja isto tako sudjeluju prije nego što se uključe europska tijela. Trenutno je akreditacija na provjeri kod domaćih tijela Agencija za reviziju sustava, domaća agencija. Naravno, cijelo vrijeme isto tako traje suradnja i komunikacija sa Europskom komisijom. Akreditacijski paket će biti poslan kako je i planirano do kraja 1.09. u Europsku komisiju i odobrenje će doći za korištenje strukturnih instrumenata prije kraja ove godine. To je naš plan, i sigurno će biti tako. Što se tiče operativnih programa, za operativne programe nemamo velikih tajni. Vi dobro znate da operativni programi za 6 mjeseci su nastavak operativnih programa iz IPA-e i svi oni prioriteti koji su zapisani u operativnim programima tzv. IPA operativnim programima se nalaze u operativnim programima koje sad zovemo 2007-2013. Konkretno gdje se nalaze, nalaze se na prijevodu. Uskoro, sve je završeno, ima nekih detalja koje još moramo proći i koji nas priječe, proceduralnih, da ih javno objavimo. Kao npr. moramo sazvati nadzorni odbor jer za svaki operativni program kao što znate postoji nadzorni odbor. Nadzorni odbor mora formalno usvojiti operativni program. Nadzorne odbore sazivamo tek nakon 1.07. Vjerojatno ste čuli da je jučer bila konstituirajuća sjednica Nadzornog odbora za operativni program regionalnu konkurentnost. Dakle, vrlo skoro ćete imati svi priliku da vidite ove detaljne informacije na novom web portalu koji će se zvati www.strukturnifondovi gdje ćete imati i prevedene dokumente na hrvatski jezik i sve ostale bitne informacije.
Hvala zamjeniče ministra. Da li izvjestitelji odbora žele uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HNS-a Jozo Radoš. Izvolite kolega.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Pa ovo je naravno vrlo važno izvješće, o tome se više priča i ti fondovi imaju u našoj javnosti zapravo i veće značenje nego što ih stvarno imaju. To je samo jedan mali segment djelovanja EU, odnosno naših prilika kompletan proračun EU zapravo čini tek 1% BDP-a zemalja članica, a politike EU utječu na 50 ili više posto života dakle politika zemalja članica. A naravno fondovi su tek jedan dio proračuna EU, ali svakako je to vrlo važna stvar. Ove godine u drugoj polovici je to negdje oko 650 milijuna eura sredstava na raspolaganju RH, a iduće godine je to preko milijardu ide do milijardu i pol eura godišnje što je svakako veliki novac. I zato je važno da ova izvješća ozbiljno razmotrimo kako bi došlo do poboljšanja korištenja sredstava EU i ovoj fazi, a naravno i u fazi članstva odnosno korištenja strukturnih instrumenata EU. Što se izvješćivanja Hrvatskog sabora tiče svakako bi bilo dobro da sačuvamo mogućnost odnosno uvid Hrvatskog sabora u korištenje ovih sredstava i nakon što RH postane članica EU jer je to važno, važno je pratiti što se s ovim sredstvima događa bez obzira što ćemo vjerojatno naći mehanizme kako ćemo pratiti korištenje strukturnih fondova ali ova će se sredstva koristiti još idućih 5 ili 6 godina, tako da bi bilo dobro da nađemo mehanizme praćenja saborskoga nadzora i saborskoga uvida i u korištenje ovih sredstava odnosno mehanizama kojima se ta sredstva koriste. Što se metodologije tiče, a tu je i ovo otvoreno pitanje koja administracija je zaslužna za koji dio uspjeha korištenja sredstava, svakako bi bilo dobro da ta izvješća budu takova da se naravno može mjeriti i to. to ne bi bilo loše samo naravno to neće biti jednostavno. Važno je da se zna tko je u tom poslu bio uspješniji i zbog toga da birači to znaju. pa bilo bi dobro da ta izvješća imaju takovu formu da budu jasna, čitljiva i zastupnicima, da budu lako prenosiva građanima pa da se onda u konačnici vidi i koliki je udio u uspjehu neke administracije nekoga ministra neke vlade itd. U ovim izvješću zapravo jedina godina koja se može u cijelosti valorizirati je 2007.godina. zato što je za 2007.godinu sve završeno, završena su konačna plaćanja krajnjim korisnicima i naravno završeni su svi ostali postupci, dakle nema više opasnosti od opoziva, projekti su završeni, sredstva su iskorištena. I u toj godini realizacija je relativno visoka, ona iznosi 80% od ove najviše brojke. Naime to su 4 razine i treba uvijek po mom mišljenju računati sa ovom prvom maksimalnom mogućnosti korištenja, a to su dodijeljena sredstva. Nakon toga su ugovorena sredstva koja su uvijek manja od dodijeljenih odnosno najčešće, onda su to doznačena sredstva i na kraju su to sredstva koja su plaćena krajnjim korisnicima. I kada se želi u cijelosti doista egzaktno vidjeti kolika je naša uspješnost u korištenju sredstva onda treba gledati odnos sredstava koja su plaćena krajnjem korisniku i dodijeljenih sredstava. U 2007.godini to je oko 80% što je zapravo dosta vrlo visoki iznos i bilo bi dobro da tu razinu iskoristivosti sačuvamo odnosno da ju povećavamo ako to bude bilo moguće. Automatski opoziv je naravno najopasnija činjenica, najopasniji događaj u tom postupku i ta sredstva nisu ni velika ni mala. Ako se gleda relativno to nisu velika sredstva, radi se o 10-ak% tako nekako jel ali ako se gleda udio tih sredstava dakle apsolutni iznos tih sredstava onda se radi o visokim iznosima novca i ne treba se s tim igrati. Tako je ukupni opoziv za 2008.godinu kao što reče gospodin zamjenik ministra bio 25 milijuna eura. To nije nimalo mali novac, to čini 10-ak% od ukupnih sredstava ili ne znam dakle u tom negdje redu veličine ali 25 milijuna sredstava svakako nije mali novac. Pri tome opoziv za IPA 3A je 51% što je svakako zabrinjavajuće i trebalo bi pokušati vidjeti šta iza toga stoji i čija odgovornost za tako visoki opoziv sredstava, da li je odgovornost pojedinačnih osoba ili je odgovornost nedovoljno izrađenih mehanizama instrumenata za korištenje tih sredstava. IPA 5 za 2008.godinu je 99% i za toga bi trebalo ovdje u ovom Saboru ponuditi stanovito objašnjenje. Ne može se reći da je to nedovoljna izrađenost kapaciteta, pa naravno onda se može reći da je nedovoljna izrađenost kapaciteta odnosno tijela koja su uključena u postupak korištenja i za ostale programe. IPA 5 u 2009.godini povlačenje sredstava opoziv sredstava je opet 51% što je opet veliki iznos i očekujemo od zamjenika ministra da da nekako malo šire jasnije obrazloženje zašto je do toga došlo, a ne samo zbog podkapacitiranosti naših tijela za provođenje tih programa. Ovo što je bila mala polemika ovdje moram reći da zamjenik ministra nije rekao ništa netočno. On je samo naveo činjenice. I doista po ovim podacima opoziv pada sa 2008.sa 25 milijuna eura, a za godinu 2009. 13 milijuna eura, to je činjenica. Jednako tako u izvještenom razdoblju rastu svi podaci, dakle i ugovorena sredstva i doznačena sredstva i sredstva koja su plaćena krajnjim korisnicima prema tome to je apsolutno činjenično korektno. On pri tome nije interpretirao i davao zasluge ovoj ili onoj administraciji. Naravno da u tome leži rad svih onih koji su u tome sudjelovali onoliko koliko program traje pa i onih prije koji su postavljali temelje toga sustava korištenja sredstava, ali nije činjenično točno to da je zamjenik ministra rekao neistinu. On je rekao istinu, a pitanje naravno kako ćemo tu istinu interpretirati. Inače kada se radi o razlozima za automatski opoziv ona su isto vrlo zanimljiva. Sumnje na nepravilnost naravno ne možemo izbjeći niti ulazak nereda, nezakonitog ponašanja i ovo područje ali naravno tu treba biti osobito oprezan gubitci koje time imamo su strašno veliki, dakle radi se o sredstvima koja smo dobili a onda smo ih zbog sumnje na nepravilnost izgubili. Učestala kašnjenja sekundarne nabave, dakle, isto jedan propust koji se naravno može i sankcionirati ali se svakako treba prevenirati. A ono što je zapravo najmanje razumljivo u svemu ovome to je kašnjenje provjere izvještaja krajnjih korisnika od strane nadležnih tijela. Dakle zbog kašnjenja provjere izvještaja dolazi do opoziva sredstava, znači zbog slabosti naše administracije a ne zbog nekih drugih kriminalnih radnji na koje ne možemo izravno utjecati dolazi do opoziva sredstava i to je jedna vrlo, vrlo važna stavka. I bilo bi zanimljivo ući malo u dublju analizu koji dio opoziva zapravo je učinjen temeljem kašnjenja provjere izvještaja od strane nadležnih tijela. Jer to je izravna odgovornost ove administracije i naravno svake administracije i zato je važno da vidimo kako to funkcionira i zašto se to događa. Kada se govori o ovome novome razdoblju naravno da je to razdoblje važnije do onoga što je bilo, stvarno, ne znam da li to bude i politički najvažnije. Ali svakako je važno u kojoj smo se mjeri pripremili i korištenjem pretpristupnih fondova za povlačenje sredstava ili korištenje sredstava iz strukturnih fondova Europske unije gdje je taj odnos puno, puno veći. Radi se dakle o faktoru negdje oko 3 do 4 puta su veća sredstva koja su namijenjena. I zato je važno da ovaj postupak korištenja sredstva u pretpristupnom razdoblju bude dobra škola za korištenje tih sredstava u uvjetima članstva u Europskoj uniji. Jedna deklaracija, odnosno rezolucija Europskog parlamenta koja se upravo time bavi u kojoj mjeri je Republika Hrvatska podigla svoje kapacitere korištenja strukturnih instrumenata Europske unije koristeći pretpristupne fondove. Dakle, samo se time bavi ta Rezolucija Europskog parlamenta. I bilo bi dobro zaviriti i pogledati od strane administracije što u toj Rezoluciji piše. Za mene najznačajniji dio te Rezolucije koja je usvojena prošle godine je slaba kapacitiranost jedinica lokalne i regionalne samouprave i slaba uključenost tih jedinica u korištenje fondova Europske unije. Dakle to je nešto što apsolutno moramo promijeniti. Dakle, to je jedan potencijal koji imamo. Time naravno omogućavamo našim lokalnim i regionalnim samoupravama da se vježbaju i naravno time jačaju svoje administrativne kapacitete i svoju ukupnu sposobnost upravljanja. I bilo bi im dobro stvoriti uvjete da i oni u tom postupku više sudjeluju nego što je to bilo do sada. Kada se radi o zaposlenim osobama i tu treba napomenuti da od 138 zaposlenih od Vladinoga plana od 232 nije najbolji uspjeh jer tih 100 zaposlenika koji nisu uposleni, njihove bruto plaće iznose negdje oko 15 milijuna eura godišnje, a sami opoziv koji se dogodio u toj godini 2012. ili 2012. ili 2009. godine je tih 15, odnosno blizu negdje oko 13 milijuna eura. Prema tome, zbog toga naravno ne samo zbog toga ali može se postaviti teza da zbog toga što nismo zaposlili ljude koji rade na tim programima došlo je naravno do opoziva koji je jednak njihovoj godišnjoj plaći. A naravno gubitak sredstava nije samo na opozivu, gubitak sredstva je na svakoj stavci koja je manja od dodjeljenih sredstava. Ono što ste ugovorili, što je dodijeljeno, a niste ugovorili je gubitak. Ono što ste ugovorili a nije doznačeno je također gubitak, ono što je doznačeno a nije plaćeno, nije iskorišteno je također gubitak. Prema tome, tu postoji još veliki prostor za napredak i zato treba, ne treba štedjeti na upošljavanju tih mladih ljudi. Pogotovo što naravno njihova stručnost se prenosi, ona će biti korištena i u drugim poslovima koje će raditi u državnoj upravi. Neće ona nužno raditi cijelo vrijeme na europskim pitanjima ili na korištenju fondova. Prema tome, to je jačanje ukupnih administrativnih kapaciteta i sposobnosti državne uprave i na tome treba štedjeti i treba nastaviti taj postupak i taj proces primanja mladih i stručnih ljudi na ove poslove koji se onda naravno mogu poslije upošljavati i u tijelima Europske unije ali i u drugim upravnim tijelima Republike Hrvatske. Naravno, drago mi je da kao što piše u izvješću da su utvrđene razvojne potrebe Republike Hrvatske za korištenje fondova u razdoblju 2014./2020. da su započele izrade operativnih programa. Ali slažem se da bi o tome ako je moguće trebali kao što je i kolegica Dalić rekla trebali imati i poneku višu informaciju. Dakle, ove informacije koje imamo o tom najvažnijem zapravo dijelu ovoga izvješća su prilično šture. Makar se to izvješće ne tiče toga ali bilo bi dobro da ovo bude prigoda da i o tome najvažnijem zapravo poslu koji je pred nama i najvećoj šansi koja nam se pruža doznamo nešto malo više i u Hrvatskom saboru. I jedna primjedba koja se ovdje spominjala uz IPA 5 odnosno IPARD, malo korištenje sredstava, a to navodi i naš odbor koji govori o tome da se radi o malim i srednjim obiteljskim gospodarstvima, obrtima i malim poduzećima. Pa onda zbog njihove potkapacitiranosti je došlo do tih slabih ugovaranja a onda i do velikih opoziva. To je opet jedan veliki potencijal kao što su jedinice lokalne samouprave u horizontalnoj dimenziji važan potencijal koji treba iskoristiti za povlačenje fondova. Tako su mala i srednja poduzeća, obrti i obiteljska gospodarstva u vertikalnoj dimenziji jedan kapacitet koji treba iskoristiti i tu podkapacitiranost toga sektora povlačenja svakako treba otkloniti i tome treba posvetiti posebnu pozornost. Dakle radi se o izvješću koje je tehničko, koje je dobro sastavljeno i koje naravno ako ga budemo dobro tretirali i ovdje u Saboru, ali naravno i u Vladi Republike Hrvatske omogućite bolje povlačenje fondova u uvjetima članstva Republike Hrvatske u Europskoj uniji. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo tri replike. Prvi se javio Dujomir Marasović. Izvolite kolega.
Štovani gospodine dopredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Radoš, vi ste ovdje dosta toga rekli u vašem govoru pa npr. da ovi fondovi imaju veće značenje od onog što mi mislimo, da treba pitanja vezana uz trošenje tih sredstava ozbiljno razmotrit, ali vam je naglasak vašeg govora na tome tko je kriv za ova povučena sredstva u Europu, za neiskorištena sredstva, znači za štetu koju je Hrvatska pretrpila jer je dobila novac, a nije ga potrošila, znači … tražite krivicu, krivnju, krivicu za te odgovorne osobe. Pa ste rekli da nam je ovo dobra škola kako se trebamo ponašati i sve to skupa. Pošto ste vi od liberala koliko je meni poznat vaš politički background se prometnuli u jednog antieuropejca jer ste jedan od glasnogovornika antieuropskog bloka u Hrvatskom saboru, tko će bit odgovoran ja vas pitam ako Hrvatska izgubi određena sredstva kao što danas piše, samo se vi smijte, u Slobodnoj Dalmaciji da Barosso može pljusnuti Hrvatsku kao i Rumunjsku, da je može kaznit sa 100, 200, 300, 500 milijuna eura i ako Hrvatska mora dat 500 milijuna eura godišnje, a mora dat i ako je se kazni sa još 500 milijuna eura tko će onda platiti milijardu eura gospodin Radoš uz ovakvo vaše antieuropsko ponašanje koje javno očitujete i prezentirate. Jeste li o tome mislili, je li vam to škola? Je li vam to škola o kojoj vi govorite, jel je to ozbiljni odnos prema ovim sredstvima o kojima vi govorite? Je li to to?
Hvala. Čut ćemo odgovor, kolega Radoš.
Kolega Marasoviću, zapravo nije bio naglasak moga izlaganja u tome tko je kriv nego da se utvrdi koji su mehanizmi doveli do toga da nismo dovoljno iskoristili sredstva. A naravno, ako postoji i neka druga viša razina odgovornosti ili konkretnija razina odgovornosti kao što je kaznena odgovornost, dapače, nadležna tijela svakako i u ovom segmentu trebaju raditi svoj posao. Što se tiče mog antieuropejstva, ne znam doista odakle vam to, to je vrlo jedna neobična teza, ali ako sam ja antieuropejac nema brige za Hrvatsku, vi ste europejac pa će biti sve u redu.
Hvala. Sljedeća replika, Martina Dalić. Izvolite kolegice.
Hvala lijepo. Pa evo ustvari mislim da i ova prethodna mala rasprava pokazuje gdje dođemo i što se ustvari zbiva ako jedno izvješće koje je u svojoj naravi financijsko, oko kojega barem po mom sudu ne bi valjalo voditi ideološko rasprave jer je korištenje europskih fondova u interesu Hrvatske i svih onih koji su vodili Hrvatsku i koji će ju vodit u nadolazećem razdoblju. Međutim naravno, ako izvještaj na nekim stvarima nešto namjerno prešuti pa se misli da se to ne zna onda nastaju ovakvi problemi. Kolega Radoš, ma i vi znate, sredstva iz komponente 3A jesu vraćena zato jer su ostvarene uštede u ugovaranju građevinskih radova u godinama krize i te uštede komisija nije dozvoljava da se preprogramiraju pa smo se dogovorili da buduće uštede se mogu koristiti za neke dodatne projekte. I vi znate da IPARD jest program koji se provodi od prvoga dana po drugačijim pravilima nego što su sve ostane komponente, da je 2007. godine komisija utrošila cijelu godinu na donošenje vlastite uredbe i da su ta sredstva vraćena jer jednostavno nisu mogla biti iskorištena s obzirom da je to jedina komponenta koja obavlja svoje poslove bez prethodnog odobrenja delegacije u proteklom razdoblju. Dakle mi znamo zašto se to dogodilo, mi znamo da postoje i administrativne slabosti, posebno u dijelu IPARD-a i nitko od nas s tim nije zadovoljan i zato i ja kolega nisam se posebno obratila na ovo kad ste rekli da je opoziv u 2012. bio uzrokovan kašnjenjem u provjeri izvještaja. I meni je jasno da je to slabost u IPARD-u i mislim da ono što je bitno jest da jednostavno jedni drugima ne zamazujemo oči razlozima i uzrocima koji znamo i koji su i ovom Saboru bili prezentirani u prethodnim godinama, nego da se sve snage usmjere u to da se taj sustav što bolje i što više ojača.
Hvala. Imamo odgovor, kolega Radoš.
Pa malo mi je neobično kolegice Dalić da ste vi zapravo gotovo na tragu kolega Marasović, dakle on me je proglasio antieuropejcom, a vi mi spočitavate ideološki pristup što teško možete iz ovoga što sam ja rekao reći. Tu je bilo vrlo malo ideologije, odnosno gotovo nimalo nije bilo ideologije. Ja sam upozorio na to da se konačno korištenje sredstava ne može tumačiti kao uspjeh jedne i druge administracije, ja sam to vrlo jasno rekao, ali sam naglasio da navodeći podatke o tome koji je rast u promatranom izvještajnom razdoblju svih ovih razina sredstava, da je to naprosto činjenica. … [[Upadica se ne razumije.]] Razloge zašto je do toga došlo, bez obzira da li ih znamo vi i ja, nije loše propitivati, a nije loše što ste vi sad ovdje rekli koji su to razlozi i te razloge treba ponavljati zbog toga da bi bilo bolje i da mi svi ovdje, a naravno onda i hrvatska javnost razumije zašto je do toga došlo. Prema tome, ništa se o tome, ako se to propituje ne događa loše nego zapravo dobro i za rad Parlamenta i naravno za hrvatsku javnost, interese Republike Hrvatske.
Hvala. Sljedeća replika Frano Matušić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo već i kolegica Dalić osvrnula se na neke dijelove govora kolege Radoša. Kolega Radoš, kad ste spominjali deklaraciju, Izvješće o korištenju sredstava koje je bilo pred Europskim parlamentom, pa ste rekli da je primijećena podkapacitiranost jedinica lokalne i regionalne samouprave. To je točno, ali značajnije je primijećenost podkapacitiranost državne uprave. I to nam je kasnije i nametnuto kao jedno od mjerila, odnosno u istom razdoblju kao jedno od mjerila koje je vaša Vlada trebala popraviti, dakle trebala je popraviti stanje u tom dijelu kako bi se mogli zapravo nositi sa svim izazovima koja nose sredstva iz pristupnih, odnosno predpristupnih programa i sada strukturnih fondova i kohezijskih fondova. Dakle, izrijekom je rečeno i naglašeno da je državni aparat podkapacitiran i iz toga razloga prošle godine smo imali natječaje za državnu upravu gdje smo upozoravali da doista ne treba bit natječaj obojan ideološki, nego da se trebaju izabrati isključivo oni mladi i stručni ljudi koji znaju kakvi su ovo programi, kakvi su zahtjevi pred njima i koji će moći na pravi način odgovoriti zahtjevima toga posla. Stoga nema doista razloga ni za kakvo ideološko prepucavanje, ali vaš nastup je zbilja bio očito smo ga mi tako prepoznali u Hrvatskoj demokratskoj zajednici, zbilja je bio ideološki obojan na način da se pokuša prezentirati kako je ova administracija više doprinijela. Nije. Ti projekti o kojima govorimo su davno prije pripremljeni, nekoliko godina prije su pripremljeni i ugovoreni. I naravno da sad dolazi i do isplate sredstava za te projekte. Ali ono što se nadvilo nad ovom administracijom ili konkretno nad vašom koalicijom je ono što prijeti nakon donošenja pojedinih zakona u Hrvatskom saboru. To je vjerojatno i mislio kolega Marasović kad vam se obratio, a to je činjenica da nam sutra može netko spriječiti povlačenje sredstava iz strukturnih i kohezijskih fondova EU zato što smo mi donijeli neki zakon [[Upadica Batinić: Vrijeme.]] koji se kosi sa stečevinom EU. Dakle, o tome se radi i tu je opasnost stvarna.
Imamo odgovor kolega Radoš, izvolite.
Kolega Matušiću, dakle slažete se sa mnom da u Rezoluciji Europskog parlamenta piše o slabom udjelu naših jedinica lokalne i regionalne samouprave o korištenju sredstava. Ja sam to posebno naglasio zbog toga što to nije spomenuto u ovom izvješću. To nije spomenuto niti u izvješću nadležnoga odbora, a to je važna dimenzija. Naše slabosti na razini državne administracije jesu predmet ovoga izvješća, o tome je bilo govora. Ali taj potencijal koji se krije u jedinicama lokalne i regionalne samouprave svakako treba iskoristiti, zato sam naglašavao tu dimenziju te Rezolucije Europskog parlamenta. Opet ne mogu vidjeti u čemu je ta ideologiziranost moga izlaganja bila, kakvu sam ja to ideologiju prodavao. Ja sam samo rekao da ono što je kolega Šuker rekao da ova administracija nije zaslužna za povećanje sredstava. Ja sam samo naveo da je zamjenik ministra iznio konkretne egzaktne podatke koji pokazuju o rastu svih parametara. Ja pri tome nisam tvrdio da je to zasluga ove administracije. Prema tome, ja ne vidim u čemu je tu bila ideologija koju sam ja ovdje plasirao u Hrvatskom saboru.
Hvala. Nastavljamo sa raspravom po klubovima. U ime Kluba zastupnika HDZ-a Zvonko Milas. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, gospodine zamjeniče sa suradnikom. Pa ja ne bih govorio oko toga tko je više, tko je manje zaslužan. A na početku rasprave samo bih naglasio ono što nam je svima poznato. Dakle, ovo je prvo izvješće o pretpristupnim programima pomoći EU u kojoj o Hrvatskoj razgovaramo, dakle kao zemlji članici te iste Unije sa svim pravima i obvezama koje iz toga proizilaze. Jasno je da se ovdje radi o najviše o programu IPA i da ćemo cjelovit rezultat, sve ono dakle što dolazi moći vidjeti tek na kraju toga programa, ali ovo polugodišnje izvješće je jako bitno kako bi pratili neke važne elemente kojima ćemo dobiti, dakle malo bolji uvid u sve ono š to se događa u programu. O čemu se radi? Dakle, prvo radi se o financijskom praćenju rada tijela javne uprave i korisnika programa, odnosno njihovoj zajedničkoj učinkovitosti u provedbi programa, dakle i svega onoga što programi donose. Drugi element je konkretan značaj programa koji možemo vidjeti kroz njegovu provedbu, odnosno kroz opis samih projekata. Dakle, sve ono što će oni donijet zajednici. I treći je razina pripremljenosti Republike Hrvatske, dakle gdje smo u ovom trenutku, dokle smo došli i za čega nas je IPA pripremila u onome što nas čeka, zbog čega ulazimo dakle u uzimanje dakle programa iz strukturnih fondova. Za sve ovo nas je, dakle IPA mogla pripremiti osim za ovo zadnje, a iskustva koja imamo danas je na svima nama, posebno na Vladi koja je da to što bolje iskoristimo. I nadam se da ćemo u budućnosti imati ipak malo bolji i malo veći napredak nego što je današnjih 59,1%. Samo izvješće je pregledno, jasno. Dakle, ono je pokazalo da je tu ipak nekakvo zajedništvo, zajednički trud svih. Dakle od onih koji su ugovarali, od onih koji su kako je kolega Šuker rekao dakle postavili same temelje programu do krajnjih korisnika, dakle do županija, do općina, do svih onih koji su uključeni u ovaj projekt. Ali ono što muči, što bode u oči to je ovo o čemu svi govorimo na koncu i kolega Radoš kao prethodnik, radi se o iznosima opoziva sredstava, odnosno o trajnom umanjenju sredstava od strane Europske komisije. Iz jednostavnog razloga nismo ih u zadanom roku iskoristili. Ali o čemu se radi? O čemu se radi recimo u Komponenti 5. gdje postoji problem nepostojanja pretplaćanja, problem koji ćemo vjerojatno dobiti odnosno koji ćemo naslijediti u Fondu za ruralni razvoj gdje je opoziv toliki koliki je. Pitam se da li Vlada u tom smislu ima neki oblik povoljnog kreditiranja, davanja nekakvih garancija, nekakvih mehanizama koji će smanjiti rizike ili nešto slično. U Komponenti 3.C kada govorimo o ne provođenju sekundarne nabave na način kako to treba biti pa se sredstva u konačnici opozovu pitam se zašto korisnike ne podučimo tome. Ako to ne ide pa možda treba uvesti neki oblik sankcija pa na koncu i promptno ukinuti ugovore i sredstva jednostavno dodijeliti onome tko neće praviti probleme pri sekundarnoj nabavi. Ili premjestiti jednostavno tu provedbu na neko adekvatnije mjesto u resoru. A u Komponenti 4. kad govorimo o nedovoljnim kapacitetima tijela za koja se kaže da ne stignu stići pročitati izvješća korisnika pa zato … sredstva mislim da je tu svaki komentar suvišan. U tim silnim bespućima javne uprave i svega o čemu smo i maloprije slušali pitam se kako nismo mogli naći ljude koji imaju volju proći edukaciju i jednostavno početi radit taj posao. Ili evo Vlada sada radi nova zapošljavanja pa možda će se i na taj način problem riješiti. Premda mi nije jasno da od postojećih ljudi koji rade u javnoj upravi se nije mogao naći ili nema dovoljno dobrih koji bi kroz edukaciju se osposobili za taj posao. Premda ako preuzmemo formulaciju iz ovog izvješća sama Europska komisija dakle veli angažiranje dodatnog broja zaposlenika putem internih oglasa. Mislim da je ta formulacija svima jasna. O edukaciji smo govorili i u prethodnim izvješćima, dakle bilo je riječi o sustavu edukacije državne i javne službenike organiziranom prije 4, 5 godina sa 13 programskih cjelina koji je bio sufinanciran od strane Vlade Republike Danske gdje se službenike educiralo u financijskom upravljanju europskim fondovima. I sad vidimo da nešto slično će se raditi i za strukturne, dakle u 10 cjelina. Mislim da je to jako bitno i ne treba naglašavati kolika će višestruka korist biti za sve. Ono što ću spomenuti, a o tome sam govorio i zadnji put, je Agencija za regionalni razvoj. Još uvijek mislim da, dakle nije mi jasno zbog čega se još uvijek Agencija za regionalni razvoj premda mi je zamjenik ministra objasnio da je to zato što je središnja agencija prije osnovana, dakle zašto ne radi odnosno ne provodi program regionalne konkurentnosti, dakle program Komponente 3.C. Ako uzmemo u obzir činjenicu koja je i u ovom izvješću da je čak 20,5% opoziva za alokaciju iz 2009. godine nije mi jasno zašto se onda, a da je to uspješno i da je to sve kako Bog zapovijeda onda ne bi govorio o tome, ne bi bile potrebne rošade, međutim vidimo da su se po resorima podijelili programi jedino program za agenciju koja se sama i gle čuda zove Agencija za regionalni razvoj ona ne može provoditi program regionalne konkurentnosti. Bez obzira što je … sredstava pa možda još malo ako mi možete objasniti da li je to što je središnja agencija prije osnovana jedini razlog ili je možda nešto drugo? Mislim da o tome moramo razgovarati i da se to mora na neki način obznaniti i reći o čemu se ustvari radi. Mislim da nam je zajednički cilj uzeti dakle provesti što više projekata, na koncu uzeti što više novaca u cilju razvoja Republike Hrvatske. Otprilike to bi bilo ono što sam htio reći. Izvješće je korektno, klub HDZ-a će ga podržati. I nadam se da u sljedećem izvješću da ćemo vidjeti napredak u smislu uzimanja pomoći iz fondova EU. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. U ime Kluba zastupnika SDP-a Tonka Ivčević. Izvolite kolegice.
Poštovani potpredsjedniče, zamjeniče ministra sa suradnikom, kolegice i kolege zastupnici. Ovo izvješće napravljeno je u suradnji sa Sektorom za poslove Nacionalnog fonda Ministarstva financija, a na osnovu prikupljenih podataka od svih institucija uključenih u provedbu pretpristupnih programa pomoći EU u RH. Izvješće se odnosi na razdoblje od 1. srpnja do 31. prosinca 2012., a obuhvaća podatke o provedbi svih komponenti IPA programa, budući da smo programe prve generacije ... 2004, PHARE 2006, ISPA završili 31. prosinca 2011. godine. U navedenom razdoblju Europska komisija na račun Nacionalnog fonda doznačila je iznos od 60,6 milijuna eura što čini 20,82% od ukupno doznačenog iznosa od 291,02 milijuna eura od početka provedbe programa IPA te po prvi put bilježimo rast od više od 300% u odnosu na doznačeni iznos u prethodnom izvještajnom razdoblju. Također, u odnosu na prošlo izvještajno razdoblje u kojem je krajnji korisnicima i ugovarateljima plaćen iznos od 33,55 milijuna eura u predmetnom izvještajnom razdoblju krajnjim korisnicima i ugovarateljima plaćeno je više no dvostruko veći iznos sredstava. Dakle, veseli da su zabilježeni značajni pozitivni pomaci koji se odnose na znakoviti skok u ostvarenom iznosu izvršenja plaćanja prema korisnicima koji samo u ovom izvještajnom razdoblju iznose više od 30% svih ukupno izvršenih plaćanja od početka provedbe IPA programa. Ja ovdje neću govoriti detaljno o komponentama IPA programa i njihovim fazama realizacije jer evo zamjenik ministra je to sve već detaljno obrazložio. Što se tiče same provedbe IPARD programa o tome je isto bilo riječi, podaci su tu nešto lošiji iako je njegova učinkovitost povećana sa 15 na 50%. Razlog tome što je kreditacija za navedeni program duže trajala te su natječaji kasno provedeni. A kako se radi o programima koje koriste manji poduzetnici, obrti, obiteljska gospodarstva onda vidim problem i u nedostatku početnih financijskih sredstava te prikupljanju brojne dokumentacije koju traži IPARD program. Ovdje ću se malo više osvrnuti na to što je napravljeno u ovom razdoblju, a da bi privukli što više sredstava iz strukturnih fondova. Jedan od najvažnijih koraka u kontekstu pripreme za korištenje strukturnih instrumenta EU RH je dobivanje dozvole za rad bez prethodnih kontrola delegacija EU. U tom smislu se intenzivno provode pripremne aktivnosti za korištenje strukturnih i kohezijskog fonda i to uspostava institucijskog okvira, izrada zajedničkih nacionalnih pravila za upravljanje strukturnim elementima, izrada dokumenata za procjenu usklađenosti sustava sa pravilima EU, izrada programskih dokumenata za financijsko razdoblje EU 2007.-2013., intenzivira se proces programiranja, te se jačaju administrativni kapaciteti u tijelima u sustavu upravljanja fondovima EU. Što je do sada napravljeno? 6.srpnja 2012.ovdje smo u Saboru donijeli Zakon o uspostavi institucionalnog okvira za korištenje strukturnih instrumenata EU u RH. nadalje, utvrđena su 4 operativna programa i to operativni program promet, okoliš, regionalna konkurentnost i Operativni program Razvoj ljudskih potencijala. Nastavljen je rad na unaprijeđenu nacrta programskih dokumenata i to nacionalnog strateškog referentnog okvira i operativnih programa koji su poslani Europskoj komisiji na konzultacije. Službeno podnošenje navedenih dokumenta Europskoj komisiji na odobrenje moguće je evo tek sada kada smo pristupili u punopravno članstvo EU. Također su provedene brojne pripremne aktivnosti kako bi proces procjene usklađenosti sustava sa relevantnim propisima EU završio pozitivnim mišljenjem tijela za reviziju i revizora Europske komisije. Na sjednici Vlade u rujnu donesena je odluka o osnivanju Koordinacijskog povjerenstva za pripremu programskih dokumenta za financijsko izvješće EU 2014.-2020.i određivanje odgovornosti zadataka tijela uključenih u rad Koordinacijskog povjerenstva. Za tijelo odgovorno za organizaciju, koordinaciju procesa, pripreme programskih dokumenata odlukom se određuje Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU. Koordinacijsko povjerenstvo se sastalo u studenom te su uspostavljene tematske radne skupine i to njih 7 u koje su uključena tijela državne uprave i nadležne institucije, a koje su zadužene za pripremu programskih dokumenta. U ovom izvještajnom razdoblju započele su i aktivnosti na uspostavi sustava upravljanja kontrole korištenja strukturnih instrumenata u RH. Do 21.listopada 2012.godine dodatno su zaposlene 232 osobe na poslovima pripreme projekata i provedbe natječaja, jačanju sustava unutarnje revizije i kontrole te izvještavanja o nepravilnostima. Također je odlukom Vlade otvoreno 138 novih radnih mjesta za koje su objavljeni javni natječaji za prijam u državnu službu te do 31.prosinca zaposleno 28 dodatnih zaposlenika pri čemu je do istog datuma institucije napustilo 16 zaposlenika. Na kraju izvještajnog razdoblja na provedbi IPA programa i fondova EU bilo je zaposleno 939 osoba te 8 osoba putem stručnog osposobljavanja za rad bez zasnivanja radnog odnosa radi usporedbe u lipnju 2012.godine bilo je evidentirano 815 djelatnika ili 124 djelatnika manje. U okviru jačanja administrativnih kapaciteta organizirani su brojni programi izobrazbe u okviru koje edukacije sudjelovalo preko 600 polaznika. Također je 295 polaznika prisustvovalo ciklusu edukacije pod nazivom Upravljanje kontrola korištenja strukturnih instrumenta EU u RH. Smatram da je i u budućem razdoblju potrebno staviti naglasak na edukaciju kako bi iskoristivost strukturnih fondova bila bolja kako bi se uspostavila snažnija koordinacija aktivnosti vezanih uz pripremu korištenja, unapređenje korištenja i trajnog povećanja korištenja fondova EU na visokoj razini a naravno sve u cilju postizanja što većeg stupnja iskorištenosti tih sredstava i posljedično sveukupnog rasta i razvoja u RH. I na kraju da zaključim. Iz izvješća je vidljiv kontinuirani napredak koji se odnosi na uspješnost, ugovorenost, isplaćenost sredstava iz programa pomoći EU te je uočen vrlo nizak stupanj nepravilnosti. Zato pozdravljam sve napore Vlade i Ministarstva regionalnog razvoja i fondova EU da povučemo što više sredstava te da se što bolje pripremimo za korištenje sredstava strukturnih programa EU. Stoga će klub SDP-a prihvatiti Izvješće o korištenju pretpristupnih programa pomoći EU za razdoblje od 1.srpnja do 31.prosinca 2012.godine. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Na vaše izlaganje će replicirati kolega Branko Hrg. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice Ivčević vi ste u ovom svom izlaganju ustvari nas upoznali što se je pripremalo i što se priprema za korištenje strukturnih i kohezijskih fondova pa drago mi je da sam imao prilike to čuti i da nas malo upoznate i s time, ali samo još jedan dio fali pa ako ćete možda moći nadopuniti još taj dio, što je sa osiguranjem sredstava domaće komponente posebno one koja se veže na jedinice lokalne samouprave obzirom da bi moglo doći do budžetskog kolapsa jedinica lokalne samouprave ako nećemo imati unaprijed točno definirane stvari jer jedinice lokalne samouprave na čijim prostorima se odvija neki projekt koji će se financirati ili iz kohezijskih strukturnih fondova neće moći podnijeti taj teret. Ja to govorim iz konkretnog primjera ako recimo dođeš u situaciju da imaš neki program koji je težak možda 250 milijuna kuna ako je domaća komponenta za lokalnu samoupravu samo 10% onda možete zamisliti što to znači za neku manju jedinicu lokalne samouprave u opterećenju od nekakve 3, 4 godine koliko traje realizacija. Ono što sigurno malo bode u oči je podatak koji ste iznijeli da su izvršena nova zapošljavanja u državnoj administraciji, da je negdje oko 130 ljudi ste rekli zaposleno da su rađene edukacije, dodatne edukacije. Pa ja postavljam pitanje pa što su, čemu su sve služile one edukacije ovih svih prethodnih 10-ak godina koje su bile financirane i također iz raznih pretpristupnih europskih fondova. I da li je stvarno bilo nužno zapošljavati nove ljude ili su se mogli postojeći preraspodijeliti i iskoristiti ljude koji su već u tome bili dosta dobro uključeni.
Hvala. Imamo odgovor kolegice Ivčević izvolite.
Pa evo šta se tiče samog financiranja znamo da je HABOR napravio posebnu liniju kredita za upravo ove projekte, vrlo povoljnih kredita, tako da evo će se zasigurno moći i financirati iz sredstava kredita HABOR-a ali i poslovnih banaka koji su isto tako na tržištu ponudili dobre i povoljne kredite za financiranje domaće komponente. Šta se tiče edukacija ja zaista smatram da nje nikada dosta. Idemo u razdoblje znači, ušli smo u Europsku uniju. Dakako da su fondovi drukčiji, da su aplikacije različite, radi se o strukturnim fondovima. I svakako je potrebno da se šta više ljudi uključuje u edukaciju a pogotovo ljudi iz lokalnih jedinica, lokalne samouprave budući da se nadamo evo da će i te jedinice povući što više sredstava. Znamo da u državnoj upravi plaće nisu prevelike, znamo da su one uglavnom niske, tako da evo sam rekla i u ovom izvješću dosta ljudi je i otišlo koje je radilo na ovakvim programima iz samih ministarstva. Zato je sigurno bilo nužno dodatno zapošljavanje. I evo nužno je bilo jačanje dodatno administrativnih kapaciteta unutar samih ministarstava kako bi se kvalitetno pripremili za povlačenje sredstava iz strukturnih fondova. Radi se o fondovima gdje imamo puno više sredstava, puno više mogućnost za povlačenje. I bez kvalitetnih ljudi, educiranog kadra to zasigurno nećemo uspjeti. Hvala.
Hvala i vama. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, Marijan Škvarić. Izvolite kolega Škvarić.
Hvala, poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani zamjeniče ministra, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Kao članica Europske unije sada ovo je praktički jedna od prvih točaka dnevnog reda koji imamo na način da govorimo i što trebamo i što tražimo od Europe i na kraju krajeva što smo željno očekivali. … [[Govornik se ne razumije.]] sebi priznati, pa evo očekivali smo novce, sredstva iz Fonda Europske unije. Na temelju ovoga izvješća možemo isto reći to je to, raspisi za IPA-u, IPARD su praktički završeni. Imamo analizu što smo i kako smo neke stvari napravili. … [[Govornik se ne razumije.]] izvješće to vidi, možemo konstatirati da u ovom razdoblju od 1. srpnja, 31. prosinca na račun Nacionalnog fonda doznačeno je od Europske komisije 6.6 milijuna eura što čini nešto preko 21% ukupnog doznačenog iznosa od početka provedbe programa IPA. Odnosno ukupno ugovorena sredstva programa IPA na dan 31. prosinca iznose 410 milijuna eura što čini 60% od ukupno podijeljenog iznosa, odnosno koji je bio 623 milijuna eura od početka provedbe programa IPA. To su ugovorena sredstva. A što se tiče onih koja su plaćena sredstva a na temelju toga, situacija je da je u tom dijelu plaćeno … [[Govornik se ne razumije.]] cijela 15% od ukupno ugovorenog iznosa. S time da još možemo konstatirati također da postoci ugovorenih i dodijeljenih sredstava po pojedinim komponentama programa IPA iz određenih financija lokacija se kretao između 21% pa do … [[Govornik se ne razumije.]] posto, a postotak plaćanja od 26% pa do 100%. Ali ipak u konačnici kada analiziramo ove podatke možemo konstatirati da nismo iskoristili … [[Govornik se ne razumije.]] milijuna eura. Izgleda puno, izgleda i malo. Ali da možemo konstatirati što nam je u biti utjeha. Pa utjeha je da nitko od niti jedne tranzicijske zemlje ulaskom u Europsku uniju nije iskoristila sva sredstva. Također što posebno možemo istaknuti da za pojedine komponente i lokacije programa IPA krajnjim korisnicima i ugovarateljima plaćeno je više od dvostrukog većeg iznosa sredstva u odnosu na prošlo izvještajno razdoblje. Podatak je da je prije bio postotak ugovorenog i plaćenog od 38% sada je 70%. I s time itekako možemo konstatirati da smo poslali odličnu poruku da imamo pozitivan trend lokacije i korištenja fondova Europske unije. Znači da smo nešto iz toga naučili. A ja bih mogao reći da itekako smo zahvaljujući radom ministarstava i svih nas postigli jednu takvu visoku iskoristivost fondova Europske unije. Na ovo Izvješće bih stavio ipak jednu malu primjedbu na način da IPA u ovom dijelu je raspisala i tri, ima tri raspisa. Od tih raspisa dva su obrađena u ovom Izvješću, treći raspis nije obrađen u ovom Izvješću. Mislim da bi to ipak trebalo jer onda bi s time dobili jedno kvalitetno izvješće što u tom dijelu raspisa imamo. Naime, taj raspis je završio 16. 4. 2012. I temeljem članka 112. Uredbe komisije upravljačka tijela svake godine najkasnije 30. lipnja mora podnijeti komisiji Godišnje Izvješće o provedbi koje prethodno mora odobriti zajednički odbor za praćenje. Prvo godišnje izvješće podnosi se za drugu godinu nakon odobravanja programa, tj. Slovenija mora do kraja lipnja mjeseca dati izvješće što su napravili. E sad zašto Slovenija. Pa prije svega u ovom trećem raspisu IPA komponente međugranične suradnje Hrvatska-Slovenija zajedničko se tajništvo nalazi pri Vladinom uredu za lokalnu samoupravu i regionalnu politiku u Ljubljani, a informacijska se točka u Hrvatskoj nalazi pri Ministarstvu regionalnog razvoja fondova Europske unije. Ukratko, Slovenija ima glavnu riječ kod evaluacije projekta. U tom dijelu ono što je definirano, da na službenim stranicama programa nema nikakvih informacija, niti jednog priopćenja za javnost tako da u ovom trenutku svi oni koji su se kandidirali u taj treći raspis programa nemaju informaciju kada će doći do konkretnog završetka evaluacije projekta. Naime, te evaluacije traju više od 14 mjeseci i oni prema samim saznanjima neće biti završeni prije jeseni ove godine, a prema akcijskom programu je ta evaluacija trebala biti završena na jesen prošle godine. Pa u biti oni problemi s kojima se suočavamo, ne samo evo s ovim konkretnim slučajem nego koji su bili problemi … da su prije svega kada se konkretno prijavite za projekte morate si i osigurati financijska sredstva. Za IPA programe morate ta sredstva … sami svojim sredstvima i onda zahtjevom za pravdanje troškova onda se u određenoj razini i ti troškovi vraćaju. Svi mi smo u tom dijelu ta sredstva planirani u ovoj proračunskoj godini. Istovremeno kada su se radili troškovnici i prije po tim programima cijena radne snage, usluge, roba, materijale su bili planirani u prethodnoj godini. Znamo da godišnje takve cijene i svi ti uvjeti se stubokom mijenjaju. U onom trenutku kada dolazi do realizacije i evaluacije tog projekta najčešće mnogi od njih u tom trenutku i odustaju od tog projekta jer nemaju pripremljena sredstva za jednu takvu realizaciju. To je još jedan problem. Tako da moj prijedlog je da evo zaista vas molim da pokušate vidjeti sa komisijom da se ta evaluacija projekta, tog zadnjeg trećeg raspisa IPA-e što brže napravi, a ako se može također da se i ostavi mogućnost da se uskladi proračun i sa novim cijenama i eventualnim troškovnicima koji u tom dijelu jesu. Tako bi se osigurala kvalitetno i pravodobno implementiranje projekata prekogranične suradnje Slovenija i Hrvatska i s time bi mogli konkretnije, bolje znati u biti kako je ukupno iskorištenje samog tog projekta. Ali ono generalno što isto mogu reći, sam dio izvješće je zaista kvalitetno napravljeno gdje je zaista napravljena analiza po svim segmentima korištenja programa IPA i IPARD-a i mislim da ono što sam rekao na početku, da smo poslali godišnju poruku, a posebno je to koji je pozitivan trend korištenja tih projekata i zaista prije svega Ministarstvo je itekako dokazalo da ima plan evo sada nakon ulaska u Europsku uniju kako da taj postotak još više povećamo jer sredstva koja su nam sada na raspolaganju su mnogostruko veća od ovih sredstava koje smo imali u pretpristupnih fondovima. Naročito je ono što također imamo rješenja, moramo povećati apsorpcijske kapacitete, a prije svega moramo sve napraviti i to se učinilo da se povećaju kapaciteti, to prije svega financijski, a i operativni općina i gradova. Jer bez obzira što je činjenica da što sam rekao nijedna zemlja nije iskoristila 100% svih sredstava, ail je činjenica da bi trebali itekako težiti da iskoristimo što više tih sredstava i da slijedimo pozitivne primjere koje imamo, npr. to je Estonija, Letonija, Poljska i tako da … organizacijom države iskoristimo najviši … sredstava, a to zaista mogu reći da to itekako vidimo taj trend. Ono što bih kao gradonačelnik mogao reći da je to i prilika, izazov za sve nas. Govorili smo i jučer i uvijek o decentralizaciji. Ovo je najbolji mogući oblik decentralizacije, … fondova Europske unije. Onoliko koliko su načelnici, gradonačelnici, a i cijela lokalna uprava sposobni, stručni, da mogu svoje ciljeve i vizije razvoja iskoristiti u tom dijelu i da iskoriste, one će ih iskoristiti. Mislim da u tome dijelu nema onda nikakve onda kasnije žalbe zašto mi netko u tom dijelu nije trebao pomoći. Ministarstvo radi maksimalno da nam pridruži ono što nam treba i približi ono što nam treba, a na nama je da to iskoristimo. Mogu reći primjer ove prakse. Kao gradonačelnik sam morao reći i morao jer u ovih 8 godina prethodnih svog mandata, sad u ovom novom trećem nismo dobivali sredstva iz … ministarstava. Okrenuli smo se fondovima, pretpristupnim fondovima. 11 projekata koje smo realizirali, to je više nego nekoliko izvornih proračunskih prihoda grada Lepoglave. Znači to znači da se može. Istovremeno sada također kvalitetnim pripremljenim projektima i programima … ušli u fondove dobili smo također iz IPARD programa za pročistač sredstva. Imamo financirano kompletnu projektnu dokumentaciju za kanalizaciju u vrijednosti 10 milijuna eura koje ćemo kandidirati prema fondovima Europske unije. I ono što mi je isto bitno za gospodarstvo, dobili smo potporu za projektnu dokumentaciju izgradnje Centra izvrsnosti za razvoj drvne industrije, ali hrvatske, na temelju onoga što je grad financirao, sektorsku analizu i uz potporu ministarstava. To je ono što možemo reći da se može, a na nama je ako smo sposobni da to iskoristimo. Hvala vam.
Hvala i vama. Sljedeća za raspravu, Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite kolegice.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani zamjeniče ministra sa suradnikom, kolegice i kolege. Dakle ovo Izvješće o korištenju pretpristupnih programa pomoći Europske unije za razdoblje od 1. srpnja do 31. prosinca 2012. godine svi su se govornici do sada uključili vrlo objektivnim, vrlo kvalitetnim, vrlo stručnim i gotovo tehnički besprijekornim. Instrument pretpristupne pomoći je instrument financijski za pomoć zemljama kandidatkinjama pristupnom zemljom kao što je bila Hrvatska i za pripreme za korištenje strukturnih fondova. Naime, IPA program za to financijsko razdoblje od 2007. do 2013. godine kao što znamo, a mislim da je i vrijeme da se podsjetimo zbog svih onih koji su radili na ranijim programima, on je jednostavno apsorbirao CARDS, PHARE i SAPARD i ISPA program. Dakle on je, odnosno možemo već dobrim dijelom reći i bio jedan fleksibilan instrument i osiguravao je različite razine pomoći. Financijska vrijednost programa IPA za razdoblje od 2007. do 2012. iznosi 11 i pol milijuna eura. Dakle, osnovni cilj je bio pomoći zemljama pogotovo u njezinom razvoju konkurentnosti i kažem pripremama za sljedeće fondove. On je sadržavao pet komponenti kao što je iz ovog izvješća vidljivo i detaljno obrazloženo po svakoj komponenti pomoć u tranziciji, izgradnja institucija, prekogranična suradnja, regionalni razvoj, razvoj ljudskog potencijala i ruralni razvoj. Mislim da s pravom gospodin, zapravo to su objektivne činjenice koje se dadu i provjeriti da ministar može biti zadovoljan ovim učinjenim i da s pravom govori kako je znatno podignuta učinkovitost korištenja predpristupnih fondova. Naime, za razdoblje od 1.7. do 31. prosinca 2012. Europska komisija je na račun Nacionalnog fonda doznačila iznos od 60,6 milijuna eura. Dakle, za mandata sadašnje Vlade učinkovitost korištenja sredstava iz predpristupnih programa pomoći EU povećana je sa 37 na 70%. Dakle, u proteklih godinu i pol dana iz predpristupnih fondova odobreno je 200 milijuna eura, a u tri prethodne godine ukupno 250 milijuna eura. Dakle, možemo očekivati ovo nam govori, ovo je snažna podloga, objektivni kriteriji koji govore o tome da s pravom i s puno vjere ulazimo u korištenje i u mogućnost i kapacitiranost za povlačenje sredstava iz strukturnih fondova. Dakle, u ovoj godini očekuje se i rekordna isplata od 210 milijuna eura. Poseban napredak kako je sam ministar i apostrofirao pa i ovdje zamjenik ostvaren je u poljoprivrednom fondu IPARD gdje je učinkovitost s 15% povećana na 50%. Kao što sam napomenula i ponovo ću reći, ovo izvješće obuhvaća ključne podatke u provedbi svih komponenti i programa IPA, ali jednako tako nepobitno govori o nečemu gdje smo deficitarni i gdje moramo otvoreno ovdje reći o našem velikom problemu. O tome je bilo govora s obzirom na jučerašnji prijedlog zakona o strateškim investicijama, a jednako tako govorit ćemo i susrest ćemo se s problemom koji nastoji riješiti Prijedlog zakona o unapređenju poduzetničke infrastrukture da nama jedinice lokalne samouprave vrlo malo i slabo su koristila ova sredstva i pitanje je koliko su ona i dalje pripremljena. Naime, evo egzaktan podatak kako naše jedinice lokalne samouprave malo investiraju, malo koriste, do sada su malo koristile ove fondove. Evo primjerice grad Zadar. Kada sam postavila pitanje zašto nije povukao ni jedan euro rečeno je da, samostalno, govorim o samostalnim projektima rečeno je to nama nije bilo krize pa nam to nije bilo potrebno. Dakle, bez obzira na politiziranje ili političke odgovore koliko nam je svijest općenito bila niska. Mislim da je ovo jedno osvješćivanje i pokazivanje spremnosti da bez obzira kakva je situacija, ekonomska situacija u zemlji da su ovo sredstva koja se prije svega, prije svih ostalih moraju ne koristiti nego iskoristiti. Evo primjerice, Slovenija po stanovniku i to njihove jedinice lokalne samouprave tu smo najdeficitarniji koriste po svom stanovniku 203 eura, odnosno Hrvatska 203 eura, a Slovenija 415. Dakle, više od dvostruko više. Dakle, to otvara jedan ključni problem kod nas javne uprave i to lokalne samouprave i njihove spremnosti. Mi ćemo se ako mislimo uopće iskoristiti ova sredstva, ako mislimo uopće suočiti se sa rješavanjem nezaposlenosti i borbom s krize morat ćemo voditi, odnosno kao centralna vlast pomoći ali ne pomoći jedinicama lokalne samouprave dajući sredstva nego omogućavanjem i prisiljavanjem da jednostavno investiraju, da se otvore, da rade ono što pokušava sukladno raditi i centralna vlast. Mi se moramo suočiti i s problemom da nama najmanje 50-tak jedinica lokalne samouprave ovisi direktno o državnoj pomoći za plaće. Dakle, to je, a mnoge i brine samo kako će isplatiti svojim zaposlenicima plaće, dakle o investiranju, o investicijama nema ni govora. E onda kako možemo govoriti, dakle o spremnosti za strukturne fondove. Bilo bi nepravedno napomenuti da su mnoge jedinice lokalne samouprave riješile gotovo problem nezaposlenosti upravo koristeći ova sredstva. I tu postoji, ja ću ponovo istaknuti neovisno o političkim bojama, savezima koji vladaju na lokalnoj razini da su mnogi to učinili i preobrazili svoju jedinicu lokalne samouprave, svoj kraj. Evo, ovo je prilika da se, jer sutra ćemo već povlačiti i ta sredstva da se nešto kaže i o strukturnom fondu, jer i IPA program je bio priprema za korištenje strukturnih fondova i to kako u okviru financijskog razdoblje EU za razdoblje od 2014. do 2020. godine, izvršene su kod nas i partnerske konzultacije. Upravo je to učinilo ministarstvo, resorno ministarstvo sa zainteresiranim skupinama koje će biti uključene u programiranje i izradu mjera budućih operativnih programa na temelju kojeg će se odobravati sredstva iz EU fondova. Evo nasuprot dosadašnjoj praksi sama Europska komisija jednostavno je ona odredila 11 tematskih ciljeva, odnosno prioriteta gdje će svaka zemlja izabrati što je njezin i gdje će naći u biti sebe i unutar kojih će moći prijavljivati svoje projekte. Sredstvima EU fondova moći će se financirati projekti iz područja istraživanja, tehnološkog razvoja i inovacija, korištenja informacijskih i komunikacijskih tehnologija, jačanje konkurentnosti malih i srednjih poduzeća, razvoj poljoprivrede, ribarstva i akvakulture što je za Hrvatsku kao pomorsku zemlju, kao ribarsku zemlju itekako važno. Ali jednako tako i zaštite okoliša, promicanje održivog prometa, promicanje zapošljavanja prije svega mladih, socijalne uključenosti, ulaganja u obrazovanje te jačanja institucionalnih kapaciteta i učinkovitosti javne uprave. Evo, prvi natječaji očekuju se jer su određene pripreme već i izvršene, očekuju se u listopadu ove godine za gotovo 600 milijuna eura. Dakle, već su pripremljene i određene grand sheme i to u vrijednosti od 120 milijuna eura, a prioritet Europske komisije bit će ocjena upravo koliko je pojedina i koliko je takav jedan program konkurentan upravo koliko pridonosi konkurentnosti te zemlje u odnosu na ostale. S obzirom dakle da se radi o velikim sredstvima od oko 1,4 milijarde eura godišnje plus 300-njak milijuna eura za razvoj poljoprivrede ruralni razvoj njime će se dakle uspjeti kao što je i ministar sam napomenuo riješiti i neki deficiti i dugovi. I prema tome imat ćemo i na takav način višestruku korist i efekt korištenja EU fondova. Zato svako zanovijetanje mislim da to nije ni ozbiljno, koje govori o zapošljavanju naravno najprije korištenje stručnih ljudi unutar pojedinih ministarstava i preraspodjelom. Ali u svakom slučaju nama su nužna ne samo dosadašnja zapošljavanja nego ona su potrebna upravo da bi se taj posao kvalitetno obavio. Hvala.
Hvala. Imamo prijavljeno nekoliko replika. Prvi se javio Boro Grubišić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo. Kolegice Ingrid vi ste govorili o financijskom omotu koji nas čeka itd., no treba zbog javnosti znati da je naša aplikacija 600 milijuna eura godišnje. Dakle, Hrvatska aplicira 600 milijuna eura godišnje kao da kažem skraćeno ili pojednostavljeno članarinu u EU. To je 4,5 milijarde kuna ili to je skoro 4% hrvatskog državnog proračuna. Nadalje, govorili ste o tome da lokalne sredine slabo apliciraju programe bilo o onima kojima ste govorili dosada koji su postojali CARDS, PHARE, SAPARD, IPARD i na kraju IPA u 5 komponenti i poglavito Grad Zagreb u kojemu ste rekli da nije bilo nitijednog projekta prema EU. To su koliko sam ja upamtio vaše riječi. Zašto Grad Zagreb nije aplicirao to? Iako je i kadrovski dakle dobro opremljen i dakle može pisati projekte, ima ljude, ima stručne službe, a i financijski je dobro potkovan? Jer Proračun Grada Zagreba je gotovo 7 milijardi kuna. Proračun koji daje relativno da kažem laki način vladanja u kojemu i proračun koji je jednak zbroju proračuna svih županija i gradova u RH i općina. Dakle, podjednako ima Grad Zagreb kao sve županije i gradovi i općine u RH kojih ima 550, 560 jel'. Dakle, je li to razlog što je Proračun Grada Zagreba oko 7 milijardi kuna, 6,5, 7 bio jel' zavisi kako koja godina, da nije zapravo apliciran nitijedan projekt iz Grada Zagreba? I zbog toga smo se i kada je bilo riječi o regionalizaciji Hrvatske, statističkoj regionalizaciji na dvije regije mi u Slavoniji bunili i smatramo da ujedinjenje u dvije statističke regije dakle kontinentalne i jadranske Hrvatske nije dobro jer će sada ulaskom Hrvatske u EU doći do velike prednosti u aplikaciji projekata i Grada Zagreba i onih sredina koje su razvijenije u odnosu na Slavoniju, Baranju i Srijem. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imamo odgovor kolegice Antičević. Izvolite. … [[Govornici isključen mikrofon, ne razumije se.]]
I manji i srednji i veći, apsolutno ste u pravu, gradovi malo su koristili. Možda gradovi najmanje. Zašto? Ne da im se zezati, ja bih tako rekla. Bilo je komotnije kucati na vrata ministarstava, onda se hvaliti koliko nama pojedino ministarstvo daje iako bi to pred kraj kako je državna blagajna bila pred kraj mandata one vlasti prazna onda bi se to na kraju izvršenje bi bilo nula. Ali lijepo je bilo figurirati 364 dana pred građanima određenog grada nama ministarstvo nam je toliko dodijelilo, a to faktički se svelo pala knjiga ne na dva slova nego na nulu. Dakle, to je bilo jedno neodgovorno ponašanje, ali ja bih rekla i jedno prije svega nezrelo ponašanje. Međutim, već tada su male općine evo primjer našeg kolege Mateljana koji je preuzeo vlast 2004. godine u maloj općini Kamanje novoosnovanoj sa tisuću i jednim problemom, sa velikom nezaposlenošću. Danas tamo, odnosno već nekoliko godina nema nijednog nezaposlenog čovjeka. Dakle, ovo je vrijeme kada htjeli ne htjeli možemo iz loših vremena povući i neke dobre stvari kao što je stara židovska poslovica kaže tko zna kakvo zlo za koje dobro, da će nas prisiliti da se ufamo u vlastite snage, u vlastitu pamet. Ovo su sredstva koja su bespovratna, koja Hrvatsku itekako koštaju. Mi smo se upisali u jedno društvo, elitno društvo, koje traži članarinu. Prema tome, pitanje je koliko će biti naša sposobnost i naša određenost i spremnost da iskoristimo to. Hvala.
Hvala i vama. Sljedeća replika Branko Hrg. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice mi nekako nastavljamo ono od jučer čini mi se razgovora i suprotstavljenih razmišljanja vezano za lokalnu samoupravu. Pa mene čudi to vaše veliko zadovoljstvo i oduševljenje realizacijom projekata iz pretpristupnih fondova. Ja bih volio da je to bilo negdje na 70, 80% onda bi mogli reći da imamo dobru realizaciju. I ne mislite valjda da su ti predpristupni projekti napravljeni u prvoj polovici 2012.godini pa da su bili realizirani u drugoj polovici 2012.godine? pa to su projekti koji su nominirani 2011.godine i prije. Sada su samo došli u svoju realizaciju i završnu fazu. Prema tome treba onda ako tako kažete onda treba čestiti onima prije koji su u tome sudjelovali i koji nisu ništa znali pa se je trebalo zaposliti 130 i nešto novih ljudi kako bi pripremili projekte. Pa nisu ti novi ljudi ove projekte pripremali i radili. U krajnjem slučaju najvećim dijelom su je radile jedinice lokalne samouprave o kojima govorimo. I opet postavljam onu stvar nemojmo gledati kroz prizmu pojedinih, i opet ću reći vi ste naveli neke primjere. I moj mali grad je nominirao kroz ovih par godina negdje oko 8 projekata i sada su 2 u realizaciji 2 čekaju natječaj da krene realizacija zato što smo vidjeli da nema novaca u državnoj blagajni i da se moramo drugdje usmjeravati. Ali nismo zapošljavali nove ljude nego smo postojeće kapacitete upotrijebili nismo zapošljavali. A ono što je najvažnije i najbitnije, predfinanciranje dobro, debelo svaki načelnik, gradonačelnik ili gradonačelnica razmišlja na koji će se projekt prijaviti jer mora ga predfinacirati.
Vrijeme. Hvala. Imamo odgovor. Izvolite kolegice Antičević.
Dakle kolega kada govorite da ste kandidirali dva projekta ja vam osobno na tome čestitam, ali vaše obrazloženje zašto ste to učinili kaže zato što smo vidjeli da nema novca u državi pa smo se onda okrenuli tim fondovima. To je pogrešno kolega dragi. Bez obzira da država ima ne znam koliko novca, ona ga uvijek ima gdje iskoristiti kada ovdje postoji mogućnost u jedinicama lokalne samouprave da to državi. A država ima kroz pojedina ministarstva također i sama povlači sredstva. Prema tome evo vidite kako ste i sami rekli kako su se ponašala i većina do sada, nismo koristili jer nam nije to trebalo, bespovratna sredstva nam nisu trebala. Dakle vlastitu državu ćemo musti a kada nam netko daje besplatno onda tu nećemo jer tu treba nešto raditi. to mislim da je pogrešno. A kada kažete da su to rezultati, nikom ne umanjuje nikakav značaj i od 2000.godine se koriste pojedini programi pa su neki došli na realizaciju 2002., 3.ili 4.i tako ali ostaje nepobitna činjenica je učinkovitost korištenja sredstava za godinu i pol dana od 37 došli na 70% i to je dobar trend.
Zahvaljujem. Sljedeća replika Dinko Burić. Izvolite.
Poštovana kolegice Ingrid prije svega želio bih korigirati tvrdnju kako se radi o besplatnim sredstvima. Vi ste rekli vlastitu državu must a besplatna sredstva nećemo. Nisu ona besplatna mi plaćamo članarinu, dakle razumijemo se. Međutim slažem se ja u potpunosti s vama da tu priliku Hrvatska mora iskoristiti. Ima na raspolaganju ogromna sredstva i bit će naš grijeh ukoliko to ne napravimo. Ali uzalud i govor o tome da trebamo sve položiti u vlastite snage i pamet kada su jedinice lokalne samouprave u situaciju i kojoj jesu, visoko centralizirane države. Osnovni problem sudjelovanja naših općina i gradova u povlačenju ovih sredstava jeste nedostatak fiskalne decentralizacije o kojoj mi cijelo vrijeme govorimo. Općine i gradovi nemaju dovoljno sredstava za svoj udio u projektima u kojima mora sudjelovati. I na to već godinama ukazujemo i drago mi je da je zamjenik ministra tu, dakle kada god smo ukazivali i kod one podjele na dvije statističke regije da ćemo doći u situaciju da će slabije razvijene općine i gradovi biti u nemogućnosti, imaju velike potrebe ali neće imati fiskalne mogućnosti za sudjelovanje u apliciranju za te projekte nitko nas nije htio slušati. Mi konkretno evo u Osječko-baranjskoj županiji to što imamo Regionalnu razvojnu agenciju koja je vrlo uspješna, najuspješnija u Hrvatskoj, ali su potrebe i projektne ideje koje postoje puno veće od fiskalnih mogućnosti ali ono što je posebno zabrinjavajuće u Hrvatskoj, sjeća se gospodin Puljiz kada smo pričali o tome, jedan od preduvjeta korištenja fondova su i administrativni kapaciteti. Hrvatska se suočava i s nedostatkom dovoljno stručnih i osposobljenih ljudi za pisanje projekta. Nedostaje nam dovoljno kvalitetnih projekt menadžera. Dakle fiskalna decentralizacija, administrativni kapaciteti to su osnovni preduvjeti da Hrvatska iskoristi sredstva koja stoje na raspolaganju. A mi se slažemo da će biti grijeh svih nas ako to ne budemo napravili.
Izvolite kolegice Antičević odgovor.
Ništa, ja se u potpunosti slažem što ste rekli. Međutim to nas dovodi do onoga da pojedine jedinice lokalne samouprave ne samo zbog svoje veličine, ja mislim da tu veličina tu ne smije u jednom novom ustroju kojemu moramo prionuti i onda tek može doći do potpuno ono što smo obećavali da bi ispunili i do fiskalne decentralizacije, dakle da mogu opstati one općine koje zaista financijski mogu ali i kadrovski mogu opstati. Neke koje su manje bile koje nisu sve to imale ipak su bile … u ovom razdoblju koristeći sredstva pogotovo u toj prekograničnoj u regionalnoj suradnji i na taj način bez obzira što su druge, recimo one koje su blizu Slovenije evo ponovno napominjem Općinu Kamanje što je ona iz početka dobila od tog korištenja programa dobila je možda ¼ a druge 2/3, a već u sljedećem se približavala Dakle neki su iskoristili i to relativno nepovoljno razdoblje. Ali ono što ne možemo se samo na takve izuzetke bazirati, ono što je Hrvatskoj definitivno potrebno to je novi teritorijalni ustroj i pri čemu nitko koji dolazi iz svojeg kraja reče e može to reći za sljedeću, za neki drugi grad, za drugu županiju a ne za moju. Mislim da je to uvjet našeg upravo napretka. Jer što će jednoj općini, koji je smisao općine ako ima tek toliko za gradonačelnika odnosno načelnika i to joj je smisao i za dvoje, troje zaposlenih. Pa ja sam se suočila kao ministrica gdje on svaki je trenutak zvao službu ministarstva da mu bude kao pravna pomoć. Pa kada mu je rečeno pa izvoli kupiti narodne novine. Pa on kaže ja sam bio u kiosku a nema narodnih novina na kiosku.
Zahvaljujem. Sljedeća replika Branko Kutija. Izvolite kolega.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče, kolegice Ingrid govorili ste o aktivnostima, odnosno neaktivnost jedinica lokalne samouprave i povlačenju sredstava do ulaska u Europsku uniju odnosno o premalim kapacitetima. Ima i odnosno spomenuli ste grad Zadar u negativnom kontekstu isto tako. Ima i drugih primjera sa područja naše zajedničke županije a to je, moja sredina grad Benkovac. Znači mi smo ukupno do sada povukli 6 milijuna eura kroz CARDS, PHARE i IPA-u. Ali nekoliko puta sam spominjao probleme zbog kojih će unatoč aktivnostima od strane jedinica lokalne samouprave biti problema u povlačenju sredstava sada kada smo ušli u Europsku uniju. A to je, znači sve čestice koje su bile u građevinskoj zoni a nalaze se, odnosno imale su kategoriju šumsko gospodarske osnove u bivšim prostornim planovima, bivših općina po nalogu državnog odvjetništva RH se uknjižila kao vlasnik. I znači mi htjeli ili ne htjeli imamo problem već danas. I ta sredstva koja su pred nama jedan od razloga zašto ih nećemo povući jeste i taj. Jednostavno se mora naći formula i način kako izići iz postojeće situacije.
Zahvaljujem. Odgovor kolegica Antičević. Izvolite.
… [[Govornica naknadno uključen.]] problem koji govorite kolega nije samo karakteristika za Benkovac, mnoge su se jedinice lokalne samouprave suočile time. I državno odvjetništvo se knjižilo i bilo je dužno se knjižiti na imovinu. Zašto se ono knjižilo a nisu se ostali knjižili to je isto i propust ranijih vlasnika bilo da se radi o fizičkim osobama, pravnim osobama pa isto tako i o jedinicama lokalne samouprave. Bilo je također, ja ne mogu sada ulaziti u detalje jer je to jedan malo širi problem, ali osnovni evo, ono što ste vi meni rekli što vam mogu ovako odgovoriti zašto se grad Benkovac nije knjižio ranije nego je čekao da se država uknjiži na to. To još uvijek nije propala stvar jer i oni koji su se, gdje se država uknjižila putem državnom odvjetništva, putem državnog odvjetništva, negdje su se vodile parnice i uspješno su neke završene u korist tužitelja, tj. pojedinca ili pravne osobe. Ako je problem i šuma, mislim da nije sada ni vrijeme ni mjesto da ulazimo u to. Ali je to jedan od problema koji također možemo vidjeti i sa ministarstvom i tako što se tu dade učiniti.
Hvala. Sljedeća replika Dujomir Marasović. Izvolite kolega.
Gospodine potpredsjedniče. Kolegice Antičević vi ste tu dosta toga rekli. Ja bih rekao mi trebamo iskoristiti europska sredstva 100%, završena replika, završena diskusija. Svi bi to željeli i napraviti ćemo sve što budemo mogli. Ali mi smeta malo kada vi na neki način predstavljate to kao da će Europska unija sve ovdje riješiti i zapošljavanje, zapošljavanje neće riješiti. Poljoprivredu, što ova Vlada uništava neće Europska unija u sljedećih 50 godina moći riješiti. Ribarstvo, morali smo im dati pravo da love do Brača. Da vam dalje ne nabrajam. U Jugoslaviji je bilo nerazvijenih i onih koji su izdvajali za nerazvijene. Pa eto izdvajala je cijela Juga, nerazvijeni su i dalje nerazvijeni. Nisu se razvili. Biti će i nama tako, ako, mi svojim vlastitim snagama, ako ova Vlada ne shvati da mora riješiti probleme ove države. … [[Govornik se ne razumije.]] stvaraju iluziju u Hrvatskom narodu da će ovo, ulazak u Europsku uniju sve riješiti. Neću reći da neće riješiti ništa ali to su manje-više svi ekološki projekti i ovi, oni koji su dobro došli u Hrvatskoj. Ali bi se na koncu moglo i bez njih. Ali zapošljavanje, proizvodnju, industriju neće. Reći ću vam na kraju. Vi kažete ne možete bez prošlosti nekako šta ja znam, opsjednuti ste bivšom Vladom. Da je bivša Vlada ostavila praznu blagajnu. Je li vi znate kolegice Antičević da je ministar Linić jučer izjavio da je Hrvatska blagajna prazna, prazna. Nema, u pola godine potrošeno je cijeli državni proračun. Nema novaca za bolnice za ovo, za ono. Nema. Državna blagajna je prazna već u 7 mjesecu. Pa godinu, dvije godine ste na vlasti. To vi na neki način meni recite zbog čega se to događa a ne što je bilo prije dvije godine zašto je bila prazna a nije bila prazna.
Zahvaljujem. Imamo odgovor, kolegice Antičević izvolite.
Pa vi kolega replicirate i govorite nešto što nisam ja rekla i onda vi sami, dakle, naumili ste nešto reći pa bez obzira pa onda govorite nešto što ja nisam rekla kako biste tobože mogli opovrgnuti i reći. Ali već kada to o tome govorite onda ću ja vama replicirati, dakle, sada to više ne bi bio ni odgovor na repliku. Vi kažete nije ništa potrošeno prije, sada je potrošeno, prije nje bilo prazno. Ne da nije bilo prazno nego te blagajne više možemo reći da nije ni bilo. A ja nikada nisam rekla i to je najveća zabluda da će nama netko nešto riješiti. Nitko nama neće ništa riješiti. Europska unija nije nikakva spasiteljica ali nije ni krava muzara. Europski fondovi stoje na raspolaganju, na to smo se obvezali, članarinu moramo platiti. Prema tome, ovisi o nama koliko ćemo ta sredstva iskoristiti. I uvijek ovisi o nama, bez obzira u kakvom se društvu nalazimo, kako ćemo živjeti, to ovisi ovdje o nama. Kako na lokalnoj razini tako uopće i kakvu politiku vodimo. Ali je činjenica i to da mnoge stvari se i blokiraju odnosno ne vidi se ta spremnost ili ne razumijevanje i ono što se može na razinama jedinica lokalne, lokalne samouprave. Međutim, stoji nešto što također ćemo se morati suočiti a ono o čemu vi govorite, o rasprodaji, pa ste nabrojili što se sve rasprodaje. Hrvatska Vlada je točno rekla da ona dobra koja stoje po Ustavu nikada neće biti rasprodana niti da su na prodaju. Međutim ono o čemu govorite sada i to jest, to bi se složila s vama ali to je jedan veliki problem gdje ćemo morati očito i sljedeće godine kada su izbori za Europski parlament da promašena politika većine u Europskom parlamentu koju je upravo vodila prema manjim zemljama gdje moraju sve prodati, sve rasprodati, a ne ulagati u proizvodnju, dolazi na naplatu, a mi smo dobrim dijelom žrtva i toga. Na nama je upravo da kažemo ne toj politici i ovdje, ali i na europskoj razini.
Hvala. Sljedeća replika i zadnja ujedno. Stjepan Milinković, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice Antičević-Marinović, lijepo je slušati o mogućnostima i ovako optimistično gledati na te mogućnosti i ne vjerujem da ovdje od čelnika lokalne samouprave da koji god ima mogućnost i da je svatko na svoj način pokušavao iskoristiti i koristiti fondove. I oni koji gledaju sigurno pokušavali su i radili, nisu samo kucali na vrata ministarstva kao što vi to kažete, a i da su kucali ne bi baš bilo uspjeha jer ja svjedočim iz moje županije u sredini gdje je do sada bio na vlasti član vaše koalicije, nije se baš Ministarstvo opoštenilo. Vrlo mala, tako mi to kažemo, vrlo mala sredstva su dobili a mi ostali ništa u vrijeme u ovom sadašnjem. Ali molim pustimo to. Vi ste rekli da će u ovim mogućnostima i ova sredstva pomoći razvoju poljoprivrede. Ja držim da ovako što se dogodilo u ovu godinu i pol dana sa poljoprivredom da je to uistinu da su ne znam kakva sredstva da oni ne mogu pomoći jer je poljoprivreda toliko devastirana i uništena da to je jednostavno nepopravljivo. Ali druga stvar, napravljene su i određene greške u koracima da tako kažem. Prisjetimo se samo sa onom Agencijom za plaćanje kada je Europska komisija poslala na popravak i tu smo se provukli kroz iglene uši, u zadnjem momentu smo u tom dijelu. Druga stvar, u međuvremenu je Hrvatska poljoprivredna komora završila kako je završila, ali je problem što druge službe nisu osposobljene da one mogu pomoći našim poljoprivrednicima da povuku ta sredstva. Tu je problem i to je jedan momenat na koji je potrebno upozoriti jer ovakav odnos prema poljoprivredi i prema selu je nedopustiv i diskriminirajući. Hvala.
Hvala i vama. Imamo odgovor. Izvolite kolegice Antičević.
Vi ste tu svašta nabrojili, nešto što ja nisam ni govorila, ali dobro ja ću vam se osvrnuti i na to. Pa kažete eto kucali su na vrata, ne bi bilo ni koristi a i ono što se kucalo malo je odobreno. Da, malo je odobreno, odobreno je ono što je rečeno, to je odobreno, to je ostvareno. A vi ste odobravali kroz pojedina ministarstva desetine, desetine milijuna i rezultat je bio nula zadnje dvije godine. Ja vam govorim za Grad Zadar, to pogledajte u izvršenju proračuna pa ćete vidjeti. A vi bolje poznajete svoje sredine. Također, poseban napredak je ostvaren u poljoprivrednom fondu IPARD gdje je učinkovitost s 15% porasla na 50%. To možete vidjeti u ovom izvješću. Naravno, ovdje se mogu složiti s vama u jačanju sposobnosti kapaciteta svih onih subjekata, svih zainteresiranih skupina da se izvuku sredstva iz strukturnih fondova, pogotovo za poljoprivredu i za ribarstvo, za akvakulturu gdje su osigurana velika sredstva. Ja mislim da i ovo izvješće i moja cijela rasprava i onih prethodnika koji su govorili prije daje nam za pravo s obzirom na taj dobar trend da dakle ne polažemo samo nadu i vjeru, nešto što će se dogoditi, što kaže nadamo se što je često bila uzrečica ranijih godina. Vjerujemo, nadamo se. Od gole nade nema ništa, gola nada ne neodgovornost. Radimo i rezultati se već sada pokazuju. Hvala lijepa. … [[Upadica se ne razumije.]]
Zahvaljujem. Imali ste priliku u replici kolega Milinković. Nastavljamo s pojedinačnom raspravom. Frano Matušić, izvolite kolega.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa ja ću moju raspravu započet možda neuobičajeno za ovaj dosadašnji tijek, a započet ću je čestitkama svima onima koji su do sada uspjeli povući sredstva iz ovih programa pretpristupne pomoći jer doista svi oni koji su uspjeli povući sredstva su savladali sve mehanizme koje je bilo potrebno savladati da bi se ta sredstva povukla i da bi se realizirali projekti. U tom smislu svi sudionici ovih projekata zapravo su zaslužili pohvale i čestitke, a oni su brojni, od malih obiteljskih gospodarstava do javnih velikih poduzeća, do jedinica lokalne samouprave i do drugih brojnih sudionika u gospodarstvu i svim strukturama društvenog života u Republici Hrvatskoj. I u tom smislu doista mislim da nema ni razloga stvarati razlike, a nema razloga ni pokušati pripisivati nekome krivicu ili nekome pokušati pripisivati nekakve pluseve u tom cijelom procesu jer ti procesi traju nekoliko godina. Svi oni koji znaju o čemu je riječ znaju da od trenutka raspisivanja natječaja do povlačenja sredstava, do isplate, do realizacije sredstava prolazi i nekoliko godina. Dakle to je proces koji traje, koji će još trajati za neke programe, naravno još nisu ni završeni natječajna razdoblja za neke programe, isplate su i do 2015. godine. Dakle to je razdoblje koje je pred nama, koje će paralelno teći i sa mogućnošću da koristimo sredstva sada iz strukturnih i kohezijskih fondova. Ono što je bitno, bitno je koliko je današnja vlast u Republici Hrvatskoj spremna odgovoriti na izazove koji su danas pred nama. Ovi programi će naravno teći svojim tijekom i ja sam siguran da će bit realizacija najvišeg dijela ovih komponenti IPA programa realizirana iznad 90%. Ja vjerujem da će tako biti i to je doista visok stupanj realizacije, jer znamo po programima koji su za nama kao što je PHARE i ostali koje smo već spominjali da je realizacija bila i iznad 90%. I u tom smislu Hrvatska je bila uspješna u korištenju predpristupnih fondova. Ali ono što je nama danas značajnije to je pitanje korištenje strukturnih i kohezijskih fondova koji su nam na raspolaganju. I sad tu dolazi ona jedna bojazan i dolazi kritika zapravo ovoj vladajućoj koaliciji u Hrvatskom saboru i hrvatskoj Vladi. Naime, doista se nadvila opasnost da nam Europska komisija zabrani korištenje sredstava iz europskih fondova. Zašto? Zato što smo pokazali jednu nevjerodostojnost koja se nije očekivala od Hrvatske, a to je da smo u Hrvatskom saboru na prijedlog Vlade izglasali izmjene Zakona o europskom uhidbenom nalogu. I sad ćete se pitat možda kakve to veze ima sa fondovima. Ima itekako, zato što tim izglasavanjem tih izmjena Zakona o europskom uhidbenom nalogu se zapravo pokazala jedna nevjerodostojnost Republike Hrvatske jer je Hrvatska iz razloga koji su poznati samo vladajućoj koaliciji i Vladi Republike Hrvatske na čelu sa premijerom Milanovićem promijenila dijelove tog zakona koji se prema tumačenju Europske komisije nisu mogli mijenjati nakon što je Hrvatska taj zakon donijela 2010. godine. Dakle, može se postaviti jedno hipotetsko pitanje danas na kojeg je vrlo lako ja mislim i odgovoriti, a to je bi li Njemačka ratificirala hrvatski Sporazum o pristupanju EU, da je hrvatska Vlada i Hrvatski sabor da su izglasali promjene Zakona o europskom uhidbenom nalogu prije nego što je to napravio Bundestag u slučaju ratifikacije hrvatskog sporazuma sa EU. Sasvim sigurno da ne bi, sasvim sigurno da ne bi bilo svečanosti 1. srpnja o ulasku Hrvatske u EU, da se samo 15-tak dana prije donijela izmjena Zakona o europskom uhidbenom nalogu Hrvatska danas ne bi bila član EU, ne bismo završili taj proces ratifikacije. Dakle, to dovoljno govori koliko smo na žalost pokazali jednu nevjerodostojnu sliku o sebi, o EU. Budite uvjereni da vrlo teško ćemo na takav način steći partnere u EU, vrlo teško ćemo steći na takav način prijatelje, a doista do sada smo imali jedno neograničeno povjerenje, imali smo veliko prijateljstvo u svima s kojima smo surađivali i u Europskom parlamentu i Europskoj komisiji i sva vrata su nam bila otvorena. Međutim, nakon ovog rekao bih nevjerojatnog poteza hrvatske Vlade o izmjeni Zakona o europskom uhidbenom nalogu iz njima poznatih razloga doista Hrvatska danas više nije vjerodostojna i nije ušla kao vjerodostojan član. Već na prvom koraku smo pali, već na prvom koraku smo pokazali koliko smo nevjerodostojni i koliko neki drže fige u džepovima. Drugo je pitanje da li je Hrvatska ušla spremni 1.7.? To je također vezano za europske fondove. Koliko je ušla spremna najbolje pokazuju kolone na granicama, na istočnim granicama prema Srbiji i bosni i Hercegovini. tu se najbolje očitava koliko su, kolika je administracija, koliko je Vlada, koliko su pojedini ministri bili spremni na činjenicu da će Hrvatska postati članicom EU 1.7. ove godine. Ja mislim da su oni vrlo jasno pokazali da nisu bili spremni i da su zaboravili da kad smo potpisivali ugovor nakon završenih pregovora, mukotrpnih završenih pregovora da je taj datum već tada bio definiran da će to biti 1. srpnja 2013. godine. Međutim, dočekali su nas nespremni granični prijelazi, nespremno osoblje. Dakle, sve ono što je bilo potrebno napraviti u tom razdoblju ova Vlada nije napravila i dovoljno govori o načinu pripreme Republike Hrvatske u njenim prvim koracima kao punopravnog člana EU. Još kad tome dodamo i ovaj zakon o kojem smo jučer raspravljali, Zakon o strateškim investicijskim projektima gdje se radi dodatna centralizacija ja mislim onda da je pametnome dosta na koji način ova Vlada pristupa u EU. Što se tiče samih projekata mene više zabrinjava o tome to zapravo koje će projekte Vlada predložiti kroz operativne programe i koje će projekte izdvojiti za financiranje od strane EU. Jer mi znamo da veliki broj jedinica lokalne samouprave, pa među njima evo konkretno moja županija je vrlo uspješna u povlačenju sredstava iz europskih fondova, odnosno iz pretpristupnih programa pomoći. I u tom smislu sasvim sigurno da će biti prijavljen veliki broj projekata ne samo iz naše županije nego i ostalih. Čuli smo o uspješnosti razvojne agencije iz Osječke županije također i znamo da su povlačili oni značajna sredstva. Ali me zanima zapravo kojim kriterijima će se voditi Vlada Republike Hrvatske kad bude predlagala te programe dalje jer smo vidjeli i već smo bili svjedoci da su neki programi zastali na toj stepenici jer su neki, netko je odredio neke druge prioritete i netko je prepoznao u nekim drugim prioritetima iz nekim drugim sredinama da je to upravo ono što je trenutno potrebno Republici Hrvatskoj. Tu mislim da bi trebala biti veća transparentnost prije svega Ministarstva regionalnog razvoja koje bi moralo točno po određenim kriterijima objasniti koje projekte ono predlaže kao prioritete naravno u skladu sa svim programima, u skladu sa programima predpristupne pomoći. I u tom smislu očekujemo jednu veću transparentnost u sljedećem razdoblju. Što se tiče samog korištenja sredstava koja su nam na raspolaganju ja doista želim vjerovati da će i ovo poboljšanje administrativnih kapaciteta koji nam je usput bilo i jedno od mjerila kako bi konačno Izvješće o spremnosti Hrvatske bilo pozitivno, da će doista donijeti rezultata u sljedećem razdoblju. Ali bojim se zato što već postoje naznake da mladi stručnjaci koji su radili u ovim programima, zapravo napuštaju ta radna mjesta i odlaze na bolje plaćena mjesta ili izvan Hrvatske ili u Hrvatskoj, u tvrtke u kojima to njihovo znanje je više cijenjeno. I u tom smislu trebalo bi naći načina kako zadržati te stručnjake. Naše razvojne agencije su tu da pomognu jedinicama lokalne samouprave, općinama, gradovima, županijama i one su sasvim sigurno vjerujem u najvećoj mjeri dobro osposobljene i što se tiče kapaciteta nemaju problema. Međutim, čini mi se da ovaj dio koji se tiče državne vlasti, a kažem bio je i mjerilo za pozitivno izvješće Europske komisije da još uvijek nije dovoljno napravljen i da još uvijek postoji prostor. Uostalom koliko se sjećam bila je potreba za zapošljavanjem oko 250 stručnjaka kako bi se ovi kapaciteti potpuno zatvorili. A koliko znam, znam da je negdje oko 130 njih zaposleno u prošloj godini. Ja očekujem da se taj proces doista dovrši kako bi Hrvatska u svakom području bila spremna da može povući sredstva. I doista slažem se sa kolegom Marasovićem svi bismo bili sretni da možemo povući 100% sredstava i trebamo napraviti sve na tome. Međutim, ono što ostaje naš domaći zadatak to nam neće napraviti EU niti Europska komisija.
Hvala. Imamo prijavljene replike. Prva se javila Branka Juričev-Martinčev. Izvolite kolegice.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Matušiću vi ste na samom početku svog izlaganja čestitali i pohvalili svima onima koji su radili na brojnim projektima pa eto ja se pridružujem tim čestitkama i pohvalama. Međutim, rekli ste da ne bi trebalo tražiti krivca. Možda ne trebamo tražiti krivca, ali moramo vidjeti što se to može popraviti da ta sredstva budu još više iskorištena i da još više dođe u našu RH sredstava bespovratnih koji su nam sada u biti jedini spas i izlaz. Svi smo se složili da uspješna priprema će donijeti višestruke koristi i to sigurno znaju svi državni dužnosnici i svi mi u jedinicama lokalne samouprave. Međutim, danas gotovo nitko, ili bar ja nisam čula da je spomenuo jednu bitnu kariku prilikom pripreme projekata, a to su brojni projektanti, izrađivači studija, arhitekti, geodeti kojima su povjereni ti poslovi priprema projekta do ishodovanja dozvola. Znamo nakon raspisivanja natječaja da to mora dobiti projektantska kuća, odnosno oni koji ponude najnižu cijenu. Međutim, u najviše slučajeva imamo jako loša iskustva s tim. Mislim da s pozicije gradonačelnice grada Vodica mogu govoriti o tome s obzirom da smo uspješno završili projekt i otvorili spomen-park Faustu Vrančiću u rujnu prošle godine iz IPA programa sufinanciran i sada smo napravili sve pripreme za izgradnju kanalizacijskog sustava svima Vodice-Tribunj. Naime, imamo slučaj da geodeti, geodetska kuća iz Zagreba koja je dobila na natječaju te poslove nije ni prošetala terenom pa onda imamo problema prilikom realizacije i ishodovanja dokumentacije. Pa onda rokovi najprije su dogovoreni da sve bude pripremljeno i gotovo do kolovoza prošle godine pa onda vidimo da ima nekakvih ispravaka, pa se nije stigla pripremiti aplikacija do tog termina, pa onda se to prolongira za listopad pa onda opet za siječanj ove godine, pa onda za ožujak itd. Netko tko nema iskustva sa javnom nabavom možda će reći da treba raskinuti ugovor pa raspisati novi ali znamo da bi to bilo dodatno jedno pola godine izgubljenih i onda se odlučujemo na nekakve dopise sa kojima utječemo na takve izrađivače. Ja bih voljela, evo pošto mi vrijeme istječe, da se na tom polju nešto napravi da se automatizmom kod ovako bitnih projekata kod kojih dolazi u pitanje povlačenje europskih sredstava automatizmom izabere drugi onda po redu ako vidimo da to ne funkcionira, a to stvarno u praksi ne funkcionira. Evo, hvala lijepo. Još jedanput pohvale svima onima koji su radili, moja osobna iskustva i u Hrvatskim vodama i u ministarstvu i ljudi na terenu oni koji rade rade sa srcem i rade jako dobro. Veliki problem su upravo ove kuće kojima su povjereni poslovi pripreme projekata.
Hvala lijepo. Na repliku će odgovoriti uvaženi zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa slažem se kolegice s vama, mislim da bi bilo puno korisnije da je Vlada predložila skraćenje rokova, recimo u Zakonu o javnoj nabavi, a ne recimo da je to skraćenje rokova i sve ono što je govorila kroz prijedlog Zakona o strateškim investicijama zapravo vjerojatno što na kraju će rezultirati i zlouporabom položaja i ovlasti pretpostavljam u konačnici oko brojnih pitanja koja su vezana uz taj zakon. Dakle, slažem se s vama da je Zakon o javnoj nabavi vrlo često sporan, vrlo često stvara probleme pogotovo na lokalnim razinama i tu bi trebalo napraviti dodatna poboljšanja. Evo predlažem da zajednički možda napravimo neki prijedlog koji bi eventualno poslali u proceduru. Naravno kad smo govorili o krivici, pa nisam htio isticati neke pojedinačne probleme. Recimo tko je kriv zašto Pelješki most nije nastavljen sa gradnjom? Naravno da smo mogli isticati te probleme. Danas se mnogi iz vladajuće koalicije pokušavaju prikazati u hrvatskoj javnosti kao veliki zagovornici tog mosta i kao oni sad jedva čekaju da Europska komisija da pozitivno mišljenje o tom mostu kako bi se taj most nastavio graditi. Danas kad se vidi da je taj most zapravo temeljni infrastrukturni objekt na području Dubrovačko-neretvanske županije i znači povezivanje ne samo tog dijela Hrvatske i danas EU nego znači povezivanje doista cijele Hrvatske i u tom smislu i predstavlja strateški projekt od tog mosta je ova ista vladajuća koalicija odustala kad smo predlagali Proračun za 2011. godinu govoreći kako je to nepotreban projekt, kako to nema smisla, kako to treba rješavati nekim drugim načinima. Neki od njih su čak govorili da je to projekt za budale, doslovce takvim riječima, a danas vidimo da su postali zagovornici. Meni je drago da su promijenili mišljenje zato što ukoliko dođe do izgradnje tog mosta, a vjerujem da hoće, jer ukoliko ga ne izgradi ova Vlada izgradit će ga sljedeća koja sasvim sigurno neće biti njihova. Pa prema tome ja sam uvjeren da će ta izgradnja ugledati svjetlo dana i da će konačno taj glavni infrastrukturni objekt biti i završen na dobrobit svih građana Hrvatske a posebice na dobrobit građana Dubrovačko-neretvanske županije.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Branka Hrga.
Gospodine Matušić da i ja želim da se izgradi taj most ali neće ga izgraditi niti ova niti ova iduća.
Oprostite uvaženi zastupniče, riječ ima uvaženi zastupnik Branko HRg.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Kolega Matušić dobro je da ste čestitali svima onima koji su uspjeli nešto napraviti posebno lokalnim samoupravama i posebno onim lokalnim samoupravama koje nisu imale vjetar u leđa iz drugih razina nego su se samostalno morale boriti na tržištu da uspiju nešto napraviti i isfinancirati taj svoji dio o kojemu govorimo. No, izvješće je uvijek dobro da bi se gledalo dalje u budućnost. I možda ovo što ste vi rekli da se treba okrenuti izazovima pred nama u korištenju sredstava fondova EU je u stvari bit. I ovaj problem koji je malo prije i kolegica govorila sigurno je tu prisutan i u javnoj nabavi i u svemu ostalom, ali možda će ti projekti biti proglašeni strateškim investicijama pa ćemo imati onaj ubrzani put za dobivanje dozvola. Ono što je pred nama i što je sigurno što ne može izazivati oduševljenje je jedna velika opasnost o kojoj je već ovdje govoreno, a to je opasnost neimanja sredstava u proračunima lokalne samouprave. i u tom dijelu leži ogromna opasnost da nećemo moći koristiti sredstva fondova čak moguće da ćemo doći u blokade u lokalnim samoupravama jer odgovori da ćemo koristiti preko kredite preko HBOR-a ili poslovnih banaka a morat ćemo dobivati suglasnost i za to u lokalnim samoupravama i naravno živjeti nisu pravi odgovori. Tako da mislim da bi pravi odgovor trebao biti da će se vrlo brzo od strane vlade predložiti točna pravila i upute kako će se doći do sredstava za fondove EU koje koristi lokalna samouprava. I odgovor na pitanje što je s PDV-om. EU ne prizna PDV. Da li će lokalne samouprave morati platiti PDV na onu komponentu koju imaju i na ukupne iznose koji će se koristiti?
Hvala lijepo. Na vašu repliku odgovorit će poštovani zastupnik Frano Matušić.
Slažem se s vama kolega da je pitanje sredstava koje trebaju jedinice lokalne samouprave osigurati jedno od ključnih pitanja za realizaciju svih projekata koji su vezani za prije svega društvenu strukturu u tim jedinicama lokalne samouprave a i za poduzetničke zone pretpostavlja da ima i takvih projekata. I u tom smislu doista treba naći načina prije svega Vlada treba pronaći načina kako dodatno decentralizirati sredstva i ta sredstva staviti na raspolaganje jedinicama lokalne samouprave. često su se ovdje zaklinjali čelnici danas vladajuće koalicije u decentralizaciju pa tako i u fiskalnu decentralizaciju i onda su vrlo često govorili. Nažalost kada su došli u poziciju onda više govore o centralizaciji a o decentralizaciji nema ni govora. Prema tome potpuno ste u pravu, Vlada tu treba pronaći načina da pomogne da tim općinama osigura dovoljno sredstava sa kojima bi oni mogli participirati u projektima, na svu sreću odnosno na našu nesreću zato što smo manje razvijene od mnogih država članica taj postotak sudjelovanja je znatno niži i on iznosi oko 15-ak% za ove nerazvijene općine i u tom smislu mislim da ta sredstva ne bi trebalo biti problem osigurati uz pomoć Vlade RH.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je ona poštovanog zastupnika Bore Grubišića.
Gospodine Matušić kada ste govorili o pripremljenosti Hrvatske u EU onda vidite da u našim medijima pod kontrolom jasno mediji pod kontrolom se vrlo daje ublažena slika ovog problema koji se stvorio sa padom sustava, ne mislim sustava općeg nego carinskog sustava na našoj granici gdje se vidi više desetaka kilometara kamiona sa obje strane granice i oni koji ulaze u Hrvatsku i oni koji izlaze iz Hrvatske. Naime, dodjela vode vozačima već je prikazana slavodobitno kao nekakav veliki čin koji je pomogao rješavanju tog problema. A kada ste govorili o lex Perković kada budem kratak i jasan onda je nevjerojatna lažna arogancija u nedosljednosti i nevjerodostojnosti ove Vlade i određenih ministra koji daju izjave javno pa i u Bruxellesu čak kako smo vidjeli sinoć na informativnim emisijama o ovome slučaju. Nevjerojatna je ili pak je zapravo to nedosljednost u aroganciji ili pak arogancija u nedosljednosti primjene europskog uhidbenog naloga koji jasno obvezuje Hrvatsku i ona je to potpisala. No evo kada nije provedena alustracija ni za vaše vlade ni za one pokojnog Ivice Račana premijera, dakle politička ali i gospodarska iako u Ustavu imamo za pljačku tijekom i kriminal imam odredbu nažalost ništa se po tome ne radi kao ni o političkoj alustraciji koja nikada nije provedena za razliku od mnogih zemalja koje su bile također u onome socijalističkom bloku koje su provele alustraciju političkog, gledajmo istočnu Njemačku, gledajmo Rumunjsku, gledajmo Poljsku itd. to kod nas nikada nije provedeno. Tko je tome kriv?
Hvala lijepo. Odgovorit će na vašu repliku poštovani zastupnik Frano Matušić.
Sasvim sigurno da je Ministarstvo financija odgovorno za ove kilometarske kolone i tu nema nikakve dvojbe, direktno ministar Linić je odgovoran zajedno sa Ministarstvom prometa. I upozoravali smo da će biti problema. Vi ste rekli sada za ove 15-ak km duge kolone prema Bajakovu vidjeli smo što se dogodilo sa Neumom, ali još je gore što se dogodilo sa opskrbom Dubrovnika. Nekoliko benzinskih pumpi u srcu sezone je ostalo bez goriva. Ostali smo bez plina, ostali bez goriva. Dakle, kao da nismo znali da je 1. 7. Hrvatska član Europske unije i da će se početi primjenjivati pravila koja smo potpisali nekoliko godina prije toga. Dakle, apsolutno je neprihvatljivo da smo dovedeni u ovu situaciju da su građani Dubrovnika i Dubrovačko-neretvanske županije dovedeni u situaciju u koju su dovedeni. Da ne govorim o kilometarskim kolonama. Bili su čak, izmišljali iz vladajuće … [[Govornik se ne razumije.]] kako će oni osigurati posebnu traku za Dubrovčane, samo za Dubrovčane. Samo za Dubrovčane imati, pa to je takva, obmana bila da je jasno svima da Dubrovčani jednako kao i svi ostali građani Republike Hrvatske su dio onog paketa koji se označava sa onim koji su u Europskoj uniji itd., samo na taj prijelaz možemo ići zajedno sa svim ostalim državljanima iz Europske unije a nikako izvan toga paketa. Ja sam uvjeren, evo da će se naći što je moguće prije rješenja za ovo jer će doista ostvariti ogromne probleme i gospodarstvu i turizmu. I ja se nadam da će se pronaći što je moguće hitnija rješenja. Čujem da je jučer poslan novi trajekt za liniju Trpanj-Ploče ali to se moglo napraviti već prvog dana. A ne da prvog dana po 7 do 10 sati kamioni čekaju na ukrcaj u neki mali trajekt koji može ukrcati svega par osobnih vozila i možda jedan, dva kamiona.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Matušić rekli ste da je Vlada ušla nespremna u ovaj proces koji je okončan 1. srpnja sa pristupanjem Hrvatske u punopravno članstvo i naveli ste i kilometarske kolone i spominjete sada i u odgovorimo na repliku i položaj Dubrovačko-neretvanske županije. Ja bih rekao da Vlada ne samo da je ušla nespremna, nego da Vlada jednostavno ne razumije položaj Dubrovačko-neretvanske županije, da ne zna kako i na koji način pomoći u ovom trenutku stanovnicima krajnjeg juga Hrvatske. Vi ste samo rekli dio problema koji sada jesu dole u Dubrovačko-neretvanskoj županiji i problem opskrbe naftnim derivatima i plinom, problem nemogućnosti prolaska kamiona koji su kao krajnje odredište ima Dubrovnik, Pelješac, Župu Dubrovačku, zatim Konavle. Time što je cijena karata na liniji Ploče-Trpanj, strahovito skupa pa je primjerice za jedan kamion sa prikolicom preko 2000 kuna. To je novi dodatni trošak za ionako skup život na jugu Hrvatske. A mi smo ovdje u ovom Saboru i predlagali amandmane na proračun kada smo predlagali nastavak gradnje Pelješkog mosta. Tražili smo da se u programu Hrvatskih cesta utvrdi potreba uređenja ceste preko Pelješca. Došao je dolje ministar pomorstva, prometa, infrastrukture, obećao je 110 milijuna kuna ulaganja u pelješku cestu u 2012. i 2013. godini. I od svega toga uloženo je negdje oko 3 milijuna kuna na jednoj maloj dionici koja je samo popravljena Košarin do Prizrina. Prema tome brojni zahvati na Pelješkoj cesti koji bi do izgradnje Pelješkog mosta bar malo pomogli stanovnicima juga Hrvatske, ni to nije napravljeno. Vi kažete da će ova Vlada započeti gradnju Pelješkog mosta. Ja ne znam na koji način. Naime, očekuje se još stav Europske komisije koji kao što čujemo nije definitivan a njima treba taj stav Europske komisije a ne potreba da se poveže jug Hrvatske da se učini normalnim život na krajnjem jugu. Stoga evo ja držim doista da je Vlada apsolutno pala na ispitu kada je u pitanju Dubrovačko-neretvanska županija. Inače Republika Hrvatska da je bila nespremna sa ovim datumom 1. 7. kada smo ušli u Europsku uniju.
Hvala lijepo. Odgovoriti će poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem. Evo kolega moram vas ispraviti nisam rekao da će oni započeti, ova Vlada, nego da oni očekuju da će započeti nakon što Europska komisija da zeleno svjetlo i zapravo sredstvima iz europskih fondova bude financirala taj projekt. Ali čisto sumnjam u spremnost ove Vlade i ozbiljnost nastanka gradnje tog infrastrukturnog projekta koji je itekako važan. Evo sami ste rekli koliko je toga bilo obećano pa nije napravljeno. Pelješka cesta je itekako bitna infrastrukturna cesta i za gospodarstvo i za turizam, za sve, za život općenito. Nažalost, nisu napraviti ništa od obećanog, odnosno jedan vrlo mali djelić kao što ste istaknuli. Ali, mene zabrinjava ova nevjerodostojnost Hrvatske. Jer doista ukoliko nam se dogodi da Europska komisija kao kaznu za izmjenu Zakona o europskom uhidbenom nalogu zabrani korištenje Europskih fonda, gdje ćemo se onda naći. Što će biti sa svim obećanjima, što će biti sa svim projektima, na koje danas apliciraju brojni gospodarstvenici i javne tvrtke i svi ostali, lokalna jedinica i samouprave. Dakle, doista se postavlja pitanje o ozbiljnosti ove Vlade i njene odgovornosti. A oni su isključivo odgovorni ukoliko Hrvatskoj bude zabranjen pristup europskim sredstvima. Što se tiče mosta mi smo već govorili o tome puno puta, 310 milijuna kuna je utrošeno bilo do sada i taj projekt je naprasno zaustavljen 310 milijuna kuna. Plus 150 milijuna kuna odštete građevinskim firmama zbog zaustavljanja projekta i zbog gubitka dobiti prema tom projektu. Dakle, 470 milijuna kuna, 460 milijuna kuna je bačeno u vjetar, ali mi mislimo ipak da nije bačeno zato što je tamo ipak nešto napravljeno. Napravljeni su upornjaci i to se vidi, napravljene su operativne obale i sa Pelješke strane i sa strane Komarne i pristupne ceste, dakle i dio pristupnih cesta koje idu prema tom projektu, prema tom gradilištu. I u tom smislu doista treba što hitnije nastaviti taj projekt kako bi to jednom skinuli sa dnevnog reda.
Hvala lijepo. I evo sada riječ ima za repliku uvaženi zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
A mi poštovani potpredsjedniče, gospodine zastupniče kao da živimo u Finskoj, kao da ne živimo u Hrvatskoj, kao da život počinje naprosto od nas i to danas. Da, ja isto tako želim da se sagradi Pelješki most dolje, da se riješe kolone na ulazu u Hrvatsku. Ali most neće izgraditi niti ova Vlada kao što je neće izgraditi neka buduća Vlada već će ga izgraditi građani. Tu se mi slažemo. Ali kada s druge strane gospodine zastupniče vidite da samo za dugove Hrvatskih autocesta i Hrvatske autoceste od Rijeke do Zagreba ili obratno i iduće godine treba u proračunu osigurati 6,6 milijardi kuna. Onda shvatite da novaca nema niti za servisiranje niti duhova, a nema niti za most. I još jedanput ću reći, život ne počinje sa 1.7. i bez obzira na ovaj zakon kako smo ga nazvali lex Perković, Hrvatska bi 1.7. bila u Europskoj uniji i da je taj zakon usvojen recimo mjesec ili dva dana ranije. Ali što je istina, zašto smo mi izgubili gospodine zastupniče možda i cijelo jedno desetljeće. Pa izgubili smo između ostalog jer je netko vlast gazio prava slabijeg zbog korupcije, zbog nepoštovanja manjinske problematike, zbog možda i zločina koji su počinjeni u ratu, paleži itd. To je bit zašto smo mi gospodine zastupniče izgubili jedno desetljeće i zašto ovih 10-tak godina nismo u Europskoj uniji, a ne ovaj lex Perković. Ali želim vjerovati da izmjenom Ustava možemo ukinuti zastaru za sva politički motivirana ubistva, bilo prema emigraciji, bilo ona koja je migracije činila prema ex ambasadorima i tome slično.
Hvala lijepo. Ja bih volio kad bi se svi govornici držali teme, a ne pričali o svemu ostalom osim temi. … [[Upadica se ne razumije.]] No, u svakom slučaju sad će odgovoriti na vašu repliku poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. … [[Upadica se ne razumije.]]
Ja vas molim da ne dobacujete sa mjesta. Hvala.
Kolega Kajin, drago mi je da ste promijenili mišljenje i u vašoj koaliciji i da ste shvatili da je taj most potreban. Ono što znaju građani Dubrovačko-neretvanske županije znaju da je potrebno i građani su ga htjeli, a vaša je Vlada zaustavila gradnju. Prema tome, sasvim sigurno da taj projekt je itekako važan za građane Dubrovačko-neretvanske županije. Što se tiče hrvatskih autocesta, vi kažete treba osigurati u proračunu 6 milijardi i nešto kuna. To nije istina, obmanjujete javnost. Hrvatske autoceste uopće nisu u proračunu. Hrvatske autoceste uopće nisu u proračunu. Kako možete reći treba osigurat u proračunu nešto kad uopće nisu u proračunu. Ne postoji stavka u proračunu Hrvatskih autocesta. … [[Upadica se ne razumije.]] Prema tome, sasvim je sigurno, obmanjujete javnost. … /Buka u dvorani./… Što se tiče ovog zakona o izmjeni Zakona o europskom uhidbenom nalogu…
Molim vas pustite uvaženog zastupnika da govori. … [[Upadica se ne razumije.]]
Što se tiče Zakona o europskom uhidbenom nalogu kolega Kajin, prije par dana vam je kolega Juratović koji je inače pripadnik socijalističke opcije u njemačkom Bundestagu hrvatskih korijena, socijalističke opcije dolazio je u Hrvatski sabor i rekao da nikad ne bi Hrvatska ušla da je taj zakon donesen prije nego što je Njemačka ratificirala. Kolega, nismo mi izgubili desetljeće, mi smo vašim potezima izgubili obraz pred našim partnerima u Europskoj uniji.
Hvala lijepo. Završnu riječ u ime kluba HDSSB-a imati će poštovani zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine Puljiz sa suradnikom, kolegice i kolege zastupnici. Evo podne je, vrijeme je za ručak, a mi svi znamo, velika većina nas zna što je sarma, dakle to je nekakvo jelo od zelja, kupusa i mesa. Kada gledamo Hrvatsku i statističke regije onda vidimo da su u kontinentalnoj regiji statističkoj ujedinjeni, objedinjeni Zagreb iliti onaj dio, unutarnji dio sarme sa 115% BDP-a u odnosu na prosjek Europske unije i kupus iliti Slavonija i Baranja sa nekih 36%, zavisi kako koja županija. Osječka 40, Brodsko-posavksa 35% prosjeka BDP-a Europske unije. I sada smo dobili sarmu sa 68% svih tih ukupno pomiješanih sastojaka. Ono što gospodin Hrg govori stalno, cijelo jutro ovdje u svezi ove rasprave to su sredstva. Sada se dakle na ovu sarmu nastavljamo sredstvima koja se sastoje u jedinicama lokalne samouprave od sredstava za izradu projekta, zatim plaćanja administrativnih kadrova i pretfinanciranja koje jedinice lokalne samouprave u velikoj većini, poglavito u Slavoniji i Baranji neće moći izvršiti, a u Zagrebu hoće. I to je ta nepravedna sarma o kojoj smo govorili i o financiranju projekata iz strukturnih i kohezijskih fondova, ali još i ovih koji su na snazi IPA projekti od 1 do 5, koji su na snazi i za koje još uvijek stižu sredstva, a prema kandidiranim projektima, apliciranim projektima od ranije. Puno je brojki ovdje u ovom izvješću, jasno ono će se prihvatiti jer je to činjenično stanje, ali moram govoriti o tome kako Hrvatska aplicira 600 milijuna eura godišnje u Europsku uniju, a da i nakon razgovora premijera i ove Vlade, ono što je obećavano oko 13 milijardi eura do 2020. godine spalo već blizu na 9, 10 milijardi eura. To je ona kohezijska grupa, bio je u Pragu sastanak itd. i ovaj broj je pao na 9 do 10 milijardi eura. Kada pomnožimo 7 godina do 2020. puta 600 milijuna eura to je 4 milijarde i 200 milijuna eura. Dakle polovicu još od toga imamo mogućnost ako budemo sposobni povući, a ovdje iz ovog izvješća se vidi da je to 60% za sada. To znači da će biti ono kako reče jedna narodna poslovica "kuma donijela, kuma pojela". Dakle ono što uplatimo to ćemo vrlo vjerojatno i povući i još nešto malo preko toga. Tko će to povući, rekao sam već onaj unutarnji dio sarme a to je oni koji imaju i kadrovske i administrativne i financijske mogućnosti da pišu i kandidiraju projekte i da pretfinanciraju projekte. A po istom obrascu jednako u Slavoniji, negdje u Čaglinu, Gundincima, Bebrini, Vođincima kao i u Zagrebu jer smo u istoj regiji statističkoj. Osječko-baranjska županija pa dijelom i Brodsko-posavska županija u ovim predpristupnim vremenima su dobro obavili posao. Regionalna razvojna agencija Slavnije i Baranje, pa onda razvojne agencije županija i gradova su povukla određena sredstva i u relativno dobrom iznosu kao što je rekao i gospodin Matušić i pohvalio sve one koji su radili na tome mukotrpno da se povuku sredstva iz predpristupnih fondova. Ovdje je netko rekao danas u raspravi da je potreban relativno hrabro, mislim zato što je iz pozicije, potreban je novi teritorijalni preustroj administrativni i upravni preustroj Republike Hrvatske. Čekamo to. Evo Vlada već 20 mjeseci vlada, ali o tome nema ni govora, pa je dobro od vrlo važne dakle kaže i uvažene saborske zastupnice iz pozicije čuti da se i o tome barem ako ništa drugo barem se razmišlja o tome. Kada ove najave da bi moglo doći do zabrane pristupa fondovima zbog evo ovako nesmotrenog poteza, arogancije u nedosljednosti ili nedosljednosti u aroganciji koja se pokazuje slavodobitno čak i javno medijima se odbija pomisao o povlačenju takvog priglupog zakona. Ja bih tako rekao i to nazvao. Onda moram upotrijebiti i onu, onaj izraz ili jednu krilaticu. Kaže para vrta što burgija neće, euro vrta što burgija neće pa će kada euro provrta i kada se stavi naznaka, samo naznaka zabrane pristupa fondovima vrlo brzo ova Vlada pokazati i svoju uobičajenu nedosljednost i ovaj zakon povući ili će ga promijeniti u smislu onoga što zapravo i je potpisano u svezi europskog uhidbenog naloga [[Upadica Reiner: Hvala lijepo.]] I još samo jedna rečenica ako može gospodine potpredsjedniče, ja vas zamoljavam. Prije 15 dana u raspravi u Europskom parlamentu bilo je to 18. lipnja jedan njemački europarlamentarac je pozdravio, bilo je riječi o proračunu za 2014., pozdravio je ulazak Hrvatske u EU i rekao da je to kao kada nekoga pozivate u goste onda mu morate prirediti stol i jelo koje će on jesti kako bi u proračunu za 2014. se osigurala sredstva za Hrvatsku. Na to je reagirao jedan konzervativac engleski, europski konzervativac i reformator i evo rekao je [[Upadica Reiner: Sad ste već minutu i 10.]] da onaj tko dolazi na ručak neka ponese sam sebi jelo. Hvala lijepo.
Hvala vama. Imamo tri replike. Prva je uvaženog zastupnika Marijana Škvarića.
Hvala. Uvaženi kolega zastupniče, uvijek slušamo u tom dijelu kad govorimo o Slavoniji, Osječko-baranjskoj županiji kako je … [[Govornik se ne razumije.]] veliki strah da će kontinentalna Hrvatska povući sva sredstva i da za vas neće ostati ništa. Istovremeno odmah nakon toga govorite kako i to vam čestitam zaista da vaša županija je povukla mnoga sredstva iz fonda EU. Ja još uvijek naglašavam nitko nikad nije povukao sva sredstva tako da svatko tko god uspije svojom sposobnošću, inovativnošću i odgovornošću dobiti sredstva, odnosno osigurati on će ih dobiti. S druge strane kad govorite o poticajnim mogućnostima sjevera Hrvatske oni su nam oko ovih predpristupnih fondova bili bitno manje ograničeni u odnosu na vas. Mi smo mogli samo koristiti fondove iz projekta predpristupnih fondova sa Slovenijom, jedan dio i sa Mađarskom dok ste vi mogli koristiti i dobro da ste ih koristili sa Mađarskom, sa Srbijom, sa Bosnom i Hercegovinom. Znači, imali ste puno više mogućnosti i to ste iskoristili. Istovremeno što je zaista rečeno i treba vidjeti oko mogućnosti financiranja tih sredstava da trebamo zaista napraviti i to bi trebalo što prije novu indeksaciju razvijenosti lokalnih samouprava. Jer se zaista događa da neka područja, gradove i općine dobivaju puno više sredstava koje ne bi trebalo. Jer recimo netko tko ima preko 5000 BDP-a po glavi stanovnika po meni bi trebao imati 5 do 10%, 20% svoga učešća. Netko tko ima od 1000, 1300 i 1500 kuna ne bi trebao imati … [[Govornik se ne razumije.]] učešće. A itekoliko znam dobro da ministarstvo u tom dijelu sad vodi računa i to bi trebalo napraviti. To je ona prava indeksacija, to je prava decentralizacija na nama i da zaista u tom dijelu iskoristimo sredstva koja nam se nude. Hvala.
Hvala lijepo. Na vašu repliku odgovorit će poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolega površina Međimurja i broj stanovnika Međimurja i površina Slavonije, Baranje i Srijema je neusporediva, pa onda nemojte ni govoriti na taj način kao što govorite. Osim toga, Požeško-slavonska županija nema kontakta ni sa jednom od država u našoj okolici, a Međimurje ima i sa Slovenijom i sa Mađarskom. Recimo samo jedan argument. Nadalje, kada ova kontinentalna regija dosegne prosjek BDP-a od 75% EU. Zagreb već ima to. Varaždinskoj županiji fali možda jedan, dva postotka. Onda će, dakle a Slavoniji i Baranji će trebati 10 godina, 100 godina da dosegne 75%. Međutim, sredstva će se crpiti i dalje sa podjednakim mogućnostima i Zagreba i Vođinaca, Čaglina, Bebrine, Gundinaca itd. U tome je problem. Dakle, u vremenu u kojemu će oni jači odskočiti vrlo brzo još više, a oni koji su u ovom smislu kadrovskom i financijskom slabiji pasti još više. Razlike između razvijenosti regije Slavonije i Baranje i onih ostalih koji su udruženi u tu istu kontinentalnu regiju bit će još veće. O tome se radi. Dajte shvatite već jedanput o čemu se radi.
Hvala lijepo. Sljedeća replika bit će poštovanog zastupnika Frane Matušića.
Gospodine potpredsjedniče, kolega Grubišić spomenuli ste u vašem izlaganju i najavu promjene ustroja lokalne i područne samouprave u Republici Hrvatskoj koju su najavljivali iz vladajuće koalicije. Ja odmah želim reći da to nema nikakve veze sa našim ulaskom u EU, niti je nas itko tjerao iz EU da bismo mi nešto mijenjali u našem sustavu, dakle, to je isključivo naša stvar kako ćemo mi urediti našu kuću. A da je tome tako samo ću navesti jedan primjer. Evo Bruxellesa grada koji nam je svima poznat i poznat našoj javnosti, centra u kojem se nalazi sjedište Europske komisije i svih institucija drugih i NATO-a itd. Grad Bruxelles ima 17 gradonačelnika koji neovisno jedan o drugome obavljaju tu svoju gradonačelničku funkciju unutar samog grada. Dakle, kad nam se govori o racionalizaciji lokalne samouprave ja ću reći odmah da sam protivnik toga i mislim da su sve male općine opravdale svoje postojanje jer da nisu one postojale kao općine, kao institucije te male općine nikad ne bi došle do projekata do kojih su došle u posljednjim godinama od dana svog osnutka do danas. Da su ostale u sklopu većih gradova sasvim sigurno da bi bili na marginama i da ne bi realizirali nitijedan projekt koji je od interesa za građanstvo, odnosno za stanovnike tih malih općina. I u tom smislu naš ustroj uopće ne treba mijenjati, niti treba mijenjati ustroj županija. Ovo o čemu ste govorili to je regionalni ustroj u smislu povlačenja sredstava, to je sasvim nešto drugo, to je administrativni ustroj temeljem europskih pravila o povlačenju sredstava za područja veća od 100 tisuća ljudi itd., itd. Ali nema doista nikakve veze niti nas netko tjera, to je najbitnije. Građani trebaju znati da nas nitko ne tjera u izmjene tog zakona niti izmjene lokalne i područne samouprave. Prema tome, mi sami uređujemo našu kuću, a mislimo da je dosadašnji ustroj pokazao se dobrim pogotovo za te najmanje općine. Druga je stvar što treba decentralizirati sredstva sa državne razine i osigurati veće prihode malim općinama, odnosno svim jedinicama lokalne samouprave. Ali to ova Vlada sasvim sigurno neće napraviti.
Hvala lijepo. Odgovorit će poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Da kolega decentralizacija, fiskalna decentralizacija je glavni problem. Međutim, o administrativno-upravnom preustroju RH o tome ćemo još voditi razgovore koje općine imaju mogućnost opstanka i postojanja, koje ne, postoji li mogućnost udruživanja općina, o tome o tom potom. No, ono što sam ja govorio o daljnjem zaostajanju dakle Slavonije, Baranje i Srijema u ovakvom sustavu statističke podjele, govorim statističke podjele RH u dvije regije najbolje govore riječi nekih ekonomskih nobelovaca, pardon ekonomskih stručnjaka iz Vlade o tome da ukoliko ovakav sustav ne donese dakle poboljšanje i približavanje ovog da kažem zaostalog ekonomski i gospodarski zaostalog dijela države Slavonije, Baranje i Srijema prema ostalim regijama da će se onda donijeti novi statistički preustroj RH. To znači da već unaprijed postoji sumnja da to neće uspjeti. Alibi se drži pa eto nakon 2020. godine mi ćemo napraviti novu analizu, novu raščlambu pa ćemo vidjeti je li Slavonija i Baranja zaostala, Srijem, pa ćemo napraviti novi preustroj. Znači, 7 godina puštamo mogućnost da oni koji su jači idu još gore, idu još naprijed. Tko ima daj mu, tko nema udri ga, a onda nakon toga ćemo vidjeti tko je slab tko nije. Pa što je to?
Hvala lijepo. Sljedeći se za repliku javio poštovani zastupnik Branko Hrg.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Kolega Grubišić uvažavajući činjenicu da je Slavonija i Baranja stvarno u teškoj situaciji moram reći da nažalost nije samo Slavonija i Baranja, da ima još mnogo područja u Hrvatskoj gdje se osjeća neravnomjerni razvoj RH i ima jako puno problema u funkcioniranju. Ima još puno općina pa i gradova koji nemaju modernizirane ni ceste u krajnjem slučaju, imaju bijelu cestu do naselja, nemaju vodovoda, nemaju odvodnje, nemaju osnovnih elemenata za život dostojan čovjeka u 21. stoljeću. I kad pripremamo ove projekte za EU onda upravo na takvim mjestima gdje se recimo sad rade projekti za vodovod i odvodnju imamo zanimljivu situaciju gdje kod izrade dokumentacije se lokalna samouprava odriče naravno komunalnog doprinosa jer je to u interesu građana, ali recimo vodni doprinos se mora platiti. Imamo sada općina koje već imaju toliko opterećenja ako područje nije riješeno vodoopskrbom da imaju veliki broj građevinskih dozvola i da u principu sada već ne mogu funkcionirati. A mi danas govorimo ovdje, cijelo vrijeme se čuje o tome kako lokalne samouprave su ovakve, onakve, treba ih mijenjati, treba ne znam što s njima napraviti. Da bi mijenjali možda ih treba mijenjati, ali nakon 20 godina bi bilo dobro napraviti jednu pravu analizu. Imamo sve podatke, idemo staviti sve stvari na stol, napraviti jednu pravu analizu i vidjeti što je najbolje za neku novu budućnost boljeg možda funkcionalnijeg ustroja Hrvatske u lokalnoj samoupravi. Fiskalna decentralizacija u principu je još uvijek, te dvije riječi su ključne za korištenje sredstava EU jer bez toga nećemo uspjeti napraviti ono što bi trebali, a bez lokalne samouprave se neće moći iskoristiti veliki dio potencijala.
Hvala lijepo. Odgovorit će poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Da kolega Hrg, ta pojavnost o kojoj ste govorili o makadamskim ili bijelim cestama, o nedostatku vodnog, gledajmo samo Podgorač. Evo prije dvije godine je bila katastrofalna suša, cisternama su se vozile vode itd. Dakle, ta pojavnost nedostatka infrastrukture je puno češća u Slavoniji i Baranji negoli u drugim krajevima. To morate priznati. Osim toga ja sam bio pripremam se sutra za Skupštinu županijsku konstituirajuću, i ima još prva skupština nakon toga na kojoj će biti razmotreno i stanje na Zavodu za zapošljavanje gdje u Brodsko-posavskoj županiji 1.06. smanjena nezaposlenost u odnosu na raniji mjesec za 10%. Dakle, sa 19 600 na 18 000 nezaposlenih. Reklo bi se radosna vijest, no znamo kakva je to vijest. Znamo da 1800 ljudi ili pardon 1600 iz Brodsko-posavske županije odlazi na rad na more. I to je to smanjenje nezaposlenosti. Oni će se sutra hvaliti na skupštini kako je smanjenja nezaposlenost za 10% u Brodsko-posavskoj županiji, a to su sezonci na moru to su kuhari, konobari, mesari, portiri i svi ostali na moru. I 1.9. ćemo imati povećanje ponovo nezaposlenosti do 10 i više posto. To je ona žalost o kojoj ja govorim ali očito ni vaša Vlada ni ova sadašnja Vlada ne čuje, a dajmo da čuju.
Hvala lijepo. Sada bi se obratio u ime predlagača uvaženi zamjenik ministra regionalnog razvoja i fonda EU doktor Jakša Puljiz. Izvolite.
Evo uvažene zastupnice i zastupnici. Prije svega da se zahvalim svim govornicima na korisnim sugestijama. Nama je uvijek drago kada ovo izvješće izazove interes svih relevantnih dionika pogotovo naših saborskih zastupnika. Nadam se da ste koliko mogu na kraju zaključiti ipak zadovoljni da se može reći da je ovo izvješće ovo prošireno izvješće koje uključuje neka dodatna poglavlja, neke dodatne informacije koje do sada nisu bili u prethodnim izvješćima naglašeni poput sustava upravljanja EU fondovima od 1.7., poput detaljnijeg izvješća o nepravilnostima, poput izvješća o pripremi programskih dokumenata, evo jako me raduje da se svi slažete da su to dobra unapređenja. Mi ćemo i dalje nastojati unapređivati izvješća sa dodatnim podacima, kako god budemo dalje napredovali u korištenju EU fondova. Ja ću naglasiti da će zapravo ovaj pravi efekt EU fondova i pravi sadržaj biti vidljiv tamo 2014.možda u drugoj polovici 2014.kada će zaista taj investicijski ciklus izazvan daleko većim sredstvima na raspolaganju nego što su bila do sada u IPA-i koja su zaista mora se priznati bila znatno ograničena ne samo iznosom koliko je u pravilima korištenja područjima intervencija mislim da ćemo onda moći govoriti u kontekstu ovog izvješća kao jednom izvješću koje istovremeno govorio o jednoj investicijskoj politici na svim razinama. Ovdje sada želim apostrofirati pošto je puno zastupnika se dotaklo pitanja lokalne i regionalne razine i još jedanput vas izvijestiti da je ta lokalna i regionalna razina glavni korisnik sredstava EU fondova i da će puno toga ovisiti o realizaciji lokalnih projekata. Iako se u javnosti najviše percipira tzv. veliki infrastrukturni projekti poput projekata koji su prije dva dana dobili odobrenje od strane Europske komisije, dakle projekt vodoopskrbnog sustava Poreč i Osijek vrijednih 140 milijuna eura koji će biti naši prvi veliki projekti financirani iz strukturnih fondova. Istina je da većinu projekata čine mali projekti čiji su nositelji brojne jedinice lokalne samouprave nevladine udruge, javne ustanove i zbog toga za uspjeh cijele ove priče je naravno ključno da se ti kapaciteti podignu apsolutno na svim razinama apsolutno među svim dionicima. Središnja država će pomagati koliko može ali sigurno da ne može omogućiti svima da se ti kapaciteti podignu na zavidnu razinu jednostavno jedan veliki dio posla ostao je na toj lokalnoj razini. Kada govorimo o lokalnoj samoupravi uvijek ističemo činjenicu da će lokalne investicijske politike koje provode načelnici, gradonačelnici puno toga odrediti. Da ako smo imali danas na raspolaganju 100 nečega za financiranje lokalnih projekata iz lokalnog proračuna da sutra možemo imati 400 jer tih 100 bi trebalo pretvoriti ono učešće i da taj potencijal za realizaciju projekata raste. Naravno da postoje razlike među pojedinim gradovima i općinama, među regijama i ovo što kolege zastupnici prije svega kolega Grubišić često ističe je zaista točno i to se nikad ne smije smetnuti sa uma niti ćemo to smetnut s uma. Regionalne razlike su ogromne fiskalni kapaciteti na lokalnoj razini su vrlo neujednačeni i mi ćemo to apostrofirati u našim javnim pozivima i to ćete vidjet kada izađu pravila o javnim pozivima da neće biti isti uvjeti financiranja za Poreč i za općine u Slavoniji ili za općine u Dalmatinskoj zagori ili bilo kojem drugom razvijenom odnosno nerazvijenom području. Ta razlika će naravno biti na nekoliko stupnjeva. Mi sada imamo programe koji su koji preferiraju kod izbora projekata, projekta sa lokalnih razina ali imamo i sheme da se veći udjel središnje dakle financiranja sa središnje razine neovisno o tome koliki je udjel fondova ili ministarstava osigurava za slabije razvijena područja. Naravno lokalno učešće mora biti, princip je da ništa nema 100% financirano sa središnje razine odnosno od razine europskih fondova, mora postojati lokalno učešće. Što se tiče procedura, ono što je važno naglasiti je da će se te procedure znatno pojednostaviti u odnosu na predpristupno razdoblje, dakle počevši od jezika bit će sve na hrvatskom, do javne nabave koja će biti hrvatska odnosno po Zakonu o javnoj nabavi domaćem Zakonu o javnoj nabavi, do rokova. Dakle zaista je istina nažalost u predpristupnom razdoblju imali smo procedure gdje je postupak ugovaranja trajao jako dugo, negdje preko godinu dana godinu i pol dana. Ono što smo utvrdili u procedurama u sklopu pripreme i akreditacijskog paketa i drugih dokumenata su rokovi koji samo za ilustraciju kod tzv. natječaja za dodjelu bespovratnih sredstava će iznositi maksimalno 120 dana, dakle 120 dana maksimalno smije proći od zatvaranja natječaja do donošenje odluke o odabiru projekata. Kod tzv. strateških projekata odnosno većih projekata to će biti 60 dana. Tako da smatramo da ćemo jako puno sa tim već učiniti da ubrzamo procedure da novac što prije stigne na teren kod krajnjih korisnika. Kada govorimo o financiranju, već su spomenute neki instrumenti koje smo već uspostavili kod financiranja lokalne samouprave kao pomoć. Dakle povoljni krediti HBOR-a jesu jedan oblik pomoći. Sigurno nije svejedno da li možete dobiti kredit po 3, 4% ili po 7, 8%. Međutim pored toga ono što smo planirali u procedurama odnosi se na avansna plaćanja i mislim da će biti jako velika pomoć krajnjim korisnicima. Dakle činjenica da će avansa i dalje biti, on neće biti kao u IPA-i 80% ali će biti do 30%. I za razliku od IPA-e sva buduća plaćanja će se odnositi na nove iznose iz EU fondova. Odnosno onaj avans koji dobije krajnji korisnik npr. jedan grad ostaje na računu a sve što se nakon toga fakturira će biti dodatno plaćen. Tako da taj avans ostaje kao jedna zaliha likvidnosti. I to će biti sigurno jedna, još jedan instrument koji će pomoći krajnjim korisnicima u osiguravanju financijske konstrukcije. Još samo moram spomenuti, osvrnuti se na brojke, dakle bilo je spomena oko toga koliko Hrvatska dobiva, da li dobivamo na kraju malo, da li dobivamo 11.10, 9, 8. Dakle, brojke su sljedeće, Hrvatska će za 7 godina sigurno dobiti 11.7 milijardi eura i to je tzv. nacionalna lokacija. Nacionalna. Pored toga Hrvatska može očekivati znatna sredstva iz tzv. programa Europske unije kojima centralizirano upravlja Europska unija i koji su natjecateljski. To su poznati programi znanosti kao što je sada bio FP7, u budućnosti će to biti Horajzen program gdje će sve ovisiti o kapacitetima i sposobnosti hrvatskih natjecatelja. Naravno mi poslije to znamo iz iskustva iz prethodnih programa, računamo na značajna sredstva i kroz tu omotnicu i računajući da će ona prijeći preko 700 milijuna eura u 7 godina. Dakle, govorimo o preko 12 milijardi eura. Neću posebno se osvrtati na pojedinačne projekte iako znam da uvijek se spomene Pelješki most kada god govorimo o EU fondovima. Osim što ću dodati to da se na identificiranju mogućnosti financiranja mosta iz EU fonda intenzivno radi. Pričekajmo rezultate studije izvodljivosti, odnosno predizvodljivosti. To je jedan korak tek u donošenju konačne odluke. Ali državna tijela na tome intenzivno rade sa kolegama iz Europske komisije. I ja vjerujem ako sve bude se pokazalo kako treba u samoj studiji predizvodljivosti i kasnije u studiji izvodljivosti da će nam vrata za financiranje toga mosta biti otvorena iz sredstava europskih fondova. Evo što se tiče, bilo je još pojedinačnih pitanja vezano za slovenski primjer, ali to možemo i poslije, nije nikakav problem, kolege u Sloveniji imaju velikih problema u vlastitoj administraciji, problemi izazvani sa financijskom krizom koji su doveli do zaostataka jednostavno jer se neki troškovi nisu platili a koji se tiču i evaluacije projekata. Ali to je sada otklonjeno tako da će uskoro biti završena i evaluacija tih projekata. Evo zahvaljujem.
Hvala lijepo poštovani zamjeniče ministra i vaše izlaganje izazvalo je više replika. Prva je ona poštovanog zastupnika Frane Matušića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospodine zamjeniče ministre. Drago mi je da ste istaknuli da će se voditi računa o razvijenosti pojedinih jedinica lokalne samouprave i da će se to već vidjeti u prvim natječajima. I kao što ste rekli da neće možda Poreč da ne ističem sada bilo koji grad koji je razvijeniji od nekih znatno nerazvijenijih općina, da će sasvim sigurno njegova participacija biti znatno veća nego … [[Govornik se ne razumije.]] Tu je apsolutno potrebno voditi računa i to je dobro i to je za svaku pohvalu. Ali nemojte opet i sa takvim mjerama dovesti male jedinice lokalne samouprave u situaciju da ne mogu sudjelovati u tome. Dakle, nastojite da to sudjelovanje njihovo bude doista minimalno odnosno u skladu sa njihovim mogućnostima. Nemojte staviti pravila koja će oni, koja oni neće moći ispuniti. I druga stvar, kod odabira projekta, bitno je da odabir projekata bude transparentan. Mi smo imali situacije gdje su neki projekti odbijeni, pripremljeni odbijeni i nisu ušli u paket koji je predlagala središnja država prema Europskoj komisiji. Prema tome, dajte da tu se napravi maksimalna transparentnost, da ne bude tu po babu i po stričevima. Da ne budu neki projekti zato što dolaze iz sredine kojom upravlja HDZ i partneri da ne bude zato prihvaćen. Što se tiče mosta ja moram reći ovdje i mi smo razgovarali sa saborskom komisijom o mostu. Međutim, kako je već bila započeta izgradnja mosta Europska komisija je rekla vi nastavite gradnju mosta, mi ćemo vam financirati pretpristupne ceste. A prijenos pretpristupnih cesta koja je treba ići od Zaton Doli i čvorišta autoceste prema mostu koja podrazumijeva još nekoliko vijadukata i prijelaz preko Stonskog zaljeva i s druge strane od Komarne do Opuzena je jednaka ako ne čak možda i nešto veća od vrijednosti samog mosta. Dakle, mi smo razgovarali sa Europskom komisijom o toj mogućnosti i Europska komisija je pristajala bila na tu mogućnost u tom trenutku. Danas nakon što ste vi zaustavili, odnosno ne vi, nego Vlada Republike Hrvatske koju predvodi SDP nakon što su zaustavili projekt mosta sada se razgovara o mostu. Ali to će trajati godinama, znate kakva su europska pravila. Oni moraju raspisati natječaj, oni traže izvođače, oni potpisuju ugovore itd.. Dakle odnosno uz njihov nadzor nad sredstvima koja se dogovore ako se dogovore. Dakle, nadamo se da će taj projekt ipak zaživjeti i da će ga i financirati Europska komisija. Jer kada već ne vidi naša Vlada da to treba graditi onda barem vide ovi u Briselu da je to itekako potrebno da bi povezao europski teritorij.
Hvala lijepo. Sljedeća replika biti će poštovanog zastupnika Branka Hrga.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Gospodine zamjeniče ministra, pa vi ste rekli ovdje jednu rečenicu da će središnja država pomagati koliko može. Morate shvatiti da ljudima na razini lokalne samouprave koja bi trebala biti kao što ste i sami rekli što mi ovdje cijelo vrijeme govorimo ipak najvećim dijelom korisnik sredstava fondova Europske unije da taj odgovor ne može zadovoljiti čelnike lokalne samouprave jer mi ulazimo u nešto jako nepoznato. Bilo je raznih primjera, govoreno je ovdje već i po susjednim zemljama, bilo je u Sloveniji, bilo je i u Mađarskoj gdje su neki gradovi došli u blokadu, gdje su im bili telefoni iskopčani u krajnjem slučaju jer nisu ušli u posao na točno jasan način, nisu znali što i koliko … [[Govornik se ne razumije.]] I ako vi imate stvarno neki malo konkretniji odgovor koliko je to sredstava koliko bi država mogla financirati recimo u sustavu vodoopskrbe i odvodnje, to su projekti koji se pripremaju, koji su kao takovi prihvaćeni, kreću znači od početka, sada su pri kraju, mi moramo znati taj dio jer si moramo planirati naš proračun za duži period godina. Ne samo kod mene u mom gradu nego i u drugim sredinama. Znači moramo unaprijed znati koliko će biti domaća komponenta, koliko ćemo mi morati osiguravati sredstava. I ponavljam, bez fiskalne decentralizacije, bez poštivanja Europske povelje o lokalnoj samoupravi, spuštanjem sredstava na lokalnu razinu teško ćemo moći realizirat projekte. Bit će velikih problema, svi ćemo imat, mislim imat ćemo problema kao država u korištenju tih sredstava i zato mislim da je krajnje vrijeme stvarno i nužda da se nešto u tom dijelu napravi i da se na taj način možda riješi pitanje financiranja tih projekata i kad bi bila ta decentralizacija ne bi trebali tražit državu.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Damira Kajina.
Pa da, sama činjenica da se smanjuju rokovi vizavi ovih pregovaranja, recimo na 120 dana ili manje, to je sigurno pozitivno. Da se programi pišu na hrvatskom, kao što je rekao zamjenik ministra, to je isto tako sigurno pozitivno. Da ove godine povlačimo uz učešće od 212 milijuna eura, cca 600 milijuna eura realno ćemo povući negdje oko 400 milijuna eura i to je pozitivno. Od iduće godine učešće je negdje Hrvatske oko 600 milijuna eura. Realno da, dolazimo u priliku da povlačimo milijardu i 700 milijuna eura, to neće biti milijardu i 700, biti će manje, ali zasigurno više od onoga što ćemo uplatiti. No bit je nešto drugo, da paralelno sa time u Hrvatskoj ponovo dignemo investicije na razinu od prije 4 ili 5 godina kada su iznosile gotovo 45 ili gotovo 50 milijardi kuna. Danas su one negdje 25 ili 30 milijardi kuna. Što želim reći? Pa tri godine će nam trebati povlačenje tih sredstava, koliko eto iznosi ova razlika ili za koliko su se smanjile investicije u zadnjih 3 ili 4 godine. Eto treba pozdraviti i ovu prvostepenu presudu zagrebačkog trgovačkog suda oko ovih švicaraca, oko valutne klauzule. Sud nalaže bankama, doduše presuda je nepravomoćna u prvom stupnju, da vrate 18 milijardi kuna. Eto i taj novac će netko investirati…
Ja bih molio da se držite teme.
Kako?
Ja bih molio da se držite teme.
Nije još, 26 sekundi.
Ne, nije, ali teško mogu shvatiti da švicarci imaju veze sa ovom točkom.
Pa imaju veze za one koji su oštećeni. Tri godine ćemo trebati povlačiti sredstva iz Europske unije koliko su banke jednostavno povukle u 5 godina od naših građana. Sve u svemu, sigurno ovo o čemu mi danas raspravljamo je nešto što je dobro i za što su zaslužne, reći ću otvoreno, sve vlade koje su eto pripremale taj teren da Hrvatska dođe u ovu poziciju da puno toga daje, ali da više može i povući.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Bore Grubišića.
Hvala lijepo. Gospodine Puljiz, vi niste odgovorni za harangu koja se strovalila na ideju i na izgradnju Pelješkog mosta odmah po nastanku ove Vlade. Hodočastilo se na ćevape u Sarajevo, naši ministri i razgovarali o jedinoj mogućnosti, koridoru preko neumskog teritorija i to je tako bilo. Sada nam Europa uči i ispravlja kako treba povezati Europsku uniju, ali time hvala Bogu i Hrvatsku mostom Pelješac-kopno. Drugo, kolokvijalno je i pomalo nejasno i maglovito reći da će središnja Vlada i središnja država pomagati lokalnim jedinicama koliko može. Pa koliko može? To je ovaj puta sa upitnikom, koliko to može? Ima li odrednica, ima li odredba koliko će se to moći pomagat? Nema. I ono što sam htio, a zaboravio sam reći u svom istupu jer nije bilo vremena, odnos regionalnih razvojnih agencija i njihovih nadležnosti, njihovih radova, projekata itd. i središnje države kakav je, a znamo da je bilo određenih neću reći nesporazuma ali određenih razlika u razmišljanjima u svezi onih koji će nositi i raditi projekte, iako je u raznim ministarstvima zaposleno prema stranici 19 ovog vašeg izvješća preko ili oko 1000 ljudi. Oko 1000 ljudi je zaposleno na praćenju, provođenju i nadzoru projekata pretpristupnih i pristupnih iz Europske unije. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. I zadnja replika je poštovanog zastupnika Dujomira Marasovića.
Štovani gospodine potpredsjedniče, gospodine zamjeniče ministra. Ma mi ovdje razgovaramo o tehničkim stvarima kako bi lokalna samouprava uglavnom kao što ste i vi rekli trebala radit, to bolje da je povukla ova sredstva. Lokalna samouprava se osposobljava već godinama, ako se nije osposobila onda sumnjam da će se više i osposobiti. Neka bogatija područja Hrvatske imaju Zagreb, Istra, ono što nema novaca da bi participiralo, da bi povukla ta sredstva treba država financirat kroz HBOR, u redu, s 1% kredita i u redu stvar. I tako država rješava stvar. Ono što Zagreb daje Dinamu 400 milijuna ne treba dat Dinamu nego dajmo to za pomoć ovim općinama, to je 50 milijuna eura i riješili smo sve probleme u provinciji za te male općine gdje imaju participaciju za povući europske fondove. Ali ono što ja nisam čuo ovdje od vas, vi ste predstavnik vlasti, što to Hrvatska kao država očekuje od tih sredstava. Što će Hrvatska napravit, što bi željela, što može i što joj treba napravit. Ja sam očekivao da ćete vi reći napravit ćemo … sredstvima europski most, napravit ćemo ravničarsku prugu Rijeka-Mađarska i napravit ćemo navodnjavanje Slavonije. To će Hrvatska država napravit. To mi trebamo, trebamo imat vodstvo, ako hoćete i vođu koji će to reći. Nama to nije javno prezentirano nego ste svakoga onoga tko se usudio reći da treba radit Pelješki most vi sta nas, vi, vi, vladajuća većina i Vlada sramotili, prozivali primitivcima kao što je Marelić mene pred djecom iz Splita Ekonomske škole reka vidite kako su oni primitivni kad sam ja reka treba gradit Pelješki most, a on sa Korčule pa kaže da ne treba radit. … [[Upadica se ne razumije.]] I sada ovi kažu treba možda iz Europske unije ako dobijemo. Treba netko u ovoj državi reći nećemo godinu dana dati sredstva udrugama, nijednoj, to je jedno 2-3 milijarde i s time ćemo napravit Pelješki most i takva vodstva i takve vođe trebamo danas, a to od vas nisam ništa čuo. Upadica Reiner: Hvala lijepo./… Ovo što vi govorite kako ćemo mi unaprijedit da neki činovnici recimo u Županiji splitsko-dalmatinskoj bolje rade za to, to smo mogli čuti od bilo koga. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. S time bismo završili raspravu o ovom izvješću i zaključujem raspravu, a naravno glasovanje će biti kada se steknu uvjeti.
Izvješće o korištenju pretpristupnih programa pomoći Europske unije za razdoblje od 1. srpnja do 31. prosinca 2012., rasprava je zaključena. Dajem na glasanje sljedeći zaključak: "1. Prihvaća se Izvješće o korištenju pretpristupnih programa pomoći Europske unije za razdoblje od 1. srpnja do 31. prosinca 2012. godine." Tko je za? Protiv? Suzdržan? Rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno, sa 83 glasa za, donesen predloženi zaključak.
Sljedeći zakon biti će - Konačni prijedlog zakona o unapređenju poduzetničke infrastrukture, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 429. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu je proveo Odbor za zakonodavstvo, a izvješća ste primili na sjednici. Skrećem pozornost mi ćemo sad početi sa tim zakonom. Imat ćemo pauzu, odnosno stanku od 13,30 do 15,00 sati, a sada bismo onda prešli na raspravu o tom zakonu. I želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvaženi ministar poduzetništva i obrta, Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Toliko je bila zanimljiva rasprava da sam se udubio u ove prethodne teme, pa sam si malo razmišljao. Zbog toga sam evo malo sporije reagirao, ali drago mi je što sam ovdje i što vam mogu predstaviti zakon koji smo pripremili. Radi se o Zakonu o poduzetničkoj infrastrukturi, o vrlo važnom zakonu u koji se proteklih godina, ja bih rekao i desetljeća u Hrvatskoj puno investiralo, od kojeg puno očekujemo. Na žalost još uvijek ja bih rekao nije u maksimalnom potencijalu iskorišten, a govorimo da to ljudima najviše približimo poduzetničkim zonama, potpornim institucijama, infrastrukturi, inkubatorima, razvojnim agencijama, svemu onome što našim poduzetnicima, a i stranim poduzetnicima može pomoći da što jednostavnije realiziraju svoje investicije. Samo da vam pokušam približiti otprilike koja je situacija danas u Hrvatskoj što se tiče poduzetničke infrastrukture. Radi se o 3 stotine i 46 poduzetničkih zona koje pokrivaju otprilike 11172 hektara u kojima radi 2826 poduzetnika i zapošljavaju 40, skoro 47 tisuća djelatnika. U tih 3 stotine i 46 zona na žalost 196 zona je samo aktivno, odnosno 123 zone su neaktivne bez obzira što su se u neke od njih uložila i velika sredstva bez obzira što su se u neke od njih i darovala zemlja, bez obzira šta ja bih rekao jedan do sada neselektivan pristup dijeljenja državne zemlje koji je vladao nije rezultirao nekada i investicijama. To je ono što mi želimo prekinuti. Znači to je jedan veliki resurs, potencijal s kojima se mora upravljati. Nije dovoljno da neki načelnik, gradonačelnik kaže ja bih htio zonu da tu negdje postoji državna zemlja ili državna zgrada ili bilo šta ili gradska zemlja, gradska zgrada da aplicira za novce, ogradi žicom i da se ništa ne napravi, a najgore od svega da se ne pojavi niti jedan poduzetnik. Koliko smo mi novaca kao Hrvatska utrošili u te zone u proteklih rekao sam od 2004. do 2012. godine novaca sada ću vam reći nije mali iznos skoro 6 stotina 90 milijuna kuna direktnih potpora. Samo zemlje je dodijeljeno u vrijednosti milijarda i 40 milijuna kuna, 179 nekretnina, znači da li zemlje, da li zgrada. Znači, uložili smo skoro 2 milijarde kuna što proračunskih novaca što imovine i na kraju se zaposlilo 46000 djelatnika. Znači prosječno 50000 ja bih rekao kuna po jednoj zaposlenoj osobi. Da li to može biti više, da li potencijal može biti viši? Ja mislim da može biti i veći. S obzirom da je naravno i dio novaca uložila lokalna samouprava. I još jedna stvar koja naravno je mene zabrinula u opoziciji kada sam razmišljao o ovom zakonu, da se dosta često dodjeljivala zemlja i novac po principu tko bliži vatri njemu potpora, a tko dalji vatri taj nek čeka. I s te strane želimo uvesti jedan sustav transparentnosti, želimo uvesti jedan sustav koji će omogućiti svima vrlo jasno da znaju na koji način se s tim novcem upravlja, na koji način netko može aplicirati da na kraju krajeva imamo jedan kvalitetan registar, da se rangiraju i perspektive zone, manje perspektivne zone, da možemo procijeniti u šta se u biti vrijedi ulagati. I ono što ovdje mogu reći, a ima i nekih načelnika i gradonačelnika i župana koji se čude što sada u zadnjih godinu i nešto dana neke nekretnine i nisu darovane, nisu dodijeljene jer pojedina ministarstva nisu dala pozitivna mišljenja neće više ni jedna zemljište, ni jedan hektar zemlje biti dodijeljen ukoliko nema interesa konkretnog da će se tamo nešto desiti. Da bi se samo osnovala poduzetnička zona sa obrazloženjem na dobroj smo, kvalitetnoj smo lokaciji moglo bi biti nešto. Država više zemlju neće davati, a neće boga mi davati ni novce. Sa druge strane oni koji imaju projekte dobit će svu moguću potporu. Prvenstveno mislim tu na projekte koji idu i iz EU. Znači, mi smo jako puno pomagali poduzetničke zone koje su se financirale u infrastrukturi sa sredstvima EU, a participirali su sa našim sredstvima u onome što moraju participirat. Radi se učešću od 15%. Takve ćemo i na dalje podupirati i sve one koji budu imali kvalitetne projekte. Ali, znači sva ta sredstva, sav taj potencijal i pogotovo jer smo sada ušli u EU ja procjenjujem da je sjeverni dio Hrvatske izuzetno atraktivan za investiranje konkurentnosti i rada i kvaliteti ljudi koji su tamo izeducirani zbog prometne infrastrukture. I imat ćemo jako puno interesa i moramo imati ja bih rekao jednu strukturiranu priču i razinu perspektivnosti određenih zona u koje će se ulagati i na koji način ćemo sa njima upravljati. Druga stvar koju smo zanemarili proteklih godina radi se o razvojnim, odnosno poduzetničkim potpornim institucijama ako smo u nekretnine i infrastrukturu uložili skoro 2 milijarde kuna u ove smo uložili 40 milijuna kuna. Tu se radi o razvojnoj agenciji, tu se radi o inkubatorima itd. To procjenjujem da nismo dovoljno razvijali i ovim zakonom upravo idemo u tom smjeru da se njima da veći prostor. I naredni poticaji koji će narednih godina ići će ići prvenstveno usmjereni prema inkubatorima kao jednoj vrsti infrastrukture koja može omogućiti poduzetnicima da što lakše započnu poslovanje. Znači, ovdje je vrlo jedna jasna poruka i lokalnim jedinicama, tko ima nekretnine koje bi želio staviti u funkciju na ovaj način moći će aplicirati na sredstva ministarstva jer želimo stvoriti sa te strane mogućnost da tvrtke koje se osnivaju, da tvrtke koje najteži period moraju proći, a radi se o onom dijelu prvih dvije, tri godine kada su svi troškovi veliki dok ne krene posao, njima se treba pomoći da opstanu i da na kraju krajeva ne završe na Burzi ili zatvaranjem tvrtke. Osnovna pitanja koja uređujemo zakonom rekao sam to su pitanje prvenstveno pojma, vrste i kategorizacije poduzetničkih zona. Želimo znati na kakve zone dijelimo perspektivnost mogućnosti investicije. Drugo, registar. Mi u ovom trenutku imamo registar zona ali nemamo registar svega onoga što bi trebali imati, sa prednostima, sa ja bih rekao obrazovnom strukturom u tom gradu, regiji kadra, sa time što je koja industrija u toj regiji zastupljena. Kako bi naši investitori u startu znali gdje mogu na koji način najbolje investirati i koja zona je u biti njima najatraktivnija za svoju investiciju. Znači, radimo jedan kvalitetan registar, a s obzirom da smo uložili 2 milijarde kuna skoro normalno da to mora i postojati. Ne po registratorima nego normalno ustrojen sa više parametara i na neki način dostupan svima preko interneta. Pitanje preduvjeta, odnosno kriterija za koje zone moraju ispuniti u cilju dobivanja potpora, znači ne više preko prsta i to smo već prošle godine napustili. Znači, želimo vrlo jasne kriterije da svi znaju na koji način mogu ostvariti potporu, kako, zašto, s kojom svrhom, zašto je neka zona perspektivnija, neka nije. To ne smije biti u oku promatrača nego mora biti vrlo jasno definirano. S druge strane, pitanje oblikovanja sustava potpora za infrastrukturno opremanje poduzetničkih zona povezano sa stupnjem intenziteta poduzetničkih aktivnosti. Znači, moramo imati i aktivnost unutar zone ako želimo je podupirati jer sinergija, odnosno potencijal se uloženih sredstava mora multiplicirati. Ne možete ulagati u neke zone pa nemati nikakvog responsea i evo sad ću iskoristiti priliku, mnogi će se i načelnici i gradonačelnici ja bih rekao i ne složiti sa time, ali morali smo ove godine krenuti u aktivaciju zadužnica jer su neki dobili sredstva prije 4, 5 godina a ništa nisu s njima napravili. Znači, to je ono čega dosada nije uopće bilo. Nije bilo kontrole, nije bilo odgovornosti za dodijeljena sredstva i moramo na taj način se postaviti jer ako dobiješ novac elementarno je da se ono za što si ga dobio pa makar i ako nema aktivnosti poduzetničkih u zoni izvrši. Ali, nažalost imamo jedan dio ja bih rekao jedinica lokalne samouprave koje to nisu napravile. Samo ću reći u prvoj godini smo zatekli otprilike nešto manje od 50 milijuna kuna neriješenih stvari. Sada je to već ispod 10 milijuna kuna. Znači, ide se ali nećemo prezati niti pred zadužnicama bez obzira što se radi o općinama, gradovima jer nisu dobili novac da si financiraju neke druge aktivnosti nego su dobili novac da opreme poduzetničke zone. Također se definira zakonom raspolaganje zemljištem u vlasništvu RH. Rekao sam nema više zemlje ukoliko postoji samo imaginarna želja i ideja, znači mora biti neka ozbiljna i konkretna podloga ispod toga, konkretan investitor. Država je dala, rekao sam, preko milijardu kuna vrijednu zemlju. To jednostavno više isto nema nikakvog smisla. Imamo primjera da su neke općine dobile zemlju da naprave 100 hektara zonu, a da su imale uvjet da plate prenamjenu zemljišta iz šumskog u ono gdje bi se moglo nešto raditi jer tamo šume nije više bilo i onda ljudi nemaju novaca. Dobiju zemlju, a nemaju novaca da uopće privedu to svrsi pa onda traže od nas ponovno da još to i privedu svrsi, a investitora ne da nema nego ih uopće nije nikada ni bilo. Tako da s te strane se i raspolaganje zemljištem mora dovesti u neki red. I opet sam rekao jedna od najvažnijih stvari pitanje oblikovanja sustava poticanja za potporne institucije. Jer mi ćemo ulaskom Hrvatske u EU imati jako puno mogućnosti. Država ne može sve odraditi, poduzetnici ne mogu sve odraditi, županije i gradovi ne mogu sve odraditi i zato su nam vrlo bitne ove potporne institucije. Znači razvojne agencije koje funkcioniraju dobro. Bitne su nam rekao sam i zbog umrežavanja i zbog jačanja konkurentnosti poduzetnika i zbog obrazovanja. Sve to želimo i dalje unapređivati i naravno opet sam rekao inkubatori koji će nam biti jedan od glavnih motora razvoja malih i srednjih tvrtki narednih godina. Već ove godine smo izdvojili više sredstava za inkubatore nego što smo izdvojili ja bih rekao u posljednjih pet godina. Tako da sa te strane ćemo i tako nastaviti dalje. Na kraju htio bih reći i nadam se da ćete prepoznati značaj kao zastupnici ovoga zakona, mislim da imamo potencijal, mislim da što se tiče pozicije Hrvatske moramo to kapitalizirati i ulazak u EU, mislim da premalo smo se bavili ovim područjem, uvijek se to nekako bilo pušteno jedinicama lokalne samouprave, moramo to zajednički odraditi s obzirom da investitori dolaze i preko agencija koje su formirane u RH preko Agencije za investicije konkurentnosti preko HAMAG Invest-a, znači to je jedan zajednički posao a u biti sve u cilju da se naš prostor, naša infrastruktura, naše poduzetništvo razvija na najbolji mogući način. Evo to je ukratko. Što se zakona tiče vrlo rado ćemo saslušati sve primjedbe, nadam da se da će biti kvalitetnih prijedloga. A na kraju molim vas da podržite zakon jer je to zbilja jedno područje koje treba biti definirano i stavljeno u jedan sustav koji nažalost do sada nije bio. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo uvaženi ministre. Evo i vaše izlaganje je izazvalo više replika pa prva je ona poštovanog zastupnika Tomislava Klarića.
Poštovani potpredsjedniče, cijenjeni ministre, kolegice i kolege zastupnici. Gospodin ministar je rekao koliko smo mi novaca uložili u te zone, novaca i zemljišta pa ovdje podaci iz obrazloženja zakona 687 milijuna 936 tisuća kuna. Isto podaci iz zakona 196 zona je profunkcioniralo i ima 46 tisuća 935 zaposlenih i 27 je u tijeku izgradnja. To je ukupno 223 pa podijelimo iznos 687 milijuna kuna sa ovim iznosom 223 milijuna kuna pa proizlazi da u one zone koje su u funkciji dato negdje oko 3 milijuna kuna iz državnog proračuna. Jeste, čudim se zašto zemljište nije darovano? Jer zemljište je većim dijelom prema uredbi Vlade ako je bilo van građevinskog područja do '91. Državno odvjetništvo knjižilo na RH i treće osobno sam se javio za ovu repliku jer ste rekli da je prijašnja vlada dijelila prema valjda krvnim zrncima. Ja sam bio u toj strukturi vlasti koja je bila državna razina, moja zona je dobila 3 milijuna, dakle koji je. iste godine vratila trostruko, šesterostruko više kroz PDV i ostale prihode u proračun kroz otvaranje i radnih mjesta. I ovo nije brojka samo 46 tisuća 935 zaposlenih, tu treba gledati koliko je u tom zonama izgrađeno poslovnih subjekata, koliko je građevinske operative da bi se uopće gradili bilo upotrjebljeno i koliko sredstava je povratno od prihoda i od poslovanja tih 46 tisuća 935 zaposlenih došlo natrag u državni proračun. Hvala.
Hvala lijepo. Odgovorit će poštovani ministar Gordan Maras.
Nisam ja rekao ni spominjao krvna zrnca, ja sam spominjao vatricu tko je bliže vatrici tako da s te strane o.k. Što se tiče samog ovog dijeljenja i što ste rekli problem je u tome što nisu samo aktivne zone dobivale novce. Znači vi nemojte dijeliti 190, ja bi bio sretan da je to tako ali nije. Dobijalo je svih 340 zona. Znači iznos je puno, puno manji u prosjeku s obzirom da smo dodjeljivali novac i zonama koje nemaju uopće nikakvu aktivnost. E to je ono što želimo promijeniti. I ja se slažem vaša zona je kvalitetna, radite dobro, na kraju krajeva i prošle godine ste dobili potporu Ministarstva poduzetništva i obrta i tome ćemo i dalje davati podršku. Ali ono što ćemo promijeniti više neće biti novaca za one koji nemaju nikakvu aktivnost. Nije 190 dobro dobili su svi ovi koje sam naveo ali nažalost u ovih 126 novaca taj novac je bačen u ovom trenutku u vjetar i to tako ne smije biti u budućnosti. Evo to je jedino što sam htio napomenuti kada sam govorio o tome da ćemo malo više reda uvesti u poduzetničke zone.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Đure Popijača.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre, projekt poduzetničkih zona koji traje više desetak godina je nešto najbolje što je država uopće investirala i dala hrvatskim poduzetnicima i sve u suradnji sa lokalnom samoupravom. I to je i bio najmanje rizičan projekt bez obzira što vi konstantno za vrijeme vašeg mandata dezavuirate sve ono što je učinjeno. Dakle više od 60% zona je u potpunosti ili približno do potpunosti aktivno, vjerojatno da nije bilo gospodarske krize bio bi postotak i puno veći. Razina ulaganja je puno veća od onoga što vi ovdje navodite. Dakle da je bilo još 600 milijuna na raspolaganju državi trebalo je i to dati jer to je najbolje uložen novac. 46 tisuća zaposlenih u zonama ste nažalost vi vrlo brzo iskompezirali jer samo tokom prošle godine je više od 40 tisuća ljudi izgubilo posao. Nažalost mi nismo toliko mogli povećati zaposlenost koliko ste vi bili u stanju uništiti gospodarstva i povećati nezaposlenost. Jedna prosječna zona uloži više od 10 puta pa čak do 20 puta onoga što im država da. Dakle razvoj infrastrukture u zoni Sv. Nedjelja je koštao preko 40 milijuna kuna, država je dala milijun kuna i ni kvadrata zemljišta. 4,5 milijarde samo 11 poduzetnika prvih ostvaruje godišnji dobit u toj poduzetničkoj zoni i radi preko 6,5 tisuća ljudi da ne navodim druge zone. I vi to želite sada vašim ovim mehanizmima, rekao bih i manipulacijama uredno početi stavljati pod vaš nadzor i pod vašom kontrolom. Kako se usuđujete govoriti da je vaše ministarstvo sposobnije od 6 stotina gradonačelnika, načelnika i župana osmišljavati lokalnu razvojnu politiku [[Upadica: Hvala lijepo.]] Otkud vam tu hrabrost? A naravno ona proizlazi iz potpunog neznanja i nesposobnosti.
Hvala lijepo odgovoriti će poštovani ministar Gordan Maras.
Hvala lijepo. Ja nemam uopće ambiciju se miješati u općine, gradove i županije i razvijati njihove ja bih rekao planove jer za njih su to građani izabrali. Ali mene su građani izabrali primjerice da više ne dajem novac evo u jednu županiju koja je od ovih milijardu i 700 milijuna kuna dobila sve skupa 200 milijuna kuna a gdje ima 14 aktivnih a 18 neaktivnih zona. Znači za to su mene hrvatski građani izabrali. Nemoj više davati tamo gdje… … [[Upadica se ne čuje.]] je, dobila je. Molim vas gospodine potpredsjedniče.
Molim vas, molim vas nemojmo dobacivati s mjesta.
Evo vidite to je problem kada bi, npr. ja ove podatke gotovo znam na pamet a kada se netko bavi s time tri godine pa ne zna, onda je to problem. I onda može dovikivati iz klupe. Tako da problem je, problem je šta se davalo tamo gdje se nije radilo. I mene hrvatski građani to pitaju. Pa pitaju me i tih 6 stotina načelnika i gradonačelnika zakaj ja ne mogu dobiti a onaj koji nije ništa napravio dobiva non-stop. I to su odgovori koje ja moram dati. I ja ću ih sada davati. Ali ne tako da se to radi u mom kabinetu nego će to znati svi. I zato donosim taj Zakon. I zato ga podržite. Pa to je u vašem interesu da i vi vidite na koji način se gospodari tim novcem. Da bi ja, da sam ja htio nešto sakriti pa ja bih nastavio kako se to radilo do 2011. godine. I rekao bih dalje, evo vama još 200 ali nema veze ovih 18 neka ništa ne rade. Tako da s te strane ja sam vrlo odgovoran i zbog toga predlažem ovaj Zakon a ne zbog toga da bih stavio nešto pod svoju kontrolu jer to jednostavno nije ni moguće. Ovo definira jednostavno kriterije i transparentnost po kojima se sa tim prostorom upravlja zajednički sa jedinicama lokalne samouprave. Hvala lijepa. … [[Pljesak.]]
Hvala lijepo. Sljedeća, sljedeća replika je poštovanog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo. Pa evo ja isto izražavam zadovoljstvo što će s nama ministar Maras on je revolucionar hrvatskog gospodarskog oporavka i to je zaista jedna činjenica koju je teško osporiti. Ali je, mene muči nešto drugo. Ovaj Zakon ide po hitnom postupku i piše radi otklanjanja većih poremećaju u gospodarstvu. Pa me interesira zašto se niste uskladili sa drugim resorom kojeg vodi HNS jer jučer je bio ovdje ministar gospodarstva i rekao je da nema poremećaju u gospodarstvu. I idemo sa dva čitanja Zakon o strateškim investicijama. Da li je ovo netko podmetnuo ili se vi ne razgovarate međusobno. To je pitanje. Jer zašto bi mi ovakav jedan strukturni Zakon pomoću kojeg sam ja saznao da imam u svojoj općini zonu mješovito uslužnu u inicijalnoj aktivaciji koja se više neće moći razvijati jer su sve zone u županiji u lošem stanju tj. neke se ne aktiviraju. Znači neću više moći dobiti nikakvu pomoć države, nikakvo zemljište jer ne možemo u županiji dostignuti 66% ili 67% aktiviranih resursa u gospodarskim zonama. Evo to sam saznao iz ovog Zakona, pa me interesira kakvi su to poremećaji u gospodarstvu kada nas svi ministri i Vlada uvjeravaju da poremećaja u gospodarstvu nema. Jest da se proračun malo slabije puni ali da je sve pod kontrolom. I zbog čega onda hitan postupak kada smo jučer mnogo važniji zakon za hrvatske gospodarstvenike i investitore raspravili i ide u dva čitanja.
Hvala lijepo. Evo odgovor će dati poštovani ministar Gordan Maras.
Zato što iskreno, ne vidim kakva je povezanost između ovog i Zakona koji je bio jučer. Znači ono je Zakon o strateškim … … [[Upadica se ne čuje.]] samo malo, ne samo malo. Znači strateške investicije su investicije koje idu preko 20 milijuna eura a zašto ovo ide u hitnu proceduru je vrlo jednostavan razlog. Zbog toga što želimo što prije osposobiti taj prostor kako bi se strateške investicije mogle tu investirati. Znači, evo vidim po vašem klimanju glave da ste sada razumjeli i to mi je drago i da ćete na kraju, da ćete na kraju i dati podršku ovom Zakonu. Ali ono što je bitno, što se tiče vaše općine, otoka, odnosno županije, pa gledajte, da je netko ranije vodio računa o tome kako se sve skupa razvija, poduzetnička infrastruktura u Hrvatskoj onda ne bi imali ovakvu situaciju. Recite mi koji smisao je da ako imamo dvije općine jednu kraj druge i jedna ima zonu udaljene su znači, imaju granicu udaljene par sto metara. Jedna ima zonu totalno praznu i da sada na sljedećih 500 metara radimo novu zonu, dodjeljujemo zemlju i sredstva. Pa ima li to nekog smisla? … [[Upadica se ne čuje.]] Pa objasnite vi to u raspravi ali to sa pozicije države nema smisla. Jer onda ne bi imao 130 neaktivnih zona. Zbog toga šta jednostavno ljudi ne mogu dobiti investitora kada imaju opremljenu zonu odmah uz sebe. Ali gledajte ja ne mogu robovati ambiciji načelnika da oni ima svoju poduzetničku zonu. Ja želim napraviti infrastrukturu takvu da bude najefikasnija. Hrvatska nema novaca na bacanje da bi ih nastavila razbacivati na način na koji se to radilo ranije. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepo. Sljedeća replika biti će onda poštovane zastupnice Sunčane Glavak.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre. Ne znam da li mogu reći da smo to očekivali ili da smo iznenađeni. Međutim, očito je nebitno s obzirom da nigdje nije spomenuto u Zakonu, zapravo Ministarstvo gospodarstva pa možda bi to trebalo pitati i Ministarstvo kulture primjerice kada su u pitanju gospodarske zone. Ono što vi dovodite u pitanje to je iskoristivost gospodarskih zona pa ću vam samo reći da je primjerice u Međimurskoj županiji preko 40 gospodarskih zona u funkciji. Da je nedavno i vaš kolega … [[Govornik se ne razumije.]] ministar gospodarstva bio u posjetu primjerice u gradu Prelogu, ovdje je kolega koji će to potvrditi. I posljednja investicija bila je za 240 otvorenih novih radnih mjesta. Pa ako ste vi izabrani za to da odgovorite na pitanja što se događa mi smo jednako tako izabrani da vas informiramo o tome što se događa ukoliko vi ne znate. Ono što vas želim podsjetiti, što ste možda zaboravili, a to su ovi poremećaji o kojima vi govorite. Točno je, došlo je do poremećaja, to je 46000 izgubljenih radnih mjesta. Bit će nam rebalans proračuna pa ćemo opet biti u ozbiljnom poremećaju kao što je najavio ministar financija, ponovo ćemo se zadužiti. Fiskalizirali smo se i potpuno smo se poremetili. Dakle to je ono što građani zapravo svaki dan pitaju se što se u našoj zemlji događa. Govorili ste o perspektivnim i neperspektivnim gospodarskim zonama pa vas ja sad pitam da li vi jednako tako smatrate da postoje perspektivni i neperspektivni čelnici u gradovima, općinama ili na drugim razinama i morate znati da je onda tako neperspektivan bio čelnik SDP-a u dva mandata u Gradu Čakovcu gdje nažalost nismo privukli nijednu investiciju i očito nismo bili zainteresirani za to. Zanima me hoćemo li na kraju možda predvidjeti i sankcije za ove koji su nedovoljno perspektivni. Hvala lijepa.
Na ovu repliku odgovorit će ministar… … [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]]
Hvala lijepo, gospođo Glavak. Ja opet ne odlučujem o perspektivnosti načelnika, gradonačelnika i župana. … [[Upadica se ne razumije.]] Ja se ispričavam, mogu? Ne odlučujem o perspektivnosti gradonačelnika, načelnika i župana. U Gradu Čakovcu su o perspektivnosti HDZ-a i kandidata za gradonačelnika, odnosno gradonačelnika Čakovca građani odlučili. Tamo je izabran kandidat SDP-a tako da vjerujem da nisu imali problem sa kontinuitetom vladanja SDP-a u Gradu Čakovcu. A što se tiče samo evo da kažem, Međimurska županija je jedna od boljih županija što se tiče omjera aktivnih i neaktivnih zakona, tamo je ne 40 nego 30 zona… … [[Upadica se ne razumije.]] Onih koje su formirane je 30, 17 ih ima aktivnosti unutar svoje zone, 13 ih nema. Nažalost ima jako puno županija koje imaju negativan omjer, znači imaju puno više neaktivnih zona nego što imaju aktivnih. Ja bih sad tu mogao isticati pojedine županije ali ne želim sada županima raditi reklamu, ali ima zbilja onih dobrih koji rade i na neki način koji to koordiniraju i sa svojim razvojnim agencijama i sa gradonačelnicima, načelnicima u okviru svoje županije. Znači ja tu ne ocjenjujem ništa i ja jedino postavljam kriterije i želim da se uvede red u to područje jer svi ćete priznati da milijarda i 700 i nešto milijuna kuna nije malo. Znači država je to u 8 godina dala tako da s te strane takav novac i takvu potporu kada dajemo kriteriji se… … [[Upadica se ne razumije.]] Gospodine Šuker, moraju znati. … [[Upadica se ne razumije.]] /Buka u dvorani./…
Hvala lijepo. Ja bih molio da ne razgovaramo bez da smo dobili riječ, a riječ će sada dobiti za repliku uvaženi zastupnik Branko Kutija.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, dvije rečenice su me zaintrigirale koje ste kazali. Prva je moramo imati aktivnost unutar zone ako žele da je podupiremo i druga, traže zemlju, dobiju je, a onda nemaju novaca da je privedu svrsi. One su u kontradiktornosti čini mi se jedna sa drugom. Ali bez obzira na to, u članku 5. ste kazali kakvu to infrastrukturu zona bi trebala imati, a niti jednom rječju niste kazali na koji način riješiti infrastrukturu dozone. Tu prije svega mislim na zadnju socijalističku ili na jednu od zadnjih socijalističkih firmi HEP. Ne znam da li ste upoznati s kakvim problemima se mi susrećemo čelnici voljeni, dragi i mnogo puta spominjani u ovome domu, sa infrastrukturom. Dovedete struju, izgradite struju i trafostanice unutar zone to morate pokloniti HEP-u i još morate PDV platiti na izgrađeno. Ne znam da li ste upoznati s tim ili niste. A koliko će nama dobroga donijeti ovaj zakon govori i članak 22. i 23., a po meni zaključno onaj tko ima imat će još i više, a onaj tko nema neće ništa ni imat, naravno.
Hvala lijepo. Odgovorit će poštovani ministar Gordan Maras.
Ja se slažem s vama u dijelu da, ali to su isto problemi koje trebamo rješavati, da u HEP-u treba biti više sluha za investicije i ja sam uvjeren da će se neke stvari promijeniti. Nažalost, bio sam svjedok proteklih godina nekih nelogičnih stvari i susretao sam se s time po terenu. Imate zona gdje iz neobjašnjivih razloga HEP izgradi trafostanicu, a radi se o godinama prije 2012. i pokloni to gradu, odnosno zoni, a u nekom gradu to grad mora na ovaj način na koji ste vi rekli platiti i sam izgraditi. Znači volio bih ući u tu misteriju zašto se negdje moglo, a negdje nije i tko je to procjenjivao i kakav je to strateški interes. I ja sam uvjeren da HEP više na taj način neće niti radit, znači da nema opet kriterija koji su nejasni i netransparentni. Primjerice, da sada ne govorim, znači jedna od najboljih zona i kada bi se mene pitalo i na kraju krajeva dobili su potporu, u Hrvatskoj je zona … u Šibeniku sa velikom perspektivom. Znači identična takva zona postoji 50 km dalje, malo veća, nešto se sporije razvija, odnosno malo je manja, nešto se sporije razvija, zona kraj Sinja. Znači tamo trafostanica na taj način nije bila izgrađena kao što je bila izgrađena u Šibeniku i sad se građani uvijek pitaju a zašto je moglo u Šibeniku, a nije moglo recimo u Sinju. Znači ti odgovori su oni koji trebaju građane zanimati, ali mislim to nema veze s ovim zakonom, to ima veze s transparentnošću rada HEP-a i onoga što oni rade, a sa infrastrukturom do same zone se ne možemo mi baviti sa ovim zakonom, ali ćemo se baviti kroz druge akte koje Vlada radi i kroz efikasnije upravljanje javnim poduzećima.
Hvala lijepo. Sad žele li izvjestitelji Odbora za zakonodavstvo uzeti riječ? Ne. Hvala. Prelazimo dakle na raspravu i prvi će u njoj sudjelovati u ime Kluba nezavisnih zastupnika uvaženi zastupnik Damir Kajin.
Ništa, moj pozdrav ministru, pozdrav potpredsjedniku, gospodo zastupnici sve najbolje. Evo da, istina je, jučer je netko rekao malo prije cijeli dan smo gotovo raspravljali o Zakonu o strateškim investicijama gdje Vlada u cilju poticanja investicija skraćuje one rokove odlučivanja na 15 dana recimo. Ali isto tako Vlada gdje može bez javnog natječaja, bez nadmetanja ne javnog nadmetanja slobodno disponirati šumama, šumskim zemljištem, poljoprivrednim zemljištem, javnim cestama itd. I sve se to čini da bi se potaklo investiranje, da bi se došlo do novca, da bi se zaposlila domaća operativa itd. itd. I da, novaca nema i treba potaknuti gospodarstvo. Malo prije sam govorio da su investicije ovih zadnjih nekoliko godina 20-tak milijardi kuna manje no pred krizu. U tri godine, znači da povučemo sva sredstva iz EU koja nam stanu na raspolaganju, znači u tri godine nećemo kompenzirati gubitak koji imamo u jednoj godini samo po tom osnovu recimo smanjenih gospodarskih aktivnosti glede investiranja. Kad govorimo o ovom zakonu, znači ovdje se radi o Zakonu o unapređenju poduzetničke infrastrukture. Poduzetničkom infrastrukturom smatraju se znači poduzetničke zone i smatraju se potpore. Bilo bi isto tako dobro to možemo da se i općenito govori o tom malom poduzetništvu i da govorimo naprosto o svim onim problemima na koje ljudi koji se bave tim poslom nailaze. Imam dojam da velikima što ne znači da je loše uvijek na neki način izlazimo u susret, ali male se prepušta dominantno njihovoj sudbini. Prepušta se tržištu, prepušta se svim hirovima birokracije ponekad i birokratske samovolje. Pred koliko tri, četiri dana razgovarao sam recimo sa desetak malih poduzetnika kojima je gradnja kružnog toka u Puli upropastila ovu sezonu. Prihodi su im brat bratu 50% manji i nitko ništa. Oni ne znaju jednostavno kome se obratiti, ne znaju koga tužiti, da li će tužit Hrvatske ceste, grad Puli. A problem je samo u tome što nisu naprosto ispoštovani rokovi. Trebao se rotor sagraditi 15.5. pa 1.6. pa 15.6. pa 1.7. Navodno da su danas nešto jedan krak počeli asfaltirati. I što sada? Pola njih će biti gotovi. Obveze pristižu, a oni ili mogu zatvoriti radnje ili će im država te radnje zatvoriti. Što se tiče samog zakona o kojem mi danas raspravljamo osobno smatram da je on hvale vrijedan pokušaj da se pomogne poduzetnicima koji posluju kroz poduzetničke ili poslovne zone. Međutim, jasno tu se postavlja pitanje što je sa onima koji imaju obrte u izdvojenim mjestima. Znači, van tih zona. Recimo u nekom dijelu nekoga grada, nije bitno ovdje u Ilici ili Teslinoj gdje je sve više zatvorenih trgovina. Što je sa onima koji posluju u svojim obiteljskim kućama, koji rade u trgovačkim centrima ili negdje drugdje? To nisu zone. Zakon ovaj ne govori o tim pojedincima. Malo prije smo čuli da u poduzetničkim zonama radi 2870 poduzetnika, da u tim zonama imamo zaposlenih 46935 djelatnika i da su vlade od 2004. do 2012. sufinancirale gradnju zona sa nekih 687 milijuna kuna. I to je sigurno ono što je dobro, što je hvale vrijedno. Zašto sam citirao jučerašnji Zakon o strateškim projektima? Pa prije svega zbog određenih pogodnosti koje će dobiti novi investitori koji će uložiti 20 milijuna kuna ili više u prostore državne skrbi, otoke itd. Ili koji će uložiti … [[Govornik se ne razumije.]] milijuna kuna uz sufinanciranje EU odnosno oni koji će uložiti 150 milijuna kuna pa zato mogu računati pod navodnicima na jedan skraćeni postupak. Ovdje na strani drugoj citirat ću, kaže se doslovce citiram da "u cilju privlačenja potencijalnih ulagača jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave mogu osigurati neke dodatne pogodnosti poslovanja unutar poduzetničke zone kao što su povoljna cijena zemljišta, obročna otplata zemljišta, obročna otplata zakupa vršne snage električne energije, obročna otplata troškova komunalnih priključaka potpuno ili djelomično oslobađanje plaćanja komunalnih doprinosa i komunalne naknade, olakšice na plaćanje poreza na tvrtku i druge potpore sukladno Zakonu o državnim potporama, a u domeni nadležnosti jedinice lokalne i područne odnosno te regionalne samouprave. Volio bih da gospoda u Puli na neki način se koncentriraju upravo na taj zakon pod navodnicima o državnim potporama u domeni nadležnosti jedinice lokalne u zagradi područne, pardon regionalne samouprave. Mi se svi isto tako baziramo na novim investicijama, a zaboravljamo i to nije loše jasno. Ali zaboravljamo pritom da ne živimo od onih koji će sutra investirati već u ovom trenutku Bože moj živimo od postojećih tvrtki koje su već investirale za koje kao da se nema uvijek dovoljno sluha. Mi ne živimo od onih koji će sutra doći. Daj bože da dođu već danas i daj bože da već danas investiraju. Možda ćemo od ulaska u EU, ja želim vjerovati da hoćemo od toga svega imati korist, da ćemo privući određeni i taj poduzetnički kapital, ali moramo sačuvati, moramo spasiti i ovo što imamo od čega naprosto danas živimo. Mislim na postojeće tvrtke, bez obzira da li su one male, srednje, da li su velike. Konačno, plaće u javnom sektoru, penzije, socijalu, što ja znam troškove države, povrat zajmova ne osiguravaju oni koji će doći, treba ih privući još jedanput ću reći, ali to sve osiguravaju ili živimo na neki način od postojećih tvrtki i njih doista moramo držati kao malo vode na dlanu. To je bit. Treba im pomoći znači da ostanu. A zasada im se uglavnom pomaže tako da ako su dužni državi u roku od odmah bivaju blokirani i ne mogu naprosto raditi dok svoje obveze ne podmire što je razumljivo jer treba i financirati državu. Ali kada je riječ o malima usuđujem se reći da su oni izvukli zadnju lipu koju su imali, zadnji euro, zadnji dolar, zadnji švicarac, izvukli su onu posljednju rezervu i pred nama bojim se ako te ljude izgubimo da će biti nakon toga jedno pod navodnicima "veliko čišćenje" hrvatskog gospodarstva. Da li će doći novi, sada kada smo dio Europe? Ne znam, vjerujem da hoće, ali znam da ono najvitalnije što je krenulo u poduzetništvu pred 20 godina da sada ti ljudi imaju 55 ili 60 godina, neki godinu i više, i njihovo vrijeme polako istječe a sa njima i tvrtke koje su recimo stvarali. Daj Bože da se varam. Na strani 2. isto tako citirat ću: "da usporedno sa izgradnjom sustava poduzetničkih zona u RH u okviru izgradnje ukupne poduzetničke infrastrukture posebna pažnja dana je izgradnji sustava poduzetničkih potpornih institucija u cilju stvaranja kvalitetnog korisničko orijentiranog poduzetničkog okruženja u RH", pa se kaže "unutar razdoblja 2004.-2012. nadležno Ministarstvo za poduzetništvo sufinanciralo je ukupno 40,3 milijuna kuna za troškove projekata poduzetničkih potpornih institucija koje čine razvojne agencije, poduzetnički centri, poduzetnički inkubatori i ovi tehnološki parkovi." Bilo bi možda dobro i da se vidi koliko ljudi radi neke administrativne poslove za te agencije, poduzetničke centre i inkubatore iako smatram da su nam oni potrebni. Što se tiče konkretno pojedinih članaka, članak 5. stavak 1. kaže da poduzetnička infrastruktura podrazumijeva, odnosno treba biti opremljena, doslovce citat, energetskom infrastrukturom, strujom, javnom rasvjetom, plinom, plinskom podstanicom, priključcima na javnu mrežu i/ili izgrađena trafostanica, drugi energetski priključci pa komunalnom infrastrukturom, opskrbom vode, vodovodne oborinske instalacije, kanalizacije i odvodnje pa prometnom infrastrukturom itd., itd. Država, sigurno je, svoje resurse mora prenijeti da se tako izrazim, mora dati jedinicama lokalne samouprave. To se i radi, ali jasno onda lokalne samouprave sa tim sredstvima ta sredstva moraju ulagati u zone, moraju ih opremati, ne razmišljati ponekad kada dobiju zemlju da trguju tom zemljom i novac troše za fešte, za zabave i tome slično. Jasno je ti ugovori kao što predviđa ovaj članak 24. mogu se i raskinuti. Slažem se, Hrvatsku treba radikalno decentralizirati, što je moguće više fiskalnog kapaciteta prenijeti na lokalnu samoupravu a poglavito kada je riječ i o raspolaganju nekretninama. A zašto to govorim? Između ostalog jer dolazim iz jednog Buzeta koji je '80-ih godina imao možda prvu industrijsku zonu u Hrvatskoj u mandatu gradonačelnika Pineta se dosta toga napravilo. Nažalost, u zadnjih 8 godina sve nam stoji, razmišlja se o prodaji zemljišta umjesto dovođenja onih koji će na tom zemljištu makar je riječ o neopremljenim zonama nešto i investirati. Kada govorimo o članku 19. stavku 1. sustav potpora za poduzetničke zone čine tri vrste potpora, infrastrukturne potpore, potpore za jačanje konkurentnosti i potpore za jačanje poduzetničkih kompetencija. Članak 27. na neki način to je i bit, sustav potpore za poduzetničke potporne institucije čine 4 vrste potpora to su za pripremu projekta, za jačanje kapaciteta, za podizanje kvaliteta usluge i jačanje poduzetničkih kompetencija. Ja osobno smatram da kad je riječ o ovim zonama ovaj zakon je dobar, da lošu praksu na neki način ako je bilo treba izmijeniti. Međutim, kad je riječ o ovom zakonu to je samo jedan segment našeg poduzetništva. Ono što je zasigurno bit treba pokušati spasiti one postojeće poduzetnike poglavito one male od kojih dominantno Hrvatska živi i raditi jasno na privlačenju novih investicija ili ove postojeće osposobiti da sutra investiraju da što je moguće prije u zemlji sa ovih 30 milijardi investicija u godinu dana vratimo se na 50-ak milijardi kuna. Jer nikakav novac iz EU ili nekog trećeg izvora ne može naprosto nadoknaditi ovaj pad gospodarskog intenziteta ili investicija u RH. No bez obzira na sve u ova dva dana dva puta evo za redom govorimo o gospodarstvu, to je ja mislim hvale vrijedno i s time da se ne može činiti distinkcija između malog i velikog, između sadašnjeg i budućeg. I ponavljam, za ono malo investicije od 200 ili 250 tisuća kuna je isto tako velika kao za nekog velikog koji se sprema na nekom otoku ili prostoru od posebne državne skrbi uložiti, govorim na pamet, 20 milijuna kuna. Ne može se na malome vršiti božja koji će prolaziti i sito i rešeto birokratskih svih tih radnji, a da se velikima pogoduje. Međutim ovako kako je koncipiran zakon barem ja ga na taj način doživljavam je nešto što treba pozdraviti i promijeniti ako je bilo kako bih rekao loše poduzetničke prakse kada je riječ o poduzetničkim zonama, što je možda nešto najbolje što nam se dogodilo u proteklih 10 godina kada je riječ o gospodarstvu.
Hvala lijepo. Sada bismo zastali jer imamo nekoliko replika pa ćemo sa njima nastaviti onda nakon tri sata. Hvala vam lijepo. Evo poštovane kolegice i kolege iako smo u reduciranom broju i nastavljamo sa radom. I sada imamo replike na izlaganje uvaženog zastupnika Damira Kajina koji je govorio u ime Kluba zastupnika. I prvi se za repliku javio poštovani zastupnik Josip Borić. Izvolite. … [[Upadica se ne čuje.]] odustaje. Drugi se javio poštovani zastupnik Đuro Popijač, i on odustaje. Prema tome, evo nemamo replika i idemo na sljedećeg govornika. A to će biti u ime Kluba HDZ-a poštovani zastupnik Đuro Popijač. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre. Evo šteta što ulazimo sa ovako važnim temama naravno popodnevni termin to nam je očito stalna boljka rada ovoga Sabora ali evo, dobro je da se i ministar vratio pa da isto malo čuje što imamo za reći od ovoga, oko ovoga Zakona. Dakle, pred nama je Zakon za kojeg zaista i uz najbolju volju ne možemo dokučiti čemu služi. U dosadašnjoj lepezi raznih zakona koje je producirala ova Vlada mislim da je ovaj Zakon definitivno favorit u smišljanju i izmišljanju razloga zašto bi neko birokratsko tijelo trebalo postojati. Ovaj Zakon će služiti studentima i đacima kao primjer kako je administracija sposobna sama sebi proizvoditi razloge postojanja a pri tome zlorabiti poziciju predlagatelja Zakona koji zbog naravno partijske stege će nažalost biti i izglasan. U nedostatku bilo kakvih ideja kako opravdati smisao postojanja jednog neuspješnog i očito prema gospodarskim pokazateljima nepotrebnog Ministarstva piše se Zakonom u kojem se pokušava nabrojiti sve što se tokom proteklih godina radilo na području unaprjeđenja gospodarskog okruženja. Tako se ministar sjetio da bi ono što godinama funkcionira, što su jedinice lokale samouprave razvijale i gradile godinama ono što ih je razlikovalo na kraju krajeva u redno popiše i u maniri pravog birokrata ubaci u registar. Ali s kojim razlogom i kojim novim vrijednostima a koje već do sada nije oživotvorena u samom radu i razvojnih agencija i inkubatora i poduzetničkih centara i tehnoloških … [[Govornik se ne razumije.]] itd.. Razlog je jednostavan a to smo vidjeli i u Zakonu o obrtu, dakle stavljanje pod … [[Govornik se ne razumije.]] kontrolu cijelog sustava i onemogućavanje lokalnih vlasti da samostalno razmišljaju i usmjeravaju gospodarski razvoj svojih sredina. Ipak predlagač nam je pružio zaista jedinstvenu priliku u ocjeni stanja da vidimo što se dogodilo proteklih godina. Pa tako evo vrijedno nabraja što je sve učinjeno u razvoju poduzetničkih zona. Dakle, već je rečeno premda u vrlo negativnom kontekstu dakle da imamo 346 aktivirane, odnosno poduzetničke zone koje su ako nema registra ne znam otkuda je onda taj podatke i tu činjenicu i izvukao. 11 tisuća 192 hektara, evo vrlo precizno, vjerojatno postoje nekakvi podaci i bez tog famoznog registra. I činjenica da radi 47 tisuća djelatnika. Dakle, skoro toliko koliko je u proteklih godinu i pol dana ljudi ostalo u gospodarstvu bez posla. Ne da je u ove gospodarske zone uloženo samo 687 milijuna plus naravno vrijednost zemljišta, mislim da je u gospodarske zone sa izgradnjom infrastrukture, ako uopće imate pojma koliko košta izgradnja infrastrukture, čini mi se da možemo govoriti o najmanje 10-ak milijardi kuna. I to samo po sebi je već znak koliko je dobar, kvalitetan i uspješan ovaj projekt razvoja poduzetničkih zona i bio. Već samo po sebi. Netko je u tim zonama nešto radio, samo u infrastrukturi a da ne kažemo o tisućama objekata koji su u tim zonama izgrađeni. Pa čak naravno da neke od njih i iz raznoraznih razloga nisu i pokrenute, što ne znači da neće, što ne znači da ih treba blokirati, što ne znači da ih treba i diskriminirati. Kao što je to praksa bila i do sada, zakon se donosi po hitnom postupku naravno, kako bi drugačije, a vidite ušli smo u Europsku uniju i više nema PZ ali Ministarstvo se sjetilo da bi moglo iskoristiti poslovničku mogućnost Sabora i da evo zatraži hitan postupak, vjerojatno iz samog razloga da ne bi netko tko je slučajno i eventualno kako se to kaže … ovog zakona shvatio što se događa. Mi ne znamo da li je ovaj zakon uopće bio u bilo kakvoj raspravi, naročito u jedinicama lokalne samouprave, to ne piše nigdje. Ministarstvo navodi da se razlozi nalaze u potrebi otklanjanja većih poremećaja u gospodarstvu. Zamislite, pobrojavanje zona i potpornih institucija će otkloniti poremećaj u gospodarstvu. Poštovana gospodo, dovoljno ste vi već poremećaja u gospodarstvu prouzročili u ovih godinu i pol dana. Pad BDP-a više od 2% u 2012. godini, nastavak pada u 2013., rast nezaposlenosti, pad investicija. Najnoviji podaci tragični u odnosu na 2012. godinu pad industrijske proizvodnje u 5. mjesecu 5,3%, pad potrošnje, pad plaća. I što još treba kako bi vi shvatili koliki ste poremećaj prouzročili vašom politikom rasta pravne nesigurnosti, poreznom presijom, povećanjem troškova poslovanja, gubitkom povjerenja i nevjerodostojnosti koja je danas već spominjana u ovom Saboru, ali naravno i zakonima kao što je ovaj zakon. U poglavlju Opće odredbe govori se o poduzetničkoj infrastrukturi kako to vidi predlagač pa tako se navodi da je u užem smislu poduzetnička infrastruktura ustvari ono što je do sada već izgrađeno, a definicije izražavaju upravo ono što je proizlazi iz smisla, svrhe i razloga zbog kojih su te institucije i razvijene do sada svih ovih godina. Naravno da je poduzetnička infrastruktura mnogo šire od ovog što ovaj zakon propisuje ili popisuje, da je upravo sve ono što vi u zadnji godinu dana sustavno unazađujete i upropaštavate. Ni ovako skromnom zakonu predlagač ima i problema sa konzistentnošću pojedinih članaka. Pa evo članak 2. definira što je poduzetnička infrastruktura u užem smislu kako oni to kažu, to su poduzetničke zone i potporne poduzetničke institucije. Dakle članak 2. stavak 2. poduzetnička infrastruktura u užem smislu ovog zakona predstavlja sustav poduzetničkih zona, odnosno poduzetničkih potpornih institucija unutar Republike Hrvatske. Onda članak 5. kaže u stavku 1., dakle pod tim se dalje nabraja što su poduzetničke zone i što su potporne institucije. To su razvojne agencije, lokalni razvojni centri, inkubatori, poduzetnički akceleratori itd., a onda u članku 5. kaže poduzetnička infrastruktura podrazumijeva, odnosno treba biti opremljena energetskom infrastrukturom pa govori se struja i ne znam da li je to pravilni termin, koja struja, čega, možda električna energija, javna rasvjeta, plin itd. komunalna infrastruktura, opskrba vodom, fekalna, oborinska, tehnološka, priključci na javnu mrežu itd. Dakle ne znam da li je predlagač ovdje mislio zapravo na poduzetničke zone, ali piše poduzetnička infrastruktura. To znači da i poduzetnički akceleratori moraju imati recimo komunalnu infrastrukturu, opskrbu vodom, fekalnu, oborinsku, tehnološku, priključke na javnu mrežu, plin, plinske instalacije i što sve ovdje se ne navodi. A šta recimo ako nema plina na toj lokaciji i da li se smatra da neki poduzetnički akcelerator recimo ako nema priključak na, ne znam na šta sve ovdje kažu da on to zapravo i nije. To naravno govorimo o apsurdu svega onoga što je napisano ovdje gdje se predlagač trudio da nešto opiše, a u biti piše budalaštine. Ali pored toga naravno može se postaviti pitanje, vjerojatno i predlagač ne zna da se ono što se naziva poduzetničkim zonama u raznoraznim jedinicama lokalnih samouprava zovu industrijske zone, poslovni centri, poslovne zone, gospodarske zone i većina njih su naravno i pravne osobe, odnosno trgovačka društva. Zanimljivo je u članku 5. dakle što su to poduzetničke zone od posebnog gospodarskog interesa, a onda je zanimljivo da poduzetničke zone od posebnog gospodarskog interesa mogu predlagati ministarstva nadležna za poduzetništvo i obrt, za znanost i visoko obrazovanje, za regionalni razvoj i fondove Europske unije. Zamislite, ne pretpostavlja se da bi Ministarstvo gospodarstva moglo eventualno predložiti nekakvu zonu od posebnog gospodarskog interesa ili možda Ministarstvo turizma, a to može ne bi željeli bit zločesti ali asocira malo na koalicijsku podjelu. Ministarstvo gospodarstva vodi koalicijski partner koji nije ovaj koji ovo predlaže. Ministarstvo turizma isto, ali ovo je ekskluziva onih koji naravno čine određeni krug ljudi iz jednog dijela koalicije. Zamislite Ministarstvo gospodarstva nema nikakve veze s ovim zakonom, tako se barem trudi i ovaj zakon sugerirati. Nadalje, zakon u pravoj maniri i praksi birokracije kreće naravno razvrstavati poduzetničke zone. Očito iz ovog razvrstavanja postoji, iznad njega postoji neka namjera daljnjeg tretmana od strane ministarstva, a već prema potrebi i političkoj podobnosti i poslušnosti. Evo sada kada smo vas i razvrstali sad ćemo vas i popisati. Stavljat ćemo vas u registre i kažnjavat ćemo vas od 10 do 100000 kuna ako ne prijavite nešto u taj jedinstveni registar koji vi osmišljavate u vašem ministarstvu. Od 10 do 100000 kuna? Pa jel' netko iz pravosuđa vidio taj zakon. Od 10 do 100000 kuna ako ne dostavljate neke podatke. Naravno zakon ne bi bio zakon da niste unijeli kaznene odredbe. Kaznene odredbe moraju biti, pa makar tako smiješne kako i ovdje piše. No, glavni naravno razlog svega ovoga, ovo je bila samo topnička priprema ovog zakona. Glavni razlozi se očituju i dalje. Dakle, u članku 22. na dalje gdje se govori ne o kriterijima, nego da će se eventualno nešto uzimati u obzir kada će se dijeliti potpore, kada će se dijeliti zemljišta, kada će se zapravo manipulirati, upravljati i centralizirano pokušati manipulirati iz jednog mjesta i iz jednog centra razvojnim mogućnostima jedinica lokalne samouprave a to je članak 22. Dakle, da će se potpore dijeliti u skladu sa aktivizacijom raspoložive površine poduzetničke zone. Dakle, oni koji su u startu, znači oni koji nemaju poduzetničku aktivnost neće dobivati ništa, a oni koji imaju imamo mogućnost da i njima manipuliramo. Pa recimo ako se neka poduzetnička zona širi, najuspješnije poduzetničke zone. Danas u Svetoj Nedelji može biti … [[Govornik se ne razumije.]] ali neću to zlorabiti, čovjek je tu pa neka kaže, vjerojatno će reći, ima 120 ha gotovo pune ili potpuno punih parcela. Zapravo te zone su pune. Sad se poduzetnička zona širi na 300 ha. I kad se to uzme u obzir, dakle bit će vjerojatno manje od 66% ukupne popunjenosti te zone u Svetoj Nedelji. Ali ako se još uzmu u obzir sve poduzetničke zone u Zagrebačkoj županiji pa kakve veze ima poduzetnička zona recimo u Svetoj Nedelji u odnosu na Ivanić Grad ili Križ koji je prazan? A prazan je postoji vjerojatno razlog zašto. Treba naći gospodarski subjekt ili investitora koji će željeti u ovakvim okolnostima ući u Hrvatsku. Dakle, to su zapravo potpuno kontradiktorne pogrešne i štetne odredbe koje se guraju kroz ovaj zakon da ne govorimo dalje i o kriterijima koji se zapravo ovdje pokušavaju nametnuti oko darovanja zemlje u državnom vlasništvu. Vrijeme ističe. Bit će prilike i kasnije još reći ono što bi bilo nužno za ovaj zakon. Dakle, potpuno nepotreban zapravo i štetan zakon, zakon koji je svrha sama sebi, odnosno zakon koji treba kao što sam na početku rekao vjerojatno opravdati smisao i postojanja ovog administrativnog tijela koji evo misli da je veliko ministarstvo ali zapravo sve ono što se do sad učinilo i na području generalno gospodarskog stanja ali i na području obrtništva i srednjeg malog poduzetništva to samo i potvrđuje. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. I vaše izlaganje je izazvalo više replika. Prva je ona uvaženog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo. Kolega Popijač, vi ste dobro primijetili da ovaj zakon ne donosi apsolutno ništa nego puko administriranje ili birokraciju od koje nitko ništa gotovo imati neće pogotovo ne oni o kojima bi se trebalo brinuti, a to su mali srednji poduzetnici, obrtnici koji sa ovakvim zakonom ne dobivaju ništa osim ako sam dobro pročitao ovaj članak o kažnjavanju mogli bi dobit po džepu nekakvih 10 do 100000 kuna ako ne budu oni ili ne znam netko drugi revan i dostavljao podatke da mi saznamo što u zonama imamo. Ministar je na početku svog izlaganja rekao da sve do sada nije bilo dobro, ništa nije valjalo dok se on nije uhvatio malog i srednjeg poduzetništva, a onda uspio utvrdit baš za ovaj zakon da se uložilo čitavih 687 milijuna kuna u razvoj tih zona, da je jedan veliki gotovo 50% njih i više u funkciji, da su se tamo dobivala zemljišta od strane države koja su ne znam kakvim procjenama došlo se do milijardu kuna dodatnih ulaganja države u te zone sa vrlo preciznim podacima gdje se točno u broj navode i broj zaposlenih u tim zonama i površine u hektarima i točna ulaganja, a utvrdimo da nemamo nikakvih registara ili da nismo ništa uspjeli pokupiti od tih zona. I onda nam je trebao ovakav zakon u kojem vi, evo ja u svojoj maloj općini od 1200 stanovnika ne mogu uopće sada kroz ovoliko kriterija procijeniti kako bih je mogao nazvati. Jer ona može biti i mikro, može biti i logističko-distribucijska, pa čak možda i uslužno-mješovita jer takvi su kriteriji ovdje napisani pa je onda možda u inicijalnog aktivaciji. Jer teško je ove postotke baš posložit točno ovako kako oni ovdje glase. I naravno ako ne budemo revni svi u županiji ta zona budućnosti nema, jer tamo država još ima jedno desetke i desetke hektara na kojima se nešto može raditi. Ali kako jedna druga zona, recimo u općini Matulji uopće ne funkcionira a tamo je SDP na vlasti e tamo, ta bi mogla biti uzrok da čak i ova u Bakru Kukuljanovo više ne bi mogla možda dobiti koji dio državne zemlje jer ne možemo ispuniti ovaj kriterij od 66% dostignute …/Govornik se ne razumije.
Hvala lijepo. Odgovoriti će poštovani zastupnik Đuro Popijač.
Da kolega dobro ste to primijetili. Dakle, u silnoj želji da se nešto napiše ali naravno i u silnoj želji da se pod bilo koju cijenu stavi pod kontrolu sve ono što se događa lokalnoj samoupravi jednostavno su se zapetljali u zakon. Pitanje je da li je i koliko je ovo sve skupa uopće i primjenjivo i na koji će se način to na kraju krajeva primjenjivati i što to sve skupa znači. No međutim, o nizu manipulacija, obmana i izmišljotina jedna od najvećih je koju se stalno ponavlja a to je da nitko nije trebao pravdati ono što se je od države dobivalo. To je notorna laž! Ja sam počeo dobivati i poruke od ljudi koji to gledaju, ozbiljnih gradonačelnika u kojima su organizirane ozbiljne poduzetničke zone i kaže ovako potpuna je laž to što se spominje pa svaka kuna koja se dosada isplatila morala se opravdati. Nisi mogao potrošiti novac a da nisi priložio troškovnik i gdje je potrošen. Dakle, kad se to govori trebalo bi barem malo poznavati ono što se događalo ranije, trebalo bi cijeniti, poštovati i uvažavati sve vrijedne ljude koji su se borili i za svoje poduzetničke zone a i za sve one koji tim poduzetničkim zonama ostvaruju svoje gospodarske aktivnosti, zapošljavaju ljude, isplaćuju plaće i plaćaju naravno ovakvu neefikasnu administraciju.
Hvala lijepo. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Branka Kutije.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Kolega Popijač kazali ste da je onemogućavanje lokalnih vlasti da razmišljaju o vlastitom razvoju jel'. Evo potvrda toga je članak 24. stavak 3. koji govori da je darovanje zemljišta vlasništvo RH za izgradnju nove poduzetničke zone opravdano je samo u slučaju kada u radijusu od 20 km od lokacije predviđene za izgradnju nove poduzetničke zone ne postoje već poduzetničke zone. To u prijevodu znači u Općini Stankovci imamo poduzetničku zonu koja je tako dosta dobra i znači ja kod sebe ne mogu imati poduzetničku zonu zato što je to manje od 20 km. To je jedno. Drugo, govorili ste o gradnji infrastrukture. Ja se opet vraćam na famoznu struju i na famozni HEP. Kako to u praksi izgleda? Imate ribarsku zadrugu koja se zove Omega 3, love ukupno 25% svih količina plave ribe koje se ulove na Jadranu. A plava riba vam predstavlja 80% od ukupne ulovljene količine ribe. A samo na Zadarsku županiju od toga otpada 50% ukupno ulovljene ribe. Izgradi se pogon koji vrijedi 40 milijuna kuna, 12 milijuna kuna su dobili bespovratnih sredstava kroz SAPARD i nalazimo, odnosno dolazimo do problema jer potrebna je električna energija od 1 megavata. Znači, oni su platili milijun i 600 tisuća kuna obračunsku snagu i to HEP-u ništa ne znači. Znači, ja moram uzeti kredit da bih doveo struju iako je pogon izgrađen. Evo, na taj način mi gradimo poduzetništvo u ovoj zemlji.
Hvala lijepo. Odgovorit će poštovani zastupnik Đuro Popijač.
Kolega čini mi se da ste u pravu. Ne da mi se čini nego ste u potpunosti, sada će ministar jednog ministarstva zaista duboko se pozabaviti ustrojem lokalne samouprave u RH. Jer naravno taj ustroj i funkcioniranje duboko ovise od funkcionirajućeg i nefunkcionirajućeg gospodarstva. Pa ako više nemate mogućnosti da stvarate preduvjete za privlačenje investitora u svoju lokalnu jedinicu nego će on to određivati da li treba biti u Stankovcima ili kod vas onda ste vi osuđeni da ukinete svoj grad, svoju lokalnu samoupravu. što će vam više? Ako vi to zaista zbog čega i postojite vjerojatno i zbog čega je dobro da vi koji tamo živite da radite, osmišljavate i da se naravno borite da i drugi možda i boljim i kvalitetnijim mjerama potaknete gospodarstvenike da dođu baš u Benkovac, a ne negdje drugdje da ne kažem. Ili recimo situaciju na Ličko-senjskoj županiji. Pa dobro kakve veze ima Otočac sa Pagom recimo? Pa zar ste zaista to bez obzira naravno to je jedna regionalna jedinica, vi ćete zbrajati kvadrate u poduzetničkim zonama u Otočcu ili tamo? Pa dajte molim vas! Dakle, to je taj kaos koji uz neki relativno uređen sustav iz njega se radi cirkus. A što se tiče naravno ponovno grube manipulacije što ministar izvodi sa trafostanicama pa u Šibeniku u poduzetničkoj zoni trafostanica je građena između ostalog ne samo za tu poduzetničku zonu nego vjerojatno za opskrbu i drugih potrošača pa i potrošača vezanih za autoceste. To bi ministre morali znati, ako ne znate ništa drugo.
Hvala lijepo. Sljedeća je replika poštovanog potpredsjednika Sabora gospodina Milorada Batinića.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Vi ste kolega Popijač kazali u svom izlaganju znači da je ovaj zakon nepotreban i što je još gore štetan. Ja ću komentirati da je prekasno donesen. Naime, vi se vjerojatno sjećate bili ste svojevremeno ministar gospodarstva u čijoj nadležnosti su bile upravo ove zone i ja kao gradonačelnik u vašem mandatu ne mogu se pohvaliti možda kao neki drugi da ste pratili moju zonu i mnoge druge u Varaždinskoj županiji osim inih. Međutim, ono što je izuzetno bitno 2001. do 2003. godine tadašnje Ministarstvo gospodarstva, Ministarstvo rada i socijalne skrbi, mislim da se zvalo i Ministarstvo poduzetništva, pokrenulo je inicijativu za time i tada se krenulo. Kritika ondašnjoj Vladi što nije napravila ovakav zakon. Kritika vašim vladama što vi to niste uredili na ovakav način i ne bi imali sada 190 i nekoliko neaktivnih zona, ne bi se ne samo državnog novca nego i novca poreznih obveznika, znači lokalnih proračuna investiralo uzalud i ne bi se desilo godinu dana uoči zadnjih parlamentarnih izbora da je u susjednoj općini koja je udaljena svega zračne linije nekih 6km od moje poslovne zone koja je by the way puna dobilo općina 3 milijuna kuna doslovce za ledinu niti ima projektne dokumentacije, niti ima imovinskopravnih odnosa riješenih i onda se u zadnjih godinu dana na vrat na nos izmišljali projekte za kanalizaciju koja počinje od nikuda i završava nikuda. I dan danas novac nije utrošen ne znam kako je pravdan, vjerojatno će ministar o tome nešto moći kazati, stoji u zadnje dvije godine tako kako je. Znači taj zakon je nužan jedino što je problem što nije bio donesen davno prije.
Hvala lijepo. Odgovorit će poštovani zastupnik Đuro Popijač.
Ne slažem se s vama da baš svaki detalj života i rada treba zakonima regulirati i to na način da on apsolutno poništava ulogu lokalne i regionalne samouprave i apsolutnu moć i vlast centralizira u jednom tijelu jel bilo to ministarstvo. Međutim danas smo čuli da se osnivaju nove agencije, čini mi se da je DUUDI ili DUDI i CERP čini mi se dva tijela od Audi-a, jedno za veliku imovinu i jedno na malu imovinu. Ja ne znam koja će sada to o čemu vi govorite u koji dio imovine spadati ići u nadležnost i kako će se sada ovaj zakon sa ovakvim nadležnostima upariti sa nadležnostima DUDI-a i toga drugoga trećega, nisam još pročitao pa ne mogu sada ima dugački naziv. Ali čujte u Varaždinu i Varaždinskoj županiji postoje i organizirani … jedna od najboljih poduzetničkih zona i slobodnih zona. I mislim da i primjer baš i nije najbolji. A slažem se ukoliko je postojalo, kažem ne znam i možemo razgovarati o svim razlozima zbog čega netko nije upogonio ili uspio dovesti kvalitetne investitore u svoju zonu naročito nakon 2008.godine, kada imamo bitno smanjenju i investicijsku aktivnost i gospodarsku aktivnost i veliku krizu u Europi i u svijetu generalno što ne znači da neće, na kraju krajeva. Pa vi kada idete u dućan očekujete robu na polici, pa kada investitor dolazi očekuje da ima infrastrukturu pa makar i na ledini. Ako mi tu infrastrukturu ne izgradimo onda neće nitko doći, doći će tamo gdje postoji ili u postojeću poduzetničku zonu veliku i ta mala jedinica u tome je problem, možda čak on i treba, ali ne treba ovakav. Neka mala jedinica neće nikada dobiti priliku po ovome da gradi svoju poduzetničku infrastrukturu jer ju destimulirate, penalizirate i uništavate o tome se radi.
Hvala lijepo. Sljedeći se za repliku javio uvaženi zastupnik Tomislav Klarić.
Poštovani predsjedavajući. Evo repliciram gospodinu Popijaču budući je rekao da je ovo nepotreban, loš zakon i da će biti izglasan po partijskom ključu. Ja pretpostavljam da će se nakon ove rasprave i gospodin ministar koji sada telefonira i saborski zastupnici koji nas slušaju itekako pokušati popraviti ovaj zakon. da bi bio puno bolji, a ja sam u to ubijeđen da bi bio puno bolji i omogućio svim onim sredinama koje imaju gospodarske zone brže rješavanje imovinskopravnih odnosa i brže pokretanje postupaka ishodovanja dozvole i stavljana zemljišta u funkciju kada bi se usvojila ova dva amandmana koja sam dao upravo na našem iskustvu pokretanja i rada u industrijskoj zoni. Ova dva amandmana odnose se na zemljište. Jedan se mijenja samo u jednoj riječi, a u skladu je sa Zakonom o prostornom planiranju i Zakonom o prostornom uređenju i gradnji, mijenja se u riječ umjesto riječi područja, stavlja se riječi građevinska zemljišta kao dio građevinskog područja. I drugi amandman koji je vrlo bitan jer se u onom jučerašnjem zakonu i u ovom današnjem zakonu stalno spominje nekakav gospodarski interes RH. Ovdje u ovom zakonu doslovno mora stajati da postoje zone u RH koje su od interesa za RH. ovo znam zbog čega govorim, znam koliko traju rješavanje imovinskopravnih odnosa i znam koliko traje problematika rješavanja čitavog tog posla. I još jedna sugestija vezana na ovo sve što ste rekli, a vezano za onaj postotak. One zone onih 223 koje su proradile koje rade punim kapacitetima i koji idu na 46 tisuća 935 zaposlenih, već u tim zonama oni koji promišljaju su krenuli u povećanje površina. Prema ovim kriterijima koji su ovdje u zakonu te površine ulaze u onu formulu izračuna i neće imati pravo pomoći od strane države budući da su već tih 66% ispunili.
Hvala lijepo. Sljedeći za repliku se javio poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Popijač hvala dragom Bogu pa se netko nakon godinu i pol dana sjetio da u Hrvatskoj postoji 346 poduzetničkih zona da ih je poprilici dvjestotinjak aktivno, a negdje 20, 30 da je u pripremi. I onda se sjetio da bi to trebao administrirati da bi to trebalo drugačije posložiti i pogledajte koliko je koji neki zakon ozbiljan, ja uvijek gledam to je valjda profesionalna deformacija potrebna sredstva za provođenje ovog zakona. U ovom zakonu nema nikakvih dodatnih sredstava. Dakle spominju se sredstva koja su osigurana u proračunu, proračun je donesen poprilici prije 8 mjeseci kada se o ovom zakonu nitko niti nije govorio, prema tome kako se znalo da će se ovako nešto donesti. Ali je vrlo interesantno da kada se godišnje ulagalo 70-ak milijuna u gospodarske zone tada to nije valjalo tada to nije bilo dobro, a sada recimo u 2013.je predviđeno 51 milijun i to je sjajno. Međutim ono što mene u ovom zakonu smeta to je da mi definitivno mislimo da se s Markovog trga bolje vidi nego bilo gdje na nekakvom trgiću ili ulici neke jedinice lokalne samouprave posebno na područjima od posebne državne skrbi. I ja kolegice i kolege, a posebno vama kolega Popijač kojem repliciram postavljam pitanje da je postojao ovakav zakon zar stvarno mislite da bismo mi danas imali Dugopolje, da bi Sv. Nedjelja izgledala kako izgleda, da bi zona PODI koji je i gospodin ministar rekao da je nešto kao primjer izgledalo ovako kako izgleda. Da li bi Klariću Kukuljanovo izgledalo ovako kako izgleda ne bi sigurno. Jer previše administrirati i ne dozvoliti jedinicama lokalne samouprave da same kreiraju svoj razvoj naprosto nije dobro. Ne smije se dozvoliti da svatko radi svašta, ali ne vidim razloga ako se dalo jedinicama lokalne samouprave zemljište, jer to zemljište na kraju u konačnici ostalo u Republici Hrvatskoj, nitko ga nije ukrao. No očigledno rezultati lokalnih izbora su ponukali da se silnim gradonačelnicima i načelnicima i županima koji nisu iz vladajuće koalicije oduzme i malo onih prava koje imaju.
Hvala lijepo. Odgovor poštovanog zastupnika Đure Popijača.
Mislim da ste na kraju poentirali o stvarnom razlogu. Dakle, nije slučajno, vjerojatno da se ovaj Zakon sada i po hitnom postupku, naravno da ne govorim o razlozima gura. S obzirom na činjenicu da su najuspješnije zone upravo u mjestima i gradovima, evo neka to bude isto tako rečeno gdje su na vlasti već duže vrijeme HDZ-ovi gradonačelnici, načelnici itd.. Dakle, vjerojatno to boli, smeta pa treba na svaki način i onemogućiti što je kolega malo prije rekao da se eventualno ne bi dogodilo da se poduzetnička zona u Kukuljanovu proširi i na 400 hektara. Jer evo, ovo daje kvalitetan mehanizam upravo da se to i spriječi. A sada naravno i o toj manipulaciji da se sa novcem radilo svašta pa za to su postojale određene garancije, za to su postojale i zadužnice, za to postoji naravno i odgovornost ako je to tako onih koji su eventualno to činili i tijela koja bi to i mogla istražiti a ne da se ovako generalno govori o tome da su sa tim novcem ljudi činili nekakve nedozvoljene stvari. Ali zato će sada, evo u članku 25. svaka jedinica lokalne samouprave reći majke mi, u jednoj izjavi, neću više, odnosno kunem se ili zaklinjem se da ću sve ono što sam obećao i raditi a to se zove izjava kojom će se jamčiti za ulaganja o izgradnji i opremanje poduzetničke zone sa specificiranim izvorima financiranja i predmetnih ulaganja. Evo od kuda je otišlo, dakle sve one garancije i obveze i osnove na kojim se moglo reagirati na one koji eventualno nisu poštovali zakonitost, sada će se to sve razriješiti jednom izjavom. I vjerojatno evo obećanje ministru da će sve biti u redu.
Hvala lijepa. I zadnja replika je poštovanog zastupnika Borisa Kovačića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo gospodin Popijač na vaše uvodno izlaganje u ime Kluba moglo bi se stošta replicirati. Međutim, ja ću se zadržati u onom dijelu vašeg izlaganja, u onom kontekstu kada ste govorili o popunjenosti odnosno nepopunjenosti zona. Pa ste onda u tom kontekstu spomenuli i Ivanić Grad. I pri tom naravno negativno se osvrnuvši na nepopunjenost zone. Pri tome ipak treba istaći, ja znam da je to vama poznato da Ivanić Grad ima nekoliko zona a vi ste očito ciljali na zonu 6. za koju istina dobili smo i 400 tisuća kuna s vašim potpisom, dakako to je bio ukras tada u Zagrebačkoj županiji, morao je dobiti jedan SDP-ov grad, pa ja sam i dan danas zahvalan na tome. I evo ta zona čeka sada i prvog investitora, početi će radovi jer su konačno gotovi ovi osnovni infrastrukturni radovi. Ali i vi ste mi svjedok i vi ste bili dio te Vlade kada mi 3, 4 godine nismo uspjeli ostvariti suglasnost, običnu suglasnost na kreditno zaduženje bez obzira na naš dobar kreditni reiting. Toliko o, ali to ću si zadržati pravo s obzirom da sam prijavio i raspravu. Pa ću nešto više govoriti o selektivnosti potpora itd.. A pri tome ne znam da li ste se kao ministar gospodarstva zapitali, nedobivanjem i te kreditne suglasnosti ne izgrađenosti u tom periodu te i te zone, koliko smo izgubili investitora. … [[Upadica se ne čuje.]] evo ja ne znam. Hvala.
Hvala lijepo. I odgovoriti će poštovani zastupnik Đuro Popijač.
Uvaženi kolega nisam mislio naravno ništa negativno u bilo kojem negativnom kontekstu kada sam, govorio sam generalno o primjeru kako ovo tretira ovaj Zakon, izgrađenost, popunjenost zona u određenom području regionalne samouprave. Pa sam onda spomenuo gledajte i Sv. Nedjelja i Ivanić Grad su u istoj županiji, regionalnoj samoupravi, htio sam sve to zbrajati kada će to biti. Pa i evo vaših 6 zona. Pa vi ćete prvi imati onda problem sa ovim Zakonom jer vjerojatno po ovoj formuli nećete dobiti novce. Ne znam evo tko je i uspio osmisliti ovakav matematički složeni uradak, na kraju krajeva. Ali možda bi i vama, evo spremite se, imate prilike do same rasprave da malo probate izračunati vašu popunjenost svim vašim zonama, matematiku i da će vam evo uvaženi ministar jednog dana zaista reći čujte onda ako bude po kriterijima jednakopravno reći sorry ali ti više nemaš pravo na moje pare. Nisu njegove naravno pare su i poreznih obveznika. I upravo u tom kontekstu sam želio i navesti kao primjer. Evo, da ne samo Ivanić Grad, tu je i Zelina, tu je i Gorica, tu je i Zabok a i mnogi drugi na kraju krajeva. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Sada riječ ima uvaženi ministar Gordan Maras.
Pa vidite sukus problema je upravo u ovoj zadnjoj replici koju je gospodin Popijač rekao. Kaže to su pare. Kada kaže netko to su pare, pretpostavlja se kao da plaća u kafiću svoj ceh i izvlači iz novčanika svoje novce. Znači kad se na taj način odnosiš prema definiciji novca poreznih obveznika pa onda normalno da stvari funkcioniraju kao što su funkcionirale do sada, do prije godinu dana. Daj ovom, ne daj ovom, odokativni pristup. Ja vam ovdje odgovorno tvrdim, od milijardu i 700 milijuna kuna od 346 zona 150 nije aktivno, to je 40% pa izračunajte koliko je milijardu i 700 milijuna kuna 40% od toga i koliko novca i zemlje i nekretnina je u biti bačeno u vjetar ili nekome da se može okitit značkom da je nešto kakti napravio, a napravio nije ništa. Gospodin Batinić je dobro rekao kako su stvari funkcionirale. Kaže gospon Popijač kaže bile su zadužnice. Gledajte, za neke nisu bile zadužnice. Ima još iz 2006. nekih gradova, neću sad spominjati jer mi nije to u interesu, koji nisu imali ni zadužnice. Daj pa onda budemo ovak cestu, budemo onak cestu, potroši se za ovo, potroši se za ono, znači reda nije bilo. I zato govorite da je nepotreban zakon i da netko želi nešto kontrolirati. Nitko ne brani samu jedinicu lokalne samouprave, općinu, grad i županiju da sama ulaže, ovdje samo reguliramo transparentan pristup što se tiče novca koje dodjeljuje država ili zemlje koju dodjeljuje država. Sad ste pitali oko DUUDI-ja, odnosno Državnog ureda za imovinu. Državni ured za imovinu će imati to vjerojatno kada dođe zakon na SAbor ćete diskutirat, povjerenstvo koje će odlučivati o dodjeli određene imovine do određenog iznosa, ali na prethodno pribavljena mišljenja primjerice kad se radi o poduzetničkim zonama tražit će se mišljenje ovog Ministarstva. Zašto, pa zato da izanaliziramo da li treba primjerice ako smo govorili sada o Zadarskoj županiji imati 20 zona, od njih 7 aktivnih, 13 neaktivnih i da li treba još jedna u krugu 50 km. Zbog čega bi trebala? Zbog čega, zbog čega bi država tu, ako jedinica lokalne samouprave želi investirat neka investira, ali zbog čega bi država još morala onda davat svoju zemlju ili svoj novac da bi se pomoglo osnovati još jedna zona od 20… … [[Upadica se ne razumije.]] /Buka u dvorani./…
Molim vas, ajde nemojmo dobacivati, pustimo ministra da govori.
Kako bih rekao, znači odgovornosti malo u upravljanju imovinom državnom ne bi škodilo i zbog toga donosimo ovaj zakon. A kako su se sredstva dodjeljivala najbolje vam govori sljedeći podatak. Šta mislite gdje su najinventivniji bili načelnici, gradonačelnici, gdje je najviše novaca i gdje je najviše ja bih rekao uloženo u poduzetničku infrastrukturu. Koja je to županija, da li je to možda jedna od najrazvijenijih županija u Hrvatskoj. To vam je Osječko-baranjska županija. Od ovih 600 milijuna kuna u nju je uloženo skoro 60 milijuna kuna, a od 32 zone 18 ih je neaktivnih. … [[Upadica se ne razumije.]] A sada gospodin Borić, jedna po ovim podacima čovjek bi rekao neperspektivnih županija jer tamo nema tko da investira i ne želi nitko investirati, Primorsko-goranska županija je na slavnom 18. mjestu sa 22 milijuna kuna. Znači tu smo procijenili, vjerojatno je to na razini transparentnosti velikih analiza iz kabineta ministara gospodarstva u HDZ-ovim vladama izašla procjena da 2,5 puta treba više uložiti u Osječko-baranjsku županiju [[Upadica: Naravno.]] E naravno bi bilo kada bi se tamo… … [[Upadica se ne razumije.]] Kada bi se tamo nešto desilo. Znači ja bih vam zapljeskao, a vjerojatno i cijela sabornica gospodine Popijač kada bi te vaše investicije dale nekog rezultata. Pa to bi najviše mi htjeli, o tome se i radi, a ne da dajete tamo gdje će se netko okititi s nečim, a investicije ni i. Znači o tome se radi. Dajte malo pogledajte u šta ste ulagali i onda vam neće biti bespredmetan zakon, zbog toga što ovdje nitko ne brani bilo kome da osnuje zonu da privlači investitore. Ovdje se samo regulira način na koji ćemo stupnjevati ja bih rekao zonu u kojoj je fazi, kako je izgrađena i na koji način ćemo transparentno ulagati novac i dodjeljivati zemlju. Tu je jedino o tome priča, a vi pokušajte objasniti to kako je takav novac uložen primjerice, meni je žao što sam rekao sad tu županiju, ima ih još ali ne želim sad pobrajati jer će se onda svatko osjetit kao evo baš, ova je županija bila broj 1. Samo mi objasnite na osnovu čega ste odlučili da je to baš tamo potrebno uložiti kad tamo se nijedna investicija nije desila, gotovo pa nijedna usporedno sa recimo vašim kolegom iz Bakra gdje je u županiji 2,5 puta manje uloženo, a puno više se investicija dalo. Kakva je onda to logika ulaganja? Tako da s te strane toga više neće biti, na to sam ponosan, znači nema preko prsta, nema preko prsta. A što se tiče vaše ocjene da se smišljaju zakoni da bi se opravdalo postojanje Ministarstva, ja shvaćam da vi to ne razumijete jer to niste razumjeli ni dok ste bili ministar. Znači da ste razumjeli… … [[Upadica se ne razumije.]] Da ste razumjeli onda bi razumjeli da recimo jedna Agencija za malo gospodarstvo postoji radi jamstava i da mi sad izdajemo pet put više jamstava nego što ste ih vi izdavali kad ste bili predsjednik upravnog odbora. … [[Upadica se ne razumije.]] Pa državna jamstva, da, a čija bi jamstva trebali izdavati. Čija bi trebali… … [[Upadica se ne razumije.]] Da ste razumjeli važnost Ministarstva onda bi shvatili da smo samo za male i srednje poduzetnike prošle godine izdvojili 6 milijardi kuna kredita preko HBOR što je usput budi rečeno cjelokupni iznos koji je bio izdvojen 2011., znači 2012. samo za malo i srednje sve ono što je HBOR odradio u 2011. Da razumijete i da ste razumjeli potrebe malih i srednjih poduzetnika onda bi recimo primjerice podigli ulazak u sustav PDV-a na 230 000 kuna i na taj način pomogli malim poduzetnicima. … [[Upadica se ne razumije.]] Ja ne znam, ne znam gospodine Šuker.
Nemojmo polemizirati na taj način ja vas lijepo molim.
Ja samo kažem tko je donio te zakone. Da ste išta razumjeli oko toga onda bi shvatili da je kad gledate usporedbu broja zaposlenih u malom i srednjem gospodarstvu vidjeli da je 6 i pol hiljada više zaposlenih usprkos gubitka radnih mjesta na razini cijele godine u malom i srednjem gospodarstvu u odnosu 2012./2011. Da ste išta razumjeli onda bi vidjeli da je izvoz narastao u malom gospodarstvu 11%. Znači, htio bih vam to radi budućih rasprava da se na neki način ne osramotite kad to govorite ukazati na podatke koji opravdavaju postojanje upravo ministarstva koje će se baviti malim i srednjim poduzetnicima. Jer vaše ministarstvo se njima nije bavilo i to je problem koji smo, ja sam rekao vrlo zadovoljan što smo ga uspjeli riješiti. Što se tiče nedoumica oko toga šta Vlada, kako Vlada, koalicijski partneri itd. Gledajte, Vlada funkcionira kao zajedničko tijelo. I kada uspoređujete odredbe ovog zakona i osnivanje poduzetničkih zona od posebnog gospodarskog interesa onda biste trebali pogledati sljedeći stavak koji definira da je on vezan na Zakon o strateškim investicijama. Znači, tu se vrlo tijesno ostvaruje suradnja između Ministarstva poduzetništva i gospodarstva jer inače nema smisla osnovati poduzetničku zonu od gospodarskog interesa ako nema strateške investicije. Vrlo je lijepo to napisano u zakonu. Ali treba malo pročitati detaljnije, pa ćete onda doći i do toga. Znači, ja se ispričavam ja sam morao otići nakon svog uvodnog dijela. Meni je ova rasprava izuzetno važna. Vratio sam se zato šta vam želim neke stvari pojasniti ali vidim da trud ne daje rezultate. Ali dobro, ja ću se truditi i dalje. Tamo sam podijelio 11 potpora za tvrtke inovativne u Hrvatskoj, svi ih znaju koje tijekom vašeg mandata teško da su mogle ostvariti pravo na potporu zato šta takvih natječaja nije bilo. 11 tvrtki poput … [[Govornik se ne razumije.]] poput Rimac automobila itd. Znači, to je bio i to je moj posao i ja na tome maksimalno radim i vidim da to daje rezultata po ovome što sam vam malo prije rekao. A nemojte podcjenjivati milijardu i 700 milijuna da nije potrebno regulirati određenim propisima kako bi vidjeli efikasnost onoga što smo utrošili. Hvala lijepo.
Hvala lijepo uvaženi ministre. Sada imamo jedan poduži niz replika, pa onda krenimo od prve. Prva je ona uvaženog zastupnika Đure Popijača.
Nemam toliko vremena naravno koliko uvaženi ministar koji može nakon svake replike još par minuta uzeti. I ne znam zapravo što bi se, čega prvo dotakao. Nije milijardu i pol, nego rekao sam da je vjerojatno izgradnju samo infrastrukture preko 10 milijardi kuna u poduzetničke zone investirano i to samo izgradnju infrastrukture. Dakle, slabo vam stoji ta matematika. Ovih milijardu i pol pokušavate prezentirati na taj način da je to država bacila, da je to nepotrebno, da je to smeće bez obzira što je 46000 ljudi zaposleno i zahvaljujući tim a koliko ćete vi uspjeti zaposliti za vašeg mandata dobro vam je krenulo. Upravo je toliko izgubljeno radnih mjesta u proteklih godinu i pol dana. Zaista vam je dobro krenulo i zaista imate sa čime izaći pred ovaj Sabor i govoriti da ste uspješni. Ja vam želim da budete uspješniji od mene, ali to ni za tri mandata nećete uspjeti na žalost jer sve što radite ide u kontra smjeru. Sve što radite ide na štetu hrvatskog gospodarstva, hrvatskog društva i to vidite svaki dan. Pad BDP-a 2% ove godine, prošle godine. Dal' vam treba još? Svakodnevno bilježimo novi broj izgubljenih radnih mjesta u industriji, u realnom sektoru. To se malo kompenzira sada ali to je na žalost vrlo skromno sa sezonskim zapošljavanjem. Prava je istina vaše politike će vam doći očigledno pred oči na jesen. Ali s obzirom da vi teško to možete razumjeti i gledate samo naravno okvire u kojima funkcionirate teško da će vas išta zabrinuti s obzirom da ste zajedno vi naravno kao i cijela Vlada uvjereni da radite dobro. Na žalost sve ono što danas baštinimo od vašeg rada, sve ono kako građani danas funkcioniraju, kako žive, kakve račune plaćaju, koliko im ostaje za život direktna su posljedica vašeg velikog uspjeha.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi ministar Maras.
Hvala vam lijepo. Smiješak je dovoljno rekao. Ljudi su spontano reagirali gospodine Popijač. Kaže nećeš uspjet za tri mandata. Gledajte, ja se sjećam jednog sastanka u HUP-u gdje su u Udruzi poslodavaca, gdje smo raspravljali oko određene trenutne gospodarske situacije di ste vi jedno vrijeme bili jedan od čelnika kada su na to kak' ste vi radili ljudi reagirali na sličan način sa smiješkom i to vaši dojučerašnji kolege. Tako da pustite ocjene, imate ljude koji su uvjereni i sami o sebi pričaju najbolje. Ja to ne želim, ali s obzirom da vi mislite da ste puno napravili neka vam to uvjerenje stoji i dalje. Na žalost vidimo koji su gospodarski rezultati bili vaše zadnje dvije godine mandata tako da trebat će nam dosta da to popravimo. što se tiče zapošljavanja i što se tiče svega onoga što sam malo prije govorio ja ću vam vrlo rado dati analize i Gospodarske komore i određenih drugih stručnih tijela da vidite da se u malom gospodarstvu zaposlilo 6000 ljudi više prošle godine nego godinu dana prije. Znači uzroci pada zaposlenosti u Hrvatskoj isključivo restrukturiranje velikih tvrtki i ja bih rekao javnog sektora koji će također doći na dnevni red, a ne zbog toga šta je ja bih rekao SDP provodio neku neracionalnu politiku, nego zato što se u 8 godina zaposlilo 30, 40 tisuća ljudi. Tako može funkcionirati svatko samo ne znam dokle to možemo plaćati. Tako da restrukturiranje cijelog gospodarstva i javnog sektora i privatnih poduzeća dovodi do toga da se gube trenutna radna mjesta i mi to pokušavamo na neki način kompenzirati. Kada pogledate početak mandata i kada pogledate godinu i pol dana, znači … poslije restrukturiranja i krize taj pad nije toliko dramatičan koliko ste vi priželjkivali možda na početku da bude. A nakon ove sezone i sa početkom sljedeće godine vidjet ćete da će stvari krenuti na bolje i bit će puno bolje nešto što ste vi ikada mogli išta od toga postići.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Josipa Borića.
Ministre rekao je premijer, vaš šef, da će nam za 10 godina tek biti bolje, ali dobro ne dogodine, to je nedavno rekao. Mene interesiraju vaši izračuni, kažete milijardu 700 je to pa 40% nije aktivno znači to je šteta od 680 milijuna kuna. To je jedna obična manipulacija koja ima za cilj obezvrijediti napore lokalnih samouprava. Logika kaže da nešto što nije bilo unutar obuhvata prostornih planova planirano kao ništa van građevinskog područja van zona, van turističkog zemljišta, a u vlasništvu je države. Znate koliko vam tržišno vrijedi? Ništa. Nema nikakve štete ako su zone nastale prostornim planiranjem, ako su lokalne samouprave dobile zemljište države samo su podigle vrijednost tog zemljišta, da ništa nisu na njemu napravili nema štete. Ako je netko krivo uložio imate zadužnicu i vratite novce. Država štetu nema i to su obične manipulacije. Moja općina, dobili smo obično brdo na kojem je bilo nekoliko smreka i ništa više, ako to vrijedi milijune kuna zato jer se radi o 2, 3 hektara zemljišta koje je u vlasništvu države, a prije toga je bilo općinsko u bivšim skupštinama općina i vi sada vraćate i govorite da je to šteta ili da treba to onemogućiti. To je direktan udar na lokalnu samoupravu i na sve njihove napore da barem pokušaju na svom području naći područja gdje poduzetnici mogu nešto napraviti. To je nerazumijevanje. I umjesto da stanete na čelo ovih koji sada prosvjeduju, koji su obrtnici također radi fiskalnih kasa na tržnicama vi se bavite birokratizacijom, administriranjem na glupostima. To su jedine prave istine i to ljudi od vas očekuju ali vi ste se povukli.
Hvala lijepo. Odgovorit će uvaženi ministar.
Kada govorimo o vrijednosti zemlje i dodjeli zemlje onda bi trebali znati da sukladno zakonima RH svaka zemlja koja se daruje lokalnoj jedinici mora biti procijenjena od ovlaštenog sudskog vještaka. Nemrete vi reći da nešto vrijedi nula. Znači ako sudski vještak kaže da vrijedi nešto, nemojte postoje zakoni i njih se treba držati i na osnovu toga je procijenjeno koliko ta određena zemlja vrijedi. A da su neki bili vrlo poduzetni prilikom dodjeljivanja državne zemlje pod firmom da će biti poduzetnička zona, a onda se svašta delalo i traju recimo određene stvari su u tijeku govori vam recimo Općina Sibinj. Raspitajte se kod vašeg bivšeg kolega mislim da se gospodin zvao Šočković ne, to je bila također darovana državna zemlja Općini Sibinj. Pa onda pogledajte malo i recimo to je dodijelila vlada prošla HDZ-ova općini pa vidite šta se malo sa tom zemljom desilo ne. Znači i i i onda su došli napraviti nadležni organi istragu ne. Evo to je i. znači to je slijed toga kak se tad dijelila zemlja. Molim? … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]] ja vam kažem zbog čega nije dobro raditi onako kako se radilo i zbog čega treba procijeniti i zbog čega treba imati određenih pravila i zbog čega to nije besposleno. Ali tko želi u kabinetu reći ti možeš, ti ne možeš o.k. taj bi radio po starom. Ja ne bi ne. I ako vi gospodine Borić mislite da je vaša županija zaslužila 2,5 puta manje novaca nego neki gdje nema uopće investicija, dobro, to je vaše pravo, ali onda to jasno i glasno recite u vašoj županiji a ne ovdje u Hrvatskom saboru ne.
Hvala lijepo. Sljedeća je replika uvaženog zastupnika Davorina Mlakara.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre. Pa vjerujem da nije mudro da u branjenju ovoga zakona kada se obraćate zastupnicima najčešće oporbenih stranaka da govorite da ništa ne razumiju, da nisu dobro shvatili, da kada bi pročitali da bi znali drugačije rastumačiti ono što ste vi željeli ovim zakonom donijeti pa ću vas zbog toga mada vam po ovom našem slavnom Poslovniku dajem ponovo priliku da nam govorite i odgovarate na repliku reći samo jednu stvar. Nije baš da mi ništa ne razumijemo, nije baš činjenica da ništa nismo pročitali i kada se već pozivate na profesionalan pristup onda ću vam reći ovo što ste nam predložili ovo uopće nije zakon, osim činjenice da je sramota da i ovaj papir gurate po hitnom postupku u saborsku proceduru, a da za to nema ali niti jednog poslovnikom utvrđenog razloga. Ovo su vam upute za upotrebu, ovo nije zakon. A s obzirom da mi ništa ne znamo možda bi bilo da konzultirate pravne stručnjake, pa da vidite da je 70% teksta ovog zakona objašnjenje nekih nebuloznih pojmova i formula kojima nastojite regulirati nešto što ne da niste regulirali nego ste dodatno zakomplicirali cijeli postupak. Ako je bila ideja uvođenje registra i drugačije raspolaganje državnom imovinom, a uvijek s ciljem da Vlada bude ta koja će donositi odluke onda ste to u obrazloženju mogli reći. A ovo što predlažete kad mi ništa ne razumijemo onda ću vam reći ni vi ništa ne razumijete, ovo uopće što ste predložili nema formu zakona nego uputa za upotrebu. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Odgovorit će uvaženi ministar Maras.
Dopuštam da imate takvo mišljenje, to je vaše pravo. … [[Upadica se ne razumije.]] Ok, ja evo gledajte znači to je razina komunikacije
Ja vas sve lijepo molim budimo parlamentarni u Parlamentu.
Znači od jednog bivšeg ministra čuti aj šuti ne'. Ak ste nervozni dajte se malo opustite ne'. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Tako da sa te strane imate pravo na svoje mišljenje i možete govoriti o zakonima koje ova Vlada predlaže da su ovakvi, onakvi. Inače, oni su prošli koordinacije svih ministarstava pa i ministarstva gdje ste vi bili ministar. Ljudi su tamo isti oni koji su radili kada ste vi bili ministar i oni su davali također mišljenje na ovaj zakon i takvo mišljenje kao što vi, kakve vi ocjene dajete nije dao nitko. Ako vama to ne odgovara ili ako mislite da uvođenje reda nema smisla u redu ne', ali ja bih vas molio s obzirom da ja kada sam bio saborski zastupnik mada je bilo jako puno nelogičnih stvari u zakonima koje ste vi predlagali pa čak i neprovedivih kada su u pitanju izbori niste ih uvažavali, vjerojatno isto tako niste htjeli prihvatiti neke stvari koje su vam sugerirali oporbeni zastupnici. Probajte shvatiti da ovdje nije intencija nešto neprovedivo nego je intencija isključivo uvođenje reda. I ako želimo uvesti reda u nešto, ako želimo da bude transparentno ja ne vidim zbog čeg se vi kao pravnik tome protivite. Ako želite netransparentan rad u redu, onda ne treba ovaj zakon [[Upadica Šuker: Oooo ti pričaš o transparentnosti.]]
Hvala lijepo. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Branka Kutije.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre koliko sam razumio osnovni razlog za donošenje ovoga zakona jeste mućkanje ovako narodski kazano sa zemljištem koje su lokalni šerifi dobili od države. Ako imamo 346 poduzetničkih zona u RH je li znate koliko ima takvih šerifa koji su se ponašali protuzakonito?
Hvala lijepo. Evo odgovor će dati poštovani ministar Maras. Dozvolite da vam dam riječ.
Ovo je više sličilo na aktualni sat i pitanje nego na repliku ne'. Ali pazite, replika … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Molim vas, molim vas lijepo!
Ne ja bih samo malo tišine.
Prvo ja bih lijepo molio da se ne razgovaramo sa mjesta, da ministar ne odgovara onima koji dobacuju, a niti da ne dobacuju. Ja bih vas lijepo molio! Pustimo ministra da kaže svoje, mi ćemo reći svoje, svatko će reći svoje tko što ima za reći. Prema tome molim vas da na taj način komuniciramo.
Evo ja bih zamolio gospodina Kutiju da mi sljedeći put to na aktualnom satu postavi pitanje, ja ću mu vrlo rado odgovoriti. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sada je za repliku se javio uvaženi zastupnik Tomislav Ivić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče. O svemu ovome što ste rekli gospodine ministre itekako bi se dalo razgovarati i to upravo potvrđuje ono što su i ono što su moji kolege rekli da vi u biti ne razumijete ovo o čemu pričate kao što i Vlada vaša u kojoj ste ministar i rezultati koje je ostvarila u proteklih godinu i pol dana najbolje pokazuju koliko razumiju probleme u Hrvatskoj. Pogledajte samo makroekonomske pokazatelje i sve će vam biti jasno. Nemojte se vaditi više na ono što je bilo prije 2, 3, 5 ili 10 godina. Ako pričate o sredstvima koja su povučena iz državnog proračuna za različite projekte uključujući i zone malog gospodarstva uvijek se svaka kuna morala pravdati. I to je bilo pravilo. Bilo je slučajeva manipulacije sa tim sredstvima. Ok, manipulacija je uvijek bilo i bit će ih. Zato je tu pravna država i neka rješava takve stvari, a ne zbog toga uskraćivati mogućnost i pravo jedinicama lokalne samouprave da ulaze u različite projekte što ovim zakonom praktično čini. Kada pričate o Osječko-baranjskoj županiji onda morate znati da je to kao što ste rekli županija sa najvećim brojem poduzetničkih zona i da tamo imate vrlo uspješnih primjera poduzetničkih zona za koje vi ne znate. Od jednog Valpova iz kojeg ja dolazim gdje postoji 4, 5 poduzetničkih zona i gdje se sad u ova najteža vremena otvaraju novi pogoni i zapošljavaju novi djelatnici. To nije zasluga ove Vlade, to je zasluga prije svega ljudi koji vode lokalnu politiku i koji su uz pomoć države izgradili te zone i stvorili pretpostavke za ozbiljniji gospodarski razvoj. Dakle, nemojte pričati o stvarima o kojima nemate previše znanja. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Odgovorit će uvaženi ministar Maras.
Hvala lijepo. Gospodine Ivić ovo sve što ste rekli bih ja volio da govorite u prijepodnevnom terminu da vas ljudi što bolje čuju. Jer što vi više govorite to će ova Vlada izgledati bolje zbog toga što je nevjerojatno da kao ministar Vlade koja je izgubila preko 10% BDP-a, koja je izgubila preko 150 tisuća radnih mjesta, koja Hrvatsku 5 godina nije uspjela izvući iz recesije, koja je negirala recesiju, koja nas je zadužila u tih 5 godina preko 60 milijardi kuna, da vi govorite o tome da ova Vlada ima ovakve ili onakve rezultate. Ja bih vas molio, čak bi vam prepustio svoje vrijeme i govornicu da što više o tome govorite jer to više govori o tome koliko je ova Vlada drugačija nego ona što je bila prije nas. … [[Upadica se ne razumije.]] A što se tiče rezultata pa pogledajte malo, u Osijeku su ljudi prihvatili određene ja bih rekao prijedloge ove Vlade i polučili su određene rezultate. Ne znam kako je prošao HDZ u Osijeku i ono što ste vi predlagali tamo. Mislim da nije bilo ni drugog kruga, ne. Ali dobro, to nije bitno, to građani govore samo na izborima i ocjenjuju kako je tko prošao. … [[Upadica se ne razumije.]] I držat ću se ja teme, a tema je ta da u Osječko-baranjskoj županiji ima puno dobrih projekata, ali je isto tako tema ta da je od ovih milijardu i 700 milijuna kuna preko 200 milijuna kuna sa zemljom uloženo u tu županiju i nažalost 18 zona nije aktivirano uopće. 14 je, 18 nije. I naša je intencija opet ne da nekom nešto brani, nego kad država daje zemlju, kada država daje sredstva da se ne daje tamo gdje već nešto postoji, da se jednako regionalno razvija Republika Hrvatska i da se ravnomjerno raspodjeljuje taj novac, a ne da se daje uvijek na mjesto gdje već nešto postoji i gdje ima. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sljedeći se za repliku javio poštovani zastupnik Branko Hrg.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, vi ste rekli jednu rečenicu koliko je novca bačeno u vjetar opremanjem svih tih zona. Pa ja se ne mogu složiti sa vama iz nekoliko razloga. Kao prvo, mislim da taj novac uopće nije bačen u vjetar nego da je on imao višestruku funkciju. Naime, u vrijeme kada su se osiguravala sredstva za opremanje zona, nisu to bila samo sredstva državnog proračuna koja su isto sredstva građana Republike Hrvatske ma gdje god živjeli. Tu su bila i sredstva lokalne samouprave, tu su bila i sredstva određenih pretpristupnih europskih fondova, znači bilo je tu puno više izvora, tu su se zapošljavali domaći kapaciteti u građevinskoj operativi, ljudi su radili i na taj način treba gledati i vraćali jedan dio tog novca natrag u državni proračun plaćajući PDV. To je činjenično stanje, tako da ne možemo baš govorit o tome da je bacan novac. A sada prevaljivati krivicu na lokalne samouprave da su lokalne samouprave te koje su nesposobne pa ne mogu sada u te nove zone dopremit investitore je malo suludo. Pa onaj tko upravlja državom stvara uvjete za poduzetničku klimu ili stvara uvjete za antipoduzetničku klimu. Ja sam imam u svom gradu tri zone, jedna je dijelom sufinancirana od države, jedna je dobrim dijelom financirana i bila je vezana uz izgradnju brze ceste ili autoceste i kada je počela priča i hajka oko te ceste automatski više nije bilo interesa za zonu. Ali onoga trena kad dođe infrastruktura do nje, a vidimo da je ovdje u članku 2. piše da je to vrlo važna prometna povezanost mi ćemo bit spremni da primimo investitore, a vi do tada stvorite klimu kako bi investitori htjeli doći u Hrvatsku.
Hvala lijepo. Odgovorit će uvaženi ministar Maras.
Pa dobro onda gospodine Hrg mi se slažemo. Znači moja intencija je samo da sada dok nema tih preduvjeta se ne ulaže u zonu gdje nema ni ceste do zone. Jel to prihvatljiva ideja ili treba napraviti infrastrukturu pa onda tek cestu? Znači o tome se radi. Vi imate jednu zonu koja radi u Križevcima, druga nema cestu do nje i kažem da nije potrebno ulagati na taj način u te zone. To je jedino što ovaj zakon govori, da se racionaliziraju sredstva. Normalno da se sredstva koja se ulože i vrate u državni proračun, pa to i je smisao ulaganja i investicija. Znači samo racionalizacija i … kriterij. Ja ne vidim zbog čega bi itko bio protiv tog zakona, osim onog tko želi u svom kabinetu odlučivat gdje će 5, gdje će 2, gdje će milijun i da to nitko živ ne zna ni po kojim kriterijima ni po kojem ključu, nego po ključu tko bliži vatri taj se ogrije, tko dalje tom je malo više zima. Ali tog ključa više nema, to smo napustili 2011.
Hvala lijepo. Sljedeći se za repliku javio uvaženi zastupnik Ante Babić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa gospodine ministre, rekli ste u vašem izlaganju 223 aktivne poslovne zone i 123 one bez poslovne aktivnosti. Vi ste naišli na jedan ili dva negativna primjera i o tome govorite što nije pošteno i nije politički mudro. Međutim, morate znati da vi iz Vlade sa Markova trga ne možete kontrolirati sve, morate graditi sustav povjerenja. Zašto toliko nepovjerenja prema načelnicima, gradonačelnicima i županima? Pa i gospodin vam je Kutija rekao da objavite javno koji su to šerifi u tim općinama i gradovima koji su tako raspolagali sa zemljištem. Uostalom, za njih postoje i sankcije i uskrate, prekršaji i osude. I još nešto, zašto dijelite Hrvatsku, zašto prozivate općine, gradove i županije jer to nije dobro. Ta vaša selektivna pravda zapravo je najveća nepravda i za građane i za državu. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeća replika bit će ona uvaženog zastupnika Jasena Mesića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre, rekli ste da Vlada evo donosi odluke kao kolektivno tijelo, da nema više toga da se neke stvari odlučuju u kabinetima, da se ulaže tamo u što će se povući gospodarstvo. Meni se čini iz predloženih zakona koji slijede da vi na Vladi uopće ne razgovarate jer u isto vrijeme kad vi govorite o tome kako potaknuti obrtništvo i gospodarstvo, u isto vrijeme idemo sa izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkim medijima koji će uzeti određen dio sredstava lokalnim i radiotelevizijskim postajama i dati ih tzv. što god to značilo neprofitnim medijima bez da pri tome postoji ikakvi kriteriji dodjele, ikakva pravila, da ikakvi ti neprofitni mediji imaju obavezu u smislu proizvodnje nekog sadržaja, da imaju obavezu bilo koga zaposliti i bilo kome polagati račune. I sve će se to određivati u kabinetu jednoga ministarstva. Iznos koji se na taj način troši da kažem baca u vjetar je jednak iznosu koji vi gospodine ministre imate u proračunu predviđeno za tradicijske obrte. Čini mi se da je to negdje oko 6 milijuna kuna ako se ne varam, ispravite me. I jednaki taj iznos dok vi tu nama govorite kako vi kao Vlada, kao zajedničko kolektivno tijelo donosite velike mjere kako potaknuti nešto u isto to vrijeme bacate novac na stranu samo zato da bi neki portali pozitivno o nekome pisali. Ja u toj varijanti ne vidim ništa dobro, jer rekao sam više puta u ovom Saboru samo u obrtničkom sektoru oko 3,7% BDP-a EU Sektor kulture. Program "Kreativna Europa" i u sljedećem proračunskom razdoblju EU jedini program koji ima porast predviđenih sredstava. Predviđena sredstva su 1,7 milijardi eura u prvoj projekciji i na sve to mi se svega toga kao Vlada, kao kolektivno tijelo ne držimo nego dajemo sredstva samo onima koji će nas na svojim portalima, koji su tzv. neprofitni hvaliti.
Hvala lijepo. Odgovorit će poštovani ministar Gordan Maras.
Kolega Mesić, raspravljamo o Zakonu o poduzetničkoj infrastrukturi. … [[Upadica Mesić, ne čuje se.]] Tako da za razliku od kolege Mlakara pošto nisam dovoljno upoznat sa ovom temom neću vam odgovarati i uputio bih vas na Ministarstvo kulture. Jer kolega Mlakar kad priča on priča jednako samouvjereno i o Zakonu o upravnom postupku i o Zakonu o poduzetničkoj infrastrukturi. Ja priznajem da nisam upoznat sa ovim detaljima pa onda neću vam replicirati.
Ja vas lijepo molim, nije u redu tako govoriti i ja molim da to izbjegavamo. Sljedeći se javio za repliku uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Koliko je meni poznato prostorni planovi su nešto s čim su ove jedinice lokalne samouprave dugoročno praktički planiraju svoj razvoj i standard svojih građana, a također što je meni bar poznato da konsolidirana bilanca države je državni proračun, van proračunski korisnici i računa se 30 najvećih jedinica lokalne samouprave. Zašto ovo govorim? Iz jednostavnog razloga da se naprosto vidi da je u tom statističkom dijelu i neraskidiva veza između jedinica lokalne samouprave i države. I kolega Maras, ovo što ste vi ili gospodine ministre, kako god hoćete, ovo što ste vi naveli ovdje što se tiče financijskih sredstava da ste malo bolje pogledali Zakon o proračunu onda bi vidjeli da vam je sve to regulirano između članka 53. i 63. I vi kao čelnik jednog proračunskog korisnika točno imate te obveze koje ste morali izvršiti prema Ministarstvu financija, prema vama su to morali izvršiti oni koji su dobili sredstva. I mislim da ovakva rasprava koju vi potencirate u ovom Visokom domu naprosto nije dobra s obzirom na situaciju u kojoj se Hrvatska nalazi tim više što vješto manipulirate, zapravo nastojite vješto manipulirati sa nekim podacima. A reći da nitko ništa nije napravio itd. to je naprosto nešto što vam više ne pali. Vi ste godinu i pol dana na vlasti, situacija je takva kakva je. Može pričat šta god tko hoće, ali ja vas samo upozoravam Zakon o proračunu članak između 53. do 63. pa ćete vidjeti koje su obveze onih koji su dobili novce iz proračuna. Prema tome, sve ove vaše odredbe ne mogu važiti isto tako kao što vam ne može važiti niti odredba članka 24. stavka 6. jer kad je tu raspravljano o Strategiji upravljanja državnom imovinom onda je gospodin Pejnović i bivši potpredsjednik Vlade Mimica rekao da država više nikome neće davati zemljište. Prema tome, dajte se malo sinhronizirajte. A druga stvar, bilo bi sjajno da sva loša iskustva iz proteklog perioda i druga stvar nemojte brkati do 2008. i poslije 2008. kad je gospodarska kriza da ste sva loša i dobra iskustva iskoristili i da ste to ugradili u nekakav dokument koji bi samo napravio korak naprijed. Na žalost vi to niste napravili, vi ste se došli svađati u Sabor, a očigledan dokaz da nemate argumenata. I tu svađa, ta svađa vam neće proći. Vi možete pričati koliko god hoćete, a to najbolju sliku ostavlja o vama.
Hvala lijepo. Odgovorit će ministar Gordan Maras.
Ja se nisam došao svađati, ja sam došao braniti zakon. Znači, ideja ovog zakona je vrlo jasna, a što se tiče same imovine to nije istina. Država će davati i dalje svoju imovinu za određene projekte koji će bit kvalitetni i vidjet ćete u zakonu koji će uskoro uslijediti prvo na Vladi jer je sad ja mislim sljedeći tjedan na Vladi, pa onda vjerujem da će biti u Saboru odmah prezentiran gdje se govori da će se imovina i dalje dodjeljivati može i jedinicama lokalne samouprave. Ne znam odakle vam je to. I zbog toga upravo treba imati određene kriterije kako bi znali kome, šta, kako se daje. A što se tiče ja bih rekao transparentnosti pa ja mislim da je puno bolje da ljudi budu svjesni, upoznati sa pravilima igre i da se pravila igre znaju kroz zakon. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Pravila igre su Zakon o proračunu. Zakon o proračunu govori primjerice da ja godišnje izdvajam 50 milijuna kuna recimo za poduzetničku infrastrukturu. Ali pa nije valjda interes vaš ili bilo koga da se jasni kriteriji ne znaju na koji način se upravlja tim novcem. I zbog čega ne bi vrlo jasno, pod jasnim pravilima razvijali tu infrastrukturu. Ja ne vidim u čemu je problem. Pa mi u biti želimo dati na transparentnosti i značaj u tom pitanju, a vi se tome protivite. I u redu, kad dođete na vlast ponovo ćete ukinuti ovaj zakon. Sve u redu. I bit će opet kao što je bilo prije. 40% novca kroz prozor za ništa. Sve u redu, ali to nebu tak' brzo. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sljedeći se za riječ javio uvaženi zastupnik Tomislav Klarić, izvolite.
Evo ja zaista moram priznat da baš nisam navikao na ove ovakve rasprave, mi, vi, oni jer čitavo vrijeme svog djelovanja promišljam kako napraviti projekt, zadatak, izraditi projektnu dokumentaciju, ishodovati dozvole, uvoditi radove i kasnije rezati vrpcu i reći eto izgradili smo. I upravo iz tog razloga eto gospodin ministar u svojoj diskusiji je spomenuo jer sam rekao da je ovo ugrađeno gospodarski interes RH u jučerašnjem Zakonu o strateškim investicijama. One doista jesu gospodarski interes RH. Ovdje govorimo o gospodarskoj infrastrukturi, poduzetničkoj infrastrukturi. Upravo iz tog razloga uvažavam činjenicu da će većina donijeti ovaj zakon, da se prihvati i dobro razmisli o ovom amandmanu koji sam vam dao. Neka bude amandman Vlade ili netko od vas ga podupre jer ovaj amandman stavljanje poduzetničkih zona u poseban interes RH ubrzava se proces rješavanja imovinsko-pravnih odnosa unutar obuhvata urbanističkih planova, gospodarskih, poslovnih, industrijskih zona već kako god ćemo ih nazvati i omogućava bržu realizaciju projekata, a onda samim time i ostale investicije. Ovo tko je što kome kako i ovo doista već pomalo mi je i previše slušati. Ja jednostavno želim kad smo već tu da razgovaramo o tome kako će se nešto realizirati, dobro napraviti. Ovo ne mora biti amandman nekakvog Tomislava Klarića ili Janka, Marka, Pere ako većina tako misli nek bude amandman ili Vlade ili bilo koga, ali dajte zaboga razmislite o tome na koji način ćete gradonačelniku SDP-a, HNS-a, HDZ-a ili ne znam koga omogućiti da sa svojim stručnim službama brže riješi imovinsko-pravne odnose unutar obuhvata urbanističkih planova poslovnih zona, brže krene u realizaciju i brže može omogućiti investitoru da krene u investiciju svog projekta. Hvala.
Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Ja sam pročitao vašu
Dozvolite mi ministre da vam konačno dam riječ. Pa nemojte me svaki put prekidati. Izvolite gospodine ministre, imate riječ.
Ja sam htio uštediti malo vremena. Hvala lijepo. Što se tiče vašeg amandmana … [[Upadica se ne razumije.]] Gospodine Šuker ja vas molim! Pa nemojte [[Upadica Šuker: I ja vas molim gospodine Maras da se prema predsjedavajućem ponašate pristojno.]] [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Tko o čemu gospodin Šuker o pristojnosti ne'.
Molim vas! Riječ ima uvaženi ministar Gordan Maras.
Tko o čemu gospodin Šuker o pristojnosti. Jel' mogu ja gospodine potpredsjedniče? … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Ja vas lijepo molim dajte riječ uvaženom ministru Marasu.
Hvala vam lijepo [[Upadica: Može vas biti sram!]]
Molim vas nemojte se dobacivati. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Ja vas lijepo molim. Izvolite ministre.
Dobro gospodine Šuker dajte se smirite malo, molim vas!
Gospodine ministre ja još uvijek vodim ovu sjednicu prema tome ja vas molim, ja vas lijepo molim sve da se smirite i da pustite ministru da kaže ono što želi, a što je u svezi sa temom. Izvolite gospodine ministre, po četvrti puta.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Pročitao sam vaš amandman i on zadire u drugo upravno područje, znači građenja i mi ne možemo ovim zakonom to tako regulirati. Sa druge strane jedinice lokalne samouprave same županije imaju svoje prostorne planove definirane. Mi možemo definirati područje, ali ne možemo ulaziti da samo na tom području isključivo bude to pravo nego možemo omogućiti da definiramo koje je područje poduzetničke zone, a onda da jedinice lokalne samouprave naknadno isto mogu. Ja se slažem da bi bilo bolje da već to bude, ali ne vidim zašto bi se ograničavali samo na područje gdje je već građevinska zona. Tako da sa te strane ne možemo niti definirati to ovim zakonom nego su to drugi zakoni, o prostornom planiranju i Zakon o gradnji. Tako da ne možemo to staviti u ovaj zakon i s te strane vrlo rado bih prihvatio, nemam tu nikakvu ogradu što se tiče vas kao predlagača nego jednostavno to nije mjesto u ovom zakonu.
Hvala lijepo. Sad idemo dalje sa diskusijom pa će u ime Kluba zastupnika HNS-a riječ uzeti uvaženi zastupnik Dragutin Glavina. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege. Da toliko energije utrošimo u dovođenje ulagača i investitora vjerujte u jedan dan napunili bi barem jednu gospodarsku zonu. Predlagatelj u obrazloženju donošenja ovog zakona navodi da su razlozi i okolnosti navedeni u ocjeni postojećeg stanja dijela gospodarstva koje regulira ovaj zakon dovoljni da se priđe njegovom donošenju. Prvi razlog je dosada veliki broj sufinanciranih poduzetničkih zona, manjkavost sustavnog pristupa njihovoj izgradnji i sufinanciranju na području cijele države. Svakako da treba pridodati i gospodarsku opravdanost same izgradnje i sufinanciranja po ocjeni ministarstva prevelikog broja poduzetničkih zona u cijeloj državi, a također i u odnosu na naše proračunske mogućnosti. Drugi razlog je stvaranje kvalitetnog i profitabilnog poduzetničkog okruženja u okviru izgradnje sustava poduzetničkih potpornih institucija koje čine razvojne agencije, poduzetnički centri, poduzetnički inkubatori i tehnološki parkovi. Kada pak se govori o ovom prijedlogu zakona valja istaknuti da on zone definira prema veličini, prema tipu aktivnosti unutar zone i prema intenzitetu aktivacija raspoložive površine same poduzetničke zone. Posebno je interesantna ova treća definicija. Naime, prema podacima od 2004. do 2012. godine, a prema onome što smo do sada čuli i koje su svi moji prethodnici citirali, da je sufinancirano blizu 350 poduzetničkih zona, a da su to podaci jedinica lokalnih samouprava koje zahvaćaju površinu negdje oko 11000 hektara, da u njima aktivno radi blizu 3000 poduzetnika i da zapošljavaju negdje oko 47000 djelatnika. Ali ono što je također interesantno je da je 196 zona aktivno, 27 u fazi ishođenja dokumentacije i ono što je najzanimljivije 123 zone još nemaju poduzetničke aktivnosti. Isto tako, čuli smo već više puta da je ukupna vrijednost toga sufinanciranja blizu 700 milijuna kuna, a 1,5 puta vrijednost je dodijeljenog zemljišta. Upravo ovaj posljednji podatak valja pažljivije promotriti jer u brojnim slučajevima gotovo ništa ne znači to što je neka zajednica samo otvorila zonu. Naime, kao i u svim poslovnim aktivnostima treba imati u vidu da je zona proizvod za koji treba pronaći kupce, bilo da su to ulagači investitori ili ulagači koji svoj interes pronalaze u infrastrukturnim poslovima. Na kvalitetu proizvoda će svakako tako uticati pogodnosti u poslovnoj zoni, u lokalnoj zajednici, županiji i državi. Upravo zbog ove povezanosti važno je ne prepustiti izgradnju poslovnih zona … jer će svaka slaba karika u tom lancu imati posljedice po gospodarski razvoj u cjelini. Kada pak govorimo o konkretnim brojkama i pomoći države moramo reći da je ta pomoć bila svih ovih godina. Pozitivan je primjer i to da se za to potrebu izdvaja i u ovoj 2013. godini određena sredstva kroz program Poduzetnički impuls mjera C. Također samo sufinanciranjem jedinica lokalne i područne samouprave za izgradnju poduzetničkih zona stvaraju se uvjeti za izgradnju posebnih gospodarskih područja okupljanja i djelovanja poduzetnika koji svojom aktivnošću doprinose zapošljavanju lokalne radne snage i poduzetništva i otvaranje novih radnih mjesta unutar svih hrvatskih županije. Poslovne zone trebamo promatrati ne samo kao infrastrukturni već i kao razvojni projekt, posebno u funkciji ravnomjernijeg razvoja svih dijelova države. Naime, iskustva gospodarski uspješnih zemalja odavno su pokazala da ulaganja u sustav poticanja malog gospodarstva i poduzetništva nije trošak nego ulaganje u razvoj. Također se pokazalo da ne postoji jedinstveni recept za izgradnju sustava već svaka država, odnosno lokalna samouprava prihvaćajući postignuto znanje i iskustvo izgrađuje vlastiti optimalni sustav potpornih institucija za malo gospodarstvo i poduzetništvo. U klubu HNS-a smatramo da je ovaj prijedlog zakona korak u tom pravcu te ćemo ga stoga i podržati. Ustrojeni jedinstveni registar poduzetničkih zona i poduzetničkih potpornih institucija kao elektronička baza podataka bit će izvor podataka u njima. Posebno će biti interesantni podaci o visini poticaja u odnosu na broj novozaposlenih, ukupno zaposlenih na veličinu zone, broj poduzetnika i drugih pokazatelja ekonomske učinkovitosti zone. Vidjet ćemo ustvari kako i Ministarstvo sada će i ubuduće, kako ulaže i kako gospodari sredstvima poreznih obveznika. Sigurno je da će ovaj Zakon o unapređenju poduzetniče infrastrukture kako je rekao resorni ministar, uvesti reda u financiranje poduzetničkih zona i zatvoriti slavinu za sve potpore u onim zonama koje zapravo ne rade, a takovih je kao što smo čuli u Hrvatskoj dosta. Ministar isto tako naglašava da nam je potrebno više strategije i sinergije što je jeko važno jer će poduzetničke zone u budućnosti, pogotovo s ulaskom Hrvatske u EU biti atraktivne za ulaganje i očekuje se da apsorbiraju dio EU fondova. Također, znatno ćemo ojačati ulogu i proračune potpornih institucija da olakšamo poslovanje u poduzetničkim zonama, a potpore će dobivati oni koji ustvari rade. Završit ću jednim praktičnim pitanjem, inače osobno sam sudjelovao u realizaciji i gradnji više zona kao čelnik jedinice lokalne samouprave u kojima radi dal 30-tak ili 40-tak poslovnih subjekata, u kojima je zaposleno više od 2500 radnika, evo i danas imam dogovoren sastanak sa potencijalnim ulagačem. Radi se naime o članku 23. i 24. i onoj udaljenosti 20 km. Poduzetnik želi graditi kod nas, za taj zahtjev treba proširiti zonu sa kojom graniči moram reći državno zemljište koje je jedan dio dobiven i za ovu postojeću zonu, ali unutar 20 km ima slobodnih površina u drugim zonama u drugim jedinicama lokalne samouprave. Kod nas je gusta naseljenost, mala površina jedinica lokalnih samouprava. Na dužini na jednu stranu 20 km je 4-5, na drugu stranu 4-5, opet 4 i 5 i otraga 4 i 5, a on želi graditi i investirati u našoj jedinici koja nema u tom trenutku adekvatan ili toliko veliki prostor ali bi ga proširenjem zone mogla osigurati. Možda je rješenje stavak 5. članak 24. toga zakona, ne znam. Eto to bi bio kraj mojeg izlaganja. Još jedanput da velim da ćemo podržati prijedlog ovog zakona, a što se tiče amandmana koji sam pročitao Hrvatske obrtničke komore osobno smatram da bi se trebao ugraditi u ovaj zakon. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika HDSSB-a govoriti uvaženi zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima. Ja ne znam zbog čega je danas ovaj zakon izazvao ovoliko žučne polemike, dobacivanja i svega ostaloga kada je to jednostavno obični pa rekao bih katalog ili registar kategorizacija poduzetničke infrastrukture u Republici Hrvatskoj. Dakle, jedna inventura onoga što postoji. to je onih 346 poduzetničkih zona. To su ove potporne poduzetničke institucije i to je to. Dakle, popis, kategorizacija prema člancima 7., 8. i 9. dakle to su neaktivne poduzetničke zone, zone u inicijalnoj aktivaciji, srednje aktivne zone, potpuno aktivne zone. Pa onda nakon toga dakle zone koje se bave proizvodno-prerađivačkom u kojoj postoji proizvodno-prerađivačka aktivnost, logističko-distribucijske zone i uslužno-mješovite zone ili pak mikro zone u članku 7. micro zone, male zone, srednje zone i velike zone itd. A mislim da je potrebno na kraju krajeva da čak i postoji jedna edicija, jedna knjižica u ovoj državi pa i zbog stranih eventualno investitora, onih koji će možda doći u neku od zona zavisno od svojim potrebama bilo prometnim gdje im odgovara smještaj ili pozicija te zone, bilo u aktivnostima kojima se bave i to nije loše. Na kraju krajeva ja i ne vidim zaista nikakvog razloga da se to i ne napravi. Zato i kažem i nije mi jasna, kažem ovoliko žuči da ima u ovoj raspravi. No ono što sam, o čemu sam htio govoriti kada se govori o poduzetničkim zonama onda je rečeno ovdje da su to infrastrukturni i razvojni projekti. Razvojni su ukoliko prema članku 7. je zona, dakle razvijena, ukoliko u njoj postoji, pardon prema članku 9. ako je ona potpuno aktivna. Ako ona nije potpuno aktivna ona nije ni razvojna. A šta ćete razvijat? Ambrozija kapitalka. Evo Donji Andrijevci moji u Brodsko-posavskoj županiji, poduzetnička zona koja je nastala tako što je država i bio je tamo i ministar tada nadležni i premijer je bio čak ovaj iz Remetinca kada se to poklanjalo, darovalo općini Donji Andrijevcima i to navodilo se da je ta poduzetnička zona darovana, a u lokalnoj novini je pisalo u kvadratnim metrima, ne u hektarima kako bi se uvećao značaj valjda poduzetničke zone, odnosno toga dara, poklona pa je to onda napisano 170000 kvadratnih metara iliti pak 17 ha. Jer ako je 10000 kvadratnih metara hektar kad se pomnoži onda je to valjda tako. E sada i darovana je i druga zona u Brodsko-posavskoj županiji. To je poduzetnička zona u Sibinju za koju znamo da je završila i da su akteri koji su bili oko te poduzetničke zone završili u zatvoru. I toga ima u našoj državi. Valjda će u ovom katalogu nešto biti i o tome, nemam pojma. Ali eto postoje i takve poduzetničke zone oko kojih i pravosuđe danas ima posla na žalost. Dakle, nije sve ni u onome što je netko rekao ovdje ako je poduzetnička zona u općini u kojoj je načelnik HDZ-ov onda je pomagana. Ako je bio nekakav drugi nije pomagana. Evo u općini Sibinj je upravo bila takva situacija. Dakle, identična Vlada u općini i u državi pa evo došlo je do pravosudnog, da kažem pravosudnih epiloga povodom te poduzetničke zone. U Brodsko-posavskoj županiji postoji 18 zona od čega su tri, a gospodin Maras će se složiti, ministar jer smo već i prije imali ovdje jedan hajde nije dvoboj, ali jednu razmjenu mišljenja u svezi zone u Novoj Gradišci koja je odlično zaživjela i koja je u punoj aktivnosti ili gotovo u punoj aktivnosti koju zaista treba podržati bez obzira na političku kartu Republike Hrvatske, bez obzira tko je gradonačelnik i tko je tamo u gradskom vijeću. Dakle, od tih 18 poduzetničkih zona u županiji koja ima 26 općina i 2 grada, dakle 15 je onih koji spadaju u zone u inicijalnoj aktivaciji ili neaktivne poduzetničke zone. Samo tri spadaju potpadaju u srednje aktivne ili potpuno aktivne zone. E to je ono što je problematično i gdje zapravo teško može pomoći bilo ministar, bilo jedinica lokalne samouprave. Ne znam u koga bi upro prst ili se uopće može uprti prst ako je poduzetnička zona ostala prazna i nakon svih mogućih, dakle uspostave svih mogućih infrastrukturnih zahvata na toj poduzetničkoj zoni i osposobljavanju te poduzetničke, do te površine, komada zemlje green field kako bi se reklo za mogućnost rada u toj poduzetničkoj zoni. U Republici Hrvatskoj 346 je poduzetničkih zona, a od toga 35% ili 123 zone su takve da u njima još nema poduzetničkih aktivnosti. Evo govorim o tome da od tih 123 u Brodsko-posavskoj županiji je 15. To bi značilo više od 10%, što je katastrofalan rezultat. A to se iskazuje i u tome da je u fiskalnom kapacitetu i u drugim ekonomsko-gospodarskim pokazateljima Brodsko-posavska županija ona koja je na repu događaja, odnosno posljednja u RH. Ja sam uvjeren da je više poduzetničkih zona da su aktivne, srednje aktivne ili potpuno aktivne da bi sasvim sigurno Brodsko-posavska županija pomaknula se sa onog zadnjeg mjesta fenjera kojeg drži u RH između 20 hrvatskih županija. No, tako je kako je. Poseban je slučaj Luka Brod, poduzetnička zona koja ima oko 100 hektara, dakle vrlo zanimljiva na rijeci Savi na plovnom putu, na 10 paneuropskom željezničkom koridoru, na autocesti A3, dakle jedna zona koja ima sve preduvjete za brzi razvoj i sa kvalificiranom i brojnom nezaposlenom radnom snagom. Ima ih 19 tisuća nezaposlenih u gradu Slavonskom Brodu. I zbog toga bih gospodina ministra zamolio ovaj puta izravno da i o toj poduzetničkoj zoni Luka Brod malo razmisli i ukoliko može u ovim potporama koje se ovdje navode koje su za ovu godinu predviđene u iznosu od 50, 51 milijun da me netko ne hvata za koju kunu sada u ovom govoru, dakle da se pokrene jer zaista grad Brod i Brodsko-posavska županija su ili kako se kaže Brod, a ako je brod onda je pred potonućem. Klub HDSSB-a nema ništa protiv uspostave registra, odnosno kataloga poduzetničkih zona i ne samo poduzetničkih zona nego i potpornih institucija, dakle regionalnih agencija, agencija grada Broda jer također postoji, i ona samo organizira Katarinski sajam 25. studenog i to je valjda sva njena aktivnost ali ne znam tko tu koči koga, gradonačelnik, ima tu raznoraznih lokalnih spletki i raznoraznih lokalnih podmetanja. Tako da je teško o tome govoriti, ali evo pokušaj uređenja toga registra ili kataloga sa nivoa ministra i države zapravo i nije tako loš pa će i klub HDSSB-a podržati ovaj zakonski prijedlog. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Vaše izlaganje je izazvalo jednu repliku, uvaženog zastupnika Borisa Kovačića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo gospodin Grubišić, bar je tako rekao, da se čudi zašto tolika galama kad se ionako radi o tekstu koji se može nazvati katalogom ili tako nešto slično. Naravno da se s ovim drugim ne slažem nego se radi o tekstu, dobrom tekstu novog zakona, za kojeg evo i ovom prigodom izražavam žaljenje što i prije nije ugledao svjetlo dana prije puno godina. No s druge strane mene opet čudi vaše čuđenje s obzirom da po habitusu vidim da ste već jedan ozbiljniji gospodin kojeg štošta bi trebalo, odnosno ne bi vas smjele čuditi ovakve stvari i ova galama. Mislim da bi to vi trebali prepoznati. Ja znam da vi to i prepoznajete. Naime, danas evo svjedoci smo u našem društvu gdje god se želi uvesti red diže se galama pa i više od toga, nažalost. I to molim lijepo upravo u onim područjima gdje bi ne znam jedni dosezi civilizacijski dosezi bili norma da se svi skupa zalažemo za to. Ne, diže se galama. Upitajmo se zašto? Ma svi znamo odgovor zbog čega je to. Ja ću to kasnije i reći u svojoj raspravi i pod ovom točkom dnevnog reda.
Hvala vam lijepo. Odgovorit će vam uvaženi zastupnik Boro Grubišić.
S obzirom na vašu bradu i brkove ja mislim da ste vi puno ozbiljniji gospodin po izgledu na mene a s obzirom da je danas 4. srpnja valjda Dan borca jel' ljudi se bore s raznoraznih strana jel'. Hvala lijepo.
Mi bismo sad prešli na sljedeće izlaganje, a to je ono uvažene zastupnice Ingrid Antičević-Marinović u ime Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Klub SDP-a podupire donošenje ovog prijedloga Zakona o unapređenju poduzetničke infrastrukture i zaista smatramo sa jučerašnjim raspravljenim prijedlogom Zakona o strateškim investicijama da Vlada i da mi ovdje preuzimamo i odgovornost za ono što se negativno, odnosno da se spriječe negativnosti i da se pomogne jedinicama lokalne samouprave u našoj najvažnijoj zajedničkoj zadaći jedinica lokalne samouprave i centralne vlasti u omogućavanju novih radnih mjesta, u omogućavanju poduzetničkih aktivnosti prije svega proizvodnih aktivnosti. Ja bih vas molila gospodine Šuker vi možete ovdje pokazivati netrpeljivost i nepristojnost prema nama, mi se zbog toga nećemo uvrijediti, međutim vodite računa da ovdje nas gledaju građani i da predstavljamo građane. I da vrijeđajući i omalovažavajući druge govoreći kad vam nije vrijeme da u biti omalovažavate građane i birače. Ja vas to molim.
Ja bih molio držimo se teme.
Pa da se mi držimo teme, naravno to je uvijek tema. Dakle, ovdje je bilo primjedbe zašto po hitnom postupku. Po najhitnijem postupku gospodine ministre i to je ono što klub SDP-a podupire. Zašto je nama, to je gospodin ministar uvodno i objasnio, ali ja mislim da dobre stvari treba ponavljati pa ću i ja to naglasiti. Zbog čega upravo idemo u ovakav prijedlog zakona? Ovdje je bilo i ja se slažem sa mnogima koji su rekli da ima odličnih primjera, ne ulazeći dakle u političke kombinacije koji su u svojim jedinicama lokalne samouprave dobro gospodarili, otvarali poslovne zone i to često čak nije bilo povezano sa veličinom jedinice lokalne samouprave. Međutim, dva primjera možda zorno pokazuju da je tome potrebno i da ne možemo dozvoliti da se pojedinci, odnosno pa ja bih rekla da, pojedinci u jedinicama lokalne samouprave odnose prema građanima na način da izigravaju povjerenje, da ne zapošljavaju, a tim više što su dobili državnu imovinu. Dakle dva primjera. Ovdje je već bio spomenuti vinovnici afere u Sibinju gdje je darovana, gdje je država darovala zemljište, a prema optužnici citiram oni lijepo preprodali i to po nižoj cijeni određenim osobama za 16,5 milijuna kuna, vidjet ćemo kakav će biti pravorijek. Ali ja mislim da nije možda niti značajno jer nećete se iznenaditi da je glavni vinovnik član HDZ-a, bar je u to vrijeme bio. Zatim imamo primjer mistične zone crno u gradu Zadru, od 2005. se ona najavljuje. Onda molim vas ako uguglate poduzetnička zona crno, interesantno vam je. Bit će gotovo 2007., prvi poduzetnici dolaze koncem 2007. Onda 2008. ne, bit će to 2009. i zaista 2009. država daje zemljište i to 400 hektara. Dobra stvar i za vrlo povoljnu cijenu od 2 milijuna kuna. Velike su nade, veliki su naslovi, najveća zona, zapošljavanje stotina i stotina ljudi, pozvani su investitori, veliki je odaziv bio, a onda 2010. bit će 2011., bit će 2012., 2013. Pogledajte i pratite tu kronologiju, a tek 2012. godine plaćeno je državi, odnosno 27.10.2012. godine plaćeno je državi tih 2 milijuna kuna. Prema tome, da li država ima pravo reći to je pitanje, mi smo dali, što su oni s time raspolagali to nije naša stvar. Jel se tako odgovorna vlast ponaša? Naravno, takvo ponašanje je bilo do sada i slavili su oni koji su dali i dobro da su dali i to su vlasti od 2000. kontinuirano radile i to je dobro, ali se vidjelo da se svi dovoljno odgovorno ne ponašaju. I ja mislim da vlast se ponaša tako, ako je odgovorna za nešto i tako se odgovorni ljudi ponašaju da su odgovorni za sve, a ne kao što smo do sada imali ponašanje i zato vas to, nas nikog ovdje ne treba čuditi. Zašto se neki tome protive, jer se smatraju zaslužnim za sve, a odgovornim nizašto. E pa mislim da je i ovim prijedlogom zakona tome odzvonilo i to ljudi prepoznaju i zato daju podršku. Istina, ta podrška nije javna jer oni nemaju tu snagu, nisu umreženi sa raznim jatacima. Pa i čovjek može se dogoditi koji poštiva zakon dobije batine, ali je ova država dužna da takvu osobu, da se to više ne smije dogoditi i da ih zaštiti. Prema tome što je, gospodin ministar je i obrazložio da sama poduzetnička zona rješava potrebe poduzetnika za poslovnim prostorom, omogućuje poduzetnicima zajedničko korištenje pripadajuće i pripremljene infrastrukture. Ali da jedinice lokalne, područne samouprave odlučuju i o osnivanju i o veličini poduzetničke zone, ja mislim da takva jedna sinhronizacija i pomoć, pa i u dovođenju strateškog investitore, tko ga ne bi primio. Dakle mislim da nam je to zajednički interes. Međutim, jednako tako ozbiljnost i primjena ovog zakona neće polučiti rezultat ukoliko mi ne napravimo nešto što iz samog prijedloga zakona vidi da će se i iz obrazloženja slijedi da će se to i učiniti, ali ja posebno na tome inzistiram. Ako je netko dobio to zemljište, ako ga nije priveo svrsi, ako je njime neadekvatno raspolagao i različitih kombinacija i zlouporaba je bilo, ako se ne inzistira na tome da, to se često zove uvođenje reda, međutim to nije samo uvođenje reda, to je previše blagi izraz za to da se inzistira jer to je dužnost vlasti da se inzistira da se vrate takva jedna sredstva, da se aktiviraju dostavljeni instrumenti osiguranja plaćanja. Zar nije skandalozno i to su nepobitni podaci koji opravdavaju donošenje ovog zakona jer se vidjelo da se svi jednako ne ponašaju, dakle nekim čelnicima jedinica lokalne samouprave, ne jednoj vlasti, nije možda ni potrebno ovo jer se oni odgovorno ponašaju, ali im sigurno neće smetati. Ali odgovorna vlast mora donijeti pravila koja će važiti za svaku moguću kadrovsku kombinaciju i to je ono što je najvrjednije. To je ta jedna objektivizacija koja se s ovim zakonom postiže, a isto tako jedno transparentno ponašanje. Dakle, ako imamo ovaj podatak da je u sustavu potpora od 2004. do 2012. sufinancirana izgradnja 346 poduzetničkih zona, da ukupni iznos dodijeljenih sredstava je iznosio 687 milijuna 936 352 kune. Da je ukupna bila 11172 hektara, a prosječna popunjenost 47%. Da je aktivno 2826 poduzetnika, zaposleno 46587 djelatnika, aktivno 196 poduzetničkih zona, 27 zona je u postupku aktivacije bez zaposlenih, a 123 zone neaktivne jer još nema poduzetnika ni poduzetničke aktivnosti. A tu poduzetnika, evo ja vam na primjeru Crnog u gradu Zadru, a susjedni Poličnik bez problema radi. Mali Poličnik naprama velebnom Zadru i traže i hoće. Ukupan iznos neopravdanih sredstava od 2004. do 2010., dakle stanje na dan 20.12.2011. 44 milijuna 694 tisuće 977. Teško je i čitati ovaj iznos. I onda ne možemo to omalovažiti pa pustit oni valjda znaju najbolje što je, pa nije se moglo ako nisu pokazali troškovnike, pa tamo je neka zemlja, šuma, pa to toliko ne vrijedi, tko je to, to. Zar je to jedna ozbiljna rasprava? Zar ćemo tako omalovažavati vlastiti teritorij i vlastitu kunu? Pa onda kako, šta od drugih očekujemo da se ponašaju prema nama ako nema obzira prema svom, prema vlastitoj imovini, kako će nas drugi cijeniti. Ja mislim sada kada smo u EU to je potrebnije nego inače. Dakle pitanja koja će se ovim prijedlogom zakona riješiti osim tog pitanja poima, vrste kategorizacije sigurno je ustrojavanje tog registra koji može samo pripomoći. Ali jednako tako i pitanje preduvjeta i kriterije koje trebaju ispuniti u cilju dobivanja potpora. Koga smeta čist račun? Vidjelo se da i ovako što je išlo, pa ja ne vjerujem da je išlo sa lošim namjerama, da je zaista Vlada, jer su to sve Vlade činile i pomagale i davale. Ali nisu svi bili na razinama takvog jednog povjerenja i očekivanja građana za centralnu vlast je manje važno što su oni očekivali. Dakle, posljedice koje će proistječi donošenjem zakona sigurno je ono što je i ministar naglasio mi u klubu SDP-a se tim slažemo sustavno i transparentno će se definirati osnovna pitanja uređenja sustava poduzetničke infrastrukture u Republici Hrvatskoj, vrste i tipovi poduzetničkih zona, kategorizacija. E sada je tu bio također jedan problem zašto kategorizacija, pa tko će nam doći, zašto to država mora kategorizirati zone. Pa molim vas pa čovjek ima sobu, dakle niti cijelu kuću jer jedan dio mora ostaviti za svoju obitelj. Želi iznajmiti da bi preživio ili pokrio režije, iznajmio turistima. Njegova soba mora biti kategorizirana. Pa ona ne umanjuje njegov značaj, odnosno mogućnost njegovog i širinu njegove domišljatosti da posluje. Prema tome, što se tiče tako jedne kategorizacije ona je samo dobra, ona samo privlači. Što je bolja kategorizacija naravno da kompetencija će i tu biti velika i da to omogućava onda i zaista i ozbiljnim investitorima prije svega onima koji će proizvoditi a ne iz šupljeg i prazno stvarati. Jer mjesta u Hrvatskoj gdje se trguje ima previše, gdje se zarađuje ima premalo. Prema tome, i u ovome vidim upravo takvu jednu mogućnosti. Zakonom se također preciznije definiraju različite vrste poduzetničkih potpornih institucija, Razvojne agencije, poduzetničkih centara, poduzetničkih inkubatora, tehnoloških parkova. Zakonom se daje naglasak na mrežu, suradnju i poduzetničkih institucija i gospodarskih subjekata na lokalnoj, područnoj (regionalnoj) i državnoj razini. To je također jako važno. Dakle i ono što je i ministar sam napomenuo da će se i u 2013. nastaviti sa sufinanciranjem poduzetničkih zona temeljem javnog poziva za uključivanje jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave. Posebno bih evo napomenula vrijednost odredbe članka 26. koja je jako važna da bi zakon, jer imamo dosta dobrih i namjera u zakonu, dosta dobrih rješenja ali često ukoliko ne bdijemo nad ostvarenjem prije svega i kontrolom kako se nešto izvršava često ne polučimo onakav rezultat kakvi smo očekivali, odnosno počesto dobijemo i suprotne efekte i to onda ruši dodatno povjerenja u institucije i u vlast bilo koje razine. Zato mislim da je jako važna odredba članka 26. koja govori upravo, koja sanira odnosno predviđa ova moguća negativna iskustva koja smo imali neodgovornim ponašanjem jer toga je bilo da u slučaju raspolaganja darovanim zemljištem suprotno odredbama ovog zakona ili darovano zemljište nije privedeno namjeni u svrhu izgradnje poduzetničke zone da će se takvi ugovori raskinuti. Ali također pa treba voditi računa da se ne izlažemo dugotrajnim postupcima, nego da ti postupci budu solemnizirani. Mislim da se tako i do sada radilo, ali se nije na žalost to i ostvarivalo iako su postojali takvi instrumenti. Ali jednako tako i za one koji će jer takvog ponašanja evo vidimo bilo je, odnosno postoji ozbiljna sumnja s obzirom da je optužnica Sibinj Crno da se takvo zemljište dalje proda ili rasproda. U tom slučaju ne bi sigurno bila ona mjerodavna povoljnija cijena jer se to radi onda o ozbiljnim sumnjama u kriminalnu djelatnost nego takvi bi bili u obvezi da vrate tržišnu cijenu. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je ona uvaženog zastupnika Josipa Borića. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa uvažena kolegice Antičević ja sam oduševljen vašim izlaganjem. Ono je bilo u stilu, nekadašnjem stilu proleteri svih zemalja ujedinite se. Imam nekada osjećaj, ne samo sad nego i inače kad vi raspravljate, da je '45. godina da bi mi na ovoj strani svi izginuli u jednom danu. Nešto govorite onda izvadite Zadar, tu zonu crnu, ona vas toliko smeta jer je to neko državno zemljište dano gradu Zadru i oni ništa nisu napravili evo već koliko ste rekli 10 godina i više. Izađete na izbore, ponudite rješenja i izgubite. Narod vam ne vjeruje. Ja ću vam dati primjer evo grada Raba, tamo je SDP na vlasti. I nama su obećavali i 2007. i 2008. i 2009. i 2010., 2011., 2012. počeli su radovi pred izbore 2013. u 5. mjesecu došao je bager, stavili su tamo jedan bager i počeli su radovi. Ali što je problem? Izabrali su na natječaju izvođača koji je 3 milijuna skuplji od onoga koji je bio 3 milijuna jeftiniji. I to nikoga ne zabrinjava. Da li ministarstvo sufinancira tu zonu? Evo, ministar će možda znati. Tamo je SDP na vlasti. Što sad? Je li to dovoljan primjer da stvorimo ovakav oblik zakona, našli smo neki primjer, evo ga ništa ne valja idemo ispočetka sve to razvrstati, svi su dosada nešto krali, mešetarili, idemo uvesti reda. Pa ajmo uvesti reda, ali sa svih strana onda. Ne možemo izvaditi samo Zadar, zašto Zadar smeta? Jer SDP ne može pobijediti u Zadru. Mi ne možemo u Rijeci, ok. Nema uopće poduzetničke zone. Otišlo je 15 tisuća ljudi u 10 godina. Otići će ih još. Ali imamo recimo jednu zonu Miklavlja tamo je opet SDP na vlasti, tamo ništa se ne događa i radi ovakvih kriterija i oni koji su nešto napravili neće više moći ništa dobiti radi nekih neuspješnih zona. Pa onda idemo izmijeniti kriterije, probajmo pokušati naći model koji će omogućiti i onima koji su razvijeni da ne budu ovisnicima o onima koji ništa ne rade.
Hvala lijepo. Odgovorit će uvažena zastupnica Antičević-Marinović. Izvolite.
Pa možda redom. Vi gospodine meni nehotice dadoste kompliment da ja govorim kao moj govor proleteri svih zemalja ujedinite se. Iako ničim nije izazvan, iako ja to u ozbiljno razmišljam s obzirom na globalizaciju kapitala da će to biti jedna neminovnost. Prema tome, ja mislim da i vi to podržavate. To je jedna stvar. A druga stvar, nije važno, ja nisam govorila koja je politička kombinacija negdje, dapače ja sam i istaknula da ima puno, evo vam Poličnik kod Zadra tamo je HDZ na vlasti odlične poslovne zone i to nije bitno je li netko, kod ove rasprave i uopće kod rasprave, da bi se netko omalovažavao odnosno umanjivao snagu argumenata jel netko dobio ili nije. I onda kada smo negdje u opoziciji treba se ponašati odgovorno. Ali očito vi ste bili neodgovorna vlast i neodgovorna ste opozicija.
Sljedeća replika bit će ona uvaženog zastupnika Branka Kutije.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Kolegice Ingrid govorili ste o zoni u Sibinju i zona Crna. Ne znam što je tu poveznica? Sibinj ste spomenuli da je nekakav optužni prijedlog da se vodi nekakav sudski postupak. Koliko mi je poznato oko zone Crne se ne vode nikakvi postupci. … [[Upadica se ne razumije.]]
Jel bismo mogli ne dobacivati molim vas? Izvolite uvaženi zastupniče.
Po jednom hektaru u zoni potrebno je utrošiti oko milijun kuna za infrastrukturu. To je nekakva prosječna cijena. S druge strane zona Crno vam ima potrebu kolegice Ingrid za gradnjom 110 kilovoltne trafostanice. Vi ste sada vlast i imate mogućnost i šansu da se ta trafostanica izgradi, a to nije mali iznos u svakom slučaju jel'. Način na koji ste govorili o zoni Crno je predizborni, a koliko znam lokalni izbori ovo što je kolega Borić kazao lokalni izbori su završeni i mogli ste govoriti u predizbornoj kampanji o tome što je obećavano, a što nije. Rezultate znamo kakvi su, izgubili ste izbore po tko zna koji put i to moramo poštivati svi zajedno. Ali to ne znači da se ne trebamo boriti zajedno za ovo što sam rekao za gradnju infrastrukture i preduvjeta da bi ta zona sutra mogla zapošljavati nove ljude i stvarati bolje uvjete za život svima nama koji živimo u tome prostoru.
Hvala lijepo. Odgovorit će uvažena zastupnica. Izvolite.
Ali izgleda da vi nikako ne možete iz svoje kože. Vi kažete izgubili ste izbore i sad nema veze što u zoni Crno nije posječena nijedna šprika kako mi dole kažemo, nema veze. Mene je briga i kad smo ovdje na vlasti i kad sam dole u opoziciji, mene je to briga! I uvijek će me biti briga. I želim da ona radi. I mi ćemo se sigurno potruditi štogod je u moći centralne vlasti da se to omogući i da to ide dalje. Ali je neoprostivo, ja govorim, neoprostivo je i zato i ovaj zakon, govorimo o zakonu, od 2005. se govori o tome. Država je to dala tek 2009., ali dobro. Govorilo se da će 2007. godine pozvani su, to su bile naslovnice, pogledajte izguglajte pa ćete vidjeti. U Jutarnjem listu, u Poslovnom dnevniku novo zapošljavanje ide, ali kamo sreće da se to dogodilo što prije. I sad ste morali čekati ovu vlast na razini države da se to pokrene. Tako će i biti.
Sljedeći se za repliku javio uvaženi zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice Antičević vi stalno volite reći da ste legalista i onda tvrdite da je netko za red, netko za nered. Ja ću vam citirati odredbu članka 59. Zakona o proračunu koji kaže ako se naknadno utvrdi da je isplata iz proračuna izvršena nezakonito ili neopravdano, proračunski korisnik mora odmah zahtijevati povrat proračunskih sredstava u proračun. Dakle to je obveza onoga tko je iz Ministarstva …. Ako se proračunskih nadzorom utvrdi da su sredstva korištena suprotno zakonu ili proračunu inspektor proračunskog nadzora donosi rješenje o povratu sredstava u proračun. Dakle kolegice i kolege, u krunskom dokumentu korištenja državni novaca stoji točno što se treba napraviti i sada ne vidim ako to stoji u krunskom dokumentu koji je da se tako izrazim Biblija ili Sveto pismo za korištenje proračunskih sredstava, zašto proračunski korisnik se toga ne drži i zašto to mora posebnim zakonom tvrditi ono što je definirano zakonom. A druga stvar kolegice Antičević, spomenuli ste članak 26., ako se ne varam u ovom trenutku postoji AUDI i kao što smo čuli danas je na Vladi osnovane još jedna agencija. Dakle one su ispred Vlade zakonom definirane kao netko tko upravlja državnom imovinom, dakle AUDI predlaže Vladi ili tko već je kome će se dat zemljište i unutra se definiraju odredbe ugovorom kako i pod kojim uvjetima taj mora koristit to zemljište. I sad gledajte, ovdje kaže nakon toga što onaj tko upravlja državnom imovinom konstatira da nešto nije u skladu sa zakonom Ministarstvo poduzetništva i obrta kojim to uopće nije u nadležnosti će tražiti da se to zemljište vrati. Pa nemojmo duplicirat posao, nemojmo stalno pričati da želimo ukinuti administrativne barijere, a mi u principu sa dupliranjem posla uspostavljamo administrativne barijere. Dakle o tome se radi. Ovo su dva članka na koja ste se vi pozvali, zapravo jedan je o radu i neredu, a drugi ste se baš pozvali na članak koji vam jasno govore da je to lex specialis zakonima definirano kako se treba postupat i ne vidim zašto u nekakvom hibridnom zakonu to treba ponavljati i davat nekome ovlasti koje nema ovlasti za to.
Hvala lijepo. Odgovorit će uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Vrlo kratko. Možda načelno se ja mogu složiti da imamo jedan krovni zakon, uvijek imamo jedan, pa onda imamo posebne zakone, ali često se događalo ranije da smo mi imali temeljne zakone pa onda u posebnim zakonima, sjećate se Zakona o koncesiji, pa kad je bio donesen krovni zakon pa ste rekli nijedan zakon poslije koji izađe neće drugačije regulirati koncesiju pa je na sto drugačijih načina bilo riješeno. Međutim ovdje, ovom odredbom članka 26. oni nisu u koliziji sa zakonom o kojem vi govorite nego govorimo i o specifičnosti predmeta koji je predmet darovanja ili raspolaganja, a to je zemljište. Prema tome, mora biti na ovakav način precizno, to vam ima svaki zakon, imate Zakon o vlasništvu i stvarnim pravima i čitav niz zakona koji onda reguliraju ne samo ugovore nego isto tako u pojedinim zakonima specifične prirode, bilo da je Zakon o šumama …, kako dolaze. Možda, ja neću sada ulaziti u ovaj detalj o kojem vi govorite zašto baš na prijedlog Agencije za upravljanje državnom imovinom, a ne samoinicijativno… … [[Upadica se ne razumije.]] Ali to čak možete djelomično biti u pravu, ali na ovakav način vi dajete u obvezi da netko zaista brine i ja bih rekla budno nad time što se događa, da nam se ne dogodi ovo što nam se događalo.
Hvala lijepo. I zadnja replika je ona uvaženog zastupnika Branka Hrga. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice, vi ste rekli da je država ovdje odlučila preuzeti, da je Vlada odlučila preuzeti odgovornost za pomoć jedinicama lokalne samouprave. Mene to asocira na onu pomoć koja je od Vlade pružena selu i poljoprivredi, ona koja se pokušava pružit obrtnicima i da je to ova pomoć koja je općenito pružena građanima, da je sad na redu lokalna samouprava. Pa ja bih imao jednu molbu, onako malo u polušali, samo nam nemojte više pomagati. Ono što također spominjete, spominjete 680 milijuna kuna čini mi se lokalnoj samoupravi. Pa to je stvarno ogroman novac iz državnog proračuna spušten iz centralizirane države spušten na lokalnu samoupravu. Što mislite koliko je to novca na naše lokalnoj samoupravi? Čudo jedno. I stvarno bih molio da se prestane bacati magla i prašina ovdje sa nekakvim stalnim nenamjenskim raspolaganjem i nenamjenskim trošenjem. Molim vas lijepo, imate podatke, izvolite dati podatke koji su to načelnici, gradonačelnici koji su nenamjenski trošili novac, koji su nenamjenski raspolagali sredstvima. Imate instrumente da to vratite natrag, možete ih i zblokirat u krajnjem slučaju da jedanput prestane ta priča. A ovo što ste rekli za zonu u Zadru, pa ja bih rekao da me to asociralo na obećanje aktualne Vlade, bit će 2012. Bolje, pa će onda biti 2013. bolje, pa će biti 2014. bolje. Eto to je u principu ista receptura.
Hvala lijepo. Odgovor uvažene zastupnice Antičević-Marinović.
Kolega, da ste se bolje koncentrirali onda biste imali manje asocijacija pa biste pozorno slušali o čemu sam ja govorila. Vi kažete neka nam Vlada ne pomaže, pa Vlada i ne može pomoći onome koji neće da mu se pomogne, a nekome je uzaludno i pomagati. Mene je ranije to čudilo kako neki dobar zakon koji uvodi reda zašto tome otpori. Nema više čuđenja tome, još uvijek ima mjesta malo zgražanju da se stane na rep onima koji su punili crne vreće. Iz različitih kanala su se slijevale crne vreće. Transparentnost, otvorenost, svima jednaki pristup pod jednakim uvjetima. U čemu je tu problem? Samo vi vičite i dalje. Ljudi, nemojte podcjenjivati ljude, nemojte podcjenjivati ljude, ljudi znaju da je ovo u njihovom interesu i mnogi bi bili htjeli da su imali mogućnost da rade u spomenutim, a i u nespomenutim zonama koje su zacrtane i koje je država dala zemljište.
Hvala lijepo. Sada će riječ dobiti uvaženi ministar Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, poštovan potpredsjedniče. Evo nakon rasprave klubova ja bih se zahvalio na kvalitetnoj raspravi i podršci, nažalost izuzev kluba HDZ-a više-manje svi klubovi su podržali zakon i to je dobro. Znači da idemo korak naprijed i da ćemo imati manje-više suglasje u Hrvatskom saboru da se u ovom području reda mora uvesti i da nije istina kao što je rekao gospodin Šuker da postoji Zakon o proračunu i da je on sve riješio. Jer vi u nekim ugovorima kada su se novci davali prije 6, 7, 8 godina niste čak imali niti vrijeme izvršenja niti je to itko ikad išta pitao. U zakonu je bilo predviđeno da je to za poduzetničku zonu i onda je to moglo trajati unedogled. Ako je to tako kao što je gospodin Šuker govorio o Zakonu o proračunu onda me čudi kako to nitko iz proteklog mandata od ministara gospodarstva nije reagirao na neke dugove koji su postojali 2005., šeste i sedme godine. Ovo šta smo mi ovdje stavili i šta je sad sastavni dio svakog ugovora po prvi puta reguliramo ja bih rekao i nekim internim pravilnicima koliko se mogu produžavati rokovi od onih inicijalnih za kada dobijete sredstva. Oni su predviđeni 18 mjeseci, ali ukoliko postoji određena viša sila oni se mogu još produžiti. I to je ta granica od tri godine za koju mislimo da je primjereno da se taj novac koji se dobio privede svrsi. Sa druge strane i zemlja koja se dobila da se privede svrsi i da se na neki način vidi da je smisleno dana, ne da je dana samo zato da bi se poklonila općini ili gradu, a nedo bog da se desi ovo što je govorila kolegica Ingrid Antičević-Marinović u općini Sibinje. O tome uopće ne želimo niti razmišljati. I to je jedna obaveza koju sebi postavljamo kao pred ministarstvo kako bi ja bih rekao građani vidjeli da se odgovornije i sa razine ovog Sabora i sa Vlade upravlja određenim resursima koje država ima a koji nisu mali i koji će se u budućnosti također koristiti. Ono šta nije dobro, nije dobro da se vade pojedine županije, gradovi i uspoređuju i da se govori o poduzetničkim zonama na način zbog čega ste istaknuli ovu ili onu zonu. Na žalost, te zone i ova zona kraj Zadra se mogu uredno barem zadnjih tri lokalnih izbora isticati zbog toga što toliko nije ništa tamo napravljeno. Znači, 3 puta 4 dvanaest. Ako se radi o više od 10 godina i to treba isticati, jer to nema nikakve logike. I kad donesemo ovakav zakon ako 3 godine nije ništa napravljeno gotovo, raskida se ugovor, traži se zemlja nazad. I to je obaveza koju će imati ministarstvo u kontroli, AUDIO odnosno Državni ured za upravljanje državnom imovinom da provede jer nema nikakvog smisla. Što se tiče dodjele novaca i pomoći jedinicama lokalne samouprave one će biti i dalje ja sam rekao vrlo izdašne i aktivne. I kada gledam jako puno evo tu vidim načelnika i gradonačelnika koji su upravo prošle godine mogli koristiti ta sredstva. Čak ima ih puno, da ne bi mislili da se tu gleda tko je iz koje stranke. Jako puno ih ima iz HDZ-ove strane sabornice. Znači, to nikakvog kriterija nije bilo kako bi se reklo tko je iz koje stranke nego tko ima bolji projekt. Pa je tako primjerice i Bakar dobio i Hrvace, Vukove Stine i Biograd i Dugopolje i da ne nabrajam i Virovitica, da ne nabrajam koliko je bilo gradova naravno isključivo po kvaliteti projekata. Znači tu i želimo u biti da hrvatski građani vide na koji to način dodjeljujemo i ako treba biti jedan registar, ako trebaju se znati kriteriji po kojima se neka zona podupire i kojima se može podupirat jer onda više ministar neće imati mogućnost napraviti ili povjerenstvo koje o tome odlučuje a ne ministar. Ministar na kraju potpiše odluku povjerenstva na temelju kriterija neće biti moguće dodijeliti sredstva onoj zoni u kojoj postoji već jedna neiskorištena kao Crna kraj Zadra. A i Poličnik je od prošle godine dobio sredstva, evo sad sam se toga sjetio iz poduzetničkog impulsa. Znači, nije nam cilj nikakvo planiranje, centriranje sredstava nego nam je cilj isključivo ja bih rekao vođenje reda i kvalitetnije korištenje novaca koji su nam na raspolaganju. Kada pogledam drago mi je što mogu i spomenuti ovdje i dva gradonačelnika koji su inače zastupnici. Vidite kako sad se najviše sjetim gradonačelnika i načelnika iz redova HDZ-a, znači koji su također prošle godine dobili Pakrac i Pleternica. Znači, kako bih rekao više imam primjera koji su dobili iz HDZ-a nego iz SDP-a tako da … … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] tako da možda vam taj argument ne ide baš na ruku kad govorite da netko želi usmjeravati sredstva onako kako mu paše. Upravo suprotno. Želimo i sad taj primjer Pleternice i primjer Pakraca mogu istaknuti kao vrlo pozitivne jer se radi o sredstvima koje smo iskoristili iz sredstava EU. Znači, vrlo iskreno i vrlo dobronamjerno ovo ministarstvo će i na temelju ovog zakona nastaviti razvijati infrastrukturu na način da bude od najveće koristi za hrvatske građane i to mogu iz evo rekao sam i prošlogodišnjeg primjera sa praksom pokazati. A što se tiče zemlje toga više neće biti i ja mislim da se oko toga trebamo svi složiti. Znači, tamo gdje nema smisla nema smisla ni darovati zemlju bez obzira u čijem je vlasništvu i kako je postala vlasništvo države ili onoga tko sada sa njom upravlja. Što se tiče samoga evo na kraju s obzirom da ću se morati ispričati, moj zamjenik će nastaviti slušati raspravu zastupnika ali će mi sve vjerno prenijeti i ja ću evo uvažiti sve one primjedbe a vjerujem da će ih biti do kraja rasprave. Htio bih vam sad reći jednu stvar koja me posebno razveselila. Znači, za male i srednje poduzetnike, za ovakvu infrastrukturu u narednom šestogodišnjem planu strukturnih fondova EU moje ministarstvo će koristiti milijardu i 200 milijuna eura. To je veliki novac koji moramo na adekvatan način iskoristiti i naći projekte kako bi naše gospodarstvo bilo od koristi. Znači, to je 200 milijuna eura godišnje. Toliko o tome da li je potrebno imati zasebno ministarstvo koje će se s time baviti ili ne. I još jedna stvar, mogu se tu pohvaliti sa time da smo jedino ministarstvo koje je iskoristilo 100% IPA sredstava u 2013. godini. Tako da uvjeren sam da imamo kapacitet da iskoristimo ovih milijardu i 200 milijuna. Od toga će mnogo koristi imati ljudi koji će investirati u poduzetničke zone a od toga će najviše koristi imati naši građani i ja bih rekao tvrtke, poduzetnici i svi oni kojima je hrvatsko gospodarstvo od interesa da se razvija. Hvala vam lijepo na podršci i vjerujte da ne mislimo da je zakon potrebno donijeti u hitnom postupku ne bi to ni predlagali. A što se tiče Zakona o strateškim investicijama on će se u jednom dijelu i nadovezivati na ovaj zakon kada bude donesen vjerojatno na jesen. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku, uvaženog zastupnika Branka Kutije. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Pa uvaženi ministar je kazao da je za uvođenje reda. Pa ja nikoga danas nisam ovdje čuo da je za nered. Svi smo za uvođenje reda. Kažete nakon tri godine ukoliko se zona ne aktivira zemlja se vraća. Ja se opet vraćam na članak 5. zakona koji govori što zona mora podrazumijevati i da niste dali odgovor na koji način će se aktivirati pojedina zona dovođenjem infrastrukture do zone. Spomenuli ste zonu i Poličnik i Zadar. Načelnik općine Poličnik kolega Lončar je utrošio 10 milijuna kuna za dovođenje električne energije iz Zadra do zone u Poličniku. A rekao sam vam prije da je potrebno za zonu Crno izgraditi 110 kilovoltnu trafostanicu. Zar očekujete da grad Zadar ima mogućnosti da može izgraditi sam trafostanicu od 110 kilovolta da bi zona bila u funkciji jel'.
Hvala lijepo. Odgovorit će uvaženi ministar Gordan Maras.
Hvala lijepo. Ukoliko ste za red i pravilo onda očekujem da podržite ovaj zakon. Znači, ako je to suština rasprave. Nema razloga da se zakon ne podrži jer ja vjerujem da ste svi za transparentnost i red. A što se tiče trafostanice u Zadru i investicije apsolutno da. Ako ima interesa investitora, ukoliko grad očekuje da će zaposliti određeni dio ljudi pa to je grad velikog kapaciteta. Ako su se mogle graditi zaobilaznice koje nisu dovele do nikuda i vrijedile su milijarde kuna onda se mogla u tom mandatu izgraditi i trafostanica. Znači, evo baš gledam sad tu gradonačelnika Ivanca on je u svojoj zoni to osigurao. Znači, to su stvari i to na način da grad sam plati da ne bi krivo shvatili. Ako može jedan Ivanec, i vidio od toga interes, evo diže i gradonačelnik Ludbrega ruku, onda ne vidim zašto … [[Upadica se ne razumije.]] Pardon, pardon Ludbreg me zbunio jer je gradonačelnik Ludbrega kraj gradonačelnika Lepoglave ne'. Znači, gradonačelnik Lepoglave također. Znači, pitanje je zašto grad Zadar nije uložio i napravio infrastrukturu. Kao što ste sami rekli očito nije bio interes i bio je veći interes izgraditi obilaznicu koja je vrijedila milijarde kuna nego ostvariti preduvjete da investitori mogu investirati. Ali to je opet pitanje za neka druga vremena. Ja se slažem da o tome najradije više ne bi trebalo govoriti. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Prva je ona potpredsjednika ovog Visokog doma, uvaženog Milorada Batinića. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče, a ujedno i hvala što mi omogućujete da raspravljam jer sam vas trebao zamijeniti ali evo pružili ste mi prigodu. Naime, nisam očekivao, iako je ovo politička govornica, da će ovaj zakon koji je više tehničke naravi i više ima tehničkih elemenata izazvati toliko polemike i to one prije svega ideološke. No, to samo govori o značaju da je nužno da se donese ovaj zakon, da je taj zakon nužan i vratit ću se na povijest samih poduzetničkih zona što sam i započeo u replici. Od 2001. do 2003. kada je ta ideja krenula u samu realizaciju i tada su bili jedni uvjeti koje je tadašnja Vlada, koalicijska Vlada definirala. Znači, 3 ministarstva su podupirala razvoj poslovnih poduzetničkih zona. Ministarstvo tadašnjeg gospodarstva, Ministarstvo obrtništva mislim da se zvalo i Ministarstvo rada. Ta tri ministarstva, jedinice lokalne samouprave u jednakim iznosima su sufinancirale gradnju poduzetničkih zona. Međutim, da je tada bio, to je isto kritika i ondašnjima, a pogotovo sada zadnje tri Vlade da nije bio donesen ovakav zakon. Da je bilo tada ne bi bilo niti ovakve rasprave. Ovako intonirane i ovako politički, ideološki obojene. Naime, ima još jedan problem zašto sve ovo što su danas kolege iznosili u svojim raspravama prije svega vrlo teško je ako nemate jednu viziju i ukoliko nemate strateškog generalnog plana, a da ne kažem sektorskih strategija na razini države. Tada se ne bi desilo da pojedine općine, gradovi manji, srednji, veliki ili da se desi ovo što se desilo u Zadru. Da li je razlog trafostanica ili nema investitora zainteresiranih za investiranje za gradnju tada bi se bilo definiralo strateškim dokumentom. Znači, ovaj zakon je nužan i trebalo ga je donijeti davno prije. Danas bi imali možda izmjene i dopune, shodno vremenu, shodno prostoru gdje jesmo i pogotovo ono što je izuzetno važno što u članku 5. citirat ću kaže: "Poduzetničke zone od posebnog gospodarskog interesa osnivaju se u cilju privlačenja strateških investicijskih projekata sukladno zakonskim odredbama". Taj zakon smo jučer imali u prvom čitanju. Ono što je bilo rečeno ovdje iz kolega koji jesu još uvijek aktivni ili su bili u lokalnim samoupravama da derogira funkcioniranje lokalne samouprave, pa ja bih bio sretan kao gradonačelnik kada sam 2005.primio prvi mandat da je taj zakon bio na snazi takav kakav je. bio bi sretan, mogao bih osigurati potporu koju nisam imao za osnivanje vlastite zone, nisam imao tu sretnu okolnost što u našem kraju sjeverozapadu nema državnog zemljišta, nisam imao od koga tražiti morali smo kupovati od privatnih, okrupnjavati zemljište, sređivati imovinskopravne odnose. Ali zašto smo to radili? Zato što smo imali zainteresirane investitore, znači ciljano smo investirali. Zona je podijeljena u 5 faza shodno i našim proračunskim mogućnostima tada do 2007.godine otkupljivali zemljište, investirali i zajedno sa ulagačima sa investitorima gradili smo poslovnu zonu. To je jedan model. Da je bila definirana strategija na razini RH, da je bio ovakav zakon daleko jednostavnije bi jedinice lokalne samouprave neovisno o svojoj financijskoj moći mogli realizirati ili ciljana realizacija. I danas ne bi imali 190 i nešto zona praktički slažem se možda je pregrubo rečeno da je bačen novac. Ja bih samo želio i nadam se da će se donošenjem ovog zakona sa ovim vjerujem ovo što je kolega Grubišić bio spomenuo da je ovo katalog ili inventura, vjerujem da je ministarstvo prije nego je donijelo ovaj zakon moralo imati jednu inventuru svega jer taj zakon ako ga iščitavamo pozitivno on i je baza mu je jedna inventura, jedan katalog da se vidi gdje smo i što smo i da će se sada moći daleko kvalitetnije i možda strateške investitore privući i oformiti jedan katalog što mislim da je intencija, iščitavam je iz ovoga zakona na razini nadležnog ministarstva da daje se investitorima potencijalnim da mogu ulagati i da imaju prostor slobodan. Iz ovoga ne mogu iščitati ove probleme, ne znam trafostanice itd. pazite uvijek postoji ono, ko kada imaš definiranu strategiju kada se opredijeliš za nešto onda ćeš naći način. Razloga možemo izmisliti na tisuće ili ih možda i realno ima. Slažem se, nije jednostavno nekoliko milijuna kuna investirati, otrgnuti da tako kažem svojim građanima i kupiti struju, da pojednostavim stvar. Činjenica je međutim vi govorite sada o struji kao da je od prije godinu i pol dana HEP stavio bravu, lokot na trafostanice ko da je do 2011.godine zaključno s njom sve bilo med i mlijeko. Pa ne možemo si kolege govoriti, budimo korektni o tom periodu. Nadalje, ono što je izuzetno važno po meni, kada se spominju ovi izračuni ja razumijem kolegu Hrga kao gradonačelnika dugogodišnjega međutim ako iščitavamo članak 23.koji govori o potpomaganju, nema ga nažalost ovdje ali vjerujem da će iščitati zapisnik, znači on govori "u slučaju potpore iz članka 19.ovog zakona za izgradnju i opremanje nove poduzetničke zone potpora je opravdana samo u slučaju kada ukupni iznos aktivirane raspoložive površine svih poduzetničkih zona u prostoru jedinice lokalne odnosno područne samouprave" odnosno. E sada ja si to tumačim da ja ne mogu osnivati novu zonu, tražiti zemljište od države, tražiti potporu ako na svojem području imam neku zonu koja je tek u fazi aktiviranja i sada bi ja htio još i treću. A činjenica je to neće biti zabrana jer naprosto to nije intencija ovog zakona da će se zbir svih županijskih zona jer pazite to u konačnici ne vjerujem, možda je nespretno ako je da li napisano ali ne tumačim si tako i nisam mogao iščitati iz rasprave i ministra Marasa da će spriječiti investitora da dolazi u neku zonu gdje on želi. Jučer smo razgovarali o strateškim projektima i vrlo dobro znamo da privlačenje kapitala nije jednostavno tu se svi slažemo. Međutim, ne možete vi nametnuti investitoru, ti moraš ići kod Marjana u Lepoglavu a on kaže neću hoću u Ivancu ili obrnuto. Pazite, tu definitivno ne vidim prepreku u ovome članku zakona. tim više što je kada se pogleda i generalno do sada što je radilo nadležno ministarstvo što radi Ministarstvo gospodarstva u kom smjeru idu zakonski prijedlozi naprosto ovo ne mogu ja ga naprosto tako ne iščitavam. Ono što se tiče zemljišta bilo je dosta govora o tome da se hoće darovati da se neće darovati zemljište, pa u najmanju ruku tu ne vidim ništa sporno. Malo smo kontradiktorni. Najprije kada se govorilo o Strategiji raspolaganja državnom imovinom doći će Zakon o državnoj imovini i sada kada se u ovim člancima govori o načinu gospodarenje, pa svatko tko je od nas gradonačelnik ili načelnik da li imaš gradsko zemljište i vrlo dobro znamo koje procedure moramo proći. Vrlo dobro znamo i ako daruješ nešto moraš imati debelo uporište zašto. Ono što je možda to je prije svega pitanje struke možda pravničkog dijela, naime zašto se desio i ovaj broj od 190 i nešto poslovnih zona koje nisu u funkciji. Bilo bi vrlo interesantno ukoliko su dostupni podaci, a vjerujem da bi sve zanimalo, naime kod osnivanja poduzetničke ili poslovne zone bilo industrijske zone, moraš imati riješene prostorne planove, moraš imati u strategiji razvoja jedinice lokalne samouprave uneseno to prije svega nego kreneš moraš imati feasibility cost benefit analizu znači jedan poslovni plan. Koliko od tih 190 i nešto poslovnih zona je imalo poslovni plan? Ne znam, ali vjerujem vrlo malo. Da su imali poslovni plan da se vidi isplativost ulaganja vjerujem da bi ova brojka bila daleko manja. Još jedanput ću ponoviti, podržati ću ovaj Zakon, definitivno. I žao mi je što ga nisu prethodne Vlade, jer ovo je tehnička stvar, svi ćemo se složiti. Velim ovo je politička govornica ali ovo je tehnikalija. I zato ću podržati ovaj Zakon i velim, žao mi je što nije donesen davno prije. Predsjedniče, potpredsjedniče, vama još jednom hvala na prilici.
Hvala lijepa. Evo imamo dvije replike. Prva je ona poštovanog zastupnika Branka Kutije. Izvolite.
Zahvaljujem se. Kolega Batinić kada sam govorio o struji jednako je i u vrijeme HDZ-ove Vlade i sada isto tako bilo. O tome sam govorio. I to je definitivno problem za sve nas, htjeli vi to priznati ili ne. Sami ste kazali da je teško odvajati novac za gradnju trafostanice. Kada je izgradite, platite PDV je li tako, izvođaču radova? I onda to poklanjate HEP-u i HEP vam još jedan puta naplati PDV na istu stvar. Ja o tome govori, to je doista nakaradno. I mi svi zajedno moramo se boriti da se to jednostavno riješi. E sada na koji način, otom-potom. Ali to, taj problem postoji i htjeli vi to priznati ili ne on predstavlja veliku zapreku u stvaranju preduvjeta poduzetnicima za ulazak u poduzetničke zone. Zato što jedinice lokalne samouprave jednostavno nemaju fiskalne kapacitete da mogu tako brzo graditi infrastrukturu.
Evo i odgovora uvaženo potpredsjednika Sabora.
Kolega Kutija slažem se, to nije problem od jučer, sami ste rekli, konstatirali smo da je to od … [[Govornik se ne razumije.]] vjerujem da će se sa restrukturiranjem samoga HEP-a i sa ovim stvarima koja nam se događaju oko tržišta električne energije, stvari pojednostaviti u tome dijelu. Međutim, velim, tko nešto želi naći će naći. Ne bih želio ovdje javno govoriti kako na koje načine sam morao organizirati sastanke itd., dovoditi struju, improvizirati za priključenje itd., nažalost ali morali smo veliku većinu preko 90% toga platiti iz gradskog proračuna. Naprosto takve su bile okolnosti. Ali da je bio ovaj Zakon, da je bio Zakon o strateškim investicijskim projektima, vjerujte mi da bi se i HEP morao makar je to bilo tada u vašoj nadležnosti da bi se morao prilagoditi novonastaloj situaciji.
Hvala lijepo. I sljedeća replika uvaženog zastupnika Ivana Šukera.
Gospodine potpredsjedniče, uvaženi kolega Batinić, članak 23. nije tehnikalija. I kada govorimo o puno ovih članaka ovog Zakona, njih 90, 5, 6% su tehnikalije. Međutim članak 23. nije tehnikacija. Zašto? Zato što neki procesi su počeli u vremenima kada je Hrvatska imala gospodarski rast 5, 6%. I mnoge jedinice lokalne i područne samouprave su mislile da će se gospodarskim zonama privući investitore. Međutim, od 346 u ovom trenutku što u funkciji, što u pripremi njih negdje oko 220, 230, znači negdje oko 110 ih nije u funkciji. I vi ako primijenite odredbu ovog članka 23. onda ove koje nisu u funkciji nažalost neće biti više u funkciji jer ne mogu dobiti potporu. I najveća tragedija da se tih neaktiviranih poslovnih zona upravo nalazi u jedinicama lokalne samouprave koje se nalaze na područjima koje imaju visoku nezaposlenost i koje su slabo razvijene i koje nisu interesantne investitorima. Vi dobro znate da sa gospodarskim zonama, dakle kada se krenula a to je bila ekspanzija 2004., 2005. kada se masovno poklanjalo zemljište jedinicama lokalne samouprave htjela se napraviti jedna tržišna utakmica da jedinice lokalne samouprave su svojim uvjetima od komunalnog doprinosa itd., privuku investitore na takav način u principu da se smanji pritisak na velike centre u Republici Hrvatskoj, da se malo ta gospodarstvo proširi po cijeloj Hrvatskoj. Međutim, došla je gospodarska kriza i imamo ovo što imamo. I zato ovaj članak 23. je vrlo opasan. Ja shvaćam, namjeru iz Ministarstva da ako nije izgrađeno 66% zona da ne treba sufinancirati okolo. Međutim, trebamo znati kako kada i kada su te zone nastale i zašto nisu aktivirane i onda taj argument naprosto više ne stoji. Druga stvar, pogledajmo na kraju krajeva Ministarstvo to ima, koliko je bilo zlouporaba tih gospodarskih zona, vrlo malo, vrlo malo. I zar zbog nekoliko zlouporaba treba srušiti sustav koji definitivno najlakše nudi gospodarski oporavak Republike Hrvatske [[Upadica: Hvala lijepa.]] Jer te zone, samo još jednu rečenicu, jer te zone imaju komunalnu infrastrukturu, investitor će sigurno tu doći. Investitor na ledinu gdje nema infrastrukture neće doći. Vi to jako dobro znate.
Evo odgovoriti će uvaženi potpredsjednik Sabora … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Naime, kolega Šuker sve ono što sam govorio u svom izlaganju vi ste sada kroz repliku mi potvrdili da sam bio u pravu. Kada sam kazao, tehnikalija, znači ja bih rekao, pogotovo članak 23. tehnikalija, ako ništa drugo onda radi forme jer se radi o formuli. I kazao sam u izlaganju da se ne bi bojao toga i ne bi bio protiv toga da je bio i 2005. Ista formula, potpuno identična. A zašto? Naprosto jer poslovnu zonu u svom gradu kazao sam otkupljivali smo zemljište, nismo dobili od države ništa. Morao sam, 2007. nakon ne dobivanja suglasnosti od Ministarstva, vi ste tada bili ministar za zaduženje grada, morao sam osnovati tvrtku u vlasništvu grada. Pa zato jer sam imao preko 100 i nešto posto više mogućnosti fiskalne da dobijem kredit ali nisam dobio. Ma, kolega Šuker, nemojmo se sada, vrlo dobro znamo različite političke opcije i kako je to funkcioniralo. Druga stvar, ono što je izuzetno važno, kažete da se ruši sustav, ma ne, ovo se uspostavlja, uspostavlja se ovim Zakonom se uspostavlja sustav. Sustava nije bilo i vi to vrlo dobro znate. Ekonomista ste po struci, financijaš i vrlo dobro znate da bez poslovnog plana nema uspješnog projekta. Bez poslovnoga plana. No, pustimo sve skupa, kažem ne treba ga intonirati ideološki, ovo je izuzetna stvar. Možda, ako život, praksa kroz 6 mjeseci, kroz godinu dana, pa doći ćemo na izmjene i dopune ukoliko se vidi da nešto nije saživjelo. I ove poslovne zone definitivno koje su sada prazne, pa to je intencija Zakona. Ukoliko dođe do investicija pa najprije će nahrupiti tamo nego kod mene ili kod Marijana gdje je već više od pola puno. Znači definitivno ne mogu se složiti s time i to je to. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeću će raspravu imati uvaženi zastupnik Marijan Škvarić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, poštovani zamjeniče, kolegice i kolega zastupnici. Drago mi je da je rasprava o zaista bitnim stvarima, a nama je najbitnije ipak u Hrvatskoj sad gospodarstvo, radna mjesta kako nova tako i zadržati postojeća, a sve to zajedno najkvalitetnije i najbolje se rješava preko poduzetničkih zona. Drago mi je posebno da je ova rasprava krenula u ovom dijelu argumentirano, da mi prije svega gradonačelnici, mogu reći ja osobno gdje smo zaista od početka 10 godina ulagali u poduzetničke zone i vidjeli i definirali su svoju strategiju, cilj da razvoj gospodarstva je itekako bitan. Ali opet moram reći iz svog iskustva da za taj dio ovog zakona uopće ne bi ni trebalo. Pa zašto, zato što ovaj zakon definira u biti potpore i investicije u zone, a mi koji smo velikim dijelom sam taj dio proveli preko vlastitih proračunskih sredstava, koje inače naši gradovi i općine sjeverne Hrvatske su itekako mali i bilo mi je zanimljivo kada je evo gospodin ministar bio kod nas i zahvaljujem jer zaista ministar je obišao sve naše …, sve zone i vidio je situaciju. I kada smo definirali da praktički dva svoja proračuna smo uložili u naš razvoj zone, da uz praktički minimalne potpore s drugih razina da je to ono što smo zaista i kada znamo što želimo, znamo što su nam prioriteti i da smo spremni za to uložiti i sad ispada da smo se naučili da ništa ne dobivamo ili da u biti sad kao pozicija bi mogli onako kao što je prije bilo da se dijeli zaista šakom i kapom neargumentirano tamo gdje treba i gdje ne treba. Idemo si na neki način definirati argumentirano, transparentno pravila igre, ali ja sam za to i pravila igre i red moraju biti uvijek. A šta u tom dijelu ipak se definira? Ono što je rečeno zbog čega nam to treba od … poduzetničkih zona 123 koje nema aktivnosti i kad definiramo koliko je uloženo u sam dio same zone plus vrijednost zemljišta ispada da smo zaista jedno milijardu danas zaledili u jedan sustav koji nema rezultata, da smo tu jednu milijardu uložili tamo gdje treba, gdje ima aktivnosti, gdje ima poduzetništva onda danas ne bi razgovarali o tom dijelu broj nezaposlenih … Hrvatske. Ali sad kad govorimo također kada smo u dijelu ovog zakona i kad govorimo o konkurentnosti same poduzetničke zone onda je tu također isto jedno veliko pitanje. Pitanje naše zone što sam rekao gdje smo si sami, svaki kvadratni metar otkupili svojim vlastitim sredstvima, mada smo isto okruženi državnim zemljištem kada smo definirali prostorni plan i kada smo dali da nam se prihvati odmah je odbijeno da mi to državno zemljište ne možemo dobiti nego smo se morali povući na čestice gdje smo otkupljivali svaki kvadratni metar. Istovremeno kada u tom trenutku svu infrastrukturu za koju ste vi prije svega nadležni, to je prije svega pristupne ceste, ceste unutar zone, to je kanalizacija, to je javna rasvjeta, to su nogostupi. Kada većinu financirate iz svojih proračunskih sredstava nemate potpore. Kako bi … nekome tko dobije 80 hektara besplatno državnog zemljišta, uz to još dobije 25 milijuna kuna, nek mu se nađe da i taj … dio opremi, pa još u onom dijelu mu se pomaže da kad doše eventualni investitor veli se nemoj ići nigdje drugdje, odi samo te i te zone. Onda je pitanje kako biti konkurentan danas … i tu zaista molim Ministarstvo da proširi malo u tom dijelu određeni sustav da se vidi kako i tko je na neki način došao do svoje zone, kako je razvio svoju zonu i da u tom dijelu onda o tim potporama itekako vodi računa, da se zaista ne dogodi u tom dijelu onda mi ispadamo naivci tamo gdje se puno više neargumentirano ulagalo, da se sad treba još više njima dati da možda završi ono što ima ili da u nekim stvarima se još više njih potakne. Ajmo ipak u ovom jednom prijelaznom razdoblju malo drugačijim argumentima itekako vidjeti što. Ustrojen je jedinstveni registar poduzetničkih zona, itekako to treba, da to bude transparentno, baš da tu budu svi čimbenici i dobra analiza da se vidi svi kako i na koji način imamo zone. Ono što je rečeno oko problema oko ulaganja i financiranja, slažem se, rekao sam što je u ingerenciji lokalne samouprave, a ono ostale stvari nam se treba pomoći, pomoći da zaista ne trebamo i mi financirati vodovodni sustav, to ima koncesionar za vodoopskrbni sustav. Ono što je najbitnije isto trafostanica ne samo što je bilo najlošije oko tih PDV-a nego je to što vi morate platiti recimo jedan megavat trafostanice od svojih sredstava i sad ste vi ti koji morate prodavati … snagu. Nikad nećete taj megavat prodati, uvijek je … postotak oko … posto, znači vi ste 30% još više svojih sredstava nekome omogućili da dođe do takvih kapaciteta. Ono što je najbitnije, također ovdje se i definira kako biti konkurentan kad vam dođe investitor u vašu zonu. Najčešće iz svog iskustva vas investitor svaki ucjenjuje, ucjenjuje na način da dođe k vama i ponudi određenu ponudu koliko će tu zaposliti ljudi, kolika je vrijednost investicije, koje vrste je investicija, koja je vrsta ulaganja i naravno nakon vas prođe još 5-6 poduzetničkih zona. Svakom sljedećem nudi ono što ste mu vi rekli, nudi … čuj ako hoću kod tebe napraviti tu svoju investiciju da li ćeš ti ponuditi još nešto manje. E pa sad kako ćete … tko je dobio, što sam rekao na početku, besplatno zemljište, još veliki … za investicije, on može ići sa cijenom 0 prema investitoru i bit će zaista itekako konkurentan. Mi imamo jednu cijenu ispod koje ne možemo ići jer znamo točno koliku ima vrijednost ulaganja po kvadratu ili po hektaru i to je minimalna cijena koju moramo nekome ponuditi ili zaista ako idemo ispod cijene ja mislim da onda činimo jedan veliki prekršaj jer ne možemo nešto prodavati za ispod nego što realno to vrijedi i tu nismo konkurentni. I na taj način bi trebalo … malo vidjeti, analizirati koliko je cijena na neki način hektara zemljišta u Hrvatskoj, imate od 0 kuna, 2 kune pa imate i do 100 eura i tu bi trebalo ja mislim Ministarstvo itekako voditi računa o tome da na generalnoj razini, državnoj razini uskladimo te cijene, da investitorima itekako ponudimo gdje može investirati i pod kojim uvjetima može investirati dok dođe do toga da nas mogu nekako ucjenjivati. S druge strane, uz taj dio što bi Ministarstvu trebalo pomoći govorimo o načinu potpore odnosno na koji način se definiraju kriteriji, zone i to prema veličini, tipu aktivnosti, … [[Govornik se ne razumije.]] ali bi morali vidjeti, napraviti sektorske analize ma koje područje može imati kakav investitor. Da li će to biti poduzetnička zona namijenjena za imamo više razina da li će biti za metalnu industriju, tekstilnu industriju, drvnu industriju, automobilsku industriju moramo početi na razini Hrvatske definirati sektorski šta se kome najviše i bolje isplati. Ne može imati po cijeloj Hrvatskoj sve te analize. Ja bih isto htio kao gradonačelnik možda da se na našem području rade avioni ili rakete za Mars. Ići ćemo valjda na Mars, ali to realno nije moguće. Sad nam se dešava što je inače slučaj za jedno ulaganje koje vam treba 200 elektrotehničara cijelom području mi tih ljudi nemamo. I ljudski kapaciteti itekako u tim resursima trebamo vidjeti kako razvijati te zone. Znači to je itekako kompleksan pristup i pojam razvoja zona … [[Govornik se ne razumije.]] zaista je da se održavaju i rade se na lokalnim samoupravama, regionalnim samoupravama, županijama ali država odnosno ministarstvo mora o tom dijelu biti na svemu tome. Ono što bih također isto spomenuo da isto ministarstvo pošto smo jučer imali oko ovih strateških investicija većih razina ovo su isto strateške investicije manjih razina ulaganja u poduzetničke zone na nekih hektar, hektar i pol do nekoliko hektara gdje također mora pomoći oko prije svega rješavanju imovinsko-pravnih odnosa. Evo ja bih spomenuo samo slučaj kod mene. Jedno čisto izmiještanje potoka u poduzetničkoj zoni koji potok krivudavog toka ima da se stavi u jedne okvire i da dobijete jednu česticu koja bi mogla biti kvadratnog oblika i pravokutnog oblika. Samo to izmiještanje čestice iz jednog koridora kojeg … [[Govornik se ne razumije.]] dopustilo na jedan drugi dio traje godinu dana. Nismo uspjeli još riješiti, jer treba proći šest razina, prije svega Ministarstvo gospodarstva, poduzetništva i obrta, Ministarstvo poljoprivrede, onda treba u tom dijelu Državno odvjetništvo dati svoj obol, vraća se u AUDIO. I naravno svatko od njih će dati nekakvu svoju primjedbu koju onda opet se sve vraća ispočetak. A recimo samo jedna takva stvar moguće da li ćete vi taj dio zaokružiti u svojim česticama i omogućiti da prodate zemljište. Ako nemate to u nekim okvirima da nakon tog dijela … [[Govornik se ne razumije.]] rok od mjesec dana vi potencijalnom investitoru ne možete reći da li on može i u kojim uvjetima može doći u vašu zonu. Znači, u svakom slučaju ono što je rečeno na ovom dijelu ovaj zakon nam treba, treba nam transparentnost, treba nam argumentacija i treba nam zaista potpora koja će nam dati resorno ministarstvo i to potpore infrastrukturne prirode treba nam za ulaganje. Lokalne jedinice mogu to svoje jer negdje od milijun do dva milijuna kuna je ulaganje u jedan hektar poduzetničke zone tako da za neke lokalne jedinice to je veliki problem. Ja se divim, čudim velikim gradovima recimo gdje imamo 50 milijuna kuna proračun, 3000 stanovnika veličina nekih dvadesetak kvadratnih kilometara. Njemu je teško investirati u svoju zonu. Mi koji imamo 10 milijuna kuna … [[Govornik se ne razumije.]] kilometara to je isto ono itekako. Zato da zaključim. Zaista nam trebaju radna mjesta, treba nam razvoj gospodarstva i to moramo zaista postići transparentno, argumentirano i zaista očekujem pomoć od države jer lokalna samouprava to treba i svima nama i taj zakon tako podržavamo. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeći za raspravu Boris Kovačić. Izvolite kolega.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine zamjeniče sa suradnikom, gospođe i gospodo zastupnici. Evo dozvolite mi da najprije istaknem, odnosno izrazim svoje žaljenje što i prije nije bilo ovakvog zakona, ovakvog teksta, a evo i gospodin Šuker me je podsjetio možda baš kad je bio bum poduzetničkih zona 2004. i 2005. Pitam se ne bi li bilo dobro da smo onda ugledali jedan takav zakon, iako naravno nisu to godine prapočetka poduzetničkih zona i poduzetništva ali bio je to tada jedan bum. Pa evo na neki način ću se nadovezati na raspravu gospodina Škvarića jednim dijelom dakako kada je govorio i o poduzetničkim zonama, a i o poduzetničkim potpornim institucijama. Već je danas ovdje rečeno od više govornika da su evo poduzetničke zone ipak zaživjele. Izraženo je i mišljenje i stav da ih je možda ipak ukupno previše u Hrvatskoj. Znamo da je to sve i da smo se svi tada osokolili baš tih godina kada se govorilo o 400 odnosno o 600 poduzetničkih zona u Hrvatskoj i to velikih, kada se govorilo i iznosili različiti primjeri iz inozemstva, pa se tad pričalo da ne znam svako selo u Irskoj ima poduzetničku zonu. Naravno da to nije bila istina, osobno sam se osvjedočio ali manje je to važno. Ipak su one saživjele. Također i ove poduzetničke potporne institucije su isto u jednom dijelu saživjele i dobro da jesu bez obzira što su kako je i rečeno u uvodnom izlaganju dosta zanemarivane u proteklom periodu. No, u pravu je i ministar Maras pogotovo kada je govorio u uvodu o selektivnom dodjeljivanju i mislim da je pri tome mislio i na zemljište, ali i na potpore. Točno je, pa to smo svjedoci da je vladao po meni prečesto princip te selektivnosti koja je imala jednu visoku korelaciju u odnosu na boju centralne vlasti i boju vlasti na razini jedinica lokalne odnosno područne samouprave. I to ne samo, nije se tu radilo samo o selekciji kod dodjele zemljišta o čemu je možda bilo danas ovdje najviše riječi. Naravno da se radilo i o toj jednoj, po meni negativnoj selekciji novčanih potpora, ali i ono što je po meni možda ili jednako važno ako ne često i važnije od ovog, a danas ne znam da li je bilo gotovo ili ne spomenuto ili možda evo nisam bio dovoljno pažljiv pa je možda netko o tome govorio ali i u svekolikoj logistici ne samo od centralne vlasti od Vlade RH znam za takve primjere preko ministarstava, preko drugih državnih institucija itd. Taj doprinos, pogotovo za te jedinice i takve jedinice lokalnih samouprava je nemjerljiv. Njega je teško izmjeriti. I to je ono što je vrlo značajno i vrlo važno. I tu je bilo selekcije, nažalost. Danas se nije ni govorilo, evo već sam spomenuo ovaj boom možda 2004., 2005., teško je locirati baš godine. Međutim naravno da ti ne samo investicijski ciklusi nego i nukleusi tih zona nastali su i davno prije. Još možemo govoriti ako baš hoćete iz bivše države. Ali isto tako svjedoci smo da su se određene zone razvijale na određenim područjima dok je još veliki dio teritorija RH bio okupiran prije '95. i ranije. I naravno taj jednom stvoreni potencijal, ta jedna gruda snijega teško je onda i nadoknadiva posebno na područjima koja smo i krstili od posebne državne skrbi ili neka druga područja. O tome danas nismo govorili. Možda nije ni potrebno o tome svemu govoriti jer to je sada povijest. Mi danas govorimo o tekstu zakona koji evo treba uvesti više reda. I to je ono što mi se čini da je najtočniji izraz, o tome je govorio i ministar i neki od diskutanata. A evo i rekli smo maloprije, istina kroz repliku, a kada se uvodi u bilo koje područje društvenog života više reda diže se obično galama. I meni je jasno zašto se diže galama. Ako ti uzimaš nekome kroz ovu nazvali smo je danas paušalnu selekciju, znači kroz jednu paušalnost, kroz jednu autonomiju donošenja odluka koje molim lijepo na sreću, ipak na sreću, urodile su i plodom. Ovdje su spomenuti i to moramo svi prihvatiti pa i podržati pozitivni primjeri. I nasreću da je tako. Kamo sreće da su to možda sada daljnje lokomotive razvoja naše zemlje. Bez obzira evo na koji način se došlo do tog, ali da je tako bilo, bilo je. Molim lijepo. I sada uvodimo red, imamo tekst zakona koji možda može biti i bolji molim lijepo jel'da ali pitam se još jednom po drugi puta pa zašto ga nismo imali prije? Ja bih bio sretan i da ga danas recimo mijenjamo. Da imamo danas možda prve ili druge izmjene i dopune tog zakona kako ga već zovemo o unapređenju poduzetničke infrastrukture. I naravno i zbog sveg ovog, a i drugih primjera jer je ovdje bilo i riječi i o namjenskom korištenju sredstava, pa ja danas ne mogu vjerovati da sredstva nisu namjenski korištena. Ja sam trajna naiva, molim lijepo, ali uvjeravaju me neki da mnoge zone, ne samo zone i ovi ostali poduzetnički potporni instituti su nastali da su sve dobili. Ja dolazim iz jedinice lokalne samouprave gdje ne mogu reći da nešto nismo dobili. Jesmo, i zahvalni smo itekako. Ali, spomenuto je ovdje mi nismo ni precizno izračunali koliko smo mi proračuna naših potrošili u izgradnju tih naših zona u prošlom desetljeću. Pa evo zbog toga mislim da je potrebno uvesti reda, zbog toga se zalažem za donošenje ovog zakona i dakako da ovaj tko ima protiv što piše u članku 1. molim lijepo teksta da se ovim zakonom prije svega uređuju pitanja određenja poduzetničke infrastrukture, vrste i kategorizacija poduzetničkih zona i poduzetničkih potpornih institucija. Da se ustrojava registar. O tome je bilo danas riječi. Pa ja čak tu sad izražavam čuđenje pa kako to i prije nismo imali bez obzira na koju Vladu. Pa sad evo i ovu našu pa i prije godinu dana. Ustrojavanje registra, pa tko može imati protiv toga nešto, odnosno izgradnju sistematizirane baze podataka poduzetničkih zona i poduzetničkih potpornih institucija u Ministarstvu poduzetništva i obrta kao nadležnom tijelu državne uprave za poduzetničke zone itd., itd. I na sustav i potpora, odnosno preduvjeta i kriterija odobravanja potpora za unapređenje poslovnih aktivnosti poduzetničkih zona i poduzetničkih potpornih institucija. I sada bi još možda mogli govoriti ne znam i o članku 10., 11. i 12. zakona ali vjerujem da su prije svega u dobroj namjeri napisani. Članak 25. ja ne vidim ništa protiv. Mene je malo zbunjivao članak 32., ali iščitavam iz njega, a to je ovaj predzadnji članak ako se ne varam, ali iščitavam iz njega da nemaju potrebe one jedinice lokalne samouprave dostavljati podatke jer očito već je stvoren taj registar s obzirom na propise koji su prije bili na snazi. 25 sekundi, iskoristit ću ipak to. Kada je zastupnik Popijač govorio, a on je ustvari najbolji pokazatelj i ustvari dokaz da je ovo točno o ovoj neselektivnosti o kojoj sam govorio, kada je on spomenuo uspješnost HDZ-ovih gradonačelnika. On je u svojoj raspravi to u jednom trenutku pa zar to upravo i nije dokaz te selektivnosti o kojoj sam i ja govorio. I vrijeme mi je isteklo [[Upadica: Tako je.]] Hvala potpredsjedniče.
Hvala i vama. Dalje nastavljamo Josip Borić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Pa evo moram reći da najprije da nisam uopće mislio razgovarati o ovome danas tj. imati pojedinačnu raspravu ali kada je ministar došao sa stavom da nitko ništa nije radio do sada, da povijest počinje od 12.mjeseca 2011.godine osjetio sam se prozvanim da nešto i kažem. Tim više što i sam ministar u prijedlogu zakona navodi da ta povijest postoji, da ona traje od 2004.kako je ovdje napisano do 2012. i da su ustvari poduzetničke zone svih vrsta jedna dobra priča bez obzira koliko se ona htjela omalovažiti od aktualne vlasti da bi ovaj zakon izgledao bolje. Brojke govore dovoljno za sebe, znači da postoji određeni registri jer kada vi napišete 46935 djelatnika pa pogodite u pet onu zadnju decimalu znači da nešto postoji, netko je nekakve podatke dostavio, a da ne govorimo o površinama ili o ukupnom ulaganju koje je u zadnjim brojkama 352 kune, znači da nešto ipak postoji da je nešto ostalo i da to se ne može mijenjati nekakvim izlaganjem ministra koji kaže evo mi tek sada ovakvim prijedlogom uvodimo red. Ja dolazim s otoka Raba i imamo dvije poduzetničke zone ili radne zone, možemo ih zvati kako hoćemo. Jedna u općini u kojoj živim, druga je kaže ovdje radijus 20km, imamo zračnu liniju, imamo cestom je malo duže nadam se da opet jedan diskutabilan kriterij što je to 20km radijusa i zašto da ovisimo jedni o drugima, uspješni o neuspješnima i zašto da se svi zbrajamo po jednakim brojkama, pa to kroz ovu formulu koliko god bio matematičar ne mogu je ili teško mi je primjenjiva jer rekao je i potpredsjednik ostavlja dvojbu. Jer ako piše ukupno aktivirana površina poduzetničkih zona u JLPS u jedinicama lokalne, područne samouprave ili kada u stavku 2.piše ukupni iznos aktivirane raspoložive površine svih poduzetničkih zona unutar prostora jedinica lokalne odnosno područne (regionalne) samouprave, jasno je da mi ne možemo steći jasan kriterij na što se to odnosi. A zašto to kažem? Zato jer mi u Primorsko-goranskoj županiji imamo 26 poduzetničkih zona koje su iskazane kroz prostorne planove kao namjera kao želja da se razviju od 36 lokalnih samouprava, znači da svega 10 njih nije unutar vlastitih prostornih planova planiralo takva područja. Neka područja kao što su Općina Matulji u tom obuhvatu recimo prostornog plana imaju preko 300 hektara namijenjenih za radne zone poduzetničke zone, a ukupno danas aktivirano svega 8. Kome da računamo ona 282 hektara? Onima koji su uspješni, da iz zbrojimo u ovu formulu i kažemo vi tamo koji nešto radite vi ne možete dobiti državno zemljište jer onaj tamo koji ništa ne radi, a obuhvatio je veliku površinu jednostavno vam to ne dozvoli. Jeli to dobar kriterij? Nadam se da će o tome predlagatelj razmisliti i da će nam dati jasnu nedvosmislenu poruku što to znači. Jer kada slušamo ova objašnjenja o državnom zemljištu uvijek se kroz ove rasprave u Saboru dovodimo u pitanje što je bilo prije, kako ono kažu kokoš ili jaje. Svi zaboravljamo 15,2,'91.jedan datum koji je mnoge lokalne samouprave doveo u mnoge dugotrajne procese sa RH upravo po pitanju šumskog zemljišta. to je nekada u bivšim skupštinama općina u njihovim prostornim planovima vodilo se u statusu općenarodne imovine i izvan znači sve što je bilo van obuhvata građevinskih područja naselja stvorilo je današnji problem lokalnih samouprava. Mi imamo vrlo atraktivna područja koja su u vlasništvu RH i gdje mnoge lokalne samouprave pokušavaju dokazivati da su ti prostorni planovi koji su tada u gotovo 50% općina bili vrlo neprecizni zapravo njima nanijeli štetu i u mnogim procesima mnoge lokalne samouprave pokušavaju doći do vlasništva nad tim zemljištem. I što je onda tu nelogično da država i dalje pokušava stvoriti veću vrijednost na zemljištu s kojim uopće ne upravlja? Zašto nam je problem ako lokalna samouprava dobije državno zemljište, radi 1, 2 ili 3 primjera koji su zlouoptrebili možda dobru namjeru države pa ćemo zabraniti svima. A i država je sama kažem došla administrativnim putem do svog vlasništva tj. upisivala se kao RH i danas kroz brojne postupke ipak popušta ili gubi i lokalne samouprave se tu i tamo negdje upisuju na takvo zemljište. Mi smo imali veliki problem u poduzetničkim zonama jer su te čestice državnog zemljišta vrlo velike. Bio je problem cijepanja. Nismo mogli cijepati bez lokacijskih dozvola ali lokacijsku dozvolu nismo mogli imati bez … i tome se doskočilo i riješilo. Danas se može cijepati unutar granica urbanističkih planova zona i taj posao ide dalje. Tko će iskoristiti priliku i nešto napraviti? Onaj tko želi, tko je uspješan načelnik, gradonačelnik, takve ljudi prepoznaju i nema smisla ih stavljati u isti koš sa svima ovim ostalima kao što ih stavlja ova formula. Rekao sam primjer druge zone na otoku koja se isto obećava godinama da bi počela pred izbore i tamo se nešto financira. Ako je županija SDP, grad SDP županija sufinancira sve što može, dobijete recimo par 100 tisuća kuna. Ako je HDZ općina ne dobijete ništa. Danas čujemo brojne primjedbe s druge strane da nisu mogli pristupiti nikakvim sredstvima. A govorimo o 356 zona. Pa nisu valjda u svih 356 lokalnih samouprava bili HDZ na vlasti. Pa mislim da to nema smisla. Nije nas nikada bilo toliko na vlasti. Jest doduše 200 i nešto ali nikada 356. Znači da je i netko drugi imao pristup. Da li da mi danas pričamo o tome da ni mi ne možemo doći nigdje i pitati nekoga za bilo koju kunu naprosto zato jer ih nema. I zato sam očekivao od ministra, mi imamo aktualni problem. On je ministar poduzetništva i obrta. Mi imamo problem na tržnicama danas. Tisuće ljudi izlazi na ulicu jer su pritisnuti fiskalizacijom. Nemaju s kime razgovarati. Tvrde završiti ćemo svi na birou za zapošljavanje. Je li to interes države? Gdje je ministar obrta, poduzetništva? Oni su valjda u nekakvom takvom obliku. Nisu i tamo valjda svi nakupci i prekupci. Pa zašto im se ne pomogne? To je pravi posao ministra. Da pomogne, da razgovara on sa ministrom financija. Da nađe rješenje za njih. Nažalost, kažem, bavimo se sa ovakvim pričama i onda kažemo da je 40% površina gubitak, da taj gubitak iznosi na milijardu i 700 uloga države kroz direktno financiranje i ustupljeno zemljište da je gubitak 680 milijuna kuna za državu. Država koja je dala zemljište procijenjeno prije … [[Govornik se ne razumije.]] prije obuhvata prostornog plana, kod mene jedno obično brdo, mjesečeva površina na kojem je i noga jedva skupila, procjenjuje se valjda na nekoliko milijuna kuna. Ali valjda je netko aktiviranjem zone nešto i napravio. Vratio toj državi. Samu ću reći kroz eksploataciju mineralnih sirovina milijune kuna za naknadu za eksploataciju da bi se složili platoi. Pa je li to onda gubitak? Mislim da nije. I normalna vlast, vlast koja drži do lokalne samouprave ne može se ponašati na način da unaprijed uvijek na jednom, dva ili tri primjera stvara oblike zakona koje onda svi ih stavljaju u isti koš a onda oni koji su uspješni moraju čekati ove neuspješne, a ovi neuspješni nikako da dostignu ove koji su uspješni. I tako nam se nudi već godinu i pol dana, mi pozdravljamo, evo kaže kolega Kajin danas, on pozdravlja i ovaj Zakon. Donosimo zakone, jedan veliki broj i jednoglasno, ali naše gospodarstvo je gore nego što je bilo. Bez obzira na sve dobre želje. Kaže ministar financija mi smo pred bankrotom. I što sada? A svi su zakoni savršeni i odlični. Mislim da ovaj Zakon nije bio niti je velika revolucija, niti je veliki dobitak administriranje, netko je rekao danas priručnik ili upute za uporabu poduzetničkih zona.
Hvala. Imamo prijavljene dvije replike. Prvo se javila Nada Turina-Đurić. Izvolite kolegice.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolega Borić, srećom da možda kada se govorio o ovako lokalno, odnosno područno, ovdje sjedi još netko valjda iz Primorsko goranske županije koji isto nešto zna pa da ne ostane jedina istina ona koju ste vi izrekli. A izrekli ste jednu potpunu neistinu. A to je da Primorsko goranska županija je selektivno financirala ulaganja u poslovne zone u jedinicama lokalne samouprave što apsolutno nije istina i do tih podataka se može doći, koliko i gdje je ulagano. Ali ono što je Primorsko goranska županija napravila već davno a ustvari na tragu upravo ovih kriterija koje se sada donose je da je unatrag 8 godina sa tim skromnim, relativno skromnim sredstvima koje je imala namijenjeno za infrastrukturu u poslovnim i opremu poslovnih zona jedinicama lokalne samouprave sredstva dodjeljivala onim poslovnim zonama koje su već realizirale određene projekte odnosno tamo gdje se je počelo sa poduzetničkom aktivnošću. A ako ste slučajno mislili na to da poslovna zona Kukuljanovo, odnosno poslovna zona Bakar nije dobivala sredstva iz županijskog proračuna činjenica da ako je dobivala je dobivala minimalna što je sasvim logično s obzirom da je to između ostaloga najveća zona ja mislim još uvijek u Republici Hrvatskoj. Mi ju nažalost zovemo industrijskom zonom, ona industrijska to nije, odnosno ona je industrijska u jednom jako malom dijelu. I o tome bi se isto dalo razgovarati koliko je ona u stvarnosti uspješna u svom naumu i cilju da bude industrijskom, ona je više trgovačka jer bi uvjetno mogli reći poslovna, najveća poslovna zona u Republici Hrvatskoj. Ali definitivno morala sam upozoriti nije istina da se na selektivan način to činilo, odnosno činilo se na selektivan način ali prema određenim kriterijima koje je donijela Primorsko goranska županija. Hvala.
Hvala. Imamo odgovor, kolega Borić.
Evo, kolegica je sve lijepo rekla. Nije se činilo ali se činilo. Tako da ja stojim pored svome. Znam što smo mi dobili u našoj općini. Druga zona je u nastajanju ništa se tamo ne dešava. Dobili su ove godine zato što su SDP četiri, ja mislim 350 ili 400 tisuća kuna. Mi koji smo u funkciji gotovo, počeli su prvi investitori raditi svoje objekte, oni jednostavno, mi ne možemo dobiti ništa. To … [[Govornik se ne razumije.]] i nadam se da će ovaj konačno Zakon sada kako kaže kolegica razvrstati i zonu Kukuljanovo koja je vrlo uspješna ali je neuspješna po njoj. Pa je onda u dijelu ovih nekoliko kriterija vjerojatno velika zona sa sve ove tri podskupine može biti sve kako se kaže ovdje i trgovina i mješovita zona i prerađivačka i logističko distribucijska. Vjerojatno će to ovaj Zakon riješiti. Jer zaista tamo ima svega. A što će to značiti onda u poslovanju, evo bio je ovdje i gradonačelnik, nažalost nije dočekao pojedinačnu raspravu, otišao je, upravo zahvaljujući njemu i njegovim aktivnostima ta zona se pomaknula i vlasti HDZ koji je to znao pokrenuti u funkciju i zadnjih 8 godina 2000 novih radnih mjesta je sasvim dovoljno dobro opravdanje da u županiji u kojoj je svakog dana sve više nezaposlenih bude ipak uspjeh s kojim se možemo pojaviti pred ljudima, stavit svoje ime i pobijediti na izborima, bez obzira što netko rekao. Za mene je to zona koja smeta sve ostale. Pokušava i Grad Rijeka doći do svog dijela, ali nažalost evo ipak je to Grad Bakar koji vrlo vješto i dobro vodi tu zonu.
Hvala. Sljedeća replika, Ivan Šuker. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Boriću, danas praktički cijeli dan ovdje u sabornici slušamo da se ovaj zakon donosi zbog toga što je nered, što se ne zna, što ovo ono, međutim vrlo je interesantno da predlagatelj zakona u svom uvodnom dijelu praktički u hektar zaposlenika u kunu donosi podatke koliko se praktički u gospodarske zone uložilo otkad se ti projekti vode. Ako je to nesređeno stanje, onda otkud ti podaci? Znači da ti podaci postoje, znači da su ti podaci postojali i da ste ih vi vjerojatno …, uglavnom oni postoje. Prema tome, a sve što je isplaćeno iz proračuna i sve što je dano preko Državnog ureda za upravljanje imovinom je negdje evidentirano i to postoji. Prema tome, priče su i politička demagogija na kraju krajeva zbog toga je nažalost danas i došlo do ovakve rasprave kakva je bila, zbog toga što je gospodin Maras naprosto htio uvjerit da je on guru malog poduzetništva. Ako je guru malog poduzetništva onda je trebao otići onim kamiondžijama na Bajakovo jer oni su poduzetnici i uvjeriti ih da nisu doneseni određeni akti, da određene državne službe nisu bile pripravne na ovo što nas čeka iako smo znali što će nas čekati iz iskustva što se Sloveniji dogodilo kad je ušla u Europsku uniju, ista stvar se praktički nama dogodila. I nije se moglo dogoditi da špediteri koji su radili na Bregani naprosto stane i da će onih par špeditera koji su radili na Bajakovu i na drugim prijelazima preuzet njihov posao. To su isto poduzetnici i o tome je netko trebao voditi računa. Ali nešto o tome što znači fabriciranje ovih zakona ću nešto više reći i osvrnut se na konkurentnost Hrvatske pa ćete vidjeti što je jedan od osnovnih argumenata zašto u ocjeni konkurentnosti Hrvatska stoji tako nisko, ali kažem o tom kasnije. Ali ponavljam, iz neuređenog stanja vrlo interesantno da imamo podatke praktički u kunu koliko smo uložili novaca. Vrlo interesantna neurednost.
Hvala. Imamo odgovor, kolega Borić.
Kolega Šuker, ja sam to i rekao u svojoj raspravi odmah na početku. Dobro, svatko ima pravo reći što želi i misli, međutim tu se uvijek polazi sa tih pozicija da je uvijek sve do sada bilo loše, a da nam je danas super i najbolje, a mnogi koji šetaju ulicom prosvjeduju itd. da to rade valjda iz obijesti, ne znaju što će. To jednostavno ne stoji i kažem odgovoran ministar bi priznao moguće i pogreške. Pa i ovaj hitni postupak, pa i sve ono što smo mi jučer rekli ministru gospodarstva kroz Zakon o strateškim investicijama, da se konačno usklade i pokušaju složiti nešto smisleno da znamo gdje idemo i gdje ćemo doći, jer ovo da do sada kažem ništa nije valjalo, pa ako je bilo aktivirano 190 zona i zaposlilo se 50 000 ljudi da je bilo moguće valjda i da nije bilo vremena recesije u koju smo ušli i krize, da je bilo aktivirati i ovih 150 ostalih poduzetničkih zona i moguće još 50 000 radnih mjesta mi danas ne bi pričali o ovakvim brojkama nezaposlenih. Da li je gubitak onih 680 milijuna kuna i da li je sve ono što je uložila država, a to su nevelika po meni sredstva, vraćeno kroz PDV, kroz ulaganje jedinica lokalne samouprave, kroz ulaganje poduzetnika, kroz prihode koje ostvaruju lokalne samouprave na osnovu dohodaka ovih 46 000 zaposlenih. Je li taj iznos veći od milijardu i pol kuna, pa da su i ove neuspješne, neaktivirane bile greška. Nisu, i zato kažem da su priče o poduzetničkim zonama uspješna priča, a gdje će završit pokazat će vrijeme kroz godinu i pol dana, dvije, što smo se mi to pomakli i gdje nam je to bolje temeljem ovog zakona.
Hvala. Sljedeći za raspravu Draženko Pandek. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Sabora. Poštovani zamjeniče ministra sa suradnikom, uvažene kolegice i kolege. Dakle Prijedlog zakona o unapređenju poduzetničke infrastrukture donosi rekao bih prvenstveno uvođenje reda, što je već nekoliko govornika s ove strane istaknulo s čim se potpuno slažem, dakle uvođenje reda u područje poticanja projekata poduzetničke infrastrukture. U naslijeđenom sustavu nismo mogli biti zadovoljni sa zatečenim stanjem. Jasno je da se primjećivalo da sredstva usmjerena na poticanje razvoja i izgradnju npr. poduzetničkih zona u određenim područjima jednostavno nisu davala rezultata, dakle to govore ove brojke o kojima smo pričali. Od 346 poduzetničkih zona 196 je aktivnih bilo, 27 se nešto započelo s gradnjom, a 123 zone nije bilo nikakvih poduzetničkih aktivnosti. U one 346 poduzetničke zone u kojima su bile aktivnosti bilo je dakle zaposleno preko 46 000 osoba, dok u ove 123 nije bila zaposlena niti jedna osoba, a i za te zone su također do sada bila izdvajana sredstva, očito u velikom broju slučajeva bez pravog ekonomskog rezona. I mišljenja sam evo da se ovim zakonom tome staje na kraj, da se uvodi nužni red jer ulaganje sredstava u neperspektivnu poduzetničku zonu samo s ciljem dakle da se novac potroši dakle da bi eto mogli reći da je određeno ulaganje izvršeno ili zbog nekakvih političkih rezona ne radi samo štetu u visini uloženih tih sredstava nego radi onu štetu u vidu izmakle koristi koja bi nastala da su ta sredstva uložena tamo gdje možemo očekivati korist i dobit od tog ulaganja. Istaknuo bih eto onda i nekoliko mjesta u zakonu za koje posebno smatram da će pridonijeti cilju koji se ovdje želi postići, dakle cilju racionalne, učinkovite i gospodarski opravdane dodjele potpora. U prvom redu, dakle uspostavlja se jedinstveni registar poduzetničke infrastrukture u kojem će sada biti jasno vidljivo, dakle koji su korisnici potpora poticajnih mjera, darovnica ili povlastica. Što je još važnije temeljem tog registra moći će se pratiti i učinci, dakle tih potpora radi procjene opravdanosti ulaganja. Imat ćemo jasan putokaz za daljnje postupanje u pogledu konkretne poduzetničke zone. Izuzetno važnom istaknuo bih odredbu članka 22. U njoj je dakle propisano da se prednost pri dodjeli potpora daje onim poduzetničkim zonama koje su više i bolje iskorištene i to je u biti glavni ratio ovog zakona po mom mišljenju. Racionalno ulaganje tamo gdje će uložena sredstva rezultirati i jasno mjerljivim rezultatima, a ne ulaganja dakle radi samog ulaganja ili radi nekakvih recimo tako političkih rezona. Istaknuo bih i odredbu članka 24. Ta odreda, dakle propisuje da je u slučaju raspolaganja zemljištem u vlasništvu Republike Hrvatske, dakle za izgradnju nove odnosno proširenje postojeće poduzetničke zone prioritetni model raspolaganja zemljištem, dakle prvenstveno prodaja zemljišta, pravo građenja i dokapitalizacija trgovačkih društava unošenjem dakle nekretnina u temeljni kapital određenog trgovačkog društva. Dakle, sad su prioritetni modeli i to se posebno naglašava i potiče oni gdje država dobiva određenu protuvrijednost za svoje ulaganje. Darovanje pak se čini opravdanim samo u slučaju kad je vrlo izvjesno da će besplatno raspolaganje imati vrlo visoke učinke. Time se sprječava po mome mišljenju jedna od glavnih manjkavosti dosadašnjeg modela da se državno zemljište poklanja, a da se ne iskoristi dakle za namjenu zbog koje je bilo poklonjeno. Čak štoviše bilo je i slučajeva da se poklonjeno zemljište proda i da se na njemu nikad ne osvanu nikakvi proizvodni pogoni. Doduše, čini mi se da je određivanje kao jednog od modela raspolaganja zemljištem samo, dakle dokapitalizacija trgovačkim društvima unošenjem nekretnine u temeljni kapital možda je suviše restriktivno. Naime, čini mi se da se time ograničava mogućnost unošenja nekretnina, na primjer pri osnivanju trgovačkih društava. Jer pojam dokapitalizacije se odnosi ako strogo, dakle gledamo semantički na povećanje temeljnog kapitala već postojećeg trgovačkog društva. Istina je da je taj izraz prenesen iz drugog zakona, ali čini mi se da bi bilo nekako bolje da se kao prioritetni model, dakle za ulaganje nekretnina u državnom vlasništvu pored ovoga navede i osnivanje trgovačkih društava i omogući ulaganje nekretnina u određeno trgovačko društvo kad se isto već i osniva, dakle a ne samo prilikom dokapitalizacije. Nadalje, istaknuo bih članak 29. kojim se propisuje obvezna procjena, dakle učinaka potpora. Pogotovo bih istaknuo opravdanim predviđenu procjenu gospodarske opravdanosti potpore u smislu intenziteta uključivanja poduzetnika u aktivnost poduzetničke potporne institucije, te dakle broj i kvalitetu izrađenih projekata gospodarskog razvoja i poduzetništva. Ovdje se dakle opet naglašava potreba valorizacije ulaganja sredstava i uvođenja, dakle reda u ovu tematiku što je misao vodilja koja se provlači kroz cijeli ovaj zakon. Kako ovaj zakon regulira i tematiku poduzetničkih zona, evo kao zastupnik i Zagrebačkih cesta nalazim važnim ovdje istaknuti i problematiku poduzetničkih zona u Gradu Zagrebu. Grad Zagreb kao hrvatska metropola to je područje najpotentnije za brzi gospodarski rast, za privlačenje ulaganja, za osnivanje velikog broja start tvrtki. Zagreb je u vidljivoj prednosti pred drugim županijama, dakle kad se radi o broju visoko obrazovane radne snage, investicijskoj dinamici i ostalim faktorima koji čine određeno područje konkurentnim. A znate li dakle koliko je na području grada Zagreba osnovano i stavljeno u funkciju gospodarskih, odnosno poduzetničkih zona. Evo na žalost ni jedna. Zagreb je prije devedesete godine, … … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Nije u funkciji, dakle. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] [[Upadica Batinić: Kolega Šuker evo vi ste za raspravu, imat ćete priliku.]] Zagreb je prije devedesete bio najveći industrijski centar bivše Jugoslavije, najveći dakle. Danas su zagrebački eventi glavni poduzetnički projekti, dakle trgovački centri u kojima eto prodajemo uglavnom stranu uvezenu robu. Usvojen je dakle program poduzetničkih zona na području grada Zagreba. To su i Buzin i Žitnjak, Lučko, ulica Ljudevita Posavskog, industrijska … [[Govornik se ne razumije.]] u Sesvetama, te još dakle šest drugih zona. No na žalost, dakle 2009. kad su usvojene te zadnje izmjene programa prema mojim informacijama nije se krenulo sa realizacijom. Dakle, ovo govorim da bi u biti uputio upravo apel da se s realizacijom tih poduzetničkih zona krene čim prije i da nadležno isto ministarstvo dade svoj doprinos i eventualno poticaj lokalnoj vlasti. Grad Zagreb je jedno od dakle gospodarski najaktivnijih područja u Hrvatskoj i sad, ali i ta se aktivnost može podići po mom mišljenju daleko veću razinu pogotovo u tom području oživljavanja upravo proizvodnih djelatnosti pogotovo rekao bih u području visoke tehnologije, rekao bih postoji veliki neiskorišteni potencijal na tom području i velika mogućnost uključivanja i znanstvenih institucija koji je veliki broj ovdje na vrlo malom području. I evo bez obzira na što smo ovdje mogli čuti iz oporbenih redova kritika i na račun članka 5. stavka 3. ovog zakona koji omogućuje ono da Republika Hrvatska u samostalnoj suradnji sa lokalnim ili dakle područnim jedinicama samouprave i drugim pravnim osobama može osnivati poduzetničke zone od posebnog gospodarskog interesa ja bih je baš evo zbog ovog primjera tu posebno pozdravio i nadam se da će određena područja sa nekretninama u vlasništvu Republike Hrvatske a koja su na području grada Zagreba biti upravo razmatrana za osnivanje takvih zona, zbog svih ovih komparativnih prednosti koje sam prije naveo. Evo završno ukazao bih na odredbu članka 26. koji propisuje da će Vlada, dakle raskinuti ugovor o darovanju u slučaju raspolaganja darovanim zemljištem suprotno odredbama ovog zakona, odnosno ako nije privedeno namjeni u svrhu izgradnje poduzetničke zone. Dakle, što se tiče raskida on može biti, dakle raskid na osnovi stranačke volje i raskid na osnovi zakona. Taj raskid na osnovi zakona može dakle biti radi neispunjenja obveznih klauzula od jedne strane, odnosno zbog promijenjenih okolnosti. Kako se ovdje dakle ne radi o klasičnom kod ovog darovanja zemljišta ne radi o klasičnom dvostrano obvezujućem ugovoru već o ugovoru o darovanju evo mišljenja sam da bi radi pravne sigurnosti i radi onemogućavanja eventualnih dugotrajnih sporova ili možda zlouporaba bilo dakle dobro propisati na ovom mjestu da je raspolaganje darovanim zemljištem suprotno odredbama ovog zakona. Dakle, zakonski razlog za raskid ugovora. Dakle, da se to posebno apostrofira ili da se navedeno propiše opet zakonom kao obvezni uglavak u ugovoru o darovanju koji se sklapa u ovom slučaju. Evo zaključno, smatram da je ovaj zakon itekako potreban, da uvodi nužno potreban red i transparentnost u području u kojem je itekako nedostajalo ipak reda i transparentnosti. Smatram da ga treba podržati. Hvala.
Hvala. Ivan Šuker, izvolite kolega Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Pa ova rasprava je možda otišla danas u jednom krivom smjeru iz jednostavnog razloga što svi skupa ne želimo prihvatiti činjenice koje jesu, a to je da niti su gospodarske zone počele sa jednom politikom i ništa nego većina gospodarskih zona koje su sad najatraktivnije su se ostvarile providnošću i hrabrošću čelnika jedinica lokalne samouprave. Niti je Dugopolje nastalo zato što je neki ministar rekao da će tamo biti gospodarska zona, niti se to dogodilo sa Kukuljanovima niti se to dogodilo možemo tu bliže u Zagrebu s obzirom da je kolega Pandek govorio niti je Sveta Nedjelja nastala zbog toga nego naprosto čelnici jedinica lokalne samouprave su imali viziju da se tu može nešto napraviti i tako su nastale. Neke druge zone su u vrijeme ekspanzije, a to je definitivno 2004., 2005. kad je krenula ekspanzija gospodarskih zona i kad se naprosto zemljište šumsko i nekakve šikare davale jedinicama lokalne samouprave jer su one tražile to zemljište jer ono naprosto u tom trenutku nije bilo prevedeno svrsi, da će se osnovati gospodarske zone. I u puno jedinica lokalne samouprave su te gospodarske zone zaživjele i funkcioniraju. Nažalost, došla je gospodarska kriza i one siromašnije jedinice lokalne samouprave koje su mislile da će se boriti sa tim gospodarskim zonama nisu ih uspjele aktivirati. Bilo je tu danas nekoliko gradonačelnika iz različitih političkih opcija i kad pogledate, počevši od uvaženog predsjedavajućeg preko kolege iz Lepoglave, nekih vaših kolega, kolege Kovačića koji je bio u Ivanić Gradu, nekih kolega iz kluba HDZ-a svatko od njih je imao nekakav različit put do osnivanja tih gospodarskih zona. Ali iz jednostavnog razloga, imali su viziju i … su se na način kako doći do toga. I da nisu bili takvi vjerojatno tih gospodarskih zona, mogao je biti ministar genijalac, ne bi bilo. To su činjenice od kojih ne možemo pobjeći i to je tako. Međutim, ono što želim reći jedna od najvećih zamjerki RH je da nas gledaju kao visoko administrativno uređenu zemlju, da imamo previše akata koji naprosto ničemu ne služe i nekada u Vladi u kojoj sam sjedio i ja imali smo projekt HITROREZ koji je imao za zadatak da eliminira kako na državnoj razini tako i na razini jedinica lokalne samouprave propise koji naprosto ničemu ne služe i koji se pozivaju na propise koji su već negdje drugdje uređeni. I mogu vam reći da smo mi poprilično toga izrezali i onda je netko jednostavno taj projekat umirio. Kao da mu je dao tabletu za spavanje pa se to smirilo. Zašto govorim o HITROREZ-u? Zato što po svim kriterijima tog HITROREZ-a i to odgovorno tvrdim ovaj zakon bi se našao na tome da se odreže i da je bespotreban. Zašto? Pa u samom uvodu ovog zakona, o tome već neki kolege su govorili i ja sam govorio, se jasno vidi da resorno ministarstvo ima osnovne pokazatelje o tome kakva je situacija sa tim gospodarskim zonama. Druga stvar iz ocjene potrebnih sredstava ne predviđaju se nikakva dodatna sredstva. Dakle, sredstva su čak ispod nekakve razine koje su bile prethodnih godina, a ako nemate sredstva onda u principu ne možete ništa napraviti. A što nam sam zakon kaže? Dakle, imate tu osnovne pojmove što su poduzetnički centri onda nam se govori o poduzetničkim zonama, vrstama i kategorijama. Gledajte, za jednu malu općinu poduzetnička zona od 10 hektara je mega zona. A ako nju gledate sa pozicije države onda je to mala zona. A ta poduzetnička zona nije od države nego za te ljude koji žive u toj jedinici lokalne samouprave. Dakle, kriteriji mjerenja naprosto nisu dobri. Treba vidjeti, početi od toga kome ta zona služi. Ta zona služi tim građanima, tim ljudima i normalno tim gospodarstvenicima koji će tamo doći. Dakle, nekakva mala općina njoj je 10 hektara strašno puno dok recimo za Grad Zagreb, Rijeku, Split tamo općina Bakar da još ima 100 hektara vjerojatno u nekakvoj budućnosti joj ne bi bilo dosta. Isto tako Dugopolje da još ima 50 hektara vjerojatno bi se popunilo u nekakvom periodu s obzirom da praktički u Splitu se niti nema gdje napraviti neka druga zona. Sutra sa razvojem Šibenika Zona Podi će vjerojatno ostati premala. Možemo govoriti i o gospodarskoj zoni u Virovitici na isti način. Prema tome, visina gospodarske zone ovisi o potrebama jedinice lokalne samouprave. Naprosto kategorizira da administrativno odozgora nije dobro. Dakle, to je jedna odredba. Druga odredba, jedinstveni registar poduzetničke infrastrukture. To već imamo. Sad to treba ugraditi u zakon da ministarstvo mora voditi evidenciju o onima kojima je dalo novce. To je smiješno! Pa zašto postoji Ministarstvo obrta i poduzetništva nego da ima evidentirano sve one o kojima se brine? To treba ugrađivati u zakon? Ne treba, to je naprosto obaveza. Pa na kraju krajeva ta obaveza vam proizlazi iz Zakona o upravljanju državnom imovinom, ta obaveza vam proizlazi iz Zakona o proračunu. Prema tome, ne morate vi to stavljati u poseban zakon, vi ako kolegi Liniću samo zatražite da netko neadekvatno koristi sredstva on će poslati proračunski nadzor i za dva ili tri dana ćete imati zapisnik o tome kako se sredstva troše. Prema tome, ne trebate to u zakon ugrađivati. Dostava podataka o jedinstvenom registru poduzetničke infrastrukture. Pa molim vas lijepo! I to treba ugrađivati u zakon? To čak ne zaslužuje ni pravilnik, ali dobro. Prioriteti i ciljevi sustava potpora. Mi imamo Zakon o potporama i ako je išta zakonom uređeno a ako na išta ovi iz Bruxellesa gledaju sa trostrukim povećalom gledaju na potpore i kako se te potpore dijele. Zašto? Pa sam ministar je rekao da će iz resora Ministarstva obrta poduzetništva iz briselskih sredstava biti poprilici godišnje negdje oko 200 milijuna eura. Prema tome to je definirano drugim zakonom i to će drugi kontrolirati, prema tome vi to ovdje uopće ne trebate kontrolirati. Ako bilo što date što nije potpora Olgica Spevec ili ono izvješće koje šaljete prema Bruxellesu će vam reagirati i doviđenja možete vi u zakonu crtati kaj god hoćete, ako vam oni kažu da su vam potpore nelegalne to zaboravite, prema tome i to je suvišna odredba. Sustav potpora od poduzetničke zone isto smiješno. Imate Zakon o potporama, imate direktive EU-a prema tome ne vidim što bi to stavili unutra. Članak 23.je posebno dobar jer ako se u ovoj krizi našlo desetak manjih općina ili manjih gradova koje nisu uspjele aktivirati gospodarsku zonu i oni zbog tih desetak općina, jedna županija je ispod 50 ukupno aktiviranih gospodarskih zona, onih 50% može biti recimo 7, 8 sjajnih gospodarskih zona, ovih 10 ne može dobiti potporu iako te jedinice lokalne samouprave to ne mogu ni slučajno pokrenuti bez potpore iz Ministarstva gospodarstva samo zato što u ukupnom broju ne zadovoljavaju nešto. To naprosto nije dobro jer svako od vas od nas koji dolazi iz određene sredine zna za neku manju jedinicu lokalne samouprave koja ima gospodarsku zonu koju nije aktivirala. Ja mogu govoriti o Zagrebačkoj županiji, mogu govoriti o gradu Zagrebu i mogu govoriti po Poslovnoj zoni Buzin koja nije aktivirana ali nju nemrete staviti ni šibicu da hoćete a ne da nije aktivirana. To je inače ona zona kod Američkog veleposlanstva za one koji ne znaju. Druga stvar, tu je bivši potpredsjednik Vlade, današnji povjerenik EU-a za zaštitu potrošača jasno rekao a to se može vidjeti iz fonogram da država više neće dodjeljivati zemljište nego da će se zemljište davati u koncesiju itd. i da neće neki lokani moćnici raspolagati sa državnom imovinom. Međutim članak 24.stavak 6.govori nešto sasvim drugo. I članak 26.gledajte meni opet se vraćamo da smo preadministrirana država. Ako je država imala Audi pa smo rekli da je neefikasan pa se sada on raspodijelio navodno na vrednije i manje vrijedne nekretnine i ako taj Audi upravlja sa imovinom onda mi nije jasno što će Audi predlagati resornom ministarstvu kako to kaže veli na temelju prethodnog očitavanja ministarstva nadležnog za poduzetništvo i obrt na prijedlog Agencije za upravljanje državnom imovinom. Pa ako agencija upravlja državnom imovinom kako se njoj netko može miješati u posao, pa oni su odgovorni za to nije odgovoran nikakav ministar. Ravnatelj ili čelnik te agencije je odgovoran. Dakle opet ulazimo jedni drugima u kost i upravo to ispreplitanje ovlasti dolazi do toga da nažalost se ne zna šta ko kontrolira. A ta agencije je upravo osnovana zbog toga da se konačno eliminira onaj nesretni Fond za privatizaciju i da onaj Državni ured za upravljanje imovinom koji je bio kakav trom kakav je da se stvori jedna agencija koja će biti daleko poduzetnija, bolja i kvalitetnija koja će svu neaktiviranu državnu imovinu od vojne pa nadalje staviti u funkciju. To je bila nakana kada se osnivao Audi. Pretpostavljam da današnja Vlada kada je rascijepala taj Audi na dvije agencije vjerojatno nije zadovoljna kako funkcionira očekuje ako napravi dvije agencije da će biti efikasnija. E ali mi sada kažemo u ovom tu zakonu ili katalogu kako ćemo ga već nazvati, ne ta agencija to ne može raditi nego će to napraviti Ministarstvo obrta i poduzetništva. Dakle kolegice i kolege na kraju ove kaznene odredbe su smiješne i budite sigurni da svaki čelnik jedinice lokalne samouprave njemu je prije svega u interesu iz ljudskih, političkih i inih razloga da uspije nešto napraviti u svojoj jedinici lokalne samouprave daleko prije nego nekom ministru koji vodi brigu o 500 i još nešto jedinice lokalne samouprave s tim da ne želim umanjiti želju ministra da nešto napravi. Hvala.
Hvala. Imamo prijavljeno nekoliko replika. Prvi se javio Draženko Pandek. Izvolite kolega.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega naravno nitko nije rekao da će sada poduzetničke zone nastati čarobnim štapićem da ništa prije nje nije postojalo i da će ovim ukazom sada poduzetničke zone procvjetati i da će nastati 100% bolja situacija nego što je bila. Ali istina je da postoje određene jedinice lokalne samouprave koje su koristile nenamjenski sredstva koja su im dana odnosno raspolagale zemljištem ne u svrhu za koju im je bilo dano i da se time u biti namjena onoga tko je davao sredstva dakle svrha davanja sredstva nije bila iskorištena za to što je trebala biti. Ta su sredstva mogla biti uložena negdje drugdje gdje su mogla producirati novu vrijednost. Potrebna je kontrola toga, mislim da se svi s time slažemo i apsolutno mi je nejasno tako jako i oštro … ovom zakonu koji neće donijeti negativne promjene već će donijeti uvođenje reda, donijet će transparentnost i najvažnije po meni donijet će mogućnost efikasnije procjene efikasnosti uloženih potpora u određeno područje. A što se tiče poduzetničkih zona spomenuli ste ovu u Buzinu, tamo su uglavnom koliko sam ja vidio zastupstva stranih firmi, ne vidim tamo proizvodne pogone gdje namjena stvaranja poduzetničkih zona i ulaganja u poduzetniče zone nova proizvodnja, nova vrijednost. Da li je to trgovina, to može biti jedna od aktivnosti ali sigurno ne smije biti prioritetna i gotovo jedina. Mislim da je svrha poduzetničkih zona pogotovo ono što ja vidim u gradu Zagrebu stvaranje novih proizvodnih vrijednosti pogotovo uključivanjem visokotehnoloških tvrtki i poticanje visokotehnoloških tvrtki jer grad Zagreb je područje koje je izuzetno pogodno upravo za poticanje takvih aktivnosti.
Hvala. Imamo odgovor kolega Šuker.
Kolega Pandek vi bi trebali znati da proizvodne tvrtke se osnivaju na inicijativu onoga tko želi investirati, a nije problem nešto proizvesti nego je problem naći tržište za to. a struktura hrvatskog gospodarstva nam je nažalost takva kakva je. svega ima samo proizvodnje nema. Ali na jednom području radi nekoliko tisuća ljudi onda ne možete reći da to nije poduzetnička zona. Poduzetništvo je intelektualni rad. Ne možete reći da to nije poduzetništvo. Ali dobro vi ste vjerojatno htjeli reći da bi trebalo biti. Dakle ali što se tiče reda nitko nije protiv toga da se zavede reda, ali ako je zakonom o proračunu ako je drugim zakonom definirano što treba napraviti ako netko ne poštuje ono što je potpisao onda ni ne vidim zašto to ponovo predlagati. Taj koji je dao ta sredstva mora reagirati. I budite sigurni recimo da kolega Linić sada odgovara na … [[Govornik se ne razumije.]] potpuno identična stvar. Jer onaj koji je u financijama naprosto ne zna drugačije razmišljati. Meni je nepojmljivo ako netko nekome da novce da ne kontrolira zašto mu je dao novce. I ja zato cijelo vrijeme, to sam govorio i kao ministar, to znaju kolege zastupnici koji su bili tada, to govori i sada, naprosto ne želim drugačije govoriti kada sam bio ministar i danas kada sam oporbeni zastupnik. Jer bez reda se ne može napraviti ništa. To su činjenice. I prema tome, ja ne vidim da je netko danas protiv toga da se zavede red. Ali ja samo ponavljam, do nereda dolazite kada imate nejasne odredbe u Zakonu i kada se preklapaju ovlasti. Točno se mora znati tko je nadležan za što. I onda nema nereda. Zapravo može ga biti ali lakše otkrijete krivca. Ali kada vi kažete državni ured za ili Agencija za upravljanje imovinom, na prijedlog će Ministarstva napraviti to i to vi u konačnici može se izvlačiti ja sam mislio da će ovaj napraviti ovo, ovaj kaže ja sam mislio da će napraviti onaj. Ali ako je Agencija ovlaštenja za upravljanje imovinom onda se zna da ona treba raskinuti ugovor ako netko ne poštuje ugovor.
Hvala. Sljedeća replika Nada Turina-Đurić. Izvolite kolegice.
Pa evo s obzirom da se opet spominje industrijska zona Kukuljanovo, odnosno Bakar, odnosno kolega Klarić koji je meni prvi susjed tamo, samo zbog istine. Znači industrijska zona Kukuljanovo postoji iz, je socijalistička zona, da, to je zona koju je pokrenula Luka Rijeka, Brodocommerc, Brodomaterijal, velike Riječke tvrtke i koja je tada nastala. Naravno ona se razvijala i dobro da se razvijala i sigurno da gospodin gradonačelnik ima i dio zasluga za to. I to nitko ne osporava, samo da se zna da ju nije stvorio gospodin Klarić jer ju nije stvorio. Stvorili su ih neki drugi ili nekakva bivša vremena. A on ju je razvijao što mu je dužnost kao gradonačelniku. Ono što sam ja već govorila a pitanje koncepta. To je trebala biti industrijska zona, ta zona nažalost nije industrijska zona. A zašto nije industrijska zona? U više navrata je u tu zonu, toj zoni poklonjeno zemljište državno, nedavno, zadnja je mislim gospođa Kosor bila tamo kada se to događalo tamo se zemlja prodaje, parcelira se na relativno male parcele na koje ne dolaze proizvođači investitori, nego dolaze trgovci investitori. O.K. oni su investitori, vi ste rekli da je struktura našeg gospodarstva takva kakva je ali djelomično i zbog takvih odluka koje su se donosile unutar zona naša struktura gospodarska je takva kakva je. Jer kada su u Primorsko-goransku županiju dolazili veliki investitori koji su htjeli investirati u proizvodne djelatnosti onda nekoliko desetina hektara koliko je bilo potrebno u jednoj parceli nije bilo moguće dobiti u industrijskoj zoni Kukuljanovo. Ali ni na jednoj drugoj zoni u Primorsko-goranskoj županiji jer takve veličine nije postojala, jer nitko od gospode iz HDZ-a svojevremeno nije htio prepustiti Miklavlje Primorsko-goranskoj županiji odnosno općini Matulji. Sada se to koliko znam nešto rješava oko toga. Prema tome, ipak smo u svemu tome i ti lokalni čelnici itekako su bili važni i bitni kojim pravcem i s kojim ciljem se takve zone uspostavljaju i na koji način se trguje sa zemljištem, odnosno da li se treba trgovati ili ga eventualno može daviti i u koncesiju.
Hvala. Imamo odgovor kolega Šuker.
Ja kolegice Turina iskreno govoreći nije mi jasno što sam ja rekao drugo osim ovoga što ste vi rekli. Dakle, ja nisam spomenuo imenom i prezimenom niti jednog čelnika, ni jednu stranku, spomenuo, ne, spomenuo sam nekoliko zona i rekao sam da su nastale niti čak vrijeme nisam spomenuo da su nastale jednostavno vizijom čelnih ljudi, lokalne samouprave i hvala Bogu da ih je bilo. … [[Upadica se ne čuje.]]
Molim vas kolegice neka kolega Šuker odgovori.
Ali ne shvaćam zašto ste tako osjetljivi na to, pa na kraju krajeva meni bi bilo drago da postoji još koja zona dolje u Rijeci, na kraju krajeva da postoji i veliki i kontejnerski terminal gdje će se odlagati terminali a ne da nam nekakav terminal u Grazu ili netko drugi pobere to. No, dakle čelnici, ali vi ste potvrdili ono što sam ja rekao i to mi je draga da su čelnici jedinice lokalne samouprave ti koji u principu diktiraju tempo i procjenu što će biti u toj gospodarskoj zoni. Kako dobru tako i lošu. A isto tako nažalost i to treba stalno ovdje ponavljati, to je jedan od najvećih problema Hrvatske a to je struktura hrvatskog gospodarstva, mi nažalost proizvodnje vrlo malo imamo. A isto tako ne možete reći da u Kukuljanovu nema proizvodnje, ima proizvodnje. Ali isto tako ima i trgovine i svega ostaloga. Dakle, tamo je dolazilo što je pokazalo interes i zahtjev jedinica lokale samouprave jer zbog zapošljavanja zbog na kraju ostvarivanja prihoda lokalnog proračuna od komunalne naknade i doprinosa davala tim ljudima da tamo nešto grade. Ali vrlo je interesantno da nama praktički niti jedna hala nije prazna. Ja mislim da je to najveća dobit te zone. E sada šta je bila unutra, unutar je ono što je u tom trenutku sukladno zahtjevima, prohtjevima, što je tržište tražilo to se unutra i razvijalo.
Hvala. Sljedeća replika Petar Baranović. Izvolite kolega.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Šuker u svom ste izlaganju kratko se dotakli zone Podij izrazili ste bojaznost da bi ona u budućnosti mogla biti pretijesna, odnosno ne bi mogla udovoljiti interesu poduzetnika. Mislim da ste loše obaviješteni jer smo se mi pobrinuli da gospodarska zona Podij se udvostruči u svojoj površini. A isto tako smo opremili sa dovoljno infrastrukture da još dugo, dugo vremena s obzirom na politiku koja se vodi u gradu Šibeniku a to je forsiranje proizvodnih djelatnosti na zoni Podij biti će dovoljno prostora za razvoj projekata. Inače iskazati ću kroz ovu repliku i svoje osobno mišljenje a to je da u gospodarskim zonama koje imaju vrlo visoku razinu beneficija treba forsirati proizvodne pogone a trgovina kao dovoljno profitna djelatnost treba ići u zone mješovite namjene i plaćati sve one dažbine i lokalnoj samoupravi i držati iz kojih se može financirati daljnji gospodarski razvoj. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo odgovor kolega Šuker.
Hvala lijepo. Ja stvarno, nije dobro u ovoj sabornici da ne slušamo jedni druge. Dakle, ja sam spomenuo tri velike zone uz Zagreb, dakle tri grada koji imaju nekakav prosperitet da se razvijaju. Između ostaloga, dakle, svi smo danas ovdje neovisno o političkoj opciji izrazili zadovoljstvo sa tim zonama, između ostalog tu je i zona Podij. Ne možete reći da tu itekako Vlada koja je bila opcija politička od 2004. do 2012. nije itekako utjecala. Druga stvar, nitko, niti vi dole, a bili ste samo 4 godine na vlasti, niti Vlada nije utjecala tko će doći u podij nego su poduzetnici naprosto tamo došli i dirigirali. A to što ste vi ili tko je već prepoznao da tamo treba kupit još prostora kao što su to napravile kolege i u Kukuljanovu i u Dugopolju, to je … ono što cijelo vrijeme govorim, to je procjena, ocjena, vizija čelnika lokalne samouprave da će se tamo dogodit nešto dobroga. Ali gledajte, vama sutra netko po ovim mjerilima 66% može reći da vi imate tamo neiskorišteno praktički 50% prostora i nemrete dobit novce za pomoć.
U ukupnoj strukturi investiranja u Hrvatskoj to je svega 10% državne potpore koliko vrijedi zona. To je ono što sam zaboravio reći. Kolega Josip Đakić, replika. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Šuker, rekli ste skoro sve što je u ovom zakonu manjkavo, a najmanjkavije je ono što govori o ravnomjernom regionalnom razvoju i ujednačenom gospodarskom razvoju Republike Hrvatske. Naime, sve one zone koje nisu aktivne sigurno nisu doživjele svoje popunjavanje zbog toga što nije cestovna infrastruktura dovedena do njih. Ne možemo očekivati da u Virovitici bude sve tri ili četiri zone pune i da u budućnosti se razvijaju kada Podravski ipsilon stoji i cesta se ne gradi kako bi dio gospodarstvenika iz Zagreba našao jeftiniji način proizvodnje u Virovitici jer tamo je za jednu kunu za proizvodne pogone zemljište opremljeno za kompletom infrastrukturom. Jednako tako, u ovom zakonu je trebalo riješiti i ono što se zovu elektro-napajanje zona, tj. trafostanice koje kolega Branko Kutija je govorio o tome kako HEP otima jednostavno od tih novaca koji se dobivaju kao potpore i pretvara u svoje vlasništvo trafostanice i to je dugoročni problem koji je najskuplji u opremanju infrastrukture u industrijskim zonama. Znači regionalni razvoj ne može bit ujednačen ovim zakonom jer oni koji nisu pokrenuti kao što u Virovitici, u Slatini postoje opravdani razlozi, a to je nepovezanost Republike Hrvatske cestovnom infrastrukturom i ne možete očekivati da će poduzetnici putovati 2,5-3 sata, 3,5 sata do Virovitice kako bi ostvarili svoju djelatnost ili tamo upravljali svojim pogonima. Znači Hrvatska nije ujednačena po ničemu i da nije bilo autoceste do Dugopolja sigurno Dugopolje ne bi tako napredovalo, a jednako tako i prema Rijeci da nije napravljeno što je napravljeno ne bi se tako razvijalo kao ni u Svetoj Nedelji. Vjerujem da cestovna infrastruktura kao i ostale infrastruktura ima bitni značaj na popunjavanju zone. Ove pasivne treba pomoći da budu aktivne, a ne ovim zakonom još ih onemogućavati da se dalje razvijaju.
Hvala. Imamo odgovor.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Đakić, vi ste se u principu dotakli ključne stvari. Nit bi ove zone o kojima mi danas govorimo, njih 4-5 tako bile atraktivne nit bi se one tako popunile da one nemaju pristup autocesti. Evo uzmite samo gospodarsku zonu u Stankovcima. Ona tamo nikad ne bi postojala da nemate izlaz Pirovac-Vodice, nikad je ne bi bilo, ali s obzirom da je nastala tamo gdje je, da su uvjeti takvi kakvi jesu, da je praktički na pola sata od Šibenika napravljena i na nekakvih 40-tak minuta od Zadra logična stvar da će doći svatko investirat jer mu nije problem doći na posao. Ista priča vam je sa novom zonom, vjerojatno u ovom trenutku možda i najatraktivnijom u Hrvatskoj, a to je tu ova kod Ivanje Reke dakle gdje se radi IKEA i gdje će Rugvica, gdje će naprosto doći do ekspanzije isključivo zbog toga u onom trenutku kad su Hrvatske autoceste odlučile pomaknuti naplatne kućice nekoliko km istočnije, napravi direktan izlaz na zagrebačku obilaznicu ta zona je postala vrlo atraktivna. A to je ta infrastruktura pristupna o kojoj govorimo, koja je daleko bitnija od ove same pomoći o kojoj mi govorimo, jer ako napravite takvu infrastrukturu onda ćete dovesti i vodu i kanalizaciju i sve ostalo, a jedan od vrlo bitnih elemenata da bi netko došao u nekakvu gospodarsku zonu je između ostaloga infrastrukturna opremljenost. I nemojmo se zanositi da ćemo mi u nekakvoj maloj općini koja je udaljena od autoceste nečega toliko imati atraktivne investicije. doći će netko tko će tamo naprosto zbog tradicije, ovoga ili onoga napravit određenu proizvodnu … imat će jeftiniju radnu snagu nego što će imat u nekakvom velikom centru i to su činjenice od kojih ne možemo pobjeći i to je naprosto tako. Gospodarska zona u Varaždinu danas je vrlo malo spominjana, ona nije nastala slučajno. Vlada Republike Hrvatske je tu napravila lavovski dio posla i tadašnji gradonačelnik Varaždina, lavovski dio posla da bi se napravilo sve ono što se napravilo. A takvu simbiozu po ovom zakonu nažalost nemate. Vidim da se zamjenik ministra slatko smije, kad napravi ono što se napravilo u proteklih 10 godina onda će se još slađe smijati i ja skupa s njim ću se slatko smijati.
Vrijeme. Inače ona je u Trnovcu bartolovečkom kolega Šuker. Josip Borić, replika.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Pa vi ste kolega Šuker u svojoj raspravi doveli u pitanje sve članke ovog zakona i to onako, jedan po jedan zaredom. A znate u čemu je problem, po meni? Problem nam je nastao kad je jedno ministarstvo u bivšoj Vladi u ovoj Vladi postalo dva ministarstva pa jedno dano HNS-u, a drugo SDP-u. I onda imamo ono što imamo, jučer Zakon o strateškim investicijama koji u kriterijima za strateškog investitora traži BON 1 i BON 2, potvrdu o nekažnjavanju ne stariju od 30 dana i sve redom napisan. A ovaj zakon ima svoje kriterije, znači da bi se oformio registar pravne osobe moraju se javiti pod prijetnjom kazne od 100 000 kuna pa se ti nemoj javit. Tko će odrezat kaznu, ministar poduzetništva i obrta, pa kad on odreže mnogima koji se ne jave njegov ukupni prihod mogao bi preći ukupni rashod po dijelu ulaganja u infrastrukturu onih 50 milijuna kuna. I sad se vi pitate kakav investitor treba doći u ovu državu kad on sve ovo pogleda i kad treba proći ovakav rendgen. Odustane u startu, odustane jer ja ne znam što drugo da radimo nego da izmišljamo svaki dan što bi trebalo raditi ponešto novo zaposlenih u državnoj upravi koji su došli i koji bi trebali po cijele dane valjda obrađivati podatke da znamo točno gdje je sve to nešto završilo i da nema nikakvih nedoumica i da jednostavno time opravdavamo donošenje ovakvih zakona. Hvala.
Hvala. Imamo odgovor, kolega Šuker.
Hvala lijepo. Dakle, kolega Borić kad pogledate članke koji definira veličinu gospodarskih zona onda si ja sad postavljam stvarno pitanje nakon večerašnje i današnje rasprave tko je nadležan za gospodarske zone da li Vrdoljak ili Maras. Jer ne možemo mi u gospodarsku zonu od 50 ha smjestiti nekoga sa 10 ili 12 zaposlenih i ne većega jer to je malo i srednje poduzetništvo, a istovremeno ako se pojavi nekakav investitor koji će zaposliti recimo stotinjak ljudi kome on pripada. Ili ja sam recimo jučer u raspravi spominjao slučaj Plive. Pliva je investirala 100 milijuna eura, zaposlila 20-tak ljudi. Po onim kriterijima za strateške investicijske financijski gledajući to je strateška investicija, po broju zaposlenih nije. E sad, kome bi ta Pliva da je htjela napravit taj pogon kome bi ona pripadala da li Marasu ili Vrdoljaku. Da li bi ta investicija išla temeljem ovog zakona u neku gospodarsku zonu sad ga čelniku jedne lokalne jedinice ili bi on išao kod Vrdoljaka i to je strateška investicija. I onda se javi tamo čelnik Ureda za upravljanje državnom imovinom i kaže čujte tamo onaj Štef koji je načelnik tog općine ili grada tri godine nije priveo zonu svrsi i Pliva ne može u toj zoni izgradit nešto. Ja vam samo parafraziram što se na žalost može dogodit kad se jasno ne definira tko je nadležan i to je ključni problem. A mi se možemo ovdje smijat koliko god hoćemo, međutim na žalost čelnici jedinica lokalne samouprave se više puta nađu pred zidom osobito oni koji su siromašniji. Pogledajte na što nam liči Banovina, pogledajte na što nam liči praktički kompletna Slavonija i da, opet će mi netko prigovorit da kolega Kirin nije takav kakav je na što bi nam ličila Virovitica i onaj dio. Prema tome, to su činjenice od kojih ne možemo pobjeći. I kad te činjenice stavimo kao temelj za ovaj zakon onda budite sigurni da će vam HDZ objeručke podržati taj zakon. Ali na ovakav način kad dezavuirate elementarne stvari, a morate znati da puno je tu ljudi koji su bili u lokalnoj samoupravi i na državnoj razini i ima i loših i dobrih iskustava i naprosto na takav način trebamo dobro raspravljati jer ovo je tema koja nema političke obojenosti i naprosto ne smije imati.
Hvala. Ovime smo iscrpili spisak prijavljenih. Zaključno javio se za riječ zamjenik ministra Dražen Pros. Izvolite zamjeniče.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, cijenjene saborske zastupnice i zastupnici. Dozvolite mi evo na kraju ove rasprave u ime predlagatelja da se još jednom zahvalim na konstruktivnoj, kvalitetnoj raspravi danas o jednom zakonu koji je zapravo izuzetno bitan. Osnovni je njegov cilj poticanje gospodarskog rasta ali kroz jedno sustavno planiranje i izgradnju poduzetničke infrastrukture, dakle i zone i poduzetničkih potpornih institucija i to naravno radi i ravnomjernog regionalnog razvoja i radi poticanja bržeg poticanja poduzetništva i u konačnici radi poticanja investicija i onog što je danas najbitnije u Hrvatskoj a to je veće zapošljavanje. Podataka o zonama, o potporama one su postojale to je točno, ali nije bilo sustava. Ono što ovim zakonom radimo, dakle uspostavljamo taj sustav, uspostavljamo i red, uspostavljamo i odgovornost i intencija je zapravo ovog zakona isto tako da i u ovih 150 poduzetničkih zona u kojim nema aktivnosti poduzetničke se ta poduzetnička aktivnost pokrene. Siguran sam da svi jednako tako mislimo i zato vas pozivam da podržite ovaj Zakon o unapređenju poduzetničke infrastrukture. Hvala lijepa.
Hvala. Zamjeniče ministra, imamo dvije prijavljene replike. Ivan Šuker.
Pa ja se stvarno ispričavam i nisam mislio više govoriti, ali naprosto ne mogu reagirati na ovo, jer vi ste sad gospodine zamjeniče rekli, nemojte se ljutiti na ovo što ću reći, niste smjeli reći. Vi ne smijete reći ako ste dali nekome potpore da to nije evidentirano. To naprosto ne smije biti, jer po Zakonu o proračunu vi ste dužni to voditi. Da li ste vi kontrolirali jel' to utrošeno, nije utrošeno a gledajte ako to netko nije vodio molim lijepo, taj je odgovoran za to. Ali zbog toga ne treba donositi zakon. Ja stalno ponavljam zbog toga što nešto ne funkcionira ne treba donositi zakone. Naprosto se moramo dovest u poziciju da funkcioniramo, ništa drugo. A da je to tako najbolje vam pokazuje primjer onih koji su radili na pretpristupnim fondovima. Dok smo se ponašali na način da možemo nešto improvizirati nismo ništa mogli ugovoriti. U onom trenutku kad smo prihvatili pravila igre ugovorenost nam se popela na preko 90%. To se moglo, danas smo o tome raspravljali. Dakle, to je bit svega i to je u principu bit kad govorimo uklanjanje administrativnih prepreka. Naprosto eliminirati sve ono što nam je suvišno, što nam ne treba. Napravimo sustav da funkcionira, pa ako je nešto griješio HDZ pa neka to SDP ispravi, pa sutra kad dođe netko treći, drugi, nije bitno šta, pa ne treba eliminirat sve što je bilo. Neka ono što je bilo dobro ostavi, ono što je bilo loše pokuša eliminirati i temeljem toga možda sustav da bude za nijansu bolji. I to je smisao cijele priče. A nije smisao priče da mi donosimo zakon da bi uvjerili sebe da zakone koje smo donesli da nam ne funkcioniraju. Pa to je najveći problem. Dakle, vi ste po Zakonu o proračunu dužni voditi kom ste dali potporu. Isto tako, onaj tko upravlja državnom imovinom dužan je voditi evidenciju kom je dao nekakvu imovinu i zašto mu je dao. I to je možda problem i privatizacije ako nismo ništa tu naučili zato što nisu ugovori raskidani u onom trenutku kad se vidjelo da onaj tko je kupio tvrtku naprosto se ne drži ugovora pod kojim je kupio. Isto tako, tko je dobio zemlju ako se ne drži ugovora treba mu je uzeti i doviđenja.
Hvala. Sljedeća replika Josip Đakić. Izvolite kolega Đakić.
Hvala lijepo. Pa evo gospodine pomoćniče ministra, da bi pokrenuli poduzetničku aktivnost sigurno ovim zakonom i formulom koju ste ugradili u njega, siguran sam da nećete to učiniti. Jer da ste rekli da te pasivne zone ćete poduprijeti da ih plasirate na program tržišta, ponudite svima koji dolaze u Hrvatsku tada bih rekao da imate stvarnu namjeru kako pomoći tima koji su osmislili zone, koji su svoja sredstva koja su imali minimalna u svojim proračunima jedinica lokalne samouprave utrošili u njihovu izgradnju vi im sada onemogućavate daljnji razvoj i napredak. I ne možete reći da to je jednaki i ravnomjerni regionalni razvoj Hrvatske. Ovo je kočenje onih najmanjih u korist najvećih. To je geslo vaše kompletne politike koju zastupate u svim segmentima i poljoprivrede i gospodarstva i obrtništva i poduzetništva. Jasno je vidljivo u svakom segmentu da podilazite samo velikima, a da male želite staviti van snage. Kako drukčije reći jer sve zone nisu pune ni u Virovitici. Kako dobiti 100 hektara pjeskovitog zemljišta koje nije upotrebljivo za bilo koju kulturu i osmisliti zonu uz trasu buduće ceste koja će voditi do Barča ako ste stavili ovakvu formulu koja to onemogućava? Kako uložiti gradska sredstva, županijska, regionalnog razvoja i vaša u 100 hektara površine i imati veliku zonu na tom pravcu kraj susjedne Mađarske ako ste ovakvom formulom to onemogućili? Ne, ovaj zakon sigurno ne ide u korist razvoja obrtništva i poduzetništva, on sigurno nije za napredak i razvoj on je kočnica kako bi ušparali još koju kunu ovom nepopunjenom nesretnom proračunu kojega vode nesposobni ljudi.
Hvala. Ovime zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Zahvaljujem zamjeniku ministra sa suradnikom.
Konačni prijedlog zakona o unapređenju poduzetničke infrastrukture, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 429, rasprava o tekstu zakona je završena. Amandmane je podnio zastupnik Tomislav Klarić. Molim predstavnika predlagatelja da dođe za govornicu. Evo gospodine Pros izjasnite se o amandmanu jedan na članak 3.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, cijenjene zastupnice i zastupnici Hrvatskog sabora. Dakle, predlagatelj ne prihvaća predloženi amandman na prijedlog Zakona o unapređenju poduzetničke infrastrukture, amandman jedan i to iz razloga što člankom 3. definira pojam poduzetničke zone kao infrastrukturno opremljeno područje definirano poslovnim prostornim planom a što je u skladu sa poštivanjem nadležnosti prostornog planiranja sukladno odredbama Zakona o prostornom uređenju i gradnji.
Što kaže podnositelj amandmana? Nema ga, pa se moramo o amandmanu izjasniti. Tko je za predloženi amandman kojeg Vlada ne prihvaća? Nitko. Amandman nije dobio potrebnu većinu. Molim da se izjasnite o amandmanu 2. istog predlagatelja.
Predlagatelj ne prihvaća predloženi amandman na prijedlog zakona o unapređenju poduzetničke infrastrukture iz razloga što se člankom 3. ne definira pojam poduzetničke zone od posebnog gospodarskog interesa za Republiku Hrvatsku već je taj pojam definiran u članku 5. Konačnog prijedloga zakona o unapređenju poduzetničke infrastrukture.
Tko je za predloženi amandman kojeg Vlada ne prihvaća? Nije dobio potrebnu većinu. Zahvaljujem zamjeniku ministra. Dajem na glasanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Tko je protiv? Suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 81 glas za i 4 suzdržanih donesen Zakon o unapređenju poduzetničke infrastrukture u tekstu kako ga je predložio predlagatelj bez amandmana.
Nastavljamo sa - Konačni prijedlog Zakona o inspekcijama u poljoprivredi, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 428; Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za poljoprivredu. Izvješća ste primili na sjednici. S nama je u ime predlagatelja zamjenica ministra poljoprivrede sa suradnicima Snježana Španjol. Izvolite zamjenice ministra.
Dobar dan, lijepi pozdrav! Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane gospođe saborske zastupnice i gospodo saborski zastupnici ovim zakonom uređuju se inspekcijski poslovi, ustrojstvo i način rada, prava, dužnosti i ovlasti inspektora te druga pitanja od značaja za rad inspekcije u poljoprivredi. Inspekcije u poljoprivredi nisu dosada imale poseban zakon nego su ova pitanja bila riješena pojedinačnim zakonima kojim bi se na jednom mjestu uredili inspekcijski poslovi, ustrojstvo, prava, dužnosti i ovlasti inspektora te druga pitanja od značaja za rad istih. Iako nadziru primjenu velikog broja zakonskih propisa kojima je uređeno područje poljoprivrede i hrane valja istaknuti da veterinarska inspekcija, sanitarna inspekcija i gospodarska inspekcija koje također provode inspekcijske nadzore u području poljoprivrede i hrane imaju posebne zakone kojima su uređeni inspekcijski poslovi i njihov način rada i to Zakon o veterinarstvu, Zakon o sanitarnoj inspekciji i Zakon o Državnom inspektoratu. Inspekciju u poljoprivredi do 30. lipnja 2013. godine obavljali su inspekcijski nadzor nad primjenom 17 zakona kojima je uređeno područje poljoprivrede i hrane dok su danom pristupanja Republike Hrvatske EU stupili na snagu Zakoni o provedbi Uredbe EU u području poljoprivrede i hrane ukupno 13 zakona kojima je određena nadležnost inspekcije u poljoprivredi za provedbu nadzora i službenih kontrola nad istima. Napominjemo da će inspekciju u poljoprivredi i dalje obavljati inspekcijski nadzor nad primjenom zakona koji su ostali na snazi i kojima se uređuje područje poljoprivrede i hrane na nacionalnoj razini. Ovim zakonom uređuju se inspekcije u poljoprivredi vezane na sljedeća područja: poljoprivredne djelatnosti i dopunske djelatnosti u poljoprivredi, mjere poljoprivredne politike i potpora, uređenje tržišta poljoprivrednih proizvoda, poljoprivredno zemljište, gnojivo i poboljšivači tla, kakvoća, promet i primjena sredstava za zaštitu bilja, kakvoća i označavanje poljoprivrednog sjemena i sadnog materijala, poljoprivredna proizvodnja duhana, konoplje i maka, ekološka proizvodnja i označavanje ekoloških proizvoda, integrirana poljoprivredna proizvodnja, zdravstvena ispravnost i higijena te sigurnost hrane biljnog podrijetla i hrane za životinje, kvaliteta hrane i hrane za životinje na razini primarne proizvodnje, genetski modificirane hrane i genetski modificirane hrane za životinje biljnog i životinjskog podrijetla, proizvodnja, odabir i trgovina uzgojno valjanih životinja, držanja i korištenja domaćih životinja, rad udruga koje se bave uzgojem uzgojno valjanih životinja, proizvodnja i kakvoća grožđa te proizvodnja, kakvoća i označavanje vina i drugih proizvoda od grožđa i vina, poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda sa zaštićenom oznakom izvornosti, zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla i zajamčenog tradicionalnog specijaliteta. Radi potrebe usklađivanja domaćeg zakonodavstva s propisima EU koji se odnose na provedbu inspekcijskog nadzora obuhvaćenim Zakonom o provedbi Uredbe EU koje su stupile na snagu 1. srpnja 2013. predloženo je donošenje ovog zakona po hitnom postupku jer se radi o objedinjavanju u jedno i pojednostavljenju postupka. Hvala lijepo.
Hvala i vama zamjenice ministra. Da li izvjestitelji odbora žele uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a Branko Kutija. Izvolite kolega.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče, gospođo zamjenice sa suradnicima. Evo riječ je o zakonu koji objedinjuje 4 inspekcije iz područja poljoprivrede, znači poljoprivredna, stočarska, vinogradarska i inspekcija za kakvoću hrane. Važno je naglasiti da su te inspekcije i do sada imale potpuno usklađen zakonski okvir za svoj rad i to temeljem 17 zakona koji govore o inspekcijskom nadzoru u poljoprivredi i proizvodnji hrane i poprilično uspješno funkcioniraju. Ako se već išlo u objedinjavanje inspekcijskih službi zašto je izuzeta veterinarska inspekcija iz ovog zakona pa i ribarska inspekcija? Sve su to inspekcije iz resora poljoprivrede koje su u funkciji prije svega zaštite zdravlja potrošača, ali i provođenja dobro poljoprivredne prakse. Ono što će se zasigurno dogoditi jest da će svaka od ove 4 inspekcije izgubiti samostalnost i neovisnost kako stručnu tako i upravljačku. Evo po člancima ja ću to malo iskomentirati, članak 11.stavk 2.radi obavljanja poslova iz djelokruga inspekcija u poljoprivredi, kaže ustrojavaju se područne jedinice Zagreb, Varaždin, Osijek, Rijeka i Split. Nije li to opet osnivanje prijeratnih zajednica općina? Nema nikakva smisla ni svrhe osnivati područne jedinice osim za uhljebljivanje potrebnih kadrova a navest ću primjer gdje je ministar umjesto 8 veterinarskih inspekcijskih ureda osnovao čak 14, za što nije bilo nikakve potrebe, stručnog opravdanja niti uvjeta. Jedan od tih inspektora jeste i u Glini. Koliko mi je poznato područje Gline nema tako velik stočni fond da bi trebao takav profil inspekcije, a isto tako nije mi poznato da tamo postoji razvijena mesna industrija pa da se doista ima potrebe za tim. Bitno je efikasnije i bitno je jeftinije da se ispostave osnuju po županijama jer su tu smislene cjeline koje i do sada dobro funkcioniraju. Inspektori su samostalni u svom radu i postavljanje šefova odnosno voditelja odjela između ministarstva i pojedinih županija uistinu nema nikakva poslovnog opravdanja. Zatim članak 13.stavak 2.sredstva za uspostavu i održavanje središnjeg informacijskog sustava inspekcija u poljoprivredi tzv. e-inspektor osiguravaju se u državnom proračunu RH. Ovo je ipak poseban biser, podvlačim osiguravaju se u državnom proračunu RH. znači e-inspektor je nelicencirana aplikacija koja nema nikakvu potvrdu niti provjeru Ministarstva uprave, bar meni nije poznato da ima. Inače e-inspektor je sustav koji jedna hrvatska tvrtka razvila za inspekcijske službe Republike Srpske te je samo malo prerađena, prodana našem ministarstvu, a da greške u aplikaciji nisu otklonjene sve do danas. Upisivati navod da se sredstva za konkretan informatički sustav osiguravaju na poziciji državnog proračuna je očigledno pogodovanje autoru toga programa. Ova odredba prejudicira da bi se sustav kasnije ipak mogao promijeniti iako ima sada brojna nezakonita rješenja zbog čega se inspektori užasavaju rada sa lošim sustavom. Članak 15.u stavku 2. i u stavku 8.koji je vezan uz prijepore da li veterinari mogu biti inspektori, pa stručni studij Veterinarskog fakulteta ima sve kolegije koji osiguravaju stručni profil potreban za vladanje zanimanja stočarskog inspektora ali i višeg inspektora za kakvoću hrane koliko mi je poznato. Stoga nema razloga ne uvrstiti stručnjake profila doktor veterinarske medicine da bi mogli obavljati poslove inspekcijskog nadzora kao stočarski inspektori ili inspektori za kakvoću hrane. Zatim članak 20.stavak 1.inspekcija u poljoprivredi o provedbi inspekcijskog nadzora sastavlja zapisnik o učinjenom odnosno utvrđenom činjeničnom stanju kao i o podacima i obavijestima dobivenim tijekom obavljanja nadzora i stavak 2.nadzirani subjekt ili osoba iz članka 19.stavak 3.ovog zakona koja je nazočila nadzoru može staviti svoje primjedbe na sastavljeni zapisnik i zatim isti potpisuje. Pa stavak 2.nema svrhe ni smisla jer regulira materiju koju na razini hrvatskog pravosudnog sustava regulira ZUP odnosno Zakon o opće upravnom postupku. u članku 52.isto se odnosi na obavezu potpisivanja od strane subjekta nadzora što ZUP ne propisuje i stranka ima pravo odbiti potpis bez obrazloženja. Mislim da ovako detaljiziranje na razini zakona je suvišno. Zatim članak 23. Stavak 1.ako inspektor u provedbi inspekcijskog nadzora utvrdi da su povrijeđene odredbe posebnih zakona i propisa donesenih na temelju njih ima pravo i obvezu rješenjem narediti da se utvrđene nepravilnosti odnosno nedostaci otklone u određenom roku i rješenjem narediti povrat nezakonito ostvarenih sredstava. Da li je nešto ostvareno zakonito ili nezakonito o tome valjda donosi odliku sud a ne inspektor. Dakle najčešće Prekršajni sud donosi odluku o povratu sredstava stečenih nezakonitom radnjom. Inspektor sukladno propisima iz područja financija, a i Prekršajnog zakona ne bi bio ovlašten za donošenje mjere povrata novca koje je on utvrdio da bi potjecali od kakve nezakonite radnje. Dakle, alineju 2 bi trebalo onda po meni brisati. Zatim članak 25.ako inspektor u provedbi inspekcijskog nadzora utvrdi da je povrijeđen zakon ili drugi propis iz nadležnosti drugog tijela obavezan je o tome bez odgode obavijestiti nadležno tijelo. Valjda inspektor nije državni obavješćivač niti medijski servis nego bi trebao podnijeti optužni prijedlog i tako bi trebalo biti napisano. Evo od HDZ-a toliko. Hvala.
Hvala i vama. Imamo jednu repliku, Igor Češek. Izvolite kolega.
Potpredsjedniče hvala lijepo. Poštovani zastupniče Kutija vi ste vrlo dobro govorili o ovom zakonu i o samom inspektoratu. Isto tako ste govorili o raspodijeli inspektora po ispostavama ili podružnicama, spominjali ste ako se ne varam Glinu. Međutim ono što poljoprivrednike, poljoprivredne proizvođače više od same raspodjele inspektora zanima raspodjela djelatnika Agencije za plaćanje u poljoprivredi. To je za poljoprivredne proizvođače vrlo bitnija stvar i važnija od samog inspektorata i gdje će se sam inspektorat nalaziti. Jer znate i sami da pojedine podružnice, odnosno ispostave Agencije za plaćanje u poljoprivredi se ukidaju. Dakle, nažalost naši poljoprivredni proizvođači nisu u tolikom broju informatički pismeni da mogu sve rješavati putem Interneta pa im se događa to da moraju putovati po 40, 50 ili 60 km u jednom smjeru da bi riješili svoje probleme. To im oduzima i vrijeme, dragocjeno a i … [[Govornik se ne razumije.]] novac. Dakle mislim da bi i Vlada i ministarstvo trebali se pozabaviti više tim problemom nego ovim problemom sa inspektoratima. Ali slažem se sa vašom raspravom i podržavam u svakom slučaju. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Nastavljamo sa raspravom. U ime Kluba zastupnika HDSSB-a Igor Češek. Izvolite kolega.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče, zamjenice ministra, kolegice i kolege zastupnici. Prije svega moram reći da će Klub HDSSB-a podržati ovaj Prijedlog Zakona ali isto tako znamo svi da je jučer, prekjučer počela žetva u Slavoniji odnosno istočnom dijelu Slavonije i Baranje i svim onima koji sudjeluju u žetvi želim bogat urod i dobru cijenu. Kakva će ona biti to danas sam dragi Bog zna. No, želim se prije svega osvrnuti i na situaciju odnosno stanje u hrvatskoj poljoprivredi. Kakva je ona danas? Ona danas tone u sve dublju krizu što se naročito očituje u stočarstvu a posebno u govedarstvu. Odnosno u proizvodnji mesa i mlijeka kao najvišem obliku stvaranja … [[Govornik se ne razumije.]] vrijednosti u proizvodnji na selu. Jesmo li svjesni činjenice da se u Republici Hrvatskoj dnevno gasi 15-ak obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava. Dakle, onoliko koliko danas nas ima u Saboru toliko svakodnevno se gasi poljoprivrednih gospodarstava. Financijski propadaju cijele obitelji i dolazi do povećanja nezaposlenosti i stvaranja novih socijalnih slučajeva. U gospodarskoj grani koja je ključni dio prehrambenog sustava, naravno mislim na poljoprivredu i za koju u Hrvatskoj postoje upravo idealni uvjeti i duga tradicija stvara se sve veća ovisnost o uvozu. Za taj uvoz državi ponestaje sredstava jer se kronički vanjsko trgovinski deficit države više ne može pokrivati zaduživanjem odnosno daljnjom rasprodajom obiteljskog srebra nacije. To su pitanja za koja smatram da ih prije ovoga Zakona trebamo rješavati. Ima bezbroj pitanja u poljoprivredi. Što je sa cijenom pšenice? Napomenuo sam malo prije. Na europskoj burzi ona se kreće oko kunu 40, kunu 50. Kod nas je još uvijek nepoznata. Prije dan, dva je počela žetva, mi ne znamo kolika je cijena pšenice. Da li će ona biti kunu 15, kunu 20. Seljaci, odnosno poljoprivrednici bili bi zadovoljni sa kunom 35. Sami poljoprivredni proizvođači kažu prva europska žetva a standardno balkanske cijene. Što je sa odštetama za elementarne nepogode, npr. suše? Tko ima pravo na odštetu? Imaju pravo obiteljska poljoprivredna gospodarstva, fizičke ili pravne osobe koje su u zakupu državnog poljoprivrednog zemljišta. A što je sa onima koji imaju zemljište u privatnom vlasništvu? Njih čak nitko ni ne spominje. No, da se ja vratim na sam Prijedlog ovoga Zakona. U samom obrazloženju Ministarstvo kaže sljedeće. Zbog potrebe usklađenja i uređivanja inspekcijskih poslova ustrojstva, načina rada, prava dužnosti i ovlastiti inspektora te druga pitanja značajna za rad poljoprivredne inspekcije, stočarske inspekcije, vinarske inspekcije i inspekcije za kakvoću hrane predlaže se donijeti jedan jedinstveni zakon koji će urediti pitanja svih inspekcija u poljoprivredi. To je pohvalno u svakom slučaju od ministarstva. Jer čuli smo da je 17 zakona do sada bilo objedinjeno u ovom jednom Zakonu. Opet ponavljam, ako nismo imali strategiju razvoja hrvatske poljoprivrede nego smo preuzeli zajedničku poljoprivrednu politiku Europske unije eto bar napokon imamo Zakon o poljoprivrednoj inspekciji. No želim se osvrnuti na same članke Zakona, odnosno članke 5., 6., 7. i 8. koji govore o inspekcijskim poslovima i to o područjima inspekcijskog nadzora a oni se odnose na inspekcijske poslove poljoprivredne inspekcije, poslove stočarske inspekcije, poslove vinarske inspekcije, poslove inspekcije za kakvoću hrane. Te želim reći da ovdje ima ukupno 72 točke natuknice ili poslova koje će ubuduće obavljati poljoprivredna inspekcija. Mene zanima, konkretno ako danas se zna da u Hrvatskoj radi stotinjak poljoprivrednih inspektora da li će oni uspjeti ovako ogroman obujam posla obavljati i da li će doći do povećanja broja poljoprivrednih inspektora. Isto tako koliko mogu pročitati iz ovoga Prijedloga Zakona, određeni dio poslova koji je do sada radila, odnosno obavljala sanitarna inspekcija će prijeći djelatnost poljoprivrednih inspektora. Što će se dogoditi sa tim sanitarnim inspektorima? Da li će oni biti prebačeni u djelokrug Ministarstva poljoprivrede? Odnosno hoće li oni postati poljoprivredni inspektori ili će i dalje ostati sanitarni inspektori ili ne daj Bože, eto ostati bez posla? To su ključna pitanja koja ja ne vidi rješenja niti odgovore u ovom Zakonu. Zato bih vas molio da mi evo ako možete odgovorite na ova pitanja. Inače Prijedlog Zakona je po mome dobar, HDSSB će ga podržati jer ovo je jedan krovni Zakon što se tiče poljoprivredne inspekcije, treba uvesti reda u svakom slučaju u poljoprivredu ali postoje još jedna pitanja koja nisu, na koje nemamo odgovore i zato po meni je možda bilo bolje da idemo u dva čitanja. Inače, evo još jednom ponavljam Klub HDSSB-a će podržati ovakav Zakon. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. U ime Kluba zastupnika SDP-a Marija Vukobratović. Izvolite kolegice.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana gospođo zamjenice ministra sa suradnicima, kolegice i kolege. Dakle, vrlo kratko o jednom Zakonu iz područja poljoprivrede za kojeg sam smatrala da ni po čemu nije specijalno sporan. Na Odboru za poljoprivredu on je jednoglasno prihvaćen. Dakle, kao što smo već čuli do sada, inspekcije u poljoprivredi obavljaju poslove inspekcijskog nadzora nad provođenjem 17 zakona kojima je uređeno područje poljoprivrede i hrane. Radi se o iznimno važnim zakonima, od Zakona o poljoprivredi, zemljištu, sjemenu, gnojivima, sredstvima za zaštitu bilja, tržištu, ekološko integriranoj proizvodnji do Zakona o vinima i genetski modificiranim organizmima. Inspekcijski nadzor se također obavlja nad registriranim i neregistriranim objektima kao što su poljoprivredno zemljište, objekti za proizvodnju, doradu i skladištenje sjemena, hrane i hrane za životinje, grožđe i vina, prodavaonicama, dakle fitoapotekama, farmama, kao i na površinama na kojima se primjenjuju sredstva za zaštitu bilja. Međutim, inspekcije u poljoprivredi nisu do sada imale zakon u kojem bi se na jednom mjestu uredili svi poslovi, ustrojstvo, prava i dužnosti inspektora, već je to bilo definirano u svakom pojedinom od 17 navedenih zakona, za razliku od nekih drugih inspekcija u poljoprivredi koje reguliraju odnosno nadziru to isto područje, a imaju svoje zakone, kao što su sanitarna, veterinarska ili gospodarska inspekcija. Inspekcije u poljoprivredi su poljoprivredna inspekcija, inspekcija za kakvoću hrane, stočarska i vinarska. Svaka obavlja nadzor u svom području pa tako poljoprivredna inspekcija vrši nadzor nad zemljištem, potporama, gnojivima, sjemenu, tržištu, uskladištenju žitarica, industrijskog bilja, ekološko integriranoj proizvodnji. Inspekcija za kakvoću hrane vrši nadzor nad tržišnim standardima i kvalitetom hrane i to mlijeka i mliječnih proizvoda, masti, maslinovog ulja, prerađenog voća i povrća, tržišnim intervencijama i uređenju tržišta i označavanju proizvoda. Poslovi stočarske inspekcije su nadzor nad uzgojem, proizvodnjom, zaštitom, obilježavanjem, zoo higijenskim uvjetima držanja životinja, tržištu, kakvoći hrane životinjskog podrijetla i kakvoći hrane za životinje, dok vinarska inspekcija vrši nadzor nad proizvodnjom grožđa, objektima za proizvodnju vina, skladištenjem i tržištem vina, jakih alkoholnih pića i aromatiziranih vina. U organizaciji inspekcije u poljoprivredi postoji na razini Ministarstva u sve 4 područne jedinice ustrojstvena jedinica nadležna za obavljanje poslova inspekcija u poljoprivredi. Također je i organizacija područnih jedinica u odnosu na dosadašnje zakone ostala ista pa i dalje imamo 4 regionalne jedinice Zagreb, Varaždin, Rijeka i Split, koje djeluju u svim našim županijama. Potreban broj inspektora temelji se na broju nadziranih subjekata, a poslove inspekcije obavljaju viši inspektori i inspektori. Stručni uvjeti za određeno radno mjesto ostali su isti kao i u dosadašnjim zakonima, tj. završen odgovarajući fakultet, radno iskustvo od 5, odnosno 4 godine i položen državni stručni ispit. Nadalje, zakonom su definirane ovlasti inspektora, najava inspekcijskog nadzora, dužnosti nadziranih subjekata, vođenje zapisnika, izdavanje rješenja, uzimanje uzoraka, mogućnost privremenog oduzimanja dokumentacije i žalbe, kao i prekršajne, prijelazne i završne odredbe. Nakon ulaska u Europsku uniju Hrvatska ima u području poljoprivrede veće šanse za razvoj, napredovanje nego i u jednoj drugoj grani gospodarstva. Velike šanse za konkurentnost postoje u proizvodnji ekološke hrane, tradicijskih proizvoda i proizvoda sa zaštićenom oznakom izvornosti i zemljopisnog podrijetla. Međutim, sva ta hrana treba biti proizvedena po strogo utvrđenim pravilima i propisima i uz visoku razinu kontrole. Predloženi zakon o kojem su na mjestu propisane djelatnosti, prava i obveze i onih koji vrše nadzor, kao i onih koji su nadzirani, doprinijet će boljem i bržem snalaženju i jednih i drugih. U predloženom zakonu nije došlo do značajnih promjena u pogledu obveza, prava i djelatnosti inspekcije u poljoprivredi u odnosu na do sada postojeći zakon. Zbog svega gore navedenog klub SDP-a će podržati donošenje ovog zakona. Hvala.
Hvala i vama. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Đurđica Sumrak, izvolite kolegice Sumrak.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena zamjenice ministra, uvažene kolegice i kolege. Da, rekli ste kolegice, na vas ću se osvrnut prvo, u svojoj da ovo je u stvarnosti da nije ništa specijalno u ovom zakonu i ovako kako ste ga vi interpretirali zaista bi čovjek rekao da je u ovom zakonu sve relativno ok, da ono što se propisuje radu poljoprivrednih inspektora posebice stočarskih, da je to manje-više i prihvatljivo jer je to ono područje u kojem studiraju studenti koji pohađaju Agronomski, odnosno Poljoprivredni fakultet. Međutim dozvolite da vam nešto kažem, samo nešto, jedan mali dio. 2008. godine u postupku usklađivanja nacionalnog zakonodavstva s legislativom Europske unije donesena je legislativa kojom je promijenjen sustav kontrole prometa životinja. U tom smislu ovlaštene veterinarske organizacije po odluci ministra počeli su obavljati veterinarske preglede gospodarstava. Obavljanjem veterinarskih pregleda gospodarstava uspostavljen je Registar farmi što je bio temeljni preduvjet uspostave funkcionalnost sustava identifikacije i registracije životinja, što je također bilo jedno od mjerila za zatvaranje poglavlja 12. koje se odnosi na veterinu, fitosanitarni nadzor i dobrobit životinja. Dobro me slušajte, jer u ovom zakonu se spominje dobrobit životinja, a jednako tako se spominju i stvari iz ovog poglavlja 12. Osim kontrole prometa životinja koja je direktno u funkciji suzbijanja nelegalnog prometa i sive ekonomije, veterinarski pregled gospodarstava je proizvod i alat čija primjena rezultira mjerljivim učinkom i u smislu savjetovanja posjednika životinja o obvezama koje proizlaze iz kompleksnih veterinarskih propisa, a osobito korisnika potpora u poljoprivredi o njihovim obvezama koje proizlaze iz 14 veterinarskih propisa navedenih u dodatku druge Uredbe 73/29 EU, odnosno zahtjevima propisa vezanih za postizanje višestruke sukladnosti, te unapređivanja znanja i sposobnosti svih osoba koje su odgovorne za dobrobit životinja. U ovom zakonu isključivo agronomi, odnosno ne znam inženjer poljoprivrede mogu provoditi pojedine elemente ovog Zakona o dobrobiti životinja. Od 70% zahtjeva u vezi s višestrukom sukladnosti proizlazi oko 70%, oprostite zahtjeva u vezi sa višestrukom sukladnosti proizlazi iz veterinarskih propisa i to 14 propisa koji se odnose na obveznu prijavu zaraznih bolesti životinja, propisi o identifikaciji, registraciji životinja i propisi o dobrobiti životinja, zatim propisi vezani za hranu za životinje, propisi o zabrani korištenja hormona u proizvodnji životinja, a koji su već transponirani u hrvatsko zakonodavstvo. Još želim nešto naglasiti, a što se tiče veterinarstva i veterine. Daklem, govorit ću samo o malom djeliću što je učinjeno svih ovih godina vezano uz zdravlje ljudi i životinja. Novi kolegij koji je na Veterinarskom fakultetu već nekoliko godina to je zaštita okoliša, veterinarska zaštita okoliša koja naravno bavi se rješavanjem animalnog otpada problem je to koji se ne smije ili ne može sagledavati samo sa aspekta profita i dohodovnosti. Dakle, uz osiguravanje proizvodnje zdrave hrane i autohtonih proizvoda istovremena zaštita okoliša predstavlja i temelj za razvitak. Sad tu da ne nabrajamo od turizma pa na dalje. Dakle, neću govoriti samo o suzbijanjima bolesti, ali uvažena kolegice i kolege ja znam da već godinama, ja ne znam kako u stvarnosti ne znam kako da nazovem i godinama mi već ovdje upućujemo nadležno ministarstvo, ne samo vas sada i bivšeg ministra i onog bivšeg ministra nikada se nije dalo probiti u lobij agronoma koje izuzetno cijenim kao stručnjake na terenu u svom fahu, zaista izuzetno cijenim. Ne vidim razloga sad kad smo dobili zakon, jer druge struke nemaju zakon, Zakon o veterinarskoj inspekciji je kroz zakonsku regulativu Zakona o veterinarstvu. Jel' tako? Sanitarna inspekcija, mi smo dobili sada jedan poseban zakon, pa me sada zanima obzirom na kolegije koji su na Veterinarskom fakultetu, obzirom na trajanje veterinarskog fakulteta koji ne možete završiti u tri godine, nema toga, nema. Trajao je prije pet, sada šest. Nema nikakvih integrirati, nego sve, apsolutno sve kolegije od stočarstva. Sad ću nabrojit ove koji jedu, od dobrobiti životinja, fiziologija, anatomija, patofizilogija, hranidba i uzgoj domaćih životinja, hranidba posebno su kolegiji u kojim naši studenti i veterinari dobivaju, pa neću biti bahata, ali rekla bih istu ako ne i višu razinu obrazovanja. Osim toga, odlazeći, radeći na terenu možete se vi smijati kolega ne znam da li ste to vi. Na odboru jučer, sad ću to reći je kolega koji je ne znam direktor sektora je rekao da sigurnost hrane nema blage veze nikakve sa zdravljem životinja. To kad čujem evo zaista super, zaista super. To je opravdanje da veterinarski, daklem stočarski inspektori ne mogu biti i doktori veterinarske medicine, odnosno da ne mogu biti struka veterinarstva. Mislila sam da kad je došao ovaj zakon da će se zaista moći nešto promijeniti i da ćete sagledati situaciju. Ali čini mi se da je sve po starom, lobij je lobij. Sve je to u redu, ali vidjet ćemo kako će se taj lobij snalaziti na terenu. Nije to prijetnja, jer kolege inspektori iz svih tih struka o kojim ja govorim odlično surađuju i surađivat će i dalje. Ali bi bilo jako lijepo da zaista prihvatite amandman, ja sam ga uputila, da ovdje se još osim daklem poljoprivredne struke metne ili veterinarska struka. Jer zaista vam kažem, netko tko je završio trogodišnji studij na Poljoprivrednom ili Agronomskom fakultetu ima četiri godine radnog iskustva i on može aplicirati za stočarskog inspektora. Netko tko je završio šestogodišnji studij sa masom predmeta i sa svojom praksom na terenu od četiri ili pet godina na terenu on ne može aplicirati. Pa to nije logično. To nije logično, a samo malo dobre volje je potrebno. Evo ja vas molim da pokušate još jedan puta uvažiti sve to navedeno i da zaista pokušate usvojiti ovaj amandman, on će doći kod vas, možda ste ga i vidjeli već. Zaista mislim da bi to bio velik korak naprijed u suradnji svih nas na terenu i u suradnji struka koje opet kažem izuzetno cijenim, izuzetno ih cijenim u savjetodavnoj službi, u službama gdje su zaista donesli napredak u stočarstvu, zaista da. Da ne govorim o vinarstvu, da ne govorim o nekim drugim stvarima gdje zaista vrhunskih stručnjaka ima i naravno ima ih u hranidbi životinja. Osobno ih poznajem i cijenim, ali mislim da na taj način što bi se uvela u ovome dijelu i veterinarska struka zaista ćete napravit puno za, a ostat će na neki način zabilježeno da je po prvi puta evo ga nekako učinjen korak naprijed za nešto dobro. Evo hvala vam lijepo. Neću dužiti.
Hvala i vama. Imamo dvije prijavljene replike. Prva se javila kolegica Vukobratović, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice Sumrak, osvrnut ću se na onaj prvi dio vaše rasprave kad ste meni zapravo rekli da sam dala svoju interpretaciju zakona. Ja naravno nisam niti inspektor, niti viši inspektor da bih mogla reći da to područje tako dobro razumijem. Međutim sam previše odgovorna i ozbiljna da bih davala nekakve svoje interpretacije, zato sam ja razgovarala sa kolegama inspektorima, sa kolegama koji rade te poslove godinama rade i viši su inspektori i oni su mi zapravo rekli i sugerirali da ništa u zakonu nije promijenjeno, da su to sve pravila, obveze i dužnosti koje su već bile prije regulirane u postojećim zakonima samo je sad objedinjeno na jednom mjestu što njih posebno veseli jer će im na taj način zapravo olakšati njihov posao. Što se onog drugog dijela tiče što ste mi čitali jel' pa ja nekako mislim da jedna od nas dvije zapravo je tu pobrkala lončiće. Vi ste govorili o veterinarskoj inspekciji ako se ja ne varam a ne o stočarskoj. Ovo su Zakoni o poljoprivrednim inspekcijama koje naravno uključuju i stočarsku inspekciju, a ne o veterinarskoj. Ja doduše nisam niti veterinar niti stočar pa ne mogu tvrditi da sam u pravu, međutim mislim da ni taj dio nije ništa novo i ništa drugačije i to je nešto što je već dosada u zakonima postojalo. Dakle, ta stroga odijeljenost stočarske inspekcije, odnosno stočarskih inspektora od veterinarskih inspektora. Hvala.
Hvala i vama. Odgovor, kolegica Sumrak. Izvolite.
Ma uvažena kolegice nisam ja željela vas kritizirati, nemojte to vi misliti uopće tako, nego sam ja htjela samo reći ne znam da li ste ali sad ste objasnili niste vi sigurno namjerno nabrajali samo ono što zaista mislite da bi trebali raditi poljoprivredni inspektori. I vi ste zaista nabrojili samo ono što bi u stvarnosti bilo prvo u redu da oni rade, zaista da. Ja sam samo željela vama kad sam vam ovo pročitala što ste rekli a jesam pročitala jer se to upravo, to je tekst koji je bio na veterinarskim danima jer prošle godine gdje je bila i zamjenica ministra i upravo je ona jedna od jednako takvog potpisnika ovog teksta znači ovdje se nije radilo o veterinarskim inspektorima nego o službenim veterinarima i organizacijama. Dakle, o veterinarima na terenu. Ja znam da je vama to teško shvatiti i cijenim ono što vi radite u svom dijelu i mislim da to nijedan veterinar ne bi mogao raditi i da se nikad ne bih borila da mi uđemo u fah vaš ne znam vinarstva jer nismo završili ništa što je vezano uz vino, ništa što je uz hortikulturu, ništa što je vezano uz žitarice. Ali ovo o čemu sam ja govorila zna zamjenica ministra, radi se naime da i veterinari dobiju prigodu obzirom na obrazovanje i struku ući u taj dio priče koji se odnosi na stočarskog inspektora. Samo to. Jer posla je na terenu sve manje i manje. I jedna je činjenica što veterinari se brinu za zdravlje životinja. Jest, to je istina. Ali preventiva i kurativa. Ali sve ono što mi imamo kao kolege i čime smo se i prije bavili jest stvar ta da je jednako vrijedno kao i ono što završava se na poljoprivrednom, odnosno Agronomskom fakultetu. Eto, to je.
Hvala. I još jedna replika, Igor Češek. Izvolite kolega.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolegice Sumrak, pa slažem se s vama da veterinarska struka bi trebala bit uključena u rad stočarske inspekcije, u svakom slučaju. Međutim, ono na što moram ukazati a nisam uspio u svojoj raspravi je isto također da i u svim ovim poslovima inspekcije koji su propisani ovim zakonom bi trebalo napraviti posebnu uredbu, odnosno pravilnik koja će se struka poštivati, odnosno koji će smjerovi sa, da li se radi o Poljoprivrednom fakultetu u Osijeku, Agronomskom fakultetu u Zagrebu ili Visokog gospodarskog učilišta u Križevcima koji će se smjerovi poštivati odnosno imati prednost pri zapošljavanju takvih inspektora. Jer znamo i sami da sama poljoprivreda je široko zanimanje. Postoji i izotehnika i stočarstvo i ratarstvo i voćarstvo i vinogradarstvo i vinarstvo. Dakle, nekakva ideja bi trebala biti da prednost pri zapošljavanju inspektora u području poljoprivredne inspekcije imaju osobe koje su završile … ili ratarstvo. Isto tako, po mome podržavam i vas u tome da stočarska inspekcija bi svakako trebala uključiti i doktore veterine. Jer tko zna bolje o zdravlju i dobrobiti životinja ako nisu to veterinari ili poljoprivredna struka smjer stočarstvo i izotehnika. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Kolegica Sumrak, odgovor. Izvolite.
Hvala vam lijepo. Kolega u potpunosti se slažem. Tu je u stvarnosti bit i samo uz malo dobre volje mislim da će i zamjenica pokušati usvojiti ovo. Zaista je, jer zaista kad gledate nelogično je poslove stočarskog inspektora može obavljati osoba koja ima završen preddiplomski. Ja zaista nisam znala kakav je to preddiplomski studij, sad sam se raspitala, to je 3-godišnji studij. Oprostite, nisam znala, cijelo vrijeme sam se mučila što to znači završiti preddiplomski studij i ok, diplomski sveučilišni studij ili integrirani preddiplomski i to sam se raspitala. Dakle, opet 3-godišnji studij. I 4 godine radnog iskustva na odgovarajućim poslovima. To je upravo ono što ste vi rekli, trebalo bi se znati gdje je što za što. Ali, stvar je u tome da viši inspektor, pazite, viši inspektor ista priča ali dobro 5 godina. A ne možete umetnuti jednog doktora veterinarske medicine, dakle koji ima obrazovanje ajmo reći daleko više obrazovanje od ovoga koji ima integrirani studij ili ne znam preddiplomski studij sa svojih 6 godina, iskustvom na terenu a ovo se može ostaviti. Evo, ja opet ponavljam već godinama mi na to ukazujemo da su veterinari izbačeni iz ovog dijela. Nije bilo zakona o tome i nije bilo volje. A ja se osobno nadam da će jednog dana doći dan da će ministar ili ministrica poljoprivrede biti doktor ili doktorica veterinarske medicine. Osobno se nadam. Evo tu je kolega preko puta mene, ja sam sigurna da bi on jednako dobro bio dobar ministar jednako kao što je uvaženi ministar Jakovina koji je poljoprivredne, odnosno agronomske struke jer jednako dobro onaj koji je na terenu poznaje probleme onoga što je nama ovdje bitno, a to je razvoj, to je selo, to su problemi na selu, to je agrarna politika. Eto.
Zaključno, završno evo zamjenice ministra izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Ja ću pokušati odgovoriti na pitanja koja su postavljena i biti kratka. Naime, vezano za ispostave po ustroju je 50 ispostava poljoprivredne inspekcije u RH i 5 centralnih odjela. Taj sustav postoji od 2005.godine tako da žao mi je što nema gospodina saborskog zastupnika koji je postavio pitanje, ali sustav je uspostavljen od 2005.i razvijao se tako da je to bilo jedno od mjerila za zatvaranje poglavlja i funkcionira na taj način već dugo. Vezano na aplikaciju e-inspektor radi se o aplikaciji i ugovorima koji su zaključeni 2010.godine i svi problemi koji su bili u 2010.i 2011.naravno da su došli u 2012.godini ali mi smo to ispravili, posložili i aplikacija se uspješno primjenjuje. Radi se o sustavu koji kontrolira izlazak inspektora na teren, kilometražu koju je obavilo, lokacije koje posjete tako da postoji jedan uvid što se radi konkretno na terenu što prije nije bio slučaj. Vezano za donošenje odluka inspektora o kršenju zakona ili da li je nešto zakonito ili nezakonito da sada bilo je tu više primjedbi. Zakon je prošao i Ured za zakonodavstvo i Odbor za zakonodavstvo nikakvih primjedbi po tom pitanju nije bilo nepoštivanje ZUP ili nekog drugo tako da je ovo u skladu sa odredbama. Vezano za sanitarne inspektore, sve će biti o.k. ostat će na mjestu. Radi se o drugom zakonu Zakonu o službenim kontrolama o stvarima koje se tiču sigurnosti hrane, tako da sanitarni inspektori ostaju bez posla i vjerojatno ćemo ih trebati još. Vezano za broj inspektora, 96 je zaposlenih, 17 još nedostaje. U planu za ovu godinu je zapošljavanje 7 inspektora znači popunjavanje. I sada na kraju ono što ostaje za kraj, rečenica koja je mene kao agronoma jako rastužila pa da veterinari imaju višu razinu obrazovanja. Ja ne želim govoriti ni o agronomima ni o tome što je bilo poglavlje 11., što je bilo poglavlje 12. Znači poglavlje 12.je Sigurnost hrane i veterinarstvo, poglavlje 11.je Poljoprivreda i ruralni razvoj. Stočarska inspekcija postoji u RH i uvjeti za stočarsku inspekciju od osnutka države. To su bila mjerila za zatvaranje poglavlja, ljudi su educirani, obavljene su edukacije, dana su pozitivna mišljenja i mislim da stočarska inspekcija naravno zajedno sa veterinarskom inspekcijom je napravila ogroman dio posla vezano i za kontrolne liste i za edukaciju i da upravo iz tog razloga postoji Zakon o stočarstvu i Zakon o veterinarstvu jel postoje razlike. Nisam u tome stručna ali smatram profesionalno ali razlike postoje, poglavlje 11.naglašavam je poljoprivredno poglavlje, 12 je sigurnost hrane u kojoj su veterinari odradili veliki dio posla. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Imamo dvije replike. Đurđica Sumrak. Izvolite kolegice.
Hvala vam lijepo. Ma uvažena gospođo zamjenice ministra, nisam ja vas htjela učiniti tužnom i reći da vi nemate dovoljno obrazovanja ili da netko od veterinara ima više obrazovanje od vas nego sam ja rekla i to stoji, nemoguće je da netko tko ima trogodišnje obrazovanje ima viši stupanj obrazovanja iskustva i svega ostalog od onog tko 6 godina ima to. dakle o tome ja govorim cijelo vrijeme. A što se tiče jako dobro znam i poglavlja 11 i poglavlja 12 u kojem sam baš upravo u tom poglavlju bila u jednom dijelu i tima pregovaračkog. I tu sam i naglasila da su agronomi velik posao učinili ne samo inspekcija. Ali ovo u čemu vas ja sada ali znam da nećemo uspjeti, vidim da tu nema šanse da se naprosto u ovom dijelu koji se odnosi na stručne uvjete pa barem da poštivate taj naš Ustav koji evo u članku 55.kaže "svatko ima pravo na rad i slobodu rada da svako slobodno bira poziv i zaposlenje te je svakom pod jednakim uvjetima dostupno svako mjesto i dužnost". A mislim da doktori veterinarske medicine nakon 6 godina studija i ajmo reći 4 ove godine za koje zadovoljavaju integrirani ili trogodišnji studij na agronomiji imaju iste uvjete ako ne i veće. O tome ja govorim, ista znanja, kompetencije jer tijekom studija slušaju čak neke predmete više semestara nego što se sluša u te tri godine, a to su samo 6 semestara. Evo o tome sam govorila i ponovo govorim izuzetno cijenim zanimanje agronoma i ljudi koji su završili poljoprivredne fakultete i šumarske naravno o njima sam govorila neki dan ovdje, ali evo znam jasno mi je to je lobi.
Vrijeme. Hvala. Još jedna replika Igor Češek. Izvolite kolega.
Zahvaljujem se potpredsjedniče. Uvažena zamjenice ministra, bit ću konkretniji sa pitanjem nadam se da ćete mi dati odgovor. Pošto sam radio u struci pa imao sam doticaja i sa sanitarnim inspektorima i sa poljoprivrednim inspektorima, a radi se u svezi smanjenja broja sanitarnih inspektora i povećanja broja poljoprivrednih inspektora. Što me konkretno zanima? Zanima me konkretno dakle uzorak kukuruza došao je sanitarni inspektor i uzima uzorak kukuruza na povećani sadržaj aflatoksina. Ono što me konkretno zanima tko će sada taj posao obavljati? Sanitarni inspektor ili poljoprivredni inspektor? Dakle ako će taj posao obavljati poljoprivredni inspektor smanjuje se obujam poslova sanitarnih inspektora. E sada od vas očekujem konkretan odgovor što će se dogoditi s tim sanitarnim inspektorima ako im se smanji obujam poslova. Evo i unaprijed se zahvaljujem na odgovoru. Hvala lijepo.
Izvolite zamjenice s mjesta, s mjesta odgovarate. Uključite mikrofon i molim vas odgovorite s mjesta. Hvala.
Evo hvala. Dakle, radi se o razlici upravo iz ovog, to je jedan od razloga zašto je rađen krovni Zakon. Dakle, ponoviti ću. Kada su prije poljoprivredni inspektori ili čak i građani htjeli vidjeti što pojedini inspektor radi morali su gledati u 17 zakona. znači uzeti 17 zakona i ići gledati. Sada se to objedinjuje na jednom mjestu. Vezano za primarnu proizvodnju to provjerava inspektor u poljoprivredi. A vezano za preradu i vezano za proizvodnju hrane, npr. tada je čim je hrana u pitanju i čim se radi o nečem preradu, tada dolazi sanitarni inspektora. I u kombinaciji znači, ako na nekom gospodarstvu postoji i primarna proizvodnja i prerada tada dolazi i jedan i drugi inspektor i napravljana je razlika što radi jedan, što radi drugi. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Ovime zaključujem raspravu. Glasovati ćemo kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o inspekcijama u poljoprivredi, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 428. Amandman je podnijela zastupnica Đurđica Sumrak. Molim zamjenicu ministra poljoprivrede gospođu Snježanu Španjol da se izjasni o podnesenom amandmanu.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane saborske zastupnice i zastupnici amandman se ne prihvaća.
Obrazloženje.
Iz razloga što poslove stočarskog inspektora može obavljati osoba koja ima završeno visoko školsko obrazovanje i koja je osposobljena, odnosno specijalizirana za rad u različitim područjima stočarske proizvodnje. Ujedno prema važećem Zakonu o stočarstvu poslove stočarskog inspektora može obavljati diplomirani inženjer agronomije, općeg ili stočarskog usmjerenja, te dodatno tijekom pregovora vezanih za pristupanje Republike Hrvatske EU nije bilo primjedbi na stručnu osposobljenost stočarskih inspektora koji obavljaju nadzor u području stočarstva. Hvala lijepo.
Zahvaljujem zamjenici ministra. Kolegice Đurđice Sumrak nema u sabornici. Molim da se izjasnimo o amandmanu kolegice Sumrak koji Vlada ne prihvaća. Tko je za? Nitko. Amandman nije prošao. I zaključujem raspravu i dajem na glasanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Tko je protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno 85 glasova za donesen Zakon o inspekcijama u poljoprivredi u tekstu kako ga je predložio predlagatelj.
Nastavljamo sa: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o posebnim uvjetima za stavljanje brašna na tržište, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 430; Predlagatelj Zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za poljoprivredu. Izvješća ste primili na sjednici. Zamjenice ministra da li želite uvodno? Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane gospođe saborske zastupnice i gospodo saborski zastupnici. Zakono o posebnim uvjetima za stavljanje brašna na tržište donesen je 2004. godine na prijedlog Vlade Republike Hrvatske a u cilju suzbijanja sive ekonomije u području mlinsko-pekarske industrije. Stupanjem na snagu ovoga Zakona osnovan je Registar mlinara, pekara, proizvođača, namjenskih smjesa i koncentrata kao i Registar uvoznika brašna namjenskih smjesta i koncentrata. Razlog za predloženu izmjenu Zakona o posebnim uvjetima za stavljanje brašna za tržište je ujednačavanje uvjeta za domaće i europske proizvođače brašna. Ulaskom Republike Hrvatske u Europsku uniju brašno koje je legalno stavljeno u promet na tržištu Europske unije ne mora biti obilježeno evidencijskim markicama. Time niti dosadašnji uvoznici brašna više ne bi bili obvezni količine brašna uvezene sa europskog tržišta obilježiti evidencijskim markicama. Kako bismo izbjegli da naši domaći proizvođači brašna dođu u neravnopravan položaj predlaže se izmijeniti Zakon i ukinuti obvezu obilježavanja brašna markicama i uvoznicama ali i domaćim mlinarima. Inicijativu za izmjenu Zakona dale su Hrvatska gospodarska komora i Žito zajednica. Obzirom da se po ulasku Republike Hrvatske u Europsku uniju odredbe o obvezi obilježavanja brašna evidencijskim markicama ne mogu primjenjivati na brašna stavljena na promet u zemljama članicama čime bi domaći proizvođači brašna bili stavljeni u neravnopravan položaj, pardon, u odnosu na proizvođače iz neposrednog okruženja Mađarska, Slovenija i Austrija. Radi zaduživanja i zadržavanja pozitivnih učinaka Zakon na sektor mlinarstva i pekarstva i dalje će ostati obveza osiguranja sljedivosti brašna, evidentiranja proizvodnje, izvještavanja ministarstva proizvodnje. Međutim, ono što je pozitivno je značajno smanjenje fiskalnog opterećenja jer se donošenjem predloženog Zakona namjerava zadržati pozitivne učinke ali i pojednostaviti inspekcijski nadzor zajedno sa ovim Zakonom o inspekcijama u poljoprivredi i uz značajno smanjenje opterećenja koja su do sada bila proizvođačima brašna zbog izdavanja i troška izdavanja evidencijskih markica. Znači proizvođačima brašna ukida se ovim Zakonom i jedan od postojećih troškova. Hvala lijepa.
Hvala i vama zamjenice ministra. Da li izvjestitelji Odbora žele uzeti riječ? Ukoliko ne, otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a Đurđica Sumrak. Izvolite kolegice.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažena zamjenice ministra sa suradnicima. Evo ja ću danas govoriti o Prijedlogu Zakona o izmjenama Zakona o posebnim uvjetima za stavljanje brašna na tržište s Konačnim prijedlogom Zakona. Ja bih rekla da su moje kompetencije recimo jednake poljoprivrednom inspektoru na liniji klanja. Eto, ja sam se malo sada uputila u ovo i mislim da ću kompetentno o tome sada govoriti, ali da li ja u stvarnosti znam srž toga, uvažena zamjenice eto. Smatramo mi u Klubu da je ovaj prijedlog Zakona dobar kao što su bili dobri i prijedlozi Zakona koji su doneseni 2004., 05. i 2009. jer su svi oni doneseni u svrhu suzbijanja sive ekonomije. Jednako tako dakle u to vrijeme nesređenog stanja tržišta brašna neevidentiranje stvarnih proizvodnih i prodanih količina proizvoda kao i netočno iskazivanje utroška sirovina kod proizvodnje pekarskih proizvoda bili su uvjeti kojima se ostvarivala nezakonita zarada ali i što je prouzročilo gubitak prihoda proračuna. Tijekom 2004. godine Vlada Republike Hrvatske i tada nadležan ministar uhvatili su se u koštac sa nesređenim stanjem tržišta brašna i pekarskih proizvoda nastojeći osigurati fer konkurenciju na tržištu brašna i proizvoda od brašna. Ali i spriječiti sivu ekonomiju koja se u ovom sektoru ogledala kroz neevidentiranje i neplaćanje PDV-a, neiskazivanje dobiti, ukratko kroz sivu ekonomiju. Donošenjem Zakona o posebnim uvjetima za stavljanje brašna na tržište proizvodnja i promet brašna stavljeni su pod kontrolu sustavom praćenja izdanih, iskorištenih evidencijskih markica. Pa smo kao krajnji rezultat mogli utvrditi utrošak pšenice te dobivene količine brašna a samim time i ukupni promet istih. Izmjenama Zakona koje su slijedile tijekom 2005. godine dobili smo detaljno propisane norme utroška brašna za sve pekarske proizvode što je rezultiralo smanjenjem sive zone u ekonomiji, u usko povezanom području pekarstva. Osim toga uspostavljen je Registar mlinara, pekara, proizvođača namjenskih smjesa i koncentrata, ali i Registar uvoznika brašna i namjenskih smjesa i koncentrata. Izmjenama zakona 2009. godine utvrđena je obveza uvoznika brašna, namjenskih smjesa i koncentrata koji po važećem zakonu nisu bili obvezni dostavljati izvješća o uvezenim količinama brašna, da su ista dužni dostavljati iz razloga usklađenosti evidentiranih količina brašna iz uvoza s evidencijama o izdanim markicama. Sve navedeno rezultiralo je stvaranjem reda na tržištu brašna. Odredbe o obvezi obilježavanja brašna evidencijskim markicama dovele bi u sadašnjem trenutku kad je Hrvatska ravnopravna članica Europske unije i otvaranjem europskog tržišta naše domaće proizvođače u neravnopravan položaj. Ukidanjem obveze označavanja brašna evidencijskim markicama osigurat će se ravnopravan položaj naše domaće proizvodnje. Osim toga, obveza proizvođača brašna i pravne ili fizičke osobe koja koristi brašno za proizvodnju i pripremu proizvoda u čiji sustav ulazi brašno da se osigura sljedivost podrazumijeva da svi subjekti u ovom lancu moraju osigurati praćenje kroz sve faze. Drugim riječima, potrebno je osigurati sljedivost prema dobavljačima sirovina, internu sljedivost sirovina i poluproizvoda i sljedivost prema kupcu i sve ovo navedeno i u ovom zakonu doprinosi sigurnosti hrane. Ono što bismo mi u klubu eventualno rekli, ali to već cijelo vrijeme upozoravamo na hitnost donošenja većine zakona, pogotovo ovih koji nisu PZE, ali obzirom da ovaj zakon u izvornom obliku ima samo 14 članaka i sad je tih 14 suženo na 13 članaka pretpostavljam da bi se prema novom Poslovniku trebalo u stvarnosti jedan potpuno novi zakon napraviti gdje nisu izmjene i dopune nego naprosto pročišćeni zakon. Nadam se da će se u tom smislu poštovani Poslovnik i klub HDZ-a će podržati ovaj zakon. Hvala.
Hvala vam lijepa. I u ime kluba HDSSB-a Igor Češek. Izvolite kolega Češek.
Zahvaljujem se potpredsjedniče. Poštovana zamjenice ministra poljoprivrede. I klub HDSSB-a će podržat ovaj zakon jer smatramo da je ovaj prijedlog zakona dobar, ali iz razloga što je i prethodni zakon bio dobar i smatramo da je polučio rezultate te uveo reda na tržište brašna i u samom obrazloženju piše koliko se obavilo inspekcijskih nadzora, koliko je sredstava donijeto kaznama u državni proračun. Međutim, ono što mene konkretno zanima, opet imam dva ili tri pitanja, rekli ste da se smanjuje fiskalno opterećenje proizvođača brašna. Pa ta jedna markica za brašno mislim da košta hoću slagat 7 lipa ili 0,7 lipa, a jedna markica za brašno može ići na pakovinu od 50 kg. Ako je cijena kg brašna u veleprodaji 2 kune znači vreća brašna od 50 kg košta 100 kuna, a markica 0,07 lipa. Dakle fiskalno opterećenje nije toliko veliko da bi se moralo spominjat u ovom prijedlogu zakona. Ono što je druga stvar koja me zanima, članak 5. stavak 2. kaže ministar nadležan za poslove poljoprivrede će pravilnikom propisati minimalne količine brašna koje se mogu dobiti meljavom pšenice standardne kakvoće, raži i kukuruza, najviše količine brašna utrošene za proizvodnju pojedinih pekarskih i drugih proizvoda te način dokumentiranja sljedivosti proizvoda, način vođenja evidencije o proizvodnji i način izvještavanja ministarstava. Dakle, sa sljedivosti se apsolutno slažem i to je dobra stvar koju svi proizvođači trebaju poštivat. Međutim, kako će ministar i kakvim pravilnikom propisat koje su to količine brašna koje se mogu dobiti meljavom pšenice standardne kakvoće. Što je standardna kakvoća? Hektolitarska masa, možemo i to razumjet, međutim svaki mlin tko se iole razumije u mlinarstvo zna da svaki mlin ima drugačije izmeljavanje i da svaki tehnolog otprilike dodaje određenu količinu vode pritom izmeljavanja. Da li je to jedan elemenat koji može dovest do negativnih posljedica, odnosno do sive ekonomije? Da li svaki pekar jasno mora imat propisano koliko će brašna potrošit za jedan slanac? Dakle znamo da se jedan slanac ili kruh ne sastoji samo od brašna nego i od vode i aditiva i svega ostalog što pripada. To su stvari koje mi opet u ovom prijedlogu zakona nisu jasne, nisu definirane i evo klub HDSSB-a će podržat ovaj zakon, ali jedva čeka i molim vas kad bude izašao pravilnik da mi ga dostavite jer bi ga stvarno htio vidjet. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Imamo jednu repliku, Đurđica Sumrak. Izvolite kolegice Sumrak.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Češek, ja se s vama u vašem izlaganju slažem, a da li ste vi a primijetili jeste jer tu sjedite s nama već nekoliko dana, još dok nismo bili u Europskoj uniji smo tu bili navečer i upravo smo onda isto tako oko 8-9 raspravljali o važnim zakonima koji se odnose na poljoprivredu, pa smo tako raspravili niz zakona između 9 i 10 sati navečer kad živ nitko više to ne samo da ne gleda, ma nije bitno čak ni da li ljudi gledaju nego je bitan interes i saborskih zastupnika i razumijevanje, a znate kako se to radi? To vam se radi da se neke stvari provuku na kraju. Tako su to na sastancima se ono što hoćete da prođe to metnete komercijalni zadnju točku, 25 točaka dnevnog reda, ovo je 26. i kad više nitko nema snage svi dižu ruke. Mislim da ako ćemo na ovaj način i dalje dok smo sad već evo u EU razgovarati o poljoprivredi i o svim zakonima bitnim za život poljoprivrednika, ali bitnim i za život Hrvatica i Hrvata i svih onih koji žive u ovoj našoj Hrvatskoj neće biti dobro ako stalno o ovakvim važnim zakonima, ne govorim sad samo o brašnu, nego govorim o onim zakonima i prije što smo raspravljali u te kasne sate. Eto, to je moja replika bila na vaše. Zahvaljujem.
Hvala. Imamo odgovor na repliku, kolega Češek.
Zahvaljujem se potpredsjedniče. Kolegice Sumrak, jednom prilikom isto ovako u večernjim satima sam rekao ne u svezi vašeg prezimena, nego zato što sam uistinu tako osjećao da je ovo sumrak saga hrvatske poljoprivrede. Nije se to odnosilo naravno na vas, nego na sve ono što se događa u hrvatskoj poljoprivredi. Međutim, da se vratim konkretno na Zakon o posebnim uvjetima za stavljanje brašna na tržište. Što znači uvoz? Što znači izvoz? Dakle, ako ukidamo evidencijske markice mi pomažemo našim proizvođačima brašna da to brašno izvoze van Republike Hrvatske. Ali isto tako nemojmo smetnuti sa uma pomažemo i uvozničkom lobiju da bez ikakve evidencije uvozi brašno iz EU u Republiku Hrvatsku. Pa sad hajmo bit realni i donijeti jedan određeni zaključak. Tko će profitirat u voj cijeloj priči? Hrvatski mlinari ili europski mlinari. Postoje markice, zašto uvoznici i dalje ne bi lijepili markice na to brašno. Na markicama koliko znam ne piše cijena brašna, nije to markica kao na kutiji cigareta. Evo i to smo danas odnosno ovih dana ukinuli cijenu na kutijama cigareta. Dakle, opet kažem, ponavljam podržat ćemo svakako zakon, ali na toj markici evidencijskoj za brašno ne piše kolika je cijena brašna. Zato ne vidim razloga zašto bi ih ukidali. Sljedivost neće donijet tako dobre rezultate kao što su ih donijele evidencijske markice za brašno. Hvala lijepo.
Hvala. Moram priznat da nisam razumio uvoz iz EU u Hrvatsku, ali dobro. Ovime zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Znači sad idu elektronički mediji ili ne. A dobro, to ćemo sutra. Onda ćemo to sutra da ne bi u smiraj dana. Hvala na strpljenju. Hvala zamjenici ministra sa suradnicima. I sutra nastavljamo sa Konačnim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkim medijima.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o posebnim uvjetima za stavljanje brašna na tržište, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 430. Rasprava je zaključena. Dajem na glasanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 85 glasova donesen Zakon o izmjenama zakona o posebnim uvjetima za stavljanje brašna na tržište u tekstu kako ga je predložio predlagatelj.