Molim vas da zauzmete vaša mjesta. Poštovane dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti, otvaram 44. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Uvažene dame i gospodo na današnju sjednicu pozvani su naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u Bosni i Hercegovini, koji redovno prate rad našeg Doma, predstavnici mediji. Srdačno pozdravljam sve prisutne zastupnike i goste. Predsjedavajući Vijeća ministara BiH Denis Zvizdić i ministar komunikacija i prometa BiH Ismir Jusko dostavili su obavještenje o nemogućnosti prisustva sjednici zbog ranije preuzetih obaveza. Izostanak je opravdao zastupnik Mirsad Mešić, a kašnjenje je najavio zastupnik Damir Bećirović. Prema informaciji službe sjednici u ovom trenutku prisustvuje 28 zastupnika. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Kao što vam je i naznačeno u pozivu za sjednicu, u skladu sa članom 167. Poslovnika Predstavničkog doma, na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu, zastupnicima će biti omogućeno da postavljaju zastupnička pitanja u usmenoj formi. Pitanja su poredana redosljedom pristizanja, te će ih zastupnici tim redom i izlagati. Sada možemo početi s postavljanjem usmenih zastupničkih pitanja i davanjem odgovora. Riječ dajem uvaženom zastupniku Senadu Šepiću. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Ja danas ponovo ne vidim ovdje predsjedavajućeg Vijeća ministara, evo, kojem ovo pitanje obnavljam peti put. Ja sad sam sebe pitam ima li svrhe uopće više postavljati pitanje. Juče sam sa sekretarom koji me obavijestio da je ostalo ovo pitanje, po peti put se vraća, ovaj, ponovo u proceduru, ponovo smo dogovorili da ga danas imamo na dnevnom redu ali ne znam ko će mi iz Vijeća ministara odgovoriti na pitanje. Dakle, pitanje je – Šta je Vijeće ministara, da li je išta u ovome mandatu uradilo, je li išta razmatralo, ako jeste kada i šta su zaključci rasprave, te da li ima ikakav plan za sprečavanje odlaska ljudi iz Bosne i Hercegovine, posebno mladih? 2 Obrazloženje sam do sada više puta podnosio. Znamo svi da je to jedan od najvažnijih problema koje imamo u zemlji. Oko jedne rasprave koju sam imao prije tri mjeseca dobili smo informaciju da je svaka peta klupa u školama u zadnje tri godine prazna, 27.000 je školaraca manje u osnovnim i srednjim školama u odnosu na period od prije tri godine. Dakle, onaj ko ne može vidjeti koliki je to problem u zemlji on zaista, zaista dakle, ne zaslužuje da predstavlja institucije i da se nalazi na važnim mjestima. Ako nakon pet puta zahtjeva da ovo pitanje razmatramo ovdje, da se ovim pitanjem bave institucije, Vijeće ministara BiH i vlade, ne možemo imati odgovor ovdje na sjednici ... možemo korektno i otvoreno razgovarati onda se zaista zapitam kuda sve ide ovo šta mi radimo u Bosni i Hercegovini. Ja ću nastaviti i dalje insistirati da dobijem odgovor prvog čovjeka Vijeća ministara, dakle, i da, naravno, iza toga isto tako od vas koji ste Kolegij Predstavničkog doma da i vi konačno shvatite koliko je važno da prihvatite inicijativu koju sam već odavno podnosio, a to je da se o ovome pitanju obavi rasprava u Parlamentu. Dakle, ja smatram da je to neophodno da se uradi. Danas imate ovdje, evo po drugi put, sa nekim akrobacijama koje se prave [[poslanik se upozorava na vrijeme]] ponovo imamo u proceduri po hitnom postupku Zakon o akcizama [[poslanik se upozorava na vrijeme]] pet puta molbi nemamo raspravu o odlasku ljudi iz Bosne i Hercegovine. Hvala.
Hvala Vam gospodine Šepiću. Ima li iz Vijeća, gospodin Adil Osmanović, ministar civilnih poslova u Vijeću ministara BiH. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, cijenjeni poslanici. Naravno da odgovor na postavljeno pitanje uvaženog poslanika Šepića zahtijeva jedan širi angažman u pogledu konsultacije sa ustavno nadležnim ministarstvima od kantona i entiteta, ali ja ću vam reći da je Vijeće ministara BiH na svojoj 71. sjednici, održanoj 31.08.2016. godine, razmotrilo i usvojilo Plan smjernica politika tržišta rada i aktivnim mjerama zapošljavanja u Bosni i Hercegovini za 2016. godinu. Na osnovu odredbi Zakona o Agenciji za rad i zapošljavanje BiH Agencija, u saradnji sa Federalnim zavodom za zapošljavanje Federacije BiH, Zavoda za zapošljavanje Repbulike Srpske i Zavoda za zapošljavanje Brčko Distrikta BiH, je sačinila Prijedlog godišnjeg plana i smjernica politika tržišta rada i aktivnim mjerama zapošljavanja u Bosni i Hercegovini koji predstavlja smjernice politika tržišta rada i aktivne mjere zapošljavanja koje planiraju nadležne entitetske institucije u oblasti zapošljavanja na godišnjem nivou. Direktne nadležnosti u oblasti zapošljavanja pa tako i zapošljavanje mladih u Bosni i Hercegovini imaju nadležni organi, organizacije entiteta i Brčko Distrikta BiH. Kada je riječ o nezaposlenosti mladih osnovni razlog za nezaposlenost jeste nedovoljan broj radnih mjesta, odnosno ekonomska situacija koja ne kreira dovoljan broj novih radnih mjesta i neravnopravni položaj mladih bez radnog iskustva. Ministarstvo civilnih poslova BiH je učestvovalo u implementaciji Projekta zapošljavanja mladih. Takođe Ministarstvo civilnih poslova BiH učestvuje u izradi Sektorskog plana dokumenta Konkurentnost i inovacija za sredstva IPA II (2016-2017) gdje je planirana značajna finansijska podrška u zapošljavanju mladih u okviru podrške malim i srednjim preduzećima u sektorima konkurentnosti i inovacija. Agencija za rad i zapošljavanje BiH, u saradnji sa zavodima i službama zapošljavanja u Bosni i 3 Hercegovini, provodi aktivnosti usmjerene ka mladoj populaciji u cilju postizanja aktivacije mladih i sticanja radnog iskustva na tržištu rada. Tako zavodi i službe zapošljavanja u Bosni i Hercegovini svake godine provode programe zapošljavanja mlade populacije i godišnje se putem ovih programa sufinansira zapošljavanje, samozapošljavanje oko 2.000 mladih osoba sa evidencije nezaposlenih. Ministarstvo je pokrenulo aktivnosti na izradi nove Strategije zapošljavanja u Bosni i Hercegovini za period 2017.-2020. godina, s tim da institucije Republike Srpske čekaju [[govornik se upozorava na vrijeme]] mehanizma za koordinaciju nakon čega planiraju da se uključe u izradu pomenutog dokumenta, što dodatno otežava rad u ovoj oblasti. Hvala.
Hvala Vam ministre. Komentar, gospodin Šepić, imate li komentar? Izvolite.
Pa mogu predsjedavajuću, dakle vrlo kratko. Dakle, ja još jedanput zaista molim institucije da se uključe da konkretno djeluju po ovom pitanju. Dakle, ne treba bježati Vijeće ministara od toga da sazove sjednicu, da tematsku sjednicu napravi po pitanju odlaska ljudi iz ove zemlje, dakle da pozovete nadležne, imate koordinaciju ministara obrazovanja, imate zdravstva, imate raznih sektora. Isto tako se mogu sastati premijeri, predsjedavajući Vijeća ministara BiH, premijeri, ovaj, svi premijeri na svim nivoima, entitetski, kantonalni, ima prostora da se nešto djeluje, da se nešto konkretno radi, dakle, ne samo da je priča prebacit ćemo nadležnost na onoga, kriv je onaj drugi. Ja dolazim iz Krajine u kojoj je glavno pitanje – de nam riješite da preko graničnog prelaza ne moramo čekati od dva do tri sata, tolike su kolone, toliki je odlazak ljudi iz zemlje. I sad zamislite, dakle, da jedan poslanik u Parlamentu pet puta moli institucije da to stave na dnevni red i da naprave, kako se zove, jedan odgovor, onda možete zamisliti generalno u čemu se mi kao društvo nalazimo. Zato vas molim u tom smislu, dakle, da Vijeće ministara [[poslanik se upozorava na vrijeme]] napravi tu sjednicu i s druge strane da Parlament na jednoj od narednih, kako se zove, sjednica planira tematsku sjednicu o iseljavanju ljudi iz Bosne i Hercegovine [[poslanik se upozorava na vrijeme]] sa prijedlozima i zaključcima koje će do tada pripremiti Vijeće ministara BiH.
Hvala Vam gospodine Šepiću. Prelazimo na, uvaženi zastupnik Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pitanje postavljam ministru vanjskih pslova Bosne i Hercegovine – Zbog čega Ministarstvo vanjskih poslova još uvijek nije usvojilo Pravilnik o ocjenjivanju rada ambasadora i drugih međunarodnih predstavnika Bosne i Hercegovine, čije usvajanje od strane Ministarstvo vanjskih poslova je propisano Odlukom Predsjedništva BiH o postupku imenovanja ambasadora i drugih međunarodnih predstavnika Bosne i Hercegovine iz marta 2013. godine? Dobro ste čuli, iz marta 2013. godine je to obaveza. 4 Ja ovo pitanje postavljam maltene od početka mandata aktuelnog ministra vanjskih poslova. Prvi put sam ga postavio u maju 2015., i tad sam dobio odgovor, vjerovatno je neko mislio da je simpatično, interesantno, jer su ovo napisali – Polazeći od zakonske odgovornosti i nadležnosti koje MVP BiH ima u postupcima imenovanja ambasadora, itd., tadašnji ministar vanjskih poslova, dr Zlatko Lagumdžija, ovakav pristup cijenio je ... sa aspekta interesa i potrebe suradnje Predsjedništva BiH i Ministarstva u poslovima vanjske politike, te cijenimo da su izborom novog saziva Predsjedništva BiH i imenovanjem novog ministra vanjskih poslova otklonjene personalne prepreke i stvoreni preduvjeti da, u saradnji sa uredima članova Predsjedništva BiH, Ministarstvo vanjskih poslova BiH na transparentan i kvalitetan način pripremi i donese naprijed navedene pravilnike. Tad su aludirali na neki navodni sukob između gospodina Komšića i gospodina Lagumdžije. Međutim, sad je prošlo više vremena u mandatu novog saziva Predsjedništva BiH i novog ministra vanjskih poslova a pravilnici još uvijek nisu usvojeni, pa sam ja pitao ministra – da li i on sada nailazi na neke personalne prepreke, kako je tako, misleći simpatično, prije dvije godine opisao prijašnji saziv Predsjedništva BiH i prijašnjeg ministra vanjskih poslova. I evo dvije godine odbija, ovo je peti put da postavljam ovo isto pitanje za dvije godine i odbija dati odgovor, a vidim da ga nema ovdje. I kako je moj kolega iz Doma naroda Karamatić rekao postoje neke indicije da ga je nekad neko vidio u ovoj zgradi ali još uvijek te indicije nisu potvrđene. I Dom naroda je stoga formirao komisiju koja će ispitati stanje u vanjskoj politici u Bosni i Hercegovini. Ja mislim da Predstavnički dom, i to je na Kolegiju da uradi, da formira istu komisiju s obzirom da ipak ovaj Dom imenuje ministre i trebao bi se ovaj Dom pozabaviti također pitanjem rada i odgovornosti ministra vanjskih poslova Bosne i Hercegovine. Insistiram, u skladu sa mojim pravima iz Poslovanika, da dobijem usmeni odgovor na idućoj [[poslanik se upozorava na vrijeme]] sjednici. Hvala.
Hvala Vama. Imamo li iz Vijeća ministara? Dakle, ministar je dostavio odgovor u pisanoj formi, ali evo, traži se da ponovimo ovo na idućoj sjednici kada bude bio prisutan ministar.
/nije uključen mikrofon/
Dobro, dobro. Dakle, molim Vas, dakle ovo ostavite za iduću sjednicu kada dođe ministar. Idemo dalje, riječ dajem uvaženom zastupniku Mirsadu Isakoviću. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Želim sve da vas pozdravim i zaželim uspješan rad današnje sjednice. Ja sam pitanje postavio Vijeću ministara BiH, odnosno ministrici za ljudska prava i izbjeglice. Naime, u novembru 2013. godine Bosna i Hercegovina je ratificirala Konvenciju Vijeća Evrope o sprječavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u porodici kolokvijalno nazvanu Istambulska konvencija. Ona predstavlja prvi pravni obavezujući instrument u Evropi iz 5 ove oblasti. Vijeće ministara BiH je usvojilo i Okvirnu strategiju za implementaciju Instambulske konvencije i to od 2015. do 2018. godine, što smo učinili kao prva zemlja u regiji. Poglavlje broj VIII Konvencije predviđa da se uspostavi mehanizam za praćenje provođenja ove Konvencije ili GREVIO komitet. On je sastavljen od nezavisnih eksperata iz država potpisnica Konvencije, međutim Bosna i Hercegovina do danas nije dala svog predstavnika. Molim vas da mi odgovorite – Zbog čega još uvijek nije završen postupak nominacije kandidata za ovu značajnu funkciju u Vijeću Evrope, te kada smatrate da će biti okončana ova procedura? Hvala vam.
Hvala Vama. Uvažena ministrica za ljudska prava, gospođa Semiha Borovac. Izvolite.
Poštovani članovi Kolegija, poštovani predstavnici Predstavničkog doma Parlametarne skupštine. U odgovoru na Vaše pitanje mogu samo da kažem da je postupak nominacije kandidata iz Bosne i Hercegovine za grupu eksperata za borbu protiv nasilja nad ženama i nasilja u porodici, odnosno GREVIO komitet provodi Predsjedništvo BiH i Ministarstvo vanjskih poslova BiH u skladu sa svojim nadležnostima. Inače, kako ste i rekli, Bosna i Hercegovina nema svog člana u GREVIO komitetu iako je među prvim zemljama koje su potpisale i ratifikovale Istambulsku konvenciju, a i donijela i Strategiju za njeno provođenje. Stoga razumijemo Vaše pitanje u vezi završetka postupka nominacije kandidata iz Bosne i Hercegovine u ovaj Komitet koji je započet polovicom prošle godine. U ovom trenutku možemo samo da Vam kažemo da smo Vaše pitanje proslijedili Predsjedništvu BiH i očekujemo da, kad dobijemo odgovor od Predsjedništva BiH, da ćemo Vam u pisanoj formi dati odgovor na ovo pitanje.
Hvala Vam ministrice. Ima li komentara?
Naravno da ima. Mislim da je ovo pitanje jako značajno i da je nedopustivo da gotovo godinu i po dana nemamo potvrdu od Predsjedništva BiH za imenovanje ovakve funkcije. Ja znam, meni je poznata činjenica da je bio jedan pa drugi konkurs, itd., itd., ali da ne možemo imenovati jednu osobu, nezavisnu osobu, evo ja ne znam ni ko je, niti me interesuje uopšte ko je, ali u ovako značajnu organizaciju da ne možemo imenovati nikog to mi nije jasno. I s druge strane moram vas napomenuti da će GREVIO komitet u ovoj godini izvršiti monitoring sprovođenja Istambulske konvencije u Bosni i Hercegovini. Dakle i iz tih razloga je značajno da ovo obavimo. Hvala Vam lijepo i još bih jednom zamolio da mi to u pismenoj formi upravo zbog ovog izvještaja koji će imati, odnosno monitoringa kojeg ćemo imati u ovoj godini. Hvala. 6
Hvala Vama. Riječ dajem uvaženom zastupniku Denisu Bećiroviću. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo. Podsjećam da sam krajem prošle godine predložio Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH da usvoji inicijativu kojom obavezuje Vijeće ministara BiH da nam u roku od nepuna tri mjeseca pripremi prijedlog izmjena i dopuna Ustava BiH kojim se osigurava potpuna i dosljedna primjena, implementacija presude Evropskog suda za ljudska prava u predmetu Sejdić i Finci, a naravno kroz raspravu tom prilikom jasno smo ukazali da u paketu treba takođe implementirati i presudu Zornić i presudu Pilav iz 2016. godine. Sada želim reći, dakle, da je to zvanično odluka Parlamenta BiH, nije više pojedinačno inicijativa ni jednog poslanika. Moje pitanje je predsjedavajućem Vijeća ministara u Vijeću ministara BiH. S obzirom da je taj rok istekao – Zašto još uvijek na poslaničkim klupama nemamo tog prijedloga, odnosno zašto još uvijek se ne realizira odluka Parlamenta? To posebno pitam zbog toga što smatram da u Bosni i Hercegovini ne postoje pojedinačno neka jednonacionalna pitanja, kako to neki žele predstaviti, već da sve u Bosni i Hercegovini što radite morate računati potpuno ravnopravnim na sve njene naroda i građane, a posebno treba da se fokusiramo na presude Evropskog suda za ljudska prava. U tom smislu javno pitam Vijeće ministara BiH – Da li je imalo uopšte na dnevnom redu ovu tačku, da li je na bilo koji način pristupilo realizaciji ove jako važne odluke Parlamenta i [[poslanik se upozorava na vrijeme]] na koncu šta se čeka pa poslanici to ne dobijaju na poslaničke klupe, tim prije što neki najavljuju da žele parcijalno da dostavljaju neke prijedloge, a da se oglušuju na ono što jeste sada zvanični i važeći zaključak Parlamenta BiH.
Hvala Vam. Ima li iz Vijeća ministara neko ko? Neka se onda pripremi za iduću sjednicu. Idemo dalje, riječ dajem ...
/nije uključen mikrofon/
Nemate komentara, ne znam šta biste komentarisali?
Dozvolite da ja iskoristim svoje dvije minute kao što smo to radili i do sada. To što nema osobe kojoj je postavljeno pitanje, iako ne znamo zašto je nema, to je problem te osobe i Vijeća ministara BiH. Da su oni imalo ozbiljno pristupili oni bi se među sobom, je li tako, dogovorili, pa bi neko barem kao zamjena dao neki odgovor. Kako toga nema naravno da u komentaru ovdje treba neke stvari podvući. Iako nismo mogli iskoristiti, evo u mom slučaju, svoje poslovničko pravo da dobijemo odgovor, barem u ovom komentaru mogu sada tražiti da u roku od sedam danam, ako ne može usmeno, u pisanoj formi se dostavi odgovor na ovo pitanje. U slučaju da se ne dostavi zadržavam pravo da to ponovo postavim i javno kao i na drugi način, u skladu sa 7 odredbama Poslovnika Predstavničkog doma, uz vrlo važnu napomenu da skrenemo pažnju i iz poslaničkih klupa i Vijeću ministara BiH i svim drugim nadležnim da prioritet u ovoj zemlji mora biti realizacija presude iz 2009. koja se odnosi na predmet Sejdić-Finci, realizacije presude koja se [[poslanik se upozorava na vrijeme]] odnosi na predmet Zornić iz 2014. i presude u predmetu Pilav koja se, koja je, je li, izglasana od strane Evropskog suda u 2016. godini.
Hvala Vam. Riječ dajem uvaženom zastupniku Borislavu Bojiću. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, gospodo ministri, uvaženi gosti. Vrlo kratko jedno pitanje predsjedavajućem Savjeta ministara BiH. Obzirom da je u toku priprema zajedničke sjednice Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske, a više puta i u više navrata sam postavljao pitanje, da podsjetim zadnje sam postavio na 31. sjednici Predstavničkog doma koja je održana 15.06.'16. godine, i dobio sam odgovor od Savjeta ministara BiH, koji je usvojio zaključak na svojoj 19. sjednici, od 20.08.'15. godine, i zadužio Ministarstvo vanjskih poslova BiH da na najvišem nivou obnovi razgovore vezano za pitanje koje se odnosi na državljane Bosne i Hercegovine koji su bili zaposleni i nastanjeni u Republici Hrvatskoj u periodu '91.-'95. godina i otpušteni su sa posla. Ovo pitanje pogađa oko 50.000 stanovnika Bosne i Hercegovine. S tim u vezi Ministarstvo vanjskih poslova dostavilo mi je odgovor u kome je navelo da se na ovim sastancima o ovom pitanju razgovaralo kao o jednom od otvorenih pitanja i da je zajednički konstatovano da bi navedena zajednička sjednica Vlade Republike Hrvatske i Savjeta ministara BiH mogla biti prilika da se sagledaju modaliteti rješavanja pojedinih otvorenih pitanja. Obzirom da je priprema za ovu vrstu sastanka u toku, te da pretpostavljam resorna ministarstva već razgovaraju o ovom pitanju ja želim na vrijeme da postavim ovo pitanje kako bi se jednostavno ovo otvoreno pitanje našlo na zajedničkoj sjednici Vlade Republike Hrvatske i Savjeta ministara BiH, a od interesa je za ogroman broj stanovnika Bosne i Hercegovine. U pitanju su sva prava koja proizilaze iz radno pravnog statusa i prava u vezi s tim. Dakle opšte poznato pitanje, a više puta sam ga postavio, tako da koristim priliku da na vrijeme postavim pitanje da ovo pitanje se nađe na dnevnom redu sjednice Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske. Hvala.
Hvala Vama. U ime Vijeća ministara ministar civilnih poslova, gospodin Adil Osmanović. Izvolite.
Naravno da je Ministarstvo civilnih poslova BiH predložili da se na dnevnom redu zajedničke sjednice Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske razmatra rješavanje pitanja radno pravnog i socijalnog statusa državljana Bosne i Hercegovine koji su bili zaposleni u Republici Hrvatskoj i otpušteni sa posla u periodu 1991.-1995. godina. Aktom Generalnog sekretarijata Vijeća ministara BiH broj: 02,07-1-3202-4/16, od 23.03.2017. godine obaviješteni 8 smo da je naš prijedlog uvršten na listu prioritetnih pitanja koja će se razmatrati na pomenutoj sjednici. Hvala.
Hvala Vam lijepo. Komentar?
Vrlo kratak komentar. Očekivanja, dakle, sa ove sjednice su takva jer jednostavno poslije '95. prošlo je mnogo godina. Postavlja se pitanje da li će neki od onih koji imaju prava po ovom osnovu uopšte imati priliku da svoja prava regulišu. Stoga bih ja još jednom, ovaj, zahvalio se na aktivnostima koje ste vodili i očekujem da još dodatno se uključi Ministarstvo spoljnih poslova BiH kako bi ta aktivnost, naravno u sklopu Savjeta ministara BiH, bila dovedena do kraja. Ja se iskreno nadam da će se rješenje naći, obzirom da je ovo otvoreno pitanje dobilo prioritetan status u razgovorima Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske. Zahvaljujem se.
Hvala Vama. Riječ dajem uvaženom zastupniku Saši Magazinoviću. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pozdravljam Vas, zamjenike, kolegice i kolege zastupnike i sve ostale prisutne u sali. Moje pitanje je trebalo biti upućeno predsjedavajućem Vijeća ministara BiH, gospodinu Zvizdiću. On nije tu ali ja ću postaviti pitanje, pa eventualno ako neko želi iz Vijeća ministara BiH da odgovori, ako ne nije problem. Pitanje je trebalo biti – Da li je njemu važniji zakon ili Bakir Izetbegović? Obrazložit ću: Predsjedništvao BiH, znam ja gospodine Sarajliću da je teško pitanje ali da obrazložim. Zaključak Predsjedništva BiH kaže da u cilju potpunog poštivanja ustavnih standarda i relevantnih odluka Ustavnog suda, relevantnih odluka, dakle nekih odluka, obavezuju Ministarstvo civilnih poslova BiH, ministre Osmanoviću, da izravno kontaktira nadležna kantonalna ministarstva bez posredovanja institucija na nivou Federacije BiH, radi se o međunarodnim sporazumima. Zakon o postupku zaključivanja i izvršavanja međunarodnih ugovora ni na jednom mjestu ne spominje kantone, dakle ni na jednom mjestu. E sad, jasno je ta intencija Predsjedništva BiH u ovom mandatu da od kantona prave državu, ali nije bilo do sada jasno da oni sebe smatraju svemogućim da zaključkom mijenjaju zakon, da ne poštivaju Parlament, jer ako hoće da promijene zakon i naprave neku novu proceduru onda je logično da predlože izmjene i dopune, izmijeni se zakon i onda se to radi po zakonu, a ne po zaključku. Ovo je jedna od inovacija koju Predsjedništvo BiH uvodi da zaključkom implementiraju presudu Ustavnog suda. To je sjajna ideja, imamo sad način kako ćemo implementirati ogroman broj presuda, zaključili da ćemo ih implementirati. Da kod njih 9 važe principi država – to sam ja, državno auto to je moje auto i sl., to [[poslanik se upozorava na vrijeme]] ali da se otišlo ovoliko daleko da se zaključkom mijenja zakon i naređuje državnom ministru da ne poštuje taj isti zakon ovo je ipak malo previše [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Dakle, moje pitanje je trebalo biti – Da li Vijeće ministara BiH poštuje Zakon o postupku zaključivanja i izvršavanja međunarodnih ugovora ili zaključak Predsjedništva BiH koji je u suprotnosti sa tim Zakonom? Ne bih ministra Osmanovića dovodio u nezgodnu poziciju da odgovara, ali ako želi, evo i ja bih volio da čujem odgovor.
Hvala Vam lijepo. Oni će sami donijeti odluku da li će odgovoriti i ko će odgovoriti, znaju oni taj red. Ja pitam predstavnike Vijeća ministara ima li pripremljen odgovor na ovo pitanje, ima li neko ispred Vijeća ministara ko će dati odgovor? Hvala vam lijepo. SAŠA
/nije uključen mikrofon/
Da, izvolite, komentar.
Ja smatram da se radi o veoma važnom pitanju, jer ovo sad postaje malo i praksa. Ovaj zaključak Predsjedništva BiH, koji je potpisao gospodin Bakir Izetbegović član Predsjedništva BiH, je donešen 27. juna 2016. godine. I kao i za mnoge druge zaključke i odluke Predsjedništva BiH mi saznamo skoro godinu dana poslije. Smatram da se netransparentnost o radu institucija mora prekinuti i da mi ne smijemo iz kuloara saznavati recimo da je Vijeće ministara BiH iz Mehanizma koordinacije izbacilo dva federalna ministarstva, da je Predsjedništvo BiH prije godinu dana prekršilo Okvirni sporazum za mir, da zaključkom prekrajaju zakone, itd. Ja pozivam Parlament da zaštiti svoj dignitet i da ne dozvolimo da bilo ko na bilo koji način krši zakone koje mi usvajamo, a ostajem pri tome da tražim odgovor na pitanje – Da li Vijeće ministara BiH poštuje zakon ili zaključak Predsjedništva BiH koji mu je suprotan. Hvala.
Hvala Vam lijepo. Dakle, službe neka se poštuje procedura u ovakvim situacijama, zna se šta je po Poslovniku kada se ne dobije odgovor na samoj sjednici. Ja sada dajem riječ uvaženoj zastupnici Mensuri Beganović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući i pozdravljam sve prisutne. Moje pitanje se odnosi na članstvo Bosne i Hercegovine u Svjetskoj trgovinskoj organizaciji i upućeno je Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH. Dakle – U 10 kojoj fazi je proces pristupanja Bosne i Hercegovine Svjetskoj trgovinskoj organizaciji, da li su okončani bilateralni pregovori o pristupu tržištu sa SAD-om, Ukrajinom, Ruskom Federacijom i Brazilom, da li su uklonjeni nedostaci u domaćoj legislativi na kojima su insistirali Sekretarijat i pojedine članice Svjetske trgovinske organizacije, to su zakoni na nivou Bosne i Hercegovine, entiteta i Brčko Distrikta? Obrazloženje može da čitate svakako jer sam ga dostavila u pisanoj formi, ali evo, ja bih samo podsjetila da je Izvještaj prema Vijeću ministara BiH o postupku, proceduri članstva Bosne i Hercegovine u Svjetsku trgovinsku organizaciju u martu 2016. godine sadržavao jedan plan aktivnosti na osnovu kojeg su, na osnovu kojeg je trebalo da polovinom 2016. godine ovaj pristup bude, ovaj proces pristupanja Svjetskoj trgovinskoj organizaciji bude u završnoj fazi. Međutim, nisam uspjela dotaknuti ni doći do informacija koje o tome relevantno govore, pa zbog toga postavljam ovo zastupničko pitanje. S obzirom na dvogodišnji zastoj u svim aktivnostima pristupanja Bosne i Hercegovine u Svjetsku trgovinsku organizaciju bilo je potrebno ponovo konsolidovati prethodno propisane protokole i okončati ove koji nisu završeni u međuvremenu. Planirano je takođe da se napravi nacrt izvještaja Radne grupe članica Svjetske trgovinske organizacije koji pregovaraju o pristupanju Bosne i Hercegovine i da se revidira legislativni akcioni plan koji se treba dostaviti Sekretarijatu Svjetske trgovinske organizacije. Osim problema u bilateralnim pregovorima sa članicama Svjetske trgovinske organizacije postoji niz problema u Bosni i Hercegovini koji se tiču usaglašavanja naše domaće legislative sa zahtjevima Svjetske trgovinske organizacije koje ova radna grupa nameće Bosni i Hercegovini. To je u planu, kojeg je dostavilo Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH Vijeću ministara BiH, definirano i date su vjerovatno instrukcije prema entitetskom nivou, entitetskim nivoima i Brčko Distriktu. No, s obzirom na evidentne poteškoće na usaglašavanju zakonskih rješenja na državnom i entitetskom nivou ja se bojim da ćemo mi mnogo brže i lakše napraviti ove bilateralne pregovore, završiti, nego završiti domaću legislativu. Članstvo u Svjetskoj trgovinskoj organizaciji je jedna poruka investitorima, vanjskim investitorima da je [[poslanica se upozorava na vrijeme]] tržište Bosne i Hercegovine, na neki način, stabilno i sigurno jedna dobra poruka koju bi trebalo da imamo na umu kada su ovi procesi u pitanju. Ja se zahvaljujem.
Hvala Vam lijepo. Ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa sa inostranstvom, gospodin Mirko Šarović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Članovi Kolegija, dame i gospodo poslanici. Uvažena poslanice možda samo na početku da kažem da se praktično radi o tri pitanja, pa nadam se da ću bar malo imati preko ovog vremena od dva minuta. Na početku da kažem da je, da su pregovori za članstvo Bosne i Hercegovine u WTO-u u završnoj fazi, da je najveći napredak napravljen 2013. godine kada, i do sada je održano 12 rundi pregovora ukupno i Bosna i Hercegovina je svrstana u zemlju prioritet za članstvo u Svjetsku trgovinsku organizaciju. No moram da istaknem, još sredinom 2015. godine, u pregovore o pristupu tržištu da se uključila i Ruska Federacija sa vrlo obimnim zahtjevima u pogledu traženih carinskih koncesija i pristupa tržištu usluga, što je dodatno otežalo završetak pregovora, obzirom da u bilateralnim pregovorima nismo te pregovore završili sa Ukrajinom, Brazilom i Sjedinjenim Američkim Državama. Ruska Federacija i Ukrajina su u okviru bilateralnih pregovora ostale pri vrlo širokim 11 zahtjevima koji daleko prevazilaze interese i mogućnosti njihovih ekonomija, a s druge strane od Bosne i Hercegovine se traži puno otvaranje tržišta, znači u potpunosti, što u praksi znači puno otvaranje tržišta za sve članice Svjetske trgovinske organizacije. Za decembar 2017. godine, kao što pretpostavljam vi znate, zakazana je sljedeća ministarska konferencija u Argentini koja se održava svake dvije godine, a praksa je da se u vrijeme njenog održavanja primaju nove članice u ovu Organizaciju. U ovom trenutku Bosna i Hercegovina u Sekretarijatu WTO-a figurira kao jedna od najozbiljnijih članica za pristupanje ovoj Organizaciji. Kada je u pitanju zakonodavstvo, Vi ste malo o tome govorili, osvrnuću se na samo dva ključna zakona, odnosno dokumenta. Usvajanje izmjena i dopuna Zakona o unutrašnjoj trgovini u Federaciji BiH je u završnoj fazi, znamo šta je sve uradila Vlada i obadva doma kada je u pitanju nacrt tog, održana je javna rasprava koja je početkom aprila završena i očekuje se, bar ono, informacije koje ja imam, da ovaj dio aktivnosti se završi. UPOV konvencija je bila i na ovom Parlamentu, prošla je Savjet ministara BiH, obadva doma su zaključno sa 7. aprilom 2017. godine dala saglasnost za ratifikaciju Konvencije i možemo smatrati da, kada je u pitanju UPOV konvencija, da je ovaj dio aktivnosti završen. Bilateralni pregovori sa Sjedinjenim Američkim Državama su okončani u septembru 2013. godine, no želim da istaknem da je u okviru posljednjeg bilateralnog sastanka nedavno u Ženevi Sjedinjene Američke Države su iznijele još nekoliko dodatnih primjedbi vezano za zakonodavstvo u Bosni i Hercegovini. Radi se o pitanjima nedostajućih podzakonskih akata u zemlji u oblasti GMO i zabranama uvoza svinjskog i goveđeg mesa u čijoj proizvodnji su korišteni rektopamin, odnosno tzv. hormoni rasta. Ova otvorena pitanja nisu od strane SAD-a proslijeđena WTO Radnoj grupi putem WTO Sekretarijata tako da je u ovom trentuku neizvjesno da li će ranije postavljani preduslovi za potpisivanje bilateralnog protokola dvije strane biti prošireni i naprijed navedenim zahtjevima. To je neizvjesno, moguće je da i SAD nakon našeg obrazloženja odustane. U pregovorima sa Ruskom Federacijom u prethodnoj godini nije bilo napretka. Kao što je poznato Ruska Federacija je Bosni i Hercegovini dostavila vrlo široke zahtjeve koji daleko prevazilaze njene izvozne mogućnosti, kao i interese njene privrede i obuhvataju skoro šest hiljada tarifnih linija. U pregovorima sa Ukrajinom napravljen je odgovarajući napredak u posljednjoj godini dana, međutim još uvijek su otvoreni pregovori za oko 1.300 proizvoda od kojih 600 u oblasti agrara. U međuvremenu u Briselu [[govornik se upozorava na vrijeme]] u februaru 2017. godine održan je sastanak sa predstavnicima Evropske komisije gdje je dogovoreno intenziviranje pregovora sa Ruskom Federacijom i Ukrajinom. U tom kontekstu dogovoreni su modaliteti na ponovnom reaktiviranju bilateralnih pregovora sa pomenute dvije zemlje, a kao rezultat toga Ruskoj Federaciji i Ukrajini su krajem marta dostavljene nove ... ponude za robne usluge nešto povoljnije. Preostala otvorena pitanja su, znači, svedena kada je u pitanju Brazil na samo nekoliko tarifnih linija, a odnosi se na zamrznuto pileće i svinjsko meso i pregovore sa Brazilom očekujemo narednih sedmica. Kao i u slučaju Ruske Federacije i Ukrajine Brazilu je krajem marta 2017. godine dostavljena nova revidirana ponuda i očekuje se brzi završetak i možemo smatrati da smo sa Brazilom ovaj dio posla završili. Informacija, odnosno odgovor sa mnogo više detalja biće Vam dostavljen u pismenoj formi. 12
Hvala Vam ministre. Uvažena zastupnica Beganović, komentar. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženom ministru. Ja sam ovaj Izvještaj koji ... Vijeću ministara BiH pročitala, i dosta informacija koje ste Vi danas prezentirali su date u tom Izvještaju, no konačno to je iz marta prošle godine, bilo mi je interesantno da čujem šta se u međuvremenu dogodilo, da li je nešto od ovih procesa privedno kraju. I ja se nadam iskreno da ćemo mi biti u prilici da u decembru ove ili 2017. godine u Argentini budemo primljeni u članstvo Svjetske trgovinske organizacije. Molim pismeni odgovor. Hvala.
Hvala Vam. Riječ dajem uvaženom zastupniku Zaimu Backoviću. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne, da ih ne nabrajam, u ovoj sali. Moje pitanje postavljam Vijeću ministara BiH, ministru finansija, ministru za spoljnu trgovinu, Agenciji za promociju stranih ulaganja BiH, Centralnoj banci BiH i Predsjedništvu BiH. Obzirom na konstantno ponavljanje o neophodnosti obezbjeđenja uslova za veći priliv stranih ulaganja – Da li je navedenim organima i institucijama poznato koliko su strani investitori, pod navodnim znacima, u formi neoporezive dobiti od dana kada su uložili u Bosnu i Hercegovinu svoj eventualni kapital, izvukli ukupno sredstava iz Bosne i Hercegovine? Ne želeći ovdje polemizirati i čekajući odgovor samo ću navesti neke primjere, slovenački „Tuš“, „Hidrija linden“, SCT, sve strane banke, trgovačke firme, firme koje su učestvovale u izgradnji puteva, konsultantske firme, savjetničke firme, revizorske kuće, osiguravajuće kuće, itd. Ovdje bih sada mogao nabrojati i Kuvajtsku investicionu organizaciju, one koji su uzeli SOKO-Mostar, „Vaso Miskin Crni“ u Sarajevu, BIRAČ-Zvornik, BOSKA-u, GP Bosnu, GP Vranicu, ŠIPAD, u cijelosti GP Put, „Hidrogradnju“, učešće „Delta nekretnina“ u devastaciji firmi i tako redom. Molim da se ovo pitanje, ovom pitanju ozbiljno posvetite jer sam napravio spisak od preko 400 stranih ulagača koji su formalno osnovani sa samo 2.000, a onda su kreditima, pod navodnim znacima, domicilnih banaka, banaka iz njihovih zemalja koje posluju ovdje, ostvarili enormne dobiti i nestali sa ovih prostora. Hvala.
Hvala Vama. Imamo li, dakle u ime Vijeća ministara, dakle svih iz Vijeća ministara, uvaženi ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa sa inostranstvom, gospodin Mirko Šarović. Izvolite. 13
Hvala Vam. Obzirom da se zaista radi o vrlo kompleksnom pitanju koje smo dobili jutros, sam predlagač pitanja je rekao koliko je ovo pitanje složeno, ono nije vremenski ograničeno, predlažem da se ovaj dogovor nakon kompletne analize dostavi u pismenoj formi, jer zaista moraju da se kontaktiraju i da daju odgovore više institucija, ne samo ove koje su nabrojane, nego i neke druge. Mislim da je to korektno i da, da mislim odgovor ćemo dati u pismenoj formi.
Hvala Vam ministre. Uvaženi zastupnik komentar. Izvolite.
Ja Vas ministre razumijem, ovo je jako složena problematika, ali samo kao uvod da ga imate, da ga imate, a tu je ministar Bevanda koji ovo kada kažem može da me opovrgne ili kaže da sam u pravu, ukupno ulaganje u kupnji banaka, banaka, je manje od jednogodišnje dobiti koju ostvaruju te banke na našim prostorima. Znači, manje od jednogodišnje a to su sve bile domaće banke. Ukupno na platnom prometu koji smo ukinuli, nije ga ukinula Hrvatska, nije ga ukinula Srbija, nije ga ukinula Crna Gora, nije ga ukinula Makedonija, nije ga ukinula Slovenija, ali smo mi bili pametni pa samo ukinuli, samo na provizijama u transakcijama ostvaruju onoliko koliko bi mi trebali godišnje da ulažemo na autoputevima, samo kao podatak ako ga nemate, jer tu su transakcije građana nemojte zaboraviti. Dalje, zaboravljate koliko su u BIRAČ Zvorniku Litvanci odnijeli novca i da se niko ne počeše u ovoj zemlji, šta se dešava sa Rafinerijom i u kojim je gubicima, ko će to pokriti sutra, koja država? Zaboravljate da SOKO-Mostar, mi volimo ovdje igrati se floskulama agresori, nije ušao agresor i nije odnio opremu iz SOKO-Mostara, ali u Sokolu nema opreme i sasvim slučajno saznamo gdje se ona mjestom nalazi u Hrvatskoj. Kako je to moguče? Kompletan „Šik“ je privatiziran, potpisani ugovori da će zaposliti [[poslanik se upozorava na vrijeme]] oko 600 radnika, danas nema ni jednog radnika i to služi kao skladišta, kao skladišta [[poslanik se upozorava na vrijeme]] KIA je kupila za jednu marku Željezaru, prodala za 30 miliona, a uložila u obnovu, u obnovu nebodera oko 12 miliona.
Hvala Vam gospodine ... ZAIM
Do danas četiri puta izvukla dobit. I tako redom.
Hvala Vam gospodine Backoviću. Riječ dajem uvaženom zastupniku Nikoli Lovrinoviću. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući i pozdravljam sve nazočne u dvorani. 14 I dakle, ja sam htio pitanje postaviti ministru pravosuđa, naime, koliko sam informiran u tijeku su određene aktivnosti oko inoviranja ili već kako se to zove, dakle Strategije za suđenje po osnovu ratnih zločina, htio sam postaviti jedno pitanje i molio bi da dobijem odgovor, dakle, a ono glasi – Molim da mi se dostave podaci koliko je presuda izrekao Sud BiH temeljem odredbi Kaznenog zakona BiH iz 2003. godine za kaznena djela počinjena tijekom ratnih dešavanja, a nakon presude Evropskog suda u Strazburu u predmetu Mektouf-Damjanović protiv Bosne i Hercegovine od 18. srpnja 2013. godine? Kada su te optužnice podignute u takvim predmetima i koja je nacionalna struktura osuđenih u takvim predmetima na temelju ovog što sam već izrekao? Hvala lijepo.
Hvala Vama. Ministar pravde u Vijeću ministara, gospodin Josip Grubeša. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedavajući. Članovi Kolegija, uvažene zastupnice, zastupnici, kolege iz Vijeća ministara, dame i gospodo. Ministarstvo pravde BiH je odmah po prijemu pitanja uvaženog zastupnika isto proslijedilo Tužiteljstvu BiH i Sudu BiH. Na postavljeni upit Tužiteljstvo je dostavilo slijedeće podatke: broj podignutih optužnica od 18.07.2013. do 31.12.2016. po Kaznenom zakonu BiH za predmete ratnog zločina 2013. godine – 14 predmeta protiv 30 lica, 2014. godine – 48 predmeta protiv 103 lica, 2015. godine – 46 predmeta protiv 109 lica i 2016. godine – 35 predmeta protiv 106 lica. Prema podacima koje je dostavio Sud BiH, Sud je zaključno s 18.04. ove godine temeljem Kaznenog zakona BiH izrekao ukupno 59 presuda za zločin protiv čovječnosti iz člana 172. Kaznenog zakona BiH, 9 presuda za ratni zločin protiv civilnog stanovništva iz člana 173. Kaznenog zakona BiH. U istom periodu Sud je, primjenjujući argumentaciju iz Maktouf i Damjanović, a slijedom odluka Ustavnog suda BiH, primjenom Kaznenog zakona SFRJ donio 63 presude za ratni zločin protiv civilnog stanovništva. Vrijedi napomenuti da su kazne za navedene zločine propisanim Kaznenim zakonom BiH iz 2003. godine u rasponu od 10 do 45 godina, a prema Kaznenom zakonu SFRJ maksimalno kazna koja se može izreći je 20 godina. Sud BiH nakon donošenja presude Maktouf i Damjanović slijedeći smisao te presude, a primjenjujući Kazneni zakon BiH, izricao kazne koje nisu veće od 20 godina, na taj način držeći se zakonskog maksimuma iz Kaznenog zakona SFRJ. Izuzetak od navedenog je nekoliko presuda donesenih isključivo za počinjeni zločin protiv čovječnosti koji nije predviđen kao krivično djelo prema Kaznenom zakonu SFRJ. U tim predmetima izrečene su veće kazne, jer je zbog ukupnih okolnosti konkretnog predmeta i kriminalne količine po mišljenju sudskih vijeća to bilo zakonito i pravično. Navedeni podaci se odnose na prvostupanjske, drugostupanjske i trećestupanjske presude. Sud je također naznačio da ne vodi podatke o nacionalnoj strukturi osuđenih, niti vodi evidencije o datumu podignutih optužnica. Hvala.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik, komentar. Izvolite. 15
Zahvaljujem, dakle, na odgovoru. Ako već ne vodi evidenciju mogao je sabrati, pa nije to ne znam kakav posao jel'. Ali evo, ja bih molio da dobijem ovaj odgovor u pisanoj formi pa ću vidjeti, dakle, iz njegovog potpunog sadržaja što ću dalje. Hvala lijepo.
Hvala Vama. I na kraju uvaženi zastupnik Jasmin Emrić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja sam prošle godine u septembru mjesecu postavio poslaničko pitanje u pisanoj formi Državnoj komisiji za integrisano upravljanje granicom Bosne i Hercegovine, a koje je glasilo – koje aktivnosti su vođene u 2016. godini, šta je urađeno, te u kojoj je fazi realizacija poslaničke inicijative koja je usvojena na 21. sjednici Predstavničkog doma, 10.12.2015. godine, a kojom se zadužuje Vijeće ministara da pokrene postupak izmjene i dopune Ugovora između Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine o graničnim prelazima radi prekategorizacije stalnog graničnog prelaza za pogranični promet Tržačka Raštela – Kordunski Ljeskovac u granični prelaz za međunarodni cestovni promet putnika? Zatim sam u novembru prošle godine, također u pisanom obliku, ponovno tražio da mi Državna komisija za integrisano upravljanje granicom dostavi odgovor, pozivajući se na rokove koji su utvrđeni Poslovnikom. Budući da do danas nisam dobio odgovor odlučio sam da postavim usmeno pitanje navedenoj Državnoj komisiji – Zašto ne odgovaraju, u čemu je problem, i ja tražim, a i javnost treba znati, informaciju u kojoj je fazi realizacija inicijative o prekategorizaciji graničnog prijelaza Tržačka Raštela? Neprihvatljivo je da mi poslanici ne možemo, evo ni nakon sedam mjeseci, dobiti informaciju o ovako važnim pitanjima koja se nažalost ne rješavaju više od 10 godina. Više od 10 godina se traži rješavanje višesatnog čekanja na prelaz granice u sjeverozapadnom dijelu Bosne i Hercegovine. Ako inicijative koje predlažemo mi poslanici i koje usvoji ovaj uvaženi Dom neće biti realizirane zbog toga što izvršna vlast za to ne mari ili nije ih briga šta mi usvajamo, onda se dovodi u pitanje opravdanost ove parlamentarne aktivnosti koja je propisana našim Poslovnikom i na koju imamo pravo. Radi očuvanja autoriteta i digniteta ovog uvaženog Doma molim Vijeće ministara BiH da vodi računa o izvršavanju usvojenih zaključaka i inicijativa.
Hvala Vam. U ime Vijeća ministara sekretar Vijeća ministara BiH, gospodin Zvonimir Kutleša. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani zastupnici i zastupnice. 16 Poštovani gospodine, zastupniče Emrić odgovor na Vaše pitanje koje je postavljeno još 21.09. prošle godine Vijeće ministara BiH je, na prijedlog Uprave za neizravno oporezivanje, utvrdilo na sjednici održanoj 16.11.2016. godine i isti je proslijeđen Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine 17.11., dakle odmah sutradan, jutros sam to provjerio, sa molbom da se taj odgovor uruči Vama. Ako bih čitao sad taj odgovor ne bih se mogao uklopiti u Poslovnikom predviđeno vrijeme, pa Vam, i mislim da nema za to ni potrebe, pa ću Vam taj odgovor kojeg imam ovdje, dakle kopiju, uručiti sada. Hvala.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik, komentar. Izvolite.
Naravo da sam ja dobio odgovore koje ste Vi naveli, međutim Uprava za indirektno oporezivanje je u tom odgovoru uputila mene kao poslanika da oni nisu nadležni za prekategorizaciju i da se pitanjem, da svoje pitanje proslijedim Državnoj komisiji za integrisano upravljanje granicom Bosne i Hercegovine, što sam ja i učinio. A takođe meni su jasne i te nadležnosti, međutim ako postavljamo pitanje Vijeću ministara BiH onda bi Vijeća ministara BiH trebalo znati da sve one komisije koje imenuju trebaju kontrolirati, odnosno provjeravati da li oni pravovremeno izvršavaju svoje obaveze. Stoga sam ja ponovio pitanje Državnoj komisiji i poslije toga ponovno urgirao prema Državnoj komisiji. Od Državne komisije nisam dobio nikakav odgovor. I zbog toga ja još jednom želim podsjetiti na važnost rješavanja ovog pitanja i ja se nadam da ću do naredne sjednice dobiti odgovor. Mene zanima u kojoj je fazi postupak prekategorizacije koji se razlikuje od poslova koje vodi Uprava za indirektno oporezivanje na opremanju graničnih prijelaza. Ja se neću umoriti od postavljanja pitanja i ovo je pitanje previše važno za Unsko-sanski kanton i sjeverozapadni dio Bosne i Hercegovine, a najvažnije je za veliki broj naših građana koji satima čekaju na prelazak državne granice. I protekli blagdan je bio prilika da vidimo kilometarske kolone i višesatno čekanje na graničnim prelazima u Velikoj Kladuši gdje naši građani nemaju više strpljenja na rješavanju ovog pitanja i niko im ne može objasniti zašto smo toliko pasivni i zašto se ne može ovo pitanje riješiti ni nakon više od 10 godina. Hvala.
Hvala Vama. Na ovaj način smo završili ovaj dio današnje sjednice. Prelazimo sada na utvrđivanje dnevnog reda. Što se tiče dopune dnevnog reda sjednice želim da napomenem sljedeće S dnevnog reda skinute su tačke: Tačka 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini – predlagač: zastupnik Damir Arnaut, zakon broj: 01-02-1-687/17, od 10.03.2017. godine (prvo čitanje), na zahtjev Komisije za saobraćaj i komunikacije. 17 Tačka 20. Prijedlog izmjena i dopuna Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač: Ministarstvo pravde BiH, akt broj: 01,02-02-4- 566/17, od 22.02.2017. godine, na zahtjev Ustavnopravne komisije. Na zahtjev Komisije za vanjske poslove skinute su: Tačka 23. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Memoranduma o razumijevanju o obrazovnoj i naučnoj saradnji između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Kraljevine Saudijske Arabije, materijal broj: 01,02-05-2-831/17, od 27.03.2017. godine. Tačka 30. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Srbije o međunarodnom drumskom prijevozu putnika i tereta, materijal broj: 01,02-05-2-967/17, od 10.04.2017. godine. Izmijenjena je tačka 9. koja sada glasi – Prijedlog zakona o dopuni Zakona o upravi – predlagač: zastupnik Damir Arnaut, zakon broj: 01-02-1-3044-1/16, od 06.01.2017. godine (drugo čitanje), s Izvještajem Ustavnopravne komisije. U dnevni red dodata je na osnovu jučerašnje odluke Proširenog kolegija: Tačka 27. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Ruske Federacije u reguliranju obaveza bivšeg SSSR-a po obračunima u vezi s robnim prometom između bivšeg SSSR-a i bivše SFRJ, materijal broj: 01,02-05-2- 1007/17, od 13.04.2017. godine. Otvaram raspravu. Za riječ se javio uvaženi zastupnik Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Na osnovu člana 71. Poslovnika tražim da se u dnevni red vrati tačka koja je juče skinuta glasovima četiri člana Komisije za saobraćaj, konkretno moj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti saobraćaja. Moj prijedlog predviđa da vozila hitne pomoći i vatrogasci imaju prednost, pravo prvenstva nad vozilima pod pratnjom, dakle da hitna ima prednost nad vozilima političara pod rotacijama. Sadašnji Zakon monstruozno daje vozilima političara pravo prvenstva nad vozilima hitne i vatrogasaca. To je opasno po živote i zdravlje naših građana, vrijeđa zdravu pamet i sramota je za Bosnu i Hercegovinu. Direkcija za evropske integracije dala je Mišljenje da je moj Prijedlog zakona u skladu sa najboljom evropskom praksom. Četiri člana Komisije međutim misle da ovo može čekati, pa su tražila da se izjašnjavanje odgodi za dodatnih 20 do 30 dana pod izgovorom da treba mišljenje Vijeća ministara. Pa kakvo mišljenje, hoće li to Vijeće ministara reći da moj prijedlog ne valja, a da vozila pod pratnjom trebaju nastaviti imati prednost nad hitnom pomoći i vatrogascima? Ako to kaže onda to Vijeće ministara zaslužuje da bude smijenjeno. To odugovlačenje je samo izgovor za ta četiri člana Komisije. Evo koja četiri člana. Dragi građani Republike Srpske ako u idućih mjesec dana vidite crni „Audi“ ili BMW kako pretiče i u ... gura vatrogasno ili vozilo hitne pomoći da znati da su krivi Momčilo Novaković i Staša Košarac, koji su podržali ovo odugovlačenje. Građani Federacije da znate da su krivi Šemsudin Mehmedović i Nikola Lovrinović. Građani Brčko Distrikta da znate da je kriv Mladen Bosić, jer dozvoljava Savezu za promjene da iz sjednice u sjednicu glasa protiv svakog reformskog i evropskog zakona. 18 Tri člana Komisije su podržala moj prijedlog i treba im zahvaliti. To su: Jovan Vukovljak, Amir Fazlić i Hanka Vajzović. Tako je, Momčilo, Šemsudin i Nikola su se bratski udružili u održavanju ove monstruozne privilegije za političare, a pravo prvenstva za hitnu pomoć i vatrogasce pored mene pružili su Amir, Jovan i Hanka. Gospodo iz ovoga vidite da je ovo iznad, izvan svake stranačke i nacionalne politike. Ovo glasanje nije pratilo ni stranačke, ni nacionalne predznake, ovo je doslovno bilo glasanje na ljudskim i neljudskim osnovama. Ali daleko najveću krivicu snosi predsjedavajući Komisije Momčilo Novaković koji je ovo sve i orkestrirao i čije je jedino obećanje, ja ga citiram, dato u ovom Domu da će se grčevito boriti za održavanje svih postojećih privilegija poslanika i drugih dužnosnika. Izrekao je to više puta ovdje, svaki put se boreći protiv, gotovo svaki put se boreći protiv mojih prijedloga za ukidanje privilegija. I on se ovog obećanja čvrsto drži. Do sada se borio za zadržavanje novčanih privilegija, ali ovaj put je pretjerao, jer privilegije čije ukidanje odugovlači već sutra mogu nekog koštati puno više od neke komisijske naknade, mogu nekog koštati života ako ga vozilo pod rotacijama, satjera hitnu pomoć u jarak. Stoga pozivam Kolegij .../zvučno upozorenje za poslanika/... uvrsti ovu tačku u dnevni red ... davanjem pauze kako bi se sprovela prva komisijska faza. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Uvaženi zamjenik predsjedavajućeg Doma Mladen Bosić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Gospodine Arnaut ako je i od Vas previše je. Znači, Vaša želja za samopromocijom, za sitnim politikanstvom, za optuživanjem ljudi bez ikakvog osnova, za pravljenjem atmosfere koja nije ni kolegijalna ni dobra, za prozivanjem, evo, u ovom slučaju, između ostalih ljudi i mene, je zaista slika Vašeg karaktera. Znači, dosad je to možda i moglo da se podvede pod neku želju za političkim dokazivanjem ali ovo sada optuživanje, na ovakav način, je zbilja mimo, mimo svakog smisla, pogotovo što ja te privilegije uopšte ne koristim. Znači, građani Brčkog nikada nisu vidjeli da je vozilo koje vozi mene upalilo ikad rotaciono svijetlo. Prema tome, malo sam iznenađen, mislim zaista sam iznenađen, čak i od Vas sam iznenađen načinom na koji postavljate političke teme i kako prozivate ljude.
Hvala Vam lijepo. Uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici. Evo, neuobičajno je na ovakav način da se zastupnici obraćaju zastupnicima što je svakako suprotno i Poslovniku, ali želim da kažem sljedeće. Ja evo iz sjednice u sjednicu slušam ovo maltletiranje od strane kolege Damira Arnauta svih nas ovdje u ovom Zastupničkom domu zbog njegove želje za samopromocijom. Ja to smatram njegovim pravom, njegovim načinom rada, itd, međutim ja sam dovoljno dugo u ovom Domu da se dobro sjećam kada je uvaženi 19 kolega bio desna ruka jednom od političkih lidera u Stranci za Bosnu i Hercegovinu kada su donešeni mnogi zakoni koje on danas, evo, navodno, populistički popravlja. I i to je njegovo pravo, i to govori o njegovom karakteru i njegovom načinu rada svakako, ali neka ne misli da se ja bojim da kažem da, ja sam jučer na sjednici glasao za to da se dostavi zvaničan stav Ministarstva prometa i komunikacija i ne želim da on privatnom linijom zove ministra da prisustvuje sjednicama Komisije jer nama privatni ministri ne trebaju u Vijeću ministara. Prema tome, ja Vas molim da ipak držite do digniteta ovog Doma i da zaista na ovakav način ne diskutiramo jedni sa drugima jer ionako je dignitet ovog Doma užasno pao zbog i načina rada, i zakona koje donosimo, itd., itd., i naravno zbog našeg samog odnosa prema javnosti. Stoga ne bih želio polemizirati uopće sa, sa kolegom na ovakav način, ali ako bude trebalo, naravno, rado ću se uključiti. Hvala lijepo.
Hvala Vam lijepo. Ja mislim da mi možemo što se ovoga tiče, ako insistirate, naravno, daću ja riječ svima, dakle, ovo danas ne može biti tačka dnevnog reda po Poslovniku, ja sam dužan da to kažem, ako možete da odustanete od ispravki krivog navoda, ja bih vas zamolio da idemo dalje, ako ne, ja ću svakako ispoštovati vaše pravo. Gospodine Lovrinoviću, tražili ste riječ. Izvolite.
Ma, ne mogu odustati zato što je Parlament pretvoren u tračarsku seansu na tragu ovoga što je kolega Arnaut govorio. Dakle, ako ćemo se tračati, reći ćemo ovako. Kaže meni jučer kolega Arnaut – znači, Vi mene u zadnje vrijeme, vi nas ne podržavate, valjda misleći na Klub. Onda ja pitam – je li vas ili tebe? Dakle ja ne znam je li to stav Kluba što radi, prije svega ministar je iz reda SBB-a, pitali smo ga zašto nije išao preko Ministarstva kad je njegov ministar, dakle, da ovo predloži na sjednici tog Povjerenstva. Bio je čovjek iz Ministarstva koji je rekao da mnogi zlorabe upotrebu svjetlosnih i zvučnih signala, da to treba riješiti, da to uopće nije točno ovako kako on kaže i onda se na kraju pretvorilo da se, što je rekao kolega Mehmedović, privatno zove ministar da dođe da potvrdi je li taj govori iz Ministarstva svoj stav ili govori stav Ministarstva. Dakle to je smiješno šta nam radi. I mi nismo bili protiv njegovoga prijedloga, dakle, samo smo tražili da vidimo, da se uklopi u zakon i bilo je to moguće i u ranijoj fazi kad smo radili o tome, međutim nije, ali ako ćemo se tako tračati šta radimo, onda ćemo govoriti šta kolega Arnaut govori, jesu li to, dokle ovo doseže, dakle, je li to stav Kluba SBB-a, je li to stav njegove stranke, je li to stav njegovog ministara ili njegov osobni? Dakle, mi smo ponašali se kao zastupnici i nije točno da smo bili protiv toga. Dakle, nemojte petljati i lagati ovdje, kad Vam moram tako reći, nemojte lagati ni javnost niti ovdje kolege. Mi smo rekli da tražimo mišljenje, nismo bili protiv toga i nemojte petljati bezveze.
Hvala Vam lijepo. Uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. 20 Ja zaista moram reagovati. Više-manje su kolega Bosić, Memedović i Lovrinović rekli sve ali je ovdje pomenuto da naš Klub uglavnom ne podržava prijedloge koji dolaze od gospodina Arnauta. Ja želim da prevazićemo tu situaciju. Evo, daću jedan, jednu dobronamjernu, zaista, sugestiju. Kolege koje su bile ovdje u prošlom mandatu sjećaju se Kluba SBB-a, uvaženih kolega dr Đuguma, Kabila, bili smo vrlo često na različitim stranama jedni u poziciji, drugi u opoziciji, ali čak i kada je SBB bio opozicija u ovom Parlamentu su uvijek imali sve ruke. I sve što su predložili i dr Đugum i dr Kabil bilo je podržano. Kao što i danas uglavnom podržimo što predlože kolege Đonlagić, Isaković, Škaljić, znači kolega jedna je velika razlika što ti ljudi nikada nisu pokazivali arognaciju. Stvar je o običnim međuljudskim, a ne političkim odnosima. Znači moj savjet Vam je da pitate svoje kolege kako su imali podršku ostalih. Hvala.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Momčilo Novaković, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala vam uvažene kolege. Ja nisam bio kada je kolega Arnaut govorio, ne moram ni biti, naravno, ovaj, ponekad je poželjno da ne budem kad kolega Arnaut govori, ali ono što je apsolutno netačno je prvo da sam ja bio protiv, a pogotovo da sam ja u ime Saveza za promjene, SDS-a, itd., bio protiv tog zakona. Ja kad sam protiv nečega ja to kažem javno, kažem ovdje na Parlamentu, kažem novinarima. Nema potrebe niko da čita između redova ono što ja govorim jer ja to javno govorim. Nemam neke veze sa psihijatrijom, sa psihologijom, tako da ne bih mogao sad ja tumačiti lik kolege Arnauta, to bi neki drugi mnogo bolje uradili, ali ja nemam zaista ni namjeru da na svaku njegovu reakciju odgovaram, jer valjda je to njemu cilj, da bi zadržao pažnju javnosti na sebi, da proizvodi ovakve situacije, evo kao maloprije kolega Lovrinović kad je govorio na način koji ni njemu nije primjeren, ali vjerovatno iznerviran zbog svega ovoga što se dešava na komisijama Dakle, ja neću ubuduće stvarno obraćati pažnju uopšte na izjave kolege Arnauta, prepustiću to njemu i njegovim kolegama u Klubu i njegovom šefu partije, neka oni vode o tome računa, meni afirmacija takve vrste ne treba i od ovog, znači, danas momentna ja više neću imati poslaničku komunikaciju sa kolegom Arnautom. Naravno, ljudsku komunikaciju nisam ni dosada imao pa ne vjerujem ni da ću i ubuduće imati.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Mirsad Đonlagić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ja vas pozdravljam, kao i sve prisutne u sali. Ja samo želim da naglasim da je po ovom pitanju koje naizgled nije tako važno, a suštinski jeste jer se daje značaj ljudima koji su u nevolji, stoji Klub SBB-a i da sve ove, kako bi rekao, do ove zavrzlame ili do ove zabune je došlo zbog toga što nismo imali jasan stav Ministarstva prometa i komunikacija i što je bio prisutan zamjenik ili pomoćnik ministra dok je ministar bio odsutan na službenom putovanju. Dakle, Klub SBB-a iza ovoga prijedloga u cijelosti stoji. 21
Razumijevamo to. Hvala Vam lijepo. Uvaženi zastupnik Denis Bećirović, diskusija o dnevnom redu. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući. Sasvim je logično da svaka država na svijetu štiti i brani interese svojih građana i u tom smislu je i logično, i prirodno, i opravdano da to radi i Bosna i Hercegovina. Mi smo svi svjedoci da je kriza u Agrokoru u Hrvatskoj potresla ne samo Republiku Hrvatsku već da je ostavila svoje refleksije, rekao bih, i u Sloveniji, i u Bosni i Hercegovini, u Srbiji, Crnoj Gori, itd. Imajuću to u vidu, imajuću u vidu da danas i naše kolege u Sloveniji usvajaju „Lex Merkator“, imajuću u vidu da u Srbiji recimo Agrokorovim firmama zbog neplaćanja se već u trgovinama isključuje struja, imajući u vidu da u Bosni i Hercegovini naši sugrađani ostaju bez posla i da je već sada jasno da će ta kriza, kada je riječ o teritoriji Bosne i Hercegovine, ostaviti svoje i kratkoročne i dugoročne posljedice i da će ostaviti posljedice i na bosanskohercegovačko tržište, na naše potrošače, firme, dobavljače, itd., predlažem da se današnji dnevni red 44. sjednice dopuni, u skladu s našim Poslovnikom, sa sljedećom tačkom dnevnog reda – Informacija Vijeće ministara BiH o posljedicama krize Agrokora na ekonomiju u Bosni i Hercegovini. S obzirom na poslovničke odredbe pripremili smo materijal koji je na preko stotinu stranica, ali u razgovoru, evo, i sa kolegama, da ne bi bilo da bilo šta politiziramo u ovom momentu, dostavićemo jednu skraćenu verziju, a ja mislim ako uvrstimo ovu tačku dnevog reda da postoje svi preduslovi da barem danas dobijemo informaciju, prije svega od zamjenika premijera i resornog ministra Šarovića koji je jučer bio na jednom važnom sastanku, a da ako se eventalno iz nekih razloga sam ministar ili neko iz Vijeća ministara danas usmeno ne obrati možemo, naravno, u okviru te tačke zaključiti da ovu tačku u tom slučaju prolongiramo i za narednu sjednicu, ali vjerujem da kod svih nas postoji potreba, pa i spremnost da ovo pitanje razmotrimo i da vidimo šta i mi sa svoje strane možemo doprinijeti kako bismo ublažili posljedice, a one su već sada evidentne i na bosanskohercegovačkoj ekonomiji. Ovo dostavljam, dakle, u pisanoj formi.
Hvala Vam lijepo. Uvaženi zastupnik Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja, ako sam dobro shvatio kolegicu Pandurević, ona barem, evo da ne govorim za druge iz njenog Kluba, ali ona barem donosi odluke hoće li podržati neko zakonsko rješenje ili neće ovisno od toga koji je identitet predlagača. Meni je to neshvatljivo, pogotovo kad je u pitanju ukidanje opremnina ili kad je u pitanje ukidanje ove, kako sam je nazvao, monstruozne privilegije za vozila pod pratnjom nad vozilima hitne pomoći. Ovaj, ako je to rješenje ja ću vrlo rado potpisati, evo, da bilo ko drugi preuzme taj Prijedlog zakona. Za nekoga ko je odbranio Ganića i Divjaka meni nije potreba promocija, niti samopromocija, niti išta drugo, ovaj, tako da to apsolutno ne stoji. 22 Druga mogućnost koju ću razmotriti je u skladu sa najboljom zapadnom praksom gdje se uglavnom pojavljuju kopredlagači u bikameralnim sistemima da ponudim ove zakone kada je ukidanje ušteda u pitanju sa gospodinom Babaljem, zato što znam da Darko Babalj u potpunosti podržava svaki prijedlog koji vodi ka racionalizaciji troškova i ušteda. I to bi možda bio najbolji način i to bi bilo u skladu sa najboljom zapadnom praksom, kopredlagači iz jednog i iz drugog doma osigurava jaču prohodnost, itd. Tako da, eto, razmotriću, menije bilo koja od ovih opcija prihvatljiva, ovaj, meni je samo stalo da ove stvari prođu, a čije će ime biti na potpisu ili će biti sa mnom neki kopotpisnik iz drugog doma zaista je apsolutno nebitno. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Molim vas, dakle, ove smo stvari raspravili, kazali smo kakva je sudbina tog Zakona, nemojte da upotrebljavate govornicu kada govorimo o dnevnom redu za bilo šta osim dnevnog reda. Ova stvar je završena oko ovog Zakona. Ovaj Zakon ne može danas biti na dnevnom redu, ja sam to jasno kazao. Pomozite mi da dođemo u situaciju da krenemo sa poslom. Naš posao danas je realizacija dnevnog reda. Uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Moja diskusija se odnosi na ovo što je uvaženi kolega Bećirović rekao. Nemam namjeru da komentarišem drugog kolegu jer neki imaju problem sa sobom, a ne sa Klubom SDS-a. Zaista se slažem sa incijativom gospodina Bećirovića da ovaj Parlament treba da raspravi i da imamo ozbiljan problem kao zemlja. Međutim, bojim se ako je sam naziv tačke informacija Savjeta ministara, mi danas znači da bi imali tu informaciju Savjet ministara mora zasjedati, usvojiti je i dostaviti nam je. Zato vam predlažem, i to ćemo podržati, da danas, da to formulišete danas kao zaključak da zadužujemo Savjet ministara da nam za sljedeću sjednicu dostavi tu informaciju i onda možemo zaista na kompetetan način, jer danas su sve individualni stavovi ministarstava. Ministar Šarović nam može ispričati, doći i ispričati ovdje šta je jučer bilo u Beogradu. Evo, to je moja sugestija ukoliko prihvatate mi ćemo to podržati.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Denis Bećirević, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa, više je pojašnjenje na ovaj prijedlog. Ja zaista nemam ništa protiv da, ako je raspoloženje, i na takav način danas donesemo zaključak, jer je jasno da Vijeće ministara ne može takvu jednu informaciju pripremiti u toku dana. Ideja je bila eventualno da danas dobijemo usmenu informaciju, siguran sam da bi ministar Šarović imao štošta da nam kaže, a što trenutno ne znamo ni mi kao poslanici, a možda ni javnost, ali možemo, dakle, i u okviru takve jedne usmene infomacije donijeti ovaj zaključak, iako ne bježim ni od ovog prijedloga, dakle da već sada eventualno donesemo taj zaključak i da to bude tačka dnevnog reda za narednu sjednicu iako, čini mi se, vrijeme nam pomalo ističe. 23
Hvala Vam lijepo. Uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović, diskusija. Izvolite.
Evo, ja sam se javio da zapravo podržim ovu incijativu kolege Bećirovića iz razloga što čini mi se da u Bosni i Hercegovini trenutno nema operativno preče stvari od ovog problema sa Agrokorom i Konzumum, jer će to sigurno izazvati finansijske potrese, ne samo u Bosni i Hercegovini, nego u čitavom regionu. Zbog toga, evo primjetio sam da je naš ministar Šarović prisustvao jednom sastanku upravo gdje se govorilo o tome i dobro bi bilo da ovaj Parlament zna šta se zapravo sprema i kakve bi eventualne posljednice mogle po građane Bosne i Hercegovine, odnosno po privredu Bosne i Hercegovine da uslijede. Zbog toga svakako ću podržati ovakvu jednu incijativu, jer smatram da je ovo veoma, veoma važno trenutno u Bosni i Hercegovini.
Hvala Vam. Ako su ove rasprave ostale na ovu temu ja bih vas zamolio da vam kažem stav Kolegija. Mi smo, dakle, odlučili da vam predložimo da se, i mi smo saglasni oko toga, pribavi informacija od Vijeća ministara o posljedicama krize Agorkora na ekonomiju u Bosni i Hercegovini, da se to raspravi na prvoj narednoj sjednici. Ako je to to, ako nemate nekih novih tema, zamolio bih vas ako možemo okončati raspravu, da idemo na posao, ako ne, evo ja dajem ponovo riječ, šta ću. Uvaženi zastupnik Saša Magazinović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Prihvatiljiv je taj Vaš zaključak bez ikakve dileme, međutim mi imamo u Bosni i Hercegovini nekoliko ljudi na najodgovornijim pozicijama koji su se bavili ovom temom i na odgovarajući način istupali u javnost. Imamo one koji tvrde da Konzum nije kreditno zadužen niti dužan državi nego samo, pod navodnicima, dobavljačima 320 miliona. Dakle, imamo i drugačiji pristup koji se bavi na jedan konkretniji način ovom temom koji je prezentiran upravo iz Vijeća ministara. Ne bi bilo loše, ne bi bilo loše da danas dobijemo usmenu informaciju od ljudi iz Vijeća ministara koji su, po meni, na odgovoran način se bavili ovom temom, a to da ćemo otvoriti raspravu uredu je, međutim mi ćemo imati sjednicu za 15 dana ili duže, dopustite da, evo, ako je moguće i ako je gospodin Šarović prije svega saglasan s tim, da u toku dana dobijemo to, to je 5 minuta, evo ne moramo diskutovati uopšte o tome, ali mislim da je važna tema. Ne politiziramo, čak šta više dajemo za pravo Vijeću ministara pristup koji ima o ovom pitanju za razliku od entitetskih vlada koje to manje-više ne rade baš na kompetentan način.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Željko Komšić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dame i gospodo. 24 Malo se odmičem od ovih tema, zanimljive su naravno, i imam pitanje, više je riječ o pitanju no o diskusiji – da li bi neko mogao u ime predlagača ovih zakona koji su ovdje navedeni da idu po hitnoj proceduri, a mislim da bi bilo dobro, je li, da znamo ako ništa drugo, obrazložiti razloge hitnosti. Pogotovo što je riječ, da ne pominjem ovaj prvi, čini mi se pod tačkom 3., 4., ne vidim odavde, ali ovaj set zakona o kojima smo raspravljali i na prošloj sjednici i koji su, za koje je odlučeno da idu u redovnu proceduru, zašto opet danas po hitnoj proceduri? Mislim da bi bilo lijepo čuti razloge, predsjedavajućeg Vijeća ministara nema, ali može neko od njegovih zamjenika ako to nije problem.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Fehim Škaljić. Iizvolite. Dajte molim vas da privodimo kraju ovu raspravu.
Hvala predsjedavajući. Dame i gospodo dobar dan vam. Kao da živimo u oblacima, mi od vlade, od izvršne vlasti tražimo da radi ono što bi morala ona nama da servira na sto. Aktuelnosti Agrokor, zar je trebalo da bude incijativa s naše strane da imamo raspravu oko toga, a ne da Vijeće ministara moli da vanredno to uvrstimo u dnevni red, da dobijemo informaciju. Javnost traži odgovor. Cijela regija je uzbuđena zbog ekonomskih posljedica tog odnosa i mi sad umoljavamo vladu, Vijeće ministara hoće li nam o tome dati infomaciju umjesto da oni insistiraju o tome da mi prihvatimo da se danas radi. Zbog toga podržavam ovaj prijedlog.
Hvala lijepo. Na kraju, uvaženi zastupnik Zaim Backović. Izvolite, i zaključit ćemo raspravu.
Bezdilemno podržavam incijativu gospodina Denisa Bećirovića i naravno očekujem da će se oni čija je to nadležnost, odnosno organi države, oglasiti i dati nam potrebne informacije no valjda imamo i mi svoju glavu. Imamo i mi da nešto znamo, ovi koji sjedimo, ima i onih koji su došli do nekih infomacija i biće stresnije nego što mi mislimo. Puno stresnije i u Bosni i Hercegovini. I zbog toga je neophodno da javnosti damo da zna šta, kako i na koji način će se dešavati ukoliko mi ne poduzmemo korake da spriječimo taj stres, ekonomski stres. Mi svi govorimo samo o Konzumu, izgleda da mi malo zaboravljamo osiguravajuća društva koja su vezana, koja su na vrijeme povukla kapital i deponirali ga kao u nekim bankama.
Molim Vas, molim Vas nemojte ...
Pa onda nam dajte priliku da o tome govorimo.
Hvala Vam. 25 ZAIM
Jer to su vezana društva.
Hvala Vam lijepo. Zaključujem raspravu. Povodom prijedloga dnevnog reda, povodom prijedloga dnevnog reda koji smo imali stvari stoje sljedeće. Dakle, zaključena je rasprava, zaključio sam raspravu. Prijedlog gospodina Arnauta da se tačka dnevnog reda vrati na dnevni red nije moguća u skladu sa Poslovnikom. Mi smo dali rok Komisiji na zahtjev Komisije, jučer u Kolegiju, od 20 dana i to će biti na prvoj narednoj sjednici. Što se tiče prijedloga gospodina Bećirovića ukoliko se gospodin Bećirović slaže da zadužimo zaključkom sada Vijeće ministara da nam za iduću sjednicu dostavi informaciju da onda stavim ovo na glasanje, ako se Vi slažete gospodine Bećiroviću.
/nije uključen mikrofon/
Slažete se. Pozivam, dakle, Dom da se izjasni o tome da Predstavnički dom traži od Vijeća ministara da do iduće sjednice dostavi informaciju Vijeća ministara o posljedicama krize Agrokora na ekonomiju u Bosni i Hercegovini. I onda će to biti tačka dnevnog reda. Pripremite se za glasanje o ovom prijedlogu zaključka. Glasajte sad. Sa 33 glasa za, bez glasova protiv, bez suzdržanih, dovoljne entitetske većine, usvojili smo ovaj zaključak. Na taj način smo utvrdili dnevni red današnje sjednice koji je onakav kakvog ste dobili potpisanog sa jučerašnje sjednice proširenog Kolegija. Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 43. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Usvajanje Zapisnika 7. hitne sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 3. Komentari na dobivene odgovore na poslanička pitanja; 4. Zahtjev poslanika Predraga Kožula za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopunama Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja po hitnom postupku, u skladu s članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1-814/17, od 23.03.2017.; 5. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu s članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01,02-02-1-957/17, od 10.04.2017.; 6. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu s članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01,02-02-1-958/17, od 10.04.2017.; 26 7. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopuni Zakona o uplatama na Jedinstveni račun i raspodjeli prihoda po hitnom postupku, u skladu s članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01,02-02-1-959/17, od 10.04.2017.; 8. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o osiguranju depozita u bankama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01,02-02-1-960/17, od 10.04.2017.; 9. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o upravi – predlagač: poslanik Damir Arnaut, zakon broj: 01-02-1-3044-1/16, od 06.01.2017. godine (drugo čitanje), s Izvještajem Ustavnopravne komisije; 10. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o porezu na dodatu vrijednost – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2/17, od 26.01. i 03.03.2017. (drugo čitanje); 11. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Zahtjevu Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravi po hitnom postupku, u skladu s članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01,02-02- 1-770/17, od 20.03.2017.; 12. Izvještaj o radu Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije za 2016, akt broj: 05/8-04-356/17, od 02.02.2017.; 13. Izvještaj o radu Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije Parlamentarne skupštine BiH za 2016, akt broj: 01,02-50-14-695/17, od 10.03.2017.; 14. Izvještaj o radu Pravobranilaštva BiH za period od 01.01. do 31.12.2016, akt broj: 01,02,03-10-725/17, od 15.03.2017.; 15. Izvještaj o radu Vijeća nacionalnih manjina BiH za 2016, akt broj: 05/7-50-13- 807/17, od 22.03.2017.; 16. Izvještaj o provođenju Lokalnih izbora 2016. – podnosilac: Centralna izborna komisija BiH, akt broj: 01,02-50-19-660/17, od 07.03.2017.; 17. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka zastupnika Jasmina Emrića povodom rasprave o Izvještaju o primjeni Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine – podnosilac: Ministarstvo pravde BiH, akt broj: 01,02-02-1-126/17, od 12.01.2017.; 18. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključaka poslanice Mensure Beganović povodom rasprave o Izvještaju o primjeni Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine – podnosilac: Ministarstvo pravde BiH, akt broj: 01,02-02-1-126/17, od 12.01.2017.; 19. Prijedlog mjera i aktivnosti za naredni period kojima se otklanjaju eventualne barijere za postojeća i nova tržišta za proizvode iz Bosne i Hercegovine, materijal Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, akt broj: 01/3-50-3-3-6/15, od 27.01.2017.; 20. Davanje saglasnosti za ratifikaciju protokola uz Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Bosne i Hercegovine, s jedne strane, i Evropskih zajednica i njihovih država članica, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Evropskoj uniji, materijal broj: 01,02-05-2-742/17, od 16.03.2017.; 21. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Narodne Republike Kine o uzajamnom ukidanju viza za nosioce diplomatskih pasoša, službenih pasoša i pasoša za javne poslove, materijal broj: 01,02-05-2-832/17, od 27.03.2017.; 22. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Rumunije o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprečavanju utaje poreza u odnosu na poreze na dohodak, materijal broj: 01,02-05-2-833/17, od 27.03.2017.; 27 23. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju programa aktivnosti prekogranične saradnje Bosna i Hercegovina – Crna Gora za 2015. godinu između Evropske komisije, Bosne i Hercegovine i Crne Gore, materijal broj: 01,02-05-2- 834/17, od 27.03.2017.; 24. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Dopune broj 1 Sporazumu o finansiranju koji se tiče državnog programa za Bosnu i Hercegovinu u okviru komponente programa IPA – pomoć u tranziciji i izgradnji institucija za 2016. godinu, materijal broj: 01,02-05-2- 880/17, od 31.03.2017.; 25. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zajmu (Projekat modernizacije drumskog sektora u Federaciji Bosne i Hercegovine) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, materijal broj: 01,02-05-2-881/17, od 31.03.2017.; 26. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Konvencije o zaštiti migratornih vrsta divljih životinja, materijal broj: 01,02-05-2-885/17, od 03.04.2017.; 27. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Ruske Federacije o reguliranju obaveza bivšeg SSSR-a po obračunima u vezi s robnim prometom između bivšeg SSSR-a i bivše SFRJ, materijal broj: 01,02-05-2-1007/17, od 13.04.2017. Sada dajem pauzu do 11:50. Nastavljamo sa radom, realizacijom dnevnog reda u 11:50. Hvala vam. Nastavljamo sa radom, molim vas da zauzmete svoja mjesta. Prelazimo na realizaciju dnevnog reda. Dakle, prva tačka je, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 43. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH
Hvala lijepa. Ja sam dostavio, kao što ste pročitali, nekoliko sam imao pitanja i inicijativa, želim komentarisati ovo vezano za Federalno ministarstvo zdravstva, tiče se listi čekanja u Federaciji 29 BiH – šta konkretno radi Federalno ministarstvo zdravstva da skrati te liste čekanja. Dakle, ja se zahvaljujem na odgovoru, dobra je informacija, ali nam ona u suštinskom smislu nije ponudila nikakvo rješenje. Dakle, ima u jednom dijelu u informaciji stoji da se ne može ... prosječno trajanje čekanja, a navodeći broj i spominje se, recimo, da se 31.12.2016. godine u oblasti kardiologije i kardiohirurgije da je na listi čekanja bilo 593 pacijenta. Analogno tome samo kad uzmete recimo tu oblast pa napravite, ovaj, statistiku, matematiku kad su se ljudi prijavili, kad su uvršteni na listu čekanja i koliko je taj, recimo, rok do 31.12., možete iz svega toga izvući ovaj zaključak da date i konkretan odgovor koliko su prosječno, dakle koliko prosječno traje čekanje na ovim listama da pacijent dođe u poziciju da bude tretiran. Dakle, ovo se, kao što sam ovdje sad spomenuo kardiologiju i kardiohirurgiju, može uraditi po svim oblastima. I upravo bi odgovor, jedan kvalitetan pristup ovome dao mogućnost i prostor kako se može konkretno unaprijediti ova oblast. Zato ja, evo, na bazi ove, ovog odgovora predlažem inicijativu, dakle, da se uradi analiza postojećeg uputstva i da se donese novo uputstvo za formiranje listi čekanja u Federaciji BiH iz oblasti recimo čekanja za lijekove i oblasti zdravstvenih i dijela pružanja zdravstvenih usluga. Nedavno sam gledao na televiziji prilog čovjeka iz Breze koji kaže da 145 dana čeka, da je za 145 dana dobio rok da se pregleda u Kantonalnoj bolnici u Zenici. Dakle, kako se kantonalne, ovaj, kako se klinički [[poslanik se upozorava na vrijeme]] centri recimo uvezuju, način na koji se može naći kvalitetno rješenje, a da imamo ovu vrstu informacije, i da na bazi toga djelujemo ...
Hvala Vam lijepo.
Zato predlažem da se ova inicijativa ...
Hvala Vam lijepo. Dakle, komentar ne može trajati duže od vremena za postavljanje poslaničkog pitanja, dakle to su dva minuta. Molim službe da to evidentiraju na ovoj tehnici, na monitoru. Komentar, uvažena zastupnica Mensura Beganović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dobila sam odgovor na pitanje koje sadrži tri dijela. Prvi i treći dio je sadržan u ovom odgovoru, ali drugi dio uopće nije dat. Ili je tehničkom greškom ispušten ili nije ni kreiran. Ja bih zamolila da mi se dostavi dopunsko, na dopunski odgovor kompletan odgovor, na dopunsko pitanje kompletan odgovor.
Hvala vam lijepo. Uvaženi zastupnik Saša Magazinović, komentar. Izvolite. 30
Zahvaljujem predsjedavajući. Dobio sam odgovor od visokog predstavnika, gospodina Incka i zahvaljujem mu se. On je brzinom kojom je odgovorio očitao lekciju nekim našim dužnosnicima kojima kad postavite pitanje morate čekati nekoliko mjeseci da vam odgovore. Što se tiče sadržaja odgovora on je u sadržaju odgovora potvrdio tvrdnju da je Predsjedništvo BiH narušilo Okvirni sporazum za mir izbacujući međunarodne članove Komisije za nacionalne spomenike. Posebno je interesantan dio odgovora gdje kaže da je prije tog postupka Predsjedništva BiH pet ambasada a i Ured visokog predstavnika, i navedeno je u odgovoru ko tačno, upozorili Predsjedništvo BiH da to ne čine, da je Aneksom VIII Dejtonskog mirovnog sporazuma propisano tačno ko čini Komisiju za nacionalne spomenike, način na koji odlučuje, ali je Predsjedništvo jednoglasno to učinilo. I u ovom trenutku ukoliko bi se desilo da predlože da se neki od spomenika uvrsti, recimo na listu UNESCO-a, vrlo vjerovatno da to ne bi bilo moguće. Dio odgovora u kome gospodin Incko tvrdi da, što se njih tiče, smatraju ovu Komisiju nepopunjenom, odnosno da postoje dva upražnjena mjesta, najbolje govori o odnosu spram takve odluke. Ja se iskreno nadam da će Predsjedništvo BiH prestati izvoditi bilo kakve proceduralne akrobacije u svojim odgovorima kao što je i ova današnja o kojoj smo govorili na poslaničkim pitanjima, gdje kroz svoje odluke mijenjaju zakone ove države, da će napraviti korak unazad i omogućiti da Komisija za nacionalne spomenike radi normalno kao što je to bilo da dana donošenja Odluke kojom su izbacili dva od pet članova i onemogućili normalan rad.
Hvala Vam lijepo. Komentar, uvaženi zastupnik Nikola Lovrinović. Izvolite.
Kolega Magazinoviću, vjerojatno se Incko prepao pošto je čuo da ćemo kažnjavati financijski ako nam se ne odgovori. Dakle, ja imam komentar na odgovor koje mi je Ministarstvo civilnih poslova BiH dostavilo, a radi se o slučaju, podsjetit ću, Nevenka Filipović – povrat, dakle ostvarenje stambenog prava, zgrada koja je porušena u ratu, 20 godina, općina Novo Sarajevo, osoba traži povrat. Ja sam se zahvalio ministrici, i sad joj se zahvaljujem, jer se uključila u ovaj vrlo složen problem iako je mogao biti jednostavan. Međutim, eto nema nje tu, žao mi je, ali ću, ovaj, vjerojatno kad dobijem komentar od zainteresiranih osoba, koji su ovo svoje pravo da dobiju nekakav odgovor preko mene iskoristili, dostaviti ministrici i zamoliti je na njezin, za njezin komentar, jer osoba koja je ovo samo nakratko vidjela rekla je da ne stoje ove činjenice ovdje koje su navedene kao odgovor na postavljeno pitanje zašto nije riješena stambeno po zakonima, ovaj, i da je tretiran samo jedan period vremena, a oni to traže od '96. godine. Znači, problem je što osoba pravo nije ostvarila i što i danas luta od nemila do nedraga i da ovdje stoje neke stvari koje uopće nisu nuđene nikad tim ljudima da im se to pitanje riješi koje je uzrokom rata bilo. A s druge strane jedna osoba koja je takođe bila u toj istoj zgradi, koje više nema, jel', je riješena na neki način, dakle oni ne znaju kako, međutim ove osobe nisu riješene, a radi se o osobi Filipović Nevenki. I ja ću, dakle, gospođu ministricu zamoliti da kad dobijem konkretno stav osobe na koji se ovo odnosi, dakle da mi onda pojasni kako osoba kaže ovako ad hok da ovo nisu točni navodi ovdje. Ja pretpostavljam da ih je ona dobila, da nije ona mogla, ovaj, imati to kod sebe, nego da je od nekih službi općine Novo Sarajevo dobila, pa se nadam da ćemo nastaviti, ali da u konačnici samo riješimo ovaj slučaj. Dakle, uopće meni nije 31 bitno ko je tu u pravu kad bi samo se našlo rješenje da osoba konačno dobije mogućnost da živi kako treba.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnica Diana Zelenika, komentar. Izvolite.
Zahvaljujem i pozdravljam sve prisutne. Moje zastupničko pitanje odnosilo se na, odnosno upućeno je ministrici Semihi Borovac, a glasilo je – što ima namjeru učiniti glede majorizacije Hrvata u federalnim ministarstvima i nepoštivanje Dejtonskog mirovnog sporazuma i omjera 2,3:1 shodno popisu stanovništva iz '91. godine, a opet glede bošnjačke i hrvatske komponente. Dobila sam odgovor koji ne mogu nazvati odgovorom, a glasi da s obzirom na nedostatak podataka ne može mi se odgovoriti. Međutim, u međuvremenu od nekoliko ministarstava sam ja dobila odgovore, naravno nisam od Ministarstva branitelja na koga se ovo pitanje najviše odnosilo, jer prema mojim spoznajama što se tiče materijalne komponente 88% ide B komponenti, ... komponenti svega 12%, a uposlenost je takva da, koliko ja znam, samo dva Hrvata rade u tom Ministarstvu. Da rezimiram zamolit ću ministricu da ovaj odgovor ne smatra odgovorom, nego kako pristižu već odgovori iz pojedinih ministarstava da ih sve zbroji i da mi u konačnici odgovori – što ima namjeru učiniti radi zaštite ljudskih prava shodno Dejtonskom mirovnom sporazumu. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Zaim Backović, komentar. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Odgovor na pitanje koje sam postavio dobio sam od strane ministrice odbrane i sa njim sam u cijelosti nezadovoljan. Naime, ja sam tražio i ko su članovi koji predstavljaju Bosnu i Hercegovinu u Međudržavnoj komisiji i ko ih je imenovao i kada ih je imenovao. Pored toga, u ovom odgovoru otvorena su mnoga pitanja koja će u daljem toku, a ja ću to iskoristiti naravno, izazvati dosta polemika. Kako je to moguće da se potpisuju sporazumi, a da se ne verificiraju u ovom Domu, jer su to sporazumi po osnovu Aneksa Dejtonskog mirovnog ugovora 1-B? Kako je to moguće da neko i neka komisija, neki ljudi koji nemaju ime i prezime u i za ime države Bosne i Hercegovine potpisuju sporazume koji imaju trajne refleksije, a da to ovaj Dom, odnosno Parlament BiH ne verificira? To je nešto što je protivno Dejtonskom mirovnom sporazumu. U Aneksu piše da će države, države, ne pojedinci, ni ministarstva, formirati i predložiti one koji će biti u sastavu trilateralne komisije ispred Hrvatske, Srbije i Bosne, Jugoslavije i Bosne i Hercegovine. Živo me zanima ko, kad i kako i na koji način je imenovao te osobe. Samo kao jedna mala digresija jedan podatak koji je frapirajući. Dejtonski mirovni sporazum je definisao 5 2 2, u ljudstvu je 5 3 1 [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Bosna i Hercegovina je 9.000, a trebala bi da ima najmanje kao Hrvatska ... 32
Hvala Vam lijepo. Riječ ima uvaženi zastupnik Mirsad Đonlagić, komentar. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Moje pitanje se odnosilo na zaista jednu alarmantnu i dramatičnu situaciju, a to mi već polako zaboravljamo pošto je došlo lijepo vrijeme, prije 4-5 mjeseci da je bila stravična situacija sa zagađenošću zraka u Sarajevu, Zenici i Tuzli. Ja sam postavio pitanje Ministarstvu civilnih poslova – da li su oni u stanju da prate one izvještaje Svjetske zdravstvene organizacije koja je dala izuzetno upozoravajuće dramatične izvještaje o stanju zagađenosti u ova tri grada. Odgovor koji sam ja dobio, ja naravno zahvaljujem na odgovoru, ali obzirom da je i u ... predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH bilo govora o ekološkim problematikama koje upravo su temelj ovakvog jednog pitanja, jedne brige za čist zrak u Bosni i Hercegovini, ja očekujem da će i te podatke, koji su dati u Izvještaju Svjetske zdravstvene organizacije, kao što je procjena smrtnosti kao jednog od izuzetno ozbiljnih indikatora zagađenosti sredine, u ovom konkretnom slučaju zagađenosti zraka, potrebno pratiti. Mi u Bosni i Hercegovini to ne pratimo i vidim da Vijeće ministara BiH, odnosno Ministarstvo civilnih poslova BiH nije u stanju da da takve podatke. Naravno, meni je potpuno jasno da neke institucije iz Bosne i Hercegovine ne žele da sarađuju sa Vijećem ministara BiH po tom pitanju ali one koje žele su sasvim dovoljne i relevantne da bi se mogle dati i ovakve procjene. Zašto to govorim? To su strašni podaci, zvanične državne institucije moraju da publikuju te podatke da bi šok koji će izazvati u javnosti upozorio i javnost i one koji brinu o toj javnosti da se nešto u ovoj zemlji po tom pitanju mora uraditi. Evo, ja utoliko i molim ministra civilnih poslova da o tom pitanju i nastave svoje aktivnosti i da ovo, ovaj odgovor da nema tih podataka i da to, ne rade te procjene [[poslanik se upozorava na vrijeme]] nego da se baš to treba raditi. Hvala.
Hvala Vam lijepo. Uvaženi zastupnik Damir Bećirović, komentar. Izvolite.
Ja sam svoje pitanje postavio Vijeću ministara BiH prije skoro pet mjeseci i odgovor sam dobio prošle sedmice i to nepotpun. Danas sam dobio dopunu, tako da imamo odgovore iz svih ministarstava osim odgovor predsjedavajućeg, gospodina Zvizdića, koji nije dostavio svoja putovanja i putovanja svog kabineta. Ja ne znam na koji način ovo okarakterisati pojedina ministarstva i putovanja i troškove koji su ovdje u tabelama, jer nevjerovatno je, meni je žao, evo gospodin Bevanda uvaženi ministar je tu, pa po ovoj tabeli ja koliko vidim gospodin Bevanda se više sretao sa dužnosnicima Ministarstva finansija Republike Hrvatske, sa parlamentarcima u Hrvatskoj nego Kolinda Grabar-Kitarović. Očigledno da je, da se radi o Ministarstvu finansija Hrvatske, a ne Ministarstvu finansija BiH. Takođe druga ministarstva kada vidite razloge i putovanja, kao npr. putovanja u Ministarstvu prometa i komunikacija BiH, gospodina Juske i njegovih saradnika, nevjerovatne sume trošene na pojedinačna putovanja, na broj osoba koje putuju, a očigledno vidim da je i danas gospodin Jusko odsutan, čini mi se da je otišao u 33 Vašington, ovaj, umjesto da bude ovdje. Tako da je još jedan od razloga zbog čega bi se trebali pozabaviti svim ovim stvarima. Očigledno da i to Ministarstvo treba da se zove ministarstvo turizma i ministarstvo populizma, jer nema druge svrhe tog Ministarstva i onoga što oni rade. Da ne zaboravimo druge, mislim vrlo malo je vremena da bi se moglo komentarisati ovo. Imate posjete ili gostovanja u emisijama, npr. u Vitezu, u Kiseljaku u jutarnjem programu koja traju po dva dana za koja su uzimali dnevnice. Imate posjete savjetnika, zamjenika ministara, obilazak manastira u Srbiji i Grčkoj. Znači nevjerovatne stvari i nešto čime bi se trebalo definitivno pozabaviti i Tužilaštvo BiH [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Ja samo moram podsjetiti da sam ja svojim amandmanima predlagao smanjenje putnih troškova za pola otprilike kada je bio prijedlog za ovaj budžet, ove godine, i da se ta sredstva [[poslanik se upozorava na vrijeme]] usmjere u finansiranje roditeljskih kuća u Sarajevu, Banja Luci i Mostaru, međutim vladajuća koalicija je to odbila, a vidimo da postoje i povećanja budžeta za ove svrhe u određenim ministarstvima u Vijeću ministara BiH.
Hvala Vam gospodine Bećiroviću. Nema više prijavljenih za komentare. Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda, to je, Ad. 4. Zahtjev poslanika Predraga Kožula za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopunama Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja po hitnom postupku, u skladu s članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1-814/17, od 23.03.2017. Zakonodavno-pravni sektor je 29.03.2017. godine dostavio Mišljenje kojim je utvrđeno da je Prijedlog zakona usklađen sa članom 105. Poslovnika Predstavničkog doma i sa Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Otvaram raspravu o proceduri. Uvaženi zastupnik Predrag Kožul. Izvolite.
Kolegice i kolege, uvaženi gosti dobar dan vam želim. Vrlo kratko ću, ovaj, najprije pokušati obrazložiti motive predlaganja ovog Zakona po ovakvoj hitnoj proceduri. Naime, Zakonom o zaštiti i dobrobiti životinja definirana je zabrana uzgoja životinja u svrhu proizvodnje krzna koja stupa na snagu od 01.01.2018. godine. Obzirom da u Bosni i Hercegovini trenutno ima još firmi, farmi koje se bave uzgojem životinja jasno je da će zabrana koja stupa na snagu uskoro ovu djelatnost u potpunosti onemogućiti. Dobar dio tih farmi je već ugašen, ostali su samo oni, rekao bih, nepopravljivi optimisti koji su vjerovali da ćemo mi, ovaj, imati sluha za ovu djelatnosti ili oni koji nisu imali drugog načina za egzistenciju. Kada mi je se dio njih obratio ja sam, naravno, najprije pokušao vidjeti kako stoji regulativa u Evropi, odnosno Evropskoj uniji koja se tiče ove djelatnosti, jer držim da zbog svima poznatih razloga naše zakonodavstvo treba biti usklađeno ili poduzimati korake ka usklađivanju sa Evropskom unijom. O tome ću nešto više govoriti u obrazloženju Zakona danas ili neki drugi put, sad samo vrlo kratko da kažem da sam se, na neki način, iznenadio kada sam pročitao da 2/3 34 proizvodnje krzna dolazi iz Evropske unije, a u jednom materijalu Evropske komisije pročitao sam da u Bosni i Hercegovini imamo 55 farmi koje se bave uzgojem i proizvodnjom, a u Danskoj koju percipiramo kao visoko razvijenu, visoko civiliziranu državu 1.518 farmi. To mi je bio dovoljan motiv da pristupim predlaganju ovog Zakona i to po hitnoj proceduri. Vrlo kratko ću obrazložiti razloge hitne procedure. Držim da ovaj Zakon zadovoljava, da tako kažem, oba uvjeta hitne procedure iz članka 133. stavak (1) Zakona. Prvo, formuliran je, vrlo je kratak i formuliran jednostavno i drugo, hitnost bih obrazložio na način da, ukoliko zaista mi imadnemo ovdje danas, ili neki drugi put, dobre, ovaj, želje za usvojiti ovakav Zakon, oni koji se bave ovom djelatnošću ako se žele njome baviti u 2018. godini pripreme su za tu proizvodnju trebale početi već ove zime, jer i ta proizvodnja kao i svaka druga ima određene cikluse i zahtijeva određene pripreme. U tome vidim razloga za hitnost, te vas, evo predlažem i molim kolege zastupnike da ovaj zahtjev podržite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Damir Arnaut, diskusija o proceduri. Izvolite.
Naravno o proceduri. Dakle, mene interesuje zbog čega Direkcija za evropske integracije BiH nije dostavila mišljenje koje je obavezno prema Poslovniku. Ja sam provjerio sa direktorom Direkcije prije ove sjednice i potvrđeno mi je da nije, nisu čak u Direkciji dobili zahtjev za mišljenje. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Znam da je hitan postupak ali Poslovnik ne pravi razliku kada je u pitanju mišljenje Direkcije za evropske integracije bez obzira da li je hitan postupak ili nije. Ali svejedno, pošto u Parlamentu smo prošle godine imali manje-više sličan, bježim od toga da kažem identičan, ali manje-više sličan Prijedlog zakona, u svakom slučaju ticalo se iste materije, dakle da se odgodi primjena na jedan određeni period i tada je Direkcija za evropske integracije dostavila svoje Mišljenje i istakla iduće – važno je napomenuti da je u pitanju vrlo, i sad ovo su tamnim slovima, vrlo osjetljivo, važno i kompleksno pitanje sa stanovišta prava, nauke, morala i osnovnih društvenih vrijednosti. Dakle, vrlo osjetljivo, važno i kompleksno pitanje sa stanovišta prava, nauke, morala i osnovnih društvenih vrijednosti. Samo to zahtijeva punu proceduru sa komisijskom, sa različitim komisijskim fazama, itd. Jer ako je nešto vrlo kompleksno pitanje sa stanovišta mišljenja Direkcija za evropske integracije onda to zaslužuje, ako ne već javnu raspravu, mada je tu negdje na granici, ali ako ne već javnu raspravu, onda u svakom slučaju zaslužuje dvije komisijske faze, uključujući i mogućnost kolega da podnose amandmane ukoliko se slažu sa principima Zakona a misle da neki dio treba ispraviti. Dakle, govorim isključivo o proceduri, bez obzira što Zakon jeste kratak, uzimajući u obzir kako Direkcija za evropske integracije posmatra ovo pitanje, sa stanovišta prava, nauke, morala i osnovnih društvenih vrijednosti komisijska faza je apsolutno neophodna i mene čudi da je ovakva stvar uopšte upućena u hitnu proceduru. 35 Takođe kada je obrazloženje kolege u pitanju, ja sad ne znam da li se ovdje radi o nepoznavanju materije ili o aljkavosti, ali u svakom slučaju Vaš Prijedlog zakona nosi datum 22.03.2017. godine, a Vi u obrazloženju kažete da među zemljama koje imaju zabranu sa prelaznim periodom koje traje je Hrvatska. Međutim u Republici Hrvatskoj zabrana je stupila na snagu 01.01.2017. godine, dakle gotovo tri mjeseca prije nego što ste Vi Vaš Prijedlog zakona uputili u proceduru. Dakle, u Republici Hrvatskoj 2006. godine u novembru je usvojen sličan zakon kao ovaj o kojem danas raspravljamo i odgođena je primjena zabrane uzgoja životinja radi deranja krzna na 10 godina, i ta zabrana je istekla 01.01.2017. godine, iako je i kod njih bilo masovnog lobiranja da se ta zabrana odgodi. Sabor Republike Hrvatske nije prihvatio ta masovna lobiranja s ciljem zaštite životinja, te je zabrana stupila na snagu 01.01.2017. godine. Tako da ako mogu kolegi Kožulu sugerisati za potrebe komisijske faze kada ovo u nju uđe da Republiku Hrvatsku maknete u ovu desnu kolonu gdje piše zabrana na snazi. Dakle, opet pozivajući se na Mišljenje Direkcije za evropske integracije o sličnom zakonu koji je prošle godine bio u proceduri, iniciran u Domu naroda, smatram da je komisijska faza neophodna, te pozivam Kolegij, odnosno nadležne službe da pribave mišljenje Direkcije za evropske integracije o konkretno ovom Prijedlogu zakona. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Dakle, od sada pa do kraja sjednice, u skladu sa odredbom člana 37. Poslovnika, diskusije skraćujem na 5 minuta. Izvolite gospodine Zaime Backoviću imate riječ, pardon, uvaženi zastupnik Predrag Kožul, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa, ja ću ovdje u formi ispravke krivog navoda kazati, ne ulazeći u razloge zašto ovaj Zakon nije, ovaj Zakon kao prethodni zakon sličnog sadržaja, došao do Direkcije za evropske integracije, da u tom Mišljenju prethodnom Direkcija za evropske integracije piše, opet boldirano, – držanje i uzgajanje životinja radi proizvodnje krzna nije ekciplitno zabranjeno u Evropskoj uniji ali države članice moraju poštovati i sprovodite sve uredbe, direktive, odluke i druge propise Evropske unije koje se odnose na zaštitu zdravlja i dobrobiti životinja, što je vrlo jasno. U istom tom dokumentu Direkcije za evropske integracije piše i ovo – također s obzirom da se psi i mačke smatraju kućnim ljubimcima i da krzno ovih životinja nije lako razlikovati od sintetičkog ili krzna drugih životinja ... u skladu sa Uredbom broj 1523/2005 Evropskog parlamenta i ... od 11.12.2007. u potpunosti zabranjeno stavljanje na tržište uvoz ili izvoz krzna pasa i mačaka ili pak proizvoda koji sadrže ovakvo krzno. Napominjemo da ova Uredba nije preuzeta u zakonodavstvo Bosne i Hercegovine. Ja sada napominjem da sam ovu Uredbu pri predlaganju ovog Zakona također ugradio u odredbe Zakona upravo uvažavajući mišljenje Direkcije za evropske integracije. Zahvaljujem.
Hvala. Ispravka krivog navoda uvaženi zastupnik Zaim Backović. Izvolite, i diskusija. 36
Poštovani predsjedavajući, obzirom da ide slijed, po dnevnom redu, jako bitnih tačaka dnevnog reda i da su se poslanici, pojedini, možda nisu svi, jako spremali za ovu tačku dnevnog reda, naročito sljedeću, ja Vas molim da povučete ograničenje jer nam ne dajete onda šansu da kažemo građanima ono što je naša obaveza. Na ovaj način uskraćujete nam pravo da ono zašto smo se spremali i zašto imamo obavezu onim, prema onima koji su nas birali ne damo u punom kapacitetu. Ja mislim da to u krajnjem slučaju nije fer, to znači da je vrlo tendenciozno da se oni koji su se spremali budu spriječeni da kažu šta, kako, na koji način i do čega su i kako došlo. Hvala.
Hvala Vama. Odluku ste čuli, dakle odluka je donesena. Gospodin Damir Arnaut, ispravka krivog navoda, neću se upuštati ni u kakve rasrpave dalje. Izvolite gospodine Arnaut.
Zahvaljujem se kolegi Kožulu. Dakle, Direkcija za evropske integracije je prošle godine na sličan zakon rekla da se radi o vrlo osjetljivom, važnom i kompleksnom pitanju. Dakle, sama ta činjenica isključuje, ako imate dobre namjere, mogućnost hitne procedure. Ako je nešto vrlo važno, osjetljivo i kompleksno pitanje, i to pogotovo kad je to sa stanovišta prava, nauke, morala i osnovnih društvenih vrijednosti onda to isključuje mogućnost hitne procedure. I kad je u pitanju Mišljenje Direkcije za evropske integracije apsolutno je netačan navod da Direkcija ovaj put na Vaš Prijedlog zakona nije dostavila mišljenje jer ga je dostavila na nešto slično prošle godine. Direkcija za evropske integracije uopšte nije zaprimila zahtjev Predstavničkog doma da da mišljenje. A Poslovnik nalaže, tako ja pozivam službe da traže mišljenje od Direkcije za evropske integracije, i onda kad oni dostave mišljenje to mišljenje ćemo imati u komisijskoj fazi i sve ove stvari ćemo razmotriti. Opet podsjećam, Republiku Hrvatsku ste stavili među zemlje, kako kažete, u kojima je zabrana na snazi. Nije tačno, jer je zabrana stupila, zabrana uzgoja životinja radi deranja krzna njihovog je stupila na snagu 1. januara 2017. godine, ta zabrana je na snazi, a bilo je ogromnih lobiranja da se ta zabrana, odnosno da se ograničenje produži, da se produži primjena stupanja na snagu tog zakona i Sabor Republike Hrvatske to nije raspravljao u hitnoj proceduri, a u svakom slučaju sve te pokušaje je odbio i zabrana u Republici Hrvatskoj je na snazi. Zahvaljujem.
Hvala. Uvaženi zastupnik Zaim Backović, diskusija. Izvolite.
Jako kratko ću obzirom da sam jedan od onih koji bezdilemno je čovjek koji voli, voli životinje. Podržaću ja ovakav Vaš pristup, gospodine Kožul, ali bih Vas molio da dodate jednu rečenicu, opšte licemjerstvo Evopske unije nas tjera da i mi budemo kao i oni, dobro sam rekao, 37 licemjerstvo. Najveći proizvođač krzna, nisu ga ni naveli, Vi znate da je Poljska, jedna od velikih članica Evropske unije, to vam je dobro poznato, pa su se onda preselili u Bugarsku, pa onda sele sad na istok, niču farme, jer odakle je onda krzno koje se prodaje po Evropi. Uđete u ... usred Londona, nema šta nećete naći koju životinju oderanu, ne postoji. Ali zato kroz floskularno i zakonsko pokušava se reći jako smo humani, to je prestrašno, to je prestrašno. Ali imate i sljedeću situaciju gdje je bez krzna nemoguće opstati, pa Švedskoj, Norveškoj, Finskoj, čitav sjeverni pojas Rusije, i da ne nabrajam ja sad, južni dio Južne Amerike i tako redom. Znači, treba ipak postojati i ono što se zove i humani uzgoj, ali ograničiti i učiniti da se ne dešavaju zloupotrebe kroz ovakav Zakon o zaštiti životinja, jer ta zloupotreba ima za posljedicu, recimo u ovom gradu u kojem smo danas, da imate na hiljade pasa koji, zbog kojih djeca ne mogu normalno da idu u školu, ne mogu da idu u školu, a nećemo da donesemo takav zakon kojim ćemo naći način da se riješi da djeca mogu slobodno hodati. Hvala.
Hvala Vama. Rasprava je o proceduri. Uvaženi zastupnik Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Koristim priliku da pozdravim sve prisutne. I, evo da kažem da se slažem sa prijedlogom gospodina Kožula u smislu, ovaj, njegove brige, evo ja bih rekao, za, u ovakoj teškoj ekonomskoj i socijalnoj situaciji u državi Bosni i Hercegovini, za zaštitu radnih mjesta koja proističu, ovaj, iz ili su direktno vezana za ovu zakonsku materiju. Ja mislim da nema potrebe da mimo hitne procedure raspravljamo na ovu temu. Evo želim samo da nas podsjetim ukoliko ne učinimo ovaku jednu izmjenu onda ćemo imati priliku da iz Belgije, Crne Gore, Danske, Estonije, Finske, Francuske, Italije, Litvanije, Latvije, Njemačke, Poljske, Španije, Švedske uvozimo ili krzno ili gotove proizvode, a mi ćemo zatvoriti naša radna mjesta u Bosni i Hercegovini. Prema tome, u svakom slučaju, ovaj, imaćemo prisutno na tržištu Bosne i Hercegovine, ili u kućama ljudi, krzna, samo je pitanje ko će nam to plasirati. Da li mi kroz neka naša nova radna mjesta ili ćemo to, na neki način, uvoditi. I ovo je pohvalno takođe u ovom zakonskom rješenju gospodina Kožula što je stavio, ovaj, ultimativno, hajde da tako kažem, zabranu kad su u pitanju krzna pasa i mačaka. Hvala.
Hvala Vama. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Pripremite se da glasamo o zahtjevu za hitni postupak. Pripremite se za glasanje. Glasajte sada. 17 za, 16 protiv, 6 suzdržanih, dovoljna entitetska ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Na zahtjev čiji? ____________(?) Klub SBB-a zahtijeva ponovno glasanje.
Pa evo, možda vrlo kratko, obzirom da smo već nešto i o samom Zakonu rekli. Naime, Zakonom o zaštiti i dobrobiti životinja definirana je u članku 4. zabrana uzgoja životinja zbog proizvodnje krzna, te je člankom 43. odgođena primjena ove zabrane do 2018. godine. Obzirom da u Bosni i Hercegovini trenutno imamo više farmi koje se bave uzgojom životinja jasno je da će zabrana koja stupa na snagu ovu djelatnost onemogućiti. Inače zbog ovih zakonskih odredbi dio farmi je već ugašen. Važno je napomenuti da se trenutno većina proizvodnje krzna u Bosni i Hercegovini plasira u izvoz. U Evropi, uključujući i Evropsku uniju, postoji različita zakonska praksa u ovoj oblasti. Uzgoj životinja u svrhu proizvodnje krzna je dozvoljena u skoro svim članicama Evropske unije, a norma u zabrani uzgoja nije pravno obvezujuća. Evropska unija pokriva oko 2/3 svjetske proizvodnje krzna. Ukoliko zemlja Unije i uvode zabranu osiguravaju duge prelazne periode i visoke naknade štete uzgajivačima. Imamo ovdje tablicu gdje je prikazano, ja dozvoljavam pošto je u Hrvatskoj dugo vođena rasprava o produljenju ovog roka, da u međuvremenu u kojem sam ja pisao ovaj Zakon nije taj rok produljen, nego je zabrana stupila na snagu, i tu se zahvaljujem kolegi Arnautu na ispravci. Obzirom na trenutnu gospodarsku i socijalnu situaciju u zemlji gdje je svaka proizvodnja i svako radno mjesto izuzetno važno, držim da je uputno produljiti prijelazni period za primjenu zabrane iz članka 4. barem do trenutka kada će država biti u situaciji uzgajivačima nadoknaditi u određenoj mjeri štetu nastalu gašenjem proizvodnje. Ovo je također bila prilika da se odredbe članka 7. i 9. Zakona implementira Uredba Evropskog parlamenta iz 2007. godine. Obzirom da se, već je rečeno ovdje da je Zakonodavno-pravni sektor dao pozitivno Mišljenje o ovom Zakonu, ali je unutar tog njihovog mišljenja bila jedna primjedba o jednoj, da tako kažem, nomotehničkoj neusklađenosti u članku 1. ovog Zakona, tako da ću se ja ovom prilikom, koristeći se i mogućnostima članka 133. stavka (4) Zakona, pokušati kroz jedan amandman ispraviti tu nomotehničku neusklađenost. Taj amandman dostaviti, evo, ovdje zastupnicima do, da tako kažem, do kraja rasprave, a ovdje ga pročitati da vam bude vrlo jasno o čemu se kaže. Dakle članak 1. Prijedloga zakona o izmjeni i dopunama Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja mijenja se i glasi: „U članku 7. Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja dodaje se novi stavak (2) koji glasi – Zabranjen je uzgoj kućnih ljubimaca u svrhu proizvodnje krzna“. 39 Dakle, bila je ... nepreciznost šta su precizno kućni ljubimci i na to je Zakonodavno- pravni sektor upozorio ovim ..., i na neki način ispravljamo tu nomotehničku neusklađenost što nam, što članak 133. omogućava kako bi ipak Zakon bio što jasniji, ne bi dolazilo do možda nejasnog tumačenja upravo ovog članka 7. Ja vas molim da uvažite i ovu ispravku koja je nastala na, zaista na temelju opravdane primjedbe u mišljenju ljudi iz Zakonodavno-pravnog sektora. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Pošto nema više prijavljenih za raspravu, zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku pet dnevnog reda, to je, Ad. 5. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu s članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01,02-02-1-957/17, od 10.04.2017. godine Zakonodavno-pravni sektor je 12.04. dostavio Mišljenje koje ste dobili. Otvaram raspravu o proceduri. Uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodo predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici. Mi smo kao što se sjećate na prošloj sjednici imali isti zahtjev Vijeća ministara za glasanje po hitnoj proceduri o ovom setu zakona. I tad je bilo hitno, evo kao što rekoše i danas je hitno. Mene interesuje da li se radi o istim zakonima? Ako se radi o istim zakonima onda mi smo imali te zakone i oni su, mi smo se opredjelili da to ide u redovnu proceduru, jer to je prilika zapravo da se eventualno poprave ova zakonska rješenja. Zašto je to hitno? Ja sam proteklih dana imao žive aktivnosti, baš me živo interesovalo šta je to hitno u toj proceduri da neće biti nanesena neka velika šteta bosansko-hercegovačkom društvu ili državi, ili bilo kojoj instituciji, i nisam mogao da nađem razloge za hitnost, osim ako ne postoje neki politički razlozi o kojima ja ne znam. Ali, želio bih da kažem nekoliko stvari. Ja sam spreman podržati, naravno, ako je to u interesu razvoja Bosne i Hercegovine ovaj paket zakona, međutim spreman sam podržati samo uslovno, a to je da se zaštite bosansko-hercegovački građani od novog talasa poskupljenja roba široke potrošnje. Pa sam zajedno sa kolegom Ahmetovićem, evo, predložio set zaključaka njih sedam, kojima bi koliko toliko ublažili taj udar, da zapravo neko upravlja procesima u ovoj državi kada je u pitanju ovaj energent, a u pitanju je nafta i naftni derivati koji, čije poskupljenje zapravo će izazvati lančanu reakciju poskupljenja roba široke potrošenj jer se tiče transporta, jer se tiče pogonskog goriva za proizvodnju, itd., itd. Stoga u nekoliko od ovih zaključaka, evo prvi i drugi zaključak zapravo bi morali biti neka garancija da bh građani neće trpiti veliku štetu kada je u pitanju novi namet na naftu i naftne derivate. Zašto ovo govorim? Zato što smo mi u nekoliko pokušaja u ovom Parlamentu pokušavali da obezbijedimo tzv. plavi dizel za poljoprivredu, nažalost nismo to uspjeli ni do dan danas. U entitetima je to različito definisano i u Republici Srpskoj je, čini mi se, mnogo bolje nego što je u 40 Federaciji. Zbog toga sam insistirao i na ovom Zaključku 3 da razliku cijena od povećanja akcize, ako akcizu povećamo za 15 feninga nije to povećanje cijene za 15 feninga nego za 17,6 feninga jer je u pitanju i PDV na akcizu, pa da ovih 2,6 feninga se usmjeri upravo u subvencioniranje plavog dizela.
Ja se ispričavam, molim Vas da se pridržavate dnevnog reda, rasprava je o hitnosti procedure.
Ja upravo govorim o razlozima zašto nije toliko hitno, jer smo imali prije, evo, petnaestak dana sjednicu, raspravljali smo o hitnosti procedure i rekli smo nije to toliko hitno, mogu čekati i EBRD i MMF i svi oni koji jedva čekaju da mi to usvojimo da bi nama plasirali neka kreditna sredstva koja ćemo mi gurnuti u rupe u budžetima i da preživimo, je li, nekoliko mjeseci. Ja se izvinjavam što, što podižem ton, ali zaista je to tako. Prema tome, govorim upravo o razlozima zašto ne bi trebalo podržati hitnu proceduru. Ako uzmemo strukturu cijene nafte po današnjoj maloprodajnoj cijeni, vidjećete različito je, naravno, od trgovca do trgovca ali prosječna cijena je danas, recimo, iz Rafinerije nafte iz Siska iz Ploča je 1,95. Šta sadrži sve u toj cijeni od 1,95 koji građani plaćaju? Vidjećete da je nabavna cijena 0,876, da je akciza veće postojeća 30 feninga, da je putarina već postojeća 15 feninga, da je taksa za autoceste već postojeća 10 feninga, zatim slijede prevoz 4 feninga, špedicija 0,3 feninga, veleprodajna marža 1 fening, maloprodajna marža 19 feninga i naravno na sve to PDV 28 feninga koma 10. I naravno postoji još taksa za terminale, itd. i dobijemo cijenu 1,96. Šta to znači? Ako mi povećamo još za 15 feninga, to znači da će zapravo akciza biti ne 0,30 + 0,15 + 0,10 nego će biti nego će to biti još 17,6 feninga.
Vrijeme.
Prema tome ja pozivam, evo, kolege zastupnike i zastupnice da podrže, da podrže ovaj prijedlog zaključaka prije izjašnjavanja o proceduri. U protivnom ne možemo, ovaj, ja ne bih mogao podržati zakonsko rješenje koje će napraviti strašan udar na budžete građana Bosne i Hercegovine. Prema tome, bez obzira pa i po cijenu da dođe do zastoja u razvoju infrastrukture u Bosni i Hercegovini. I još jedna stvar, ovo je samo početak uvođenja akciza, bojim se da slijedi sprovedba strategije razvoja infrastrukture u Bosni i Hercegovini i za željeznice uvođenje novih akciza o čemu će sigurno, možda, vjerovatno neki drugi sastav [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Doma imati priliku da raspravlja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Momčilo Novaković, ispravka krivog navoda. Izvolite. 41
Hvala lijepo. Pa, ne znam da li je ovo ispravka krivog navoda ili je replika. Naime, govoriću samo kratko o zaključcima kolege jer je i sam rekao da od toga zavisi praktično glasanje o hitnoj proceduri ili ne. U Zaključku 1 se traži garancija da neće doći do povećanja cijena, maloprodajnih cijena nafte. Evo, ja znam da je u zadnjih 15 dana na pumpama u Republici Srpsko nafta porasla između 15 i 20 feninga i da je prvi put u zadnjih 15-20 godina iznad cijena, maloprodajnih cijena nafte u Federaciji, na nekim pumpama u Federaciji. Dakle, i bez ovoga govorim jasno koliko mi možemo kontrolisati uopšte kretanje maloprodajnih cijena. Dakle, apsolutno je nemoguće ovaj zahtjev ispuniti. Takođe je nemoguće da mi nečim ovdje obavezujemo entitetska ministarstva ili entitetske vlade, to prosto nije moguće. Prvo, ljudi nemaju obavezu da nas poslušaju, drugo to je različite nadležnosti. Onog momenta Ministarstvo poljoprivrede u Republici Srpskoj odlučuje o subvencijama, odlučuje o poticajima i mi ne možemo ovdje njih obavezati hoće li imati ili neće imati, ovaj, smisla, volje, itd. ,da sredstva usmjere ka poljoprivredi. Dakle, jednostavno da završim, ovi zaključci usvojeni ovakvi ne garantuju njihovu realizaciju ni u jednom smislu. I zbog toga ja i ne mislim da oni imaju bilo kakvu relaksirajuću, relaksirajuću ulogu kod glasanja o ovim zakonima.
Hvala. Molim zastupnike da se pridržavaju točke dnevnog reda kako u raspravama tako onda i u ovim ispravkama. Ispravka krivog navoda, Damir Arnaut. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem. Evo saću i Vas ako mogu, ovaj, ispravka krivog navoda je upravo to ako neko počini krivi navod onda taj dio ispravljate, bez obzira da li se to uklapa ili ne uklapa u dnevni red. Ali što se tiče onoga zbog čega sam se javio to je u vezi kolege Mehmedovića. Dakle, kolega Mehmedović je rekao da je bitno da se akcize usvoje radi međunarodnih monetarnih aranžmana, itd., da je, da to nije hitno. Hitnost se ogleda u činjenici da je neophodno graditi autoceste, i zbog toga su akcize neophodne. Mi o ovom pitanju pričamo od jula prošle godine, tad je prvi put bilo u proceduri po hitnom postupku, pa je onda bilo nekih obećanja da će Savez za promjene glasati za to odmah nakon izbora, pa su to prekršili, poslije smo dobili, ovaj, uvjeravanja od šefice Kluba da su ta obećanja bila prema SDA, a ne prema SBB-u, itd. Što se samih zaključaka tiče, mene interesuje, SBB apsolutno sve ovo podržava i mi ovo sve podržavamo na entitetskom nivou i naši ministri gdje imaju ovlasti u datom resoru se bore za implementaciju svih ovih stvari, ovaj, na entitetskom nivou i to uopšte nije sporno, dakle, što se tiče ovih zamljučaka, mene samo interesuje, ovaj, bez da ulazim u motive gospodina Mehmedovića, kao što on voli raditi kada radi replike, bez da ulazim ko je kome desna ruka ili ko je kome zavrtao ruku prije ovih glasanja, mene samo interesuje da li smatra da će ovi zaključci biti implementirani. Jer ja bih volio da budu implementirani, ali zanima me da li je kolega Mehmedović upoznat sa činjenicom da se kada su prvi put akcize uvedene u iznosu od 10 42 feninga da je tada kolega iz SDP-a predložio zaključak da će uprave za indirektno oporezivanje svaki put kada bude novo povećanje akciza [[poslanik se upozorava na vrijeme]] dostaviti mišljenje o efektima tih akciza. Je li se to ikad implementiralo, je li se iko ikad sjeća tog zaključka? I mene zanima sad da li je ovo samo populizam oko nečega oko čega se svi mi manje-više slažemo ili zaista vjerujete da ovo će biti implementirano? A mi vam stojimo na raspolaganju da pomognemo da se implementira na različitim nivoima vlasti.
Hvala. Zastupnik Saša Magazinović, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Ja prije svega želim brzo ozdravljenje kolegi iz kluba Mešiću, koji je nedavno imao operaciju, a i ozdravljenje kolegi Demiroviću, vidim da je i on danas, vjerovatno, odsutan zbog bolesti. Pošto su ovi zaključci preduslov da jedan broj zastupnika prihvati ili ne prihvati hitnu proceduru ja želim reći sljedeće. Ovi zaključci su dijelom neprovodivi, dijelom suprotni zakonu, a dijelom su potpuno promašili zgradu. Dakle, Federalni parlament je par stotina metara niže i mnogi od ovih zaključaka su trebali biti predloženi tamo ili do Banja Luke, koliko ima kilometara, u Narodnoj skupštini Republike Srpske. Da ne oduzimam svima vrijeme, kolege su govorile, ali mi zadužujemo entitetska ministarstva da nešto obave, mi odlučujemo da će se pokrenuti intenzivnije aktivnosti, određujemo rokove od 90 i 60 dana ljudima koji 2,5 godine nisu u stanju ništa uraditi. Potpuno neprecizni zaključci ko će uraditi šta, ko će predložiti akcioni plan, na kom nivou. Obavezujemo za usvajanje socijalnih paketa za najugroženije kategorije, koga? Entitetske vlade. Pa znate kad će one ovo ispoštovati. I da ne idem dalje, ukoliko bude potrebe analiziraću jedan po jedan zaključak, ali hoću da kažem sljedeću stvar. Ovo nisu uopšte zaključci koji su uslov za glasanje [[poslanik se upozorava na vrijeme]] za hitni postupak, ovo je alibi za glasanje za povećanje cijena goriva za pojedince, koji kroz ovo spašavaju svoj obraz, a možda i poziciju unutar SDA. Trgovina koja se vodi na ovaj način sa pojedinim poslanicima koji iskazuju svoje liste želja u zamjenu za svoj glas je nešto što, ako će ući u praksu, treba regulisati Poslovnikom, pa pitam Vijeće ministara – zašto je odabralo dva poslanik da izbace svoju listu želja, koji su neprovodivi, šta je s nama ostalim, imamo li mi neke uslove [[poslanik se upozorava na vrijeme]] da glasamo za ovo? Mislim da je ovo jedna vrlo loša praksa koja se usput vodi transparentno, to je jedino pozitivno, svak živ zna da ako se usvoji ovo dva čovjeka će dići ruku, ako se ne usvoji neće, bez obzira što ovo što je na papiru apsolutno je neprovodivo i ne znači ništa.
Hvala. Šemsudin Mehmedović, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Gledajte, ispravka krivog navoda se odnosi na prethodne kolege koji su rekli da se ne može kontrolisati rast cijena u maloprodaji. To nije tačno. Rast cijena se može i te kako 43 kontrolisati ukoliko postoji želja i volja za takvo što. Sjetite se da je kada je bila kriza na Bliskom istoku mnogo žešća da je cijena barela nafte bila 120 i nešto dolara na svjetskom tržištu. Danas je ona 53 dolara, a kretala se i niže na 30 i neki dolar, ali se nisu cijene spuštale drastično u maloprodaji, pa je bio ekstra profit, pa su kažu ovi koji se bave naftom i naftnim derivatima imali investicije u razne druge oblasti, što je svakako pohvalno, ali opet je to preko leđa onih koji kupuju u maloprodaji. I stoga, znači, neko mora voditi računa o tome. Ko će to? Vijeće ministara, entitetske vlade, itd., koji bi trebali da rade u interesu građana, trebalo bi da vode računa, jer mi nismo energetski neovisna zemlja, znate, ako samo dozvolimo da dvije ili tri firme se bave veleprodajom, odnosno uvozom nafte i naftnih derivata. Ako je liberalno tržište, ako je slobodno formiranje cijena, onda država može, odnosno entiteti intervenisati da bi upravo natjerali te koji, koji, taj naftaški lobi da smanji cijene, odnosno drže cijene pod kontrolom. Prema tome, ovo što je kolega Novaković govorio, već se pravi priprema da eto ljudi se navikli, odnosno građani Bosne i Hercegovine da se naviknu na neku višu cijenu nafte u maloprodaji. Prema tome, ja smatram da je ovo provodivo ukoliko postoji želja da se provede ovo, ukoliko ne to je druga stvar. Naravno, hitnost za [[poslanik se upozorava na vrijeme]] autocesta, mi godinama govorimo o gradnji autoceste na koridoru 5c, pa i ostalih ogranaka autocesta. Mi smo u Komisiji za promet i komunikacije imali Akcioni plan u kome je bilo predviđeno 2018. godine komplet izgradnja na koridoru 5c. Šta je danas? [[poslanik se upozorava na vrijeme]] tek tražimo sredstva da bi se uopšte moglo govoriti o izgradnji koridora 5c. Prema tome, da ne govorimo o nepravdama, ulaganjima, itd., mi gradimo autoceste da bi što brže došli na more, umjesto da gradimo autocestu da što prije dođemo u Evropu, da imamo, znači, normalne ceste da možemo robu da plasiramo na evropsko tržište. Mi, nama je izgleda preče da se odmaramo na moru.
Hvala. Molim zastupnike i zastupnice da se pridržavaju vremena poslovničkog i za raspravu i za ispravku krivog navoda. Zastupnik Senad Šepić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa, ja sam svakakvih argumentacija čuo vezano za ove akcize, ali stvarno nisam čuo ovo, kako reče kolega Arnaut, hitnost se ogleda u tome zato što je važno brzo graditi autoceste. Znači ako je to sad neko nam obrazloženje danas, da je to ta hitnost od prije 15 dana takva bila, otprilike malo i evoluirala do danas, evo mog prijedloga. Postojeće akcize su sada u ovom momentu 30 feninga, idu u budžete, hajte ovih 30 feninga okrenite da gradimo autoceste. Trebaju nam autoceste, idemo recimo graditi autoceste. Ako hoćemo da budemo kredibilni, dakle nećemo govoriti o tome da ovome narodu dižemo nove namete, pravimo nove namete, ako nam je stalo do autcesta, već od ovoga postojećeg što imamo, okrenemo i gradimo autoceste. Tako ćemo pokazati da smo ozbiljni. Ovo drugo je, znamo mi svi šta je to. I druga stvar, Momčilo i Magazinović, obojica ste upravu, vezano, dakle, za, za puno dilema oko provodivosti određenih zaključaka. Zato sam ja zaključke koje samo imao prošle sjednice, ali je bila ona hitna procedura pa ih nismo mogli, kako se zove, staviti u formalno razmatranje i ovaj put ponovio, dakle u ovim zaključcima kad ih pročitate vidjećete da postoji jasna obaveza u kojima se nećemo varati, u kojima stoji onog momenta kad se usvoji ovo o čemu govorimo na onim nivoima koji to mogu uraditi, a danas ovdje je, dakle, poslanici iz SDA, dakle 44 poslanici lidera Bakira Izetbegovića, Dodika, Čovića i evo vidim ovoga lidera Radončića, dakle ti lideri, oni imaju većinu i u entitetskim vladama da usvoje ovo o čemu govorimo. Kad usvoje ovo o čemu govorimo onda možemo govoriti da smo mi ti koji smo spremni da podržimo recimo da se dignu akcize i da smo imali neku vrstu, kako se zove, razloga zašto smo podnosili zaključke. Sve dugo će, dakle, i od danas i na dalje, i u javnosti, i među ljudima ostati kao jedna, kako bih rekao, neka vrsta ljage, nazovite to kako god hoćete, na leđima onih koji misle da na ovakav način trebaju mijenjati stavove [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Zato vas molim da u tom smislu, dakle, pogledate šta znači jedan ozbiljan pristup ... podnošenja zaključaka.
Hvala lijepa. Ispravka krivog navoda, Zaim Backović. Zastupniče izvolite.
Zahvaljujem se gospođo predsjedavajuća. Prvo, ja se pitam, o čemu mi ovdje raspravljamo, je li o proceduri ili smo već prešli na zaključke? O proceduri. No, obzirom da ste dozvolili da se ovoliko razglaba ja ću samo kratko prije nego što dođem u priliku diskusiju po tačci i o zaključcima. Postoje stvari koje su dobro koncipirane, dobra namjera, ali nesprovodivo, nemoguće. Zaključak 1 direktno u suprotnosti sa slobodom tržišta, slobodom formiranja cijena, u pitanju pristupni pregovori Europskoj uniji. Dikretno, to je državna kontrola ili državno upravljanje, ili uvođenje dogovorene ekonomije. Nesprovodivo, bez obzira ko ima nadležnost da donosi takav zakon. Pod dva, ako dođe ili ne dođe isto je tržište, mi nismo da bacamo pasulj ili ove kašike što neko baca, vidim nadrealisti noževe, pa da pogađamo kako će to izgledati. Razlika u cijeni i povećanje je ono što možemo ali to je namet na vilajet, mi smo već znači ukalkulisali razliku odnosno povećanje. Zakoni o poticaju nisu naša nadležnost i ja tvrdim da oni neće biti donešeni iz prostog razloga što je Republika Srpska pred bankrotom, ili budžet je pred bankrotom, nije daleko ni Federacija ako ovako nastavi i nema toga ko će ih natjerati da donesu ovakav zakon [[poslanik se upozorava na vrijeme]] I tako redom, pa ćemo onda diskutovati sa konkretnim stvarima. I zamolio bih vas da stvarno idemo na proceduru, hoćemo ili nećemo. Ja sam protiv.
Svaka vam čast, ja to jako poštujem. Hvala Vam na pomoći, zaista, vrlo konstruktivno s Vaše strane. Dakle, ovo je bila replika 2 minuta, onda procedura 5 minuta, pa rasprava o suštini 5. Pa vidite niko nije uskraćen, ... dovoljno vremena, sve se može kazati u tom vremenu, samo treba da budemo racionalni. Hvala Vam gospodine Backoviću na ovoj konstruktivnoj podršci. Uvaženi zastupnik Salko Sokolović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa, moja replika je gospodinu Arnautu, uz uvažavanje, je li, njegovog mišljenja, ali želim ipak da ispravim i da ga podsjetim da u ovako teškoj ekonomskoj situaciji u Bosni i Hercegovini, ovaj, akciza nije jedino sredstvo da se preko leđa građana prave novi putevi i da ubrzamo te ... Evo, hajmo razmišljati o koncesijama, hajmo razmišljati o nekim drugim finansijskim izvorima, ali ne trebamo žuriti zbog akcize da bi ubrzali izgradnju puteva. Hvala. 45
Hvala Vama. Uvaženi zamjenik predsjedavajućeg Mladen Bosić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa, ja mislim da smo mi malo pogriješili u proceduri ovdje. Ovo ako su zaključci oni bi trebali da se donose u raspravi o predviđenom zakonu, ali ovdje je jasno svima nama, mislim ovdje je uslovljeno glasanje o hitnosti usvajanjem ovih zaljučaka, ako sam ja dobro razumio.
/nije uključen mikrofon/
Pa zato se, zato Vi ne prekidate ove iako je povreda Poslovnika, ali upravo se radi u ovim zaključcima o prenosu nadležnosti. Znači, ovdje Parlament Bosne i Hercegovine donosi zaključke koji obavezuju vlasti entiteta, znači i Republike Srpske, da sprovodi ove zaključke. Znači, ja pretpostavljam da su ovi zaključci neprihvatljivi za sve poslanike iz Republike Srpske. Ne moram da čitam ovdje je jasno da se o tome radi, ali u suštini, o hitnosti, pa uprava ne treba da ide po hitnoj proceduri da bi raspravalili i promijenili ovaj Zakon u segmentima u kojima je to moguće i možda ga čak usvojili, i mi glasali ukoliko dođemo do nečega što bi bilo u interesu građana. Znači to je rasprava o hitnosti procedure. Apelujem na poslanike da uđemo u raspravu jer se radi o ozbiljnim stvarima i da kroz amandmansku fazu dođemo do rješenja ukoliko se mognemo dogovoriti. A insistiranje Savjeta ministara na hitnosti procedure, pa čak i po cjenu nepoštovanja procedura donošenja ovog prijedloga, je upravo zato da se onemogući rasprava koja bi izvršila promjene ... zakona u pojedinim segmentima.
Hvala Vam lijepo. Uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem se. Naravno, na sve ovo što je uvaženi zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Bosić, rekao, a što se tiče prenosa nadležnosti i što entitetske vlade nemaju apsolutno nikakvu obavezu da ovo podrže, ja vam već kažem da Vlada Republike Srpske ovo neće podržati. Od svega ovog, jer neće dozvoliti da joj Parlament BiH diktira šta će uraditi, od svega ovog Republika Srpska već ima Zakon o podsticajima. Ja zaista mislim da kolege su, imaju i ovo su u suštini zaključci koji bi trebalo da, ali mi znamo kako se sprovode zaključci ovog Parlamenta. Nikako, pa ne sprovodi ih Savjet ministara, ne možemo njih da obavežemo, a kamo li enititetske vlade, što nije naša ustavna nadležnost. Republika Srpska recimo ima odličan Zakon o podsticajima koji je donijela, čini mi se predložila Vlada Aleksandra Džombića 2009., i taj Zakon o podsticajima kaže da će se svake godine najmanje 6% domaćih prihoda budžeta izdvajati za podsticaj poljoprivredi. 6% ove godine iznosi 105 miliona. A znate koliko se izdvaja? 60. Znači Vlada i Narodna skupština krše postojeći Zakon, i poljoprivrednici u Republici, ne samo sad, krše, samo je 2010. bilo izdvojeno tih 6%, to je bio tad 81 milion. Od 2011. do dana današnjeg, uvaženi kolega Milovanović to jako 46 dobro zna jer je i on bio ministar, je li tako, izdvaja se 60 miliona. Znači, Vlada i Narodna skupština kod usvajanja budžeta krše svjesno Zakon i poljoprivrednici su već najavili apelaciju Ustavnom sudu Republike Srpske da ospore ovaj Zakon. S obzirom na to, takođe, da Savjet ministara, evo, ja imam poruke koje su dobili naši ministri, nikada nije glasao da se ovaj Zakon uputi po hitnoj proceduri nama. Nisu ljudi to glasali, nisu glasali, nisu donijeli takvu odluku. Kao što Savjet ministara nikada nije glasao ni izjasnio se o tome da povuče onaj zakon koji je kod nas ovdje u redovnoj proceduri. Postavlja se pitanje ustavnosti i ovog zakona. Šta ćemo ako se ovo danas usvoji [[poslanica se upozorava na vrijeme]] pa Ustavni sud BiH, izvinjavam se evo završavam, kaže da je ovaj Zakon neustavan. Ko će vratiti pare poljoprivrednicima? Zato mi smatramo da ovo treba ići u redovnu proceduru.
Dobro, hvala Vam. Uvaženi zastupnik Zaim backović. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, ja bih Vas zamolio da u svojim komentarima ironiju prema poslaniku sačuvate za sebe. Ja sam tačno 2 minuta govorio, nisam 5, 2 plus 2 i tako redom. Tamo postoji, eno ono broji, i ja to dobro vidim. Također, nikoga ko je na istu temu pogovorio niste ni upozorili, niti se na taj način obratili. U najmanju ruku dužni ste da nas isto tretirate. Ako imate ljubimce i ljubimice ili svoje, nemojte se ništa smijati, i one koji su, ono što vi zovete, koalicioni partneri pa im morate podilaziti i niz dlaku, to je Vaša stvar. Ovdje smo svi jednaki, na isti način došli u ovaj Parlament i moramo biti isto tretirani. Vaša ironija u najmanju ruku je neprimjerena. Hvala.
Uvaženi zastupnik Mirsad Đonlagić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ma, ja bih samo malo ispravio kolegu Backovića u vezi odnosa prema koalicionim partnerima. Ja mislim da sam ja jedini ili jedan od rijetkih kome je oduzeta riječ, a recimo koalicioni sam partner, pa eto nisam na to ni reagirao, prema tome nije to baš tako kao što Vi kažete. Ali sam htio da kažem također jedan komentar koji se pojavljivao vrlo često u sredstvima informisanja, pogotovo u elektronskim medijima u zadnjih nekoliko dana. Prva i udarna vjest je bila da li će kolege iz SDA doći na sjednicu, glasati, kakvi su njihovi uslovi, i kakav će, preduslovi zapravo za glasanje i kakav će odnos biti prema tome što će oni ispostaviti kao preduslove, što mislim da nije dobro i to možda posebno se odnosi na diskusiju kolege Sokolovića da, ovaj, ja smatram da to možda izaziva pažnju javnosti, a da li baš treba da bude udarna vjest na svim televizijama, nisam baš siguran da je to tako trebalo da bude.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite. 47
Zahvaljujem predsjedavajući. Kolega Bosić i još neki su govorili o prenosu nadležnosti. Ja mislim da neke kolege onda uopšte ne znaju šta znači prenos nadležnosti. Koja nadležnost će se kroz ove zaključke prenijeti? Pa niti jedna. Koju nadležnost će, ako se ovi zaključci usvoje, institucije Bosne i Hercegovine dobiti? Niti jednu, niti će se osnovati institucija, ma neće se moći kreirati čak ni sektor unutar nekog ministarstva, ovaj, zato što se ne radi uopšte o nadležnostima, pa se ovi zaključci kao takvi, odnosno ono što stoji njima, nema se šta prenositi. Ovi koji govore o tom prenosu nadležnosti trebaju naučiti šta to znači, ali, ovaj, šta vam je, mislim ovi zaključci su mrtvo slovo na papiru. Najobičnija deklaracija oko čijih dijelova se svi mi slažemo. I svi ste svjesni da je ovo potrebno nekome da opravda zašto će danas glasati drugčije nego prošli put, nekome zašto će glasati opet isto kao pretprošli put, itd., i to je to. To je čitava priča oko ovih zaključaka i nit predlagači imaju osnov da sada tvrde da će njihovim usvajanjem oni postati neki heroji, niti oni koji osporavaju imaju osnov da ovdje dižu nacionalne i entitetske tenzije tvrdeći da se radi o nekom prenosu nadležnosti, itd. Evo, ja sam maloprije spomenuo zaključak koji je usvojen u ovom Parlamentu kada su prvi put uvedene akcize, predložen od strane Kluba SDP-a, da će svaki idući put kad se Zakon o akcizama bude mijenjao, ovaj, biti dostavljeno mišljenje o efektima tih izmjena, ne da nikad nije ispoštovano, nego evo ja čak ne znam ni da li se kolege iz SDP-a sjećaju da su imali taj predlog zaključka i da je on usvojen, ja mislim samo sa jednim glasom protiv. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Miroslav Milovanović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa, ja želim, moj krivi navod se odnosi na ono što je gospođa ili gospođica Pandurević rekla. Dakle, prošli put sam prešao preko toga, hajde nisam htio da ulazim u raspravu, ni sada, i sada nemam namjeru samo želim da kažem sljedeće. I prošli put ste rekli, a i sada, da u Republici Srpskoj postoji Zakon o podsticajima, a to nije tačno, znači ne postoji Zakon o podsticajima u Republici Srpskoj, a što znači da Vlada Republike Srpske ne krši Zakon o podsticajima jer on ne postoji. Postoji Strategija o razvoju poljoprivrede u kojoj je definisano eventualno izdvajanje u 6%. Pa čisto zbog budućnosti samo da taj termin zakon o podsticajima ne postoji. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ja zaista mislim da uvaženi kolega Milovanović, neka me ispravi, misli samo da ne postoji zakon pod nazivom Zakon o podsticajima. Ja sam to skraćeno koristila jer zakon ima jako 48 dugačak naziv, a zove se Zakon o obezbjeđivanju i usmjeravanju sredstava za podsticanje i tako, donijet je 2009., nadam se da znate da taj Zakon postoji, makar bili ste resorni ministar. Što se tiče ove disuksije o tom kako su tvrdnje gospodina Bosića i moje neistinite, vidite, u ovom Parlamentu nikada nijedan poslanik iz Republike Srpske dosada nije digao ruku za nešto što nije nadležnost ovoga Parlamenta po Ustavu BiH i čime se ovaj Parlament stavlja u supremaciju nad entitetskim parlamentom tamo gdje su u pitanju nadležnosti entiteta. Poljoprivreda je isključiva nadležnost eniteta po Ustavu. I ne može ovaj Parlament Vladi naređivati, Republike Srpske, ni enitetskom Parlamentu, Narodnoj skupštini Republike Srpske, kako će to rješavati, mada mi nismo zadovoljni kako oni rade. Time ..., čemu nam onda Narodna skupština i Parlament Federacije ako ćemo mi raditi njihov posao? Ne možemo ih, znači nemamo ustavno ovlaštenje, i ništa ih ne obavezuje da urade, i dobro je rekao kolega Arnaut, ovi zaključci su mrtvo slovo na papiru. Ne iz razloga što je to cilj predlagača zaključaka, nego iz razloga što oni ne obavezuju nikoga. Što oni ne obavezuju ni Vladu Federacije, ni Vladu Republike Srpske, ni entitetske parlamente, jer je riječ o njihovoj ustavnoj nadležnosti. Jedini način kako mi ovo možemo riješiti jeste da Zakon ide u redovnu proceduru, da se na njega djeluje amandmanski i da mi u Zakonu o akcizama, i ostale zakone, ovdje ugradimo amandmane, što smo mogli već danas. Da su nam oni zakoni sa prošle sjednice ovdje došli to je moglo danas biti završeno da je neko htio, ali očito smo ove zakone dobili pa svi znamo, hajde da govorimo istinu, ove zakone smo dobili jer je to bio ultimatum SNSD-a da odblokira Dom naroda i onako na brzinu se ušlo u susret SNSD-u da se odblokira Dom naroda, [[poslanica se upozorava na vrijeme]] bez obzira što je to bilo suprotno Zakonu o Savjetu ministara i Poslovniku o radu Savjeta ministara.
Hvala Vam lijepo. Uvaženi zastupnik Damir Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite.
Predsjedavajući, član 7. stav (1) oko kodeksa, kodeks propisuje da govorite istinu. Gospođa Pandurević je predložila zaključke koje je ovaj Dom usvojio da se formira Istražna komisija da istražuje nešto što se desilo u rudniku u Milićima, apslutno to nije ..., a tad se zaista nešto i desilo, formirala se Istražna komisija, istraživala entitetski rudnik, to je bio pravi prenos nadležnosti, dakle to, ovaj, apsolutno ne stoji što ste govorili. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Povreda Poslovnika, uvaženi zastupnik Senad Šepić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući ja imam jedno pitanje, dakle – po kojem članu našeg Poslovnika mi možemo sad raspravljati i imati mogućnost da se izjašnjavamo o zaključcima koji se tiču tematike o kojoj ćemo raspravljati po hitnom postupku, o kojoj se trebamo izjašnjavati po hitnom postupku? Možete li nam, dakle, to samo pojasniti, jer vidite kud ide ova rasprava? Hvala. 49
Dakle, Kolegij na čelu sa mnom vodi ovu sjednicu i vodi računa o svakom aspektu i dobićete svaki odgovor u vrijeme kada bude bilo potrebno davati te odgovore. Sada, šta ste Vi ovo ponovo se prijavili, ne pridržavanje utvrđenog dnevnog reda? Sekretaru, kako stvari stoje tu? [[zajednička diskusija]] Riječ ima uvaženi zastupnik Borislav Bojić, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Samo kratko kolegi Arnautu, da ga podsjetim, obzirom da on vrlo detaljno pazi Ustav, zakon i Poslovnik i ne propušta nijednu priliku da to objasni. Uvaženi kolega Arnaut, član 2. Ustava BiH, podjeljak – ljudska prava, to je, dakle, ono o čemu ste govorili oko ... i imate tamo tačka 1. Ljudska prava – Bosna i Hercegovina i oba entiteta će obezbijediti najviši nivo međunarodnih, priznatih, ljudskih prava, itd. Mi smo se pozvali na član 2. Ustava BiH, ta nadležnost je upravo nadležnost Bosne i Hercegovine. Nadam se da se slažete sa tim. Prema tome, ono što ste kazali gospođi Pandurević, a u vezi sa provođenjem postupka u Milićima, nije tačan, da ne kažem grublju riječ pošto Vi zaslužujete daleko grublje konstatacije.
Hvala Vam lijepo. Uvaženi zastupnik Damir Bećirović, diskusija. Izvolite.
Evo, ja ću, za razliku od mojih kolegica i kolega, diskutovati o hitnoj proceduri, znači, što i jeste na dnevnom redu, ovaj, bar malo za promjenu, pa ćemo onda opet. Ja bih prvo pitao, žao mi je što nema gospodina Zvizdića, ali, evo, tu je sekretar ili valjda sekretar. Ne znam da li ste od 2015. sekretar, znači postoje određene urgencije Vijeću ministara, jer koliko znam raspisan je konkurs za imenovanje novog sekretara i Vijeće ministara je trebalo dostaviti dva člana komisije za imenovanje. Međutim, dvije godine ne odgovarate na urgencije iz Agencije za državnu službu i odgađa se imenovanje novog sekretara. A opet, citiraću i ministra Jusku, neki dan je gostovao na emisiji, ne znam na kojoj televiziji, koji kaže da su za ovu sjednicu obavješteni od strane sekretara Vijeća ministara SMS-om i da treba da glasaju o hitnoj proceduri i o promjenama koje nisu opšte suštinske, nego trebamo promjeniti neke datume i neke zareze. Znači, vi nama stavljate isti Zakon koji smo mi odbili, šaljete nam ovdje u hitnu proceduru za koju nema nikakvog osnova i nikakve potrebe da se nalazi u hitnoj proceduri i radi se na silu, silovanjem propisa, silovanjem zakona i svega onoga što imamo na snazi u Bosni i Hercegovini. Nikakve potrebe za hitnošću ovog Zakona nema i ne postoji, jer će se pare iz akciza i trošarina trošiti kao i do sada za krpljenje budžetskih rupa, za uzimanje iz entitetskih preduzeća za cestogradnju i korištenje na, ne znam, izgradnju puteva za vikendice dužnosnika i slične stvari. Dosada nije izgrađen ni metar ni autoputa ni puta, tako da nemate šanse ni za godinu i po da izgradite ni jedan metar, jer nećete sigurno ni uzeti ova sredstva, niti će ih upotrijebiti namjenski, ni kao što mislite da ih možete upotrijebiti. Tako da ja pozivam sve moje kolege, pogotovo ove što se bune, ove moje kolege neke iz Tuzlanskog kantona što ih prozivam, što će glasati i što podržavaju ovaj Zakon, iako nijedan metar ceste nijedne se ne gradi u Tuzlanskom kantonu, pozivam sve da 50 odbiju i ovu hitnu proceduru i naravno i u redovnoj proceduri da djelujemo amandmanski ali na način npr. da uvedemo akcizu od jedan fening novu i da uvedemo putarinu od jedan fening na ovaj Zakon, pa neka grade.
Hvala Vam lijepo. Uvaženi zastupnik Senad Šepić, rasprava. Izvolite.
Pa evo, ja ću, dakle, vezano za raspravu malo. Što je ovo, što je ovo hitno? Niko nas, dakle ovdje niko nam ni jednu smislenu rečenicu nije reko zašto su ovi zakoni danas ponovo. I ja se slažem sa kolegom Damirom to su isti zakoni, dakle, danas ponovo po hitnoj proceduri. Zaista bih volio da čujem što se na ovakav način pokušava, ovaj, na jedan tako bahat, da ne kažem neku drugu riječ, način u Parlamentu tjerati ove ljude da se osjećamo ovako se osjećamo. Vi ste predsjedavajući rekli, dakle Vi određujete i daćete odgovor i Vi ste, kako se zove, ovaj, ovlašten da radite tu vrstu posla, ali Vi ste ovlašteni da nama koji sjedimo ovdje, dakle koji smo Vas izabrali, da nam i odgovorite na konkretne zahtjeve i na konkretna pitanja da bi svi mogli izaći iz ovoga, dakle, jer je za mene katastrofa da smo se mi doveli u poziciju da oko ovako logičkih stvari se mi, neću reći silujemo, bahato se ponašamo, zavrću se ruke da to treba tako hitno, ne bude li hitno sve dugo propada, sve drugo dolazi u pitanje. Dakle, zato sam ja imao pitanje je li ovo isti zakon? Treba nam neko reći je li ili nije, ako nije treba reći šta je to drugačije i šta je to ustvari uvjet da je to danas, da to danas treba ići po hitnom postupku. Ako su isti zakoni, kako mogu dva ista, kako mogu istovremeno biti dva zakona u parlamentarnoj proceduri? Šta je danas, što ovo smatram da ne treba ići u hitnu proceduru i što oko ovoga trebamo postići širi, dakle trebamo šire progovoriti i trebamo se naći na onim principima na kojima možemo svi mi podržati da se grade ceste, a da se isto tako zadovolji ono što je suštinski potrebno promjeniti u ovoj zemlji, a to je odnos. Jedan ravnomjerni razvoj cijele zemlje i odnos prema najugroženijim kategorijama uključujući i poljoprivrednike. Dakle, šta je danas, što ovo ne treba ići po hitnoj proceduri. Ekonomska politika današnje vlasti i današnjih lidera su novi krediti. Dakle evo ovdje vidimo, ovdje pričamo o ponovo novim kreditima MMF-a, novom zaduženju. U zadnje dvije godine smo milijardu i po, milijardu i po maraka smo platili stranim finansijerima kredita. Drugo su nameti i akcize, dakle to je ovo o čemu danas govorimo. Treće su inspekcije za one firme i za one privredne subjekte koji nemaju političku zaštitu. To danas čujemo svakodnevno od ljudi koji se bave biznisom u Bosni i Hercegovini. I četvrto su sredstva koja dijaspora šalje porodici u Bosni i Hercegovini, godišnje je to negdje oko 3 milijarde maraka, a evo svjedoci ste svi ovdje koji sjedite, svjedoci ste i vi predsjedavajući, da dvije godine molim, dakle kolega Emrić je danas spominjao jednu od tih stvari vezano za ove granične prelaze, dvije godine molim da se osigura dostojanstven prelaz ljudima koji sad između dva i tri sata čekaju na graničnom prelazu. To su moje komšije, moji rođaci, moji prijatelji, moji sugrađani, dakle, koje ova država ovakvim odnosnom natjerala da izađe van i sad po dva, dva do tri sata stoje na granici, a mi nismo, a i šalju 3 milijarde maraka godišnje svojoj porodici da preživljavaju, a mi nismo u stanju tim ljudima da napravimo jednu, kako se zove, traku da mogu dostojanstveno prijeći preko granice. I sad nam govorite kako je ovo rješenje, nema europskog puta, nema, kako se zove, cesta, nema autocesta ne budu li se napravili novi nameti ovome narodu. Dakle, ovo je stvarno potpuno jedna pogrešna, neprihvatljiva, po meni jedna politika bez ikakve strategije, bez ikakve vizije, jasno politika koja, ovo danas treba da služi da se održe 51 ovakve vlade. Evo dvije godine primjera radi, šta je danas analiza, koliko smo ove autoceste napravili u zadnje dvije godine. Dvije i po godine imamo ove ... Najavili smo po onoj Reformskoj agendi da ćemo imati milijardu maraka, ovaj, stranih, da ćemo imati stranih investicija milijardu maraka. Imamo duplo manje. Recimo Albanija koja je pet puta, koja je duplo manja od nas ima četri puta više investicija od nas ili Crna gora koja je pet puta manja ima duplo više investicija stranih od nas. Dakle, to se govori o vladama, to je ono šta je sposoban, a ne podoban. Dakle, mi smo formirali, mi smo imenovali i napravili vlade ovako kako smo ih imenovali. Ovi lideri koji vode ovu zemlju vode je na ovakav način i rezultat toga šta oni vode su te cifre, su ti brojevi. E da bi to opstalo hajmo danas još jedan novi namet napraviti na ljude, po hitnom postupku, bez ikakve mogućnosti da išta ljudi poprave ... I zato, dakle, zato je danas porazno da ponovo na ovakav način pričamo o ovome, evo 15 dana je prošlo. Ja moram reći, meni niti je ko dolazio, niti mi se ko obraćao, niti mi se treba obraćati na način da promjenim mišljenje, dakle da bi osigurao ovim ljudima da rade ovo što rade. A šta se u međuvremenu radilo? Radilo se s nekim ljudima s kojima se pokušavalo nešto, kako se zove, dogovoriti, istrgovati. Evo, proći će i ova današnja sjednica, valja nam svima ići dalje, valja nam živjeti, valja svako od nas odgovoriti na ono šta radi i kako radi. A ja vas uvjeravam da u ovoj zemlji se mora desiti drugačija, poštenija politika, drugačiji političari koji neće, koji će voditi politiku, ne da rastu porezi, nameti i akcize, već da rastu penzije i plate. I ja vam garantiram da je to moguće napraviti. I zato mislim da ovo danas ne treba ići u hitnoj proceduri, a da u redovnoj proceduri ima prostora da napravimo nešto dobro svi za ovu zemlju. Ako neko misli da ovo treba na ovakav način, ovaj, gurati naravno da ću ponovo biti protiv toga.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnica Mensura Beganović, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, govorimo o hitnoj proceduri. Od avgusta prošle godine, gdje je tu hitnost? Dakle, mislim stvarno da izmjena Zakona koju ste nam ponudili danas na ovoj sjednici u odnosu na prethodni, pa vrijeđa zdrav razum, ništa nije promijenjeno i mi jedan te isti Zakon koji smo na prošloj sjednici, hitnoj sjednici stavili u redovnu proceduru danas ponovo imamo po hitnoj proceduri. Ja ne znam gdje je kraj tom pritisku na zastupnike ovog visokog Doma. A sad što se tiče hitne procedure jednog zakona koji govori o povećanju akciza i opterećenja građana Bosne i Hercegovine, privrednika, poljoprivrednika, pravdamo zahtjevom MMF-a da bismo mogli dobiti veća kreditna zaduženja. Dakle, hitno trebamo da donesemo zakon koji te dvije stvari koje nas vode kao državu u još veću dubiozu, još veće zaduženje očekujete da podržimo. Ja ću vas podsjetiti na nekoliko stvari koje su, po mojoj procjeni i zdravom razumu, ja bih rekla, trebale davno biti predmet hitnog usvajanja ili hitnih sjednica ovog Zastupničkog doma, a to su strategije, sektorske strategije koje Bosna i Hercegovina nema. Od 35 sektorskih strategija imamo samo jednu to je Transportna strategija koja je usvojena zahvaljujući ministru iz ove, iz Demokratske fronte koji je to uspio da progura svojevremeno kroz ovaj Dom. Možemo reći da je to Strategija koja jeste skup strategija dvije entitetske strategije, ali to je nevažno, ona je usvojena. Dakle, kad usvajamo strateške dokumente na nivou Bosne i Hercegovine bilo to da su zakoni ili strategije onda imamo problem političke volje, 52 nedostatka političke volje, imamo problem prenosa nadležnosti, ali kad usvajamo jedan ovakav zakon i sa obrazloženjem da je to zakon koji nam otvara prostor za dalje zaduživanje kod MMF- a onda više nije pitanje ni prenosa nadležnosti, nije ni pitanje da smo državi, da smo preuzeli neke nadležnosti na državni nivo sa entitetskih, tako da mi nije jasno da su tako različita razmišljanja i tako različiti aršini kod ovih mojih kolega i kolegica koji tako razmišljaju. Ja ću vas samo podsjetiti na jedan, da kažem, argument kojeg sam lično imala priliku da u ovom Domu doživim, evo za 2,5 godine koliko sjedimo nijedan strateški dokument koji je neophodan da bismo pristupili sredstvima predpristupnih fondova kao zemlja članica, kao zemlja koja se priprema za članstvo u Evropskoj uniji, nijedan dokument nije usvojen koji bi nam otvorio prostor za sredstva koja su tako, da kažem, spasonosna kad je u pitanju Bosna i Hercegovina, ali mi na to ne obraćamo pažnju. Ja sam ministra Ministarstva ekonomskih odnosa, vanjske trgovine i ekonomskih odnosa u dva navrata pitala koliko Bosna i Hercegovina gubi direktno u finansijskom smislu zbog nepostojanja dokumenata, strateških dokumenata na nivou Bosne i Hercegovine. To su bile desetine miliona eura. Mi nastavljamo i dalje tako, evo sad ćemo imati ponovo sankcije Energetske zajednice koja, koje će nas koštati, i dalje ćemo imati problem sa plasmanom naših energenata van naših, naše električne energije van granica Bosne i Hercegovine i zbog tako nečega ne treba ni hitna sjednica, ni hitna procedura. Dakle, ja zaista ne razumijem kako je moguće da se u ovom, u ovakvoj situaciji u Bosni i Hercegovini vrlo jednostavno dogovorimo kad je riječ o većem opterećenju građana, kad je riječ o većem zaduživanju Bosne i Hercegovine kreditima kod MMF-a, ma kako oni izgledali privlačni i jeftini, a ne vodimo računa da nam promiču sredstva koja su nam na raspolaganju kao zemlji koja se priprema za članstvo u Evropskoj uniji. Dakle, to neću ni u kom slučaju podržati. I što se tiče ovih zaključaka, koji su danas ponuđeni, ja ne mogu da shvatim da može neko doći sa zaključkom kao što je Zaključak broj 5 – pokrenuti intenzivnije aktivnosti u sektoru reformi javne uprave, te obezbijediti uštede neophodne za budžetsku izbalansiranost. Ma mi reformu javne uprave već nekoliko puta imamo kao predmet diskusije ovdje u ovom Parlamentu i znate i sami na šta se ta reforma javne uprave već 10 godina svela, žalosno je ali je to činjenica. Dakle, jedan zaključak koji će zaustaviti, koji će riješiti pitanje nedostatka sredstava u budžetu Bosne i Hercegovine zbog, rješavajući kroz reformu javne uprave mislim da zasita nema smisla. Inače mislim da o zaključcima nije trebalo da razgovaramo u okviru hitne procedure, nego kasnije kad ga, ako prođe prijedlog da bude po hitnoj proceduri, rasprava o ovom setu zakona, onda bi trebalo i o ovim zaključcima razgovarati. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Nikola Lovrinović, rasprava. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Dakle, red je da nešto kažemo ispred stranke koja je vrlo ozbiljna i odgovorna, dakle za razliku od nekih političkih subjekata koji u ovoj priči su godinama, i u strategijama i odukama da se financira i radi autoput, a sad, i čak možda neke kolege koje sad govore suprotno su čak u tome sudjelovali i znali do čeg će ovo doći. Ja da sam osobno bio u tome i sudjelovao ja bi tražio brze ceste, magistrane ceste, željeznice, ne bi možda bio za autoput uopće. Ali evo, imamo šta imamo, dakle i zato kažem mi smo ozbiljna i odgovorna stranka, i sad imate raspravu o hitnoj 53 proceduri. Kojoj hitnoj proceduri kad nam je ovako zakon, set ovih zakona već pola godine pred nama, jel' on može biti nekakav drugačiji? One mjere koje su predložene zaključcima vjerojatno mogu biti riješene nekim drugim zakonom i nekim drugim rješenjima i one samo služe ovdje za, ono što su kolege već neke rekle ovdje. I ne razumijem posebice kolege koje su iz parlamentarne većine i mogle i te amandmane i ta rješenja u ovih pola godine, koliko je ovo pred nama, riješiti preko svojih članova Vijeća ministara. Al hajde donekle razumijem kolege koji su iz oporbe, pa evo možda nisu imali šansu pa traže tu šansu u nekakvoj redovitoj proceduri. Što se tiče nas, mi ćemo podržati, i podržali smo, i hitnu proceduru i redovitu proceduru, dakle nama je jasno, odgovorna smo stranka, da se ovakvi propisi moraju donijeti. A jutros je bilo rasprave, samo ću podsjetiti evo i koleginicu iz oporbe moram malo nešto i njima reći, kad je pitala kad ćemo biti članica WTO-a, pa se onda pitalo kad ćemo ispoštovati Istanbulsku konvenciju, pa kaćemo biti članovi Evropske unije, pa NATO-a, pa to vam je sve to. Dakle, ako nećete gospodo ovo je dragovoljno članstvo, ako hoćete dragovoljno izađite, ako mislite da mi vlastitim sredstvima i vlastitim kapacitetima možemo Bosnu i Hercegovinu dovesti do stanja da budemo ravnopravni gospodarski činbenici članicama Evropske unije onda nema ..., hajmo sve ovo zaustaviti i raditi vlastitim sredstvima, raditi vlastitim snagama i u redu je, dakle, napravićemo, bićemo ponosni i sretni. Vjerojatno to ne možemo, pa smo u mnoge priče ušli, pa i u ovu, jer ne možemo sami dalje, a hoćemo biti članice toga, pa svi postavljamo pitanje kad ćemo to, kad ćemo, što se to ne poštuje, što sporo idemo, a sad, sad kad trebamo, dakle, donijeti tešku odluku, eh sad bi najrađe nekako da ih mi ne donosimo. Ja apeliram, dakle, neću reći da mi je svejedno, dakle, opet ponavljam mi smo odgovorna stranka i mi ćemo podržati bilo koju proceduru da se zakon donese. Ali evo, i da bih pomogao da na neki način, iako nije vrijeme i ja sam očekivao da to bude u raspravi, dakle možda bi sve ovo pitanje oko ovog zaključka moglo riješiti jedan zaključak koji mi, evo, predlažemo, a on bi mogao da glasi ovako iako ću i njega prokomentirati – Zadužuje se Vijeće ministara da u roku od šest mjeseci informira Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH o pozitivnim i negativnim učincima primjene Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama BiH i da za negativne učinke pripremi mjere za otklanjanje tih učinaka. To bi možda mogli biti neki od ovih zaključaka koje su kolege predložile, kad vidimo i kad dobijemo neku informaciju. Ja znam da će i ovaj zaključak teško biti provesti Vijeću ministara, dakle da ono nas informira, ali evo mi njih možemo zadužiti i očekivati da nam to kažu i da onda se pozabavimo nekim mjerama koje su čak navedene i u ovim zaključcima. Ja se nadam da bi možda ovo moglo biti rješenje, pa da, evo kolege koje dvoje uz ovaj zaključak, možda podrže ove zakone, pa da vidimo na koncu kao odgovorne osobe da nas se informira, što je bio jedan zaključak od ranije, šta je sa akcizama onim ranijim bilo, da nas se konačno informira kako se troši novac, zašto se troši, kakvi su efekti, pozitivni, negativni, itd. Mislim da bi to bilo rješenje. Hvala lijepo.
Hvala Vam. Uvažena zastupnica Mensura Beganović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Moja replika je gospodinu Lovrinoviću koji je rekao da sam se bazirala uglavnom na vlastita sredstva. Ja nisam se bazirala samo na vlastita sredstva u ovom komentarisanju zašto se 54 zadužujemo nego na sredstva koja su potencijalno nam na raspolaganju ukoliko usvojimo odgovarajuće dokumente, strateške dokumente na nivou Bosne i Hercegovine za različite sektore. I mi jednostavno gubimo jako puno sredstava koja su nam na raspolaganju, ne apliciramo na njih jer nemamo pravo, izgubićemo ih, a istovremeno se zadužujemo. Ja razmišljam kao jedan ozbiljan čovjek, kao ozbiljna domaćica, hajdemo reći, prvo ću iskoristiti sve unutrašnje rezerve, pa tek onda se zadužiti. Zadužujemo se vrlo lako, vratiće to neko, ja ne, možda moja djeca, možda moja unučad ili vaša, pa to nema smisla. Mi smo u ovoj državi se počeli ponašati kao suprotno onoj narodnoj – složna braća kuću grade, ovdje – složna braća Bosnu i Hercegovinu razgrađuju. I ja zaista mislim da ovo nema smisla. Hvala.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnica Maja Gasal-Vražalica, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Replika se odnosi kolegi Lovrinoviću, ovaj, prvenstveno da ne znam kako protumačiti to da on dolazi iz ozbiljne političke stranke, odnosno kako definirati u ovom slučaju ozbiljnost, a s druge strane budući da je rekao da se, eto, mi kao baziramo i da smo se, moja kolegica rukovodila samo vlastitim sredstvima. Da podsjetim pošto gospodin dolazi iz ozbiljne političke stranke i vjerovatno ima u Vijeću ministara ozbiljne predstavnike iz te iste ozbiljne političke stranke, da ih pita zašto u ovom mandatu mi nismo uspjeli, odnosno nije postignuta saglasnost za povlačenje 20 do 30 miliona eura bespovratnih sredstava iz IPA fondova kako bismo radili na infrastrukturi i na unapređenju Bosne i Hercegovine u cjelosti. A druga stvar je zašto mi na nivou godišnjem skupimo ukupno sredstava u Bosni i Hercegovini po osnovu registracije, odnosno putarina blizu 220 miliona KM i postavlja se pitanje gdje su ta sredstva, odnosno naša vlastita sredstva i zašto nismo barem jedan centimetar izgradili autoputeva
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, koleginicama čisto da odgovorim, dakle ja sam rekao, mislim da ste pogrešno razumjeli, jutrost ste Vi pitali – kaćemo biti članica WTO-a? Kolega ministar Vam je rekao, dakle, što to znači i šta je potrebno da bi mi to postali. Sve su procesi, dakle u ono što smo mi ušli, a to su euroatlanski procesi su procesi i oni zahtijevaju odricanja, donošenja teških odluka, priprema sustava, itd., dakle sve to znači to. I ovo što ste govorili strategije, pa dajte da ih donesemo. Što se tiče ove ozbiljne stranke mi smo za to da se donese. Dakle, ali, ali ću Vas podsjetiti, na prošloj sjednici kad je bila hitna procedura, koleginica iz Saveza za promjene je rekla – znate, ne znam nekome je replicirala, e vidite, kaže – mi na sreću iz Republike Srpske imamo mehanizme kojim se možemo zaštititi, a kolege ovdje iz parlamentarne većine iz Federacije imaju ruke, a mi nemamo ništa, mi nemamo ništa. Dakle, što se nas tiče spremni smo da donesemo te strategije, što se nas tiče spremni smo da donesemo ovaj Zakon, da preuzmemo 55 odgovornost, preuzmite odgovornost, dakle, dobro, Vi niste članica ovog trenutka Parlamentarne većine, ja to uvažavam, ali, dakle, onda nemojte da tražite u nekim drugim da budemo članica i ovog odbora, jutros instabulskoga i tako. Hoćete biti članice, pa morate znati i biti odgovorni, a ne možete sad ovo hoću, ovo neću. Dakle, ja u tom smislu govorim. Naravno, ako možemo sami, to je bio smisao, ako možemo sami pa ne treba nam ovaj put uopće. Kolegi jednome iz jednog parlamenta u Briselu je kolega iz Nizozemske rekao – gospodine članstvo ovdje je dragovoljno, dragovoljno se ulazi, dragovoljno se izlazi, ako mislite da svojim ljudima u vlastitoj državi možete osigurati gospodarski prosperitet vlastitim sredstvima izvolite, ako, ne trebate onda sa nama pričati, ako ne možete dobro došli ovdje, ali ovdje su pravila ovakva. Molim lijepo, dakle ja mislim da sam bio jasan.
Hvala lijepo. Ispravka krivog navoda, uvaženi zastupnik Mirsad Isaković. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ma, ovdje vjerovatno smo otišli široko u temu, tema je hitan postupak ili ne, otišli smo u rasprave o međunarodnim monetarnim fondovima, o kreditima, itd., itd. Mislim da brkamo kruške i jabuke i sad smo došli u fazu nekakvu u kojoj više ja ne vidim stvarno kraj. Ono što je, po meni, ovdje važno je da, dakle, zašto je hitan postupak. Hitan postupak je iz razloga što je cijena kapitala na svjetskom tržištu vrlo je, vrlo niska, cijena kapitala je do 0,7%, Međunarodni monetarni fond je potreban iz tih razloga i infrastruktura je potrebna iz tih razloga. A kada je u pitanju, kolegicama iz DF-a odgovor na pitanje zašto Međunarodni monetarni fond i IPA programi nisu, odnosno IPA programi nisu u funkciji, pa jednostavan je razlog, zato što ovakve investicione cikluse IPA programi ne finansiraju. Dakle, to je jednostavan razlog i nema, ono što je u ovom trenutku potrebno, potrebni su krediti, potrebni su javni radovi i potrebno je ... ovako postupa. I mislim da je hitan postupak zaista potreban.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Zaim Backović, nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući zamolio bih Vas da prije nego što se bilo koji poslanik izjasni ili krene u diskusiju da mu kažete da je dnevni red, odnosno da trenutno raspravljamo o proceduri, ni o IPA fondovima, ni o Međunarodnom monetarnom fondu, ni o ovim zaključcima, ni o, ni o, ni o, nego o proceduri. A inače mom uvaženom kolegi, najskuplji je život građana, i sve mi ovo što radimo radimo kako bi im život otežali a ne olakšali. Hvala.
Ja, gospodine Backoviću, u potpunosti uvažavam ovo što ste kazali i podržavam i to vrlo ozbiljno, mnogo puta sam dosada, ako pogledate stenograme kako ja predsjedavam ovim 56 Domom, tražio od zastupnika da kada diskutuju o proceduri diskutuju o proceduri, kada je o suštini o suštini, kada je ispravka krivog navoda da se kaže koji je to krivi navod, kada je povreda Poslovnika da se kaže koja je to odredba povrijeđena, kada je nepridržavanje dnevnog reda zašto nije pridržavanje, dakle mnogo sam puta to govorio, vjerujte mi nema predsjedavajućeg koji može da upravi na način da to sve ovdje bude idealno ukoliko nema saradnju svojih koleginica i kolega. I ja koristeći primjedbu gospodina Backovića zaista pozivam sve koleginice i kolege da se pridržavamo ovih odredbi Poslovnika. Sada riječ ima uvaženi zastupnik Damir Bećivorić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ja moram takođe reagovati na ovo što je rekao moj uvaženi kolega Isaković, ja bih njega zamolio pa evo u naše ime neka izađe i neka građanima objasni kako je niska cijena kapitala na međunarodnom tržištu. I takođe tražim, u skladu sa našim Poslovnikom, član 90., da se glasanje po ovoj tačci dnevnog reda izvrši prozivanjem.
Hvala lijepo. Neka službe sve evidentiraju, neka se pripreme odgovori sa Poslovnikom. Uvažena zastupnica Maja Gasal-Vražalica, povreda Poslovnika. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući ja mislim da bi smo mi kao ..., ja se nekad osjećam stvarno, ovaj, loše zbog Vaše prozivke nas kao Vaših kolegica i kolega kako se ne pridržavamo onoga što nam Vi kao koji rukovodite i vodite ovaj Dom trenutno sugerirate, pa evo i ja bih da Vas lično pozovem kao nekoga ko predsjedava ovim Domom, zašto ste onda dozvolili da gospodin Mehmedović po ovoj tačci prvo diskutuje o svojim predloženim zaključcima, a ne da ga, da mu, da mu kažete da je povrijedio član 133. tačka 3) gdje tek nakon što mi se izjasnimo o hitnosti ovoga Zakona, odnosno Prijedloga, onda gospodin Mehmedović je mogao da diskutuje o svojim zaključcima. Dakle, ovdje postoje dupli aršini, mislim meni lično je jasno zašto ste Vi to dozvolili i zašto ste morali izaći u susret gospodinu Mehmedoviću koji teško može da ima neki alibi da se opravda javnosti i jasno mi je razlog, međutim nije korektno da onda nas pozivate kako se ne pridržavamo, odnosno da je usporen rad i dignitet oštećen ovog Doma zato što se mi kao Vaše kolegice i kolege ne pridržavamo Poslovnika. Hvala.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Salko Sokolović, diskusija. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pa, evo reći ću par riječ, mada sam i ranije u svojim istupima iznosio moja razmišljanja zbog čega ova, ovo zakonsko rješenje ne treba ići u hitnu proceduru i da o tom zakonskom rješenju moramo razgovarati, pa na kraju krajeva evo i ova hitna procedura traje već godinu i po dana. Znači, da smo samo u tih godinu i po dana, ovaj, na putu shvatili da nam treba rasprava o 57 ovom Zakonu mogli smo davno završiti ovu materiju kroz redovnu proceduru, a evo mi smo i dalje godinu i po dana u hitnoj proceduri. Ali ovo što nam se danas dešava je sad posebna stvar, ovaj, ja ću ovako reći, onaj, to sam slušao u nekim humorističkim emisijama od nekih glumaca, kažu – upornost je vrlina upornih. Evo Vijeće ministara i Kolegij su vrlo uporni da nam ovo guraju u hitnoj proceduri. Kao poslanik osjećam se prevaren jer sam ovdje na zadnjoj sjednici glasao protiv hitne procedure i danas sam trebao razgovarati o Zakonu u redovnom postupku. Zašto to nije, koje su to vratolomije, koliko je puta prekršen Poslovnik o radu Vijeća ministara, Parlamentarne skupštine, Doma naroda, to samo Bog dragi zna, to više niko u ovoj državi ne zna, osim par pojedinaca koji imaju interes da što prije dođu do para. I zato im trebaju akcize, a koncesije ne mogu, neće zato što ne mogu upravljati tim sredstvima, da budemo jasni, ovaj. Zbog čega evo trebamo razgovarati? Ovdje, ako ste kolegice i kolege poslanici primijetili, akcizirano je biogorivo i biotečnost, to do sad nije bila prilika. Zbog čega mi koji smo potpisali, potpisali ovu, ovaj Akcioni plan za korištenje obnovljivih izvora energije sada stavljamo akcize na biogorivo i biotečnosti, a imamo obavezu kroz taj Akcioni plan da snižavamo poreske olakšice da bi popularisali potrošnju biogoriva i biotečnosti. Mi podižemo akcizu, ali gledajte zbog čega, zato što se, kaže, pojavila zloupotreba. 2013. je potrošeno 500 hiljada litara, 2014. dva miliona, ..., sumnja se da se miješa u ovo drugo gorivo. Pa je li se akcizom to riješava, jel' neko u ovoj državi prima platu da to kontroliše? Hoćemo li otpustiti te inspektore, šta oni rade, zbog čega primaju platu? Evo mi smo tu poslanici, mi ćemo podići akcizu i onda više tu zloupotrebu nećemo imati, itd. I ovo je razlog zbog čega ne trebamo o ovom zakonskom rješenju raspravljati, raspravljati u hitnoj proceduri. Ali, evo, kako taj zdrav razum izostaje u radu ove Parlamentarne skupštine, i dobro sam prošli put rekao, telefonski, telefonski nas obavjestite da glasamo na takav način da ne trošimo pare, ni vrijeme, imamo nekih drugih obaveza, telefonom – jesi li za hitnu, nisam, jesi i imamo zakonsko rješenje na kraju krajeva. A ovo zbog čega su, hajd da kažem, dobri prijedlozi gospodina, gospode Mehmedovića i Ahmetovića, ovaj, ukoliko bi se usvojio Zakon, kao prijedlozi, dobri kao prijedlozi. Međutim, oni su neprovodivi, evo ovdje je većina poslanika rekla. A evo ja ću vam pročitati, pročitaću vam pismo koje ste svi dobili, i podsjetiti vas, od gospodina Senada Oraščanina, ovaj, Senadovog zemljaka iz Cazina, evo u toj nekoj raspodjeli obaveza mene i Senada ja sam uzeo ovaj dio da kažem, gdje fino stoji – federalne vlasti su nam značajno smanjile poticaje za poljoprivredu u posljednje tri godine, sa isplatom nam kasne više od pola godine, a nekima još nisu isplaćeni poticaji za 2014. godinu. Šta mi treba da donesemo, da neki drugi Senad ili ovaj isti Senad, ako preživi sve ovo, napiše pismo i da kaže da eto usvojili ste akcizu, povećali ste nam cijenu goriva, ali mi još nemamo realizacije ovih zaključaka. U pismu dalje kaže – uvođenje plavog dizela nam se obećava od 2010. godine i još nije uvedeno, dok naše konkurencije iz susjednih zemalja i zemalja Evropske unije imaju plavi dizel [[poslanik se upozorava na vrijeme]] dugi niz godina. Da li su naši poljoprivrednici sad trenutno konkurentni na ... tržištu ili šta se to, šta će se desiti, izvinjavam se, šta će se to desiti ukoliko se povećaju akcize, ne izvrše određene korekcije? Poljoprivrede u Bosni i Hercegovini više neće biti i jest ćemo hranu iz Srbije, Hrvatske, ostalih evropskih zemalja isto kao što ćemo i ova krzna kupovati [[poslanik se upozorava na vrijeme]] iz čitave Evropske unije. Hvala, izvinjavam se.
Hvala Vama. Uvažena, uvaženi zastupnik Mirsad Isaković, ispravka krivog navoda. Izvolite. 58
Samo odgovor gospodinu Bećiroviću, žao mi je što ga nema, naravno da sam spreman da govorim o cijeni kapitala, znate, i vremenskoj vrijednosti novca, ali nijedna zemlja se nije, nije razvila infrastrukturu bez kredita. Naravno, da postoje i drugi izvori finansiranja kao što su javno-privatno partnerstvo, koncesije, itd., ali to su najskuplja sredstva. U ovoj konstalaciji odnosa, vremenskom vrijednošću novca i ostalim elementima koji se podudaraju sa Agendom, ulaskom Bosne i Hercegovine u Evropsku uniju, dakle, mislimo da je ovo najracionalnije rješenje, ovaj, a nije problem nikakav da govorim o vremenskoj vrijednosti novca, dakle, i o vrijednosti kapitala. To je najmanji problem. Hvala.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa, ja sam samo htio kolegi Sokoloviću, odnosno kazati da to pismo koje nam je ovdje spominjao, ja debelo dvojim da ga predam SIPA-i, znači jer to je taj gospodin iznio niz prijetnji zastupnicima obraćajući se osobno, a ima svog kolegu, kako ste rekli, gore Senada Šepića koji je možda i sudjelovao u ovim svim pričama, pa nek sa njim razgovara, nek ne prijeti nama drugima jer i mi obavljamo samo svoj posao.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnica, uvaženi zastupnik Senad Šepić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ja nisam najbolje razumio, kako se zove, kolegu Lovrinovića, ja sam htio na drugu stvar samo reagirati kolegi Mirsadu Isakoviću. Dakle, nije sporno da je jedan od načina kako ćemo to graditi i razvijati se krediti. Ključni problem ovih ljudi što danas traže da se ovo, Mirsade, popravi i da ovo izgleda drugačije, što mi smo svjesni da mi imamo nesposobne vlade koji to neće, ne znaju, ne mogu uraditi. To je ključna stvar. Pa ove su vlade, pogledajte izjave lidera naših glavnih, u dvije godine imate izjave 75 puta glavni lideri federalni rekli kako će Federacija BiH u 2015. biti najveće gradilište i u 2016. najveće gradilište. Mirso nema, nema metra puta, dakle ovdje govorim o tome, nemojte nas varati, ovo je da se, ovo je da zadužimo ponovo ljude da bi ustvari te takve vlade mogle. Evo ovo ste maloprije čuli, ovo što je moj imenjak, kako se zove, iz Cazina traži da se podrži ova priča vezana za plavi dizel, od 2009., te vlade obećavaju tim ljudima od 2009. da će im napraviti, kako se zove, rješenje. Kako ćete vjerovati tim vladama. I danas sjedite ovdje u Parlamentu, usvojite da im date još dvije milijarde da oni nastave to tako raditi kako rade. Pa ja stvarno mislim da to nema smisla, a naravno da sam protiv toga da bilo ko kome prijeti, Nikola to je.
Hvala lijepo. 59 Uvaženi, uvažena zastupnica Diana Zelenika, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Evo, ja ću se potruditi da ne govorim o meritumu Zakona i nadam se da ću o tome moći govoriti na jednoj od redovitih sjednica, da ova hitna procedura neće proći. Zato ću sa par rečenica se obratiti vezano za hitnost procedure kao odgovorna osoba, kao zastupnica svoje stranke vrlo odgovorne, iako moj kolega po brojnosti računa svoju, ali ja mislim da svaka stranka koja ima zastupnike u Parlamentu na svim razinama je vrlo ozbiljna i odgovorna stranka. Naravno, predsjedavajući me ne sluša, ali ja svejedno smatram da je on vrlo ozbiljan i odgovoran. Kako reče moja kolegica Beganović, pa dijelom i kolega Sokolović, malo vremenski gledano taj kolovoz je bio prije nekakvih 8 mjeseci, pa onda pobogu početkom znači 5. travnja odjedanput hitnost procedure nakon 8 mjeseci što je vjerujem svima neobjašnjivo i znamo da je nakon što je Vijeće ministara uputilo u hitnu proceduru taj Prijedlog zakona, znamo da prošli put ovaj Parlament, odnosno Zastupnički dom to nije podržao. Nakon toga predlagatelji su izmijenili par točaka i zareza izgleda nekakvim dogovorima, da ne upotrijebim neki grublji izraz, dilovima, uspjeli moguće pomisliti da imaju većinu u ovom Zastupničkom domu. Naravno, o tim dogovorima i dilovima ja kao zastupnica, a vjerujem niti građani neće imati priliku saznati ništa, ali sve nas to upućuje na trgovinu iako se kao jedan od glavnih argumenata za donošenje jednog ovakvog zakona za poskupljenje trošarina navodi provedba Reformske agende za koju je glasao i HDZ 1990 koga ja ovdje predstavljam. Međutim, ako smo se već opredijelili za Reformsku agendu onda se ja pitam čemu selektivnost i čudim se da onda prethodno, shodno iskustvima, nije predložena strategija za borbu protiv korupcije. Međutim usprkos tome zdušno nam se pomaže da zadužimo, ne samo svoju djecu, nego usudila bih se reći i unučad, iako postoje brojna druga rješenja za izgradnju autoceste. Ukoliko mi se pruži prilika danas, ukoliko ne ja se nadam u nekoj redovitoj proceduri, predložiću vam jedno od takvih rješenja. Stoga samo želim reći na kraju da ja osobno kao vrlo odgovorna osoba i stranka koju zastupam, možda ne tako temperamentno kao moj kolega Lovrinović, ali hoću reći da nećemo podržati niti žurnu proceduru, niti Zakon o trošarinama. Hvala lijepa.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Mirsad Đonlagić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa znate ovdje je vrlo interesantno da vlast, ja ne branim vlast, vlast je pokazala svoju nesposobnost, jedno duboko političko nepovjerenje i ukoliko bi se slušali svi ovi prijedlozi i diskusije ja mislim da se nikad ne bi mogla izvući neka rezultanta koja bi mogla da predstavlja neko rješenje za poboljšanje situacije u Bosni i Hercegovini. Ali je ono što je apsurdno da pojedinci koji su bili dio te vlasti i aktivno učestvovali u toj vlasti u zadnjih desetak godina oni su najžešći kritičari te vlasti. Zašto sad odjednom da se te kritike pojavljuju. Ja mislim da bi 60 trebalo voditi računa o tome da su i oni participirali i zašto nisu poboljšavali tu vlast u onom trenutku kad su bili dio vlasti.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Fehim Škaljić, diskusija. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Dame i gospodo. Fino, kad se izdvojeno posmatra ima utemeljenih diskusija, ali se ne gradi. I šta od toga imaju građani i ova zemlja? Ja sam za to da se gradi, da se gradi ubrzano i masovno. Savez za bolju budućnost na tome insistira. Stvar je utemeljena uslovom, gradnja uslovljava rast ekonomije i gradnja sprječava da ne budemo izolirani iz okruženja. Koridor 5c je jedina međunarodna saobraćajna veza u našoj zemlji. I da bi to sve postigli u odnosu na ono što smo zaostali, gdje se danas nalazimo sa razvojem infrastrukture, realno je da treba hitnost i u postupcima i u izvršenju radova, i da treba primjena više modela, i akcize, i koncesije i javno- privatno partnerstvo. I to je starije od svega onoga što nas zabrinjava i od svega onoga što će proizvesti negativne posljedice. Biće ih, ali sam ubijeđen da su one manje od onoga što bi posljedice bile neizgradnja i izoliranje. Ja da sam predlagač ja bih o ovoj temi imao drugačiji pristup. Rekao bih da razumijemo šta to može izazvati u bočnom djelovanju, da smo zbog toga poduzeli odgovarajuće aktivnosti sa entitetskim nivoima i da ćemo u okviru mehanizma koordinacije obezbjediti da se u ekonomskom i socijalnom smislu kompenziraju stvari. Rekao bih i to da ćemo, zbog onoga što javnost prigovara kako će se ta sredstva trošiti i usmjeravati, uspostavićemo poseban oblik transparentnosti utroška tih sredstava i predložio bih ovome Parlamentu da formira posebno tijelo za nadzor utroška ovih sredstava da bismo povjerenje ljudima vratili. Rekao bih još jednu stvar, znate obzirom da će to sve imati utjecaj i na pojedinca mi ćemo obezbjediti, preko enititetskih vlada, da se stanovništvo koje živi u zoni autoputa može koristiti cestom preko vinjeta koje će biti povoljnije i jeftinije da bismo na taj način kompenzirali. Razumijemo mi da život koji se zove građenje proizvodi odgovarajuće terete, ali nema alternativu građenja i zato moramo usvojiti ovaj pristup i početi praviti. Akcize obezbjeđuju garanciju samo za dio sredstava i dio gradnje. Mora se masovno pristupiti drugim oblicima. Predlažem da danas usvojimo ovo.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem se uvaženi predsjedavajući. Mislim da mi prije svega ovdje treba da riješimo jednu dilemu da li je Savjet ministara zaista ove zakone uputio po hitnoj proceduri? Ovdje imamo ljude koji nam mogu dati odgovore na ta pitanja. Ja sam bila sa uvaženim ministrom Mektićem na jednom našem Opštinskom odboru, na sastanaku, ono veče kad je održana ta famozna telefonska SMS sjednica. Kad smo izašli sa sastanka čovjek mi je pokazao poruke, sjednica već bila gotova, on ih nije ni vidio, samo je obavješten o ishodu glasanja, a nisu ni ostala naša dva ministra uopše bili u prilici niti vidjeli jer je sjednica bila u 21 i ne znam koliko, i u toj SMS poruci kaže – molim vas da se 61 izjasnite o Nacrtu zakona o akcizama, Nacrtu zakona o Agenciji za osiguranje depozita. Nema pitanja i o hitnosti procedure, kao što nije ni bilo pitanja da li se povlače oni stari zakoni. Možda su neki drugi ministri dobili i ta pitanja, mi ne znamo, ali evo ja u ime ministara iz Republike Srpske, tu je i ministar Mektić može potvrditi, tvrdim da ministri iz Republike Srpske nisu dobili pitanje o hitnosti procedure i o povlačenju prethodnih zakona. A bez ... glasa ministra iz reda Srba, Hrvata i Bošnjaka takvu odluku Savjet ministara nije mogao donijeti.
/nije uključen mikrofon/
Gospođo Majkić, imate taster, pritisnite, javite, ..., molim vas upozorenje da ljudi ne dobacuju.
Da, svakako, nemojte jedni drugima dobacivati. Izvolite, nastavite dalje.
Jer ukoliko smo mi u pravu, pa to je sigurno da ćemo podnijeti apelaciju Ustavnom sudu ako ovi zakoni budu usvojeni. Čak ni ovakav Ustavni sud onda ne može reći da je donijeto nešto što nije donijeto, o čemu se Savjet ministara nikada nije izjasnio. I mi ne sporimo ako postoji većina ruku u Savjetu ministara da se lijepo sazove sjednica, sjednu ministri, glasaju, kažu ide u hitnu proceduru, nije problem, ide u hitnu proceduru, dođe ovdje. Ali morate glasati o tom. Ne možete, ne može neko, ma ko bio, poslati i reći ovo je po hitnoj proceduri. I ja želim, evo, danas odgovore ovdje ko, da li se Savjet ministara izjasnio o hitnoj proceduri i ko je glasao za tu hitnu proceduru, da li je ispoštovan Zakon o Savjetu ministara i Poslovnik o radu Savjeta ministara. Također uvaženi kolega Sokolović je u jednoj od svojih, čini mi se, replika pomenuo i druge izvore da se grade putevi, da nema potrebe da se žuri. Pa, najbolji primjer za to je novi zagrebački aerodrom. Investicija od 300 miliona evra, bez marke, bez kredita, bez zaduženja. Ali znate šta još ima tu? Nemate ni mogućnost talova i muljnja na tenderima. Hajde da kažemo da mi ne želimo alternativne izvore da bi se neki mogli ugrađivati na tenderima. Autoputevi Republike Srpske koji bi trebali gazdovati ovim sredstvima još za 2015. nisu podnijeli Izvještaj o finansijskom poslovanju. Na osnovu čega mi da imamo povjerenje u njih? Ili Ceste Federacije koje gomilaju, imaju tamo 300 zaposlenih, i sad su opet nešto naprimali. Je li u te ljude imamo povjerenja da im damo ta sredstva? A da ne pričam o tom koliko ćemo oštetiti poljoprivrednike koji su u isto vrijeme suočeni sa adaptiranim Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju i ne mogu da se iznesu sa njihovim posljedicama, da ne pričam ... naše osiromašene građane, koliko e to njih koštati. Pola mjesečne plate na godišnjem nivou. Zašto to ne kažemo? Imamo li mi druga sredstva da ne zavlačimo ruku u džep građana, odnosno mi nećemo ali neki očito imaju namjeru da zavuku ruku u džep građana. I treće, ja stvarno ne vidim, ja mislim da nikom nije stalo ovdje ni do MMF-a. Predsjednik Republike Srpske je jučer izjavio da Republika Srpska jedina u regionu je smanjila svoj dug sa 3,2 milijarde na 6 milijardi(?), znači smanjujemmo dug, ne treba nam MMF. Dajte molim vas da popravimo ovo što se može popraviti, da se amandmanski, da Zakon ide u redovnu proceduru, da se amandmanski na njega djeluje, da ne napravimo veću štetu nego koristi. Hvala. 62
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Damir Bećirović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ja moram ispraviti kolegicu Pandurević, ona je rekla da je u Cestama Federacije zaposleno 300, nije nego u Autocestama Federacije zaposleno 68 novih ljudi u zadnjoj godini dana, a također tamo je za izvršnog direktora postavljen čovjek koji ima jedan od najvećih utajivača poreza u Zenično-dobojskom kantonu, kadar HDZ-a inače, koji duguje, njegova firma duguje 12 miliona KM za PDV. I tim ljudima vi sada trebate dati 150 miliona godišnje na upravljanje, tako da dovoljno govori o sebi sve.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Zaim Backović, rasprava. Izvolite.
Rasprava o raspravi, rasprava o tome hoćemo li podržati proceduru kakva je predviđena ili ćemo nešto drugo. Ako je to rasprava onda, obzirom da sam iz političke stranke BPS Sefer, Bosanskohercegovačke patriotske stranke Sefer Halilović, koja je stranka socijalno osjetljiva, socijaldemokratske orijentacije, bezdilemno ovaj put predlaganje zakona nećemo podržati, odnosno ja neću podržati. Da je to u redovnoj proceduri i da imamo pravo da reagujemo bezdilemno bi išli u poboljšanje i da nađemo način kako iz ovoga izaći. Na prošloj sjednici kada smo takođe o istom zakonu razgovarali postavio sam tri-četri pitanja očekujući da će moji cijenjeni prijatelji iz Vijeća ministara smoći snage, hrabrosti, a znanja vjerovatno imaju, i odgovoriti na nekoliko stvari. Šta je sa akcizama koje sada postoje, gdje su i kako su utrošene? Je li iko od nas ikada vidio izvještaj na koji način su utrošene? To javno na televiziji svi kažu – nije nikad. Tako je. To je neko veče bilo kod Duške Jurišić i gospoda kažu – nikad. Da li je iko ikad, iko ikad se pitao zašto mi već nemamo autoputeve? Unutar struktura SDA treba to dobro da se zapitaju, dobro. Kada je Mahathir, sad me slušajte gospodo dobro, kada je Mahathir došao sa privrednom delegacijom Malezije, došli su i predstavnici najveće firme u Aziji za izgradnju autoputeva ... sa vlasnikom i predsjednikom ... na čelu. Donijeli garanciju i predali garanciju od 500 miliona dolara sa studijom za izgradnju autoputa koridora 5c, gospodo. Gospodin Bičakčić koji vam je bio premijer Vlade ni u razmatranje nije uzeo, nego je položio kamen temeljac, ne želim ni ime te francuske firme da spominjem, ni ime, jer je opljačkala Hrvatsku, Poljsku, Češku, Slovačku i u konačnici je htjela i Bosnu i Hercegovinu. Kad je to propalo, propalo je i ovo sa malezijcima koji su bili spremni da to naprave. Ovo je djelić diskusije, kad dođe o Zakonu ja imam toga hejbet, ali ovo je sad procedura, pa pošto ste mi uzeli onih 10 minuta, da iskoristim ovo. Prema tome, nije tačno da ne postoje izvori sredstava, nije tačno, jer taj isti ... dva puta udaren po ušima u ovoj zemlji. Izgradio je puteve, autoputeve Indije, Južnoafričke Republike, da ne nabrajam sad države, ali eto u Bosni nije mogao, ovdje smo prodali 300 duluma zemlje da krene sa izgradnjom i kad smo mu to uvalili, rekli smo ne možeš graditi smeta avionskom koridoru, zbog osvjetljenja za spuštanje aviona. Ali takvi smo kakvi smo. Međutim, pošto on spada na onoj listi milijardera u svijetu vrlo visoko, to je njega isto ko da je meni dlaka otpala s glave. I mi to nećemo, nego mi hoćemo 63 svoje građane da dovodimo u bjedu ili zbog svog vlastitog džepa. Jer mi objasnite kako velikodušno firma kojoj damo da radi tu dionicu Jošanica pa do, prema Konjicu, do onog tunela, koji još znači nije, može velikodušno da dijeli donacije [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Ne djeli on od svojih para donacije, nego od onoga što je preplaćen za formalno vođenje izgradnje autoputa, preplaćen. A uspjeli smo u međuvremenu [[poslanik se upozorava na vrijeme]] da u cjelosti zgulimo naše domaće firme Hidrogradnju, Vranicu, Bosnu, GP Put, i tako redom. I da postanemo vazali i radimo za plate od
Hvala Vam. ZAIM
u vlastitoj zemlji,
Hvala Vam. ZAIM
a njima dajemo da odnose milione.
Hvala Vam, hvala Vam.
Nema na čemu.
Hvala Vam o proceduri gospodine Backoviću. Uvaženi zastupnik Damir Arnaut, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Meni je apsolutno nejasna tvrdnja kolegice Pandurević koja je rekla maloprije u svojoj diskusiji da su prijedlozi Zakona o akcizama i ovim pratećim zakonima usvojeni na Vijeću ministara bez glasa iti jednog srpskog ministra, a s druge strane svi iz Kluba SDS-a insistiraju da se radi o istim zakonima. Dakle, jedna totalna nelogičnost. Ako se radi o istim zakonima, a radi se, kako onda gospođa Pandurević objašnjava svoju tvrdnju da srpski ministri nisu glasali za ove zakone, kako onda objašnjava saopštenje sa 62. sjednice Vijeća ministara, održane 29.06.2016. godine, gdje Vijeće ministara kaže da je jednoglasno utvrdilo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama, uplatama na jedinstveni račun, dakle ovim pratećim zakonima. Dakle, činjenica je da su u šestom mjesecu prošle godine tri ministra Saveza za promjene, gospodin Mektić, gospodin Šarović i ovaj treći leteći ministar Crnadak, glasali za sve ove prijedloge zakona. I sam SDS kaže ovo su isti zakoni iz juna prošle godine. Ddakle, meni sad nikako nije jasna ova nedosljednost. Isto tako, maloprije sam diskutovao, nekim ljudima treba izgovor da objasne zašto će danas glasati drugčije nego što su glasali prošli put, a nekim, poput gospodina Ahmetovića, zašto će glasati isto kao što su glasali pretprošli put. Vidite, u nekim ozbiljnim zemljama kandidature 64 padaju, bio je jedan kandidat za predsjednika jedne velike zemlje čija je kandidatura doslovno pokošena zato što je imao jedan gaf na televiziji gdje rekao – ja sam glasao zato prije nego što sam glasao protiv toga. I onda se to ismijavalo. Nažalost, mi još uvijek nismo na tom stepenu demokratskog razvoja, nažalost još uvijek kod nas možete glasati za nešto prije nego što glasate protiv, itd,, itd,, ali, ovaj, barem onda budite pošteni prema građanima kada iznosite ovdje stavove, jer ja sam maloprije čak i poslovničku intervenciju bio prisiljen upotrijebiti da bi ukazao na to da gospođa Pandurević jednostavno ne govori istinu. Mislim, pazite, ovdje se dižu nacionalne i entitetske tenzije pričom o prenosu nadležnosti. Dižu se nacionalne tenzije pričom da srpski ministri nisu podržali zakone o akcizama. Nije tačno. Sva tri, uključujući i letećeg, su glasali za zakone o akcizama, čak je eto, čak je sletio na tu sjednicu da glasa, iako rijetko sleti u Bosnu i Hercegovinu, na tu, za te potrebe je sletio u Bosnu i Hercegovinu da glasa za Zakon o akcizama. Prema tome, dizanje nacionalnih tenzija za ove stvari apolutno je neprihvatljivo. Ljudi, prestanite s tim, prestanite. Lako se ujediniti, jelde, maloprije sam spominjao imena tri raziličite nacije kad treba održati privilegije ovih vozila pod pratnjom nad vozilima hitne pomoći, a onda ovdje se prebacite i dižete nacionalne tenzije. Govorim, kad kažem vi dižete, itd., znaju oni vrlo dobro na koga ja mislim, ovaj, i ne govorim generalno. I zaista apelujem da se sa tim prestane. Glavna poenta akciza koje se ne uvode, jer su akcize uvedene sa samo jednim glasom protiv prije 8 godina, akcize se samo povećavaju, ostaje gorivo, cijene goriva među najnižim u regionu, a glavna poenta akciza je izgradnja autoputeva koje će, od kojih će koristi imati svi građani Bosne i Hercegovine. I budite uvjereni ponajviše poljoprivrednici, ponajviše poljoprivrednici će imati koristi od autocesta u Bosni i Hercegovini. Pogledajte, gdje god su se izgradile autoceste poljoprivrednici su imali koristi jer brže i efikasnije plasiraju svoje proizvode na tržištu. Prema tome, ostavite se te priče o entitetskim, o prenosu nadležnosti, o srpskim ministrima, itd., jer jednostavno nije istina. Pa ljudi moji demantuje vas saopštenje sa sjednice Vijeća ministara i vi opet iznosite takve tvrdnje. Zahvaljujem.
Hvala Vam lijepo. Idemo sada dalje, molim vas malo pažnje, koncentracija popušta, dakle, završit ćemo ovu tačku dnevnog reda, glasaćemo o zaključcima i proceduri, a nakon toga ćemo napraviti pauzu. Uvaženi zastupnik Sadik Ahmetović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege. Ne znam zašto me, ovaj, vrlo često ima za potrebu pominjati gospodin Arnaut i, ili citirati kako ću ja glasati, dakle. I logično je, ja nisam politike mjenjao u mojoj političkoj karijeri, a kada bi uporedio politiku gospodina Arnauta iz vremena kada je bio član Stranke za Bosnu i Hercegovinu kada su historijski projekti za ovu zemlju srušeni i sa ovim odlukama koje danas donosimo, to je potpuno neuporedivo. Dakle, historijske greške i dnevnopolitičke greške su velika, velika razlika. Istina je da imam dilemu zato što razmišljam o tome koja je korist za državu i za izgradnju infrastukture, ali isto tako znam u kakvom stanju žive oni koji su na ivici egzistencije, a gospodin Arnaut to ne zna. Dakle, to odgovorno tvrdim da ne zna. Ukoliko dođe do novca nekakvog od ovog nameta koji se zove akciza najviše u ovom periodu priče da ćemo izgrađivati će biti vjerovatno prodano onih kamena temeljaca, ja ne znam gdje se proizvode, i uvjeren sam, obzirom da je iduće godine izborna godina, da ćemo pored svake međe imati po jedan kamen temeljac, a ko će ga postavljati, vjerovatno onaj ko bude bliže kamenu. Hvala lijepo. 65
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Borislav Bojić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Obzirom da je gospodin Arnaut nepopravljivo, dakle ...
/nije uključen mikrofon/
Gospodine Špirić nemojte dobacivati jer i za Vas imam štošta da kažem obzirom da je gospodin Backović iz SNSD-a pa Vi vidite sa njim pa raspravite taj dio priče. Dakle, ovaj, gospodin Arnaut zaista je ..., nemoguće i ispraviti toliko krivih navoda koje je gospodin izrekao. Ono što želim da kažem, gospođa Pandurević je zaista govorila o činjenicama, na bazi činjenica, a ne na bazi činjenica, kako Vi kažete, iz saopštenja Savjeta ministara. O činjenicama, gospodine Arnaut, raspravljaju nadležne institucije i sigurni budite da će raspravljati nadležne institucije. Zna se ko će biti nadležan da utvrdi da li su odluke donešene na zakonit način ili pak nisu donešene na zakonit način. Vaša tvrdnja da je iz saopštenja tačna činjenica, a ne ono što kaže gospođa Pandurević je zaista nešto što nije vrijedno ni komentara. Ne znam otkud samo tolerancija od strane predsjedavajućeg da ružno nazivate ministra inostranih poslova. Dakle, nema smisla, trebate da se ophodite sa poštovanjem prema ministru inostranih poslova, a ne da ga nazivate letećim. Stoga i Vama gospodine Džaferović molim Vas da ne tolerišete ovo što radi gospodin Arnaut. Dakle, vrlo kratko, da ne uzimam vrijeme.
Hvala Vam lijepo. Naravno da ova primjedba stoji, ministri se trebaju zvati imenom i prezimenom i nazivom ministarstva i o tome treba svi da vodimo računa, ali mene već, odveć ovdje optužujete za neki preveliki intervencionizam tako da vas još jedanom pozivam da poštujemo Poslovnik svi. Uvaženi zastupnik Damir Bećirović, povreda Poslovnika. Izvolite.
Ja moram Vas još jednom zamoliti da kažete jasno i glasno po kom članu Poslovnika ćemo glasati o zaključcima. Hoću da kažete sada da znamo koja je procedura. Mi ovdje možemo glasati samo o hitnom postupku i niočemu drugom, i da nam kažete o čemu glasamo.
Hvala Vam lijepo. Uvaženi zastupnik Damir Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. 66 Evo i Vas molim, sjetite se, ovdje se mene proziva da sam ja rekao ko je leteći ministar. Ja nisam spomenuo nijedno ime i prezime. Ja sam rekao sva tri ministra uključujući i letećeg ...
Dobro, mislim, gospodine ...
To što je Bojić prepozno Crnadka u tome, to je njihov problem.
Vidite, gospodine Arnaut, vidite, vidite gospodine Arnaut, gospodine, zaista, molim vas, molim vas za pažnju, dakle nema potrebe zaista, mislim, ovo je već nešto što ne možemo dozvoliti. Izvolite gospodine Magazinović, ispravka krivog navoda.
Dobro, gospodin Arnaut možda malo pretjera ali nije uredu da ga svi napadaju danas. Mi iz opozicije hoćemo stati na njegovu stranu jer on je jedan od boljih opozicionih poslanika. Poslije svake njegove diskusije većina ima sve manje i manje poslanika i vidjećete to i danas na glasanju i zbog toga mi smo dužni čovjeka da zaštitimo. Hvala.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Nenad Lalić, diskusija. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, drage kolege. Evo, i ja ću pokušati da dam neki svoj doprinos u ovim diskusijama. Niko od nas u sali ovdje, pa ni ja lično, nije protiv investicija, nije protiv gradnje, nije protiv svega onoga što unapređuje stanje u Bosni i Hercegovini i Republici Srpskoj, međutim za svaki oblik gradnje, investicije trebaju nam izvori novca. Koji su to izvori? Ovdje se vidi najčešće spominju kreditna sredstva ili akcize. Mislim da postoje i neki drugi izvori. Niko od nas ne govori o rastu i unapređenju ekonomije i privrede na ovim prostorima. Neko je maloprije govorio da mi ne možemo vlastitim sredstvima, velika je razlika reći ne možemo vlastitim sredstvima i ne možemo apsolutno nikako. Ućešće vlastitih sredstava izgleda se svodi na nulu, mislim da prostor i površina i odnos broja stanovnika i površine Bosne i Hercegovine i Republike Srpske sa nekim, prije svega i prirodnim resursima i privredom, mogao bi znatno da podigne procenat učešća vlastitih sredstava. Znamo mi da je novac roba i novac zna da bude često i skup, svako kretanje novca podrazumjeva i troškove i dobit, zavisi koja strana kako to plasira. Mislim na ovim prostorima da ne možemo mi ići u nedogled da pravdamo naše loše ekonomsko stanje, neznanje, nerad ili korupciju, kako hoćete, sa povećanjem akciza, odnosno nameta građanima Bosne i Hercegovine i Republike Srpske. Mislim da bi se mi trebali malo da osvrnemo kako iznaći rješenja da unaprijedimo stanje u Bosni i Hercegovini ekonomsko, odnosno ekonomija i privrede. To nam je jedna i od osnovnih uloga. I ako bi se osvrnuli na ove poznate afere, da ih ne pominjem, gospodin Backović je pomenuo, mogao bih da dodam ja još i ... i Fabriku cijevi 67 Derventa, između ostalog, da se to preventivno djelovalo i izbjeglo mogli bi značajno da unapredimo učešće vlastitim sredstvima. Svi smo mi bili u prilici da dignemo nekakav kredit pa kažemo joj lako ga dići, a nikad ga vratiti, mislim da je to jako teško. Pa imate i u okruženju i dva ista domaćina, jedan, ovaj, iz vlastitih sredstava čuda napravi, a drugi posegao za kreditima i, naravno, nenamjenski ih trošio, najčešće kupe auto ili ne znam šta, pa onda ni para ni auta i dođu u poziciju da su slabi domaćini, da petljaju i lažu, ne ispunjavaju svoje obaveze. Zato ja bih ipak dao naglasak na unaprijeđenje privrede, ekonomske situacije u Bosni i Hercegovini gdje moramo da stvorimo prostor da smo sigurni, a svako onaj ko olako glasa, čini mi se da poseže za nekim alternativama. Očito mi svi imamo nekakve alternative, hajde ovo ćemo doživljavati kao izvor zarade i biznisa, ove prostore, a na kraju ćemo, ovaj, živjeti u nekom Zagrebu, Beogradu, ili Ljubljani ili ne znam gdje. Nije to korektno prema našim budućim generacijama koje mi na ovaj način posebno zadužujemo i stvaramo obaveze prema njima. Zbog toga, ovaj, mislim treba da se osvrnemo na rast ekonomije i privrede i suzbijanje korupcije i kriminala, koji se itekako udomaćio na ovim prostorima i narušava nam svaki oblik razvoja. Hvala.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Mirsad Đonlagić, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Naravno, nije mi bila namjera da se posljednji javim za diskusiju, ali bih, ovaj, referirao se na diskusije. Evo, kaže ne sarađujemo sa opozicijom, nije tačno. Recimo, diskusije kolege Saše Magazinovića su bile vrlo dobre, kvalitetne i one su me ponukale da možda razmišljam na, ovaj, jedan drugi način kad su u pitanju prijedlozi ovih koje smo mi dobili, ovih sedam tačaka. Pa je kvalifikacija vezano za ovo jasno izrečena, ali me čudi da te, da kolege koje su išle ovim putem nisu tražili da entitetski premijeri, obzirom da je težište aktivnosti na entitetskim vladama, da enititetske vlade ili premijeri, gospođa Cvijanović i gospodin Novalić, urade socijalne programe ili sve druge programe koji bi amortizovali sve ove probleme koji mogu da se, koji mogu da se pojave. Obzirom da ja nemam ovdje sad jasan stav i nije mi jasno da li je ovo zvaničan stav Kluba SDA ili je ovo je samo stav četvorice kolega, ja predlažem i tražim pauzu od pola sata, jer je ovo zaista jedan novi momenat koji zahtjeva konsultacije i mi ćemo se nakon konsultacija očitovati o ovom pitanju i tu ćemo definirati naš stav.
Hvala lijepo. Možemo li završiti raspravu pa da onda govorimo o pauzi gospodine Đonlagiću?
A ovo je ako je završena rasprava ... pošto nema više rasprave ..., kolega Isaković će, ja mislim da će odustati. Ja sam rekao da sam zadnji koji se javio za diskusiju.
Hvala Vam lijepo, molim Vas lijepo. Zaključujem raspravu. 68 Amire, je li tražite riječ? Izvolite. Nakon toga ćemo dati pauzu.
Ma, evo samo kratko da ja odgovorim kolegi Đonlagiću, ja mislim da smo govorili da je ovo stav SDA ...
/nije uključen mikrofon/
Dobićete i Vi riječ, dobićete. AMIR
ali Vi to vjerovatno hoćete da javnost čuje. Stranka demokratske akcije je podržala prijedlog zaključaka koje su dvojica kolega potpisali, znači Sadik Ahmetović i Šemsudin Mehmedović, tako da ćemo mi podržati ova zaključke i očekujem da i vi kao koalicioni partner kome je stalo da se grade putevi nas podržite. Toliko, hvala.
Hvala lijepo. Uvaženi zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Mladen Bosić traži riječ. Izvolite.
Ma, mislio sam da diskutujem, ali ću se koncentrisati na ovaj problem glasanja o zaključcima. Znači, ovo je bila rasprava o hitnosti procedure, po završetku te rasprave glasa se o hitnosti procedure. I bilo kakvi zaključci koji se, uzgred budi rečeno, uopšte ne odnose na hitnost procedure, nisu prihvatljivi u ovakvoj proceduri. Oni se tiču merituma stvari i idu ukoliko bude izglasana hitna procedura. I ja tu, ova intervencija je na konstataciju predsjedavajućeg da će biti glasano o zaključcima.
Hvala lijepo. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Molim vas lijepo, sada dobro slušajte, zaključujem raspravu. Na zahtjev Kluba SBB-a, dajem pauzu od 30 minuta. Nakon toga pristupamo glasanju.
O čemu?
Sačekajte malo da završim ja, pa ćete Vi onda govoriti sve što imate, ja sam sad uzeo riječ i Vama sam dao riječ maloprije, imali ste mogućnost da kažete. Ja sada govorim kao 69 predsjedavajući Doma u dijelu koji se odnosi na upravljanje ovom sjednicom. Prema članu 82. Poslovnika stav (1), (2) i (3) i ... stav (2) kada iz rasprave o tački dnevnog reda proistekne više prijedloga zaključaka predsjedavajući Doma na glasanje daje prijedloge zaključaka redoslijedom predlaganja. Nakon što se prvo izjasni o prijedlozima poslanika Dom glasa u cjelini o prijedlogu materijala koji razmatra. Ovdje je materijal hitnost procedure, zaključci su u okviru ove tačke dnevnog reda. To je jedan odgovor na pitanje koje ste mi postavili. Drugi odgovor, molim vas lijepo slušajte šta govorim sada, ne možemo svi govoriti, pitanje načina glasanja takođe je bilo u proceduri, član 89. govori o glasanju podizanjem glasačkih kartona, odnosno podizanjem ruke, to je onda ako elektronski sistem glasanja nije u funkciji ili na zahtjev 1/3 poslanika u Domu, a član 90. govori o glasanju prozivanjem. Glasanje prozivanjem primjenjuje se kada predsjedavajući Doma ili na prijedlog bilo kojeg poslanika ocijeni da je to potrebno kako bi se uklonile sumnje u regularnost rezultata glasanja. Ja za sada ne vidim sumnje, mi imamo elektronski sistem koji identificira sve ono šta se dešava od strane zastupnika prilikom iskazivanja njihove volje prilikom glasanja. Dakle, ja tumačim, molim vas lijepo, ja tumačim odredbu člana 82. Poslovnika na način da se zaključci ukoliko to koleginice i kolege koji su ih predložili insistiraju da se o njima glasa, glasa prvo o njima a onda o proceduri. Jedan član Kolegija, samo da završimo, jedan član Kolegija smatra da to nije tako, čuli ste koji je to član Kolegija, on ima pravo da tako smatra, ja ću onda shodno Poslovniku o tome kako ćemo postupiti upitati ovaj Dom i prva stvar o kojoj ćemo glasati elektronskim putem nakon pauze od 30 minuta je glasanje o tome da li o ovim zaključcima glasati prije izjašnjavanja o proceduri ili ne. Nakon toga glasamo o proceduri i glasamo dalje onako kako to Poslovnik predviđa. Nastavljamo sa radom u 15:00 sati. Molim da pozovete predstavnike klubova da, zastupnike da uđu u salu, svi zastupnici trebaju da dođu ovdje i da onda pristupimo glasanju, to je najkorektnije. Dakle, neka svi zastupnici uđu, obvjestite klubove čijih zastupnika nema da dođu u narednih par minuta. Molim vas dajte obavjestite zastupnike da u narednih 5 minuta dođu ovdje u salu da pristupimo glasanju. Nema smisla da svi zastupnici čekaju samo neke. [[čeka se dolazak poslanika]]
Sad nema predsjedavajućeg, molim da pozovete ... 70
Pristupamo glasanju, molim vas, predsjednik Kluba SBB-a je tražio pauzu, ima li potrebe da predsjednik Kluba SBB-a obrazlaže šta oko pauze?
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa obzirom na, kako je tekla rasprava ostali smo u nedoumici pa smo htjeli da utvrdimo da li je prijedlog, koji smo čuli ovdje, Kluba SDA ili je to četvorice kolega iz Kluba SDA. U razgovoru sa gospodinom Fazlićem, a i sa Vama mi smo utvrdili da je to prijedlog Kluba SDA i mi sad jasno znamo zašto glasamo.
Hvala Vam lijepo. Dakle, prelazimo na glasanje, glasamo o tome, molim vas pripremite se za glasanje, glasamo o tome hoćemo li glasati prvo o zaključcima, pa onda o hitnosti procedure. Dakle, ja predlažem a gospodin Bosić smatra da to nije tako. Zato pitamo Parlament – je li Parlament za to da se glasa prvo o prijedlogu zaključaka a onda o proceduri? Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 15 za, 25 protiv, nema suzdržanih. Dakle, nismo prihvatili da glasamo prvo o zaključcima, a onda o proceduri. Sada se pripremite da glasamo o proceduri. Ko je, dakle glasamo o hitnoj proceduri, ko je za hitnu proceduru? Je li tako sekretaru?
/nije uključen mikrofon/
Pripremite se za glasanje. 19 za, 19 protiv, 2 suzdržana. Ja izražavam sumnju u rezultate glasanja. Pozivam vas, molim vas, molim vas, pozivam vas da ponovo glasate. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 19 glasova za, 19 glasova protiv, 2 suzdržana. Nema dovoljen većine, opće većine. Konstatujem da nije usvojena hitna procedura. Prelazimo na glasanje o skraćenoj proceduri. Pripremti se za glasanje. Molim vas, molim vas ko misli da je pobijedio neka to zadrži za sebe, tamo pred kamerama, a nastavljamo sa sjednicom. Pripremite se za glasanje za skraćenu proceduru. 21 za, 19 protiv. Uz dovoljnu entitetsku većinu, konstatujem da smo usvojili ovu skraćenu proceduru. Prelazimo na tačku šest dnevnog reda, to je, Ad. 6. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu s članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01,02-02-1-958/17, od 10.04.2017. godine
Zahvaljujem se predsjedavajući. Dakle, mi na dnevnom redu danas imamo u biti negativno Mišljenje Ustavnopravne komisije. Glasanje je, kako se u Izvještaju navodi, bilo 4 za, 4 protiv i 1 suzdržan, dakle nije bilo većine ni za podršku Zakonu, ni za obaranje Zakona. Ali u svakom slučaju ja ću samo podsjetiti kratko o kakvom prijedlogu se radi, dakle izmjene i dopune postojećeg Zakona o upravi BiH. Trenutno Zakon o upravi omogućava sankcije u slučajevima nepostupanja organa uprave, dakle ministarstava i drugih tijela na nivou institucija Bosne i Hercegovine u nekih petnaestak slučajeva. Primjera radi, ukoliko organi uprave ne postupe po zahtjevima Institucije ombudsmena odgovorna osoba, u organu uprave koju trenuti Zakon definiše ko je odgovorna osoba, će biti kažnjena u iznosu između 100 i 500 maraka, 500 KM, itd. Sankcije nisu propisane ukoliko organi uprave ne postupe po zahtjevima Parlamentarne skupštine BiH, njenih domova, komisija ili poslanika i delegata u istoj. I tu se očito radi o jednom propustu, anomaliji izuzetno nelogičnoj situaciji, uzimajući u obzir da Parlamentarna skupština BiH ili čak u određenim slučajevima, jel', kad su ministarstva u pitanju, kad su ministri i zamjenici u pitanju, Predstavnički dom imenuje čelne ljude u organima uprave, a ne postoje sankcije za nepostupanje od strane organa uprave po zahtjevima Predstavničkog doma, odnosno oba doma, odnosno komisija domova, zajedničkih komisija Parlamentarne skupštine, te samih poslanika i delegata u istoj. Kako sam već rekao radi se o anomaliji, evo uzmite samo za primjer da Parlamentarna skupština BiH imenuje ombudsmene u Instituciji ombudsmena BiH i ukoliko organ uprave ne postupi po zahtjevu ombudsmena odgovorna osoba u organu uprave će biti sankcionisana, ali ukoliko organ uprave ne postupi po zahtjevu Parlamentarne skupštine koja ombudsmene imenuje nema sankcija, nema propisanih sankcija za odgovorne osobe u organima uprave. Takav nedostak sankcija za nepostupanje po zahtjevima Parlamentarne skupštine BiH zaista stvara jednu kulturu, ili možemo čak reći nekulturu, odnosa organa urpave prema Parlamentarnoj skupštini BiH i njenim zahtjevima, jedan odnos da nije baš i neophodno odgovarati i zbog toga imamo stalne, ali stalne na svakoj sjednici, svi mi to dobro znamo, pridike poslanika i delegata zašto nisu dobili odgovor, zašto su čekali pet mjeseci, godinu dana u nekim slučajevima da dobiju odgovor, zašto se ne postupa, evo danas smo čuli more diskusija, zašto se ne postupa od strane organa uprave po zaključcima Parlamentarne skupštine BiH, itd. Mi imamo čak i situacije, evo juče na Komisiji za saobraćaj i komunikacije, o čemu sam karatko diskutovao, bio je prisutan pomoćnik ministra, ja mislim Zoran Andrić, na upit predsjedavajućeg Komisije, gospodina Novakovića – ima li Ministarstvo stav oko ovog Zakona, gospodin Andrić je iznio jedan vrlo diskutabilan stav. I ja sam tokom sjednice dobio informaciju od šefice kabineta i savjetnika ministra, jer je ministar bio na putu prema Vašingtonu, u avionu trenutno, dobio sam od šefice kabineta i savjetnika ministra informaciju da taj pomoćnik ministra ne zastupa stav Ministarstva već da iznosi svoj lični stav. Dakle, to je ta jedna kultura ili kako sam već rekao nekultura, odnosno nedopustivo ponašanje. Tražio sam od gospodina Novakovića da napravi pauzu da se razriješi to pitanje, on je to odbio. Ali u svakom slučaju to su stvari koje treba zaustaviti i jedin način da se to zaustavi je da se ove sankcije uvedu i za nepostupanje po zahtjevima Parlamentarne skupštine BiH i njenih domova. Dakle, podcrtavam, sankcije već postoje u Zakonu za nepostupanje od strane organa uprave u slučajevima upita nekih petnaestak institucija na nivou Bosne i Hercegovine, ali sankcije trenutnim Zakonom nisu propisane za nepostupanje po zahtjevima Parlamentarne skupštine. I moj prijedlog samo proširuje te sankcije za nepostupanje po našim zahtjevima, po zahtjevima Parlamentarne skupštine BiH, sve ostalo ostaje apsolutno isto. 74 Stoga pozivam kolege da ne podrže negativno Mišljenje Ustavnopravne komisije, dakle da danas na glasanju glasaju protiv Izvještaja Ustavnopravne komisije i da se ovo vrati na Komisiju i da se konačno usvoji. Zahvaljujem.
Hvala Vam lijepo. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 10. dnevnog reda, Ad. 10. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o porezu na dodatu vrijednost – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2/17, od 26.01. i 03.03.2017. (drugo čitanje) Prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju na 43. sjednici Doma, održanoj 23.03.2017. Komisija za finansije i budžet dostavila je 18.04.2017. Izvještaj o Prijedlogu zakona. Komisija je prihvatila tekst Prijedloga zakona. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 11. dnevnog reda, Ad. 11. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Zahtjevu Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravi po hitnom postupku, u skladu s članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01,02-02-1- 770/17, od 20.03.2017.
/nije uključen mikrofon/
Može naravno. 75 Na zahtjev Kluba SDS-a ponavljamo glasanje. Pripremite se da glasamo o proceduri u drugom krugu glasanja, o hitnoj proceduri. Glasajte sad. Za 8, protiv 9, suzdržanih 8. Dakle, ovdje nema opće većine za hitnu proceduru. Prelazimo na izjašnjavanje o skraćenoj proceduri. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 8, protiv 9, suzdržanih 8. Opet nema opće većine i ovaj zakon ide u redovnu proceduru, koliko ja mogu da istumačim. Dakle, idemo na tačku 12. dnevnog reda, Ad. 12. Izvještaj o radu Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije za 2016, akt broj: 05/8-04-356/17, od 02.02.2017. Komisija za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije dostavila je 10.03.2017. godine Mišljenje o Izvještaju. Komisija je podržala Izvještaj sa zaključcima sadržanim u njemu. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 13. dnevnog reda, Ad. 13. Izvještaj o radu Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije Parlamentarne skupštine BiH za 2016, akt broj: 01,02-50-14-695/17, od 10.03.2017.
Hvala lijepo predsjedavajući. Dame i gospodo, uvaženi zastupnici. Pred vama je Izvještaj o provođenju Lokalnih izbora 2016. godine u kojima imate sve glavne aspekte održanih i neposrednih i posrednih izbora. Mislim da je značajno reći da su bile tri osnovne novine na izborima 2016. godine, a to su ne samo preporučena dostava glasačkih listića u inostranstvo, i željela bih vam skrenuti pažnju na stranicu 28 gdje možete pročitati nešto više o pozitivnim i negativnim aspektima ove novine, zatim je po prvi put pravilno utvrđivan rezultat, ako on nije dobro utvrđivan na biračkom mjestu na nivou općinskih, odnosno gradskih izbornih komisija, što je omogućilo da drugi dan nakon izbora imamo rezultate sa 97% biračkih mjesta i usvojen je novi nastavni plan za izbornu administraciju. Posmatrači su dali generalnu ocjenu da su izbori uglavnom uredno provedeni, proces glasanja i prebrojavanja je bio fer i transparentan bez većih kršenja sa izuzetkom Općine Stolac. Međutim uočeni su i problemi na koje ukazuje Centralna izborna komisija i na kojima sada, evo, intenzivno radimo kako bismo se bolje pripremili za naredne Opće izbore 2018., a to su dvije 77 vrste nedostataka – neažurnost u centralnom biračkom spisku i zloupotreba ličnih dokumenata kod glasanja iz inostranstva i pored pozitivnih aspekata preporučene dostave glasačkih listića. U izbornom procesu smo imali ukupno preko 320 žalbi i 99% odluka Centralne izborne komisije potvrdio je Apelacioni odjel Suda BiH. Pored ovog Izvještaja vi ćete dobiti i Izvještaj o provođenju zakona u nadležnosti Centralne izborne komisije koji će vama biti dostavljen u toku ovog mjeseca. Već je usvojen pred Komisijom i upravo se tehniki priprema. Tako da vam ja sada stojim na raspolaganju za sva vaša pitanja i eventualne komentare. Hvala lijepo.
Hvala Vam predsjednice. Ja zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 17., Ad. 17. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka zastupnika Jasmina Emrića povodom rasprave o Izvještaju o primjeni Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine – podnosilac: Ministarstvo pravde BiH, akt broj: 01,02-02-1-126/17, od 12.01.2017. Kolegij Doma radeći kao komisija nije postigao saglasnost o prijedlog zaključka. Izvještaj o usaglašavanju ste dobili. Nema rasprave o ovoj tački dnevnog reda. O tome ćemo glasati na kraju sjednice. Idemo na tačku 18., Ad. 18. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključaka poslanice Mensure Beganović povodom rasprave o Izvještaju o primjeni Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine – podnosilac: Ministarstvo pravde BiH, akt broj: 01,02-02-1-126/17, od 12.01.2017.
/nije uključen mikrofon/
Izvinjavam se, gospodin Amir Fazlić je tražio riječ. Izvolite.
Tražimo da se o tački 27. posebno glasa.
Dobro. Dakle, predlažem da objedinimo raspravu o tačkana od 20. do 26. i da raspravljamo posebno o tački 27. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, 22 glasa za, 1 protiv, 1 suzdržan. Usvojili smo da vodimo raspravu o tačkama 20. do 26. zajedno. Ad. 20. – 26. Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma Otvaram raspravu po tačkama 20. do 26. Izvolite. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 27., Ad. 27. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Ruske Federacije o reguliranju obaveza bivšeg SSSR-a po obračunima u vezi s robnim prometom između bivšeg SSSR-a i bivše SFRJ, materijal broj: 01,02-05-2-1007/17, od 13.04.2017.
Prije odlučivanja o tačci 27. tražim pauzu od 10 minuta.
Prije odlučivanja?
Da.
Odlučujemo, odlučivat ćemo na kraju. Imate li diskusiju? Je li odmah tražite pauzu.
Odmah.
Odmah. Na zahtjev Kluba SDA dajem pauzu od 10 minuta. Dakle nastavljamo u 17:10. Molim vas da zauzmete vaša mjesta, nastavljamo sa radom. Prelazimo na glasanje. Kolegij je donio saglasnost da ... [[isključen mikrofon]] Dakle, prelazimo na glasanje o prvoj tački dnevnog reda, to je – Usvajanje Zapisnika 43. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 29 glasova za, nema protiv, 1 suzdržan, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili Zapisnik sa 43. sjednice. Tačka 2. je – Usvajanje Zapisnika 7. hitne sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Pripremtie se za glasanje. Glasajte sad. 27 za, nema protiv, 3 suzdržana, dovoljna entitetska većina. Usvojili smo Zapisnik. Tačka 4. je – Zahtjev poslanika Predraga Kožula za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopunama Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1-814/17, od 23.03.2017. godine. Glasamo o usvajanju prijedloga amandmana Predraga Kožula. Dakle, vi ste vidjeli da ima tehnički amandman, to je moguće uraditi u ovoj proceduri. Pripremite se za glasanje o Amandmanu. Glasajte sad. 18 za, 10 protiv. 80 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]