Poštovane kolege i kolegice zastupnici, nazočni dužnosnici iz Vijeća ministara, iz međunarodnih organizacija, nevladinih udruga, predstavnici medija, srdačno vas pozdravljam i otvaram 6. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Lagano smo se izbrojali. Dakle, na sjednici je nazočno 11 zastupnika. Od toga je 3 iz reda bošnjačkog naroda, 4 iz reda hrvatskog naroda i 4 iz reda srpskog naroda. Gospoda Hilmo Neimarlija, Zoran Koprivica, i Ivo Miro Jović te gospođa Alma Čolo su opravdali odsutnost, budući da su službeno spriječeni danas nazočiti sjednici Doma. Prije prelaska na dnevni red, moram vas obavijestiti kako iz opravdanih razloga nećemo razmatrati točku 4. iz dnevnog reda koji ste dobili u pozivu za 6. sjecnicu, a to je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o koncesijama BiH, čiji je predlagatelj Zastupnički dom, iz jednog prostog razloga što taj prijedlog akta nije bio na nadležnom povjerenstvu. Novi dnevni red, pročišćen, vam je podijeljen. Za 6. sjednicu, dakle, predlažem sljedeći dnevni izmijenjeni red, s obveznim točkama dnevnog reda. Pod jedan, Dnevni red 1. Odgovori na izaslanička pitanja i izaslanička pitanja, 2. Usvajanje Zapisnika 5. sjednice Doma naroda, 3. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o službi u Oružanim snagama BiH (prvo čitanje), 4. Izvješće Predsjedništva BiH o donesenim odlukama o pomilovanju za 2006. godinu, 5. Godišnje izvješće Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća BiH, 6. Izvješće o poslovanju Ureda za reviziju institucija BiH za 2006. godinu, 7. Izvješće Ad hoc povjerenstva o ispitivanju opravdanosti podnesenih prigovora na utvrđenu rang-listu za izbor glavnog revizora i zamjenika glavnog revizora u Uredu za reviziju institucija BiH, 2 8. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o vojnom grantu između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Turske i Provedbenog protokola koji se odnosi na financijsku potporu između Ministarstva obrane BiH i Glavnog stožera Republike Turske, 9. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Sjevernoatlantske ugovorne organizacije (NATO-a) o sigurnosti informacija, 10. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Slovenije o suradnji na polju obrane, 11. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o uspostavi željezničke mreže velikih mogućnosti u jugoistočnoj Europi, 12. Davanje suglasnosti za ratificiranje Osnovnog ugovora između Bosne i Hercegovine i Svete Stolice i Dodatni protokol na Osnovni ugovor, 13. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vijeća ministara Srbije i Crne Gore o vraćanju i prihvaćanju osoba koje ne ispunjavaju, ili više ne ispunjavaju uvjete za ulazak ili boravak na teritoriju druge države, 14. Davanje suglasnosti za ratificiranje Konvencije za objedinjavanje određenih propisa u međunarodnom zračnom prijevozu, 15. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske o suradnji u nadzoru državne granice, 16. Davanje suglasnosti za ratificiranje Privremenog ugovora o slobodnoj trgovini između Vijeća ministara BiH i Misije privremene uprave Ujedinjenih naroda na Kosovu, 17. Imenovanje triju izaslanika iz Doma naroda u Međuresornu radnu skupinu za pripremu teksta prijedloga zakona o izmjenama i dopunama zakona (Izbornoga zakona BiH, Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti BiH i Zakona o financiranju političkih stranaka), 18. Informacija o poduzetim aktivnostima s ciljem prevazilaženja problema u radu Ureda za razmatranje žalbi i eventualnih posljedica koje mogu nastati u radu Ureda za razmatranje žalbi primjenom pojedinih važećih propisa s prijedlogom zaključka, 19. Prijedlog odluke o osnivanju i djelokrugu međuparlamentarnih skupina prijateljstva Parlamentarne skupštine BiH za bilateralnu suradnju s parlamentarnim tijelima drugih država, 20. Prijedlog pravilnika o međunarodnim aktivnostima PSBiH, 21. Orijentacijski plan rada Doma naroda za razdoblje lipanj-prosinac 2007. godine. Dakle, ovo su točke dnevnog reda Kolegija Doma, dakle, obvezne točke koje se po Poslovniku uvrštavaju u dnevni red. Javlja li se tko za riječ? Polako, ići ćemo redom. Imam dojam da je gospodin Šaraba prvi digao ruku. Izvolite, gospodine Šaraba. 3
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, predlažem Kolegijumu da .. dnevnog reda današnje sjednice, hvala. Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, predlažem Kolegijumu da sa današnje sjednice iz dnevnog reda skine tačku 12., davanje saglasnosti na ratifikaciju Osnovnog ugovora između BiH i Svete stolice. To obrazlažem sledećim argumentima. U suštini, ja apsolutno nemam ništa protiv ovog sporazuma sa Svetom stolicom, naprotiv, smatram ga potrebnim, ali smatram da ga na dnevni red treba staviti tek onda kada Predsjedništvo u parlamentarnu proceduru uputi Ugovor sa Srpskom pravoslavnom crkvom i sa drugim vjerskim zajednicama, ukoliko se takvi ugovori pojave. Reći ću konkretno, budući da su protiv potpisivanja ovoga ugovora koga sam napomenuo, bila dvojica članova Predsjedništva na sjednici Predsjedništva koja je održana 26.06., gospoda Silajdžić i Komšić, to su, bar prema meni, uputili poruku da oni nemaju isti odnos prema vjerskim zajednicama u BiH. S obzirom da je na sjednici Komisije za vanjsku i trgovinsku politiku, 20.06. koja je održana i kada je razmatran ovaj sporazum, zaključeno da se istom da podrška, ali uz uslov da u parlamentarnu proceduru uđe Sporazum o prihvatanju Osnovnog ugovora između Srpske pravoslavne crkve i BiH. U tom pravcu, ja podnosim ovaj prijedlog kao što sam rekao na početku. Hvala Vam, gospodine predsjedavajući.
Hvala lijepa, gospodine Šaraba. Sad je iza toga gospodin Rančić tražio riječ. Izvolite, gospodine Rančić.
Hvala lijepo, gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, poštovane kolege, uvaženi gosti, dopustite mi da u ime Kluba Bošnjaka izrazim nezadovoljstvo sa predloženim današnjim dnevnim redom Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Kao što ste Vi sada predsjedavajući pročitali, vidimo da je na današnjem dnevnom redu samo jedan zakon i to Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o Službi u oružanim snagama BiH, prvo čitanje, zatim ima četiri izvještaja, nekolicina davanja saglasnosti za ratifikaciju sporazuma, kao i prijedlog Odluke o osnivanju djelokruga međuparlamentarnih grupa prijateljstva Parlamentarne skupštine, Prijedlog pravilnika o međunarodnim aktivnostima, naš orijentacioni plan i informacija o poduzetim aktivnostima u vezi prevazilaženja problema u radu Ureda za razmatranje žalbi. Moje nezadovoljstvo i nezadovoljstvo Kluba Bošnjaka, delegata Bošnjaka u Domu naroda je iz razloga što znamo da je u proceduri, u 4 parlamentarnoj proceduri da se nalazi 19 zakona koji su mogli i trebali biti na dnevnom redu današnje sjednice. Naime, postavljam pitanje, zašto na današnjoj sjednici nema Zakona o visokom obrazovanju koji je prošao odgovarajuću proceduru u Predstavničkom domu i on je danas trebao biti na sjednici dnevnog reda kao obavezna tačka dnevnog reda? Također, iz poziva za 7. sjednicu Ustavnopravne komisije vidimo i poznato nam je, dakle, da imamo negdje oko 17 zakona koje treba da iz ugla svoje nadležnosti tretira Ustavnopravna komisija. Zašto Ustavnopravna komisija nije na vrijeme održala svoju sjednicu, zauzela odgovarajuće stavove u smislu usklađenosti, je li, ovih zakona sa Ustavom, sa principima itd. sa pravnim poretkom kako bi smo mi kao Dom naroda mogli imati na dnevnom redu veoma važne zakone i kako bismo bili što efikasniji? Ovako, čini mi se da jednom odgovarajućom nepažnjom imamo, mogu kazati slobodno, mršav dnevni red, sa samo jednim zakonom i sa većinom ovih sporazuma, dok 19 zakona stoji, recimo, i čeka sjednicu Ustavnopravne komisije. Naročito nas zabrinjava što i na sjednici koja je zakazana za 7. juli, na dnevnom, predloženom dnevnom redu uopšte nije uvršten Zakon o visokom obrazovanju. Ovaj nerad komisije Ustavno-pravne komisije našeg doma je doveo do toga da ste morali kao Kolegij evo na uvodu kazati da se i Zakon o koncesijama koji je takođe prošao proceduru pred Predstavničkim domom, mora se skinuti iako je u pozivu za sjednicu bio predložen da se uvrsti u današnji dnevni red. Dakle, izražavam nezadovoljstvo u ime Kluba i molim Kolegij Doma naroda kao i ovaj put, Ustavno-pravnu komisiju a u drugim slučajevima naravno, druge komisije koje su nadležne za odgovarajuće propise, da na vrijeme svako uradi svoj posao, kako bi Dom naroda i cijela Parlamentarna skupština bili efikasniji. Hvala.
Hvala lijepa gospodine Rančiću. Gospođa Majkić, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane koleginice, nema koleginica, znači sama sam, poštovane kolege, htjela bih dvije stvari da kažem. Prva je vezana za prijedlog gospodina Šarabe. Doista niko od nas iz Kluba delegata srpskog naroda nije sinoć kad smo se, pripremajući se za sjednicu, nismo ni pomislili da bi ova tačka mogla biti skinuta s dnevnog reda, ali isto tako nismo mogli ni pomisliti da bi u Predsjedništvu od 3 člana Predsjedništva, 2 glasa imala nešto protiv da se odnosi, pored toga što treba, što su evo predloženi da se regulišu i treba da ratifikujemo odnose sa Svetom stolicom, da se isti reciprocitet ne primjeni na Srpsku Pravoslavni crkvu. Po nekad mi se čini da ta neravnopravnost o kojoj često znamo govoriti, ona se iskazuje na različite načine. Predsjedništvo je pokazalo zaista dobru volju, ne samo da 5 potpiše Osnovni ugovor, nego uz njega i Dodatni Protokol, dakle ta dva dokumenta, da ima dva dokumenta koji se odnose na Ugovor sa Svetom stolicom i da dve sjednice posveti tome. Želim da vas podsjetim, da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine ovaj zahtjev shvatio veoma ozbiljno i 28.maja je Predstavnički dom prema Savjetu ministara poslao zaključak u kome stoji da se Savjet ministara BiH obavezuje da zajedno s drugim učesnicima u pripremama ugovora i sporazuma osigura razmatranje Ugovora sa Srpskom Pravoslavnom crkvom na narednoj sjednici Predstavničkog doma, 13. juna 2007.godine. Dakle, to je pismo koje je otišlo ispred Predstavničkog doma. Dakle, Predstavnički dom je odradio sve što je trebalo da uradi. Nakon toga, Savjet ministara je takođe uložilo napor pa je poslao odgovor i rekao da su oni sa svoje strane uradili sve i da je prijedlog Osnovnog ugovora između Srpske Pravoslavne crkve BiH preko Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice, poslano Predsjedništvu na dalju proceduru i da je zaduženo, ministar za ljudska prava i izbjeglice i da čekaju odgovor. Eh, dakle ovo je informacija nova, da su znači Silajdžić paraktično i Komšić protiv Ugovora sa Srpskom Psravoslavnom crkvom. Eh, dakle, ja govorim sad u ime kluba, ako postoje političke snage u ovoj zemlji, koje su protiv toga, da se na kvalitetan način urede odnosi i sa Srpskom Pravoslavnom crkvom, smatram da nije korektno s naše strane da razgovaramo i da podržavamo bilo kakve odluke koje se odnose na sličan način uređenja sa ostalima, dok se ne riješi i ovo pitanje. U tom kontekstu, ja predlažem znači da, ja sam bila da se ovo skine, ukoliko ne skine, ne želim, biće ružno da se dogodi da se glasa, da se odbije, a mi ćemo to morati uraditi znači. Ja molim predsjedništvo da ima razumjevanje, bolje da sačekamo, bolje da sačekamo nego da se ovo odbije. To je jedna stvar. Još druga stvar, predlažem dopunu dnevnog reda sa dvije tačke, znači da se uvede i tačka 22. i 23. jer imamo sve završeno. Nema razloga zaista da se tačke dnevnog reda koje su završene, prošle komisijsku fazu, nema razloga da čekaju sledeći, za mjesec dana, treba nositi ideju šta je to pisac htio da kaže prije mjesec dana. Dakle, predlažem da Izvještaj o tromjesečnom finansijskom izvještaju Kancelarije za reviziju institucija BiH za 2007. dakle to je obaveza po zakonu, da nam dostavljaju tromjesečne izvještaje i komisija je dala prijedlog, to je jedna stvar. I druga, informacija održana u sastanku sa predstavnicima Svjetske banke. Ovo je važno da uđe kao tačka dnevnog reda jer je vezano za rok, vezano je za materijal koji je Parlamentarna skupština dužna dostaviti Savjetu ministara, ali o tome bih razgovarala ako bi prihvaćanje bilo ove dvije dodatne tačke dnevnog reda. Hvala.
Nisam ovo drugo razumio, oprostite.
Molim,
6 Ova druga je izvješće dakle o razgovoru sa delegacijom Svjetske banke, je li to?
Tako je, da, o održanom sastanku sa predsjednicima Svjetske banke. Jeste.
Hvala lijepa. Gospodin Tihić.
Dame i gospodo, vezano za prijedloge i sugestije za današnju sjednicu i dnevni red, želio bih da iznesem svoj stav. Prvo, kada je u pitanju sporazum sa Vatikanom i ovaj Dodatni protokol jer na određen način ja sam i kao član Predsjedništva učestvovao u aktivnostima i zaključenju, pregovaranju i zaključenju tog sporazuma. I tačno je ovo što kažu delegati iz reda, iz Kluba srpskog naroda, da smo mi tada u načelu jasno rekli da Sporazumi sa Vatikanom, sa Islamskom zajednicom, sa Srpskom pravoslavnom crkvom itd. treba da se rade uporedo i da po mogućnosti na isti način tretiraju tu materiju i budu u parlamentarnoj proceduri usvojeni. Međutim, postoji jedna bitna razlika i formalna razlika između ugovora koji se zaključuje sa Vatikanom kao državom i s druge strane Islamskom zajednicom i Srpskom pravoslavnom crkvom, kao vjerskim zajednicama. Kada je u pitanju sporazum sa Vatikanom, mi smo tu daleko odmakli i, ovaj, bilo bi sada, po meni, politički štetno i poslali bismo jednu lošu poruku, ovaj, ukoliko mi ovaj sporazum ne usvojimo. Mislim da, inače, nije dobro da uvjetujemo, ovaj, jednu stvar drugom stvari, znate. Da kažemo zato što Predsjedništvo nešto nije odlučilo, mi nećemo to uraditi. Sutra će neko, Klub Hrvata ili Bošnjaka kazati, e što Vijeće ministara nešto nije odlučilo, mi nećemo to glasati. Pa uzmite, šta bi bilo da smo mi kao Klub Bošnjaka kazali, nećemo ratifikovati Sporazum o dvojnom državljanstvu sa Srbijom i Hrvatskom, dok se ne izmijeni Zakon o državljanstvu, jer mi tu imamo određene primjedbe, znate. Bojim se da kad bismo tako krenuli, da bismo svaki put bili u nekoj blokadi i svako bi nekoga zaustavljao, znate. Mislim da to nije dobro i nije dobro i zbog jednog međunarodnog ugleda i položaja i odnosa BiH sa Vatikanom. Vatikan je veoma značajan, ima svoje značajno mjesto u međunarodnim odnosima. Nije dobro i zbog odnosa koji Vatikan ima prema BiH, koji je imao svo vrijeme trajanja i sukoba i svega, onih poruka koje je i Papa Pavle VI upućivao i pomoći koju je pružio BiH. Međutim, ja isto tako mislim da ni Vatikanu, ni nama ovdje ne treba da se usvoji neki sporazum, a da jedan narod bude protiv. To, ovaj, gledajući politički, nije dobro. Normalno, to ako dođe na dnevni red i ako budemo raspravljali, mi ćemo glasati za taj protokol, ali bih želio i ovom prilikom Klubu delegata iz reda srpskog naroda da uputim, ipak, jedan apel, evo molbu da ovo ide na dnevni red, da ovo usvojimo, da ne uvjetujemo. Bojim se da će, danas sutra, ako budemo tom politikom neka uvjetovanja, isključivosti, išli i ovdje u ovom Domu, da ćemo blokirati sutra i neke druge sporazume i zakone. Ako vi nama nećeto ovo, mi nećemo ono. Ako, ne znam, Predsjedništvo nije odlučilo ovako, mi nećemo 7 glasati za to, ako Vijeće ministara, može se, opasan je ovo presedan da na takav način radimo, pogotovo što se radi o jednom veoma važnom, jednom osjetljivom sporazumu koji smo mi dugo vremena dogovarali i gdje je postojalo jedno strpljenje i, ovaj, pokazano je razumijevanje i od strane Vatikana i s naše strane, koji, što smo napravili jedan urnek koji će važiti i za ove druge vjerske zajednice. Mislim da, ja ne znam zbog čega Predsjedništvo tačno nije usvojilo, one informacije na medijima, ne znam, čini mi se gospodin Komšić ima nešto oko školovanja obaveznog predmeta u školi, ne znam zbog čega gospodin Silajdžić nije, moguće da se te stvari otklone, da na sljedećoj sjednici Predsjedništva to prođe, ali nemojmo mi da uzmemo takvu praksu da radimo. To je bilo jako, ovaj dom je do sada lijepo radio i mi smo se dogovarali. Ono što može, stavimo na dnevni red, prođe, što ne može, skinemo, pa nastavljamo dalje itd. ali uvjetovanje jednog sporazuma, ne znam ti, ponašanje neke druge institucije, mislim da je to jedan opasan presedan i to bi nas kasnije po drugim pitanjima moglo vratiti unazad. Prema tome, ja apelujem, ako je moguće, da napravi se pauza pa da Klub delegata iz reda srpskog naroda, evo, možda smo to trebali ranije, ovaj, koliko je moguće, da sad promijeni stav. I drugo pitanje koje je gospodin Rančić ovdje postavio, ja smatram stvarno da predsjednik Ustavnopravne komisije je trebao učiniti napor da ovi zakoni koji se ovdje nalaze i koje su mogli razmatrati, da se nađu na dnevnom redu, da stignemo ono što je uradio Zastupnički dom, posebno Zakon o visokom obrazovanju. Kako će on proći na Domu naroda, hoće li biti usvojen, hoće li biti potegnut vitalni interes itd. to je druga stvar, znate, ali on se morao naći danas i zbog toga što je to jedan od uvjeta da BiH potpiše Sporazum o pridruživanju, znate. Ne može niko, bez obzira ko je predsjedavajući nekog tijela, zaustavljati proceduru, znate. I evo vidite da i za narednu sjednicu Ustavnopravne komisije to nije predloženo. Ja kao zamjenik, predsjedniku komisije, uputiću pismeni prijedlog da se to nađe na dnevnom redu i mi ćemo na komisiji to raspravljati. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Za riječ se javio gospodin Ivanić, izvolite.
Ja mislim da se oko ovog, oko ovih sporazuma igraju velike političke igre u kojima se hoće napraviti sukobi tamo gdje nema razloga i u kojima se hoće postići politički cilj vrlo čudan. Nekoliko povreda, prvo, komisija koja je imala ratifikaciju nije informisana da zaključak Predstavničkog doma koji je bio uslov za proces dalje ratifikacije, nije ispunjen. Njoj je tada bilo rečeno da je ona održala sjednicu 20.06. da je sve završeno, a u suštini nije bilo jer nije na Predsjedništvu prošao taj sporazum. Sporazum je identičan Sporazumu sa 8 Vatikanom, identičan, u osnovnim elementima potpuno jednak, što je potpuno logično. I treba tako da bude i sa Islamskom vjerskom zajednicom, dakle, potpuno logično. Spadao sam među političare koji su i svojim prisustvom na ceremoniji potpisivanja, među rijetkim od predstavnika političara koji nisu bili iz reda hrvatskog naroda, sam bio prisutan jer sam znao i smatrao da treba da se podrži taj sporazum. I na njega nemam ni primjedbu i na njegovu ratifikaciju nemam primjedbu. Ali imam primjedbu na sve ono što se događa na sceni u BiH u kome je prvo razlog za nepotpisivanje sporazuma bio što to treba da potpiše patrijarh, a ne neki od bosanskohercegovačkih vladika čime se, indirektno, htjela napraviti varijanta da se pravi bosanska pravoslavna crkva time. To je prvi nekorektan potez jednog dijela političke javnosti u BiH koji je apsolutno bio neprimjeren. I iza osnovi, i iza svega stoji, po mom dubokom uvjerenju, ne sadržaj nego činjenica da se pokušava ovdje napraviti da to ne potpiše patrijarh koji ima sjedište u Beogradu i to je ono što mene strašno pogađa u cijeloj ovoj priči. Mi smo imali, zbog osjetljivosti ove teme, jedan dogovor koji traje već dvije godine i nikako da se realizuje, a to je da sve tri vjerske zajednice, shvatajući specifičnost Vatikana kao države, mi smo išli na to da prvo Vatikan bude i da baš on bude povod preko koga bi se dovelo sve drugo i cijelo vrijeme, kao čovjek, u kontinuitetu sam iza toga stajao. I zaista stajao do kraja. I ne želim da neko više bude zainteresovan za Sporazum od Vatikana, pogotovo, ne, ne znam, da ne govorim sad, moj prethodnik, maltene on je kao za sporazum, a ja kao nisam. Nije istina. Jesam i ja, ali jesam i za to da se postigne sporazum sa svim ostalim vjerskim zajednicama. I da one sve budu na, vi znate koliko je to osjetljivo pitanje. Ako ikome ne trebam govoriti o osjetljivosti tog pitanja, onda ne trebam ovom Domu naroda govoriti. Dakle, srpski poslanici nisu protiv ratifikacije Sporazuma sa Vatikanom, ali se plaše da ako sad ovo ratifikujemo, nikad više neće doći Sporazum sa Srpskom pravoslavnom crkvom, a to mi sebi, i Islamskom vjerskom zajednicom, a mi to sebi ne bismo mogli nikada dozvoliti. Frustracije pojedinih članova Predsjedništa su njihov problem. Ali oni nemaju pravo kao političke ličnosti da prave ambijent negativan u ovoj zemlji na nečemu što je moglo biti izuzetno pozitivno. Izuzetno pozitivno. I budući da ima nekoliko stvari, prvo, komisija nije informisana. Inače, da je komisija bila informisana, ja mislim da se nisu ispunili uslovi da ovo bude obavezna tačka, i drugo, u članu 62. Poslovnika stoji precizno jasno da u slučaju da nema predlagača, ja ne vidim nikoga iz, ne, ne iz Predsjedništva, nije Predsjedništvo, nego, ovaj, Ministarstvo inostranih poslova, nema nikoga, a Poslovnik omogućava da se skine s dnevnog reda, ako hoćemo kada nema, predlažem, kada nema predlagača, predlažem da skinemo jer mi nemamo namjeru da ovo blokiramo, da zaustavimo, da oborimo. Naša je samo želja da i Sporazum sa Srpskom pravoslavnom crkvom koji je Savjet ministara završio, sve se završilo, identičan sporazum praktično sa Vatikanom osim u dijelu koji se odnosi na državne stvari, da ne prođe. I uopšte ne želim od toga da pravimo drugačiju varijantu. Dakle, ispunjen je uslov da se može skinuti s dnevnog reda.
Hvala lijepa, gospodine Ivaniću. 9
Jer mislim da je to bolje, da je to bolje da skinemo s
Već se ponavljate, čuli smo to. Hvala lijepo. Ja mislim da to mogu i s ovog mjesta, da ne ustajem za govornicu. Predložiću domu izlaz iz ove situacije. Prvo, mišljenja sam da bi se u skladu s Poslovnikom mogle prihvatiti dopune dnevnog reda s prijedlogom točke 22. i točke 23. kako je to predložila gospođa Majkić. Točka 22. glasi – Razmatranje Tromjesečnog financijskog izvješća Kancelarije ili Ureda za reviziju institucija BiH za 2007. godinu. Točka 23. glasi – Razmatranje Informacije o održanom sastanku sa predstavnicima Svjetske banke. Ja vas sad molim, dakle, predlažem da prihvatimo ove dopune dnevnog reda. Molim da se izjasnimo o ovim točkama dnevnog reda za danas. Tko je za? Konstatiram da smo jednoglasno prihvatili dopunu dnevnog reda kako sam to pročitao i kako je to predložila gospođa Majkić. Dalje, budući je točka 12. za koju je došao prijedlog da se ona skine s dnevnog reda. To je davanje suglasnosti za ratificiranje Osnovnog ugovora između BiH i Svete Stolice i Dodatnog protokola na Osnovni ugovor. I budući je to točka dnevnog reda koja je obvezna točka dnevnog reda po Poslovniku našega doma, jer u članku 58. piše – Utvrđivanje dnevnog reda, pod jedan kaže: 1) Kolegij uvrštava u dnevni red prijedloge zakona i izvještaje komisija i svaku drugu točku koja je obvezna u skladu s ovim Poslovnikom. A u stavku 2. kaže ovako: Obvezna točka je ona koja je prošla proceduru u skladu s Poslovnikom ili ako to jednoglasnom odlukom traži Komisija Doma. Kod nas je prisutno i jedno i drugo i obveznu točku dnevnog reda mi objektivno ne možemo skinuti s dnevnog reda. Ali predlažem izlaz iz ove situacije. Dakle, da ona ostane kao posljednja točka, dakle, ide na kraj, samo malo, mi ćemo sad prerasporediti ove točke dnevnog reda i nećemo se danas, iz razloga da ne dovodimo u situaciju, dakle, i ugrožavamo ovaj sporazum, o njemu izjašnjavati. Ali nećemo ni smatrati da smo završili sjednicu, 6. sjednicu Doma naroda. Nastavak sjednice je kupljeno vrijeme da se ovo izdogovara, ovo vrlo složeno, značajno političko pitanje u Predsjedništvu, koje je raspravljalo, dakle, o Ugovoru između BiH i Srpske pravoslavne crkve. Ako je riječi i o identičnom tekstu kakav imamo pred sobom između BiH i Vatikana da se otklone ovi problemi. Ovdje je riječ između države i države, 10 tamo je riječ između države i, dakle, vjerske zajednice, Srpske pravoslavne crkve i, dakle, slijedi nam još jedan takav, a to je Islamska vjerska zajednica. Neka Predsjedništvo nađe rješenje da izađemo iz ovog problema, kako ne bismo doveli u pitanje, dakle, obveznu točku dnevnog reda ugovor između dvije države koji je prošao kompletnu proceduru i došao do Doma naroda kao posljednje instance koja treba dati suglasnost i Predsjedništvo to treba ratificirati. Da ne bismo doveli u pitanje opet i ratifikaciju ovog međudržavnog akta u tom istom Predsjedništvu koje treba otkačiti i ovo prethodno pitanje. Ja vas molim da prihvatimo dnevni red. Dakle o njemu se i ne izjašnjavamo. Ali da prihvatimo da je on redefiniran, da je ova točka 12. koja je u redefiniranom dnevnom redu sada posljednja točka, kad ćemo prije izjašnjavanja o ovoj točki, ovaj, stati, zaustaviti rad 6. sjednice i nastavak imati nakon postignutog dogovora u Predsjedništvu. Molim vas, je li ovo prihvatljivo za ovaj dom?
Mogu li ja još jednu rečenicu?
Ja bih zaključio svoj rad, ostali smo jako dugo.
Imam potrebu.
Izvolite, Mladene, ako imate potrebu.
Ja sam citirao član 62. Poslovnika – U slučaju odsustva predlagača, pitanja o kome se raspravlja na sjednici Doma, Dom može da odluči da raspravu prekine, odgodi ili vodi i bez prisustva predlagača. Mi moramo se opredijeliti za jednu od tri varijante, mi nemamo predlagača, ja čak mislim da nemamo predlagača ni iz Ministarstva odbrane. Ja ne znam, ma ne, pa, pa, ljudi, to je odnos prema Domu.
Hvala lijepa, gospodine Ivaniću. To je bio
Ali onda da se izjasnimo, ako ćemo voditi bez, nemam ništa protiv. Al' onda mi pristajemo da vodimo raspravu bez predlagača.
11 Molim vas lijepo. Mladene, hvala lijepa. Dakle, to je bio i poslovnički temelj za ovaj prijedlog koji sam vam ja dao. Ne da skinemo s dnevnog reda obveznu točku jer na to nemamo pravo po Poslovniku, da je stavimo posljednju, nema ni ovlaštenog predlagatelja, dakle, odložićemo raspravu i prekinućemo sjednicu i nastavićemo raspravu nakon što dobijemo, dakle, sve relevantne informacije od predlagatelja ovoga međunarodnog pravnog akta. Molim vas da se izjasnimo, dakle, o ovom mom prijedlogu. Tko je za ovakav prijedlog? Tko je za ovaj prijedlog, molim vas? Hvala. Dakle, 10 za i 1 suzdržan. Utvrdili smo, dakle, dnevni red s dvije dodatne točke i točku 12. ćemo razmatrati kao posljednju i prije otvaranja rasprave o toj točki prekinućemo današnji rad, smatraćemo nezavršenom, dakle, ovu 6. sjednicu i nastavićemo je kako smo se i dogovorili nakon što se očituje o tome i Predsjedništvo u odnosu na temu o kojoj smo dogovorili. Prelazimo, dakle, na prvu točku dnevnoga reda, prva točka dnevnoga reda je: Ad. 1. Odgovori na izaslanička pitanja i izaslanička pitanja Dostavljena u pisanom obliku. Odgovori na izaslanička pitanja su došli samo gospodinu Joviću, budući njega ovdje nema, ne možemo ga pitati da li je zadovoljan s, samo su došli gospodinu Joviću, nećemo ga pitati. Pitaćemo ga na sljedećoj sjednici da li je zadovoljan. Ali vas pitam, ima li novih pitanja? Ja imam ovdje samo jedno dostavljeno u pisanom obliku od gospodina Rajića. Gospodine Rajiću, izvolite. Pa ćete Vi doći na red, a napišite svoje pitanje.
Hvala, gospodine predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege.
Poštovaćemo Poslovnik, može, hvala lijepa. Izvolite, gospodine Rajiću, ispričavam se.
Moje zastupničko pitanje sa kratkim uvodom usmjereno je prema Vijeću ministara BiH. Poznato je da slijedi preseljenje Vijeća ministara i drugih Institucija BiH u obnovljenu zgradu u susjedstvu ovog Parlamenta. Neke informacije govore da se vrše intenzivni prijemi svih kategorija uposlenika za potrebe onih koji će biti smješteni u toj zgradi. Postoji sumnja da se prijem ne vrši u skladu s propisima i da ne osigurava primjerenu nacionalnu strukturu u ukupnom broju novoprimljenih. 12 Radi toga, moje pitanje Vijeću ministara glasi: 1. Po kojem općem aktu se vrši prijem uposlenika? 2. Tko vrši prijem? 3. Kako je osigurana javnost postupka i dostupnost pod istim uvjetima svim zainteresiranim? 4. Koliko je novoprimljenih u 2007. godini? 5. Kakva je nacionalna struktura novoprimljenih? 6. Kakva je nacionalna struktura ukupno uposlenih u Glavnom Tajništvu Vijeća ministara? Hvala lijepa.
Hvala lijepa, gospodine Rajiću. Gospođa Majkić, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ja nisam neodgovorna osoba da ne znam, ovaj, da treba predati, ali običaj je bio, to nosim nasljeđe iz Predstavničkog doma, da uglavnom se pročita, pa onda se predaje, evo, ja uistinu nikako da zaboravim
Članak 145. našeg Poslovnika, dobro je da se podsjetimo
Eto, naviku koju nosim krivicom svojom. Dakle, ja još uvijek čekam odgovor na moje delegatsko pitanje i uvijek me strah da će se ponoviti ista priča da će se delegatska pitanja ponavljati i skupljati, a da ćemo odgovore dobijati jedva ili u naznakama. Međutim, i pored toga ja bih zamolila da se vodi evidencija kada su delegatska pitanja, jer mi ne postavljamo ova pitanja samo radi pitanja nego želimo da utičemo ili da mijenjamo stvari ukoliko odgovor koji dobijemo ne zadovoljava naše zahtjeve. U tom smislu, ja želim da vam postavim pitanje koje glasi: Izvještaj o reviziji institucija BiH za 2005. godinu, koji je sačinila Kancelarija za reviziju, utvrđeno je da kod jednog broja budžetskih korisnika nije rješeno pitanje imenovanja rukovodstva. Bilo da su mandati istekli, bilo da nije dosljedno poštovana procedura prilikom imenovanja. Molim Savjet ministara da mi odgovori: Kada će organizovati jedinstvenu evidenciju svih mandata koji bi pored ostalog sadržavali vrijeme imenovanja i isteka mandata funkcionera u institucijama BiH? 13 To bi omogućilo da se ne samo na vrijeme pokrene procedura novih imenovanja nego izbjegna praksa tehničkih mandata, vršioca dužnosti i drugih privremenih rješenja koja ne doprinose efikasnom radu institucija BiH. Hvala.
Hvala lijepa, gospođo Majkić, primjedbu koju ste dali da niste dobili odgovore ide na obraz i na dušu onih, onima koje ste pitali. Gospodin Šaraba ima dva pitanja, izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući, ali prije nego što postavim pitanje, dao bih jednu kratku napomenu. Naime, ja sam na 2. sjednici Doma postavio delegatsko pitanje, to je bilo 30.03. i još uvijek nisam dobio odgovor čime je došlo do kršenja člana 147. ovoga Poslovnika i ja, evo, upućujem još jedan apel u pravcu nadležnih institucija kojima sam uputio ovo pitanje da proslijede odgovor koji je tražen. Dva kratka pitanja, oba idu prema Ministarstvu inostranih poslova BiH, prvo pitanje glasi: 1. Da li Ministranstvo inostranih poslova ima informacije da li će i kada granični prelaz na Ivanici dobiti status probnog prelaza? Granični prelaz Ivanica spada u red izuzetno frekventnih prelaza u ovom ljetnom periodu i tokom cijele godine s obzirom na blizinu Dubrovnika, te je njegov značaj za ovaj dio BiH i RS izuzetno veliki. Republika Hrvatska i dalje ovaj prelaz tretira kao putnički mada je bilo najava u više navrata da će on biti pretvoren u robni prelaz što bi u privrednom i životnom smislu veoma puno značilo za ovaj kraj. I drugo pitanje, isto tako Ministarstvu inostranih poslova: 2. Da li je i šta Ministarstvo inostranih poslova potpisalo na Regionalnoj konferenciji u Neumu 27. i 28. aprila u vez korištenja prirodnih resursa ovog dijela BiH i RS? U Neumu je 27. i 28. aprila organizovana Regionalna konferencija posvećena saradnji na tromeđi BiH, Crne Gore i Hrvatske. Prema najavama, na skupu je trebalo da se ministri inostranih poslova ove tri zemlje usaglase o načinu upravljanja prirodnim resursima na ovom području. Budući da je između ostaloga i voda jedan od značajnih, ako ne i najznačajnijih prirodnih resursa ovoga područja, očekivao samo da će Ministarstvo inostranih poslova obavijestiti Parlamentarnu skupštinu o ovome skupu na kome bi pojedine komisije, a to je moje mišljenje, itekako imale potrebe da učestvuju. Kako se to nije desilo, a na medijima su bila veoma uopštena i štura saopštenja, postavljam navedeno pitanje u uvjerenju da će se u 14 narednom periodu na ovakvim konferencijama pojaviti kao učesnici i poslanici Parlamentarne skupštine. Hvala vam.
Hvala lijepa, gospodine Šaraba. Ima li još pitanja? Dakle, zaključujemo s pitanjima, mi čekamo odgovor na vaše pitanje koje ste uputili Vijeću ministara i Predsjedništvu. Preći ćemo sada na 2. točku dnevnog reda, to je: Ad. 2. Usvajanje Zapisnika 5. sjednice Doma naroda Otvaram raspravu. Tko želi riječ? Stavljam na izjašnjavanje Zapisnik 5. sjednice. Tko je za? Konstatiram da smo jednoglasno prihvatili Zapisnik 5. sjednice. Idemo na točku 3. Ad. 3. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o službi u Oružanim snagama BiH, to je prvo čitanje
15 Pošto je gospodin Tihić, a evo i gospodin Šaraba, ovaj, iz Komisije za odbranu, ja sam mislila da će neki od njih dvojice nešto reći. Ovaj, ovaj Izvještaj o Prijedlogu zakona, izmjeni Zakona o službi u Oružanim snagama BiH je predlagač Savjet ministara, u sebi sadrži, dakle, i amandman i, znači, predlaže i principe i amandman. Ja predlažem da ga po tom osnovu i razmatramo. Znači, o čemu se radi, ovo je jedan mali zakon koji ima jednu rečenicu samo i vezana je za, u slučaju potrebe službe, ministar Odbrane može oficirima, podoficirima i vojnicima produžiti trajanje službe nakon godina života predviđenih u stavu 1., tačka a., b. i c. ovog člana. Dakle, niko ne bi trebao nešto protiv tog principa da uradi, jedino što je amandman tretirao obavezu da se kontrolni organ kao, koji je Parlament, obavijesti jednom godišnje ko su ti kojima je to produženo. Dakle, jednostavan zakon i ja sad mislim da nema razloga da ga skidamo.
Hvala lijepa. Vrlo razložno i ja mislim da nema smisla da ga skidamo, dakle, ovdje je predlagatelj nama Zastupnički dom, to je prošlo na Zastupničkom domu, dakle, to je predlagatelj. Zaboravimo sve u ranijoj proceduri, tko su bili sudionici u procesu, tko je predložio, tko je raspravljao kao nadležan itd., mi imamo tu i Zajedničko povjerenstvo, ali taj Zakon je prošao Zastupnički dom i Zastupnički dom je taj koji je nama posalo to u Dom naroda u odlučivanje. A ovaj mislim da bi bilo primjereno danas obaviti. Molim? Bilo bi primjereno obaviti raspravu i u prvom i u drugom čitanju i okončati proceduru oko ovog zakona. Izvolite.
Hvala predsjedavajući, samo da vidimo da li govorimo istu stvar? Ovo je predlagač Vijeće ministara prema starom Poslovniku, jer je prijedlog došao 12.09.2006. godine i pošto nije urađen u prošlom sazivu došao je nama naknadno. Imamo stav i naše komisije, Ustavnopravne i Zajedničke komisije za Odbranu i bezbjednost. Dakle, to je, nije, ovaj, Predstavnički dom predlagač. Znači, imamo Zajedničku komisiju oba doma koja je donijela tu odluku i Ustavnopravna našeg Doma i idemo prema starom Poslovniku i o prinicipima i o amandmanu u jednom čitanju.
Hvala lijepa, dakle, o toj dodatnoj, a ja bih tome još dometnuo, dakle, Zajedničko povjerenstvo oba doma je jednoglasno utvrdilo ovaj prijedlog koji mi sad imamo na klupi. Dakle, predlažem da obavimo prvo čitanje, da obavimo i drugo čitanje i da okončamo proceduru oko ovog Zakona da može ići na objavu. 16 Molim da se izjasnimo o ovom mom prijedlogu. Dakle, idemo u prvo čitanje. Otvaram raspravu u prvom čitanju. Izvolite. Zaključujem raspravu, stavljam na izjašnjavanje Zakon u prvom čitanju. Tko je za? Konstatiram da smo jednoglasno prihvatili Prijedlog zakona u prvom čitanju. Predlažem da otvorimo raspravu i u drugom čitanju. Tko je za? Konstatiram da smo jednoglasno prihvatili i u drugom čitanju. Otvaram raspravu, amandmana nije bilo. Tko želi riječ? Zaključujem, ispričavam se. Izvolite, gospodine Ljubičiću.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, kolege poslanici, uvaženi gosti. Ja imam samo mali jedan komentar. Normalno imam svoj stav o ovome i pridružiću se kolegama kod usvajanja ovog zakona. Zašto sam se javio? Javio sam se iz jednog razloga vezano za ove prethodne diskusije u okviru ove prethodne tačke i dogovora oko dnevnog reda. Mislim da je nedopustivo i ovo što je gospodin Ivanić govorio o prisustvu kolega, odnosno gospode iz ministarstava. Ja bih predložio da ovdje ide jedan naš stav, primjedba Doma naroda prema svim ministarstvima u okviru komentara i diskusije gospodina Ivanića da se ta gospoda obaveže, jednostavno da su obavezni, moraju poštovati Poslovnik, da su obavezni da prisustvuju tačkama dnevnog reda kao predlagači. Jednostavno da i tu gospodu iz nadležnih ministarstava dovedemo u poziciju da poštuju odluke, Poslovnik i da poštuju ovaj dom. Suština je samo u tome. Hvala vam.
Apsolutno podupirem, to piše i u našem Poslovniku. Mi možemo dodatno donijeti jedan dodatni zaključak, ponovno apelirati da su svi predlagatelji, dakle, bez obzira da li je to Vijeće minsitara ili netko drugi, dužni biti na sjednici kad dom raspravlja o obveznim točkama dnevnog reda. Mislim, dakle, mi suprotno možemo postupiti, da ćemo skidati to s dnevnog reda sve dok ne dođe relevantna osoba koja će sudjelovati u radu, dakle, kad odlučujemo o toj točki dnevnog reda. Molim da se u ovom smislu, dakle, neka ovo bude i zaključak koji ćemo odaslati nakon ove sjednice, dakle Vijeću ministara u prvom redu jer je Vijeće ministara 95%, ovaj, slučajeva predlagač, predlagatelj zakona. 17 Dakle, čuli smo ovu primjedbu, prihvatili smo je. Ima li još netko potrebu u drugom čitanju nešto reći o ovom prijedlogu zakona? Zaključujem raspravu. Stavljam na izjašnjavanje prijedlog ovog zakona u drugom čitanju. Tko je za? Konstatiram da smo jednoglasno prihvatili, da smo jednoglasno prihvatili ovaj zakon. On je u identičnom tekstu kako je prihvatio i Zastupnički dom, prema tome neka idu pripreme za objavu ovog akta. Izvješće pod četiri Ad. 4. Izvješće Predsjedništva BiH o donesenim odlukama o pomilovanju za 2006. godinu Izvješće je dostavilo Predsjedništvo BiH, kao i izvješće nadležnog povjerenstva koje ste dobili mogu biti, dakle, materijalom za raspravu. Zastupnički dom je ovo primio k znanju. Otvaram raspravu. Tko želi riječ? Na Zastupničkom domu. Gospodin Šaraba.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege. Moram da iznesem svoj lični stav da ne mogu da prihvatim prijedlog ove odluke o pomilovanju koju je usvojilo Predsjedništvo i kao izvještaj uputilo u Parlamentarnu skupštinu. Razlog je sljedeći. Smatram da bi bilo korektno da su sve institucije koje su učestvovale u pripremanju prijedloga imale potpuno usaglašen stav i da je Predsjedništvo na kraju, kao zadnja istanca u lancu koja donosi odluku, prihvatilo usaglašen stav svih institucija koje su učestvovale u davanju i prikupljanju mišljenja. Budući da se to nije desilo, da je jedan broj institucija imao drugačije mišljenje, a Predsjedništvo na kraju donijelo drugu odluku u odnosu na to mišljenje, ja ovaj izvještaj koji je dat ne mogu podržati i smatram da ga ne treba usvojiti. Toliko i hvala, gospodine predsjedavajući.
Hvala lijepa. Čuli smo mišljenje gospodina Šarabe. Ja moram samo podsjetiti, ovdje nemamo predsjedatelja Ustavnopravnog povjerenstva koji je službeno odsutan ali sam dužan obavijestiti dom, ili podsjetiti, ili, ovaj, da pogledamo točku tri da je Ustavnopravno povjerenstvo primilo k znanju obavještenje o donesenim odlukama o pomilovanju i predlaže domu da isto tako navedeno obavještenje primi k znanju zajedno s ovim mišljenjem. 18 Ja bih jako volio kad bismo poštovali stajališta naših stalnih tijela. Tko želi dalje riječ? Gospođa Majkić, izvolite. Dama ima prednost, izvolite.
Pa znate kako je, kad čovjek pogleda u izvještaj mogao bi svašta da kaže da mu nedostaje, ali ako hoće da bude dobronamjeran, tražila sam ono što ima pa da, da mi bude to odluka zbog koje bih nešto prihvatila ili odbila. Vidjela sam da je Ministarstvo pravde formiralo komisiju. Dakle, u skladu sa ovlaštenjima koja proizilaze iz Zakona o pomilovanju, da je odlukom od 19. januara 2006., formiralo Komisiju za pomilovanje. Komisija se formira radi efikasnosti postupka i ja bih, ovaj, mislim da bi to bilo neka mjera koja bi meni bila dovoljna da je više ljudi posmatralo ovu stvar, da to nije završeno kao malopređašnje priče o tri čovjeka koja su mogla postupati ovako ili onako. Komisija je, kako vidim, vrlo revnosno radila. Održali su 8 sjednica, sadržala je sve molbe, stavila na sto jedan, o jednom broju predložila da se usvoji, drugi dio da se odbije. Vidim da je i Predsjedništvo bavilo se tim u prošlom sazivu, o tome će vjerovatno gospodin Tihić govoriti, ali i u novom sazivu. Dakle, imamo odluke dva saziva Predsjedništva. Nije veliki broj ljudi, kako sam vidjela da je Predsjedništvo ukupno 34 molbe razmotrilo i u 8 slučajeva je prihvatilo molbu, zahtjev. Dakle, nije veliki broj ljudi. Kada sam gledala koliki su to, koliko je to pomilovanje – vremenski, uglavnom je to nekoliko mjeseci i mislim da jedan ili dva slučaja do godinu dana. I ovo bi bilo dobro da postoji, da je neko došao da nam malo progovori o ovome. Mi nemamo, imamo mišljenje suda koji praktično, po pravilu je rekao da se molba za pomilovanje ne uvažava i zbog toga je na kraju i Predsjedništvo donijelo ovakvu odluku. Ja bih voljela, ako postoji neka informacija više koja ne može biti, koja nije sadržana u ovom materijalu, očekujem da će gospodin Tihić moći nešto više da kaže, da bismo mogli komotno da podignemo ruku i da prihvatimo, odnosno primimo k znanju ovaj izvještaj.
Hvala lijepa, gospođo Majkić. Gospodin Tihić, izvolite.
Dame i gospodo. Ja opet na neki način osjećam se tu prozvan jer sam učestvovao u dijelu, ovaj, aktivnosti koje se danas razmatraju kao član Predsjedništva i mogu vam reći da smo mi na Predsjedništvu dosta bili kritični kada su bila u pitanju pomilovanja. Čak je bilo slučajeva, ovaj, da smo išli i ispod onoga gdje smo dobijali prijedloge Ministarstva pravde da damo pomilovanje, npr. ovaj jedan slučaj o kojem se najviše priča – trgovina opojnim drogama. Mi smo imali takvih četiri ili pet slučajeva, samo jedan je djelimično uvažen na prijedlog Ministarstva pravde, odnosno komisije i po preporuci kazneno popravnog doma. Oni su predložili tu, uzmimo 8 mjeseci da se da pomilovanje, mi smo rekli da bude 4 19 mjeseca, znate i tu smo se dugo oko toga. Vidjeli ste od 30 i ne znam četiri, pet pomilovanja samo u 8 slučajeva dato pomilovanje. Ali šta je ovdje bitno, ovaj, i to je sve kada se saberu pomilovanja, negdje godinu i po izađe da smo mi dali svih tih pomilovanja u tom mandatnom periodu. Ali šta je bitno ovdje kada se razgovara o pomilovanju? Jedni su kriteriji za pomilovanje, jedni su kriteriji za osudu. Ovo je milost. U svakoj državi postoji ta institucija. I u BiH postoji i za davanje pomilovanja vrijedi više određenih humanitarnih, socijalnih, ovaj, razlozi, a kada se donosi presuda suda onda važe neki drugi kriteriji, težina djela, ne znam ti, upornost, isključivost, kažnjivost itd., način izvršenja. Ovdje je nešto, ovdje je sasvim, ovaj, nešto drugo i mislim da, kada je Zastupnički dom i, ne znam ti, uopće kada se vodi rasprava o ovoj instituciji pomilovanja, ne uvažava se ova činjenica da pomilovanje jeste akt milosti. I tada se vodi računa o socijalnoj situaciji, koliko ta osoba, kakva je socijalna situacija, koliko ima djece, od čega žive, vodi se računa o tome šta kaže kazneno popravna ustanova, da li se ta osoba popravila, da li je postignuta svrha kažnjavanja itd. I Predsjedništvo u tom smislu, ovaj, je uvijek vodilo računa i svoje odluke donosilo spram prijedloga suda, zatim kazneno popravne ustanove i Ministarstva pravde. Nikada Predsjedništvo nije donijelo odluku drugačiju u odnosu na ono što je predloženo kada su u pitanju ove odluke o pomilovanju. Ja mislim da, vjerovatno, pošto je to prvi puta u BiH da Predsjedništvo daje pomilovanje, treba i tu sigurno nekog vremena da se stvori jedna praksa, da se, ovaj, i ta mjera, taj akt milosti, da se postave određeni kriteriji, da imamo, možda, malo više, ovaj, razrađeno i da javnost bude, možda, bolje informisana o svim tim razlozima zašto se daje pomilovanje, znate, a ne samo da se izdvoji jedan slučaj i jednostrano razmatra. Normalno ja sada, meni je nezgodno da predlažem da se usvoji ovaj izvještaj komisije, ali eto, po meni je logično da se to primi k znanju bez ikakvoga posebnoga tretmana, izvještaja, ovako kako je to, ovaj, rečeno. Znači, uvijek vodeći računa da tu mi ponašamo se, Predsjedništvo se ponaša kao čovjek, kao ljudi, znaš, gledate s jedne druge, ljudske strane, a ovaj ja sam isto tako bio i sudija, bio sam i tužilac i tad si u sasvim drugoj poziciji, tad drugačije rezonuješ. Ovdje gledaš jednu ljudsku stranu, gledate one humanitarne, socijalne, porodične prilike, zdravstvene prilike ljudi i spram toga donosite odluku. Ovdje vidite da nije bilo, da je bilo veoma malo pomilovanja, znate, ovaj, 20% je molbi maltene uvaženo i uvijek se radilo po prijedlozima i mišljenjima institucija koje pripremaju ove odluke. Hvala.
Hvala lijepa, gospodine Tihiću. Želi još netko riječ? Gospodin Vidović, izvolite.
20 Hvala lijepa. Poštovani gospodine predsjedatelju, kolegice i kolege zastupnici. Ja sam član Ustavnopravnog povjerenstva i na sjednici na kojoj se raspravljalo o ovom pitanju nisam nazočio jer sam bio službeno odsutan, ali ono što bih kazao na toj sjednici, evo, želim danas ovdje na domu da kažem. Dakle, materijal po ovom pitanju koji smo mi dobili, a po pitanju rada Predsjedništva, bih, evo, kao i zastupnik, jel' i kao član povjerenstva, prihvatio na način na koji je to i uradilo Ustavnopravno povjerenstvo. Dakle, uvažavajući obrazloženje gospodina Tihića i ono što je obrazloženo i ovdje i što je pripremano za sjednicu Ustavnopravnog povjerenstva ja, dakle, kao zastupnik, mogu prihvatiti, i u tom smislu, danas, ovo izvješće, na identičan način bi trebalo primiti k znanju, ne ulazeći u detalje, a o novim razmišljanjima i novim prijedlozima u idućoj godini, naravno, možda je sad vrijeme da razgovaramo o ovome što je gospodin Šaraba govorio. Prema tome, dakle, za mene je prihvatljivo i upravo zaključak, ovakav kako je Ustavnopravno povjerenstvo i predložilo, mislim da može biti i na ovom domu. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Gospodin Šaraba želi, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, samo jedno kratko obrazloženje. Uvažavajući zaista razloge koje je naveo gospodin Tihić, moram da kažem jednu principijelnu stvar, znači. Ukoliko je već traženo mišljenje onda je meni sasvim logično da se to mišljenje poštuje do kraja. Znači, ako postoji zahtjev prema sudu da da svoje mišljenje i svoj stav i ako sud da negativan stav, onda smatram da ga treba uvažiti. Znači, ali nemam ništa protiv što je Predsjedništvo donijelo ovakvu odluku, samo iznosim principijelan stav. A principijelan stav je da ako nešto tražiš onda to treba ispoštovati do kraja. Hvala vam.
Hvala lijepa. Ulazimo već i u polemike. Izvolite, gospodine Tihić.
Ja se izvinjavam, ali evo ovako ne želim stvarno da polemišem, ali kod donošenja odluke traže se tri mišljenja, znate mišljenje suda, mišljenje kazneno popravne ustanove i mišljenje Ministarstva pravde znate. I nekada se ta tri mišljenja ne podudaraju u tome.
Hvala lijepa. Je li sada sve jasno? Želi još netko riječ? Zaključujem raspravu. Dakle, predlažem da se ne izjašnjavamo o ovom izvješću, neka to, dakle, nakon sve ove rasprave i svega što smo čuli, čini mi se da prevladava, ovaj, većina da to primimo k znanju. Tako predlaže, uostalom, i naše Ustavnopravno povjerenstvo. 21 Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda, to je Ad. 5. Godišnje izvješće Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća BiH To ste izvješće primili i primili ste izvješće Ustavnopravnog povjerenstva. Zastupnički dom je usvojio ovo izvješće. Javlja li se netko za riječ? Gospodin Šaraba, izvolite.
Dakle, gospodine predsjedavajući, uvažene kolege. Ovaj izvještaj koji smo dobili i koji je razmatran na Ustavnopravnoj komisiji je veoma obiman i veoma značajan i mislim da ima neke poruke koje ja moram da prokomentarišem ovdje. Poći ću od strane 125. Naime, iz ovoga izvještaja je sasvim jasno da svi naši osnovni i opštinski sudovi imaju jedan veoma veliki problem a taj problem zove se komunalni predmeti, komunalni predmeti. To su predmeti male vrijednosti i u prošloj godini od ukupnog broja predmeta koji su bili u tim našim osnovnim i opštinskim sudovima je 48%. Znači, ogroman broj predmeta koji sudovima predstavljaju veoma veliki teret i veoma veliki problem i mislim da je u ovome zaključku koji se nalazi na strani 125., prema nama, prema Parlamentarnoj skupštini poslat jedan zahtjev ili jedan apel da se napravi puna saradnja između institucija BiH, od zakonodavne do izvršne vlasti, kako bi se ovaj problem pokušao prevazići. Ja u tom smislu zaista i diskutujem i smatram da, možda, današnja sjednica našeg doma treba da bude jedan prvi korak ili da treba da načinimo prvi korak u tom pravcu kako da se ovo pitanje, bar što se tiče zakonodavne vlasti, počne rješavati u pravcu da se otklone one barijere koje postoje u sudovima, a koje se, možda, tiču zakonodavne vlasti. To je prvo pitanje. I drugo pitanje je jedno zaista subjektivno pitanje. Ne mogu da ne postavim pitanje odgovornosti onih sudija u predmetima gdje su osumnjičeni proveli više mjeseci u zatvorima, a cio postupak je na kraju završen njihovom oslobađajućom presudom. To smatram potpuno nedopustivim da se ovo pitanje dešava i da ovi ljudi, koji su vodili te postupke, na kraju prođu bez ikakve odgovornosti. Toliko i hvala vam.
Hvala lijepa, gospodine Šaraba. Želi još netko riječ? Ja bih samo, ovaj, upozorio da se pažljivo pročita i izvješće našeg povjerenstva koje u točki 3. upravo sugerira ovo što ste Vi predložili. Istodobno, ovaj, to je u 3 točke, povjerenstvo sugerira da primimo ovo izvješće, da prihvatimo kako je to uradio i Zastupnički dom, da ga primimo k znanju. 22 Gospodin Rančić, izvolite.
... uz prijedlog zaključaka od naše komisije, evo i kolege Šarabe koji je govorio o ovim komunalnim predmetima neću puno diskutovati. Ono što bih predložio jeste da Visoko sudsko i tužilačko vijeće zajedno sa sudovima poduzme dodatne aktivnosti na aktiviranju i provođenju procesa medijacije u BiH, a da se to ne završava samo na pilot projektima u Sarajevu i u Banja Luci. Dakle, imamo pozitivne propise, imamo institucionalno uspostavljeno oko obuke i Udruženja medijatora, dakle, po mojim saznanjima popriličan broj ljudi je prošao tu obuku, stekao ta zvanja, registrovao se. Ako imamo propise vezano za rješavanje određene vrste sporova putem medijacije, ako imamo uslove za to, mislim da bi trebalo da oni se primijene i u drugim sudovima, a ne samo na prostoru Sarajeva i Banja Luke, kao pilot projekat. Dakle, da to bude i u Tuzli, i u Bihaću, i na prostoru i drugih i kantonalnih i okružnih sudova. Hvala.
Hvala lijepa. Vrlo zanimljiv prijedlog. Dakle, mislim da tu Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće može potaknuti, dakle, nakon rasprave u ovom domu i nakon zaključka kojeg možemo donijeti, dodatno uz zaključke koje predlaže Ustavnopravno povjerenstvo, da se maksimalno involvira, dakle, u ovaj problem sa sudovima koji su pretrpani raznim predmetima koji mogu, u skladu sa Zakonom o medijaciji, biti predmetom sporazuma, dakle, medijatora i stranaka u sporu kako bi se ti sudovi rasteretili. Mislim to je vrlo, vrlo kvalitetan, dakle, prijedlog zaključka. Apsolutno ga podupirem. Želi još netko riječ? Možemo li prihvatiti, dakle, izvješće, dakle, Ustavnopravnog povjerenstva sa prijedlogom ovog zaključka kojeg sam ja, ovaj, na određen način, ovaj, formulirao nakon prijedloga gospodina Rančića. Tko je za? Konstatiram da smo prihvatili i stajalište Ustavnopravnog povjerenstva i prijedlog gospodina Rančića na način kako ga je i on predložio i ja pokušao redifinirati – formulirati. Prelazimo na točku šest dnevnog reda, to je Ad. 6. Izvješće o poslovanju Ureda za reviziju institucija BiH za 2006. godinu Dobili ste to izvješće. Evo izvješće o poslovanju Ureda, izvješće povjerenstva. Povjerenstvo, vidjeli ste, je donijelo određene zaključke čije usvajanje, dakle, predlaže domu. Zastupnički je dom prihvatio to izvješće, ako ste svi pročitali. Ne znam da li ima potrebe, gospođo Majkić? Ja bih otvorio raspravu o ovom izvješću. Tko želi riječ? 23 Gospođa Majkić, izvolite.
E hvala lijepa. Dakle, Predstavnički dom je usvojio Izvještaj o poslovanju Kancelarije za reviziju institucija BiH za 2006. godinu i kao što vidite i nadležna komisija, dakle Komisija za finansije i budžet našeg doma je takođe usvojila taj dokument. Ali ovdje, molim kolege da se koncentrišemo na ove prijedloge komisije koji su se dogodili u okviru rasprave o Izvještaju i poslovanju Kancelarije za reviziju jer su to jednoglasni zaključci koji se tiču člana 6. Zakona o reviziji institucija BiH. Posebno ovaj dio koji se odnosi na tačku 2. da Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH obavezuje Komisiju za finansije i budžet da, u skladu sa Zakonom o reviziji, u saradnji sa Komisijom za finansije i budžet Predstavničkog doma, formira komisiju koja će imenovati nezavisnu revizionu kuću radi revizije godišnjih finansijskih izvještaja Kancelarije za reviziju institucija BiH. Podsjećam vas da je Zakon o reviziji donesen 2006. godine, da je dovoljno vremena prošlo, da je dovoljno vremena prošlo da se izvrši revizija izvještaja koji radi Kancelarija za reviziju od strane nezavisne revizorske kuće. Da bi se to izvršilo potrebno je da se formira zajednička komisija oba doma i da ona odradi taj dio posla. Dakle, skrećem na tu i jednu potkomisiju koja će pregledati, izvršiti pregled završnih izvještaja Kancelarije za reviziju, odnosno da se obrati pažnja, posebno negativne i one s rezervom, jer dosadašnja komunkacija između Kancelarije za reviziju i Parlamenta kao kontrolnog mehanizma nije bila na zadovoljavajući način. Tako ovdje se, svih ovih 5 prijedloga koje je Komisija za finansije i budžet predložila, tiču se povećanja kapaciteta komisije Doma naroda za budžet i finansije i predlažem domu da izvještaj usvoji ovako kako ga je komisija koncipirala i predložila. Hvala.
Hvala lijepa, gospođo Majkić. Želi li još netko riječ? Priključuje nam se u rad i predsjednik Ustavnopravnog povjerenstva, gospodin Ivo Miro Jović, dobro došli. Želi još netko riječ? Zaključujem raspravu. Stavljam na izjašnjavanje, dakle Izvješće povjerenstva u cijelosti s točkama od 1 do 5. Tko je za? Konstatiram da smo jednoglasno prihvatili Izvješće o poslovanju Ureda za reviziju institucija s predloženim zaključcima u izvješću nadležnog povjerenstva. Prelazimo na točku sedam Ad. 7. Izvješće Ad hoc povjerenstva o ispitivanju opravdanosti podnesenih prigovora na utvrđenu rang listu za izbor glavnog revizora i zamjenika glavnog revizora u Uredu za reviziju institucija BiH 24 Kao što znate, Dom naroda je na svojoj 5. sjednici imenovao gospođu Almu Čolu, gospodina Ivu Miru Jovića i gospođu Dušanku Majkić u Ad hoc povjerenstvo za ispitivanje opravdanosti podnesenih prigovora na utvrđenu rang listu za izbor glavnog revizora i zamjenika glavnog revizora. Jednako tako učinio je to i Zastupnički dom. Imenovao je gospodina Halida Genjca, gospodina Vinka Zorića i gospodina Slavka Jovičića u ovo povjerenstvo. Povjerenstvo je sačinilo izvješće. Predlaže domu donošenje odluke o poništavanju javnog natječaja za izbor glavnog revizora i zamjenika glavnog revizora, te da se imenuje novo povjerenstvo za izbor glavnog revizora i zamjenika glavnog revizora Ureda za reviziju institucija BiH. Izvješće ste primili, potpisala ga je predsjedateljica Ad hoc povjerenstva, gospođa Dušanka Majkić. Ja otvaram raspravu. Izvolite, gospođo Majkić.
Prvo, moram da kažem da mi je izuzetno drago što je gospodin Ivo Miro Jović došao. Osjećala sam se veoma usamljeno, s obzirom da sam bila član ove Ad hoc komisije, a da nikad nisam imala teži zadatak, a da ne bih bila subjektivna drago mi je da je gospodin Jović došao da može da potvrdi ili demantuje ovo što ću ja reći. Nikada, ja mislim, Parlamentarna skupština nije bila u goroj poziciji da se bavi dokazivanjem da li je neko korektno odradio svoj posao, a vjerujte nisam mogla da povjerujem da ljudi mogu toliko olako shvatiti svoj zadatak pa da se mogu poigrati, ne samo sa ovako jednom ozbiljnom institucijom, nego da se mogu poigrati sa sudbinom zemlje, ako mogu bodovati ili ne bodovati ono što je trebalo uraditi. Još jedna važna stvar, kao impresija prije nego što kažem.
Ispričavam se, izvolite.
Dakle, ovaj, ja bih voljela da to čujem zato što je, delikatna je stvar, pa je bitno da svi čujemo to. Dakle, ispred Predstavničkog doma u komisiji su bili gospodin Halid Genjac, koji je bio i predsjedavajući ove komisije za izbor u prošlom sazivu, dakle, Vinko Zorić i Slavko Jovičić. Gospodin Vinko Zorić i Halid Genjac su institucionalna memorija, oni su, dakle, trebali da objasne Ad hoc komisiji šta je to bilo i kako se ovo sve dogodilo. Kriteriji koje je komisija uvela su bili takvi da je bilo teško imati jedinstven stav jer su ljudi to subjektivno ocjenjivali. Pa recimo, uslov revizioni izvještaj koji je izbačen iz zakona, njega je komisija naknadno uvela. Spustili su prve ljude revizije na nivo računovođa, što oni svakako nisu, to su menadžeri. Zato je komisija ocijenila u nekoliko, u ovih 5 grupa, 5 25 tačaka gdje su, u čemu su, ustvari, problemi, zašto mi nismo mogli da uradimo ono što nam je ovaj dom dao kao zadatak, a dom nam je dao zadatak da ispita opravdanost podnesenih prigovora na utvrđenu rang listu za izbor generalnog revizora i zamjenika generalnog revizora, te da, ukoliko utvrdi da je bilo povreda postupaka, u tom dijelu izvrši ispravke i podnese domu novu rang listu. Mogu vam reći da je bilo neosnovano dodavanja plus 6 bodova do odbijanja bodova bez ikakvog osnova. Mogu vam reći da je bilo precrtavanja, nejasnog, ja znam da čovjek može da pogriješi, ali da tu svoju grešku ne parafira ja to ne mogu da shvatim. Ljudi su dobili papir koji su nosili kući. Ja pretpostavljam da se i poslije nekih poziva i ne znam čega sve, da je neko onda došao i precrtao prvi utisak o kandidatu. Zamislite sa 5 na 1. Kada su bili kriteriji, kada su u pitanju kriteriji kao što je poznavanje jezika, zamislite kriterij koji se može proizvoljno dokazivati, pa jedan od kandidata kaže na intervjuu – ja govorim pasivno jezik, a onda poslije u žalbi kaže – pa nije ja govorim aktivno, ne treba vam dokaz pa ja mogu reći šta hoću. Dakle, strašna jedna neozbiljnost i jedna nedoslijednost, možda su to preteške riječi koje ja govorim na ovom mjestu, ali ja zaista nisam mogla vjerovati da bi se od strane poslanika i delegata iz bivšeg saziva Parlamentarne skupštine mogao dogoditi ovakav pristup radu jedne ozbiljne komisije. Šta je trebala ova komisija da radi? Išli smo žalbama, dakle, bile su 3 žalbe. Išli smo redom. Analizirali stavku po stavku i rekla sam ovdje, rekli smo vam ovdje da je bilo ... bodovanja kandidata za izbor generalnog revizora i njegovih zamjenika po utvrđenim kriterijima za bodovanje iz odluke. Dakle, odluka je podrazumijevala – 0.5 bodova puta broj godina, zamislite neko napiše - čovjek ima 4 godine, on neće da 5 puta 4 da je to 2 boda nego napiše 1,5. A mislim hoće da .... da vidim kako, na šta je to ličilo. Različito bodovanje kao posljedica različitog tumačenja pojedinih kriterija. Zamislite pitanje da je neko radio u javnim finansijama i sad se dokazuje, jedan od kandidata je rekao pa ja sam bio pomoćnik komandanta u jedinici i bavio sam se finansijama u jedinici, pa šta ja znam šta je moglo u jedinici, kakve je finansije to javne radio. Pogrešan unos bodova po pojedinim kriterijumima u obrazac za bodovanje i konačnu bodovnu listu. Pa zamislite vi na jednom mjestu napišete jednu stvar i sad drugi broj prebacite u onu završnu listu gdje treba da se vidi ukupan broj bodova. Neobrazloženo i nepotpisano ispravljanje bodova po pojedinim kriterijumima, obrascima za pojedine kandidate što je ostalo kao evidentan trag iznesenih primedbi i mi, bilo šta da uradimo, otvaramo proces jedan utuživanja i beskonačnosti po ovom predmetu. Dakle, na kraju smo konstatovali jedan dio, dakle, komisija konstatovala da je jedan broj prigovora kandidata opravdan, jedan dio je neopravdan, a o nekim prigovorima Ad hoc komisija se nije mogla izjasniti s obzirom da pojedini kriteriji za bodovanje nisu bili nedovoljno precizni. Još nešto, ti dodatni kriteriji su uneseni, doneseni naknadno, zamislite kriterije koje nisu znali članovi, odnosno kandidati koji su se javili na konkurs, oni nisu znali sve kriterije koje će morati ispuniti. Dakle, bili su neki opšti i posebni, a naknadno se komisija odlučila da doda još neke, e to nisu ljudi znali u momentu kad su se kandidovali. Dakle, pitanje, ko bi se sve javio na konkurs da je bilo to sve napisano. 26 Još je nešto činjenica pošto zakon kaže. Nemojte, gospodine Tihiću, moram, niste prisustvovali u svom životu ovakvoj situaciji, sigurno to niste.
Vjerujemo da ste naporno radili, samo Vi nastavite. Izvolite.
U zakonu piše da kandidati mogu biti ekonomske i pravne struke. Apsolutno nisu imali šanse kandidati pravne struke jer dodatnim kriterijumima isključeni su iz svega toga i samo su to ekonomisti mogli biti. I rekla sam ovaj koji je najznačajniji, koji smo isključili iz zakona, polemike su se tolike vodili u prošlom sazivu na ovom zakonu, da kriteriji propisuju posjedovanje revizorskog certifikata kao da će čovjek ići u reviziju po institucijama BiH. Dakle, voljela bih da nisam morala biti učesnik ovoga, da nisam kao da sam kao čovjek bila pošteđena da se ovakve stvari u Parlamentu mogu dešavati i zato ja, a da vam kažem cijela komisija, dakle, ovo je jednoglasan zaključak da komisija smatra vodeći računa da znamo apsolutno, ja sam i većina članova Komisije za finansije i budžet, šta znači reviziona institucija. Ali kako reče gospodin jedan iz SIGME koja je cijelo vrijeme prisutna bila i u toku izrade zakona i prati cijeli rad revizije, vi imate mogućnost samo da izaberete između dva zla. A loše postupiti, otvoriti proces za sljedeće godine suđenja i procesuiranja ovog slučaja je možda najgori, tako da je za to ovako odluku predložila. Evo, ja molim gospodina Ivu Miru Jovića, on ima sigurno i svoj stav, dakle, tu se apsolutno nismo razlikovali kao članovi komisije. Hvala vam.
Hvala lijepa. Jedino ako ima gospodin Jović reći nešto novo, dakle, sve smo čuli, Izvješće primili, Izvješće pročitali, argumenti pred nama, ali ako želite baš nešto reći, izvolite. IVO
Pa ja bih pokušao malo popraviti sliku, ton je dobar ali slika nije. Ja vas lijepo pozdravljam, zahvaljujem poštovane kolege što uvažavate jer iz Brisela sam jučer u 5 pošao kolima i evo uspio sam doći, u Zenici se presvuk'o. Ovaj, mene je, za razliku od kolegice, radovalo da budem u ovom povjerenstu. Jer mislim da je ovo napokon ispravljena jedna nepravda i krivnja prošlog saziva Parlamenta. Mi smo u Predsjedništvu, ovdje je gospodin Tihić, u dva, tri navrata sugerirali Parlamentu da se drži zakona i, zamislite, Parlament je donosio odluke koje nisu bile sukladno zakonu i rezultat ovoga normalno da mora biti ovako negativan. Zato sa svim zapisom koji je iznijela kolegica ja sam suglasan, ali, evo, mor'o sam reći ovaj dio, dovedeni u tu poziciju, mislim 27 kad je u pitanju precrtavanje možemo o svojim kolegama vrlo ružnu sliku ostaviti, poglavito kod novinara, to nije tako. To je u radnom materijalu, treba naglasiti, znači, to je radni materijal u zvaničnim dokumentima nema nigdje crte. Znači radni materijal je sve kolege u povjerenstu ono što su uradile ostavili su kao materijal dokazni za rad, tako su ostavili i svoje crtanke i normalno u tim crtankama je to tako, a oni su izdiktirali oficijelnu listu i ona je točna i nije dirano u nj. Drugo što bih ja ovdje želio reći, u onom što je naglasila kolegica, a to je kriterij kojeg je sačinilo to povjerenstvo. Nije bilo, na neki način, u dovoljnoj mjeri u mogućnosti temeljem tih kriterija ni uraditi takav posao. A poglavito mi onda dovedeni u poziciju ako imate, ja ću se izraziti jednim ovaj slikovitim izričajem, kovanicom, umjetnički dojam, pristupio kandidat i on je dobio ocjene od čovjeka koji ispred njeg sjedi, ja ne mogu ulaziti u to zašto je čovjek dao 2 ili 4, jer je temeljem razgovora, u taj bodovni sustav se i ne dira i onda smo zato najviše se odlučili da se prijedlog da na ovo. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Nikome neće biti uskraćena riječ, a pogotovo presjedateljici ovog povjerenstva.
Vi ste sigurno dobili, gospodine Filipoviću, i ostali zamjenici jedno pismo koje je došlo juče koje je naslovljeno na predsjedavajuće oba doma i potpredsjedavajuće oba doma, poslao ga je Švedski Državni ured za reviziju i u potpisu se osoba koja je menadžer projekta, zove se Arijana Anderson, ona piše Parlamentu, dakle, menadžer projekta obraća se Parlamentarnoj skupštini i počinje pismo sa - Poštovani gospodine Belkiću, i ako dole kopija, dakle, gospodin Belkić ne predsjedava na oba doma
Oni misle da samo Belkić ... parlamentu, ajmo dalje.
Molim vas, ako je ovo jedno novo iskustvo, ovo jedno novo iskustvo koje imamo u BiH, dakle Paralamentarna skupština ostvaruje svoju redovnu komunikaciju preko određenih tijela i poznato je to da ili OHR ili neko zastupa i ne samo interese pojedinačno nego i određenih institucija koje se javljaju na instituciju OHR-a i da svako može da putem određenih institucija komunicira sa Parlamentarnom skupštinom. Ali mislim da se u bliskom parlamentarnom životu ne može naći situacija ovakva da šefovi projektnih timova, dakle šefovi projektnih timova koji su prisutni u BiH obraćaju se direktno Parlamentarnoj skupštini. Zamislite vi šta će se dogoditi poslije odlaska OHR-a kada svi šefovi projektnih timova krenu prema Parlamentu i zašto bilo bi logično da se Švedski ured, odnosno 28 menadžer ovog projekta javio onda kada su se problemi s konkursom pojavili. On se javlja neposredno nakon završetka ili pred završetak rada Ad hoc komisije. Ja to shvatam prvenstveno kao atak na Parlament, dakle, pokušaj da se tu nešto predupredi, odnosno sam rad komisije. Ja vas molim da sačuvamo dignitet ovog doma i da samo u kontekstu o kojem sam govorila raspravljamo uopšte o ovom slučaju ne obraćajući pažnju na sve one koji su nas maltretirali da bismo donijeli ovakvu ili onakvu odluku. Hvala vam.
Hvala lijepa. Gospodin Ljubičić traži riječ. Moraćemo završiti ovu sjednicu do 12:30, po mogućnosti, bilo bi jako uljudno zbog obveza koje predstoje, petak je danas.
Pokušaću da budem kratak. Gospodine predsjedavajući, gospodo predsjedavajući uvažena gospodo. Slušajući gospođu Dušanku, smatr'o sam za potrebno da dam samo opet jedan mali komentar, možda sam ga mogao dati u okviru prethodne tačke koju smo već usvojili. Želim samo da napomenem da, evo, sve nas na jedan određen način podsjetim, ne samo nas ovdje nego i druge na koje se sve ovo odnosi. Primena, odnosno, bolje rečeno, postojanje i primena zakona u ovoj oblasti, ozbiljnost rada komisije, odnosno, ne komisije nego Kancelarije za reviziju, nalazi Kancelarije za reviziju, odnos institucija koje su predmet revizije prema nalazima, odnos drugih institucija koje imaju obavezu da prate ove nalaze preduzimaju određene mjere na osnovu, znači, tih nalaza, odnos Parlamenta prema nalazima Komisija za reviziju, moramo biti svjesni da su sigurno predmet posmatranja određenih institucija Međunarodne zajednice kako se sve to provodi u ovoj državi. I mislim da je to predmet posmatranja institucija Međunarodne zajednice u okviru kompletnog procesa u kome se nalazi BiH i sve ovo što treba da uradimo i što naša obaveza jeste. Ovo sam rekao samo da jednostavno sav ovaj rad moramo uozbiljiti i moramo biti svjesni ozbiljnosti, postojanja rada ove Kancelarije za reviziju i odnosa svih onih na koje se ovi nalazi odnose u ovoj državi.
Hvala lijepa. Želi li još netko riječ? Zaključujem raspravu o ovoj točki dnevnog reda. Dakle, ovaj akt je upućen od strane Švedskog Veleposlanstva u Parlament, ovog trenutka je akt koji je naslovljen i na moju malenkost meni uručen, jer ga nije dobio ni tajnik Tajništva, netko je nešto pobrkao, ali to nije odlučujuća činjenica, ovaj, što smo mi to tek sad primili, ali će tajnik voditi računa da akti koji dolaze adresirani na određena imena dođu pravodobno, ovaj, prije razmatranja te točke dnevnog reda ako se odnosi na određenu točku dnevnog reda. 29 Dakle, Izvješće smo dobili, obrazloženja smo dobili, stječem dojam da bi bilo mudro nakon svega ovoga što smo čuli prihvatiti jednoglasno doneseno, dakle, usvojeno Izvješće od strane Zajedničkog Ad hoc povjerenstva oba doma i prihvatiti Odluku koju nam oni sugeriraju na temelju činjenica koje su nam naveli u šest točaka ovoga Izvješća. Da se, dakle, poništi ovaj javni natječaj i da se, dakle, formira novo povjerenstvo za raspisivanje novog natječaja, to podrazumijeva istodobno, ako prihvatimo ovo, a čini mi se da smo tu suglasni da imenujemo i tri člana ovoga Doma u to povjerenstvo. Možda bi bilo dobro, s obzirom da ste ušli u materiju, ako prihvaćate da to bude isto povjerenstvo koje je ovo istražilo i ovako utvrdilo ovaj, dakle, ja bih išao jednim redom. Stavio bih na izjašnjavanje, dakle, da se prihvati Izvješće zajedničkog Ad hoc povjerenstva u cijelosti. Tko je za to? Hvala lijepa. Time smo, dakle, naložili raspisivanje Javnog natječaja. I istodobno predlažem da se u Povjerenstvo u ime Doma naroda predlože: gospođa Alma Čolo, gospođa Dušanka Majkić i gospodin Ivo Miro Jović, jer su već svladali gradivo. Tko je za? Konstatiram da smo jednoglasno, dakle, izabrali i dio Povjerenstva zajedničkoga iz ovoga Doma. Želim vam uspješan, naporan rad. Točka 8. je: Ad. 8. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o vojnom grantu između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Turske i Provedbenog protokola koji se odnosi na financijsku potporu između Ministarstva obrane BiH i Glavnog Stožera Republike Turske Izvješće ste primili, Zastupnički dom je dao suglasnost za ratifikaciju. Otvaram raspravu. Tko je za? Zaključujem raspravu. Tko je za to da se dadne suglasnost za ratificiranje. Tko je za? Konstatiram da smo dali suglasnost za ratificiranje akta pod točkom 8. Točka 9. je: 30 Ad. 9. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između BiH i Sjevernoatlantske ugovorne organizacije (NATO-a) o sigurnosti informacija
Vjerovatno ste primijetili, ovo malo vas manje interesira pa i niste. U ovom Sporazumu nema povezanih srednjojadranskih luka sa ovom mrežom velikih mogućnosti. Radi se o Splitu, radi se o Zadru i o Šibenku. Ja ne govorim to radi Splita, Šibenika i Zadra, ovaj, ja to govorim radi privrede sjeverozapadne Bosne i tih luka preko kojih smo mi i uvozili i izvozili, nema niti spojenih tih luka nekim drugim koridorom kao što je, recimo, 31 Lička pruga. Dakle, to je potpuno van svega ovoga što po meni nije realno. Imamo spojenu Rijeku, tamo na Zagrebu imamo spojene Ploče, je li, ovako kako imamo, a ovaj dio je ostao prazan, a on je za nas veoma važan. Inače vam moram reći da je tom prugom, to je ta pruga, dakle, unska pruga o njoj govorim, je bila jedna od naopterećenijih pruga u bivšoj državi. Dnevno je tom prugom znalo prolaziti preko 80 vozova. Ovo se da provjeriti. Ja ne opstruiram, dakle, predlažem da mi Sporazum ratificiramo, kako unutra imamo mogućnosti pokretati izmjene i dopune, predlažem da usvojimo jedan zaključak i obavežemo ministarstvo nadležno da pokrene izmjenu ovog sporazuma, dakle da ga obavežemo da ispita, identificira, ne znam ni ja, definira potrebu za uspostavom ovog koridora, dakle, preko Bihaća, .. novog, i pokrene izmjenu ovog sporazuma koji danas ratificiramo radi uvrštavanja i unske pruge u mrežu visokih mogućnosti Jugoistočne Evrope, odnosno spojile sve do jadranske luke pomenutom mrežom, pored ostalog i radi budućeg kvalitetnog servisiranja potreba privrede Sjeverozapadne Bosne. Dakle, ja predlažem ... ratificiramo ovaj sporazum, dakle, čim ga, glasajmo, da usvojimo i ovaj zaključak, da obavežemo ministarstvo da ovo uradi.
Hvala lijepa, gospodine Ibrahimpašiću. Vi nam dostavite ovaj prijedlog zaključka u pisanom obliku. Mislim da nije ništa sporno da se inicira, dakle, dopuna ovog sporazuma ali nakon što on bude ratificiran, ta je mogućnost uvijek otvorena. Mi sad kad bismo bilo što dirali i mijenjali, to bi bilo neprimjereno jer je to prošlo jedno, to je tako, ja sam to tako i razumio, ovaj, ali napravite prijedlog zaključka kojeg ćemo mi praktično, evo, prihvaćamo kao inicijativu, uputiti prema mjerodavnim tijelima. Ja stavljam na izjašnjavanje, dakle, da mi damo suglasnost za ratificiranje, dakle, Sporazuma u ovom obliku. Tko je za? Konstatiram da smo jednoglasno prihvatili, uz ovaj prijedlog zaključka kojeg će dostaviti, a kojeg smo čuli, dakle, koji će dostaviti i definirati u pisanom obliku gospodin Ibrahimpašić. Hvala lijepa. Prelazimo na točku 12. To je, sadašnja točka 13. to je, Ad.12 Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vijeća ministara Srbije i Crne Gore o vraćanju i prihvaćanju osoba koje ne ispunjavaju, ili više ne ispunjavaju uvjete za ulazak ili boravak na teritoriju druge države 32 Točku 12. prebacujemo kao poslednju točku današnjeg dnevnog reda. Dakle, iz dnevnog reda točku 12. a sadašnja točka 12. je točka 13. i tako to prenumeriramo do kraja dnevnog reda. Izvješće ste dobili od povjerenstva, Zastupnički dom je dao suglasnost za ratificiranje ovog akta. Otvaram raspravu. Tko je za to da dadnemo suglasnost za ratificiranje ovog akta? Konstatiram da smo jednoglasno podržali ratificiranje ovog akta pod točkom, novom točkom 12. Nova točka 13. je Ad.13. Davanje suglasnosti za ratificiranje Konvencije za objedinjavanje određenih propisa u međunarodnom zračnom prijevozu
Gospodine predsjedavajući, poštovane kolege, ja u potpunosti razumijem našu poziciju koja postoji kod ovih sporazuma. Znači, mi smo ovde da se kod ovih sporazuma samo slikamo, da kažemo da smo nešto usvojili, a da na kraju nismo ništa uradili. Nemamo mogućnosti da utičemo, izuzev na ovakav način. Mi smo na komisiji postigli, znači, ovaj jedan zaključak, znači, članovi komisije su odlučili da predlože Domu naroda davanje saglasnosti uz ovaj potpuno jasan uslov, znači da se iz teksta ovoga sporazuma izbaci ovaj paraf koji je potpuno nepotreban. Znači, naše je mišljenje da je, odnosno moje je mišljenje da je on potpuno nepotreban jer se na ovakav način daje međunarodni legitimitet u postupku zaključivanja međunarodnih ugovora institucijama vlasti sa Kosova na mala vrata, što je za mene potpuno neprihvatljivo i smatram da je ovaj zaključak potpuno na mjestu i da ga treba proslijediti na ovakav način kao što je to definisano na komisiji. Toliko i hvala vam.
Hvala lijepa. Ovaj uvjet ja potpuno razumijem. Međutim, mene su učili bar tako, dakle, da nije uobičajeno, dakle, nije dopušteno mijenjati zarez, a ne riječi ili sadržaj, ovaj, pogotovo potpisnika. No, želi li još netko riječ? Želi riječ ovlašteni predlagatelj. Ja se ispričavam što ne znam vaše ime, ali Vi ćete se predstaviti za govornicom.
34 Hvala lijepa, gospodine predsjedavajući, uvaženi delegati zastupnici. Ja sam Sabrija Šerifović, pomoćnik ministra za međunarodne trgovinske odnose u Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa. Želio bih prvo da vam kažem da je ovaj sporazum pregovaran i zaključen potpuno u skladu sa procedurom predviđenom Zakonom o zaključivanju i rješavanju međunarodnih sporazuma. Ovdje je riječ, dakle, ne o potpisu sporazuma, nego o parafu. Ugovorne strane, to se vidi svugdje su ULMIK i Vijeće ministara, a predstavnik privremene Vlade, kako li se zove, Kosova je prarafirao sporazum uz potpis ULMIK-a. Ja ću vam pročitati dio internog memoranduma ULMIK-a zbog čega smo mi na neki način morali prihvatiti taj uslov da pored potpisa bude paraf. Ja ću vam citirati taj dio internog memoranduma. – Rezolucija Vijeća sigurnosti UN broj 1244, iz '99. godine, daje mandat ULMIK-u da prenese administrativne odgovornosti na privremene institucije samouprave na Kosovu uz nadgledanje i podršku njihovoj konsolidaciji, kao institucija samouprave. U skladu sa ovim mandatom, proglašen je ustavni okvir za privremenu samoupravu na Kosovu koji osigurava da privremene institucije samouprave na Kosovu mogu postići i finalizirati, ali ne i zaključiti sporazum na polju međunarodne vanjske saradnje. Ovlaštenja da zaključi sporazum sa državama, međunarodnim organizacijama su rezervisana izričito za specijalno predstavnike generalnog sekretara UN-a koji takve aktivnosti koordinira sa privremenim institucijama samouprave na Kosovu. U skladu sa navedenim, procedura koja vodi zaključivanju Ugovora o slobodnoj trgovini sa BiH zahtijeva da se održi konsultacija između privremenih institucija samouprave na Kosovu i ULMIK-a prije nego što je nacrt ugovora finaliziran. Evo samo još jedna rečenica. Nadalje, u skladu sa procedurom, uspostavljenom od proglašenja ustavnog okvira i uspostave privremenih institucija samouprave na Kosovu, Nacrt ugovora o slobodnoj trgovini mora biti parafiran ili posvjedočen od strane ministra ili ovlaštenog zvaničnika nadležnog tijela unutar privremenih institucija samouprave na Kosovu, kada ugovor bude zaključivan. Ja bih, mislim da je, da vam nije potrebno dodatno objašnjenje, hvala vam lijepa.
Hvala i Vama, gospodine Šerifoviću. Vjerujem da su sad stvari malo jasnije. Tko želi dalje riječ? Zaključujem raspravu. Stavljem na izjašnjavanje, dakle da akt, da se dadne suglasnost za ratificiranje Privremenog ugovora o slobodnoj trgovini između Vijeća ministara BiH i Misije privremene uprave UN na Kosovu. Tko je, dakle to bi bio bezuvjetan, dakle bezuvjetna suglasnost za ratificiranje. Tko je za to da se dadne suglasnost za ratificiranje? 35 Samo malo, konstatiraćemo da je data suglasnost za ratificiranje ovog akta. Imamo jedan glas protiv. Suzdržanih? Nema. Dakle, s 1 glasom protiv data je suglasnost za ratificiranje ovoga akta. Nova točka 16. je Ad.16. Imenovanje triju izaslanika iz Doma naroda u Međuresornu radnu skupinu za pripremu teksta prijedloga zakona o izmjenama i dopunama zakona Izbornoga zakona BiH, Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti BiH i Zakona o financiranju političkih stranaka U Međuresornu radnu skupinu za pripremu teksta Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona, Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti i Zakona o financiranju političkih stranaka i Zastupničkog doma, imenovani su Milorad Živković, dakle Kolegij, Niko Lozančić i Šefik Džaferović, nije Kolegij, jesu dvojica članova Kolegija i Šefik Džaferović, a u Međuresornu radnu skupinu Kolegij našeg doma predlaže da to budu Filipović, Ivanić i Alma Čolo iz reda bošnjačkog naroda. Ima li novih prijedloga? Može li se prihvatiti ovaj prijedlog? Tko je za? Konstatiram da smo jednoglasno prihvatili, dakle, sastav, Alma Čolo iz bošnjačkog naroda, iz hrvatskog Ilija Filipović i iz srpskog Mladen Ivanić. Točka 17. je Ad.17. Informacija o poduzetim aktivnostima s ciljem prevazilaženja problema u radu Ureda za razmatranje žalbi i eventualnih posljedica koje mogu nastati u radu Ureda za razmatranje žalbi primjenom pojedinih važećih propisa s prijedlogom zaključka
36 Dobili smo, kako je ovde nazvano to “informacija” o preduzetim aktivnostima u cilju prevazilaženja problema Ureda za razmatranje žalbi, koja je, trebalo je par puta da pročita čovjek pa da ustvari shvati kolika je dramatičnost ovog poziva u smislu: ljudi, pomozite, ovo sve propade. Ali, to se ne može shvatiti dok se ne sagledaju dve institucije. Jedna institucija, Agencija za javne nabavke, a druga je Kancelarija za razmatranje žalbi. Uskoro nam dolazi na razmatranje Revizioni izvještaj i imaćemo priliku da vidimo kako gotovo u svim revizionim izvještajima problem javnih nabavki je evidentan. Da bi se shvatilo samo kolika je ozbiljnost ovoga o čemu sad govorimo, želim da vam kažem da je u prošloj godini, ukupno, po različitim nivoima i za javne nabavke utrošeno preko milijardu maraka. Nije teško zaključiti da nesređeni odnosi u ovoj oblasti su izuzetna podloga za kriminal i korupciju i da, ako ikom u ovoj zemlji treba da bude stalo da se stanje u ove dve institucije popravi, to bi trebao da bude ovaj parlament. Komisija za finansije i budžet se je veoma ozbiljno pozabavila ovim problemom i ovo što ste dobili u formi izvještaja, sa zaključcima, predstavlja vrh ledenog brijega, a mi ćemo i dalje raditi sa ove dve institucije, sve dok nam se ne učini da smo učinili istinski pomak u njihovom radu. Zaključci koji su vam ovde definisani, oni otprilike podsjećaju koje su to osnovne aktivnosti kojima bi se trebalo baviti u narednom periodu i ovdje je nemoguće, bez obzira što imamo informaciju o Kancelariji za žalbe, nemoguće posmatrati samo tu instituciju, a da pri tom ne analiziramo i Agenciju za javne nabavke. U skladu sa zaključcima komisije u kome je izneseno da, praktično dogovoreno, bila su prisutna gospoda iz obe institucije na sjednici komisije, je da se razmatraju njihovi prijedlozi koje će oni dostaviti komisiji i da se napravi konkretan prijedlog mjera za prevazilaženje problema u radu Kancelarije za razmatranje žalbi. Dalje, da se obavezuje Agencija za javne nabavke i Kancelarija za razmatranje žalbi da, u roku od 7 dana od prijema ovih zaključaka, sačini analizu prijedloga izmjena Zakona i dopuna Zakona o javnim nabavkama koji je nama došao u proceduru. I, zamislite, dva ključna čovjeka te dvije institucije se ne slažu sa svim prijedlozima koji su tu izneseni, smatrajući da su neke značajne stvari ispuštene. Dalje, zadužuje se Savjet ministara da u skladu sa Zakonom o javnim nabavkama preduzme sve aktivnosti na popunjavanju radnih mjesta u Kancelariji za razmatranje žalbi. Mi smo u prošlom sazivu imenovali puni kapacitet ove institucije, dakle 6 ljudi, od toga 2 Bošnjaka, 2 Hrvata i 2 Srbina i, molim vas, od toga sada Kancelarija funkcioniše sa 4 osobe. Od toga, znači, 2 Bošnjaka, nedostaje po jedan Hrvat i po jedan predstavnik srpskog naroda. Ljudi su otišli zato što su nezadovoljni stanjem, odnosno nedonošenjem svih potrebnih odluka, da bi ove dve institucije mogle da rade. Smatrali smo da menadžment, bez obzira kakvo je stanje i neriješeno, dakle, svako ko je mogao da ne učini za ovu instituciju, on nije učinio. Zato je zatraženo od menadžmenta Kancelarije za razmatranje žalbi, da u roku od 7 dana od prijema ovog zaključka, sačini i 37 dostavi Domu informaciju o preduzetim aktivnostima na prevazilaženju problema u radu Kancelarije za žalbe. Trenutno, u ovoj kancelariji, više od 500 molbi čeka da bude riješeno. To znači da je blokirano više od 500 predmeta. To znači da ovi ljudi ne mogu otići na godišnje odmore jer moraju imati kvorum, a kvorum je 4, knap koliko njih ima, da ako odu ostaće cijeli posao oko ovoga nezavršen, a znamo šta znači višemjesečno prolongiranje postupka javnih nabavki. Zbog veoma ozbiljne i složene situacije, mislim da treba posebno prema Savjetu ministara, možda čak i tražiti zajednički sastanak i zadužiti ih da se stanje u Agenciji za javne nabavke i Kancelariji za razmatranje žalbi riješi u najkraćem roku. Eto, toliko.
Hvala lijepa, gospođo Majkić. Želi li još netko riječ? Ja predlažem da mi prihvatimo, da primimo ovu informaciju k znanju i da se izjasnimo o prijedlogu zaključaka koje smo dobili od strane povjerenstva i o kojima je govorila gospođa Majkić. Tko je za ovakav prijedlog, tko je za ovakav prijedlog? Informacija k znanju i zaključke smo prihvatili jednoglasno. Prelazimo na 18. novu točku dnevnog reda. To je, Ad.18. Prijedlog odluke o osnivanju i djelokrugu međuparlamentarnih skupina prijateljstva Parlamentarne skupštine BiH za bilateralnu suradnju s parlamentarnim tijelima drugih država Zastupnički dom je na svojoj 9. sjednici usvojio Odluku o osnivanju i djelokrugu ovih međuparlamentarnih skupina prijateljstva čiji su predlagatelji bili gospodin Beriz Belkić, gospodin Živković i gospodin Lozančić, dakle Kolegij. Ova odluka je dostavljena Domu naroda na usvajanje u identičnom tekstu. Kolegij je to temeljito pregledao, dakle pročitao i predlaže Domu da i mi to prihvatimo. Poslije toga bismo obavili razgovore, svi zastupnici bi imali pravo izjasniti se u kojim povjerenstvima, onim nabrojanim žele raditi. Stručne službe će to snimiti, dobićemo materijal, pa ćemo nakon toga raspravljati i o osobama koje će biti u ime Parlamentarne skupštine u tim povjerenstvima. Javlja li se tko za riječ? Zaključujem raspravu. Stavljam na izjašnjavanje Odluku. Tko je za? Konstatiram da smo jednoglasno prihvatili Prijedlog odluke kakav je i došao. Nova točka dnevnog reda 19. je 38 Ad.19. Prijedlog pravilnika o međunarodnim aktivnostima Parlamentarne skupštine BiH
Samo nekoliko informacija, kao bekgraund ovome do sada šta se dešavalo. Ja hoću da vas podsjetim da ovakve dokumente, inače, donosi Administrativna komisija, Zajednička administrativna komisija oba doma. Dakle, nije uobičajeno da ovakvi dokumenti idu na domove. Međutim, desilo se, jedan slučaj i zbog toga cijela ova procedura je poremećena. U prošlom sazivu jedan od poslanika Predstavničkog doma je zahtijevao da ovaj dokument ide na Predstavnički dom. I, Predstavnički dom na svojoj 84. sjednici je potvrdio dokument, ne usvaja se nego se potvrđuje. Čim je prošao proceduru na Predstavničkom domu, zahtijevalo se to isto na Domu naroda. Bez obzira i ako ste, i da smo imali komentara na njemu, i mislim da ima stvari koje bi se trebale promijeniti, u ovom momentu nema, Parlament nema mnoge stvari regulisane Poslovnikom i nama je potreban ovakav jedan dokument. I mislim da bi bilo dobro da ga usvojimo, a da ga, onda, poslije toga dobro pregledamo i da podnesemo u formi amandmana prema Administrativnoj komisiji, šta treba dodati ili promijeniti u ovom dokumentu, ali je veoma važno, jer na kraju primjedbe revizije i naš pozitivni izvještaj u zadnje dve godine je samo zbog toga što su mislili da je ovo još uvijek u proceduri, dakle, da imamo dokument. Eto, ja predlažem da ga usvojimo, a posle ako treba i da ga mijenjamo.
Hvala lijepa. Nema idealnog akta i svaki akt je podložan promjenama ako je to nužno. Hvala vam lijepa. Ja stavljam na izjašnjavanje ovaj akt. Tko je za? Konstatiram da smo jednoglasno prihvatili ovaj Pravilnik o međunarodnim aktivnostima Parlamentarne skupštine BiH. Prelazimo na točku 20., novu točku 20., to je, 39 Ad.20. Orijentacijski plan rada Doma naroda za razdoblje lipanj-prosinac 2007. godine Sukladno članku 54. Poslovnika, Kolegij Doma naroda utvrdio je orijentacijski radni plan Doma za jednogodišnje razdoblje. Iako se prema Poslovniku orijentacijski plan ne stavlja na dnevni red Doma, mi smo to učinili radi vašeg informiranja, a i radi informiranja javnosti. Dakle, nema tajnih dokumenata. On je podložan, dakle, komentarima javnosti, a svakako zastupnicima, zato smo ga i uvrstili u dnevni red. Predlažem, dakle, otvaram raspravu i predlažem da primimo k znanju. Mi se ne izjašnjavamo na Domu, ovaj, da prihvatimo, dakle, da primimo k znanju orijentacijski plan rada Doma. Tko želi riječ? Stavljam na izjašnjavanje Plan rada Doma za ovu godinu, kakav ste dobili u prijedlogu. Tko je za? Konstatiram da smo to jednoglasno prihvatili. Točka 21. nova i 22. koju je predložila gospođa Majkić, dakle Ad.21. Razmatranje tromjesečnog financijskog izvješća Ureda za reviziju institucija BiH za 2007.godinu
Samo da dodam revizioni izvještaj je korektan, onako kako je i do sada s te strane dolazilo, ali vas podsjećam samo na zaključak, a to je da se ta Komisija za finansije i budžet, predlaže Domu naroda, znači, da Komisija za finansije i budžet Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine i, znači, našeg doma, imenuju se tri člana u Komisiju za izbor nezavisne revizorske kuće za reviziju godišnjih finansijskih izvještaja i da je Komisija istovremeno predložila da se u tu komisiju imenuje Dušanka Majkić, Hazim Rančić i Božo Rajić. Dakle, to je nešto što bi trebalo da odradimo, znači da pokrenemo ovaj konkurs za izbor revizorske kuće.
Želi li još netko riječ? 40 Stavljam na izjašnjavanje prijedlog koji je dala gospođa Majkić. Konstatiram, da smo jednoglasno, dakle, prihvatili ovaj prijedlog, da su tu gospođa Dušanka, gospodin Hazim Rančić i gospodin Božo Rajić. Hvala lijepa. 22. nova točka dnevnog reda je Ad.22. Razmatranje Informacije o održanom sastanku s predstavnicima Svjetske banke Gospođa Majkić, izvolite, imate riječ.
Dakle, imali smo nedavno u posjeti Savjetu ministara izvršnog direktora Svjetske banke, gospodina Hermana Vifelsa(?) i on je održao sastanak sa jednim brojem poslanika i delegata Parlamentarne skupštine iz Komisija za finansije i budžet, Komisija za ekonomske reforme i razvoj i Zajedničkih komisija za evropske integracije. Gospodin Vifels(?) je došao da se obavijesti koje su to mogućnosti, odnosno koje su to želje koje BiH postavlja pred Svjetskom bankom u okviru dalje saradnje. Mi smo već u kontaktima sa različitim organizacijama koje su shvatile da do sada je pomoć nuđena različitim institucijama, ali gotovo u naznakama ili nedovoljna je bila pomoć koja je vršena prema Parlamentu BiH. Dobar primjer je bila Komisija za bezbjednost, odbrana i bezbijednost koju pomaže OSCE, ima tri svoja predstavnika u njoj i ta komisija se pokazala kao najbolja komisija, kao referentan primjer kako bi komisije trebalo da rade. Ja sam predložila i gospodinu, ja bih vas molila samo da me saslušate jer mi je veoma važna podrška od vas iz Kolegija, molim vas, da u cilju jačanja Parlamentarne skupštine, da se određene teme kandiduju u smislu jačanja kapaciteta ne samo radnih tijela nego i samih domova. Mogu vam reći da je to veoma dobro prihvaćeno i smatra se da ta reforma izgradnje institucija BiH, posebno kontrolne funkcije izvršne vlasti od strane Parlamenta, treba biti ojačana i da Parlamentarnoj skupštini treba pomoći. I onda smo se dogovorili da se uputi konkretan predlog u formi tema, koje bi to bile teme koje bi nama bile potrebne. Ja sam napravila jedan prijedlog koji sam iznijela na Komisiju za finansije i Komisija je kao što vidite u izvještaju podržala taj prijedlog, da ide kao sastavni, odnosno integralni materijal naših želja, to je, dakle, nema nikakve obaveze, nego naših želja Parlamenta prema Savjetu ministara koji ima obavezu da sad ovih dana pošalje taj dokument Svjetskoj banci. Ja mislim da u Parlamentarnoj skupštini treba nam još mnogo znanja, posebno nam treba znanja u ovim atraktivnijim komisijama koje su direktno povezane sa razvojem ekonomskog miljea u ovoj zemlji i da Komisija za finansije i budžet, s obzirom na njen veliki prostor djelovanja, od budžeta do revizionih izvještaja, do čega sve ne, možda treba najviše. 41 Ja sam vam ovde, u prilogu sam vam dostavila šta sadrži i koje su to stavke koje bi bile predmet saradnje sa Svjetskom bankom, odnosno eksperata koji bi dolazili na ovu temu i molim vas da ovaj materijal podržite jer ovo bi prvi put bilo da sam Parlament učini nešto za sebe. Do sada smo tražili uglavnom da te stvari radi izvršna vlast, da se sjeti Savjet ministara da nama nešto treba. Ja bih voljela da ove stvari možemo preokrenuti, pa da kandidovanje želja, šta to nama treba i naših potreba, da to radimo mi, a ne Savjet ministara. Dakle, ja nisam stvorila, i Komisija, nismo stvorili nikakvu obavezu, stvorili smo jedan prijedlog koji bi išao u sklopu integralnog materijala prema Svjetskoj banci i ukoliko njihovo mišljenje bude pozitivno, onda bi to bio predmet daljeg razgovora. Eto, samo toliko radi bolje informacije.
Hvala lijepa. Dakle, ovo je jedna inicijativa, jedna informacija o budućoj inicijativi. Otvaram raspravu. Tko želi riječ? Zaključujem raspravu. Stavljam na izjašnjavanje to i predlažem da prihvatimo ovu inicijativu i da u ovom pravcu, kako je to gospođa Majkić, ovaj, nadležno povjerenstvo, dakle, operacionalizira ove ideje koje smo čuli. Hvala lijepa. Tko je za? Konstatiram da smo jednoglasno prihvatili i ovu informaciju o održanom sastanku sa Svjetskom bankom. Mi ćemo sada, 23. točka dnevnog reda je trebala biti. Mi ćemo sad prekinuti rad, kako ne bismo doveli u pitanje davanje suglasnosti za ratificiranje međunarodnog pravnog akta između države BiH i države Vatikan. Nastavićemo rad ove 6. sjednice prije nego započne rad 7. sjednice, ovaj, a ovo vrijeme neka iskoriste gospoda iz Kluba Srba za dodatne razgovore sa Predsjedništvom BiH oko otklanjanja svih dilema koje oni imaju. Ali ćemo to imati kao obvezu, točku dnevnog reda, dakle nastavićemo to prije što budemo otvorili 7. sjednicu Doma naroda. Zaključujem, dakle, današnji rad. Nastavak je pred održavanje, na dan održavanja 7. sjednice. Hvala lijepa. Sjednica završila sa radom u 12:20 sati.