Sada ćemo načas zastati sa raspravom radi iznošenja stajališta u ime kluba. Pa će prvi u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovani zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Sud je utvrdio da mediji imaju osobito važnu ulogu u demokratskom društvu i istaknuo visok stupanj zaštite koji se pruža slobodi izražavanja. Suci mogu osobno biti kritizirani u okviru dopuštenih granica a kada djeluju u službenom svojstvu mogu biti predmet šire kritike od kritike kojoj se mogu izložiti obični građani. Sud je utvrdio da se predmetni članak odnosio na pitanja od javnog interesa te iako je sadržavao ozbiljne kritike, pretjerivanje i oštre metafore sud nije smatrao da je članak bio uvredljiv. Poštovane kolegice i kolege, ako ste mislili da je ovo odluka nekog od hrvatskih sudova u slučaju kada neki od hrvatskih sudaca od njih traži naknadu štete zbog toga što se o njemu pisalo u novinama, onda se grubo varate. Nažalost, ovo je dio izvješća kojeg je zastupnik RH pred Europskim sudom za ljudska prava dostavio Vladi RH ali i svim hrvatskim građanima kako bi nas upozorio na recentnu odluku u slučaju narodnog lista protiv RH gdje je RH naloženo da plati naknadu štete u iznosu od 5 tisuća eura zato što je jednom sucu dosuđena naknada štete protiv tog lista. I kao što znate, ne samo da taj sudac nije jedini nego je analiza pokazala da broj predmeta u kojima suci tuže medije u RH raste i da im u pravilu bivaju dosuđivane više naknade nego što su one koje se u takvim sličnim medijskim sporovima dosuđuju drugim građanima RH. Kao što vidimo, ovaj stav Europskog suda kojeg sam upravo pročitao na hrvatske suce ne utječe. A imali smo sada situaciju o kojoj danas možemo čitati u medijima da je jedan splitski sudac tražio i dobio naknadu štete jer je jedan političar prozvao političko tijelo, a htjeli mi priznati ili ne državno sudbeno vijeće jest političko tijelo korumpiranja. Dakle sudac, član državnog sudbenog vijeća dobio je naknadu štete zbog toga što je netko govorio o Državnom sudbenom vijeću u cjelini. Što znači da bi primjerice svatko od nas kada bi netko prozvao Hrvatski sabor lošim, korumpiranim, da ne zastupa valjane interese građana bi po toj praksi mogao tužiti tu osobu i dobiti naknadu štete. Što vam ja mogu na to reći? Potpuno neprihvatljivo. RH je demokratska država, jedna od najvažnijih odlika svake demokratske države je i sloboda govora. Slobodu govora i slobodu medija moramo čuvati. Moramo na nju paziti i moramo ju njegovati ako želimo da naše društvo ostane demokratsko. Međutim, društvo u kojima suci sami sebi na ovakav način dosuđuju naknadu štete, ne može biti demokratski. Takva praksa za RH nije dobra, takva praksa za građane RH nije dobra, a što je najgore takva praksa kao što smo vidjeli iz prakse Europskog suda za ljudska prava RH-u košta. Poštovane kolegice i kolege, meni je potpuno jasno da će mi netko prigovoriti da ovim svojim istupom govoreći o praksi sudova u određenim predmetima, narušavam trodiobu vlasti. Ali to nije tako. Trodioba vlasti mi ne može priječiti da ovdje u HS-u govorim o onome što mislim da je loše. A ova praksa, ponovit ću, gdje hrvatski sudovi hrvatskim sucima dosuđuju višu naknadu štete u medijskim sporovima, nego bilo kome drugome, je potpuno neprihvatljiva. I ako se takva praksa unatoč činjenici da zbog nje RH plaća naknadu štete u sporovima pred Europskim sudom za ljudska prava, neće mijenjati. Onda je poštovane kolegice i kolege na nama zastupnicima u HS-u i hrvatskoj Vladi da tu praksu promijenimo izmjenom zakona. Jer ovo što se događa naprosto nije dobro. A ironija je tim veća što se s jedne strane sloboda govora kak ti štiti na način da se one koji koristi govor mržnje gdje napadaju druge na rasnoj, vjerskoj ili bilo kakvoj osnovi, štiti, da se neki pozdravi koji su u komparativnoj praksi u drugim europskim zemljama kao što su Austrija ili Njemačka, zabranjeni u RH tolerira i govori da se radi o slobodi govora, a istovremeno tamo gdje bi se sloboda govora trebala štititi, a to je kada govorimo o nekom obnašatelju javne dužnosti da svoj posao ne radi dobro jer je to naše legitimno pravo, ona se narušava potpuno nakaradna. Poštovane kolegice i kolege, za sada o tome toliko. A ako se ova praksa niti nakon recentnih odluka Europskog suda za ljudska prava ne promijeni, mi ćemo iz kluba zastupnika SDP-a uputiti prijedlog zakona koji bi ju trebao promijeniti. Hvala vam.
Dobro jutro poštovane kolegice i kolege, nastavljamo sa radom. I kao i uvijek prvog dana u tjednu imamo prvo slobodnu raspravu po klubovima. Javilo se za sada 4 kluba. Prvi je na redu SDP i poštovani kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa kolegice i kolege. Evo, javili smo se za ovu stanku kako bi upozorili na nešto do sad neviđeno u RH a to je da, umjesto da se vladajuća stranka HDZ bavi time kako da ljudi ne odlaze iz Hrvatske, kako da se stvaraju nova radna mjesta, kako da se dižu neto plaće, oni u ovom trenutku prema informacijama koje ja imam na sav mogući način pomažu gradonačelniku grada Zagreba Milanu Bandiću da politički istrguje u Gradskoj skupštini i otavi njima mjesto predsjednika Gradske skupštine koje ima Andrija Mikulić. Znači ta jedna političko trgovačka simbioza koja je na dijelu i u Hrvatskom saboru se preselila i na Gradsku skupštinu. Sramotno je, sramotno je kolegice i kolege kako HDZ dozvoljava tu vrstu trgovine jer kao oni nemaju ništa s time, oni se ne prljaju, prlja svoje ručice gradonačelnik grada Zagreba, Milan Bandić, i na taj način trguje, kupuje politiku potporu u Gradskoj skupštini grada Zagreba. Mislimo da je apsolutno nužno za higijenu našeg društva, političkog prostora da pokažemo građanima zbog čega i kako treba zastupati njihove stavove, da se to ne mijenja, da nije javni novac i jedini interes jer kao što je rekao kolega Bačić u knjizi Martine Dalić da je u politici dozvoljeno sve, da nije dozvoljeno sve, da se ne može javnim novcem kupovati zastupnike i u Gradskoj skupštini grada Zagreba i na taj način izigravati volju građana grada Zagreba. Ovdje vrlo jasno poručujem da je po prvi puta nakon dugog vremena moguće u gradu Zagrebu pokazati da takva politika više ne prolazi, da je SDP čvrsta i jaka brana toj vrsti politike i neće dopustiti da se tako na taj način trguje u budućnosti glasovima građana grada Zagreba. I da ćemo se boriti na sav mogući način protiv HDZ-a i protiv gradonačelnika Bandića da novcem građana ne kupuju sebi potporu. Besramno je i umjesto da HDZ kaže ne treba nam takva vrsta potpore, oni mole Boga, oni mole Boga da Bandić uspije kupiti 3 zastupnika u Gradskoj skupštini kako bi sebi osigurao većinu. I sa te strane, mislim da to je problem koji nadilazi grad Zagreb, o tome se ovdje mora govoriti, o tome ćemo ovdje govoriti konstantno, upozoravati na to jer se u gradu Zagrebu ne rješavaju problemi, jer u gradu Zagrebu se ne odvozi otpad, rastu ilegalni deponiji, jer u gradu Zagrebu je kolaps u prometu, jer u gradu Zagrebu nema ni jednog investicijskog projekta zadnjih, 5, 6, 7 godina. U gradu u Zagrebu u zadnjih 10 godina se kroz zagrebački proračun trebalo uložiti preko 10 milijardi eura u grad Zagreb, da li to Zagrepčani vide? Naravno da ne vide i mora se napraviti jedna higijensko politička fronta prema HDZ-u i prema Bandiću i treba im reći da tako više ne mogu. Ne možete novcem poreznih obveznika, nije ovo FIMI MEDIA više, nije ovo '90.-te kada se kralo kroz privatizacijski proces, nije ovo više ta Hrvatska u kojoj možete raditi što god želite. Treba se konačno reći ne, to je, rekao sam političko trgovačka simbioza HDZ-a i Bandića koja funkcionira ja tebi donesem mir na nacionalnoj razini kupujući politički trgujući zastupnike u Hrvatskom saboru a ti mene pusti u gradu Zagrebu da radim što god hoću. Pa zbog toga Bandić ni ne želi u Vladu, njemu je HDZ obećao da će ga čuvati u gradu Zagrebu, to je Bandićeva naknada za političku trgovinu koju radi u Hrvatskom saboru. Plenković je obećao Milanu Bandiću da će ga čuvati u gradu Zagrebu i to je njegova naknada. A dužnost svih nas, svih nas u politici, pogotovo nas koji dolazimo iz grada Zagreba je da se tome odupremo. Da kažemo ne, više se ne može novcem Zagrepčana kupovati politička potpora. Hvala vam lijepa.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, prije jedno pola sata smo proglasili izbor jednog neovisnog tijela ali vidim da najveća stranka u Saboru ima problem i sa drugim neovisnom tijelom. Dakle, od jednog leta u Helsinki Vladinim avionom i upita jednog medija o svrsishodnosti i opravdanosti korištenja državnog zrakoplova u moguće je, stranačke svrhe, došli smo do toga da se počelo osporavati cjelokupni rad Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa i cjelokupnu zakonsku regulativu koja se tiče sukoba interesa. To svakako je nešto što može zazvoniti na uzbunu jer pokazuje jednu tendenciju da su neovisna tijela dobra samo kad su ovisna o vladajućima a to nije baš smisao postojanja neovisnih tijela. Podsjetit ćemo se da pri izboru Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa, nijedan oporbeni zastupnik nije sudjelovao u drugom krugu glasanja o predsjednici Povjerenstva za sukob interesa, ona je formalno izabrana tajnim glasovanjem u kojem je sudjelovalo 78 zastupnika a ona je dobila 78 glasova. Dakle, glasanje je nominalno bilo tajno a ustvari je bilo javno izjašnjavanje jer svi oni koji su glasali za predsjednicu povjerenstva su bili oni koji su pristupili glasanju i oni koji su vladajući. I sada nakon nekoliko mjeseci ispada da vladajući nisu zadovoljni sa svojim izborom za predsjednicu povjerenstva. Zašto? Zato što je odlučila provoditi zakone. Pa mogli ste u raspravi reći da je smisao povjerenstva da ne provodi zakon. Možda se ne bi osobe ni javile, dakle da pokušam to malo plastično opisati, vi bi htjeli da se Nataša Novaković pamti samo po svojim inicijalima odnosno da ostane N.N. a ona to ne želi. Prema tome, ako je najveća stranka u Saboru iz čijih redova dolaze i predsjednik Vlade i ostali visoki državni dužnosnici, dobila zahtjev od povjerenstva da dostavi nekakve podatke, najnormalnije je da HDZ te podatke dostavi, da pusti povjerenstvo da donese odluku hoće li zbog toga pokrenuti postupak ili ne i da ako nisu zadovoljni, da se žale sudu. Pa onda u nekoliko slučajeva sud je tu odluku promijenio a u većem broju slučajeva nije. Cijelu ovu priču oko Povjerenstva za sukob interesa možemo shvatiti kao pokušaj obrane u konkretnom postupku do strane HDZ-a ali bojim se da tu postoji elementi političkog pritiska na povjerenstvo, bilo pokušajem stvaranja javne percepcije da oni loše rade iako je broj njihovih odluka koje je sud promijenio minoran, da se pokušava dobiti potpora javnosti za promjene zakona što se u startu znamo da se neće dobiti jer dostignuti standard odgovornosti političara u Hrvatskoj se nikad ne bi trebao smanjiti osim ako mi kao država ne idemo u potpuno krivom smjeru što nije nemoguće ali onda ćemo to znati da je to tako i osuđujemo sve napade i pokušaje pritiska na Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa koji se tiču provođenja Zakona o sukobu interesa onako kako ga je Hrvatski sabor donio još davne 2011. g., uz neke manje izmjene koje su bile nakon toga. Napredak se vidi između ostalog u tome šta smo 2018. barem uspjeli izabrati povjerenstvo. Kad je HDZ prošli put imao većinu, 2011. nismo uspjeli izabrati povjerenstvo. Prema tome, Hrvatski sabor je tradicionalno uz pohvale radu Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa, prihvaćao gotovo jednoglasno njihova izvješća. To nije bilo dovoljno da Dalija Orešković ostane predsjednica Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa ali izgleda da nitko tko provodi zakon, ne bi bio HDZ-u dobar da ostane na čelu Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa. Prema tome, uvjeren sam da zbog leta u Helsinki neće odletjeti gđa. Novaković i uvjeren sam da ona i ostali članovi povjerenstva neće dopustiti da njihov rad bude obilježen inicijalima predsjednice da ostanu N.N., to su ljudi od imena, prezimena i integriteta. Zahvaljujem.
Hvala lijepa.
7. rasprava Klub zastupnika SDP-a, poštovani kolega Branko Grčić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Kolega Lovrinović načeo je temu o kojoj ja isto jutros želim govoriti, s obzirom da u ovom trenutku odvija se zadnja faza mirenja Vlade ili pokušaja mirenja Vlade i sindikata u javnim službama sa neizvjesnim ishodom. Barem u ovom trenutku ja ne znam da li je taj ishod poznat. Ono što isto tako treba reći to je usko vezano i za današnju temu a to je proračun za iduću godinu. Naime, onaj ključni strateški cilj koji si je ova Vlada postavila a to je da se zaustavi iseljavanje naših ljudi iz Hrvatske. Taj egzodus, doslovno egzodus u zadnjih par godina, može se zapravo spriječiti samo na način da se ljudima osigura bolji život u Hrvatskoj. A bolji život znači nešto što će ljudi osjetiti u džepu, dakle veća plaća, veća primanja, pa i veće mirovine, da, veće mirovine, umirovljenici ne odlaze u onoj mjeru koliko odlaze mladi ljudi ali je bitno osigurati svima adekvatan standard jer to jednostavno ljudi zaslužuju. Nažalost ono što je Vlada predložila u svojim poreznim zakonima ne omogućava da rastu plaće u Hrvatskoj osim za onih 15-ak tisuća najbolje stojećih u državi. Dakle onih koji imaju plaću 18 tisuća kuna i više od toga. Prema tome, ne možemo se, evo po tko zna koji put želimo ovdje reći ne možemo se složiti s tim jer novca za povećanje plaća učitelja, profesora, zdravstvenih djelatnika, socijalnih djelatnika ima a to dokazuje Vlada načinom na koji troši novac poreznih obveznika, ja bih rekao neracionalno troši ili u najmanju ruku troši na način gdje neće proizvesti odgovarajuće efekte. Neću se složiti, evo ne želim polemizirati sa kolegom Lovrinovićem koji nije ovdje, međutim neću se složiti s njegovim načinom objašnjenja gdje je taj novac jer za 5 milijardi kuna od kamata uštede treba vam barem 5 godina jer se uštedjeti ne može danas nego onda kada se uđe u proces refinanciranja duga a to znači kad dug dospije. A dug, pola duga može dospjeti tek u idućih 5, 6 godina i toliko bi nam trebalo vremena da čekamo da ljudima oslobodimo te novce i damo im za veće plaće iz proračuna. Ali možemo naći taj novac, možemo, mi smo ovdje to nekoliko puta govorili prije svega kroz porezno rasterećenje koje ide i šire od profesora, učitelja, medicinskih sestara a to je znači povećanje osobnog odbitka sa 3 tisuće 800 na 5 tisuća kuna. To je cca. dvije milijarde kuna, to je isti onaj novac koji će Vlada rasuti, ja bih rekao, kada smanji opću stopu PDV-a sa 25 na 24% jer to zaista naši građani neće osjetiti. Budimo sigurni u to da trgovci neće spustiti cijene za tih 1%-tni poen i neće doći do pojeftinjenja proizvoda što bi građanima značilo kakav takav dobitak. Dakle to se jednostavno neće dogoditi. Tih 2 milijarde kuna treba usmjeriti na porezne olakšice o kojima govorim i na povećanje, istinsko povećanje plaća zaposlenih. Ljudi sa 6 do 7 tisuća kuna koliko danas primaju učitelji i profesori, ne znam medicinske sestre, ti ljudi bi to osjetili u povećanju plaće između 5 i 6%. To nije malo, to je taman ovo o čemu se sada pregovara. Plus ono što sam isto tako već govorio za ovom govornicom povećanje osnovice između 3, a Vlada sad pristaje i na 4%, ukupno bi dalo dakle 9 do 10% povećanja plaće za te ljude. To je vrlo realan prijedlog. I kada me pitaju otkud te dvije milijarde to će izgubiti jedinice lokalne samouprave. Još ću jednom ponoviti, neće izgubiti. Ako im se prepusti porez na dohodak u visini 17%, to će se iskompenzirati a fond za izravnanje za jedinice lokalne samouprave se upravo može napuniti iz ovih 15%-tni poen PDV-a. Dakle riječ je o vrlo konzistentnoj i zaokruženoj računici. Hvala vam lijepo.
Sada ćemo prijeći na iznošenje stajališta u ime klubova, međutim, dozvolite mi prije toga da kažem, nakon toga imati ćemo objedinjenu raspravu o pet točaka, kako smo se jutros usuglasili, a onda ćemo dodati još dvije točke i raspraviti još dvije točke koje su bile predviđene za ovaj tjedan, a to je Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama zakona o sanaciji kreditnih institucija investicijskih društva, prvo čitanje PZ br. 494, i Prijedlog zakona o državnom uredu za reviziju, opet prvo čitanje PZ br. 499. Tako to će nam biti slijed rada danas. A kao što sam rekao sad ćemo priječi na iznošenje stajališta u ime Kluba, pa će prvi u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovani zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Jučer tijekom rasprave o proračunu i inače dosta se i u javnosti i u ovom Domu dosta polemizira o stanju u našem sustavu zdravstva. I ono je, svi se slažu, ne baš tako bajno. Što želimo zapravo od našega zdravstva? Želimo svim naših građanima koji plaćaju zdravstvene doprinose omogućiti najbržu, najkvalitetniju zdravstvenu skrb koja je moguća. Međutim, to se radikalno razlikuje od onoga što kolegice i kolege nažalost imamo. Na svoju nesreću, zbog zdravstvenih problema nedavno sam morao biti korisnik tog našeg zdravstvenog sustava i mogu vam reći da ono što naš zdravstveni sustav spašava su predani ljudi koji u njemu rade. Liječnici i medicinske sestre koji svojim entuzijazmom taj sustav drže na okupu. Ali unatoč njihovom entuzijazmu, unatoč toj činjenici da ih fali, ali i unatoč njihovom njihovom entuzijazmu kolegice i kolege, oni ne mogu raditi bez potrošnog materijala u medicini i ne mogu raditi bez osnovne infrastrukture. A to se upravo dešava u našem zdravstvenom sustavu. Ležao sam u bolesničkoj sobi u kojoj je prozor razbijen i zakrpan samoljepljivom vrpcom. Onda možete misliti kakav je to standard. Ali ono o čemu danas želim govoriti je nešto drugo, kao što sam rekao, ti predani ljudi ne mogu raditi bez određenih sredstava, a redimo u KBC-u Osijek je dva mjeseca bez reagensa za analizu alergija. To smo imali priliku čitati danas u medijima i da citiram ono što je jedan pacijent izjavio za taj medij, on kaže, citiram: „uzorak su mi uzeli prije mjeseci pol dana, a prošlog tjedna mi je rečeno da nalaz još nije izrađen jer nemaju reagens i da takvo stanje traje od sredine rujna“. Pazite, od sredine rujna, nastavlja: „moram priznati da me ta informacija šokirala s obzirom na to da nije riječ o nekom preskupom medicinskom uređaju, nego običnom potrošnom materijalu. Sada sam u situaciji kao i vjerojatno stotine drugih pacijenata, da mjesecima moramo čekati nalaze bez kojih tapkam u mjestu jer ne možemo obaviti daljnje pretrage i početi s terapijom. Mora uputnica, pa tako i sve ostale uputnice, otišla je iz bolnice za naplatu, za osnovno i za dopunsko zdravstveno osiguranje, a mi nalaze još čekamo.“ Da li takav zdravstveni sustav želimo? I šta nam još vladajući poručuju proračunom, imate na stavci 3602-investicije u zdravstvenu infrastrukturu. Prošle godine, realizacija iz prošle godine je 694 milijuna kuna, znate kolika je za ovu godinu? 537, skoro 150 milijun manje. I tu ne staje, za sljedeću godinu je projekcija 255 milijuna kuna, dakle još manja, a za 2020. odnosno 2021. 218 milijuna kuna. Dakle sve manje i manje. I u kakvu situaciju ćemo se dovesti? Danas liječnici ne mogu pregledati ili medicinske sestre zašto što nemaju rukavice, ili zato što nemaju šprice, ili zato što nemaju igle? Kakva je to poruka koju vladajući šalju, posebno istoku Slavonije, Slavoniji koja je ionako suočena sa iseljavanjem, sa mnogobrojnim gospodarskim problemima kakva je to poruka? Pa crkni stoko. Sirotinjo i Bogu si teška. E, to je pravo lice projekta Slavonije. To je pravo lice odnosa vladajućih prema istoku Hrvatske, a bojim se i prema zdravstvenom sustavu u cjelini. Hvala lijepo.
Slijedeći Klub je onaj SDP-ov u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege prije nekoliko dana upozorio sam na situaciju u Osječkom Kliničkom bolničkom centru gdje već zadnja 2 mjeseca nema Reagansa za alergiju. Radi se o potrošnom materijalu, dakle, ne o skupoj opremi koja se koristi u svakodnevnim dijagnostičkim pretragama i na čega i zbog čega, dakle, zbog ovog nedostatka pacijenti, korisnici usluga zdravstvenog sustava u KBC Osijek mjesecima moraju čekati svoje nalaze i zbog toga ne mogu raditi druge pretrage ili medicinske zahvate dok ovaj rezultat ne dobiju. Dakle, ponavljam radi o potrošnoj robi. Nakon toga dobio sam čitav niz reakcija, što pacijenata, što zaposlenika KBC-a naravno, želim da oni ostanu anonimni, oni su to i željeli, ali želim sa vama i sa javnosti podijeliti samo neke od njihovih reakcija. Evo da citiram: Mislite li da nam fali samo toga? to je samo igla naspram lokomotive. Na odjelu nemamo čistog veša, jastuci su ravno kao papir A4 formata od količine pranja i korištenja, imamo poderane plahte. Kad nam prokrvari branila na plahtu moramo podvući pod madrac da se ne vidi jer nemamo čistih plahti. Šlifere okrećemo na drugu stranu koja je čista da se ne vidi ona koja je prljava. Tople obroke koje ne konzumiraju pacijenti ne mogu konzumirati drugi pacijenti niti ih možemo konzumirati mi, nego moramo vratit kuhinji gdje se bacaju. Ukoliko zaposlenik, dakle, je na odjelu, dođe inspekcija a on ili ona konzumira obrok primjerice jogurt, pecivo i slično moraju čak prilagati i račun da su taj obrok kupili ili dokazati odakle im taj obrok. Nemamo pelena odgovarajućih veličina za odgovarajuće pacijente, puno puta pelene na nekim pacijentima služe kao doslovno tange, a ne kao pelene. Ima tu još mnogo toga, mogao bi vam do sutra čitati ovakve situacije. Mislim da je ovo poražavajuće i za dostojanstvo zaposlenika sustava i za korisnike sustava. Za medicinske sestre, braću, liječnike koji se svaki dan moraju susretati sa ovakvim izazovima, koji moraju improvizirati a na kraju sa pacijentima koji plaćaju doprinose, evo kao što je gospodin rekao iz onog članka koji je govorio o Reagansu za alergiju, dakle, njegove uputnice su odmah otišle na naplatu HZZO-u a on uslugu dobio nije. Dakle, ja još jedanput apeliram na Vladu sredstva su smanjena za ulaganja u nabavku opreme u medicinskom sustavu barem u ovom proračunu, molim vas ne odnosite se prema ovom sustavu, posebice prema istoku Hrvatske gdje je Klinički bolnički centar najveći u tom dijelu Hrvatske, iako se oni susreću sa ovakvim izazovima ja se ne usuđujem ni pretpostaviti šta je sa županijskim bolnicama i šta je sa manjim bolničkim centrima. Hvala.
Poštovane kolegice i kolege, dobro jutro. Nastavljamo s radom. Prije glasovanja o raspravljenim točkama, kao i svaki puta na početku tjedna imamo iznošenje stajališta Klubova zastupnika. Za sada se prijavilo 6 Klubova. Prvi je na redu Klub zastupnika SDP-a, poštovana kolegica Marija Alfirev. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Sabora. Ja se ispričavam što ne mogu sjediti za, stajati za govornicom, i ovime želim ukazati na današnji dan, Dan međunarodni dan osoba s invaliditetom, na činjenicu da u ovom Saboru svi zastupnici nisu jednakopravni, da nemaju jednaka prava, da nemaju isto pravo stajati za govornicom i izlagati u ime Kluba. Da pravobraniteljica ne može za tom istom govornicom doći i podnijeti Izvješće. I to je činjenica. Ako mi u ovom najvišem Domu u Hrvatskoj, nismo osigurali jednakopravni status svih osoba, osoba bez invaliditeta, osoba sa invaliditetom, što onda možemo očekivati od bilo kog drugog građanina, što možemo očekivati? Od ratificiranja Konvencije za, o pravima osoba s invaliditetom, moramo se zapitati koliko smo učinili. Jesmo li učinili sve da osobe s invaliditetom imaju jednake mogućnosti? Da bi osoba s invaliditetom, da bismo mogli razumjeti kako je drugoj osobi, moramo ući u cipele te osobe, jedino tako možemo znati kako je drugoj osobi. Ući u cipele druge osobe, osobe s invaliditetom, onda bismo znali što znači, što znači kada ne možete od Zagreba do Zadra, do Šibenika, doći autobusom. Imajmo na umu da ni jedna osoba koja je u kolicima u ovom trenutku ne može sjesti na redovnu liniju i putovati po Hrvatskoj. Ni u jednom pravcu. Niti u jednom jedinom pravcu. Imajmo na umu da u ovom trenutku još uvijek ni obrazovanje nije dostupno za sve osobe s invaliditetom. Imajmo na umu da sve ono što u Konvenciji piše, nije napravljeno i pitanje osoba s invaliditetom nije stranačko pitanje, to je pitanje svih nas, to je nadstranačko pitanje. Dozvolite mi da pročitam i nekoliko rečenica kolegice koja je u tim cipelama. Ona je jedna od 80 milijuna Europljanki, Europljana, osoba s invaliditetom. Jedna od preko pola milijuna građana Republike Hrvatske, također osoba s invaliditetom. Ona je jedna od onih koja je ustavna kategorija, a kojoj se svakodnevno krše prava na svim razinama. Ona je jedna od onih koja nije mogla birati obrazovanje po svojoj volji, nego gdje joj je bilo fizički pristupačno. Ona je jedna od onih koja je zbog stepenica u svojoj školi, morala ići u Dom, nasilno odvojena od obitelji. Ona je jedna od onih koja nema odgovarajuću razinu održavajuću rehabilitaciju, zdravstvenu zaštitu, primjerno ortopedsko pomagalo. Ona je jedna od onih za koje nema novaca u proračunu za skupe lijekove, iako joj se radi o pitanju života i smrti. Ona je jedna od onih kojoj je potrebna 24 satna pomoć, a nema je. Ona je jedna od onih koja bi da nije imala u životu malo više sreće, živjela od socijalne naknade ili osobne invalidnine. Ona je jedna od onih koja bi da ima dijete s teškoćama u razvoju, bila u poziciji boriti se protiv neumreženog sustava, boriti se za ranu dijagnostiku, za svoje dijete, za primjerenu odgovarajuću rehabilitaciju, za mjesto u vrtiću, za upis u školu po primjerenom programu, za asistenta u nastavi, za znakovni jezik, za knjige na Brajici, za goli opstanak svugdje do poniženja, do humanitarnih akcija urušavajući svoje dostojanstvo i dostojanstvo svog djeteta. Ona je jedna od onih koja spada u ružnu obrazovnu statistiku ove zemlje. Ona je Vesna Škulić.
Hvala. Hvala vam. Zahvaljujem kolegici Alfirev. Ja ću ponoviti ono što sam rekao i zadnji puta, respektirajući vaš stav, da smo u ovom sazivu Parlamenta osigurali prijevod za gluhe osobe i osobe s oštećenjima sluha na znakovni jezik. Kolega Maras je vas molim, ja sam dozvolio gospođi Alfirev da govori s mjesta koje inače nije predviđeno za taj govor, tako da, ja vas molim da se ponašate u skladu sa pravilima ovdje. A druga stvar je, rekao sam zadnji puta da je kolegica Lukačić već pokrenula inicijativu, da ovo pitanje, o kojem vi govorite, riješimo na adekvatan način i mi se s time slažemo. Tako da pozdravljam vašu inicijativu, na tome se radi.
Gospodin Gordan Maras iznositi će stajalište kluba zastupnika SDP-a.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, drago mi je šta danas ovdje mogu iznijeti jedan problem i drago mi je šta su sa nama ovdje predstavnici Ministarstva rada i mirovinskog sustava jer se u biti upravo njihovog Ministarstva dotiče ovaj problem koji je gotovo pa nevjerojatan danas u 2018.-toj godini i pokazuje u biti kako se država odnosi prema svojoj imovini i kako se država odnosi prema radnicima zaposlenim u tvrtkama koje su u njenom vlasništvu. U Gradu Zagrebu postoji jedna tvrtka koja se zove RIZ odašiljači d.d. koja funkcionira gotovo u centru grada na području gradske četvrti Maksimir koja je poznata po tome da je u proteklom periodu, proteklih 10, 20 godina, prije još i više bila dosta afirmirana vezano uz isporuku, izradu odašiljača, ima jako puno patenata, tvrtka je relativno dobro radila, na žalost, do zadnjih nekoliko godina i gotovo je nevjerojatno da tvrtka koja egzistira na vrijednoj imovini koja ima znanje, koja ima iskustvo, koja ima vrlo marljive i vrijedne ljude, ne može funkcionirati i ne radi, gotovo pa nikako. U ovom trenutku, 150 zaposlenih u toj tvrtki, na žalost, 3 mjeseca nisu dobili svoje plaće. Ljudi dolaze na posao svaki dan, rade i ne dobivaju plaće već 3 mjeseca. Radi se i o mnogim stvarima koje čujemo sa raznih strana i od radnika i od ljudi koji su upoznati sa situacijom u toj tvrtki i zabrinjavajuće je da se navodno čak i krše radnička prava odnosno da ljudi u jednom dijelu nisu dobivali niti liste od plaća kako ne bi mogli doći do svojih novaca. Znači, to je bio jedan period i postoji nekoliko prijava po tom pitanju i inspektoratu rada. Znači, šta je najskandaloznije u toj cijeloj priči. Osim što se evidentno ljudi izrabljuju, šta ne dobivaju novac, šta je njihova egzistencija ugrožena. Znači 150 obitelji, kolegice i kolege, od toga živi, ne dobivaju plaće, životare ili se snalaze na razno razne načine i ne mogu doći do svojih osobnih dohodaka, tvrtka ne funkcionira. Ali jedna od najskandaloznijih činjenica da je to tvrtka u vlasništvu RH. Znači RH, resorni ministar Darko Horvat, ministar državne imovine Goran Marić, premijer Plenković, uopće ne vode brigu, niti mare za svoju imovinu i za zaposlene u toj tvrtki. 150 ljudi, tvrtka vrijedna 10-tke milijuna EUR-a jer se radi o imovini, rekao sam, u centru grada, ali ni A, ni B, niti od Vlade, niti od Ministarstava, niti od resornog ministra, niti od ministra državne imovine. To je onda se postavlja naravno logično pitanje pa kako da se u ovoj zemlji uopće poštuju prava radnika, kako da se ponašaju privatni vlasnici ukoliko država u svojoj tvrtki ne isplaćuje plaće, ukoliko država svojim zaposlenicima ne isplaćuje pošteno zarađene plaće, kako to da onda država očekuje od svih ostalih u RH. I onda se postavljaju pitanje zbog postoji toliko ljudi u RH koji rade, a ne primaju plaće, zbog čega inspekcije rada očito ne reagira na mnogobrojne prijave vezane uz ovakve propuste u radu i zbog čega to uopće RH kao vlasnik dopušta u kompaniji koja je u njenom direktno vlasništvu. Nameće se jedino moguće obrazloženje. Možda se radi o tome da netko svjesno želi uništiti tvrtku i prevrijednu imovinu u centru grada prodati bud zašto. Nažalost, ne bi bio prvi slučaj u RH da se tako država za vrijeme HDZ-a odnosila prema svojoj imovini. Uništi tvrtku, rastjera ljude, 100 ljudi je već zadnjih godinu dana otišlo iz te tvrtke zbog toga što su uvjeti kakvi jesu. Rastjeraj ljude i onda to nekome pokloni. I ovdje ja tražim, pod navodnicima pokloni, a najčešće se to tako i desi. I ovdje ja tražim odgovore od mjerodavnih službi da nam daju informaciju zbog čega ljudi rade, ne primaju plaću i zbog čega se namjerno uništava tvrtka. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Idemo dalje sa klubovima.
Klub zastupnika SDP-a također je zatražio mogućnost iznošenja stajališta, u njihovo ime govorit će zastupnik Arsen Bauk.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Rasprava o zakonima koji se tiču poljoprivrede, traje evo već 3 i pol sata uz ovu stanku za iznošenje stajališta klubova i doista pokazuje da je jučerašnja intervencija malo neuobičajena ali ne prvi put zastupnika opozicije o pokušaju ubrzavanja rasprave o tom zakonu, pokazuje se da je bila opravdana jer sasvim sigurno u tom razdoblje ne bi imali takvo opsežnu, zanimljivu i sadržajnu raspravu o važnome zakonu ali također i pokazuje da postoje mehanizmi i načini na kojima se i parlamentarna manjina može suprotstaviti samovolji parlamentarne većine. To se događa iznimno, to se događa samo u slučajevima kad to ocijenimo da je to opravdano i to se nije baš tako često budimo iskreni, događalo. Nisu nam bili jasni motivi zašto se htjelo odstupiti od najavljenog rasporeda točaka dnevnog reda što je inače jedna pozitivna promjena od kad je g. Jandroković došao za predsjednika Sabora. Ona malo negativnija promjena je što sad počinjemo pretjerano koristiti ovo izjašnjavanje o amandmanima mimo glasanja pa onda ćemo o zakonima koji se tiču mirovinske reforme to ponovno raditi navečer ali to je bilo najavljeno i to ćemo najnormalnije odraditi, mi apeliramo da se vrati uobičajena praksa da se o proračunu i onim zakonima gdje je manji broj amandmana to radi petkom kad je glasanje a ovo ostalo ako bude potrebe, to je uvijek jedan mehanizam koji parlamentarna većina može iskoristiti da ne prisiljava svoje zastupnike da sjede desetak sati i odbijaju naše amandmane. Prema tome, kao što smo najavili, današnja rasprava je bila sadržajna, dobra i pokazala je opravdanost jučerašnje akcije. Što se tiče ponašanja Poslovnika i ostalih stvari koje su dio uobičajenog saborskog nadmudrivanja, to će građani ocijeniti na izborima, to se možemo složiti i jedni i drugo. Do tada predsjedatelji će izricati opomene kad oni smatraju da trebaju a oni kojima su izrečene opomene će koristiti ono što im stoji na raspolaganju da se tome suprotstave, bilo glasovno ili na neki drugi način. Prema tome, ništa što je baš pretjerano neuobičajeno da bi se oko toga radila dramatika i da bi sada trebali posebno iz najveće stranke to potencirati kao nešto izvanredno što se dogodilo. Dakle, dogodit će se to da ćemo ovaj tjedan raditi onako kako smo previdjeli po rasporedu, prema tome slijedeći tjedan ćemo opet imati neki raspored, njemu ćemo se prilagoditi i uvijek se može pokušati dogovorom sa svim klubovima ili sa nekim s kojim smatramo da treba, zbog nekih viših interesa, objektivnih razloga ili političke odluke da se nešto prilagodi se može to dogovoriti. Bitno je samo da je to rečeno na vrijeme da se svi mogu pripremiti i ako tako bude, neće biti nikakvih problema. Ja se nadam također da će praksa strožeg sankcioniranja zastupnika biti malo manje prisutna u budućnosti jer na kraju krajeva ponekad samo dajete veću pozornost nekima nego što bi to objektivno svojim znanjem, angažmanom i radom zaslužili kada od njega napravite žrtvu, neki predsjedatelji se u tome bolje snalaze i gotovo nikad kad oni predsjedaju nema incidenata a neki drugi imaju manji taj koeficijent tolerancije pa onda ima malo većih incidenata ali to je na vama u vladajućoj većini da se malo porazgovara. Prema tome, evo drago mi je da zasjedanje Hrvatskog sabora ide po rasporedu koji je najavljen na početku ovog tjedna, drago mi je da se pokazuje da vlada veliki interes za raspravu o Zakonu o poljoprivredi i ostalim zakonima koji su danas na dnevnom redu. I naravno čekamo ove amandmane na mirovinsku reformu da oko toga isto završimo. Prema tome, bez neke velike dramatike, samo se smirimo, jučer je možda bila malo južina pa je to utjecalo ali nema nikakvih, što se nas tiče nema nikakvih problema, što god stavite sljedeći tjedan na raspored, ako se njega budete držali neće biti ove vrste intervencija. Zahvaljujem.
Gospodine Šipiću ako imate nešto prokomentirati zatražite mogućnost riječi.
Dobro jutro, poštovane kolegice i kolege. Nastavljamo sa našom sjednicom, ponedjeljak je, prvi dan u tjednu pa idemo sa raspravama iznošenjem stajališta klubova zastupnika, prvi je na redu Klub zastupnika SDP-a i poštovani kolega Davor Bernardić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. Danas na Međunarodni dan ljudskih prava, prilika je kada se u Marakešu odvija konferencija o migrantima da progovorimo o tom događaju ali i da progovorimo o Marakeškom sporazumu koji nosi ime, Globalni kompakt za sigurne, uredne i regularne migracije. Treba reći da to nije klasični međunarodni ugovor jer se on ne potpisuje i ne ratificira. To je zapravo katalog mjera kao primjera dobre prakse koji se odnose na legalne migracije. Države članice UN-a mogu iz njih birati žele li ih inkorporirati u svoja postupanja s tim u vezi i ako žele, koje od njih i u kakvom obliku su im najprihvatljivije. Dakle, on predstavlja neobavezan okvir za suradnju, za svaku državu u pogledu isključivo legalnih migracija. Vrijeme je da progovorimo o tome koliko god se to nekima u ovoj dvorani ne sviđalo. Kome to ne odgovara? Ne odgovara saborskoj većini na čelu sa HDZ-om zato što se ne žele konfrontirati s radikalno konzervativnim građanima od kojih su prije dobivali glasove a koji imaju potpuno različito mišljenje i stavove o tom sporazumu od ove Vlade. Ovdje se radi o pitanju isto kako je bilo kad je bilo riječ o Istanbulskoj konvenciji ili kada je na dnevnom redu bio referendum Narod odlučuje ili pak kad se donosio Zakon o udomiteljstvu. A vjerujem da će takav kukavički odnos HDZ imati i kada će se u Saboru raspravljati i o Zakonu o pobačaju. Kad god su na dnevnom redu teme oko kojih se oni ideološki ne mogu usuglasiti, te iste teme se guraju pod tepih i rasprava se skriva od očiju javnosti. Moje pitanje vama gospodo, čega se bojite? Mislim da je Sabor trebao, ali još uvijek stigne, raspravljati o jednom tako važnom globalnom sporazumu. Na takav način izbjegavajući raspravu, neki dodatno unose nemir u javni prostor plašeći građane sa migrantima i pokušavaju upravo na ovoj temi skupiti jeftine političke poene dok je istina nešto sasvim drugo. Kakva je danas doista situacija Hrvatskoj? da se razumijemo, ti isti migranti ne žele ostati u Hrvatskoj, pretpostavljam da kad saznaju kakva je situacija u Hrvatskoj, iz nje i oni bježe glavom bez obzira baš kao i tri autobusa naših građana koji dnevno odlaze iz naše zemlje a koje ova nesposobna HDZ-ova Vlada doslovno tjera van. Ako u Hrvatskoj ne žele ostati ni naši građani, nemojmo očekivati da će u Hrvatskoj htjeti ostati migranti. Oni jednostavno samo žele preko Hrvatske doći u za njih bolji svijet i moramo im to omogućiti, po zakonu i humano. Kao što vidimo, ovoj Vladi ne uspijeva da to bude ni po zakonu ni humano i to nije smiješno, g. Đakiću. Svjedoci smo kako smo postali svojevrsni korzo za izbjeglice preko kojeg prolaze bez ikakve kontrole, tumarajući po Hrvatskoj i tražeći put prema bogatijim zemljama EU-a. Migrantska kriza traje već mjesecima samo se o tome šuti jer ova Vlada nije sposobna to riješiti i to je još jedan u nizu problema koji se namjerno u Hrvatskoj gura pod tepih. Ako ne znate kako to učiniti, ja vam savjetujem da pitate našeg bivšeg ministra Ranka Ostojića na kojeg sam ponosan kako je riješio tu situaciju, po zakonu, efikasno ali prije svega, humano. Danas na Međunarodni dan ljudskih prava prilika je da progovorimo o diskriminaciji i o onome što građani Hrvatske osjećaju. A najveći broj građana Hrvatske osjeća da nosu jednaku pred zakonom i da ne mogu slobodno izražavati svoje mišljenje i svoje stavove. I dok se u Francuskoj građani bune i prosvjeduju za bolji životni standard, u Hrvatskoj u 21. st. građani nažalost se moraju boriti za to da budu jednaki pred zakonom. Zadnji primjer nejednakosti pred zakonom je zakon koji ste izglasali u prošli petak, koji diskriminira jednu skupinu ljudi, koji diskriminira istospolne parove i zato ovom prilikom danas želim čestitati Ivi i Mladenu koji su javno progovorili i svom problemu, koji se su se usudili i želim im uputiti riječi podrške zbog hrabrosti da ustanu protiv diskriminacije, protiv istospolnih parova koje je ova saborska većina izglasala u prošli petak, danas na Međunarodni dan ljudskih prava.
Hvala.
Slijedeće iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Marko Vešligaj, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege zastupnici, nadovezat ću se na kolegu, ispred Kluba zastupnika SDP-a također želim iznijeti stajalište, jedno nezadovoljstvo, prvo sa terminom rasprave ovih dvaju važnih zakona, zakona koji zapravo najviše trebaju onima koji u ovom trenutku trebaju najviše našu pomoć, dakle onim područjima RH koja nažalost uvelike odumiru zbog loših regionalnih politika. Ovo jesam jedna simbolička poruka koju šaljemo ukoliko imamo raspravu uistinu na predzadnji dan zasjedanja Hrvatskoga sabora u kasnim večernjim satima kada jako malo javnosti zapravo i građana prati zasjedanje Hrvatskoga sabora no siguran sam da bi stanovnici tih područja to naravno i mogli prihvatiti da je nekakav realan i stvaran iznos za razvoj tih krajeva predviđen u proračunu RH za 2019. g., nažalost, on to nije. Radi se zapravo o zakonu, evo ja ću se referirati više na Zakon o brdsko-planinskim područjima, koji je izuzetno ne transparentan, dakle obuhvat određuje Vlada RH i mi danas još uopće ne znamo koje će jedinice lokalne samouprave ući u brdsko-planinska područja. To otvara prostor političkim manipulacijama. On je uvelike i diskriminirajući, izostavlja brojna naselja jer dobili smo informaciju da će ući u obuhvat brdsko-planinskih područja 85 jedinica lokalne samouprave a ja vas uvjeravam da je dvostruki a možda i trostruki broj jedinica lokalne samouprave koje na svojem području imaju naselja koje se nalaze na brdsko-planinskim područjima. Recimo moja Krapinsko-zagorska županija ima 32 jedinice lokalne samouprave i nema niti jedne jedinice lokalne samouprave, niti jedne općine, grada koja nema naselje koja nisu u brdsko-planinskim područjima i one sve naravno da neće ući u obuhvat brdsko-planinskih područja. Dakle stanovnici tih područja biti će zakinuti za ono malo povlastica koje daje ovaj Zakon o brdsko-planinskim područjima vjerujući da će se to ipak sa godinama povećavati i to će stvoriti jedan jal, stvorit će razdor među građanima jer neki će biti zakinuti u odnosu na druge, neki će imati tu sreću da žive u brdsko-planinskim područjima pa da koriste i pogodnosti hrvatskog gorskog proizvoda i pogodnosti gorske iskaznice a drugi neće. Žao mi je što ministarstvo nije prihvatilo prijedlog koji sam iznio u prvom čitanju, u drugom čitanju, da se obuhvat radi na razini nasilja. Jest da je to puno teže za napraviti, da je to malo kompliciraniji posao, međutim postignuli bi puno veću pravednost o ova dva zakona a to bi trebalo u suštini svih zakona. Nažalost on je uvelike i neambiciozan, nemamo konkretnih mjera, nemamo plana kako zadržati stanovništvo u brdskim predjelima, dobili smo jedan prazni reciklirani okvir staroga zakona i to nakon gotovo osmomjesečne procedure savjetovanja, tematskih sjednica, saborskih čitanja, upozoravamo na to od samih početaka, donošenja procedure međutim, promijenilo se nije apsolutno ništa a o njegovoj ambicioznosti odnosno neambicioznosti dovoljno govori činjenica da je predviđeno za provođenje toga zakona 40 milijuna kuna za cijelu RH i sad to rasporedite na cjelokupno stanovništvo, ako smo imali neke 45 jedinica lokalne samouprave, sad ih imamo 85, znači od tih 45 je bilo 200 000 stanovnika, sad računaju da će bit bare, 350 000 do 400 000 stanovnika, to je nešto više od 100 kuna po stanovniku koje donosi novi zakon. I sad bi to trebali imati taj iznos pa da ulažemo u održavanje i gradnju infrastrukture, davati poticaje gospodarstvu, poljoprivredi, financirati demografske mjere itd. Po tome se zapravo vidi koliko je stalo ovoj Vladi do brdsko-planinskih područja. Trebamo jedan novi pristup razvoja brdsko-planinskih područja, jednu strategiju razvoja prvenstveno poljoprivrede i turizma što smatram da je spas za brdsko-planinska područja jer ovo će samo voditi daljnjem iseljavanju kroz sitne ustupke na ovoj političkoj razini, ljudi će se osjećati nam prevarenima i umjesto da smo prepisali dobre mjere koje postoje u našem susjedstvu, prvenstveno u Republici Sloveniji pa onda i u Republici Austriji, mi to nismo napravili. Ovo je jedan apel, apel za spas brdsko-planinskih područja koja su meni kao Zagorcu, bregi kako mi kažemo su nam uvijek posebno u srcu i u prošlosti je veliki dio stanovništva je živio na tim područjima, nažalost danas iseljavaju. Ovo je zadnji trenutak da ih barem pokušamo spasiti.
Zahvaljujem poštovani kolegi Vešligaju na ovom iznošenju stajališta.
Sljedeći će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovani zastupnik Davor Bernardić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Na samom početku citirat ću jednu majku, koja je jučer zavapila ni manje, ni više, nego u sudnici hrvatskog suda danas - „Dajte mi torbu da odvedem dicu iz ove države. Ne mogu više. Ne mogu više, ubit će mi dicu. Ne mogu više. Radi koga ja moram bižat iz Hrvatske?“ –i to je ono na što mi u SDP-u stalno upozoravamo. Ne bježe ljudi iz Hrvatske jer imaju samo malu plaću. Ljudi bježe jer nemaju povjerenja u one institucije koje ih trebaju štititi od kriminala, nasilja, korupcije. Ljudi su jednostavno razočarani kada vide tu nepravdu. I svjedoci smo kako je u Hrvatskoj nasilje u porastu, kako nasilnici šeću na slobodi, kako dobivaju oslobađajuće presude, kako se Hrvatska guši u aferama dok s druge strane vidimo kako DORH ne poduzima ništa i to uz evidentne dokaze koji se pojavljuju u javnosti. I u isto vrijeme zapošljavaju se članovi HDZ-a u javnoj upravi. Njih preko 4 tisuće poslušnika koji moraju glasati za vas na izborima. U isto vrijeme predsjednik Vlade zapošljava pola svoje rodbine u dubrovačkoj Zračnoj luci. U isto vrijeme sestra od ministra financija Marića postaje direktorica sektora u HANFA-i koji treba pratiti Agrokor te mu vrlo brzo vjerojatno piše pozitivno izvješće za aferu svih afera u koju su u Hrvatskoj uključeni i on i Plenković. I sva ta nepravda i sve što se događa u Hrvatskoj tjera dnevno tri autobusa ljudi iz naše zemlje. I svakoga dana svjedočimo kako nas pokušavaju uvjeriti da su nenormalne stvari u Hrvatskoj zapravo normalne. Pa tako i politička korupcija, pa tako i kupovanje ruku u Saboru i u zagrebačkoj Gradskoj skupštini. Jučer smo također svjedočili jednom besramnom činu te iste političke korupcije kod izglasavanja zagrebačkog proračuna. Siguran sam da trojica zastupnika koja su podržala zagrebački proračun nisu to napravila zbog interesa prema biračima, zbog interesa prema građanima, prema Zagrepčankama i Zagrepčanima, zbog ljubavi prema čovjeku, već isključivo zbog svojih vlastitih interesa. Izdali su svoje stranke i svoje birače, baš kao i zastupnici u Saboru, pa i izdajnici i prebjezi iz SDP-a koji su nevještim spinom pokušali prevariti građane Hrvatske, a potvrdili su zapravo samo koliko im je stalo do socijaldemokracije i zapravo zašto su otišli iz SDP-a. Sluge HDZ-a su još jednom pokazale svoje pravo lice, te su glasali za proračun Vlade Republike Hrvatske. I sabor nikada u svojoj 27 godina dugoj povijesti nije manje odražavao volju naroda, volju građana nego sada. Preko 20 zastupnika napustilo je svoje političke ideje i svoje političke stranke. A vrlo je zanimljivo i indikativno da je najveći Plenkovićev saveznik po pitanju održavanja saborske većine gospodin Bandić prednjači u toj trgovini. A u toj trgovini nema apsolutno nikakvih principa. Jer da ima, sigurno se opravdanja za glasanje uvaženog člana HSLS-a gospodina Polovanca ne bi tražilo u porijeklu nečijega prezimena. I usprkos tome što se gospodin Hasanbegović snažno zalaže i trudi izbrisati antifašizam iz hrvatskog Ustava, podsjetit ću ga, da je upravo antifašizam vrijednost i tekovina koja se borila protiv onih mračnih sila, ideologija prošlosti, koji su ljudima brojale krvna zrnca i oduzimali živote svima onima koji su drugi i drugačiji. Podsjetit ću ga da je antifašizam vrijednost slobode, jednakosti, solidarnosti i pravednosti i bez obzira, gospodine Hasanbegović, što se s vašom politikom nikada neću složiti jer ona dijeli ljudi, ona je ekstremna, nikada u našoj zemlju neću dopustiti nikom da vas proziva zbog vašeg porijekla i uvijek ću to osuditi. I to je razlika između nas.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, dobro jutro. Predlažem da krenemo sa našim radom i predložio bih sukladno prijedlogu nekoliko klubova da, a isto tako sukladno čl. 247. Poslovnika objedinimo raspravu o slijedećih 9 točaka koje su vezane uz poreze. Da li ima netko protiv? Čini se da nitko nije protiv toga. Hvala lijepo. Onda ovaj, onda ćemo, dakle, objediniti raspravu o tih 9 točaka. To su: -Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, drugo čitanje, P.Z.E. br. 432. -Konačni prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o porezu na promet nekretninama, drugo čitanje, P.Z.E. br. 436. -Konačni prijedlog Zakona o trošarinama, drugo čitanje, P.Z.E. br. 440. -Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit, drugo čitanje, P.Z.E. br. 433. -Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak, drugo čitanje, P.Z.E. br. 434. -Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima, drugo čitanje, P.Z.E. br. 435. -Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o fiskalizaciji u prometu gotovinom, drugo čitanje, P.Z.E. br. 437. -Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Općeg poreznog zakona, drugo čitanje, P.Z.E. br. 438. i -Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o administrativnoj suradnji u području poreza, drugo čitanje, P.Z.E. br. 439. Predlagatelj je Vlada RH temeljem čl. 85. Ustava RH i čl. 172. u svezi s čl. 190. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovim točkama dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koji se odnose na drugo čitanje zakona, amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, te Odbor za financije državni proračun. Želi predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovani ministar financija Zdravko … [[Govornik se ne razumije]] pardon, sad ste me zbunili, pa čovjek nije niti počeo govoriti, vi ste već repliku digli. … [[Upadica se ne razumije]] odlično, volim vidovite zastupnike. Ovaj poštovani ministar financija Zdravko Marić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani podpredsjedniče HS-a, uvažene dame i gospodo zastupnici, evo nekoliko riječi u okviru ovog uvodnog izlaganja. Bit će sigurno prilike i odgovorima na replike i tijekom današnje rasprave pojasniti sve detalje ovog paketa od 9 Zakona kojega, koji zapravo predstavlja treći krug poreznog, ne poreznog i administrativnog rasterećenja u okviru jedne jedinstvene porezne reforme koja je zaživjela još s 1.1.2017. godine, dakle, 2016. godine kada je izvršena analiza poreznog sustava i kada su zacrtani smjerovi porezne reforme, te zajedno sa tim i svi oblici i mjere koje su u međuvremenu napravili i koje predlažemo i sada, ja bi rekao svi su na tragu tih postulata, načela, principa i općenito smjera koji smo si tada još zacrtali. Neću previše gubiti vrijeme na to što je do sada napravljeno, ali opet je potrebno, naravno, apostrofirati i staviti jedan sveobuhvatni cjeloviti kontekst svega onoga što je do sada napravljeno. Prvi krug poreznog rasterećenja stupio je na snagu 1.1.2017. godine kroz 16 zakona, uslijedilo je i preko 30 podzakonskih akata. Najviše se osjetio u porezu na dohodak podizanjem visine neoporezivog dijela ili osnovnog osobnog odbitka sa 2.600,00 kn na 3.800,00 kn uz povećanje progresivnosti u koeficijentima za uzdržavane članove, te naravno, za članove koji su sa potrebama u smislu invalidnosti. Rezultat toga je činjenica da danas 70-tak% svih zaposlenih i umirovljenika ne podliježi obvezi plaćanja poreza na dohodak po osnovi primitaka od nesamostalnog rada. U prijevodu to je nešto oko milijun i pol naših sugrađana od ukupno 2,7 milijuna poreznih obveznika u smislu poreza na dohodak. Potom, jedna od mjera koju vrlo često volim i sam kao ministar financija apostrofirati u javnosti da smatram da je bila sigurno jedna od jačih mjera, možda nedovoljno toliko prepoznata, ali evo, prema ovim brojkama koje ćete čuti sigurno da ćete i to prepoznati jer je to stopa poreza na dobit koja je snižena sa 20 na 18, a za male i srednje poduzetnike čiji je godišnji promet do 3 milijuna kuna, 12%. U prijevodu vam to znači da 85% naših poduzetnika plaća stopu poreza na dobit od 12%. Također, u PDV-u izvršena preraspodjela u obuhvatu standardne stope, kao i one snižene od 13% omogućeno je snižavanje cijena na usluge koje plaćaju svi građani prilikom isporuke električne energije odvoza smeća. Izražena je naravno i niz administrativnih rasterećenja poput plaćanja javnih davanja za automobile na jednom mjestu, sjećate se i to je bila jedna od mjera koju ste i pozdravili u okviru rasprave, a u uskoj suradnji, poglavito sa zajednicom županija izdefinirali smo kako i na koji način ovo provesti u djelo i znamo i sami da funkcionira, dakle, ne više na 3 mjeseca, nego na jednom mjestu praktički obavljate sve. Porez na promet nekretnina sve po službenoj dužnosti, izbor porezne osnovice kod obveznika poreza na dobit, sjećate se one mjere da se uvede tzv. novčano načelo odnosno da obveznik može optirati hoće li prijavljivati po novčanom ili obračunskom načelu. U drugom krugu poreznog rasterećenja koje je stupio na snagu 1. siječnja 2018. u najvećem dijelu je bio usmjeren na porezno rasterećenje poduzetnika kroz priznavanje odnosno kroz sustav PDV-a kao i porez na dohodak. U PDV-u prag za ulazak poreza na dodanu vrijednost podignut je sa 230 na 300 tisuća kuna, omogućeno je malim poduzetnicima da izađu iz sustava uz dodatnu mogućnosti obveznicima poreza na dohodak da prijeđu na paušalno oporezivanje. Danas imamo 36 tisuća paušalista, što se tiče paušalista i paušalnog načina oporezivanja mislim da je svima jasno da je prijem svega namjera da se omogući i olakša njihovo poslovanje u smislu da se ne traži dodatno administriranje, a naravno da ima svoga efekta i na financijski, financijsko opterećenje dakle na ovaj način došlo je do dodatnog i financijskog rasterećenja. Priznalo se pravo na pretporez za obveznike u visini 50% za osobne automobile do vrijednosnog praga od 400 tisuća kuna. Ja mislim da nije bilo jednog poduzetnika, poslodavca bilo kada su individualno nastupali, bilo kada su nastupali u okviru Hrvatske gospodarske komore ili Hrvatske udruge poslodavaca da ovu mjeru kao takvu nisu apostrofirali nešto što je prije bilo u zakonodavstvu nakon toga je bilo izbačeno, mi smo to vratili upravo na način kako sam rekao. I još ću podsjetiti između ostalog i na jednu mjeru koja je također bila poprilično dobro prihvaćena, a to je radi problema nedostatka radne snage u sezonskim poslovima priznalo se pravo na trošak smještaja i prehrane radnika. Inače, samo za informaciju dakle mjera počela je ove godine dakle 2018. godine 104 poduzetnika, ukupno 9 tisuća zaposlenih koristi ovu mjeru. Dakle, ja bih rekao također poprilično uspješno sročena mjera. U prvom krugu poreznog rasterećenja ukupno je smanjen porezni teret za 2,3 milijarde kuna u okviru drugog dodatnih 1,3 dakle u 2 godine možemo reći 3,6 milijardi a sada u ovom prijedlogu zakona i na to bi se sada fokusirao predlažemo dodatno porezno rasterećenje od 3 milijarde kuna, dakle sve skupa u ove tri godine dolazimo do iznosa od 6,6 milijardi kuna. Inače što se tiče ovih tehničkih detalja, samog vremenskog tijeka ovog trećeg kruga poreznog rasterećenja ja ću podsjetiti da je u razdoblju od početka kolovoza do sredine proveden postupak prethodne procjene učinaka propisa, potom od praktički Velike Gospe od 15. odnosno 16. 8. do 6.9. proveden postupak e-savjetovanja o prijedlozima zakona, primljeno je preko 600 komentara, na sve njih na svakog ponaosob smo naravno odgovorili argumentirano zašto nešto možemo prihvatiti, zašto nešto ne možemo ili ne prihvaćamo. 20. rujna je paket porezne reforme bio na sjednici Vlade, odnosno ovog trećeg kruga i u tijekom 10. mjeseca odnosno listopada imali smo prvo čitanje. Ja ću u ovom izlaganju po pitanju ovih mjera apostrofirati one najvažnije promjene i poglavito istaknuti ono što je promijenjeno i ja bih rekao u odnosu na prvo čitanje kao takvo sada predloženo. Krenut ću od Zakona o PDV-u, radi smanjenja regresivnog učinka poreza na dodanu vrijednost proširuje se stopa od 13% na dobra koja čine najznačajniji dio potrošačke košarice svakog građana, a svakako možemo reći cijelog našeg društva, to je prije svega dakle svježe ili rashlađeno meso, riba, voće, povrće, jaja te na povezanu uslugu isporuke živih životinja i na dječje pelene. U odnosu na prvo čitanje propisuje se primjena snižene stope PDV-a od 5% na sve lijekove neovisno o tome da li se izdaju na liječnički recept kao što je bilo do sada ili bez njega, te primjena snižene stope PDV-a od 13% na usluge i povezana autorska prava pisaca, skladatelja i umjetnika izvođača pod propisanim uvjetima. U odnosu na prvo čitanje također se propisuje da porezno tijelo može od poreznog obveznika tražiti podnošenje instrumenta osiguranja plaćanja PDV-a ako sumnja u opravdanost dodjele PDV-a tzv. identifikacijskoj ili ID broja te prilikom stjecanja rabljenog prijevoznog sredstava iz Europske unije za obvezu PDV-a. U ostalom dijelu zadržano je naravno onaj prijedlog izmjena iz prvog čitanja i ja ću još jednom apostrofirati i ponoviti da je sigurno najjača mjera snižavanja stope PDV-a s 25% na 13% na već kategorije proizvoda i roba koje sam spomenuo. Također ću ponoviti da je radi uočene pojavnosti izbjegavanja upisa u sustav PDV propisana obvezatnost upisa u sustav PDV-a čim se u jednom obračunskom razdoblju prijeđe prag od 300 tisuća kuna radi usklađenja s Direktivom Vijeća iz 2017. i predlaže se pojednostavljenje primjene posebnog postupka oporezivanja za tzv. elektroničke usluge. Također, radi uvažavanja mišljenja i zahtjeva Europske komisije ukida se vrijednosti prag od 400 tisuća kuna za odbitak pretporeza od 50%, maloprije sam spomenuo dakle sa 1.1.2018. vraćeno je to pravo priznavanja pretporeza kod nabave i održavanja, ali je bio prag od 400 tisuća, Europska komisija jasno rekla da taj prag ne može biti u zakonodavstvu jer je diskriminatoran i suprotan određenim načelima i principima. Radi provedbe ciljanih nadzora te s tim u vezi omogućavanja praćenja tijeka isporuke dobara i usluga propisuje se obveza podnošenja evidencije o primljenim računima dakle tzv. knjiga ulaznih računa ili URA. Naglasak da nema promjena u postojećoj evidenciji već samo obveza dostave to moramo reći to smo na svim sastancima koje smo imali sa poslodavcima naglašavali cijelo vrijeme. Radi ujednačenog izjednačavanja poreznog tretmana domaćih i stranih obveznika glede instituta prijenosa porezne obveze ukida se prijenos porezne obveze na isporuke koje obavlja strani obveznik uz ukidanje obrasca INO PPO. Sve skupa ove mjere 2019. rezultiraju ili imaju fiskalni efekt od 1,5 milijardu kuna. Također u samom prijedlogu zakona je predloženo i smanjevanje opće stope poreza na dodanu vrijednost sa 1.1.2020. U smislu Zakona o porezu na dobit već u okviru prvog čitanja rekli smo da se mahom korekcije čine i rade obzirom na usklađivanje sa europskim zakonodavstvom i između ostaloga nema nikakvih promjena u odnosu na ono prvo čitanje koje smo već dali. Dakle radi usklađivanja sa dijelom Direktive Vijeća iz 2016. kojom se želi spriječiti na globalnoj razini uočena nepredviđena primjena propisa u oporezivanju dobiti agresivnim poreznim planiranjem, odnosno spriječiti multinacionalne kompanije da premještaju dobit s područja gdje se ostvaruje na povoljnije porezne jurizdikcije propisuju se odredbe o pravilima o ograničavanju kamate te o pravilima u kontroliranim inozemnim društvima. Radi pojednostavljenja načina oporezivanja nastupa inozemnih izvođača, dakle umjetnika i sportaša u slučajevima kada se ugovorena naknada plaća prema ugovoru inozemnoj pravnoj osobi propisuje se oporezivanje porezom po odbitku po stopi od 15% pri čemu se isključuje potreba obračuna poreza na dohodak te pripadajućih doprinosa na fizičku osobu inozemnog izvođača. Od ostalih promjena ujednačavamo način tretiranja nekooperativnih jurizdikcija, usklađujemo se sa Zakonom o alternativnim investicijskim fondovima te se usklađujemo sa Zakonom o postupku izvanredne uprave u trgovačkim društvima od sistemskog značaja za RH i Zakona o stečaju potrošača. Što se tiče Zakona o porezu na dohodak, o njemu smo također pričali u okviru prvog čitanja. Sada ću reći što je promijenjeno upravo u odnosu na ono o čemu smo govorili na prvom čitanju, u poreznom smislu, uzdržavani član može se koristiti kao porezna olakšica ako ne ostvaruje primitke veće od 15 tisuća kuna godišnje. Tijekom prvog čitanja predloženo je da se u cenzusu uzdržavanog člana ne uzimaju iznosi stipendija neovisno o iznosu i neovisno o podrijetlu domaće ili međunarodne te se isto predlaže za potpore djetetu za školovanje do 15.-te godine života ako poslodavac isplaćuje djetetu umrlog ili bivšeg radnika. Kao dohodak od osiguranja oporezuju se isplate iz 3. stupa ali samo do iznosa neoporezivo i uplaćenih premija i korištenih olakšica te isplate životnog osiguranja ali samo do iznosa koji su u razdoblju od 2001. do 2010. koristio kao porezna olakšica. S obzirom da je tijekom prvog čitanja predloženo da se isplate iz 3. stupa više ne oporezuju ni u dijelu neoporezivo uplaćenih premija i korištenih olakšica, isto se predlaže i za porezno priznate premije životnog osiguranja. Još jednom napominjem, govorimo o razdoblju kada se to primjenjivalo od 2001. do 2010. godine. Dakle, zadržano je pravo da poslodavac može neoporezivo uplatiti 500 kuna mjesečno, odnosno 6 tisuća kuna godišnje za, odnosno svog zaposlenika u 3. stup. Pravilo u porezu na dohodak je da se sve što se nekome omogućilo pod povoljnijim uvjetima smatra dohotkom i oporezuje kao primitak u naravi. Tako je između ostaloga propisano da se smatra povoljnije odobrena kamata, kamata ispod 3%. U vrijeme uvođenja ovog pravila kamata se kretala na razinama od oko 6%. Svjedoci smo da i konsolidacijom i stabilizacijom javnih financija, gospodarskim pokazateljima, snižavanjem premije rizika za RH kako izravno na državni proračun tako i posredno prema poduzetnicima i građanima. Naravno došlo je do snižavanja kamatnih stopa na tržištu. I prateći upravo taj pad kamata propisuje se i predlaže povoljnijom kamatom glede utvrđivanja primitka u naravi od sada smatra kamata niža od 2%. Inače to je jedna od tema koju smo vodili proteklih tjedana sa nekoliko različitih segmenata zaposlenih u dijelovima kako privatnog tako i javnog sektora. Zadnje razgovore koje smo vodili su upravo bili liječnici koji su došli između ostalog sa ovako jednim apelom, obzirom da jedna od mjera koja se radi i na koju se na neki način pokušava dodati dodatni iskorak napraviti je i novi paketi različitih oblika kreditiranja stambenog zbrinjavanja, odnosno kupnje stanova i nekretnina za različite segmente naših sugrađana. Radi usklađenja visine poreznog opterećenja iznajmljivača u turizmu. Ima ih gotovo 100 tisuća, u 104 tisuće objekata. Dakle taj broj također privatnih iznajmljivača, mahom paušalista također dobrim dijelom uznapredovao i povećan proteklih nekoliko godina koji u pravilu plaćaju paušalni porez na dohodak po krevetu ili smještajnoj jedinici u kampu utvrđen je 2004. godine. Već u prvom čitanju propisan je novi način propisivanja visine paušalno poreza na dohodak. Samo ću podsjetiti da prema postojećem zakonodavstvu ta je granica između 150 do 300 tisuća kuna rađena je na bazi pretpostavki da je krevet, prosječno godišnje u funkciji, dakle okupiran 35 noći i da prosječno po noći ostvaruje 100 kuna. Dakle ponavljam još jedanput 2004. je ta, od 2004. ta odredba vrijedi. Predstavnička tijela jedinica lokalne samouprave donosit će odluke kojim će propisati visinu paušalnog poreza po krevetu, odnosno po smještajnoj jedinici, kampu u zakonom propisanim granicama od 150 do 1500 kuna. Kako je promjenama zakona, Izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne, odnosno regionalne samouprave kompletni prihod od poreza na dohodak ustupljen lokalnoj samoupravi i koja ima između ostalog i svoju samostalnost u smislu određivanja ako hoćemo i stopa prireza sukladno zakonom propisanih granicama po sličnom principu i ova odredba je propisana. Ipak, kako bi se osigurala konzistentnost oporezivanja iznajmljivača u turizmu u drugom čitanju propisuje se odredba prema kojoj će se primjenjivati visina paušalnog poreza od 750 kuna za jedinice lokalne samouprave koje ne donesu samostalnu odluku o visini paušalnog poreza. Dakle, svaka jedinica lokalne samouprave samostalno odlučuje o visini poreza pri čemu je moguće naravno da pojedina jedinica zadrži ovu postojeću, limite i granice sam već rekao a sada u okviru ovog drugog čitanja definiramo preciznije što ako predstavničko tijelo bilo općinsko, bilo dakle gradsko vijeće ne donese ovakvu, odnosno skupština ne donese ovakvu jednu odluku. Što se tiče ostalih promjena u odnosu na drugo čitanje, kod obveznika koje obavljaju samostalnu djelatnost, dakle obrt i slobodna zanimanja propisuje se priznavanje otpisanih potraživanja u stečaju potrošača te pravo na dodatno umanjenje po osnovi izdataka za istraživanje i razvoj u skladu sa posebnim propisima. Ostale promjene, samo ću ukratko proći, dakle ono što smo već rekli u prvom čitanju radi dodatnog poreznog rasterećenja propisuje se proširenje razreda za primjenu stope poreza na dohodak od 24% s godišnje porezne osnovice od 210 tisuća na 360 što mjesečno znači sa 17,5 na 30 tisuća radi pojednostavljenja postupka oporezivanja privremenih, odnosno povremenih poslova sezonskih radnika u poljoprivredi. Propisuje se oporezivanje ovih primitaka po stopi od 12% kao konačni drugi dohodak a ne više kao drugi dohodak po stopi od 24%, dakle isključio se potreba uključivanja ostalih iznosa primitaka u godišnji obračun poreza na dohodak. Također radi pojednostavljenja postojećeg načina oporezivanja primitaka u naravi po osnovi dodjele ili općinske kupnje vlastitih dionica koje poslodavci isplatitelji primitka odnosno plaće, daju zaposlenicima, drugim osobama ili članovima uprave koji prema postojećim poreznim propisima, znači primjena matrice različitih odredbi, propisuje se oporezivanje porezom na dohodak od kapitala, i tu moram sad još jednu napomenu reć', po stopi od 36% u prvom čitanju, za drugo čitanje predlažemo po stopi od 24%. Također radi pojednostavljenja propisa na godišnjeg obračuna poreza na dohodak, propisuje se jednostavniji način godišnjeg obračuna za umirovljenike i porezne obveznike, radi uvažavanja životnih situacija pri utvrđivanju prava na osobni odbitak za uzdržavane članove, kriterijem ostvarenja primitaka u visini od 15000 kuna, propisuje se da se ne uzimaju u obzir odštete od osiguranja isplaćene zbog teške ozljede i priznate invalidnosti, stipendije bez obzira tko je isplatitelj, to sam već i rekao, te nagrade za izvršnost učenika i studenata isplaćene iz proračuna, kao i bespovratna sredstva koja se isplaćuju iz proračuna fondova i programa Europske unije. Iz istih razloga, propisuje se da se ne smatraju primicima od kojih se utvrđuje dohodak dodijele udžbenika, radnih bilježnica i bilježnica, koje jedinice lokalne samouprave ili županije, daju učenicima, odnosno novčane naknade koje se isplaćuju po toj osnovi. Dakle, ponovit ću još jedanput, imali smo od jedinice do jedinice lokalne samouprave različite pristupe, sada ih na neki način ujednačavamo. Ukupni efekt ovih mjera je 210 milijuna kuna u 2010. Zakon o doprinosima, u odnosu na prvo čitanje, a s obzirom na promjenu u Zakonu, a koje propisuje osnove osiguranja, predložene su nove osnove osiguranja. Njegovatelja djeteta s teškoćama u razvoju odnosno njegovatelja osobe s invaliditetom, likvidatora i osobe upisane u Upisnik poljoprivrednika. Ja ću samo kratko ponoviti, u okviru prvog čitanja o tome smo dosta raspravljali, dakle, ukupni trošak ili nazovimo ga tako ukupni doprinos na plaću, koja obuhvaća do sada, ili danas, doprinos za zdravstveno osiguranje 15%, prihod HZZO-a, 0,5% ozljede na radu, prihod HZZO-a i 1,7% prihod HZZ-a, Zavoda za zapošljavanje, iz kojega se isplaćuju naknade za nezaposlene, dakle, korekcija je na način da se ova zadnja 2 doprinosa u potpunosti ukidaju ali se vrši jedna prealokacija prema Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje. Neto efekt sa 17,2% se trošak za poslodavca ili ukupni doprinos na plaće, smanjuje na 16,5%, to je negdje 950 milijuna kuna više za poslodavca i oko milijarda 350 milijuna kuna više za zdravstveni sustav, dakle za Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje. U smislu Zakona o porezu na promet nekretnina, nema promjena u odnosu na prvo čitanje, ja ću samo ponoviti da je glavna mjera u ovom Zakonu snižavanje stope poreza na promet nekretnina sa 4 na 3%, dakle to je negdje oko 100 milijuna kuna. Što se tiče Zakona o fiskalizaciji u prometu gotovinom, nema suštinski promjena u okviru, u odnosu na prvo čitanje. Radi unapređenja sustava fiskalizacije, stvaranjem okruženja uredne financijske discipline, propisana je obveza fiskalizacije podataka o prodaju, kod prodaje roba ili usluga putem samouslužnih ili samoposlužnih uređaja. Ne uvodi se obveza izdavanja računa kod samoposlužnih uređaja, već se propisuje obveza fiskaliziranja podataka o prodaji, kako bi se postojeći samoposlužni uređaji prilagodili provedbi postupka fiskalizacije podataka o prodaji, propisuje se rok prilagodbe od 2-je godine. Također, radi izvještavanja potrebe izdavanja fiskaliziranih računa, propisuje se uvođenje nove obveze kod ispisa pratećih dokumenata kada se na njima navode podaci o plaćanjima. Ispisivanje obavijesti koja kaže „Ovo nije fiskalizirani račun“. Radi uvažavanja načina poslovanja poduzetnika, također propisuje se duži rok za otklanjanje kvara naplatnog uređaja, danas je to 2 dana, propisujemo 5 dana. Opći porezni zakon, u odnosu na prvo čitanje, omogućuje se proširenje uporabe računa u elektroničkom obliku, na način da porezni obveznik, može uvijek izdati račun u elektronskom obliku osim ukoliko primatelj računa izričito ne odbija takav način ispostavljanja računa, naravno, cilj je smanjiti administrativne troškove poduzetnika, ostale promjene su naravno i radi povećanja efikasnosti postupaka. Ja ću podsjetiti, da smo u ovom dijelu već, a u prvom krugu i prvom čitanju apostrofirali, da je propisana Odredba da se više ne moraju računi čuvati u materijaliziranom obliku, nego mogu u elektronskom, dakle, da se posnime i da se kao takvi pohrane na neki od vidova elektronskog načina pohrane, koji s jedne strane, i ponavljam još jedanput, i administrativno, a možemo reći i financijsko pojednostavljenje, a u konačnici osigurava i veću sigurnost, jer nemali broj puta smo bili svjedoci da zbog nešto lošije kvalitete isprinta ili papira, zapravo tijekom vremena i taj dio i nestane. Radi sprečavanja obavljanja nelegalnih djelatnosti putem internetskih stranica, propisuje se Odredba o blokadi IP adresa, s kojom se pružaju takve djelatnosti. Na temelju Akta nadležnog poreznog tijela o zabrani rada, nadležna regulatorna Agencija za mrežne djelatnosti, izvršit će blokiranje pristupa sadržaju. Osoba koja je na navedeni način obavljala nelegalnu djelatnost, bit će pozvana da uskladi svoje poslovanje u skladu s pozitivnim propisima čime će se ukinuti potreba za blokiranje pristupa njezinim stranicama. Radi smanjivanja troškova poduzetnika, propisuje se mogućnost o kojoj sam već rekao, da se papirnata dokumentacija pretvara u digitalne zapise, radi zahtjeva poduzetnika da se pojednostavi iskazivanje podataka o nenaplaćenim potraživanjima putem Obrasca OPZ-STAT, propisuje se pojednostavljivanje u iskazivanju iz predaje navedenog Obrasca. Također, radi zahtijeva poduzetnika da se njihovom poslovanju pruži veća pravna sigurnost, ukidaju se područja za koja se mogu zatražiti izdavanje obvezujućih mišljenja, dakle, poduzetnik će moći zatražiti izdavanje obvezujućih mišljenja pri čemu neće biti ograničeni područjem primjene samog poreza. Također, povećava se efikasnost rada poreznih tijela kroz potpisivanje niza Odredbi osnove za prelazak na stvaranje akata u elektroničkom obliku. Također, ovršni postupak, i slično. Zakon o administrativnoj suradnji u području poreza je uskladba sa Uredbom iz 2017.-te. I na kraju Zakon o trošarinama, u odnosu na prvo čitanje, proširuje i proširen je Institut, predlaže se proširiti Institut priznavanja prava na povrat trošarine, i u odnosu na dizelsko gorivo koje se koristi kao pogonsko gorivo za komercijalni prijevoz putnika, ponovit ću da u okviru prvog čitanja, smo rekli, za putnički prijevoz možemo ga kolokvijalno nazvati cargo, dakle tereta, a sada proširujemo i na putnike. Time se prijevoz putnika izjednačava komercijalnim prijevozom robe, od najmanje 7,5 tona nosivosti. U tom smislu, Odredbe članka 104.-og, Konačnog prijedloga Zakona izmijenjen na način da se propisuje pravo na povrat plaćene trošarine, i u odnosu na komercijalne prijevoznike sa sjedištem na nacionalnom području, kao i na području EU, za pogonsko dizelsko gorivo korišteno u komercijalnom prijevozu putnika, cestovnih vozila kategorije M2 I M3 kako je definirano u direktivi Vijeća iz davne još g. 1970. Kategorija M2 se odnosi na vozila namijenjena za prijevoz putnika koja osim sjedala za vozača imaju više od 8 sjedala i čija dopuštena masa nije veća od 5 t. Dok se vozila iz kategorije M3 odnose na vozila namijenjena za prijevoz putnika koji osim sjedala za vozače imaju više od 8 sjedala i čija je dopuštena masa veća od 5 t. Inače samo za informacije, dakle, mi govorimo o povratku trošarine do minimalne razine, minimalna sukladno uredbi o visini trošarine i direktivi Europske zajednice je 330 eura, u Hrvatskoj je trenutno 408,16 dakle ova razlika se može vratiti već navedenim prijevoznicima, bilo da govorimo o kargu bilo da govorimo o putničkom prijevozu. U svakom slučaju očekujemo pozitivni utjecaj na smanjenje troškova poslovanja, posebno onim prijevoznika, koji obavljaju prijevoz učenika i građana u ruralnim i gospodarski slabije razvijenim dijelovima RH, a čije su linije uslijed smanjenja broja učenika postale ekonomski neisplativije ili u potpunosti neisplative. Mislim da je jučer bilo u nekoliko priloga u medijima, da imamo nekoliko situacije da su pojedine linije ukidane, dakle, na ovaj način dajemo jedan poticaj da ipak do toga ne dolazi, da i autoprijevoznici imaju možemo reći tkao, ekonomsku i financijsku računicu. Pozitivni učinici su naravno i poticaj za kupinu dizelskog goriva u RH, općenito nabavu zakonitog goriva, ali i poticanje porezne konkurentnosti RH, jer neki od ovih mjera, zemlje u našem okruženju, ali isto tako diljem EU, već imaju u svom poreznom sustavu. Učinci ovog zakona, zajedno s onom mjerom koja je predložena u prvom čitanju, s onom drugom je 294 milijuna kn, od čega je ipak veći dio oko 240 milijuna kn, u odnosu na povrat dijela plaćenih trošarina, za komercijalni prijevoz robe kamionima, a 54 milijuna na komercijalni prijevoz putnika, buseva i mini busevima. Ono što bi rekao prije kraja ovoga dijela, uvodnoga i moje uvodne riječi, dakle, nakon izglasavanja ovih zakonskih odredbi, one najvećim dijelovima ili gotovo u potpunosti bi trebale stupiti na snagu 1.sječnja 2019. g. nakon toga odmah će stupiti i trebali bi stupiti na snagu, kao što je bio i prvi slučaju u prvom krugu porezne reforme i podzakonski akti, pravilnici razno razni i drugi, koji se sukladno zakonskim propisima propisuju i kojima se regulira operativna provedba svih ovih mjera i odredbi o kojima sam upravo govorio. Na sjednici Vlade, mi smo najavili, da ćemo do kraja g. oni nisu predmet izglasavanja Hrvatskog sabora, ali ja vjerujem da će biti predmet rasprave u Hrvatskom saboru, pa ću odmah između ostalog i reći, da ćemo u svakom slučaju do kraja g. u okviru tih podzakonskih akata, bilo uredbama vlade, bilo pravilnicima u ingerenciji ministra financija, ali vrlo jasno i transparentno komunicirani prema javnosti, napraviti još neke određene dodatne korekcije u poreznom sustavu, jedan se tiče i vezuje se uz pitanje oporezivanja duhana i duhanskim prerađevina. Prema svemu sudeći, očekujemo da će te odredbe ići na snagu već sa 1. prosincem, ali pričekajmo još par dana da sve iz definiramo. Potom je naravno i pitanje oporezivanja posebnim porezom na motorna vozila, jedna od zastupničkih pitanja na pretprošlom aktualnom prijepodneva je bilo između ostalog i na tu temu i na kraju je pitanje pravilnika o porezu na dohodak. Jasno smo rekli neki dan, da ćemo u okviru tog pravilnika o porezu na dohodak, povećati iznos neoporezivih, godišnjih neoporezivih primitaka, mi smo taj prijedlog pravilnika prije 2 dana stavili na pravno savjetovanje. Već smo dobili nekoliko, ja moram reći vrlo dobrih, vrlo konstruktivnih i ja bi rekao komentara koje vrijedi i važi razmotriti i mislim da ćemo neke od njih i usvojiti, obzirom na činjenicu, da taj pravilnik mora s jedne strane naravno biti i prilagođen, postojećem radnom zakonodavstvu RH, a i svemu onome što je definirano, već postojećim pozitivnim propisima RH. O tome će naravno biti govora i tijekom idućih dana, obzirom da javno savjetovanje još uvijek kao takvo traje. Ali u svakom slučaju mjera je između ostalog namijenjena da se poveća godišnji iznos neoporezivih primitaka sa 2500 na 7500 kn, što može značiti mnogim i brojnim poslodavcima, odnosno, poglavito njihovim zaposlenicima dodatnu isplatu, bilo u vidu, bilo u krugu nekakvog dodatka na plaću, nekakve godišnje nagrade ili kako god bi to još poslodavac mogao nazvati, ali u svakom slučaju tih dodatnih 5000 kn će biti propisano kao jedno svojevrsno novo pravo i neće imati dodatnu poveznicu s ovim postojećim pravima, ali ukupni iznos godišnjih neoporezivih primitaka će iznositi 7500 kn godišnje. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo priličan niz replika gotovo ja bi rekao, mislim pola prisutnih zastupnika se javilo, pa krenimo redom. Apsolutno prvi je bio poštovani zastupnik Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče, ove izmjene porezne koje danas imamo ispred sebe su neadekvatne, u trenutku, ja bi ih nazvao katastrofalnim, za ono što smo mogli napraviti. Nije to smješno g. Bačiću, nije poanta da li se nešto sitno pomaže, poanta je u tome, da je hrvatska prosječna plaća 3 puta niža od prosječne plaće u EU. A cijene zbog visokog PDV-a su iste ili čak i nešto više nego u EU, nego u Irskoj, Njemačkoj itd. Naši ljudi svake g. odlaze, a šta vlada radi? Vlada odlučuje za Plenkovićevu elitu 20000 ljudi u Hrvatskoj na mjesečnoj razini povećati plaću, neto plaću. Tko ima više od 17500 kn imati će višu plaću. Svi ostali ništa. nećete imati, plaćati ćete poreze kao i do sada. I to je katastrofa i o tome se treba govoriti. Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog ministra Marića.
Hvala lijepo uvaženi podpresjedniče, evo moj odgovor je samo da vas pozdravim uvaženi zastupniče obzirom da vi mene niste pozdravili, to je sve. Hvala.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ivana Lovrinovića, izvolite.
Hvala gospodine podpredsjedniče, uvaženi gospodine ministre, pozdravljam odluku da se poveća neoporezivi dio primitaka na 7.500,00 kn, to je stranka Promijenimo Hrvatsku predlagala prije dvije godine kao 13-tu plaću, ali pozdravljamo to. No međutim, ne mogu se oteti dojmu da je ova čitava tzv. reforma paket zakona da će, da neće pogodovati, neće pomoći onima koji su najsiromašniji, ugroženi radnici koji žive od svojih plaća, pa predlažem slijedeće dok još ima vremena, dok raspravljamo, molim vas stranka Promijenimo Hrvatsku predlaže povećanje neoporezivog dohotka sa 3.800,00 kn na 5.000,00 kn. Vi dobro znate da su prihodi proračuna oko dvije milijarde dvjesto milijuna i da je to manji dio, možete uštediti na kamatama koje plaćate na kredite. Prema tome, ovo bi bila prava stvar i samo još jedno pitanje vratite izjednačite oporezivanje cijena za koncerta [[Upadica: Hvala.]] sa cijenama karata za kino. Nemojte molim vas diskriminirati te dvije industrije.
Hvala. Odgovor poštovanog ministra Marića.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, hvala na komentaru i na pitanju, pa i u ovom dijelu pohvale koji ste rekli, pa ja bih rekao da ste na taj način i odgovorili dobrim dijelom na pitanje, dakle, mi smo već digli taj neoporezivi dio i maloprije sam uvodno i rekao koji su efekti toga sa 2.600,00 kn na 3.800,00 kn sa dodatnim dizanjem koeficijenata i progresivnost u smislu koeficijenta za uzdržavane članove da milijun i pol ljudi u ovom trenutku nije u škarama poreza na dohodak. Dakle, bilo koja korekcija u smislu daljnjeg zadiranja i povećanja neoporezivog dijela na njih se ne može odnositi obzirom da oni već u ovom trenutku ne plaćaju porez. I zato smo u tom kontekstu i išli na dizanje ovoga ukupnog godišnjeg neoporezivog iznosa primitaka. To je jedini način gdje i oni od svojih poslodavaca u smislu mogu zapravo očekivati i dobiti povećanje svojih mjesečnih ili godišnjih plaća upravo na princip il na način kako smo rekli. Hvala.
Hvala. Slijedeća replike poštovanog zastupnika Peđe Grbina.
Zahvaljujem poštovani gospodine podpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Gospodine ministre, niti ja vas neću pozdraviti jer ste se ponijeli nedostojno funkcije koju obnašate. Vi ste ministar, član Vlade RH i vaša je dužnost onima koji su vaši poslodavci, a to je HS odgovarati na pitanja. Zbog toga ću vam ja ponoviti isto ono pitanje koje vam je ponovio gospodin Maras, a na koje ste odbili odgovoriti. Da li smatrate da je društveno prihvatljivije pomoći poreznim rasterećenjem 20 000 hrvatskih građana koji već sada zarađuju neto plaće u iznosu od 17.500,00 kn ili više ili bi bilo društveno prihvatljivije prihvatiti mjeru koju je predložio SDP, a to je da se neoporezivi dio povisi sa 3.800,00 na 5.000,00 kn sa istim fiskalnim učinkom, ali na taj način pomoći otprilike dvije trećine hrvatskih građana koji primaju plaće, a čije se plaće nalaze u rasponu od [[Upadica: Hvala]] 3.8000,00 kn na više. Hvala vam lijepo.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Ako sam se ponio nepristojno, ja se ispričavam svakom zastupniku, ali mislim da nisam ništa i nikoga uvrijedio, ja sam samo rekao da se sa kolegom Marasom u pravilu pozdravljam, s vama u pravilu nikada. Vi samo prođete i ovako i onako. Dakle, što se tiče neoporezivog dijela bilo ovoga općega, bilo sada ovoga sad što sam sada uvaženom zastupniku Lovrinoviću odgovarao, dakle, ponovit ću još jedanput. Dizanje neoporezivog dijela bi opet mimoišlo veliku većinu poreznih obveznika obzirom da više od milijun i pol njih ne plaća. S druge strane, nisam apostrofirao još jedan element, a to je činjenica da je prihod od poreza na dohodak, prihod jedinica lokalne i područne regionalne samouprave. Znači za njih bi to značilo veliki gubitak poreznih prihoda i kao takvu mjeru mi smo upravo predložili ovaj dio dizanja neoporezivog godišnjeg primitka, ali kada provučete sve ove mjere, 3 milijarde kuna dodatnog poreznog rasterećenja će se itekako osjetiti na hrvatskim građanima i poduzetnicima. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Maras je dignuo ruku, izvolite.
Hvala lijepa. Klub zastupnika SDP-a traži stanku kako bi se konzultirali oko ovog skandaloznog ponašanja ministra koji opće ovdje ne razumije da naši građani žive katastrofalno teško, da odlaze stotine tisuća ljudi svake dan iz RH, Irska, Njemačka, samo recite kamo, a on se bavi sa 20 000 ljudi koji će svaki mjesec dobivati veći novac, a koji već sada zarađuju preko 17.000,00 kn. Znači, problem u RH je što su plaće niske, sramotno je kako se ministar ponaša prema javnim službenicima koji teško zarađuju svoju plaću, učiteljice i učitelji u školama. Kaže ministar 3% je jedino što vam ja mogu dati,… [[Govornik se ne razumije]] i to je njegova poruka, uzmite 150,00 kn mjesečno, bavite se s našom djecom, a onda radite pomoćne poslove poslije vašeg posla, kako bi preživjeli. To je ova Vlada, to je Andrej Plenković, to je Zdravko Marić, znači to su ljudi koji nisu osjećajni, koji nemaju razumijevanja za one koji rade teško posao. Ja sam danas ujutro dvoje djece ostavio u školi i teško mi je gledati učitelje i učiteljice od 60 godina koji rade za 5 i po, 6 tisuća kuna. I o tome ovdje govorimo, a gospodin Zdravko Marić se vrijeđa jer ga netko nije titulirao gospodine ministre, evo sada vas tituliram 3 puta. Dignite tim ljudima plaće, dajte im šest, devet% povećanja jer su zaslužili, zaostaju, njihove plaće su daleko ispod prosjeka u RH, rade najteže moguće poslove. Javni djelatnici, učitelji, socijalni radnici, ljudi u zdravstvu, to su ljudi koji krvavo zarade svoje plaće i o njima treba razgovarati i zbog toga tražimo stanku i nemojte se vrijeđati zato što vas nije netko osobno titulirao gospodine ministre. Gospodine ministre Marić radite svoj posao, ne pomažite samo one koji su najbogatiji [[Upadica: Hvala]] i ne razmišljajte kako ćete se uhljebiti [[Upadica: Hvala]] na nekih sto dvjesto kuna u Adrisu. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege očekivali smo danas da ćemo ovdje izić sa idejama i viđenjima kako ko vidi porezne promjene i da nećemo govoriti o onome što se događalo u prošlosti. Međutim, zbog toga tražimo stanku u ime Kluba HDZ-a iz razloga da i u ovoj raspravi i u budućim raspravama naprosto trebamo reći činjenice, ne mogu oni koji su ukinuli 0 stopu PDV-a na kruh i mlijeko i na takav način uzeli 2 milijarde kuna hrvatskim građanima, koji su dignuli stopu PDV-a sa 23% na 25%, koji nisu znali šta će sa zdravstvenim doprinosima i tako zdravstvu uzeli milijardu kuna od 6 miliona, danas se nabacivati sa idejama što i kako bi trebalo napraviti. Oni su to tada obrazlagali trenutnom situacijom oporba je govorila tada što misli, međutim da li je danas problem ovog neoporezivog dijela što predlaže ministar ili oni koji predlažu da se neoporezivi dio digne na 5 tisuća kuna. Što bi to značilo za jedinice lokalne samouprave, praktički veliki dio jedinica lokalne samouprave bi praktički ostao bez izvornih prihoda, više poreza na dohodak za njih ne bi bilo, oni bi živjeli od pomoći iz državnog proračuna. Dakle, to je put ka centralizaciji kolegice i kolege, a o tome ću nešto više u svojoj raspravi u ime kluba, ajmo ove porezne promjene staviti u proračun o kojem ćemo raspravljati za 10-tak dan, onda ćemo vidjeti koliko su one kvalitetne. Dakle, danas ministra kritiziraju oni koji su hrvatskim građanima uzeli 6 milijardi temeljem poreznih promjena, uzeli kroz ovih 5 godina skoro 8 milijardi kuna s osnova povećanja električne energije i plina, kritiziraju ministra zbog jedne promjene, ali s druge strane gospodine ministre ove kritike bi trebale vama služiti na čast i ponos, jer ako vama nemaju ništa drugo prigovoriti što se tiče porezne reforme, vama i Vladi HDZ-a onda je to za nas sjajna stvar. Ja sam očekivao danas niz konkretnih prijedloga, evo kolega Jovanović je zadnji puta u raspravi predložio problem stope PDV-a na lijekovima, jel to ministar usvojio i mislim da to treba istaknuti kao nešto razumno nije bitno tko predlaže [[Upadica: Hvala.]] nego je to kvalitetno to treba usvojiti.
Hvala, još neki klub želi stanku? Ne, onda određujem stanku do 10 sati i 28 minuta. STANKA U 10 SATI I 20 MINUTA. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,30 SATI]] Evo ga, stanka nam je istekla ali prije nego što krenemo dalje sa replikama dvije obavijesti. Prvo bih pozdravio i pozdravimo svi skupa učenike osnovne škole Pitomača koji nas gledaju na galeriji. [[Pljesak.]] Drugo, da najavim, dakle u ponedjeljak ćemo imati rebalans proračuna a potpuni raspored za idući tjedan svih točaka dobiti ćete sutra. Ali u ponedjeljak je rebalans proračuna. Tako da evo, znamo svi i naravno Zakona o izvršenju, to uvijek ide zajedno. Evo, prelazimo na sljedeće replike poštovani zastupnik Tomislav Panenić. Nema ga, gubi pravo na raspravu. Poštovani zastupnik Nikola Grmoja. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedavajući. Mi imamo jedan problem ministre, govori se o poreznom rasterećenju a proračunski rashodi rastu, raste i broj zaposlenih u državnoj službi, ja mislim da je jedan medij objavio prije dva dana 2700 u godinu dana novih uhljebljenih od strane HDZ-a. Imamo jedno neodgovorno ponašanje a konstantnu priču i mantru o poreznom rasterećenju. Evo npr. vi ste predložili da se smanjuje porezna stopa na dohodak, znači da ove iznose od 17 tisuća i 500 do 30 tisuća kuna. I kao razlog je zadržavanje mladih u zemlji. Ja vas pitam koji mladi u Hrvatskoj imaju takva primanja a vi to predstavljate kao nekakvu veliku mjeru koja će mlade zadržati u Hrvatskoj.
Hvala. Odgovor poštovanog ministra Marića.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, predložen je paket poreznih izmjena kako onih prvotnih, tako i ovih sada koji gleda cjelokupni porezni sustav. Dakle vi ste izdvojili samo jedan segment od mjera koja se tiče onih sa najvišim dohocima. Međutim ponoviti ću još jedanput da evo i u okviru poreza na dohodak, ne samo zakona nego i u okviru pravilnika, predložene su i promjene koje će dizati neoporezivi dio godišnjih primitaka, mjera koja može dotaknuti svakog hrvatskog zaposlenika, dakle svakog hrvatskog građana koji je zaposlenik nevezano na visinu njegovih mjesečnih ili godišnjih primanja, naravno ovisno i o mogućnostima poslodavca i njegovim nekakvim rezultatima i učincima. Ali ponoviti ću još jedanput naša namjera i je upravo da se kroz porezni sustav u okviru svih ovih zakona i svih segmenata to porezno rasterećenje koje nije malo, 3 milijarde kuna koje se predlaže s početkom iduće godine nije mali iznos, rasporedi na što je moguće više i slojeva i građana a tako i poduzetnika i svi skupa imaju pozitivne efekte rasterećenja. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Željka Jovanovića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi ministre evo ja ću zaista biti korektan i reći da mi je drago da ste uvažili zahtjev o snižavanju stope PDV-a na bezreceptne lijekove, tako da su svi lijekovi i receptni i bez receptni trenutačno sa stopom od 5%. Poznato je da u Hrvatskoj se godišnje potroši oko pola milijarde kuna na bezreceptne lijekove a vjerojatno će ta svota sada biti i veća obzirom da će dio građana koji je odlazio u susjedne zemlje ostati i kupiti to u Hrvatskoj. No ono što vas želim pitati da komentirate kako to da niste baš uvažili ništa od prijedloga koji su došli iz Središnjeg državnog ureda za sport, koji su imali za cilj povećati ulaganje i poticanje u sport, osigurati lakši rad stručnih osoba, smanjiti recimo porez na dodanu vrijednost, na ulaznice za sportske priredbe. Dakle niti jedan prijedlog koji je došao iz Središnjeg državnog ureda za sport u ovoj reformi nije dobio zeleno svjetlo.
Odgovor poštovanog ministra Marića.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče pa kao što smo evo pričali i vi ste imali tada u okviru replike i razgovora, pričali smo, dakle sigurno ideja je i namjera da se i dodatno i dalje stvaraju prostori općenito u javnim financijama i u proračunu za i dodatna rasterećenja. Ovo je ono s čime u ovom trenutku možemo izaći pred hrvatske građane i javnost, prostor koji smo stvorili, ne mali, tih 3 milijarde kuna. Na tragu toga smo već i govorili i najavljivali da sigurno smjer koji smo pokrenuli i koji je već treću godinu će ići i dalje. Što se tiče ovih komentara o kojima ste rekli sa Središnjim državnim uredom za sport i mi u Ministarstvu financija i oni kao naravno integralni dio funkcioniranja državne uprave i Vlade, imamo vrlo jasnu i otvorenu komunikaciju. I danas je naravno propisano da se određeni postotak može porezno priznavati u smislu izdvajanja za sport, za razno razne vrste donacija i sponzorstava ali sa njima vodimo između ostalog dijalog kako i na koji način pospješiti ukupno financiranje i održivost financiranja sporta u cjelini od onog školskog do onog vrhunskog. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Slavena Dobrovića.
Hvala lijepo. Poštovani ministre Marić, ja ću se referirati na Zakon o porezu na dohodak. Naime, smatram da tamo još uvijek postoji jedna prilično nepravedna odredba. Dakle šta se dešava kada uzdržavana osoba, dakle dijete se zaposli u 9. mjesecu i do kraja godine pređe 15 tisuća kuna, ona prelazi iz uzdržavane osobe u poreznog obveznika. Međutim uzdržavatelji i roditelji gube pravo na poreznu olakšicu za cijelu godinu. To je nepravedno i šta znači da u prvih 9 mjeseci nije trebalo uzdržavati dakle tu osobu? Ta tranzicija je na ovaj način prilično gruba. Mislim da u današnje digitalno doba se to može regulirati ako ne na mjesečnoj, barem na kvartalnoj razini a ovako imamo nepravednost, imamo ideje koje potiču dakle sivu ekonomiju i vjerujem da se tu može nešto napraviti. Hvala.
Hvala, odgovor poštovanog ministra Marića.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, dobro adresirano i pitanje i baš mi je drago i od vas da dolazi. Imali smo tu raspravu, poglavito je bilo po pitanju stipendija, to smo adresirali ovim izmjenama, sami dobro znate da smo taj dio poticanja izvrsnosti i općenito učenika na ovaj način prepoznali, e sad pitanje naravno rada otvaramo jednu ja bih rekao dodatnu problematiku nije baš sve tako jednoznačno ja vjerujem i znam da velika veća naših studenata vrijedno i uredno i u svoj studentski posao, a to je učenje i polaganje ispita je na neki način dijelom i primorana, a s druge strane i dobro je da čini određene i radi određene poslove i ostvaruje nekakav dohodak kroz studentski ili učenički rad. Međutim i sami dobro znamo da i u tom segmentu treba ipak propisati naravno pravila i propise u ovih 15 tisuća kao takve i dalje ostaje, ali u konačnosti govorimo o ukupnom godišnjem iznosu, dakle pojedinačni primjeri kada negdje nešto prijeđe nekakvu granicu [[Upadica: Hvala.]] ne mogu taj način biti u potpunosti …/nerazumljivo/… Hvala.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Davora Vlaovića.
Hvala podpredsjedniče, uvaženi ministre sa suradnicima. Porezni pritisak u RH je izrazito visok u odnosnu na zemlje iz okruženja i vi kao Slavonac i dobar košarkaš propustili ste poentirati i propustili ste zabiti tricu. Niste smanjili upravo na ovaj paket proizvode iz potrošačke košarice na nivo poreznog pritiska kao što je u okruženju, a niži je od 10%, 10 i niže, zašto niste išli 5% na te proizvode iz potrošačke košarice i na taj način digli potporu domaćoj proizvodnji, digli domaću potrošnju, a što je sa kulinom i suhomesnatim proizvodima, niste mi odgovorili i zato vas Slavonci neće pozdravljati bravo ministre, a mogli ste tu poentirati. Hvala.
Odgovor poštovanog ministra Marića.
Ima u košarci koš i dodatno bacanje, pa i to može biti kao trica, tako da ja sam već rekao u okviru prvog čitanja, dakle naglasak je svježe i rashlađeno meso, mislim da to u Slavoniji poglavito a i u drugim dijelovima RH bi trebalo, ja sam siguran da bude i hoće biti pozdravljeno, poglavito jer smo na neki način i zaokružili cijelu ja bih rekao priču i sa priznavanje i uključivanjem i živih životinja u taj cjelokupni ciklus snižene stope, ali smo isto tako u okviru prvog čitanja rekli da u ovom trenutku tu moramo povući granicu u okviru fiskalnih mogućnosti, dale sve mesne prerađevine kao i smrznuto meso ne mogu biti stavljene u ovom trenutku u taj režim snižene stope poreza na dodanu vrijednost. Hoćemo li sutra naravno stvoriti pritisak ja bih rekao prije svega mojim kolegama i poreznim vlastima u smislu i propisivanja bilo bi puno jednostavnije kada bi fiskalni prostor i kapacitet u RH bio takav da možemo kompletnu hranu staviti na sniženu, ali ja vjerujem da je i ovo ja bih rekao jedan značajan iskorak i poglavito za krajeve koje ste spomenuli. Hvala.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Predraga Matića.
Hvala lijepa, gospodine podpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima. Dakle, opće je poznato da Hrvati napuštaju ovu zemlju zbog ekonomskog uništavanja Slavonije, Dalmacije zbog pucajuće fašizacije, zbog lopovske privatizacije, međutim i zbog općeg beznađa, međutim kada sam pročitao zakon vidio članak 6. stavak 2. poludio sam, jednostavno nisam mogao vjerovati gdje smanjujete PDV na sve vrste mlijeka osim na jogurt, ja sam se sjetio jedne tužne priče kaka je negdje nedavno jedan poznata Hrvatica morala napustiti ovu zemlju upravo zbog visokih cijena jogurta. Stoga vas molim gospodine ministre da preuzmete odgovornost i da u ovu rubriku mlijeka oslobodite i naše jogurte i da ne dopustite više i jedan Hrvat zbog jogurta mora napustiti Hrvatsku. Hvala.
Odgovor poštovanog ministra Marića.
Hvala lijepo, uvaženi zastupniče moram priznati što se tiče mlijeka i mliječnih prerađevina sve ono što je do sada bilo sniženoj stopi od 5% ostaje i dalje, tu nisu rađene nikakve vrste korekcija, dakle ponovit ću još jedanput svježe meso i rashlađeno meso, svježa i rashlađena riba, voće, povrće, jaja, pelene, žive životinje, ovoga to je ono što smo u ovom konkretnom slučaju ovoga zahvatili. Ponovit ću da iskoristim i ovo vrijeme do kraja u smislu odgovora to je upravo jedna od načina kako i na koji način možete smanjiti regresivni efekt sustava poreza na dodanu vrijednost i omogućiti svim građanima ipak povećanje njihovog raspoloživog dohotka, poglavito onima sa najnižim dohodcima jel upravo te kategorije su u njihovoj strukturi mjesečnih i godišnjih troškova najzastupljenije, a opet ponavljam za neke druge proizvode, robe i usluge, pa i neke koje vi spominjete, doduše jogurt već onaj obični već je u sustavu snižene stope PDV-a o tome možemo naravno u ostalim koracima razgovarati. Hvala.
Slijedeća replika, poštovanog zastupnika Željka Glasnovića.
Poštovani ministre čuli smo nešto o poticajima, nešta o represiji malo, evo jedan je Nijemac nedavno reko to ovisi za sve nama o strateška razine do taktičke, reko je vi Hrvati ne volite svoju zemlju, zašto kaže ne plaćate poreze, ne poštujete zakone, evo prošle godine je Porezna uprava provela 219, mister Grmoja ja bi molio kad govorim, smiri se govorim da mene sluša, evo 219.147 ovih mjera naplate, 53 tisuće zahtjeva za ovrhu, za 2012. pojedinci i neke tvrtke su dugovali državi 50 milijardi kuna duga državi. Kad je u pitanju Slavonija, gospodin jedan ovdje fašizacija vi ste otjerali 100 tisuća Hrvata njemačkog porijekla najvredniju manjinu iz ove države i još vi vladate ovdje bivši komunisti i to je ne možemo naprijed ić i to srž problema u Hrvatskoj. Ta je mentalna baština iz komunizma i parazitski odnos. Šta je s onima koji ne plaćaju poreze, šta radi Porezna uprava [[Upadica: Hvala.]] gdje je sinkronizacija tih ministarstva, da se pouplati taj porez.
Nešto će odgovoriti na to kolega Marić.
Je, hvala lijepo, naravno uvaženi zastupniče pa sigurno da sastavni dio paketa zakona koji se predlažu, pod zakonskih akata, nakon naše rasprave, izglasavanja ja se nadam i vjerujem ide u fazu implementacije tu je onda odgovornost poreznih vlasti i tijela i ja to volim apostrofirati, hvala vam između ostalog i na tom komentaru da porezna tijela moraju raditi naravno svoj posao i kontrolirati i ubirati efikasno sve vrste javnih davanja pa tako i poreze, ne samo iz razloga i perspektive kako obično to kažemo u javnosti napuni proračunska blagajna, nego između ostaloga da imamo jednaki tretman svih poreznih obveznika, dakle između ostalog i da zaštitimo one porezne obveznike koji uredno ispunjavaju sve svoje obveze i sukladno svim naravno izazovima i poteškoćama da imaju. Inače ove godine mi smo objavljivali podatke i o broju nadzora i aktivnosti u Hrvatskom saboru bilo je dosta govora o tome dobrim dijelom smo bili i kritizirani zbog toga, u svakom slučaju ću reći, da će porezna, carinska i sva ostala porezna tijela nastaviti dalje raditi svoj posao. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ivice Mišića.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovani ministre sa suradnicima, ja vam kao poduzetnik mogu reći čestitam, dosta ste napravili za ovo vrijeme koliko ste ministar, ja vam se samo mogu zahvaliti kao poduzetnik koji uplaćujem u proračun već 30 g. a žalostim se ovim ljudima koji ne razumiju što ste vi napravili, jer nikada ništa ustvari nisu niti radili. Oni to ne razumiju, oni ne znaju što je biti poduzetnik, oni ne znaju što je to oslobođenje, koje ste vi napravili, kroz ovu reformu, naravno da se može puno više, ali da nismo živjeli u ovoj bahatoj državi ovih 25 g. mi bi danas mogli rasteretiti puno puno više. Ja vam se zahvaljujem i čestitam na ovome, imate moju podršku, do kraja, gledajući promatrajući, čitajući što ste sve oslobodili poreza u ovoj državi. Mislim da je to sasvim dovoljno za ovo vrijeme i na godinu ćemo još vidjeti da spustite još neke stvari. Hvala.
Hvala odgovor poštovanog ministra Marića.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče i na pohvali i na komentarima, ali i ovo što ste sami rekli da ne komentar previše te pozitivne i pohvalne stvari, nego ono što ste rekli, dakle na ovom tragu treba nastaviti i dalje. Dakle, svako porezno rasterećenje, svako administrativno rasterećenje, svako pojednostavljivanje poreznih propisa, sigurno za refleksiju i za rezultat ima nekakav pozitivan efekt u gospodarstvu, u zaposlenosti, u rastu standarda itd. I mislim da je i dosadašnje mjere da su to pokazale i potvrdile a naravno svi skupa trebamo stremiti da se dodatno stvara taj prostor da tog rasterećenja bude što više jer u nemalom broju slučajeva i primjera sam maloprije istaknuo slučaj poreza na dobit. Dakle smanjen sa 20 na 18 za male i srednje poduzetnike, dakle, njih 85% plaća stopu od poreza na dobit od 12%. Znamo kolika je bila stopa rasta 2017. g. a ako hoćete iz perspektive da ne kažem malo isključivo ili usko iz Ministarstva financija, upravo taj oblik vam je te godine zabilježio rast od 17%. Dakle sa sniženim porezima, proširena je porezna baza gdje smo doprinijeli rastu gospodarske aktivnosti. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Ministre teleoperateri u Hrvatskoj imaju najveću dobit u Europi i s time se hvali čelnik uprave HT-a, 42% dobit, marže, dok u zemljama odakle dolaze je 20% maksimalno čak i manje. Teleoperateri koji se ponašaju nezakonito, njima se oprašta porez za frekvencije, teleoperateri koji otpuštaju naše ljude, i sve manje i manje imaju ljudi, a sve veću i veću dobit. Oni koji kapital izvlače iz RH ulažu u druge zemlje, njih se štiti jer rade sve nezakonito, ne plaćaju pravo služnosti kao u svojim zemljama i ne šire optičku mrežu, tj. nego rade bazne stanice i na taj način, nezakonito ih postavljaju gdje im god padne na pamet. Zamislite i odgovorite mi zbog čega se njih štit i zbog čega se njih ne oporezuje da bude isto kao u njihovim državama. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor poštovanog ministra Marića.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, pa mislim da jednak je tretman svih obveznih poreznika u RH. Dakle, jedinu mjeru koju možemo između ostaloga učiniti u poreznom sustavu i onoga horizontalnog principa, kao što smo i učinili, porez na dobit za male i srednje, do 3 milijuna kn prometa na stopu od 12%. Ne možemo izdvajati ni teleoperatere ni financijske institucije, ni prehrambenu industriju, ni brodogradnju, da ne nabrajam sada koju djelatnost. Ja mogu samo reći kao ministar financija, ali i kao građanin, netko tko se s ekonomijom bavi i financijama, ja želim svim hrvatskim poduzetnicima da posluju u Hrvatskoj sa dobiti. Nemam problema s time, jer svi onda u konačnici između ostalog i kontinuiraju i plaćaju porez ako hoćete u državnu blagajnu, ali u svakom slučaju, ponoviti ću još jedanput, jednak je tretman svih poreznih obveznika, ne možemo uvoditi bilo kakve vrste, nazovimo ih tako diskriminatornih mjera, da jedan ili drugi sektor bude ili u povlašten ili možemo reći u podređenom položaju. Hvala.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Branka Grčića, e vidim, vidim.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, uvaženi ministre sa suradnicima, vrlo konkretno bi vas molio nešto, dakle nisam sretan i puno puta sam to ponovio, 5 puta se povećava gornja granica oporezivanja privatnih iznajmljivača, njih je u Hrvatskoj preko 100000 i to je zaista nešto što je jedan dodatni udar na turizam. Međutim, želim vam reći, još barem spomenuti 2 problema, koja se vežu na ovo pitanje, koje smo vrlo kvalitetno raspravili na Odboru za turizam i bila je velika suglasnost da se to uvaži, prva je položajna renta, a to znači da ne može isti porez plaćati netko tko ima apartman u Dioklecijanovoj palači i ne znam u predgrađu Splita. Znači zoniranje vezano za položajnu renut. To je prva stvar i druga stvar o kojoj smo pričali isto tako, vlasnik apartmana iz Zagreba, koji iznajmljuje sobu ili apartman u Splitu ili Makarskoj, plaća porez u Zagrebu. To je nešto što je isto tako nepravedno, jer ta sredstva trebaju ući u taj lokalni proračun i doprinijeti uređenju komunalne u toj sredini. Hvala.
Hvala odgovor poštovanog ministra.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče na konkretna pitanja i vrlo dobra i vrlo adresirana. O tome smo dosta i razmišljali i razgovarali interno, a imali i diskusije protekli tjedan u okviru javnog savjetovanja. Krenimo od ovoga dijela što se tiče granica, ponoviti ću još jedanput, prihod od poreza na dohotka je kompletni prihod lokalne samouprave i mi na ovaj način, kao što je recimo slučaj, povukao sam paralelu sa prirezom, dajemo mogućnost da u okviru naravno ovlasti imaju dodatnu tu vrstu samostalnosti uvođenju ako hoćemo i svoje nekakve vrste lokalne politike. Dakle, limit je od 150 što znači u konačnici, za neke jedinice lokalne samouprave, može znači i manje nego što je do sada bilo do 1500. Dakle, na njima je na volju koliki će u konačnici propisati. Ovaj drugi dio vezano za položajnu rentu, ćemo također u okviru pravilnika propisati da opet damo u ingerenciju lokalne samouprave i da između ostalog i taj dio imaju na neki način u svojim rukama. jel to i je poanta koju cijelo vrijeme zagovaramo fiskalna i funkcionalna decentralizacija, ako nekome nešto i dajemo da ima upravljati, onda da ima i instrumente za vođenje. Hvala.
Hvala. Slijedeće replike poštovanog zastupnika Branimira Bunjca.
Hvala lijepa poštovani ministre Marić. Prilikom stupanja na dužnost prijavili ste plaću u imovinsku karticu 17.505,00 kn, pa da li biste mogli reći koliko će vaša plaća narasti od 1.1.2019. nakon trećeg kruga porezne reforme. Naime, smatram da je bitno da javnost čuje taj podatak, kako bi oni mogli usporediti svoje povišice plaća sa vašom povišicom plaća odnosno sa povišicom plaće jednoga ministra. Pa evo, ukoliko mi možete odgovoriti taj podatak odnosno hrvatskoj javnosti. Hvala lijepa.
Odgovor ministra.
Hvala lijepo. Dakle, moja plaća koja će biti isplaćena za mjesec prosinac će biti identična onoj plaći u kojoj će biti isplaćena kao ministar u siječnju, dakle, nema korekcije, obzirom da ne ulazim u stopu od 36%, dakle, na moju osobnu plaću neće biti nikakve refleksije. Što se tiče povećanja osnovice koju predlažemo za državne i javne službenike, na mene se kao dužnosnika ne odnosi, dakle, ni po toj osnovi neće doći do korekcije plaće. Korekcija plaće bi jedino mogla doći 1.9. jel je to datum kada sam počeo prvi puta stupio u radni odnos i od tada mi se računaju godine iskustva i na dužnosnike se između ostalog aplicira onih 0,5% po godini, pa ako i to ostane i dalje na snazi, jedina korekcija plaće kao ministru može doći meni jedino od 1. rujna iduće godine za tih 0,5%. Dakle, u smislu poreza na dohodak, nema promjene, nisam u stopi 36, nema korekcija u osnovi jel nisam službenik, nego sam dužnosnik i nema bilo kojih ovih dodataka oko neoporezivih primitaka, koliko znam, i u Vladi ne razmišljamo podizanje bilo kakvih neoporezivih primitaka za dužnosnike. Hvala.
Hvala. Slijedeće replike poštovanog zastupnika Ante Babića.
Hvala lijepa poštovani podpredsjedniče HS-a, poštovani ministre sa suradnicima. Svakako ovaj treći krug poreznih izmjena pozdravljam upravo zbog administrativnih rasterećenja, zbog rasterećenja cijene rada, zatim povećanja prihoda građana, ali i posebne pažnje vezane za ove demografske mjere i tu želim naglasiti ove izmjene i dopune zakona o trošarinama, vi ste ih samo na brzinu rekli zbog nedostatka vremena. Mislim da ih je potrebno ponoviti, a to je ovaj povrat, priznavanje prava povrata na trošarine vezano za dizelska goriva i posebno za one linijske prijevoze koji su vezani za Liku, Slavoniju, Banovinu i za moju dalmatinsku zagoru gdje su određene linije ekonomski potpuno neisplative. Vi ste rekli da je povrat trošarina do ove minimalne razine, ukoliko se ne varam 54 milijuna kuna. Bilo bi dobro da to još jednom ponovite, naglasite, upravo zbog onih prijevoznika koji taj linijski prijevoz rade u tim krajevima. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog ministra.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Pa evo, ja ću iskoristiti između ostaloga ne samo da ponovim to što ste vi rekli, nego da upravo i kažem tu su sa mnom i moje kolege, državni tajnik, ravnatelj porezne, ravnatelj carinske uprave koji su zajedno sa svojim timovima proteklih tjedana odradili čitav niz operativnih sastanaka i Udruga poslodavaca i HGK i Sindikalni predstavnici i zainteresirana javnost, gdje smo jako puno komentara primili. Jedan od češćih komentara bio je upravo na ovoj temi. Dakle, autoprijevoznici koje smo, ja bih rekao još jedanput, i adresirali po pitanju onih korekcija koje smo na razini Vlade donijeli po pitanju priznavanja prijevoza samih učenika na razini godine koji se propisuje. Međutim, ovom mjerom mislim da smo također dobru stvar napravili, jel ponavljam još jedanput, dižemo i konkurentnost našeg ukupnog gospodarstva jer danas je RH sigurno prepoznata i kao transportna zemlja u smislu da ima određene prihode od transporta i da je dobro pozicionirana, a s druge pak strane ne smijemo zanemariti elemente o kojima vi govorite. Dakle, mi ovdje sigurno možemo očekivati najpozitivnije efekte upravo na gospodarski najslabije razvijenim regijama RH.
Hvala. Slijedeće replike poštovanog zastupnika Zdravka Ronka.
Hvala lijepo podpredsjedniče, poštovani ministre, iskreno ja pozdravljam sve ove napore oko ovih smanjenja olakšica itd. Ali, pošteno bi bilo reći ili ja ću to reći pošteno da je za to trebala i dobra podloga prethodne Vlade koja je nas izvukla iz recesije. Ono na čemu mislim da niste trebali možda inzistirati ili robovati je ono obećanje, predizborno obećanje oko smanjenja PDV-a sa 25 na 24, to je negdje milijardu i 600, kako smo imali prilike čuti, do dvije. To su sredstva koja će se rasplinuti negdje između trgovine i proizvodnje. Građani neće osjetiti ništa, a to smo možda trebali upotrijebiti za neke druge momente. Jedan od njih moguće je i proširenje liste ovog dijela smanjenja, ali isto tako i za izvanredne situacije, jedna od njih je sigurno plaće [[Upadica: Hvala.]] zaposlenika. Ja sam tu predlagao onaj, a iza mene SDP [[Upadica: Hvala.]] sekunda, sam predlagao onaj neoporezivi dio 3.800,00 kn na 5.000,00 kn, pa evo razmislite još jedanput.
Hvala. Odgovor poštovanog ministra.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Vi, znam da dobro poznate porezni sustav, isto ga gledate u cjelini i to je dobro. U svakom slučaju i sami dobro znate, i o tome smo govorili unatoč tome što se na neki način u javnom prostoru već otvorila ta rasprava i a priori, prije nego smo mi uopće zauzeli bilo kakav stav i onda smo naravno govorili što je bolje i na koji način i kako gledati. Dakle, mi u Vladi uvijek razmišljamo i o trenutku aktualnom u kojem se nalazima, kao i nekim perspektivama, kao i nekakvim smjerovima i osnovnim ciljevima koje smo si zadali. Dakle, vrlo jasno smo, ovoga, se odlučili u ovom paketu, u ovom trećem krugu poreznog rasterećenja, staviti naglasak upravo na rasterećenje pojedinih kategorija robe i usluge, u ovom slučaju prehrambenih proizvoda jer smatrali smo da bi to imalo već u prvom koraku puno veći efekt, nego da se ide odmah na opću stopu PDV-a. Ali, opet ponavljam, gledamo cjelokupni porezni sustav, sav prostor fiskalni koji nađemo, gledamo kako i na koji način najbolje i najefikasnije raspodijeliti na sve slojeve hrvatskog društva i građana. Hvala.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala podpredsjedniče HS-a, uvaženi ministre, kratka replika, pa ću nastojati da bude načelna. Dakle ja bih ovu reformu nazvao reforma umjerenog rasterećenja u granicama rashoda. Upravo su rashodi ti ključni koji neprestano prate i ove vaše reforme. Naime reći ću to slikovito, evo i ja ću reći, vi ste Slavonac, pa ćete to razumjeti, vi jako dobro kuhate sarmu, a znate što je problem? Što vam kupus za tu sarmu daju drugi ministri. Pa onda veličina listova ovisi o, veličina sarme ovisi o tim listovima koje su vam dali. Ovo sam već više puta vam rekao, više pažnje obratite na rashodovnu stranu. Mi imamo, kada gledamo u ovome postotnom iznosu, imamo rasterećenja koja su dobra u postotnom iznosu. Međutim, nama porezni prihodi stalno rastu i u tom smislu onda efekt rasterećenja jel se on doista vidi kao nešto što će potiči gospodarstvo. Jer vama kao ministru mora osnovna biti stvar paziti na one što lože vatru, znate. To se pokazalo kod poreza na dobit, manja stopa poreza na dobit, veći prihodi poreza.
Hvala. Odgovor poštovanog ministra Marića.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Evo sviđa mi se ova usporedba sa sarmom iako je malo već u nezgodno vrijeme, već osjećam nekakve reakcije u želucu na sam spomen same sarme. Što se tiče ovoga što govorite. Dakle, sigurno da trebamo gledati i prihodnu i rashodnu stranu. Odgovorno vođenje fiskalne politike iziskuje to, tako i cijeli proračun mora biti koncipiran u skladu sa mogućnosti. Evo i do sada sve što čujemo i od komentara koji su, ja bih rekao više nego dobrodošli da u svakom sljedećem koraku vidimo i da razmislimo još i o nekakvim sljedećim vidovima rasterećenja. Međutim, moramo ipak gledati jednu stvar, dakle mi u trenutku kada planiramo nešto i projiciramo naravno da smo svjesni da će polučiti neke pozitivne efekte ali naravno da odgovorno planiranje podrazumijeva da moramo promatrati određene stvari u ovom trenutku. Dakle vi znate da već dvije, odnosno tri godine za redom, nama prihodi su veći od plana, nama plan mora biti realan, mora biti dijelom čak ja bih rekao i konzervativan ali kada uzmete efekte porezne reforme vidite da u svakom od vidova gdje smo smanjili poreze praktički kroz širenje porezne osnovice dobili smo više. To je otprilike koncept koji mi imamo cijelo vrijeme. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Grozdane Perić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima. Pa ja bih još jedanput s obzirom na ove skeptike podsjetila na ono što je jako važno a to je u samom Zakonu o porezu na dohodak kada ste prihvatili da se uzdržavani članovi, dakle djeca i studenti da imaju oslobođenje od 15 tisuća kuna. I to ne opterećuje dakle nakon toga same roditelje, odnosno mogu koristiti i poreznu olakšicu. To je za stipendiste bilo domaće, bilo strane i to je ono što podiže standard svakoj obitelji i zapravo je to ulaganje u budućnost mladih i u budućnost same nacije.
Odgovor poštovanog ministra Marića.
Hvala lijepo. Pa to je bilo jedno od stvari koje su, ja bih rekao, čak ne samo u okviru javnog savjetovanja nego izravno na kabinet i moj i kolega u ministarstvu stizali razno razni upiti roditelja. S druge pak strane i cijela perspektiva poglavito ovih europskih stipendija Erasmus, mi smo na kraju se odlučili da jednostavno damo jednaki tretman svim vrstama stipendija, domaćim, međunarodnim, kako i na koji način potaknuti tu izvrsnost. Iako neću zanemariti i ovaj jedan od prethodnih komentara koji je bio, je naravno i pitanje samog studentskog rada. Mislim da trebamo naravno i našim studentima, učenicima otvarati različite vrste mogućnosti i perspektiva a u isto vrijeme gledati kako i u poreznom sustavu ne penalizirati njihove roditelje a opet s treće strane ne mogu zanemariti i ne spomenuti jednu činjenicu da ipak je naša onda i odgovornost da se u tome svemu skupa nađe jedna mjera kako bi se između ostaloga sve moguće izigravanja sustava sveli na najmanju moguću mjeru. Hvala.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Stjepana Čuraja.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani ministre, mislim da prije svega zahvaljujem se na dosadašnjoj suradnji, mislim da je primjer da se bez neke halabuke, bez nekih medijskih natpisa možemo sjesti i dogovoriti i upravo i naši prijedlozi su i sada ugrađeni u ovaj prijedlog poreznih, paketa poreznih izmjena. I mislim da ni jedna mjera porezna, danas pa na dalje, ne bi smjela ići na štetu, odnosno niti građana niti poslodavaca, dakle ne na više. I tako je sa ovima. Ja ovdje nisam vidio niti jednu jedinu mjeru koja će nekom iziskivati da plaća više poreza. Sada to što bi neki željeli da se plaća još manje nego što je moramo svesti u neke realne okvire. I svakako mislim da ovaj način naše suradnje i koji je rezultirao i sa ... [[Govornik se ne razumije.]] smanjenjem PDV-a i povećanjem praga i 13.te plaće koja ajde nije onako kako smo predlagali ali je, na neki način napravljena. Opcijske dionice vidim da ste smanjili za 12, ne na 12, ali možemo i to prihvatiti, stipendije, nagrade. Dakle mislim da je to trag da krenemo nakon prvog kvartala razmišljati sa u 2020. Zahvaljujem.
Odgovor poštovanog ministra Marića.
Pa evo, hvala. Ne samo, uvaženi zastupniče ne samo dijalog u okviru rasprave pojedinih klubova zastupnika nego općenito ove opće javnosti i za stručne javnosti i javna savjetovanja su između ostalog na to, za to namijenjena. I ja ću ponoviti u okviru javnog savjetovanja preko 600 komentara. Znamo doduše da su prvih gotovo 200 pa i više komentara bili vezani na jednu specifičnu odredbu u samom zakonodavstvu koje smo predlagali ali gro tih komentara, mislim svi su prije svega razmotreni a jedan određeni dio naravno je bio i prihvaćen. I to je ono što zapravo želimo i na ovaj način dakle dići tu jednu razinu demokratskog dijaloga da i stručna i opća javnost naravno se uključi. Odgovornost je onih koji to predlažu da sve to skupa probaju objediniti i staviti u okvire fiskalne održivosti jer ne bismo ni bili sretni i zadovoljni da i sa poreznim rasterećenjem odemo u smjeru koji će možda već u kratkom roku ugroziti stabilnost javnih financija. One su pod kontrolom i upravo na tom tragu trebaju i dalje biti. Hvala.
Hvala. Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Silvana Hrelje.
Poštovani gospodine ministre, vi ste u svom izlaganju spominjali neke cenzuse koji su stari još od 2004. godine. Koristim priliku iako ovo nije 100% vezano uz ove zakone da vas upozorim na cenzus za dopunsko zdravstveno osiguranje koje iznosi 1516 po osobi kuna i 1936 kuna za samca. I nije se također mijenjao od 2004. godine i mislim da bez obzira na obećanje ministra Pavića koji će u dogovoru sa ministrom Kujundžićem odlučiti koliko će se povećati, to neće moći bez vas i bez planirana proračuna. Ali želim vam samo reći da u međuvremenu od 2004. se plaća povećala, neto plaća za 43% od 2003. znači nominalno, ne govorim vrijednosno nego nominalno, mirovina se povećala za 41% u odnosu na prosjek, govorim uvijek o prosječnim mirovinama i prosječnim neto plaćama i prosječnim neto mirovinama. Prema tome, moli bi da vodite računa i ovom cenzusu.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, naravno da moram i mogu samo potvrdno izgovoriti na vaše pitanje, jer to se i podrazumijeva, sve mjere koje vlada predlaže su plod i rezultat naše međuresorne suradnje, u konačnici svaki akt ili propis ima nekakav financijski efekt pa čak i kada ga nema, mora dobiti potvrdu Ministarstva financija, da nema financijskog efekta. U ovom konkretnom slučaju i sa kolegom Pavićem i sa kolegom Kujundžićem imam vrlo otvoren dijalog po svim pitanjima pa između ostalog i o ovoj temi. Ne znam što ste vi do sada razgovarali, ali evo, iskoristiti ću priliku da i kažem i ovako kada smo zaista zadrli u cijeli porezni sustav, mislim da smo vi svjesni da ne u malom broju slučaju, smo zapravo otkrili nešto što evo konkretno se dulji niz g. ne mijenja, ne prati nekakve možda trendove i neke promjene u samim okolnostima. Tako da su to isto stvari koje treba voditi računa o njima i na neki način, uvijek gledati kako i na koji način odgovoriti na adekvatan način i u pravo vrijeme. Hvala.
Hvala lijepa. I zadnja replika je poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, g. ministre, nekako ispod radara je prošlo ono što ste zadnje govorili a mislim da je to vrlo bitno, a to je nova mogućnost koja će definirati izmjena pravilnika o porezu na dohodak, a to je taj neoporezivi dio do 7500. Dakle, rekli ste 2500 ostaje i dalje za ono što je bilo prije, a onih 5000 je nekako da tako kažem kolokvijalno 13. plaća ili nekakva nagrada, nije bitno kako će se zvati. Međutim, ja mislim da na tragu ovih rasprava, da se jednoj maloj skupini diže plaća, da ova novina koja se uvodi, daleko više vrijedi za onih 390 tisuća, koji su izvan poreznih škara, jer treba napomenuti na ovo, ne samo da se neće plaćati porez na dohodak, nego se ne plaćaju ni doprinosi. Prema tome ovo je mogućnost, svim radno intenzivnim granama da nagrade svoje, jer ove koji imaju visoke plaće, njihovi poslodavci, bez obzira što se plaća će nadoknaditi i kažem, zato je ova mjera, prošla malo ispod radara, ali ona je upravo usmjerena, prema onima koji su u ovom trenutku izvan poreznih škara.
Hvala. Odgovor poštovanog ministra Marića.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, pa evo moram osobno priznati, da od kada smo u petak o tome javno komunicirali, jako puno reakcija, poglavito poduzetnika, a onda posebno i zaposlenih, koji su se javili prvo, sa određenim pitanjima, prijedlozima a sada kada smo pravilnik stavili i na javno savjetovanje i sa određenim konkretnim sugestijama, i dobro je apostrofiran element da u ovom kontekstu zapravo govorimo o 5000 kn dodatno neoporezivog godišnjeg primitka, koji se odnosi na nova prava, koja ne mogu imati poveznicu sa ovim postojećim pravima, bez obzira što mi govorimo praktičko o ukupnom iznosu od 1500. I zato smo i u tim novim pravima, kako ćemo ih definirati pravilnikom, ostaviti otvoreno da sami poslodavci definiraju, hoće li se to zvati dodatak na plaću, hoće li se to dodatnih nagrada, za uspješni rad. Neka oni sami, kao takvi, da tako kažem kažu što je između ostalog i pitanje same dinamike. Dakle, to će pravilnikom biti propisano idućih dana i ideja je da stupi na snagu 1.12. i da neki poslodavci koji imaju mogućnosti za to, već ove g. nagrade svoje zaposlenike, a u svakom slučaju da za iduću g. planiraju svi. Hvala.
Hvala. Sada pozdravimo učenike OŠ Petra Preradovića iz Pitomače koji su na … [[Pljesak.]] galeriji nam. Želi li izvjestitelj odbora možda uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu, izvolite kolega Panenić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, iskoristio bi prije izlaganja g. Petrova u ime Kluba Mosta da zatražimo stanku. Naime, pojasnio bi vezano upravo zapažanje kolege Žagara, koji je otvorio temu je planiranje, realno planiranje jer vidimo u prethodnoj poreznoj reformi, bilo je najavljeno da će to imati jedan fiskalni učinak na prihode u razini 800 milijuna kn, nešto preko 800 milijuna kn smanjenja. Sada smo došli u situaciju da zapravo vidimo na prihodovnoj strani od prihoda od poreza na robe i usluge da imamo 2 milijarde prihoda. Prema tome, tu je nastalo, skoro 3 milijarde razlike onoga što ste planirali. Sada gledamo da se ovom poreznom reformom, gledajući poreza na dobit, planirate i do 3 milijarde da bi bilo umanjenje, ali gledajući sljedeću najavu proračuna, tamo i dalje, povećanje po toj prihodovnoj stavki. Prema tome, ono što smo mi imali zapravo poduzetnici, oni očekuju kada se provede porezna reforma, da se to praktično vidi kao smanjenje prihodovne stranE proračuna. Jedino je to pokazatelj koji oni mogu osjetiti. Na ovaj način, zapravo, postavlja se pitanje, da li je ova porezna reforma, stvarno smanjuje njihove rashode, općenito, ili će nam u budućem vremenu donijeti zapravo samo jedna novi model, koji će se provoditi zapravo prikupljanje poreznih sredstava. Tu vidimo da u biti postoje nesuglasice, koje su određeni kolege iznijeli, vezano upravo za ona područja koja imaju najniže stope razvoja, gdje su najniže plaće, gdje npr. promet nekretnina, zapravo na njega neće se osjetiti ovo umanjenje koje se predviđa sa 4 na 3% gdje nema prometa nekretnina, zapravo tako je nebitno koliki je postotak, a isto tako gdje su plaće neoporezive, tamo ove porezne reforme neće se osjetiti. Smatramo da to je bitna jedan momenat, koji bismo pojasnili pa da evo da i g. Petrov može to u svome obrazloženju imati kvalitetnije pojašnjenje. Hvala lijepo.
Naravno, dati ću vam stanku, makar mislim da bi kolega Petrov i sam znao to dobro obrazložiti, ali u svakom slučaju vidimo se u 11,20 sati. STANKA U 11,10 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11:20 SATI]] Evo kolegice i kolege, stanka je istekla i ja otvaram raspravu. Prvi će u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, govoriti poštovani zastupnik i potpredsjednik ovog visokog doma, Božo Petrov. Izvolite.
Poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Reforme su po definiciji velike promjene načina funkcioniranja sustava, tako da ovo danas što mi danas moramo raspravljat u Saboru, zapravo s reformom nema puno veze. Porezna reforma je i rasterećenje su vrlo mudro razvučeni kroz niz godina, tako smo imali prvi dio 2017., pa sad raspravljamo 2018., već se govori o trećoj fazi koja će slijediti 2019., njihovi efekti će možda neki biti 2020., pa bih ja čestitao na jednoj dobroj PR reformi, jer ovo se ne može nazvati drug'čije. Ova Vlada je s ovim što radi samo malo zaoblila vrh jedne samoubilački rastuće linije poreznih i sličnih opterećenja od 2009. do danas. Možda je samo malo zaustavljeno neodrživo po gospodarsku aktivnost doslovno devastirajuće, rast opterećenja. I unatoč ovome, svemu što danas predstavljate, što ste predstavljali, Hrvatska i dalje ostaje mnogo više opterećena davanjima državi, nego prije krize 2009. godine. Sad poslušajte ovo. Kada se obuhvate svi prihodi od svih vrsta poreza i doprinosa na razini opće države, zbroje i stave u odnos prema BDP-u, prosječno opterećenje je danas veće za 2,3% poena, nego 2009. godine, cca 8 milijardi kuna, država danas više uzima od ljudi nego 2009., uz sve vaše porezne reforme, a u međuvremenu smo prošli recesiju, a mogu nažalost reći, brojni u Hrvatskoj, još nisu izašli iz recesije, a vi uzimate 8 milijardi kuna više nego 2009. godine, i hvalite se poreznim rasterećenjem. Al' to nažalost nije najgora stvar, jer znamo da smo na neslavnom 12. mjestu kad je u pitanju kompleksnost poreznog sustava, porezna presija. Prema indeksu ekonomskih sloboda, Hrvatska se nalazi na 92. mjestu, na Doing biznis ljestvici smo pali za 15 mjesta od 2017. i sad smo 58., pa vas pitamo o kojim reformama pričamo? Prema podacima EUROSTAT-a iz 2016. godine, udio PDV-a u BDP-u iznosi je gotovo 14%, 45 cca milijardi kuna. Primjera radi u jednoj Irskoj iznosi svega 5%, a ta ista Irska u zadnjem kvartalu raste za nas, nikad dostižnih vjerojatno 9%. Vi pričate o slavnih 2,8%, trošite 4% više BDP-a radi toga što rastete 2,8%. A u Hrvatskoj je državni zagriz u BDP-u rekordnih 46%, pa ću građanima objasniti, to je 151 milijarda kuna, tu negdje, a to vam zapravo znači da od svega što hrvatski građani proizvedu, što sve poslodavci, poduzetnici proizvedu, država vam uzme i potroši 46% toga. Jednom riječju, upravo mi, porezni obveznici, fiskalno konsolidiramo državne financije kroz poreznu presiju, a ne Vlada kroz ozbiljnu reformsko investicijsku politiku. A meni je jasno zbog čega vi ovo radite, jer treba nekako napuniti taj bezdan troškova, zbog uhljebljenja samo u zadnjih godinu i po' dana, netko to treba platit', to građani plaćaju, a vi pravite PR reforme. Kada bi danas udio opće države u BDP-u bio na razini 2009. godine i da nismo članica Europske unije, ne bi imali pad omjera javnog duga i BDP-a, dok bi s druge strane imali proračunski deficit između 14 i 15 milijardi kuna. Stoga se hvaliti fiskalnom konsolidacijom kao i ovakvim poreznih rasterećenjima, po meni nije upitno, a vi kako hoćete. Zato kažem da nam Vlada ne šalje prijedloge reforme, već nekol'ko novosti u oporezivanju iz kojih nisu vidljivi proklamirani ciljevi, koji bi trebali doprinjeti smanjenju ukupnog poreznog opterećenja, poboljšanju poreznog sustava, te većoj pravnoj sigurnosti za porezne obveznike. Što se tiče poreza na dohodak, kaže se da se smanjuje stopa oporezivanja za određenu populaciju s ciljem zadržavanja mladih u zemlji i povećanja plaća kvalificiranom profesionalnom kadru. Treba pozdraviti svako porezno rasterećenje. A sad jedno pitanje za građane, znate li kol'ko građana je obuhvaćeno ovim rasterećenjem? 13 do 14000 ljudi u Hrvatskoj. I to je 13 do 14000 zaposlenih čija je plaća 3 do 4 puta veća od prosječen plaće. A od tog malog broja zaposlenih, oni koji imaju 3-oje i više djece neće ni osjetiti da im je plaća porasla. Dakle, proklamira se pomak k socijalno pravednijem poreznom sustavu koji će doprinjeti prestanku iseljavanja mladih, a to želite postići tako što će te za manje od 5% podići plaće broju od 1% ukupno zaposlenih u Hrvatskoj. Čarobno. Šta da vam kažem na ovo? Čarobno. Još jedna Odredba, koja je značajnije odjeknula u javnosti je ona o paušalu po kojem se plaća porez na dohodak za iznajmljivače u turizmu. Mjera koja je jedna iz kategorije neodređenih, bez cilja, bez smjera, bez vizije. mora se naći primjerni model s obzirom na značaj turizam za nacionalno gospodarstvo. Ali odredba u ovom trenutku predstavlja dodatno porezne opterećenje za iznajmljivače u turističkom sektoru i sa ovim novim dijelom se problem ne rješava, već se povećava dubioznom takvog koncepta oporezivanja. Da biste vi dobili smisleno rješenje, vi se prvo trebate odlučiti, koji su ciljevi? Je li vam cilj stimulirati ili destimulirati pružanje usluga privatnog smještaja. Želite li razlikovati obitelj kojima je to jedini izbor prihoda, od onih kojima je to dodatni prihod? Stavljate li u istu kategoriju djelatnost turističkog iznajmljivanja u velikim gradovima i razvijenim turističkim središtima i djelatnost nekih OPG-ova u ruralnom turizmu. Neću duljiti dalje, mislim da je potpuno jasno da u ovome vašem prijedlogu nema niti smjera, niti cilja, niti strategije niti vizije. Ali ono što smatram, smatram da je nemoralno, isključiti iz sustava poreznih olakšica obitelji, u kojima djecu nemaju te sreću da žive s roditeljima, nego i silom prilika odgajaju bake ili de facto i one obitelji, gdje samo jedna osoba ostvaruje dohodak. A i to vam se nalazi u ovom prijedlogu koji dajete. Što se tiče porezna na dobit, kao i kod mnogih hrvatskih zakona, o ovoj materiji koja se odnosi na sprječavanje premještanja dobiti, problem nije u formalnoj legislativi, već u njezinoj praksi. Hrvatska poslova regulativa bi se općenito mogla smatrati vrlo restriktivnom, ali u području oporezivanja dobiti i izvlačenja dobiti iz zemlje, bila poprilično benevolentna. Osobito prema inozemnim multinacionalnim kompanijama. To se osobito odnosi na one kompanije, koje nisu dolazile u Hrvatsku s novim investicijama, čak niti s otvaranjem novih radnih mjesta. Dakle, situacijama u kojima bi blagonakloni stav hrvatskih poreznika mogao biti razumljiv, tako postoji prije primjene gore navedene direktive u našem zakonodavstvu, propisi, o npr. transfernim cijenama, koje služe tome, da povezana društva posluju na način, kao što bi poslovala da nisu povezana, odnosno, da ne premještaju dobit, za njih povoljnije jurisdikcije. Tih se pravila, nažalost, nitko danas ne drži. Pa niti poreznih inspektori koji će zatvoriti cvjećarnicu, pekarnicu, ribarnicu, zbog manjka od 10 kn u blagajni. Ovo nije populizam, ovo vam je danas stvarnost, ali neće biti tako revni s hrvatskim podružnicama, inozemnih tvrtki, koji su sa svojim ustrojem i poslovanjem, umjesto u hrvatski proračun, milijunske iznose oporezive dobiti prebacile u Luxemburg, Švicarsku ili neku drugu, treću zemlju. Pa imajući na umu takvu stvarnu situaciju, a pri tome ne zagovarajući poreznu represiju, kakova se provodi nad malim i mikro poduzetnicima u našoj zemlji, bez stvarne strategije, održivog poreznih nadzora, nikakve primjene europskih direktiva u našem zakonodavstvu neće dovesti do smanjenja porezne evazije, niti većeg prihoda državnog proračuna od poreza na dobit. Što se tiče PDV-a prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, još jedan od birokratskih uradaka, moram nažalost, reći, on se pompozno naziva reformski, ali ispod površine, nema tih reformskih zahvata. Najprije … [[Govornik se ne razumije.]] stavka za javnost je smanjenje s 25% na 24% od 2020. Sniženje s 25% na 13% za meso, ribu, voće i povrće. A prema procjena predlagatelja snižena stopa na navedene namjernice, će negativno utjecati na prihode državnog proračuna, u visini od 1,4 milijardi kn. Ja moram konstatirati da ova mjera nažalost, pokazuje lažnu socijalnu mjeru. Služi uljepšavanju slike vlade. Služi uljepšavanju, tako da vlada ispadne tako da se ona brine za građane, brine o socijalno osjetljivim građanima i poduzetnicima, a sva iskustva, upućuju na to da se nikakvi socijalni učinci ne mogu postići ovakvim mjerama, već će najveću korist od ovih promjena imati građani s visokim prihodima, bez poticanja gospodarske aktivnosti i rasa BDP-a. Predlaganje ovakvih mjera, samo vam pokazuje da vlada izgubila dodir sa svakodnevnim životom prosječne hrvatske obitelji. Potencijalno možda dobre namjene uništene su birokratskim pristupom i podzakonskim prijedlozima i propisa. Ali ono što možemo ponovno kontaktirati, nesustavna pristup i problematici, gdje se selektivno biraju proizvodi na koji se smanjuju PDV bez nekog logično utemeljenog obrazloženja. Pa mogu reći da su određeni prijedlozi smiješni, pa tako prijedlog Zakona o PDV-u razliku je li zec u šumi ili je to zec u domaćinstvu. Zlobnici bi rekli, da je bitno da se pravi ražanj di je zec manje bitno. Što se tiče Zakona o doprinosima, to je tek posebna priča. Promjenama u Zakonu o doprinosima, vlada je započela, poduhvat krpanja rupa u zdravstvu. Vi ćete naime 2,2% koje smanjujete doprinosa na plaću povećati 1,5% za zdravstvo, ostaviti ćete 0,7% razlike i to ćete nazvati poreznoj reformom. Super. Koliko je to 30, 40 kn prosječne plaće napravite istraživanje, nakon što provedete svoju famoznu poreznu reformu, za jedno pola godine i pogledajte jesu li uopće poduzetnici na kraju digli tih 30, 40 kn. Pa veći im je trošak napisati sve to pravno i podići plaću za 30, 40 kn nego to ne napraviti. Mislim to je smiješno, želite pravu reformu da se vrati na PDV. Rekao sam vam prilikom prošloga vašeg izlaganja. Neka se država naplati kada se poduzetnik naplati. Ubirite porez, ali ubirite ga u trenutku, kada poduzetnik dobije plaću za ono što je proizveo. Pa gdje ćete veće stimulans za poduzetnika al ne vi u ovom trenutku naplaćuje od ljudi bez obzira kad oni isporuče uslugu jesu li oni za to dobili novac ili nisu. Vama je bitno da se vi naplatite a onda pričate o tome da vi to već imate u nekim do 3 milijuna kuna, mala poduzeća su ministre do 65 milijuna kuna. Niti svi uopće niti mikro niti mali, mali pogotovo poduzetnici nemaju pravo uopće koristiti tu mjeru, želite zahvat pravi reformski odrecite se i budite solidarni s poduzetnicima ako se oni ne mogu naplatiti nemate se vi pravo naplatiti. Nemate od čega financirat ovoliki birokratski sustav, dijelit otkaze, koliko znam vrijedila je mjera 2 za 1, gdje vam je nestala ta mjera imate 2.700 novih zaposlenih na račun koga, na račun poreznih obveznika i onih koji imaju prosječne hrvatske plaće kojima zbog vašeg poreznog sustava neće rast plaća nikako. A ono što je zanimljivo, samo da vam se vratim kratko na ovaj zakon o doprinosima, ovim je nažalost propisano da apsolutno svi direktori, članovi uprava trgovačkih društava, upravitelji zadruga moraju, moraju obračunavati i uplaćivati doprinose po minimalno 5.213 kuna bruto plaće bez obzira na oblik trgovačkog društva, osnivački kapital ili godišnji prihod. To je iznos od 1.902,75 kune mjesečno samo za doprinose od prvog dana osnutka društva u vrijeme kada nikakvih prihoda trgovačko društvo još niti nema. Koliki je ovo udar za one koji tek kreću, koji u ovom trenutku nemaju nikakvog prihoda i ne znaju kad će ga imat, ali ne vi ste već udarili porez, ajmo odmah naplatit. Za ideju da osnujem društvo, naplatit ću ti porez, super. Netko tko kreće u poduzetništvo sam i otvori j.d.o. za prevođenje ili za izradu web stranica ili za pečenje ili prodaju kiflica ne isplaćuje sebi prvi dan poslovanja bruto od 5.213,00 kuna, ne isplaćuje ne zato što je lopov ili utajivač poreza nego zašto nema odakle. Ne prijavljuje se na puno radno vrijeme ne zbog toga što želi kršiti zakone, nego zato što nema posla u puno radno vrijeme pa tek je otvorio tvrtku. Nevjerojatna vam je razina ne razumijevanja realnih tržišnih uvjeta, svijeta i gospodarstva u Ministarstvu financija. Treba li vam nakon ovoga reći da će vam obračunavanje doprinosa po punom radnom vremenu od samog starta djelovati katastrofalno na mikro i malo poduzetništvo, na one koji tek pokreću svoje poslove, a možda vam trebam još jednom ponovit, malo teže u nekim stvarima kapirate bez uvrede. A ono što ću vam samo zaključit za kraj jer mogao bih još 20 minuta, temeljna ekonomska logika dokazana nebrojeno puta u praksi kaže, niski porezi vode do široke porezne baze a ona posljedično vodi do većih poreznih prihoda i to je win win kombinacija za svakoga, za poduzetništvo, za državu, za stanovništvo. Vladajuća garnitura je nažalost odlučila suprotnim smjerom, ona je odlučila prvo postati Švedska, a onda se nada da će se stvoriti porezna osnova, a stvar ide obratno. Prvo treba biti bogat niskim porezima, a tek onda postati socijalno osiguran. Ne provođenje stvarnih gospodarskih reformi, inzistiranje na starom i dokazano pogrešnom modelu rasta će dovesti do daljnjeg pada hrvatskog gospodarstva i nastavka iseljavanja hrvatskih obitelji. Odlazit će vam najobrazovaniji, odlazit će jer će imati bolje plaće u svakoj drugoj državi, odlazit će i ostali jer gubitkom visokoobrazovane radne snage tj. odljevom mozgova gospodarstvo gubi potencijal za uključivanje u gospodarske i znanstvene tokove 21. stoljeća. Na kraju će država biti siromašna država jeftine radne snage kakvu voli vaš premijer, po našem predsjednik Vlade, bit će država koja neće imati modernu industriju visoko dodane vrijednosti te time visokih plaća, nego staru industriju niske dodane vrijednosti i malih plaća, a onda neće vama biti bitno niti ikome u Hrvatskoj kolika je stopa nezaposlenosti jer će i oni koji su zaposleni raditi za sitniš, ali ja ću vas podsjetiti, nije ovo ništa čudno, samo vi dižite povrede Poslovnika, nije ništa čudno ovo je konstanta, vaš predsjednik Vlade je prije godinu dana rekao na pitanje da komentira toliki odlazak mladih javno na televiziji, kako on to komentira, pa zato smo se borili, on se borio da mladi odlaze, on je neki dan izjavio da privlače se investitori na način da baš zanimljivo budemo država jeftine radne snage, a država smo jeftine radne snage jer vi dižete plaću onima koji sveukupno su 1% u Hrvatskoj i imaju već visoke plaće, al ostale ste stjerali na prosjački štap. Hvala.
Hvala, imamo jednu povredu Poslovnika koju je dignuo poštovani zastupnik Branko Bačić.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče [[Upadica: U čemu je povrijeđen Poslovnik?]] Povrijeđen je članak 238. Poslovnika jer je kolega Petrov omalovažio sve zastupnike ovdje u sabornici govoreći kako teže kapiramo, [[Upadica: Samo vi.]] pa bih ja njega podsjetio da neću mu odgovoriti na način kao što zaslužuje i podsjetio bi ga da nije ovo ordinacija u kojoj on ordinira i na takav način doživljava sve pacijente. Da su ovdje ljudi, zastupnici sa svojim imenom i prezimenom mnogi od njih imaju zavidne uspješne znanstvene, kulturne ili bilo koje druge karijere i bi sa malo više digniteta trebao govoriti o kolegama zastupnicima. Ovo što je iznio, na način na koji je nastupio, najviše govori o njemu, pa bi bilo korektno da nam se ispriča. Ukoliko ne, da mu vi onda date opomenu gospodine podpredsjedniče.
Hvala. Ja procjenjujem da nije povrijeđen Poslovnik, ali apeliram na sve kolege da u svojim komunikacijama, u svojim izričajima paze kako govore i da ne bi time nekoga povrijedili jel. … [[Upadica se ne čuje]] Vi vodite sjednicu mjesto mene? Dobit ćete opomenu zato jer vi govorite iz klupe. … [[Upadica se ne čuje]] Ne, ne nije jednak pristup i nije, nije sigurno jednak jer nije niti ono kršenje Poslovnika jednako. Sada ćemo nastaviti sa raspravom i slijedeći će u ime zastupnika SDP-a vrijeme podijeliti poštovani zastupnici Grčić i Lalovac.
Hvala lijepo podpredsjedniče Sabora, uvaženi gospodine ministre sa suradnicima i kolegice i kolege. Ja ću se u ovome što smo već dosta dobro obradili jutros, koncentrirati na jedno jedino i po meni najvažnije pitanje. Znači, pitanje svih pitanja da li će ovom poreznom reformom odnosno ovim krugom porezne reforme, da budem precizniji, rasti plaće građanima ili neće? To je jedino što građane zanima. Država može u tome smislu djelovati na dva načina. Država može vrlo direktno utjecati na taj rast plaća, vrlo direktno, a može indirektno. Dakle, nekim zaobilaznim mjerama, gdje će onda očekivati od nekih drugih aktera u državi da se ponašaju na način prema radnicima da ti radnici nešto iz toga profitiraju. I tu je ključ razlike u onome što mi kao SDP zastupamo i onoga što je Vlada ovom poreznom reformom predložila. Dakle, Vlada je išla zaobilaznim putem očekujući da će nečija volja biti da nešto za naše građane, ljude, radnike, napravi, a mi kažemo, želimo drugi pristup, želimo vrlo konkretno rast plaća naših ljudi i to ne samo ovih 20 ili 15 000 koji se spominju, dakle, oni sa plaćom od 18.000,00 kn, pa na više, koji će očigledno ovom reformom nešto profitirati, čak ni oni neće puno profitirati. Znači, maksimalno povećanje plaće bez obzira kolika ona bila je 1.600,00 kn. Ja vas pitam što to čovjeku od 40 ili 50.000,00 kn znači tih 1.600,00 kn u bilo kojem smislu. U smislu konkurentnosti, u smislu da ga odvrati da ne ide van RH itd. itd., ništa. Dakle, čak ni ta mjera nije toliko efikasna da takve ljude zadrži, dakle, educirane, na dobrim položajima itd. da ne idu iz RH van. Ali ostavimo to. Mene zanima onaj najveći broj naših građana koji radi, trudi se, a ovom reformom zapravo neće bitno profitirati jer jednostavno priča o tome da će, ne znam, informatičari, farmaceuti i te struke, dakle, inženjeri, da će dobiti nešto veću plaću s ovom reformom, pa da će ostati u RH, također ne stoji. Znači, prije neki dan HUP je izašao sa vrlo detaljnom analizom svog ICT sektora, dakle, plaća u tom ICT sektoru. I znate što je našao kao rezultat? Da su plaće u tom sektoru u ovom trenutku između 6.000,00 kn i 12.000,00 kn u prosjeku za različite struke unutar ICT sektora. 6 do 12, znači ni blizu onih 18.000,00 kn koje su granica onih radnika kojima neće rasti plaća i onima koji hoće. Prema tome, taj osnovni cilj koji se uporno ponavljao u objašnjavanju ove reforme, jednostavno, nažalost, neće biti postignut. E sada vidite, u cijeloj toj situaciji dogodilo se nešto što ja u načelu mogu pozdraviti, a to je ova nova mjera u zadnji tren, koja ide zatim da se poveća neoporezivi dio sa 2.500,00 kn na 7.500,00 kn za određene tzv. nagrade, bonuse, Božićnice, Uskrsnice itd. Međutim, opet je to mjera u kojoj Vlada ne sudjeluje, sudjeluje indirektno, recimo ako bi netko nešto isplatio, onda Vlada ne bi uzela porez. Ali to se i tako ne isplaćuje, pa Vlada neće ništa uštediti. Znači, možemo to i tako gledati. E sad vidite, nakon nekoliko dana ushićenja dolaze neke analize, ja se nisam s njima bavio, ali bavili su se novinari, pa novinari kažu nažalost biti će to, dakle, poduzetnici su im rekli, biti će to po 1.000,00 kn, kao i prije, a treća plaća čeka bolje dane. Znači, to je neki opći zaključak koji su novinari, ovaj, izvukli iz razgovora sa mnogobrojnim očigledno menadžerima, vlasnicima firmi itd. jer jednostavno to je situacija zato što je opet njima prepušteno na volje hoće li zaista povećati te neke nagrade ili neće i tako, ja bih rekao, nagraditi svoje radnike. Znači, nema garancije, ne zna se ni koliko firmi, ni kojem broju radnika bi eventualno povećali te nagrade. Znači, opet će profitirati samo jedan vjerojatno manji broj zaposlenih, a većina radnika opet neće dobiti mnogo iz te mjere. I sad naravno, moram reći nekoliko riječi jer cijelo vrijeme ovdje govorimo, ja se zaista pokušavam tako ponašati, da ponudimo uvijek neku alternativu, neku drugu opciju, neki drugi pogled na ovu priču, pa neka građani procijene je li to bolje, lošije od onoga što Vlada u ovom trenutku nudi. Mislim da je to najbolji način i to je jedini mogući pristup i rad oporbe da predlaže alternativna rješenja i zato smo mi već prije nekoliko tjedana predložili da se ide na ovu mjeru povećanja osobnog odbitka s 3.800,00 kn na 5.000,00 kn. Zašto? Razmatrali smo još jednu opciju, a to je da se smanjuju stope oporezivanja npr. 24 na 20% i 36 na 30% al smo se ipak priklonili ovom drugom rješenju povećanja osobnog odbitka, zašto zato što bi to u većoj mjeri povećalo manje plaće, a u manjoj mjeri povećalo veće plaće. I ako hoćete pa to i je neki princip socijaldemokracije i pristup da pomažemo onima s malo manjim plaćama, a da one sa boljim plaćama i boljim standardom u ovom trenutku stavimo u drugi plan. E sad koji je efekt te priče, čuli smo ovdje to nije moguće već veliki broj ljudi ne plaća poreze čak je kolega Čuraj neki dan komentirao to pa je rekao SDP ne govori baš istinu na taj način bi rasle plaće samo ljudima iznad 10.000 kuna što zapravo nije istina. Ne, vrlo jednostavna računica govori, ako naši ljudi radnici zaposleni nemaju uzdržavanog člana prijavljenog na svojoj poreznoj kartici onda svaka plaća iznad 3.800 kuna nešto donosi s ovom promjenom, znači neki 10, 20, 50 kuna, a onda kad dođete na 5.000 kuna to je već 320 do 340 kuna povećanje, to je vrlo jednostavna računica. Znači na 1.200 razlike kuna u osobnom odbitku primjenjuje se stopa od 24%, sada toga više nema i onda se na to još dodaje prirez, u Zagrebu je prirez 18% u nekom drugom gradu je 10% i kad to dodate onda je to tih 320 do tih 340 kuna. Na godišnjoj razini to se dakle penje na cca 4.000 kuna pa i to je dio recimo te treće plaće o kojoj govorimo samo što je razlika da je ta treća plaća sigurna za te radnike i ljude u odnosu na ovo što nije sigurno i što ovisi isključivo o poslodavcu da li će nagradit svoje ljude ili neće, tu je ta ključna razlika. Dakle, mi ovdje konkretno radnicima omogućavamo rast plaće, a ovo je ako bude bit će, ako ne bude neće i to je bitna razlika. E sad vidite, na ovaj način prema našim računicama plaća bi rasla za negdje između 550 i 600.000 ljudi u Hrvatskoj, sve ovisi koliko prijavljenih članova, uzdržavanih članova obitelji imate. E sad koji je to trošak, da budemo potpuno konzistentni u svom prijedlogu, koliki je to trošak? To je trošak od najmanje 2 milijarde kuna, da to nije mali trošak da se razumijemo, međutim novaca ima i ja ako i ne ide ovaj prijedlog ove godine, vjerujte mi kolege iz Vlade, to ćete ozbiljno promišljati i razmišljati već iduće godine, znači za 2020. i nemojte brzati, nemojte brzati sa smanjenjem opće stope PDV-a sa 25 na 24%, izbacite je iz ovog prijedloga zakona, ostavite sami sebi rezervu da povećate plaće možda u 2020. ako ne sad, jer ja razumijem ove godine ima drugih opterećenja, tu je Uljanik, tu su 3 milijarde za Uljanik, tu je ovo tu je ono, međutim ostavite sebi prostor da u 2020. napravite ovo što vam mi sada predlažemo. I još samo jedna stvar, mudra Vlada, mudra Vlada što bi s ovim korakom napravila u ovom trenutku, jednu vrlo važnu stvar za cijelu Hrvatsku, ali posebno za ljude koji se ovdje i ovo jutro spominju, učitelji, medicinske sestre znači zdravstveno osoblje i ta garnitura ja bih rekao ljudi sa plaćama između 5.500, 6.000, 6.500 kuna kojima zaista u ovom trenutku treba jako pomoći i destimulirati upravo njih destimulirati da idu iz Hrvatske, a kako samo ovaj korak, samo ova porezna koju sam ja ovdje predložio bi odmah dovela do rasta tih plaća za spomenutih 6%. Točno, 5,5 do 6%, izračunajte sami pa ćete vidjeti, samo tren, samo tren sad ćete vidjeti, ako tome dodate ovo obećano povećanje osnovice za 3% onda je to već u jednoj godini rast plaća za učitelje i zdravstveno osoblje za najmanje 9% odmah iako se s njima, odnosno sindikatima dogovorite da će u iduće 2 godine još po 4% rasti plaća, vidjet ćete da će ti ljudi biti zadovoljni. Ja da sam na vašem mjestu ja bih to napravio, ja bih napravio. A sad odakle novac, evo ga i taj odgovor i s tim ću završit. Te 2 milijarde kuna je manje za jedinice lokalne samouprave, u ovom trenutku 17% poreza na dohodak se izdvaja iz poreza na dohodak i ide u Fond za izravnanje, taj Fond za izravnanje treba vratiti jedinicama lokalne samouprave to je nešto manje od 2 milijarde kuna i time se pokriva gotovo cijeli trošak. Samo se vi smijte, izračunajte, pogledajte bolje, pa ćete vidjeti da je to to. A iz ovog ne smanjenja PDV-a za 1%-tni poen se dobiva 2 milijarde kuna koje idu u Fond za izravnanje i iz toga se pokriva trošak, trošak ove porezne mjere. Prema tome ovaj model je itekako konzistentan, itekako održiv, a da je održiv reći ću vam još iz jednog razloga. Vi dragi moji prijatelji i kolege radili smo ili radimo isti posao 900 miliona kuna kroz 0,7% doprinosa kao one razlike između smanjenja i povećanja vi ćete jednostavno prosuti, baciti, raspršiti i to čak su HUP-ovci to rekli, poručili, to nikakvog efekta za gospodarstvo i gospodarske subjekte neće imat. Prema tome, već tu imate rezerve 900 miliona koje možete upotrijebiti tako da radnicima povećate plaću, a da ne rasipate to nego da date konkretno ljudima da osjete to u svoj džepu. I još nešto, 300 miliona odnosno 250 koji idu za ovih 20 tisuća ili 15 tisuća najbolje stojećih, to je već milijardu i 200-ta, to je već milijardu i 200-ta za medicinske sestre, za učitelje i tako dalje, prema tome jako malo fali do cifre da već danas ide ta porezna reforma na način na koji sam to ovdje prezentirao. Vi, odnosno građani koji nas slušaju, odnosno učitelji, medicinske sestre, i svi ostali neka procijene, neka procijene, da li ovo što ja ovdje govorim ima smisla ili nema. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sada će nastaviti poštovani zastupnik Boris Lalovac, a u međuvremenu pozdravimo učenike Strukovne škole iz Siska koji su nam na galeriji. Izvolite kolega Lalovac.
Hvala lijepa. Poštovani ministre sa suradnicima. Vrlo kratko ću se nadopuniti na kolegu Grčića, ovaj dio izmjena poreza na dohodak, svakako je najinteresantniji dio ove cijele, cijelog paketa ovih poreznih izmjena. Zašto? Zato što se zapravo tiče svakog hrvatskog građanina, koliko će zapravo oni participirati konkretno u njihovom povećanju plaća. I zapravo, imali smo nekakva iskustva iz prošlosti, i kada smo, zapravo 2,3 puta, se podizala ta razina osobnog odbitka, vrlo dobro se sjećate, prvo je bilo 1800 kuna, pa SDP-ova Vlada sa 1800 dizala na 2200, pa još jednom SDP-ova sa 2200 na 2600, i onda je kolega Marić i HDZ-ova sa 2600 zapravo na 3800, i to sam osobno podržao, i rek'o sam da je to svakako jedan dobar smjer u povećanju osobnog odbitka, što se konkretno, će se direktno utjecati, direktno će utjecati na potrošnju hrvatskih građana i pogotovo ako znamo da je dio BDP-a, znači, što je, kao nekakva mjerna jedinica uspješnosti rada Vlade, uspješnosti određen ekonomije, njihov, kao ... [[Govornik se ne razumije.]] osnovna mjerna jedinica, iako znamo da je 60% bruto domaćeg proizvoda, odnosi se na osobnu potrošnju, znamo koliko je važan taj osobni odbitak, i kol'ko je važna osobna potrošnja. Također, ovaj drugi dio mjera koje ovdje, Vlada preložila je, smanjenje PDV-a, i tu moram, kažemo moramo biti iskreni, kada se ne gleda ovaj dio, što je predložio kolega Grčić, nego samo parcijalno ovako kako ste vi predložili, ja to mogu pozdraviti. Ja to mogu pozdraviti. Zašto? Zato što kada gledate okruženje u kojem Hrvatska posluje, znači okruženje naših susjednih zemalja, kol'ko je PDV u Sloveniji, kol'ko je PDV u Bosni i Hercegovini, kol'ko je PDV u Mađarskoj, on je viši nego što je u Hrvatskoj, međutim sva ova pogranična mjesta, a znamo da jedan dio hrvatskih građana živi u tim pograničnim mjestima, ne samo oni koji žive, nego oni koji su danas i tim prometnicama vrlo brže povezani, znamo da možemo doći za nekoliko sati i kupiti jeftiniju hranu i svakako da jedan dio, svaki hrvatski građanin koji troši svoj dohodak, koji troši u inozemstvu, zapravo se odlijeva i plaćaju se određeni porezi u drugoj zemlji. Tako da ovaj dio, kada se samo tako promatra, smanjivanjem PDV-a na ovu određenu, jel, košarica, kojoj će, se nadamo, osjetiti smanjenje za hrvatske građane. E sad, hoće li se osjetiti ili neće, to ćemo vidjeti u sljedećoj godini, i znamo da najveći dio PDV-a koji se zapravo od ovih 48, 49 milijardi kuna, zapravo prikuplja, kad analizirate industrije, najveći dio dolazi iz trgovine. Najveći dio dolazi iz trgovine. Mi smo vidjeli da određeni i trgovački lanci koji se konkurentni na hrvatskom tržištu, ja se nadam, nastojat će smanjiti cijene, međutim, postoje i drugi jedan efekt, što Vlada nažalost ne može i u tržišnoj ekonomiji se ne smije miješati u taj dio, pitanje hoće li ili taj dio tržišta apsorbirati, da cijena ide dolje, jer znamo da je najveći dio apsorcijski bio, kada se smanjivalo određene cijene, bilo prilikom ulaska Hrvatske u Europsku uniju. Prilikom ulaska Hrvatske u Europsku uniju, i kada je taj tranzit tih roba pojednostavljen, pojednostavljen, i što se tiče plaćanja uvoznog PDV-a, što se tiče cjelokupne te komunikacije, transakcijskih troškova s inozemstvom, a znamo da je u veliki dio uvoza dolazi iz inozemstva, tada je taj bio pritisak na cijene, znate da se taj u tom dijelu, prilijevao u određenom dijelu i na deflaciju. Tako da vidjet ćemo šta će se zapravo, kakav će biti efekt, efekt i zbog toga je zapravo i kolega Grčić ovdje napominjao da taj efekt ne znamo kako će se preliti na kućne budžete hrvatskih građana, a u ovim mjerama, izravnim povećavanjem osobnog odbitka, ne samo što smo i mi predlagali, tu je kolega Lovrinović i Klubovi, vladajuće koalicije su i dalje radili pritisak na Vladu da se taj dio osobnog odbitka dalje nastavlja povećavati. Međutim, ovdje se sada postavlja pitanje što ako sve ove mjere koje Vlada predložila zapravo ne daju više takav zamah toj potrošnji, rasterećenju dohotka kućanstva i da jednostavno sve ove mjere, koje su zapravo jedim dijelom dale efekt, i dale određenu konkurentnost hrvatskom gospodarstvu, što ako više ne poluče takve rezultate kao što su davali u prošlosti. E onda smo u ozbiljnom problemu, zato što smo sve što smo imali, da tako kažem, oružje koje smo imali, dali smo, u poticaj gospodarstva, dali smo u rast osobne potrošnje, dali smo za povećanje dohotka, a mjere iseljavanja, mjere ne konkurentnosti na Doing business ljestvici, mjere strukturnih problema hrvatskog gospodarstva, ne samo Agrokora, Uljanika ili drugih, Petrokemije, i tako dalje, koji su sad ušli u proces privatizacije, svakako podržavam, jer one su bile isto također jedan dio problema za hrvatsku ekonomiju, još uvijek imamo visoke tranzicijske troškove na hrvatskom proračunu. Još uvijek imamo nažalost visoke tranzicijske troškove, koje su bile i teret i bivšim Vladama, i ovaj su Vladi nažalost, jer jednostavno ti procesi još uvijek, 28 godina u hrvatskoj ekonomiji, još uvijek traju. I to je ono što mene zabrinjava, što me zabrinjava, kada se svi ovi elementi koji su pozitivni i koji će dati, s druge strane još uvijek se ti tranzicijski troškovi vide, još uvijek restrukturiranja nisu završena u hrvatskom gospodarstvu još uvijek znamo da je i brodogradnja vrlo važna izvozna komponenta, industrijska proizvodnja, izvoz, ne samo izvoz usluga, nego izvoz roba jer mi znamo da nam izvoz usluga zapravo pokriva turizam, a ovim izmjenama PDV-a nisu se našle u onom dijelu smanjene stope PDV-a na ugostiteljstvo i turizam, a znamo da nam pokriva veliki dio deficita platne bilance odnosno pokriva kroz taj jedan izvoz usluga. Znači, u jednom djelu ja mogu podržati ove mjere [[Upadica: Hvala.]] koje što dajete. Međutim, mi smo to htjeli pogledati jednu puno širu sliku. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Slijedeći će u ime kluba zastupnika Živog zida i Snage govoriti poštovani zastupnik Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepo podpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege, poštovani ministre sa suradnicima. Pred nama je drugo čitanje tzv. trećeg kruga porezne reforme i kako je krenulo, možda ćemo do kraja mandata ove Vlade imati 9 krugova, a bez obzira na to, s reformom i bez nje, mnogi hrvatski građani već odavno žive u paklu. U toj, recimo to tako, trofaznoj poreznoj reformi nema bitnih sadržanih razlika u odnosu na prvo čitanje. 9 zakona o kojima danas raspravljamo je, imamo tehnički popravljeno, malo su bolje ti zakoni usklađeni sa europskim uredbama i direktivama i to je to. Obzirom da promjena nema, ni mi u Živom zidu ne možemo promijeniti naše mišljenje iz prvog čitanja, koje ostaje nepovoljno, što znači da nećemo glasati za ovu, nazovi, reformu. Nećemo glasati zato jer RH ima najveće porezno opterećenje u EU. Drugi smo od dna po ekonomskom standardu, svjedoci smo masovnoga iseljavanja i bilo bi nam potrebno daleko ambicioznije smanjenje poreza nego što nam ga nudi ministar Marić i HDZ, HNS Vlada. Bez nekakvih 5% rasterećenja BDP-a nema ni govora o suštinskim reformama. Potreban nam je veći iskorak u ratu BDP-a, barem 5%. I na koncu konca, to je sam ministar Marić napisao u programu vjerodostojno da ćemo imati 2020. rast BDP-a 5%, a kad pogledate što sad piše, piše da ćemo imati rast od 2%. Umjesto rasta, umjesto stvarnoga rasterećenja, Vlada nam nudi mrvice. Smanjenje cijena rada koje se mjeri u promilima, a istovremeno povećanje plaća za bogate, po pravilu za političare i menadžere povezane s politikom. Uvode se pojedine među stope PDV-a bez ikakve garancije o smanjenju cijena. Iskustvo nam govori da sniženja cijena neće biti, već će se okoristiti pojedini sektori gospodarstva koji će među stopu PDV-a shvatiti kao subvenciju odnosno državnu potporu. Što Vlada nudi kao rješenje nadzora cijena, Vlada poziva trgovce na čast, što je doista vrlo neozbiljno i u stvari pokazuje o kakvoj naivnosti se ovdje radi, ustvari o štetnoj politici. Bez obzira na to koliko će biti među stopa PDV-a na određeni proizvod, mi se moramo zapitati zašto su u svim susjednim zemljama, doslovce svim, cijene hrane niže nego kod nas? Zašto naši ljudi masovno, čak i oni koji su udaljeni od granice, odlaze u šoping u inozemstvo? Da li je to zbog stope PDV-a ili među stope, ili je to zbog toga što se pogoduje uvoznim lobijima, što se dopušta stvaranje raznih kartela i monopolista koji su, dakle, bez nadzora, koji rade što hoće i nabijaju cijene preko svake granice. Kad govorimo o poreznom rasterećenju, ministar Marić zna jednu stvar vrlo dobro, a ta je, da tako dugo dok su porezni prihodi odnosno proračunski prihodi viši od rasta BDP-a da nema govora o poreznom rasterećenju, nema govora. Znači, država kaže mi spuštamo poreze za dvije milijarde, a istovremeno naplati, ne znam, 7 milijardi poreza više. Da bi doista postojalo porezno rasterećenje, prihodi države morali bi biti niži od rasta BDP-a. Sve drugo jednostavno nije istinito. I to je vrlo jednostavna matematika. To vidimo već iz najave novoga proračuna gdje se jasno vidi da će rashodi države u slijedećoj godini biti viši za čak 15 milijardi kuna. I bilo bi dobro da se ti rashodi potroše možda za plaće i za mirovine, ali one se u tome dijelu koriste tek minimalno, u jednom manjem postotku, a istovremeno vidimo da se financira bujanje birokracije i koje kakvih nepotrebnih a skupih projekata poput kupovine aviona F16 za koje je pitanje da li će ikada stići u Hrvatsku. Umjesto da je ministar Marić na čelu sa svojim mentorom gospodinom Andrejom Plenkovićem jedno 10 do 15 tisuća kojekakvih uhljeba preselio iz državnog sektora u realni sektor on je samo zadnje 2 godine zaposlio 4.000 novih državnih službenika. Znači dok je stanovništvo Hrvatske iz godine u godinu sve manje i manje što zbog negativnog demografskog prirasta, što zbog iseljavanja troškovi države su sve veći i veći i broj zaposlenih isto tako. Ima li to logike u zdravom mozgu, nema, ali u HDZ-ovoj vladi eto očito ima, očekuje se da će u budućnosti u Hrvatskoj živjeti 300.000 ljudi od kojih će svi biti zaposleni u državnoj upravi. Jedan od glavnih razloga zašto se uopće ide u ovakvu reformu osim da se glumi da se nešto radi je krpanje rupa u zdravstvu koje je doslovce rupa bez dna. Znači, ministar sad diže doprinose za milijardu i 300 milijuna kuna, daje u proračunu 1 milijardu kuna više Ministarstvu zdravstva, smanjuje PDV na lijekove, povećava cijene cigareta da bi dao opet zdravstvu, najavljuje povećanje zdravstvenog dopunskog osiguranja, čak najavljuje poreze na mobitel a da istovremeno ne daje nikakve garancije da će se ti dugovi prestati gomilati. On zna da je zdravstvo u ovom trenutku dužno 8 milijardi od čega 2 milijarde kuna mora platiti hitno i zna da kad bi to morao platiti da bi bili poništeni svi efekti ove porezne reforme. Zna isto tako da novac koji se daje za zdravstvo se troši nenamjenski, nenamjenski, novac koji se trošio za nekakve ozljede na radu, nije potrošen za ozljede na radu nego bog te pitaj za što. Ja ponavljam još jednom pitanje za ministra Marića i cijelu Vladu na što čete potrošiti novac iz doprinosa koji uzmete od građana, molim vas za odgovor, na što konkretno, na što ide taj novac, naravno da ide za plaćanje dugova, tko je stvorio dugove, da li će netko za to odgovarati, hoće li se prestati gomilati dugovi to ni vi sami ne znate, a to je vrlo žalosno da jedan ministar ne zna ili sakriva podatke od javnosti s obzirom na to da vidimo da je u Vladi općenito trend sakrivanja podataka onda nas to u biti niti ne treba toliko čuditi. Što možemo uopće reći kad uočimo činjenicu da je Hrvatska u Europskoj uniji po indeksu zdravstvenog potrošačkog indeksa u samo godinu dana pala za 7 mjesta, sa 19 na 26. Imate li kakav program sanacije, racionalizacije, bilo čega? Dubinska i hrabra porezna reforma bila bi nužna između ostalog i zato jer svi pokazatelji govore da i u svim drugim resorima smo iz godine u godinu sve manje sposobni hvatati korak sa ostalima. Primjerice na ljestvici konkurentnosti prestigli su nas Srbija, Gruzija i Armenija. Armenija, Gruzija pa vi znate ministre Mariću da u Gruziji ne postoji asfaltirane ceste, al vi ovoga ta država nas prestiže na ljestvici konkurentnosti. Na ljestvici regulative poslovanja od 31.10. znači prije 15 dana Hrvatska je ponovo potonula za 7 mjesta, na ljestvici dostupnosti kredita smo sa jadnoga 77 mjesta pali na 85 u vrijeme mandata ministra Marića. U kategoriji pokretanja poslova pali smo u jednoj jedinoj godini sa 87 na 123 mjesto pazite Hrvatska je 123 mjestu, tko je za to zaslužan? Tko je za to kriv? Da li je za to kriv gospodin Lovrinović ili je za to kriv onaj koji ima ovlasti i vodi Ministarstvo financija i vodi Vladu. Po indeksu korupcije smo ponovo pali i sad se nalazimo u rangu Saudijske Arabije, pazite Hrvatska je u rangu Saudijske Arabije, možete li to zamisliti, je li vas taj podatak zabrinjava? Mene osobno to strašno, meni je Saudijska Arabija pojam zemlje koja bi trebala biti miljama ispod Hrvatske, a mi smo s njima u istom rangu. Sam ministar Marić je dakle napisao 2016. da će smanjiti PDV na 23% osim što je napisao da će biti rast BDP-a 5% jeste li to obećanje ispoštovali, niste. Jeste li preuzeli odgovornost, niste, ponašate se ko da se ništa nije dogodilo i to je onda program pazite koji se zove vjerodostojno. Znate li vi što opće znači vjerodostojno dajete uzmite si leksikon hrvatskoga jezika i pročitajte što znači vjerodostojno. Vjerodostojno znači da radiš ono što govoriš, to je vjerodostojno, al vi uporno radite suprotno nego što govorite, pa onda si taj program nazovite ne vjerodostojno, to mu je pravo ime. Šta ste tamo sve nadrobili, otvorit ćete 180 tisuća radnih mjesta, neku agrobanku, zabranit ćete deložacije ili kaže predsjednik Vlade nema migracija, a cijela Hrvatska vidi svojim vlastitim očima da su na dnevnoj bazi ilegalni prelasci granica. I onda ti isti ministri poput ministra Marića dođe ovdje u Sabor i kažu vi iz Živog zida ste populisti, a sami upražnjavaju najgori mogući populizam. Lažu ljude, da bi dobili izbore, to je vaša politika. I vi ćete sad normalno reći, ah vi iz Živog zida znate samo kritizirati, a ne znate nuditi rješenja. Evo reći ću vam rješenja što bi mi učinili i za što bismo vam dali svoje ruke, odmah vam kažem da to raščistimo. . / .Dali bi vam svoje ruke kada biste ispodprosječne plaće odmah sada dignuli za 500.00 kn, kada biste se pobrinuli da dođe do pada cijena jer ima prostora, do bolje naplate poreza i doprinosa, znači, kada biste se borili protiv sive ekonomije, protiv utaje poreza, protiv toga da se plaće isplaćuju na ruke. A što ste vi učinili? Znate za koliko ste povećali minimalnu plaću ovom poreznom reformom? Za nula kuna u tri kruga. Za koliko ste povećali plaću čovjeka koji ima bruto 5.000,00 kn u tri puta? Znate za koliko? Za 140,00 kn, tri reforme. Ne biste vjerovali, ali čovjeku koji ima plaću 20.000,00 kn bruto povećali ste plaću u trećoj godini mandata za sve zajedno 360,00 kn. A koliko ste povećali svoju? Vi kažete da niste ništa. Vaša plaća će biti, je veća sada za 1.500,00 kn nego na početku mandata. Koliko je veća plaća predsjednici RH? 3.300,00 kn. Koliko je veća plaća Andreju Plenkoviću? 3.800,00 kn. Koliko je veća plaća guverneru Vujčiću? 4.000,00 kn. Znači, sebe ste znali namiriti. Kada treba sebi dati, onda znate šta treba poduzeti, kada treba dati građanima, onda se ispričavate na ove, one razloge, tehničke, ovakve, onakve, dajemo koliko možemo itd. Koliko poskupljuju cijena života na svakodnevnoj bazi? Cijene porastu, ne znam, 30% u 5 godina, plaće porastu 3% i onda kažete mi smo povećali 3%, a s tih 3% se može kupiti daleko manje iz godine u godinu, hrvatski građani sve manje mogu kupiti. Trebali biste dizati dohotke, to je ono što bi mi podržali i što mi očekujemo od vas. Ispodprosječne plaće i najniže plaće, a ne davati bogatima. Što donosi konkretno povećanje plaća bogatima? Ništa, oni se ovako i onako ne žele iseliti, zadovoljni su. Ako si oni žele povećati plaće, oni će uvijek pronaći načina. Ljudi koji imaju plaće 20.000,00 kn, 30.000,00 kn, uvest će si bonuse i ovako i onako koristi službeni automobil, koristi službeni mobitel, ima topli obrok, ima plaćene sve moguće dodatke, troškove, što god mu treba, ne znam, specijalističke preglede itd., njemu povišica plaće nije presudna. I ta nesretna 13-ta plaća koju sada uvodite i nju većina hrvatskih građana može samo sanjati. Nije mjera koja će bitno promijeniti stanje u društvo. Ono što zanima Živi zid, zanima nas ukidanje parafiskalnih nameta poput prireza, poreza na nekretnine, reizdavanje dokumenata, naplate HRT pristojbe, obveznog članstva u HGK-u, kojekakvih mjerenja, vještačenja, naknada i svih različitih besmislica. Želimo rješavanje slučajeva švicarac, slučajeva preplaćenih kamata, previsokih bankarskih marži, želimo da režije budu niže, želimo više mirovine, a njih nije moguće dobiti kroz treći stup o kojem vi ovako slavodobitno pričate, a još manje kroz drugi stup, već isključivo kroz jako gospodarstvo i jeftinu i efikasnu državu, suzbijanje sive ekonomije i iznad svega korupcije. Bez toga promjena koje RH očekuje, koje hrvatski građani očekuju, neće biti. I on to zna na koncu konca i sam ministar Marić. Njemu je posve jasno da rast usporava, a iako je sada najniži u odnosu na sve države u okruženju i da ta projekcija koju je on napravio 2,9% neće biti realizirana. On to zna. Evo ja govorim ono što on misli jer on nema hrabrosti to reći. Jedino što u ovom trenutku raste je osobna potrošnja, ali tu je problem jer se time više generira uvoz, nego što se potiče domaća proizvodnja. Usporila je industrijska proizvodnja već godinu dana, eksplodirao je javni dug. Drugi mirovinski stup i problemi u zdravstvu generiraju nesagledive posljedice. Vlada je svojim nečinjenjem, osobito u slučaju Uljanika uništila svaku nadu u gospodarski oporavak. A govorio sam, postoji hvala Bogu, fonogram. Još u veljači ove godine dogoditi će se stečaj Uljanika i šta onda imamo? Dođe ministar Marić, predsjednica, ne znam tko, pa veli mi nismo o tome ništa znali, pa šta nam niste rekli? A ne znam, grlo sam poderao za ovom govornicom, 5 puta sam uzimao stanke, ne znam šta govorio, ovoga, kakva je tamo situacija. Čekali ste štrajk, čekali ste otkazivanje narudžbi i sada imate 5 milijardi kuna koje morate platiti. Na čiji račun? Na račun svih nas. Svatko od nas mora sada dati, ne znam, 20, 30 EUR-a, 50, koliko, da bi platio dug koji je možda mogao biti izbjegnut. I što sada radi ministar Marić? Povlači svoj zadnji adut koji još ima, a to je otvara proračunski deficit iako zna da to nije rješenje jer će taj deficit u konačnici još više povećati zaduženje države. I to je razlog zašto on želi otići. Želi pobjeći sa broda koji tone. Gnjave ga ministri sa svojim osobnim željama, sa pohlepom, sa željom da proračun koriste za ostvarivanje svojih osobnih ambicija, ali i bez toga ministar Marić zna da slijedi pad i zato traži izlaz u Agrokoru, Adrisu, Atlantiku, ne znam gdje, jer bar prividno želi otići kao pobjednik, a ne kao luzer kojemu je uništena karijera.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a, u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Branko Hrg, izvolite.
Kolegice i kolege, vas nekolicina koji ste tu, kod rasprave o ovom vrlo važnim zakonima, barem tako naglašavamo sve ovo vrijeme koje je iza nas, kada se ti zakoni analiziraju, kada se o njima raspravljaju u javnosti. Ja ću u ime Kluba HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a iznijeti nekoliko naših stavova i u konačnici još i nekih prijedloga za budućnost. Kada ovdje raspravljamo, naravno, svatko dolazi iz svoje pozicije, svatko dolazi iz svoje neke političke grupacije, neki dolaze iz pozicije, neki iz opozicije i na taj način možemo uvijek sagledavati i rasprave koje ovdje idu. No, nekako bi trebalo uvijek gledati da se pokuša, ipak što realnije sagledavati ono što se predlaže, ono što vlada predlaže, što dolazi pred nas, ovdje u saborske klupe, u saborsku raspravu, pokušati u tome pronaći, da tako kažem greške, ponuditi neka poboljšanja. Nažalost, mi ovdje često puta, onako, o vrlo važnim zakonskim prijedlozima, ne raspravljamo ustvari kao o njima, nego raspravljamo o nekim općenitim stvarima, koje se često puta svode i na nekakve pojedinačne, možda individualne obračune sa pojedinim osobama. Činjenica jest da je od početka ove Vlade i ove parlamentarne većine prisutan trend poreznog rasterećenja i građana i gospodarstva. To ne može nitko osporiti. To govore brojke, vi koji ste ekonomisti, koji više baratate brojkama, to možete još i puno lakše poduprijeti tim činjeničnim stvarima. Činjenica jest također, da je ovu vladu zahvatio čitav niz valova, onih cunami valova, možemo reći, koji su uzrokovani, nekim nesmotrenim odlukama, prethodnih vlada. I meni je stvarno nelogično, da danas ovdje, pojedini, kažem pojedini, ministri iz tog vremena, iz kukuriku vlade, demagoški govore o izmjenama ovih zakona, kojima se ustvari popravlja ono što su oni učinili. Oni su dizali poreze, oni su dizali namete, trendovi su bili negativnija, sada kada se ide na rasterećenja, kada se trendovi poboljšavaju, sada ti isti ljudi, napadaju to poboljšanje. I stvaraju jednu sliku u društvu stvarno negativnu. Mislim da je to u najmanju ruku nekorektno i da to u najmanju ruku može vrijeđati građane, jer ne vjerujem baš da ljudi tako brzo zaboravljaju neke stvari. Između 2 čitanja, između prvog i drugog čitanja ovih izmjena zakona, ovih poreznih zakona, došlo je do vidljivih poboljšanja. Dakle, meni apsolutno je jako drago da je vlada pronašla rješenje za povećanje neoporezivog iznosa dodatka na plaću, koji se sada može svakom poslodavcu omogućiti, odnosno, omogućuje da se zakon donese, da može isplatiti doslovno 600 kn mjesečno, više svojim radniku dodatka na plaću, bez poreznog opterećenja. Pa nije to baš malo, aj budimo realni, nije to baš malo i nije to neko beznačajno povećanje. Stavimo to u nekakvo okruženje u kojem smo sada, u probleme koji su došli iz brodogradnje, iz Uljanika i Trećeg Maja i onako sagledavajući realnu situaciju, mislim da je to bio maksimum mogućeg u tome trenutku. Da jednostavno iz tih razloga, iz tih problema nije bilo moguće više napraviti. I da je to jedan napor, koji je učinjen, dobro da je učinjen, dobro da se ide prema ljudima, prema građanima, prema njihovim džepovima, prema njihovim novčanicima, da oni to mogu osjetiti. Sada je potez na poslodavcima. Sada poslodavci imaju mogućnost kojim je vlada dala, da se bore za svoje radnike, da možda malo manje stvaraju dobiti, da malo više daju ljudima, da bi sutra u budućnosti imali veću dobit. Ako tome dodamo i smanjenje stopa PDV-a na ovu novu paletu, da tako kažem proizvoda, onda stvarno možemo reći, da je i ova treća izmjena poreznih zakona, definitivno dodatno popunila i popuniti će kućne budžete. Posebno ovaj dio vezan na smanjenje stope PDV-a za sve vrste lijekova, što je posebno dobar pomak i pomoć prvenstveno starijim osobama, jer su naravno, starije osobe realno i bolesnije i koriste znatno više usluge i koriste znatno više lijekove. Ono što se svi pitaju, o čemu svi govore, je da li će trgovci smanjiti cijene tihi proizvoda ili neće. Realno gledajući, svašta smo vidjeli, bilo je pokušaja smanjenja stopa PDV-a, bilo je situacija da se to baš nije osjetilo na onom krajnjem korisniku, da je to ostajalo. Razmišljam da u prva tri mjeseca naredne g. kada ovi zakoni stupe na snagu, svakako treba napraviti analizu, tog smanjenja cijena na temelju smanjenje stopa PDV-a. Ukoliko se dogodi da trgovci ne smanje cijene proizvoda ili da možda nekim manipulativnim aktivnostima kako to inače ide trgovačka praksa, ne napadam trgovce, to je normalno u cijelom svijetu da se najprije cijene dignu pa se onda malo spuste, pa ispada da su spuštene, da nešto takvo dođe, ukoliko ne bi došlo do tog značajnog smanjenja cijena proizvoda čije stope PDV-a su umanjene, onda stvarno treba razmisliti o jednoj pravoj reformi poreza na način da se stvarno vidi koliko je to PDV-a u ukupnosti manje ako se gledaju sve stope umanjenog PDV-a. Koliko bi to bilo umanjenje na ukupnu stopu PDV-a i da se maltene taj isti PDV ako već ne završi tamo gdje treba završiti a to je u džepovima građana vrati na stopu kakva je pa se onda umanji za onaj iznos koliko to bi iznosilo sa diferenciranim stopama i onda se jedan dio tog PDV-a može ostaviti da tako kažem u nekom postotku kojim bi se nakon toga rješavalo pitanje možda nekih doprinosa, nekih opterećenja na plaće kako bi se ljudima povećale plaće u konačnici. Jer, činjenica jest da dok ne dođe do pravog povećanja plaća, dok ne onih pola milijuna ljudi koji u Hrvatskoj imaju plaće manje od 5 tisuća kuna neto da ćemo teško očuvati radnike na radnim mjestima koja se traže u razvijenim zemljama. Evo neki dan je bio onaj jedan članak o potrebama koje ima Njemačka gdje se čini mi se od milijun i 200 radnika koje će oni trebati, koji se planira da će biti preko 60% su radnici srednje stručne spreme, znači vjerojatno majstorski neki zanatski, zanatska zanimanja kojih i sada već nedostaju u Hrvatskoj i koji su ustvari većinom u tih pola milijuna ljudi koji imaju plaće ispod 5 tisuća kuna. Ja sam uvjeren da će Vlada i dalje pronalaziti i rješenja kako povećati plaće, kako napraviti daljnja rasterećenja, kako poboljšati socijalnu sliku društva, kako omogućiti građanima da budu zadovoljniji. Raduje me onaj dio, ponoviti ću to jer sam to rekao i u prvom čitanju, rasprave u prvom čitanju smanjenja PDV-a na dječje pelene. Malo sam išao analizirati i razgovarati sa onima koji najviše o tome znaju pa sam izvukao podatke koje vam želim ovdje sada i pročitati a vezani su na troškove opremanja novorođenčeta. Dakle ono osnovno što treba, krevetić sa madracem 1200 kuna, posteljina sa dodacima 600 do 700 kuna, bočice i dudice 100 kuna, kozmetika, ona osnovna 150 kuna, kolica od 1000 do 5000, jastuk za bebu za nošenje 200 kuna, pelene 40 kuna paket, bodići jedan komad 40 kuna, čarapice 30 kuna, kapice 20 kuna, kada se sve to skupa zbroji 4000 i nešto kuna. Najosnovnije. Mi imamo smanjenju stopu PDV-a sada će biti i na dječje pelene, imamo ... [[Govornik se ne razumije.]] na dječju hranu, dio dječje hrane. Mislim da bi bilo nužno u budućem vremenu, imajući u vidu i problem sa demografijom koji Hrvatska ima stvarno razmotriti u narednim fazama poreznih reformi da se doslovno ide na smanjenje PDV-a na sve potrepštine za djecu. Jer jednostavno kada to sve skupa zbrojimo to je stvarno velik iznos novca, neću reći trošak jer djeca ne mogu biti trošak ali je to veliki iznos novaca koji roditelji moraju odmah istog trenutka dakle izdvojiti da bi opremili novorođenče. Naravno uz taj dio uvijek govorimo o očuvanju života u ruralnim prostorima, govorimo o OPG-ima, govorimo o poljoprivrednoj proizvodnji, govorimo o proizvodnji hrane. Smanjenje stopa PDV-a na ove živežne namirnice koje sada idu je sigurno korak prema pomoći i očuvanju domaće proizvodnje. Ja sam u prvom čitanju predlagao da se proizvođačima, poljoprivrednim proizvođačima, proizvođačima svinja omogući zakonski da imaju isto ono što imaju uvoznici a to je prijenos porezne obveze. Dobio sam odgovor i obrazloženje od ministarstva da to nije moguće zbog direktiva EU. Sada ću povezati ovo što sam malo prije govorio i ovo sada. 2016. godine kada smo raspravljali o prvoj fazi poreznih zakona, o izmjeni poreznih zakona predlagao sam smanjenje stope PDV-a na dječje pelene. Tada mi je odgovoreno da nije moguće zbog europskih direktiva. Drago mi je da je to ipak moguće i da je to naknadnim sagledavanjem ministarstvo uočilo da zemlje u okruženju unatoč europskim direktivama imaju smanjenu stopu PDV-a na dječje pelene. Sada si ja postavljam pitanje i pozivam ministarstvo da još jedanput prije izglasavanja ovih zakona proanaliziraju da li zemlje EU unatoč europskim direktivama na bilo koji način porezno pomažu svojim proizvođačima svinja i da i mi to isto napravimo ako je to moguće da ne bi opet za 2 godine uočili da neke zemlje to rade, a mi nismo zato što su drugačije Europske direktive. Prošli puta kad je bila rasprava u prvom čitanju iznio sam konkretan primjer što radi Italija. Dakle, govorim o zakonskim rješenjima, poreznim zakonskim rješenjima pomaganja domaćoj proizvodnji, ja molim stvarno ministarstvo da se još jedanput dobro proanalizira stanje u okolnim zemljama, ponavljam, da ne bi otkrili naknadno da Europske direktive propisuju ipak nešto labavije i drugačije od onoga što si mi sami sebi zadamo i što sami sebi kažemo. Vratit ću se još malo na ovaj iznos neoporezivog dodatka. Kad smo i prije raspravljali o poreznim zakonima i na neformalnim sastancima i razgovorima i u razgovoru sa poduzetnicima i sam sam na temelju njihovih prijedloga kao jednu od mogućnosti predlagao da dođe do tog povećanja i to ne na čak na 7,5 nego na 10.000 kuna što bi bilo i te kako dobro to je kao ta mogućnost 13 plaće ili mjesečnog dodatka ili božićnice i regresa za godišnji odmor i uskrsnice, ali povećanje da 7.500 kažem kao što sam rekao je optimalno i realno i ono je nama prihvatljivo. Iz tih razloga prvenstveno iz tih razloga i zbog ovih novih dodataka koji jesu i zbog situacije kakva ukupno je danas kažem da će naš klub podržati ove izmjene zakona ali nećemo biti zadovoljni i nećemo praktički prestati ukazivat, upozoravat, govorit i tražiti da se pronađe rješenje za povećanje plaća za najugroženije skupine ponavljam za onih pola miliona hrvatskih građana koji imaju plaće ispod 5.000 kuna. Ja znam da je to nemoguće riješiti izmjenama i samo izmjenama poreznih zakona, ali se dosta stvari može napraviti i to ostavljamo u zadatak uz vjerovanje da će na temelju dosadašnjih da tako kažem aktivnosti koje je provodilo ministarstvo i Vlada to biti jedna ciljana skupina građana koja nam je od posebnog interesa i da će se u vrlo skoro vrijeme ići na dodatne neke nove, nova poboljšanja zakonska sa tim ciljem, kako bi došli do tog cilja da ljudima dakle povećamo plaću onima kojim imaju najmanje prihode. Na koji način, a opet na koji način da li ovoga nekim rasterećenjima od nekih doprinosa, da li nekom drugom stimulacijom to je stvar koju definitivno treba predložiti osim da predloži Ministarstvo financija, da predloži Vlada jer je to dio posla koji dakle i jest u domeni tog dijela državne uprave, a mi smo tu da na neki način sugeriramo, potpomažemo, predlažemo, dodajemo, istražujemo, tražimo i molimo da se tako nešto napravi. S tim ću i završiti ovu raspravu u ime našega kluba, ponovit ću ono čime sam počeo trend u ove zadnje 2 godine ove Vlade i ove parlamentarne većine jest porezno rasterećenje i smanjenje poreznog pritiska i ono je apsolutno prisutno u ovim izmjenama i stvarno ne vidim razloga da se uz ove dodatke, između prvog i drugog čitanja, ovakvi zakonski prijedlozi ne predlože, a Vladi i ministarstvu ukažem na to da nastave dalje i da još pojačaju taj dio kako bi se apsolutno isključivo okretali građanima naravno i poslodavcima jer jedno bez drugoga ne ide. Hvala lijepo.
Hvala lijepa, sada će u ime Kluba zastupnika HDZ-a vrijeme podijeliti poštovana zastupnica Grozdana Perić i zastupnik Ivan Šuker.
Poštovani podpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajnice sa suradnicima i ministre koji je vjerojatno ogladnio, ja se ne mogu oteti dojmu da oni koji su vodili fiskalnu politiku i bili su članovi nekih prethodnih Vlada da ne mogu zapravo sagledati cjelovitost ovog paketa i da ne mogu iskreno i pošteno reći da se pomaci vide. Uvijek je dobra oporba ona koja kaže ono što ne valja i kaže ono što je dobro, a ona rješenja koja dolaze tako iz rukava bez osnovnih parametara podataka, cjelovitih analiza ne mogu se uzeti za nešto što je meritorno tim više što su pokazali u nekim prethodnim vremenima način na kojih su to rješavali pa su onda jedinice lokalne samouprave kupile pod 20-30 miliona kuna potezom pera, nisu se pokazivale uopće dobre volje da se na bilo koji način refundira i nadomjesti sve ono što su izgubile, a ova to Vlada je učinila i čini, a mi koji smo bili tada svjedoci toga vrlo dobro to znamo i posljedice te se osjećaju dugo i još se osjećaju u jedinicama lokalne samouprave. Stoga kad govorimo o ovom poreznom paketu onda moramo reći da je cjelovitost od 2016. i primjena 16 zakona od 1.1.2017. pa onda od 1.1.2018. evidentno što se sve dogodilo u tom periodu a evidentno je i brojke ne lažu jer kao što vidimo da je poslije 6 ili 7 g. je državni proračun na kraju g. 2017. ostvario višak od 2,7 milijardi kn i to je nešto što je mora se priznati da je između ostalog rezultat rada vlade koja je osim ovih poreznih intervencija i izmjene zakona, činila puno toga i na rashodovnoj strani i vodila računa, da upravo ona zaduženja koja su se dogodila u prethodnim godinama, kada su porezne stope, odnosno, kada su kamatne stope bile puno veće. Sada, ova vlada, napravila način da ih refinancira, jer je povoljni trenutak bio s obzirom na kamatne stope, isto tako, obveze prema cestarskom sektoru i sve je to protegla na dugoročne obveze, čime je smanjila pritisak na rashode samog proračuna i na taj način omogućila da se ostvare određeni viškovi. Kada se govori isto tako paušalno o zdravstvu, onda sam svjedok napora što se tamo radi, postoje činjenica je da su se dugovi nagomilavali godinama, ne ove dvije, nego 5, 6i 10 i više g. da se provodile su se određene ad hoc sanacije, a tada se nije vodilo računa o rashodima na način da se ti rashodi svedu u okvire održivosti. Sada se na mjesečnoj bazi prate i KBC-i i KB-i i opće bolnice, županijske bolnice, prati se utrošak i racioniranje sustavom i ono što sigurno mogu reći da se ročnost obveza prema farmaceutskoj industriji smanjila pa je onda to u nekim bolnicama svedeno na svega godinu dana, što je u nekima bilo i preko 900 dana. Tu treba otvoreno i jasno reći, sve je to rezultiralo onda da su i troškovi, odnosno, da su svi ti dobavljači kalkulirali svoje marže daleko veće nego što bi one trebale biti. Sve ovo što se s ovim paketom zakona radi, zapravo se radi da se najprije, na jedan način smanje te obveze prema trenutnom stanju, recimo u samom zdravstvu, ali isto tako, da se provede itekako kontrola rashoda u svakoj pojedinoj bolnici. Na polugodištu ove g. ostvareno je višak od 1,6 milijardi kn, što ponovno kažem, ovaj utjecaj da se ne radi kako treba, on bi se srušio vrlo brzo. Moramo podsjetiti da je npr. porez na dobit za male smanjen na 12% za velike 18, i da su već u onom prethodnom paketu smanjeni PDV na komunalne usluge i da je povećan osobni odbitak, što je zapravo dovelo do toga da se poveća osobna potrošnja. I onda mi je još više nejasno kako neki, kolege, ne mogu shvatit da upravo ta osobna potrošnja dalje generira i rast i da je naš stvarni i realni rast BDP-a do 3% i da sve ono što može neki ozbiljan ministar financija i ozbiljna vlada ponuditi onda kao povećanje plaća je upravo tih 3%. Ne može se obvezati za nešto za što nema pokrića. Daleko od toga da svatko od nas ne bi želio puno više, to je prirodno i ljudski, ali moramo se uokviriti u one mogućnosti, koje su moguće. U isto vrijeme, kada pogledate sa nižim porezima, rasli su prihodi proračuna, što je zapravo dokaz, da upravo ti manji porezi, znače aktivniju i uspješnije gospodarstvo, veću potrošnju, bolji standard. Tako je prikupljeno više 60 milijardi više kuna prihoda, 60 milijardi više prihoda, što je za 3% više nego prethodne g. dok su porezni rashodi rasli svega 0,8%. Kada još tome dodamo da su porez na dohodak u cijelosti propušten jedinicama lokalne i regionalne samouprave, onda vidimo da je i pokušaj same decentralizacije zapravo itekako pokazao svoj rezultat, jer je upravo su te jedinice lokalne samouprave ostvarile višak preko 1,7 milijardi kn prošle, do lipnja ove g. Do kraja g. se predviđa oko 300 milijuna kn. Ako pogledamo da je sve to dovelo do boljeg kreditnog rejtinga i smanjivanje javnog duga, onda vidimo da onaj zatečeni javni dug u BDP-u sa 84% u 2015. je sveden na 74% u 2018. i onda se u tom smislu ne može reći da se nije napravilo jako puno. Ako pogledamo koleraciju između gospodarstva, poduzetnika zaposlenike države, onda je jasno da svaki gospodarstvenik želi racionirati svoje troškove, ali želi imati stabilno okruženje, moraju imati i povoljno okruženje u kojemu će imati zadovoljnog zaposlenika. Uz to država mora brinuti i o socijali, i o zdravstvu, školstvu i drugim javnim potrebama. Kada pogledamo u odnosu na Zakon što se dogodilo samo izmjenama poreza na dodanu vrijednost, onda moram reći da, porez na dodanu vrijednosti čini 47,6 milijardi prihoda godišnjeg proračuna, što je u 2017., koliko je on iznosio, i onda moramo reći, da je, kada se pogleda od 2015., a i prije, on zaista nominalno raste. Ali raste upravo radi povećanja potrošnje, iako se raznim olakšicama nastoji pomoći stanovništvu. I to je jedan od važnih generatora zapravo rasta BDP-a. Ovdje je navedeno u samom Zakonu i smanjivanje stope koja će se dogoditi 1.1.2020., na 24%, jer je to zapravo Zahtjev koji je Vlada postavila sebi, u jedan od prioriteta i obećanja u svome programu. Dakle, vrlo je važno da se stopa PDV-a smanjuje selektivno odnosno da se na neki način, grupe proizvoda koje su najvažnije u kućanstvu, da one doprinose ukupnoj boljoj potrošnji odnosno većoj potrošnji, a da na taj način se omogući da cijene tih proizvoda se smanje, i što ja vjerujem da će se dogoditi i u maloprodaji. Tu se dogodilo niz promjena i u odnosu na same poduzetnike, a to je u pogledu vrijednosnog praga od 400000 za pretporez osobne automobile, plovila, zrakoplove i tako dalje, sve je to ono što generira dalje potrošnju, ali evo, kada pogledamo u odnosu na porez na promet nekretnina, vidimo da je, tu je prijedlog smanjenja sa 4 na 3%, u kumulativu vidimo da je svejedno u odnosu na to što se smanjivao porez na promet nekretnina, on, zapravo je, povećao svoj ukupni ostvarenje, a to znači da se nastoji regulirati odnosi i sređivanje zemljišnoknjižnog stanja, i prema tome to treba itekako pozdraviti. Što se tiče trošarine, ja ću evo požuriti jer neće kolega Šuker dospjeti ništa u svome, što se toga tiče, evo pozdravljamo i to, da će, zapravo na ovaj način se povećava pravo i institut priznavanja prava na povrat trošarine, jer time se omogućava da dio prijevoznika koji su imali nerentabilne linije na ovaj način će zadržati dio linija i na taj način, zapravo, omogućit ćemo da studenti i đaci imaju siguran prijevoz. Ostalo ću pojedinačno, evo ja ću, u svakom slučaju podržavamo ovaj Prijedlog.
Hvala lijepo, sad će nastaviti poštovani zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo. Vrlo interesantna tema, puno nas je u Sabornici, no kad govorimo o ovoj temi, onda je vrlo interesantno reći da ne treba stvari vaditi iz konteksta vremena i prostora, porezne promjene imaju svoje jasne ciljeve. S jedne strane, da ostave čim više raspoloživog dohotka građanima i poduzetnicima, s druge strane, smanjenjem nekakvih indirektnih poreza, da određene proizvode, budu dostupniji još, određenim ciljanim skupinama. I ako tako gledamo u tom kontekstu, onda sva'ko može dati svoje konkretne prijedloge koje danas nažalost nismo niti čuli. Međutim, s obzirom da nam sljedećih 10-ak dana slijede rasprave o rebalansu proračuna i proračunu za 2019. godinu, i Smjernicama i projekcijama 2020.-2021., mislim da ove porezne promjene moramo staviti u kontekst i tog proračuna. Iz jednostavnog razloga kad govorimo o neoporezivom dijelu dohotka, onda ajmo vidjeti koliko u ovom trenutku hrvatskih građana plaća porez, od 2 milijuna 834000 hrvatskih građana koji primaju nekakav dohodak, njih milijun 830000 nije uopće zahvaćeno sa poreznim škarama, ili zaposlenih 931000. S druge strane, s obzirom da se ovdje govori o izmjeni Zakona o doprinosima i izmjeni Zakona o porezu na dohodak, pa ajmo malo zaviriti što recimo jednu prosječnu plaću opterećuje, koliko je opterećenje porezom na dohodak i prirezom, a koliko opterećenje doprinosima, pa će te vidjeti da jedna prosječna plaća je opterećena negdje između 8 i 10% poreza na dohotkom i prirezom, a 90% je doprinosima. Međutim, kad uđemo u proračun i kad pogledamo ono što bi se trebalo financirati iz tih doprinosa, onda imamo minus od 20 milijardi. Kad to pretvorimo u stopu PDV-a, to znači da bi opća stopa PDV-a, da nemamo taj veliki, tu veliku rupu, mogla biti manje 10 postotnih poena. Dakle, to je naša hrvatska realnost i u toj našoj hrvatskoj realnosti logična je stvar da Ministarstvo financija i Vlada, pokušava kreirati politiku da, jer proračun je u konačnici najjača poluga za vođenje ekonomske politike, dakle kreirat' politiku na neki način da osigura građanima veći dohodak, da potakne gospodarstvo, e sad je pitanje, koliko tu kom' uspijeva, i kad, za razliku od Ministarstva financija, ostali predložu, onda se uhvate nečega i predlažu to. Evo danas su kolege iz SDP-a predložile da bi trebalo povećati neoporezivi dio. OK, to povećanje neoporezivog dijela košta 2 milijarde kuna. Porez na dohodak je izvorni prihod jedinice lokalne samouprave. Dakle to ćemo uzeti jedinicama lokalne samouprave. Kako ćemo im to nadoknaditi? Nikako, nikako. Taj film smo gledali već prije 3, 4 godine. Ali gledajte to je legitimno pravo i ja to poštujem. I korektno je da su kao najjači oporbeni klub nešto predložili jer onda možemo o nečemu raspravljati. Međutim, nije Vlada stala na ovome. Ja sam zato u replici ministru rekao kod poreza na dohodak je najbitnija ova stvar koja će se regulirati pravilnikom a to je ovo povećanje ovog izdatka koji se ne tretira dohotkom, nije oporeziv sa 2,5 na 7,5 tisuća kuna. I u principu tu se otvara prostor poslodavcima da upravo ovima koji su sad izvan poreznih škara povise plaću i isplate nekakvu dodatnu plaću, to je činjenica. I to je nešto što je naprosto hrvatska realnost. Jer gledajte kolegice i kolege, mi govorimo da će se onima koji imaju 20 tisuća i još nešto povećati plaće. Njima poslodavci ako žele isplatiti nekakav iznos od 3 ili 4 tisuće kuna, oni će njima isplatiti bez obzira koliko im je neoporezivo ali onima koji su na rubu minimalne plaće ili malo iznad minimalne plaće, poslodavci to mogu vrlo teško isplatiti a znate zašto? Zato što ne mogu isplatiti više. Ja se sjećam tamo negdje 2008., 2009. kada se povećavala minimalna plaća pa kad iz određenih grupacija industrije je nakon nekoliko mjeseci došao zahtjev da se njih isključi iz toga jer ako budu isplaćivali minimalnu plaću za nekoliko mjeseci neće moći uopće raditi. To je problem. To je jedan drugi problem o kojem treba govoriti u nekakvom drugom kontekstu. Druga stvar koju želim reći kada govorimo o kontekstu vremena i prostora trošak jamstava brodogradnje će biti u ovoj godini 2 milijarde i još nešto sljedeće godine će biti nešto manji iznos. E sada gledajte da taj strukturni problem na koji smo svi znali da se nažalost događa nije teret proračuna, moglo se razmišljati o nečem drugom. Da li je strukturne reforme trebalo početi provoditi od 2012. na ovamo i vjerojatno se ne bi dogodile neke stvari jer naprosto netko ako stvara gubitke ako radi po istom principu on će ih stvarati u beskonačnost, on ne može stvarati, prestat gubitke ako radi na isti način. Zato i je bio program restrukturiranja brodogradnje koji nas je 2010., 2011. koštao skoro 12 milijardi kuna. Obvezao sljedeće Vlade da sljedećih 4 ili 5 godina u proračunu izdvajaju negdje koliko ... [[Govornik se ne razumije.]] 600, 700 milijuna kuna. Ali gledajte, to se nije događao i mi sada moramo u proračunu 2018. izdvojiti 2,5 milijarde kuna. Moramo izdvojiti i to je kontekst vremena i prostora u kojima ministar predlaže ove porezne promjene. I sad s obzirom da mi je ostalo malo vremena samo dvije, tri stvari želim istaknuti. Jedna je da porez na sezonski posao 12% da nije predloženo bila bi čitava halabuka, predloženo nitko ne spominje. Kod poreza na dobit, ono što nije naplaćeno u nekim prošlim vremenima je prikazano kao prihod, za taj iznos se može umanjiti, zapravo povećati troškovi i umanjiti osnovica poreza na dobit, doprinosi, jasno s ovim načinom ministar financija i Vlada poručuje, zdravstvu ćemo dati više novaca ali očekujemo da se i oni restrukturiraju i da učine nešto na rashodovnoj strani, da taj sustav konačno bude održiv. Jer gledajte izdvajanje iz riznice očigledno nije dovelo ono što je trebalo. Ostatak u pojedinačnoj raspravi. Hvala lijepo.
Hvala sad ćemo se vratiti našoj temi današnjim točkama o kojima će u ime Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a govoriti poštovani zastupnik Tulio Demetlika, izvolite.
Zahvaljujem poštovani podpredsjedniče Sabora, poštovani ministre, kolegice i kolege, želim odmah na početku naglasiti kako mi u našem Klubu IDS-a, PGS-a naravno da jesmo za to da zaposlenici imaju veće plaće, da naši poduzetnici i gospodarstvenici imaju manja porezna opterećenja, da se potakne potrošnja, da građanima poraste životni standard i da imamo socijalno pravedniji sustav. No, ključno je pitanje koliko će se to sa ovom tzv. Poreznom reformom postići, hoćemo li dovoljno rasteretiti gospodarstvo i poduzetništvo sa osnovnim ciljem za stvaranje pretpostavki kao prvo za veće plaće, kao drugo za zadržavanje i privlačenje radne snage daj bože i za vraćanje onih koji su otišli i za privlačenje novih investitora. Hoće li se postići demografska stabilnost i gospodarski rast RH, po nama teško, jako teško jer mislimo da ove izmjene koje se predlažu paketom poreznih zakona su nedovoljne i kao takve neće biti učinkovite u potrebitoj mjeri. Potrebno je bilo napraviti jači iskorak u tom smjeru, ovo je tek jedan mali korak kojim će se vladajući hvaliti da su proveli reforme, ali stvarne porezne reforme nema. Kada govorimo o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak prvenstveno se moram osvrnuti na povećanje plaća s kojim se Vlada naveliko hvali a koje većina naših građana neće ni osjetiti. Meni je uopće smješno govoriti o povećanju plaća za npr. prosječne plaće od 6.352 kune povećat će se plaća za 31 kunu, a za minimalnu plaću od 4.000 kuna povećat će se plaća za 17 kuna. Možemo se vjerujem svi zajedno složiti da je to zaista neznatan iznos. Pitanje koje svakako moram postaviti je zašto se nije išlo s rasterećenjem svih građana RH, a ne samo one s visokim primanjima, Vlada naravno tvrdi da je rasterećenje išlo prema svima, no znamo da to nije istina. Jer što zapravo znači rasterećenje odnosno povećanje plaće ako je to neznatno i nema gotovo nikakvog učinka? U vrijeme kada nam sve više ljudi odlazi iz zemlje evidentno je da je trebalo donijeti zakone koje bi imali veći utjecaj na živote naših građana, odnosno koji bi spriječili svakodnevne odlaske u Irsku, Njemačku, Austriju i ostale obećane zemlje. Povećanje od tih 30 kuna kojim se može kupiti kila sardela sigurno neće spriječiti nekoga da ode iz Hrvatske. Država je i ovoga puta pokazala premalo sluha za svoje građane koji i onako teško žive. Očekivana porezna reforma trebala je spriječiti prije svega odlazak mladih. Tržište rada u zadnjih par kvartala karakterizira smanjenje stope nezaposlenosti koje je povezano s bržim gospodarskim rastom ali i iseljavanjem radne snage u zemlje EU-a s višim prosječnim plaćama. Trenutna situacija je da hrvatsko gospodarstvo može osigurati radna mjesta, svjedoci smo da gospodarstvenici traže radnike, ali ovakvom poreznom reformom nije u mogućnosti osigurati primanja kojima se može u RH dostojanstveno živjeti. Napomenuti ću da se mi u našem klubu slažemo sa prijedlozima Hrvatske udruge poslodavaca i moram izraziti žaljenje što niste imali dovoljno sluha za njih s obzirom na to da su dali jako puno primjedbi kao i kvalitetnih prijedloga. Navesti ću samo jedan besmisleni primjer gdje opet stvarate razlike, usuditi ću si reći i diskriminaciju, a tiče se neopterećenog plaćanja smještaja radnika. Slažemo se s njihovim prijedlog da bi se trebalo omogućiti neoporezivo plaćanje smještaja ne samo sezonskih radnika u turizmu, već i za onu radnu snagu koja radi tijekom cijele godine u svim djelatnostima, mislim na one na određeno i koji doseljavaju iz drugih županija u drugu npr. iz Slavonije u Istru, ali na svim radnim mjestima pogotovo na onim deficitarnim, zato nemojte stvarati te razlike i stvorite iste uvjete za one koji rade u turizmu, poljoprivredi, građevinarstvu ili industrijskoj proizvodnji. Gospodarstvenici također očekuju veća rasterećenja da se iz postojećeg bruto iznosa mogu povećati neto primanja, jer kad razgovaramo sa gospodarstvenicima i kad smo ih pitali za ovaj prijedlog zakona, onda su rekli da Tulio narasti će meni kao direktoru plaća, ali tvrtci neće ostati ništa kako bi ja mogao svojim radnicima povećati plaću, i zato ja vama postavljam sljedeća pitanja. Dok je minimalna plaća tek nešto više od 3.000 kuna na koji način tj. kako točno mislite zadržati radnu snagu u RH, Koliko će iznositi povećanje minimalne plaće bez dodatnog opterećenja poslodavca? Koji će utjecaj ova reforma imati na državni proračun i koji će utjecaj ova reforma imati na lokalne proračune? Ova sam pitanja postavio jer smatramo da je ova cijela reforma poreznog sustava opet pala ja ću reć dobrim dijelom na teret lokalne i područne regionalne samouprave. Ovim izmjenama i dopunama novac se uzima našim građanima iz programa socijale, obrazovanja, zdravstva, sporta, kulture što znači da se smanjuju prihodi koji su namijenjeni zadovoljavanju potreba građana na lokalnom nivou. Za taj gubitak financijskih sredstava niste predvidjeli kompenzacijske mjere iz državnog proračuna nego vrlo ste lukavo prebacili lopticu na lokalne uprave i otvorili mogućnost dizanje konkretno paušalnog poreza po krevetu odnosno smještajnoj jedinici kako bi zadovoljio fiskalne potrebe za zadržavanje postignutog standarda. I tu opet stvarate razlike, sada između kontinentalnog dijela Hrvatske i onog primorskog dijela Hrvatske jer ja sada postavljam pitanje kako će onaj npr. u Slavonskom Brodu postaviti taj paušalni porez ako recimo nema kreveta za ili smještajne jedinice za turizam. Naša preporuka vladajućima je da počne provoditi reforme malo više na uštrb prihoda države a što nam preporučuje i Europska unija, a ne stalno na prihodima jedinice lokalne samouprave čime bi se stvarno mogao provoditi ravnomjerni razvoj na cijelom području Republike Hrvatske. Mi u našem klubu već godinama tražimo da se financiranje jedinica lokalne i područne samouprave decentralizira, da bi naše općine i gradovi imali konstantni i sigurni izvor financiranja a ne da stalno ovise o centralnoj vlasti. Ponavljam novom poreznom reformom jedinice lokalne samouprave odnosno građani biti će zakinuti u određenim projektima, uslugama kao i zadovoljavanju vlastitih potreba, ponovit ću socijale, sporta, kulture, obrazovanja i zdravstva. Da bi gradovi nadoknadili gubitke nisu ponuđene kompenzacijske mjere nego se nameće jedinicama lokalne samouprave povećanje određenih lokalnih poreza. Nažalost i ova porezna reforma biti će velike teret za naše općine i gradove jer će gradovima i općinama biti oduzeto 210 milijuna kuna ovim izmjenama zakona te dodatnih 100 milijuna kuna od poreza na promet nekretnina. Gospodine ministre u više ste navrata danas ali i u vašim izmjenama kao i pojedini članovi iz Kluba HDZ-a izjavili da je prihod od poreza na dohodak stopostotni prihod jedinice lokalne samouprave. O tome kad se donosio Zakon o financiranju lokalne samouprave razgovarali smo i na Odboru i mi smatramo da to izjava nije točna, jer definiranim načinom raspodjele tog poreza udio za općine i gradove iznosi 60%, za županije 17%, to je ukupno 77%, dok je 6% za decentralizirane funkcije a 17 za fiksno izravnanje. Zato vas molim nemojte obmanjivati javnost jer iz toga je vidljivo da jedinice lokalne samouprave ide 77% a preostalih onih 23% nekima po formuli koju ste vi definirali. Mi smo tada predlagali, a mogli ste prihvatiti, a niste, da naš prijedlog za zaista stvarno 100% prihod od poreza na dohodak ide općinama, gradovima i županijama a onih 23% nadoknaditi iz državnog proračuna tj. iz PDV-a. E onda bi to bio pravi doprinos decentralizaciji. Osim poreza na dohodak i drugi porezni zakoni koji su predloženi u okviru porezne reforme, a njihova primjena se odnosi na jedinice lokalne područne samouprave ne daju puno bolji scenarij. Najavljeno smanjenje poreza na promet nekretnina sa 4 na 3% imat će dosta negativne posljedice na proračunu jedinica lokalne samouprave i to najviše na području onih općina i gradova gdje je najveći promet nekretninama. Ovakvim zakonskim rješenjem općine i gradovi koji imaju veći potencijal za promet nekretnina gubit će milijunske iznose. Držim da je za naše građane puno primjerenije vratiti odredbu zakona kojim bi se osobu koja prvi put kupuje nekretninu i tako rješava svoje stambeno pitanje oslobodilo od plaćanja poreza. Mislim da bi se tom odredbom najviše olakšalo mladima. Ako takav prijedlog i dalje ne prihvaćate predlažem uvesti povlaštenu stopu od 1% za naše građane koji kupuju prvu nekretninu i tako rješavaju stambeno pitanje na području jedinice lokalne samouprave u kojoj imaju dugogodišnje prebivalište. Također, želim ukazati na još jednu izuzetno bitnu stvar, a to je da navedeno smanjenje ide u prilog najvećim dijelom strancima odnosno osobito u primorskim gradovima koji će tim ostvariti još veću uštedu ili bolje reć zaradu oko prodaje ili pretprodaje nekretnina. Ne bi imali ništa protiv da se upravo takvima pod navodnim znakovima „preprodavačima nekretnina“ ta stopa i poveća pa neka to bude onda kompenzacijska mjera za onu razliku za smanjenje našima za 1, do 1%. Moram primijetiti da se ovakvim smanjenjem stope poreza na nekretnine nejednakost između različitih dijelova Hrvatske opet samo povećava umjesto da radimo na tome da nerazvijena i slabo razvijena područja dostižu one razvijenije razvijena područja da još više napreduju prema europskim standardima razvijenosti. I još da zaključim, moram izraziti i žaljenje što ovim paketom zakona nažalost nismo dobili pravu poreznu reformu. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj Stranke rada i solidarnosti, Reformista i nezavisnih zastupnika u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Kažimir Varda. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga, poštovani ministre, kolegice i kolege. Nažalost tema je vrlo ozbiljna, značajna za sve građane i gospodarstvenike Hrvatske ali nas ima vrlo malo u Saboru, no to ne znači da ne moramo iznijeti stajalište svojih klubova, ako hoćete i osobno mišljenje. Što se tiče Prijedloga zakona o Izmjenama zakona o porezu na dohodak, želim u ime kluba Stranke rada i solidarnosti i Reformista i nezavisnih izraziti zadovoljstvo da se inicira rasterećenje plaća koje bi trebale rezultirati većim dohocima, naravno posebno onih visokokvalificiranih kadrova što bi za posljedicu imalo i pozitivan utjecaj na zaustavljanje odljeva posebno mladih, iseljavanja ljudi, posebno visokoobrazovanih koji su osnovna poluga i pokretači gospodarskog razvoja. Naravno da nam je želja i da ćemo se zalagati za povećanje minimalne plaće i povećanje plaća kao što smo danas čuli učitelja, profesora, medicinskih sestara. Međutim sa stajališta refleksije prijedloga zakona u odnosu na proračun lokalne samouprave kao i u slučaju Prijedloga zakona o porezu na promet nekretnina nažalost moram utvrditi da ide na teret smanjenje poreznih stopa, odnosno ide na teret proračuna lokalnih jedinica samouprave. Naime, ne bi smjeli zaboraviti da kvaliteta života građana uz što je moguće veća primanja, naravno, održava itekako se i načinu i kvaliteti života u gradovima i općinama koje su zadužene kao jedinice lokalne samouprave. Nije svejedno koliko vrtića imamo i kakve su njihove cijene, nije svejedno imamo li dovoljan broj škola, ustanova za starije, nije svejedno kolika nam je kvaliteta ni jeftin ili skup javni prijevoz, kakva nam je infrastruktura, okoliš, zrak. Nije svejedno ni kakva nam je infrastruktura u kulturi, sport u zdravstvu, poduzetništvu, turizmu. To trebaju sve osigurati jedinice lokalne samouprave. Kroz zakon o porezu na dohodak smanjiti ćemo prihod jedinicama lokalne samouprave. Kroz Zakon o porezu na promet nekretnina i sami ste istakli da je oko 100 milijuna kuna ide na teret proračuna lokalne samouprave, dakle smanjuje se prihod lokalne samouprave. Ali kažete kako nisu predviđene nikakve kompenzacijske mjere ali i da će lokalna samouprava u krajnjoj liniji donijeti nekakve paušalne poreze na krevete i na smještaj u kampovima. Dakle s jedne strane povećavamo plaću, s druge strane smanjujemo prihod jedinica lokalne samouprave koliko ja razumijem. A onda će ta ista lokalna samouprava na teret tih istih svojih građana kojima treba pružiti sve ove usluge povećati trošak iz šupljeg u prazno. Iz šupljeg u prazno. Dakle, držimo, dakle mi ne možemo biti u osnovi protiv, protiv povećanja plaća, to bi bilo suludo, ali mislim da trebamo naći ili kompenzacijske mjere ili mijenjati Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave vezano uz ove zakone. Što se tiče samog Zakona o porezu na promet nekretnina a nisam siguran šta bi to značilo jer na centralnu državu nema nikakvog utjecaja a na lokalnu imaju itekakvog utjecaja. Šta bi to značilo poštovani ministre da taj zakon povučemo iz procedure? Što bi to značilo? A ostat će 100 milijuna kuna u jedinicama lokalne samouprave. Samo u gradu Zagrebu je to negdje smanjenje za skoro 90 milijuna kuna u idućoj godini. A sve obveze, sve dužnosti lokalne samouprave ostaju. Šta bi značilo ako to nema utjecaja na državni proračun, da povučemo taj zakon? Mislim zanima me, evo. Osim toga kada se govori o Zakonu o porezu na dohodak vi znate da mnogi gradovi i općine puno rade na poticanju gospodarstva. I ovo što je i kolega Demetlika kao da smo se dogovarali a nismo, ja stvarno nisam znao o čemu će on govoriti kao što nije ni on znao o čemu ću ja govoriti ali tu smo negdje u raspravama kada se tiče jedinca lokalne samouprave. Dakle ako nema kompenzacijskih mjera, ako će ovo ići na teret opet građana u jedinicama lokalne samouprave vezano na porez na promet nekretnina, onda mislim da moramo ići na izmjenu zakona o financiranju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave. No, još samo par riječi vezano za zakon o porezu na promet nekretnina. Ja sam kod one prve faze porezne reforme govorio već o stopi poreza na promet nekretnina kod zamjene. Jučer na Odboru za zakonodavstvo sam državnog tajnika dikretno pitao. Kaže, to je toliko minorno da nije vrijedno ni spomena, zamjena nekretnina. Pa kada je to toliko minorno, kada tih zamjena nema jer smo se mi upitali zbog čega tih zamjena stvarno nema posebno u velikim gradovima, posebno recimo u Zagrebu. Govorio sam i o konkretnom osobnom primjeru. Stan od 105 kvadrata i stan od 65 kvadrata u istom naselju u susjednim zgradama, ovaj sa većim stanom od 105 kvadrata, u koje bi trebala ući mlada obitelj sa 2-3 djece i ovo 2 staraca koje bi trebali ući u manji stan, ovi bi morali platiti veći porez, jer su manji stanovi, po tržišnoj cijeni vrjedniji. Zbog čega ne idemo u ono što sam zapravo predlagao, ono što smo imali u pravnom sustavu RH, a to je da se na zamjenu stanova, plaća porez na razliku u tržišnoj vrijednosti jednog i drugog stana. Tko će platiti taj porez, to je stvar ugovora, ne moramo ga zakonom odrediti. Hoće li ga platiti jedan ili drugi vlasnik stana koji zamjenjuje. Ali, mislim da nam onda ne bi ta zamjena stanova bila minorna. Ako iz toga izvlačimo zaključak da to nije potrebno. Ne bi to ni poreznu upravu ništa rasteretilo jer ona tako i tako radi po tablicama. Ona mora i kada određuje porez po stopi od 3, 4 ili 5% … [[Govornik se ne razumije.]] pogledati tržišnu vrijednost jednog stana, tržišnu vrijednost drugog stana i opaliti porez oboje. Umjesto da kaže razlika tržišne vrijednosti je toliko, plaća onaj kako je to ugovoreno. To bi bilo, ako hoćete čak i socijalno pravedno. To bi bilo socijalno pravedno, na koji se institut socijalne pravednosti vi pozivate i u ovom prijedlogu zakona o porezu na promet nekretnina. Dakle, postavio sam vrlo konkretna pitanja, sve ostalo mi nije sporno, tu opće glasovati, ali što se tiče Zakona o porezu na promet nekretnina, pitao sam što bi se dogodilo da se taj zakon povuće, a u odnosu na Zakonu o porezu na dohodak, što će se dogoditi vezano za prihode jedinice lokalne samouprave. Odnosno ako i ovaj zakon ostaje u proceduri, što će se dogoditi sa prihodima jedinice lokalne samouprave? Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj HNS-a a vrijeme će podijeliti poštovana zastupnica Makar i poštovani kolega Čuraj, prvo poštovana zastupnica Makar.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora, uvaženi ministre, kolegice i kolege. Evo, ministar nam je u svom izlaganju rekao da se radi o trećem krugu poreznog rasterećenja, u okviru porezne reforme. To je danas bilo aludirajući na nešto drugo rečeno da očekujemo i 9 krug. Međutim, mi u HNS-u stvarno očekujemo i 4 krug poreznog rasterećenja i to za iduću g. i sa nestrpljenjem očekujem upravo i taj prijedlog. Naime, u 2017. g. porezno rasterećenje iznosilo je 2,3 milijarde, u 2018. 1,3 milijarde, u 2019. očekuje se 3 milijarde, dakle ukupno 6,6 milijarde rasterećenja za naše gospodarstvenike za naše građane. S time da su i gospodarstvenici ujedno i naši građani i to građani od kojih stvarno puno očekujemo. U proteklom poreznom rasterećenju upravo u 2018. bilo je najveći ekscenat stavljen upravo na rasterećenje gospodarstvenika. Pa smo tako imali i smanjenje stope poreza na dobit sa 20 na 18% za sve one male koji ostvaruju do 3 milijuna kn, imali bi svega 12% poreza, tako da smo svi očekivali da će se nastaviti, na neki način i ove g. odnosno, 2019. daljnje rasterećenje upravo gospodarstvenika. Tu imamo rasterećenje za njih, koje se očekuje od negdje 950 milijuna kn, to je onih 0,7% iz doprinosa, da li je to dovoljno ili ne, gledajuću ukupno koliko to iznosi manje u državnom proračunu, jer stvarno puno pojedinačno po svakome gospodarstveniku, to i nije neki iznos, ali svako rasterećenje je dobro rasterećenje. Najviše rasprava danas, tu se vodilo da se ne vodi dovoljno brige o onima s najnižim plaćama, da se ne vodi brige dovoljno o našim medicinskim sestrama, o našim učiteljima, upravo u toj kategoriji ljudi. Pa ajde da sami sebi priznamo ono što govori. Ja neću sad o brojkama, da je to bilo rečeno da je više od 9000 onih koji ne plaćaju nikakav porez i kojima se povećanjem i ove osnovice na 5000 kn ne može puno napraviti. Ako uzmemo da je 3800 kn neoporezivi dio plaće koje … [[Govornik se ne razumije.]] prosječna hrvatska obitelj uz 2 djece, to znači da je plaća do 8050 kn neoporeziva. Znam, reći ćete 2 djece, 2 zaposlenih, svaki ako uzima, svoj osobni odbitak, ali i to dalje znači, da plaća do 6000 kn za familiju, s 2 zaposlena i 2 djece ne plaća se nikakav porez na dohodak. Dakle, da smo sada išli i s povećanjem s 3800 na 5000 kn ti ljudi ne bi dobili višu plaću. Upravo smo čuli koje su to grupe ljudi, naši učitelji za koje se kolege normalno zalažu i koji su nam važni i nama su važni, za naše medicinske sestre, za sve oni koji su u tom razredu. A da ne govorim za one koji su ispod 3800 kn, ili oni koji su na minimalnoj plaći od 2740 kn neto. Upravo ovaj neoporezivi dio otvara mogućnost da se tim ljudima, tim skupinama poveća plaća i to plaća ne na način, da za 400 kn 412,00 kn, koliko bi ispalo tih dodatnih 5.000,00 kn neoporezivih, bez plaćanja bilo kakvih poreza i doprinosa na godišnjem nivou ide u povećanje upravo onih s najnižim primanjima, pa tako ako uzmemo oni koji su sada na minimalnoj plaći od 2.740,00 kn, tih 412,00 kn koji će stvarno i poslodavca koštati samo 412,00 kn, a ne kao da smo povećali minimalnu plaću. U tom slučaju bili bi 680,00 kn više za poslodavca. To je za njega povećanje od 15%. Da se radi o nekom velikom povećanju, nije ako gledamo u apsolutnom iznosu. Međutim, daleko je bolje, nego da se išlo na ovo da povećamo minimalnu plaću za taj iznos 680,00 kn, znači, poslodavac bi davao više 680,00 kn, radnik dobiju 400,00 kn. Poslodavac sad može dati radniku 400,00 kn i na to ne plaća ništa, dakle, njegov trošak je 400,00 kn, a radnik će dobiti plaću višu za 15%. I da se nije vodilo brige o svima. Vodilo se stvarno računa zapravo na koji način pomoći upravo toj ciljanoj skupini koja dobiva najniže plaće i sama dolazi sa sjevera RH iz Varaždinske županije gdje su plaće stvarno niske i imamo puno kožarske industrije, imamo puno tekstilne industrije, drvna industrija je dolje razvijena, ali plaće su među najnižima. I vjerujem da će upravo na ovaj način u idućoj godini ti radnici s najnižim primanjima osjetiti ove benefite i dobiti taj dodatak. Da li će to biti moguće da u 12-tom mjesecu bude nekih dodatnih isplata, sigurno će neki poslodavci i to iskoristiti koji su u mogućnosti, kojima je poslovanje iznad očekivanoga i prihodi u 2018-toj. Bilo bi dobro da je što više takvih poslodavaca, ali koliko će biti, vidjeti ćemo i po … [[Govornik se ne razumije]] obrascima kada budu predani tko se odlučio za kakve neoporezive isplate tokom 12-tog mjeseca. I važno je napomenuti kod toga da je to upravo bila i intencija i prijedlog poslodavaca i oni žele svojim radnicima bolje, žele bolje uvjete i žele da oni tu ostanu raditi. I ovaj drugi dio koji je vezani PDV na smanjenje, kada se ide smanjenje s 25 na 13% stvarno za one osnovne životne namirnice koje svi troše, koje upravo troše i oni s najnižim primanjima, dakle, meso svježe, riba, voće, povrće. Imamo tu i pelene. Sigurno će i to doprinjeti da u kućnom budžetu ostane više sredstava za sve. Posebno pozdravljam što je ministarstvo odnosno Vlada prihvatilo i prijedlog upravo od kolega iz sabornice za smanjenje PDV-a na bezreceptne lijekove i sigurna sam da tu nema nikoga tko bi se tome protivio i da smo svi time zadovoljni. Ono što bih još pohvalila u porezu na dohodak, to je da se 12% oporezuje sezonski rad u poljoprivredi i da je to konačni obračun, da se smatra konačnim obračunom, da nemamo više ono 24% ili koliko si ostvario, pa na kraju godine da izračunavaš, pa još treba onda da se doplati, to nikada ne izgleda dobro. I još na nešto što bi skrenula pažnju. Ja bi možda s drugog aspekta, nego su moje kolege. Radi se naime o porezu na promet nekretnina. I to smanjenje stope s 4 na 3%. Naime, kada smo imali smanjenje stopa s 5 na 4% nije bilo nekih smanjenja u proračunima jedinica lokalne samouprave. Međutim, znamo da je u onim prijašnjim godinama bila je neoporeziva prva nekretnina, pa je to i teško bilo usporedivo. S ovim će možda i biti nešto smanjenja, međutim, vjerujem da će upravo to smanjenje koje je išlo prvo s 5 na 4 sada s 4 i 3 potaknuti da se stvarno prijave svi prometi nekretnina. Svjedoci smo kako to izgleda i kako izgledaju naše zemljišne knjige. Svi znamo da je preduvjet za uvođenje bilo kakvog poreza na nekretnine, upravo sređivanje zemljišnih knjiga. Mi smo naime i u Milanovićevoj Vladi, dakle HNS je bio protiv uvođenja nekretnina i sada smo protiv uvođenja poreza na nekretnine. Međutim, zalažemo se za uvođenja poreza na imovinu, a u sklopu toga, naravno, i poreza na nekretnine. Smatramo da li se radi o nekretnini, da je netko ulagao u nekretninu, u kuću, stan, da li je ulagao u dionice, da li je štedio, da svi trebaju imati jednaki tretman odnosno prema svima treba biti isti pristup. Dakle, trebalo bi odrediti određeni dio koji je neoporeziv bez obzira da li se radi o nekretnini, da li se radi o novcu ili nekom drugom vlasništvu i nakon toga, ostatak oporezivati. I smatramo da upravo ovo sređivanje zemljišnih knjiga i ovo smanjenje poreza što bi trebalo, na promet nekretnina, što bi trebalo tome doprinjeti je preduvjet za uvođenje i poreza na nekretnine. Već na početku sam rekla da očekujemo i četvrti krug u idućoj godini i vidjeti ćemo što nam on donosi, a s obzirom da su ova tri kruga stvarno donijela dosta dobroga, daleko više dobroga i daleko je više onih zadovoljnih, nego nezadovoljnih. Sigurna sam da će tako biti i s prijedlogom za iduću godinu. Hvala, kolega će nastaviti.
Poštovani zastupnik Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem podpredsjedniče. Poštovani državni tajnici, pomoćnici, poštovane kolegice i kolege. Dakle, malo da sumiramo danas, tijekom dana, smo imali prilike čuti i puno o prošlosti, a ono što mene zanima i što nas sve treba zanimati zapravo je budućnost. Dakle, svakako da paket poreznih reformi koji je krenuo kao je ministar u uvodnom govoru rekao od 1.1.2017., pa 2018.. sada '19. i najavljeno je za 2020. je nešto što treba gledati u cjelini i ne izvlačiti dio po dio. I mislim da možemo biti apsolutno zadovoljni kako god imali bilo kakve porezne izmjene i općenito izmjene koje samo idu u korist naših građana, poslodavaca, općenito ako govorimo o gospodarstvu. Mislim da je prošlo vrijeme porezne depresije i da sada moramo ići u što veće smanjivanje uloge države u društvu, a prije svega i troška same države, koja se onda namiruje kroz različite oblike poreza, ne samo današnjih ovih 9 poreznih zakona, nego i ostalih parafiskalnih nameta. Ono što možemo biti zadovoljni, pogotovo što sam rekao i u replici, pristup, pa čak bi to uporedio i sa pristupom mirovinskom reformom, koji nije išao preko medija, niste čuli, da niti ja osobno, niti HNS se nešto medijski govorio mi ćemo ovo, mi ćemo ono, nego smo sjeli, još se sjećam i s ministrom u 4. mjesecu ove godine, iznijeli naše prijedloge, naša razmišljanja oko smanjivanja lineralne stope za 1% poen, odnosno lineralno smanjivanje PDV za 1% poen, predložili upravo ovu međustopu od 13%. Također povećanje praga za ulazak u viši porezni razred od 36%, to nije, i mi moramo biti toga svjesni, što želimo od ove države. Da li želimo visokoobrazovne, pametne, mlade stručnjake zadržati ovdje ili im želimo napraviti sve, da vidimo kako negdje drugdje može biti bolje. Mi smo procijenili da treba, kako smo čuli i doktore i stručnjake i ljude koji rade u IT sektorima, omogućiti njihovim poslodavcima da oni ovdje zadrže i budu konkurentni, na tržištu, svjetskom tržištu jer tamo ponajviše i zarađuju, a ne da odlaze nakon stečenog iskustva, van za 2 puta veću plaću, jer naši poslodavci zbog opterećenja državnih, ovih istih poreza koji sam napomenuo, ne mogu im to osigurati. Stoga naravno, da treba i na njih razmišljati. Naravno da treba razmišljati o onima koji imaju najmanje. I ja se slažem, da porezno opterećenje, mora biti što manje, što više mora ostati našim ljudima, jer se pokazalo na svim makroekonomskim pokazateljima, da kada ostavite više novaca našim ljudima, oni više troše, potiče se razvoj, potiče se potrošnja, kao još uvijek jedan od najbitnijih elemenata naših BDP-a i sastavnica, i da je to jedan dobar smjer, ali naravno, ne k'o pijani milijarderi. Moramo imati u obzir sve aspekte. I naravno da danas i ovih dana, predloženo neko mjeru povećanja osobnog odbitka za 3800 na 5000 kuna zvuči zanimljivo, iako ženi, roditelju sa jednim djetetom koji zarađuje 5500 kuna, njemu ne znači ništa. Znači 0 kuna će dobiti više, da je to ipak malo za one sa većim prihodima, ali nema veze. A u isto vrijeme uzimamo u jedinicama, lokalnim jedinicama, jedinicama lokalne samouprave, a ne radimo neku protutežu. I bez te protuteže, a to je zadatak koji moramo razmišljati u sljedećoj godini, i za 2020., i dalje, jer šta će se onda dogoditi? Poskupit će vrtići, komunalne naknade, voda, smeće, sve ono kako bi jedinica lokalne samouprave prikupila nešto poreza za sve one njihove obveze koji oni moraju servisirati i koji oni opet ljudima omogućuju. I na taj način smo zapravo poskupili onima koji imaju najmanje. A mi ovdje baš njima idemo pojeftiniti sa ovom mjerom smanjenja PDV-a, jel' oni imaju, onaj koji ima 3000, 3500 kuna plaću ili 4000, kako god mi napravimo neki osobni odbitak, ništa neće osjetiti, al' kad se smanji PDV na hranu, na osnovne potrepštine, onda hoće. Zašto? Zato što smo, nije to neka revolucionarna ideja, samo smo gledali, troškovi života recimo negdje vani i ovdje, skoro su isti. Pa idemo ono što je osnovno omogućiti da je najjeftinije. Ono što svi kupuju. Što je osnovna prehrambena potrepština. Idemo razlikovati luksuz od osnove. Luksuz da oporezuj, al' osnovu ne. I to je zapravo na tragu i tog našeg prijedloga koji je usvojen, kojim smo sada dobili. Naravno ne moram ni reć' da je Ministarstvo obrazovanja, reagiralo da stipendije i nagrade ne ulaze u obračun prihoda, odnosno u onih 15000 kuna koje bi netko, može zaraditi da bude i dalje porezna olakšica. Također, općinske dionice, u prvom čitanju smo predlagali i pozdravili promjenu da više ne ide, da se oporezuje kao primitak, kao dohodak, nego kao dohodak od kapitala odnosno primitak od kapitala, i pozdravljam ovo smanjenje sa 36 na 24%, to je, uvelike će pridonijeti, ja mislim da upravo neki naši stručnjaci, ne budu rezidenti negdje dalje zbog tih općinskih dionica nego da ostanu ovdje i da i napokon nešto i imamo prihoda od tih općinskih dionica i poreza na njih, jer do sada je to sve bilo prijave se dalje, rade u Hrvatskoj, a dalje negdje drugdje su rezidenti. I izbjegavaju zapravo, onda sve i plaćaju i porez na dohodak. Ono što je djelomično, također možemo pozdraviti, kada sam govorio o 13-oj plaći i modelu, gdje smo i na razgovorima predlagali da se uvede i 13-ti osobni odbitak, kako bi upravo ta 13-ta plaća bila maltene neoporeziva onima kojima imaju gotovo do prosječne plaće. Model sa povećanjem neoporezivog dijela, zapravo nam je to omogućio puno elegantnije, puno jednostavnije, i to smo prepoznali, i naravno da to pozdravljamo, i da nećemo inzistirati upravo na ovakvo možda kompliciranijoj 13.-oj plaći, kojim smo htjeli omogućiti našim poslodavcima da, što sa manje poreznog opterećenja, daju više novaca našim zaposlenika. I to je ono što je dobro, jel' to se može sada plaćati kao dodatak na plaći, mjesečni, jednokratni, 13-ta plaća, kako to nazvali tako je malo manje bitno, bitno je samo da ljudima može nešto realno biti veća plaća bez poreznog opterećenja. Ono što nije sada u prvoj mjeri prihvaćeno a što se može regulirati tijekom godine, ja se nadam da ćemo tijekom iduće godine pristupiti i toj mjeri je prije svega naknada za topli obrok, koji sigurno da se možda može naći model kako da se i to omogući kako bi i dalje naši radnici bili zadovoljniji konkurentniji da i to bude jedan od načina zadržavanja ljudi u zemlji da ne odlaze, kao dodatak koji bi bio također neoporeziv. I ono isto također kod Pravilnika o porezu na dohodak što sam isto upravo radi naših i poslodavaca i privatnika da ipak imamo 15-tak godina staru odredbu gdje je naknada za korištenje privatnog vozila u službene svrhe do 2 kn po km, ja vas ne moram podsjetiti šta je značilo prije 15 godina 2 kn a šta znači danas, kada gledamo da je prosječna plaća od tada do danas narasla za 2 puta ili možda malo manje da je cijena goriva da ne govorimo otišla skoro duplo, mislim da je to nešto što bi trebali zamišljati, kažem do 2,5 kune to automatski naravno ne znači da bi se mi ovdje neki trebali veselit, predlažem da ovdje nama ovdje svima i svima općenito zaposlenima u državnoj službi ili dužnosnicima pogotovo ostane jednaki iznos. Znači, zaključno za 2020. svakako nastavljamo dalje razgovarati kako smo i krenuli, a nadam se da ćemo to početi odmah nakon prvog kvartala kad dođu i privi rezultati i apsolutno da i sve daljnje mjere i ni jedna mjera ne smije ići na štetu. Još vas molim samo na kraju da razmislimo o ovim …/nerazumljivo/… poreznog opterećenja kroz pravilnike da se riješe za žene pogotovo za poduzetnice [[Upadica: Hvala.]] koje su samostalno zaposlene da se nađe i rješenje za njih. Zahvaljujem.
Hvala lijepa, slijedeći Klub zastupnika je onaj GLAS-a i HSU-u, a vrijeme će podijeliti poštovana zastupnica Vesna Pusić i poštovani zastupnik Silvano Hrelja. Prvo poštovana zastupnica Pusić, izvolite.
Hvala lijepa gospodine podpredsjedniče, gospodo državni tajnici, kolegice i kolege, ja ću se osvrnuti posebno na Zakon o PDV-u, Zakonu o porezu na promet nekretninama i Zakon o trošarinama, ali dozvolite mi da prije toga kažem uvodno rečenicu, dvije. Naime, tema poreza je zaista u mnogočemu politička legitimacija jedne zemlje i govori ne samo o poreskoj politici, nego i o socijalnoj politici i o zdravstvu i o obrazovanju, praktički o svemu onome što se iz tih poreza financira. I zato mislim da je u toj politici zaista nužan i potreban određeni kontinuitet i neka vrsta nadmetanja ili pristupa sve što su radili ovi prije mene niš ne valja, svijet, život i država počinju, počinju od mene i moje Vlade nije dobar pristup a naravno nije niti istina. Dakle, činjenica da smo mi danas u mogućnosti da se predlaže smanjenje PDV-a, odnosno smanjenje nekih poreza i drugačija politika ili možda malo liberalnija politika u tom pogledu je između ostalog rezultat i činjenice da smo recimo iz ogromnog gospodarskog pada 2011. preokrenuli gospodarstvo u gospodarski rast, ja se slažem bilo bi bolje da je veći, snažniji i veći broj, ali ipak je gospodarski rast. Da smo izašli iz procedure prekomjernog deficita koja zahtjeva sasvim drugačiju politiku nego kad se jedanput oslobodite tog opterećenja, dakle u tom pogledu mislim da je važno promatrati poresku politiku i mogućnosti koje ona pruža u kontinuitetu i pokušati se nastavljati jedni na druge, umjesto se u tom pogledu negirati i nadmetati. I prijedlozi koji su ovdje danas pred nama se u velikoj mjeri naravno naslanjaju na činjenice i rezultate koje su ugrađeni u promjenu gospodarske situacije u Hrvatskoj kroz niz godina, ja bi rekla u najmanju ruku od našeg ulaska u Europsku uniju na ovamo. Dakle, u ovom Prijedlogu zakona o izmjeni stope PDV-a predlaže se smanjenje na 24% načelno svako smanjenje poreza je potencijalno pozitivno pod dva uvjeta. Jedan je da se ne odražava na smanjenje opsega i kvalitete temeljnih javnih usluga i mislim da to treba imati na umu jer vrlo često kad se govori o porezima, svi su da se smanje porezi, kad se govori o javnim uslugama zdravstvu, školstvu, mirovinama itd. i raznim drugim vrstama usluga svi su da država da više. Ti porezi su ti novci od kud to dolazi, dakle prvi uvjet je da se ne smanji opseg temeljnih javnih usluga i drugi kad to ima smisla da se to smanjenje prelije na potrošače odnosno na građana u obliku smanjenja cijena. E sad to je u ovom slučaju upitno, ne samo u Hrvatskoj to je jedan opće poznati fenomen koji mislim se zove ljepljive cijene ili sticki prices, a to znači da kad se poboljšaju, naime kad su teži uvjeti cijene idu gore, kad se poboljšaju uvjeti cijene se ostanu zalijepljene gore dakle ne smanje se i tu pogotovo sa ovim smanjenjem PDV-a od 1% postoji ta opasnost od tih ljepljivih cijena, da se PDV smanji al se to ne prelije na građane i potrošače nego se prelije u neke druge džepove za koje to nije bilo namijenjeno. Dakle, samo upozoravam na tu, na tu činjenicu država ne može tu puno napravit u tom smislu da naredi ili zabrani bilo što poslodavcima ali barem da imajući to u vidu na taj način i promatra realizacija odnosno efekte koje smanjenje PDV-a izazvalo u gospodarstvu. Ovom između prvog i drugog čitanja dodata ili proširena lista usluga i roba na koje su uvodi među stopa PDV-a od 13% što smatramo pozitivnim, između ostalog su tu uključene i određene komunalne usluge kao usluge na koje se uvodi ta među stopa PDV-a pa to donekle govori i o tome da se imalo u vidu nešto što se predlaže jednim od zakona koje ja direktno neću ovdje adresirati nego ću o njemu govoriti kolega Hrelja a radi se o smanjenju neoporezivog djela dohotka koji se onda reflektira na prihode jedinica lokalne samouprave ali ako se na neke od tih usluga koje jedinice lokalne samouprave osiguravaju uvodi među stopa od 13% to je jedna vrsta pretpostavljam neutralizatora ovog efekta koji povećanje neoporezivog dijela dohotka ima na te jedinice. Porez na promet nekretninama koji se smanjuje sad dakle s pet na četiri sada sa četiri na tri, isto pravilo svako smanjenje je dobro ako zadovoljava ona prva dva kriterija. Međutim ono što je ovdje razočaravajuće je da nema više oslobođenja poreza pri kupnji prve nekretnine. To mislim je za pogotovo mlade ljude i mlade obitelji vrlo važno a to bi trebao biti fokus populacija za koju smo zainteresirani i da tu bude i radi i ostane u Hrvatskoj, argument je koliko se sjećamo u raspravi bio da se to ne može učiniti dakle ne može se osloboditi od poreza na kupnju nekretnine pri kupnji prve nekretnine zbog pravila Europske unije. Međutim ako se prisjetimo u Zakonu o stambenom zbrinjavanju na potpomognutim područjima se regulira da kad se radi o poklanjanju nekretnine na tim područjima, porez je na promet nekretninama nula. Dakle, nije mi jasno kako je moguće da u jednom zakonu je moguće imati porez nula, a u ovom zakonu koji bi bio baš fokusiran na mlade ljude i mlade obitelji koji kupuju prvu svoju nekretninu nije moguće imati porez nula. Jasno je, dakle to smatramo da bi trebalo, da je veliki manjak ovog zakona i defekto ide kako bi rekla u jednu Anti populacijsku odnosno Anti demografsku mjeru. Naravno treba imat na umu da porez na promet nekretninama nije porez na nekretnine naročito zato iako to katkad ovako kad ljudi govore se može pomiješat, to nije porez na nekretnine, naš problem sa tim drugim porezom na nekretnine je činjenica da mi nemamo katastar neku vrstu fleksibilnog katastra vrijednosti nekretnina, pa tako je vrlo teško uvesti porez na nekretnine ako morate recimo usporediti sto kvadrata na Stradunu u Dubrovniku ili sto kvadrata u nekom malom mjestu u Lici ili Slavoniji. To je očito da se radi o sasvim drugim vrijednostima iako se radi o istoj veličini nekretnine i to je ona prepreka koju treba preskočit da bi se moglo počet o ovoj drugoj temi govorit dakle o porezu na nekretnine. I konačno Zakon o trošarinama, da ne ponavljam mnogi su govorili dakle, povrat trošarina na energente koji se koriste kao pogonsko gorivo pri komercijalnom prijevozu roba, to je, za cilj se navodi smanjenje crnog tržišta, produljenje roka plaćanja trošarina na alkohol i alkoholna pića sa 30 dana do sada, sada na 30 do 60 dana, ukidanje obveze obračunavanja razlika trošarina na zalihe cigareta koje se nalaze u prometu na teritoriju Hrvatske i onda E-poslovanje i jačanje kontrole. Ovaj zakon bi bio odlična prilika da se zaista manifestira jedna politika koju bi mi morali voditi, koja je u općem interesu generalno, a naročito i posebno Republike Hrvatske, a to je da se koristi poreska politika i olakšice za ekološki prihvatljive energente. Dakle, ne samo da se proda što više dizela i benzina nego da se putem poreskih olakšica stimulira korištenje ekološki prihvatljivih ili ekološki ne štetnih energenata. O tome se ovdje ne govori, i o tome ovdje nema ni riječi, a o ostalom će kolega Hrelja.
Hvala. Nastavit će poštovani zastupnik Hrelja.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre sa suradnicima, dakle, prvo reko sam i u prvom čitanju što se mojeg poimanja ili našeg poimanja u Klubu GLAS-a i HSU-a, Zakona o porezu na dohodak, mi smo cijelo vrijeme ovog mandata govorili da treba biti više poreznih stopa mi u ovom trenutku imamo i da ne treba podizati odnosno stavljati manju poreznu stopu na visoke plaće jer socijalna situacija u RH ne odgovara tim činjenicama dakle, ona je puno bremenitija i puno ozbiljnija. Mi u ovom trenutku imamo 2 stope i jednu polu stopu, smanjena osnovica 50% za umirovljenike a imamo stope na 24 i 36% na dohodak. Ono što mi se čini da je u ovom zakonu ipak jer da su se za studente, da se ne računa u onaj iznos od 15 000 kuna koliko studenti mogu zaraditi a da pri tome njihovi roditelji ne gube poreznu olakšicu, da u tome ne ulaze stipendije, bilo tuzemne bilo inozemne. Ono što s čime se ja osobno ne slažem, kolega Šuker molim vas, ono s čime se ja inače ne slažem, a to je da se ovako nisko postavlja rad studenata i da se na ovaj način to uređuje kao što se ne slažem ni sa Zakonom o studentskim poslovima. Ja osobno mislim da bi studenti bez da roditelji gube jedno pravo, trebali imali limit da zarade do 100 000 kuna godišnje, ali da si uplaćuju 10% mirovinskog doprinosa jer će u 90-toj godini ostvariti pravo na mirovinu kako stvari idu dalje jer vi morate znati da netko mora imati 30 g. staža da bi otišao u neku prijevremenu mirovinu inače mora ići u starosnu, od sutra kako je predloženo od 67 g. Tko se boji studentskog rada? Zdravstvo im plaćamo, ok, u redu je. Zašto si ne bi plaćali doprinose po stopi, ne znam, 10% ali da im teče staž. Da im teče staž inače neće nikad kako je stanje na tržištu rada, neće nikad ostvariti pravo na mirovinu pa čak ni onih 15 g. Bilo je nekih prijedloga da se tih 15 g. digne na 20 da bi netko ostvario pravo na mirovinu. Prema tome, ja mislim da tu treba biti malo pametniji a ne na neki način protežirati ovaj prekardni rad studenata. Ono u Zakonu o doprinosima, ova vaša pojašnjenja u zakonu me na neki način iznenađuju jer vi kao i ja znate da u 10 g. plaćanja posebnog zdravstvenog doprinosa od 3% od strane umirovljenika koji imaju više od 5960 kuna, to godišnje iznosi za proračun oko 70 milijuna kuna, da su oni u tih proteklih godina ukupno uplatili najmanje 600 milijuna kuna a da oni od toga nemaju ništa, dakle ti umirovljenici od toga nemaju ništa, da mi nemamo pojma kako se troši zdravstveni novac. Jutros sam na odboru rekao, gospodo, nije jednak doprinos sa zdravstvo i doprinos za mirovinsko. Za mirovinsko svake godine saborski zastupnici dobivaju izvješće o radu HZMO-a i točno po kojoj stavci je koliko za koje mirovine isplaćeno. Ja vas pitam gospodo, kad ste vi vidjeli jedno jedino izvješće u Hrvatskom saboru i o njima raspravljali, o poslovanju HZMO-a? Kada ste raspravljali o reviziji poslovanja HZZO-a? Ja mislim da zdravstvu treba li mislim da bez kontrole nam je zdravstvo bunar koji nitko nikada ne može napuniti. Usporedimo se sa stopama doprinosa razvijenih europskih zemalja pa ćete vidjeti da je stopa doprinosa za mirovinsko i do 2,5 puta veća nego za zdravstvo. Bojim se da mi vrlo puno izdvajamo za zdravstvo a neracionalno trošimo jer ne možemo obuzdati svoje apetite. Prema tome, nisam zadovoljan sa ovim pojašnjenjem u konačnom prijedlogu zakona, mislim da ne stoji, da ovo nije način da se radi jedna argumentirana rasprava. Isto tako, moram priznati da ne mogu prihvatiti i ovo drugo pojašnjenje da pošto je definirana najviša mirovina, da mora biti definirana i najviša stopa doprinosa za mirovinsko osiguranje. Ono je sad u ovom trenutku 9624 kune. To je najviše što se mjesečno može uplatiti za mirovinsko osiguranje. Ja vam tvrdim da ne postoji najviša mirovina. Ovo o čemu vi govorite su kriteriji da za utvrđivanje najviše mirovine jer najviša mirovina ovisi o broju godina koje netko ima. Dakle, ne postoji jedinstvena, univerzalna najviša mirovina. Ovo o čemu vi govorite su kriteriji ali od onih 1000 ljudi u Hrvatskoj, to je moja utakmica još sa g. Šukerom iz 2003., 2004. g. Ti ljudi koji primaju 100 000 kuna mjesečno, pa zar ne bi trebali biti počašćeni da uplaćuju 20 000 ili 15 000 u mirovinski fond? A 5 za sebe? Zar ne bi trebali biti počašćeni? Ne, oni ne smiju platiti više od 9600 ... [[Govornik se ne razumije.]] stvarno stvorili sve ovo i zaradili tu svoju plaću ili mi baba ili netko ostavio u nasljeđe? Znajte da to nismo mi, to nisu ni članovi Vlade, ni ustavni sudci, ni saborski zastupnici to su oni koji su bogati i anonimni. Znajte da u Hrvatskoj se isplaćuju plaće mjesečno i veće od 500.000 kuna i ja se pitam zašto mi njima limitiramo uplatu doprinosa za mirovinsko, zar ne bi trebali biti ti ljudi počašćeni da uz put nekom siromahu ovaj plaćaju, plaćaju mirovinu. Ne, mi njima po godišnjoj prijavi vraćamo više uplaćena sredstva doprinosa i oni dobivaju još 13, 14 plaću. Dakle, ne mogu prihvatiti ovakva, ovakva obrazloženja. I završavam s time u članku 2. mislim da ne bi trebao biti likvidator jer da plaća, da plaća [[Upadica: Doprinosima.]] doprinosima da, nema smisla likvidatori nisu oni koji to treba kratko trajat, to su ili bivši članovi uprave i likvidacija se provodi da se ne stvaraju novi troškovi. Ne bi ih trebali stavljati među osiguranike. Evo, hvala vam lijepa.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj SDSS-a u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Milorad Pupovac, izvolite.
Poštovani gospodine podpredsjedniče, poštovani gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnice i zastupnici, ovih 9 izmjena odnosno izmjena ovih 9 zakona sigurno idu u dobrom pravcu mišljenje je Kluba zastupnika SDSS-a. Da li ide dovoljno ambiciozno to je drugo pitanje. Dakle, svih ovih 9 izmjena uz sve razlike koje postoje među njima nešto su manje ambiciozne nego što je bio slučaj sa onih prethodnih 6 ih, ali to ne umanjuje ili ne baca nikakvu posebno tešku sjenu na osnovni pravac reforme poreznog sistema odnosno poreznog zakonodavstva koje poduzima ministarstvo odnosno Vlada. I u tom smislu tu pozitivnu liniju i taj pozitivni trend Klub zastupnika SDSS-a podržava. Činjenica da će u Državni proračun temeljem izmjena Zakona o PDV-u biti 3 milijarde, gotovo 3 milijarde kuna manje u prihodovano je dobro za naše gospodarstvo odnosno dobra prilika za povećanje, daljnje povećanje gospodarskog rasta i to je nešto što mi pozdravljamo, odnosno nešto što trebamo. Uvijek ima neki Šuker makar se on zvao i Hrelja. Samo sam htio reći da uvijek postoji neki Hrelja drugi za govornicom. Sve u redu. Dakle, činjenica da se većina hrane odnosno svježega mesa, ribe, voća, povrća sa ovim izmjenama PDV-a se cijena treba smanjiti za otprilike 10%, dok bi se prodaja lijekova odnosno kupovina lijekova uz recepte trebala smanjiti od siječnja za 18%, to su značajne promjene za većinu naših građana. Isto vrijedi naravno za kruh, mlijeko, knjige, novine i činjenica da će se to što je bilo za knjige, mlijeko i novine sada primjenjivati za lijekove, a odnosilo se samo na lijekove za recept, sada će se odnositi i na onaj dio lijekova koji se ne izdaju samo na recepte i to je značajno, značajna promjena. To su samo neke od promjena koje će pogodovati građanima i koje će omogućiti da robe koje svakodnevno troše, jedno svakodnevno kupuju dobiju po povoljnijom odnosno po jeftinijoj cijeni, uključujući i one koje obuhvaćaju troškove za najmlađe članove našega društva za djecu, za bebe, kao što je smanjenje troškova za dječju hranu i kao što je smanjenje troškova za pelene. Što se tiče izmjena zakona dohodak i proširenje porezne osnovice za primjenu stope od 24% na mjesečnoj razini, sa 17.500 na 30.000 kuna to je sigurno dobro, ali kad su u pitanju najniže plaćeni građani u RH trebalo bi razmišljati da li su ove dvije stope dovoljne da bi se stvorila pravednija, jednakija komponenta oporezivanja, posebno onih koji zarađuju najmanje. Naravno njihovo, kad kažemo najmanje, mislimo na one koji nisu obuhvaćeni ni u ovom prijedlogu zakona nisu obuhvaćeni time da njihovi prihodi, odnosno njihov dohodak nije oporezovan. Sada se to povećava na 3800 kuna. Danas je vođena bila rasprava oko toga, to je vjerojatno jedna od najzanimljivijih dijelova rasprave koju sam slušao. Da li je moguće da se ide ambicioznije nego što ministarstvo i Vlada predlažu? Da li je moguće da se ide sa 3800 na više od 3800 kuna? Ministar kaže da bi to ugrozilo između ostaloga izvorne prihode jedinica lokalne samouprave. I sigurno bi. Ali s druge strane naravno pitanje je postoji li mogućnost kako da se taj manjak koji bi jedinice lokalne samouprave mogle imati povećanjem neoporezivog dijela dohotka, da li je moguće da se to predvidi i kompenzira proračunom ako taj iznos nije tako velik kao što se čini da u nekim slučajevima nije ukoliko se odredi neki postotak? Govorimo to zbog toga što bi sasvim sigurno to djelovalo blagotvorno kako za poslodavce tako i za posloprimce. Što se tiče doprinosa, odnosno što se tiče stipendija studenata da još to kažem kad je posrijedi Zakon o izmjenama Zakona o dohotku, ovo što je kazao kolega Hrelja da je to pozitivna mjera i dobra mjera, to je stajalište i našeg kluba. I to u značajnoj mjeri uklanja limite koji su do sada postavljeni bili zakonskim odredbama. A ovo što je kolega Hrelja kazao da bi trebalo razmišljati o tome da prihod od 100 tisuća kuna uz mogućnost uplate doprinosa od 10% od strane onih koji obavljaju poslove temeljem studentskih ugovora i studentskoga rada o tome bi trebalo doista ozbiljno razmisliti. Trebalo bi naprosto ozbiljno razmisliti zato što je to istovremeno i pretpostavka za neku vrstu nove kulture uplaćivanja u mirovinski sustav i to od vrlo mlade generacije i od nove generacije umirovljenika. Neću više ništa reći o tome što to znači i koje su dugoročne implikacije od toga. Ali o tome gospodine ministre i gospodo pomoćnici, državni tajnici mi se čini da bi vrijedilo razmišljati. Uz sve one argumente koje je iznio zastupnik Hrelja dodati ću i ja, dakle podvlačim još jedan puta stvaranje nove kulture uplaćivanja u mirovinske doprinose i to kod nove generacije umirovljenika u novim okolnostima. Ja nisam najsretniji što je to tako ali neophodno je da se to poduzme jer u protivnom ćemo dovesti ljude u situaciju da kada dođu u poziciju da mogu imati trajniji posao, trajniji kažem, ne kažem trajan posao, da će to biti vrijeme u kojem, za koje će za mnoge već biti kasno da budu ozbiljni kandidati za životnu mirovinu. Što se tiče doprinosa i Izmjena zakona o doprinosima, smanjenje doprinosa za ozljede na radu od 0,5% prihoda HZZO-a te doprinosa za zapošljavanje, odnosno za nezaposlene, dakle iz čega se plaćaju u pravilu najvećim dijelom naknade za nezaposlene onih 1,7% ima svoje pozitivne efekte jer bi poslodavci kao što ministarstvo predviđa trebali uprihodovati nepunih milijardu kuna, odnosno ima, trebali bi imati ovaj fiskalni efekt bi za njih trebao imati gotovo više od milijardu kuna. I to smanjenje doprinosa temeljem zdravstvenog osiguranja za tih sa 15., odnosno povećanje doprinosa za zdravstveno osiguranje sa 15 na 16,5% bi trebalo opet omogućiti da HZZO uprihoduje milijardu 300, milijardu 350 kuna godišnje je dobra mjera pod pretpostavkom kao što je netko rekao da poslodavci kad već na jednoj strani dobiju da s druge strane poštuju i da uplaćuju doprinose. Tu ministarstvo sebe, odnosno pojedine svoje resore stavlja u poziciju da pojačaju nadzor i pojačaju kontrolu kako HZZO ne bi ostao kratak za novac koji je u najboljoj mjeri, najboljoj namjeri Ministarstvo financija ovakvim izmjenama omogućilo da ide u pravcu poslodavaca. A mi znamo a je dosadašnja praksa uplaćivanja doprinosa bila jedna od slabijih praksi kada je posrijedi odnos između poslodavaca i njihovih obaveza prema državi. I iz toga razloga gospodine ministre, klub zastupnika SDSS-a bi rado čuo još jedanput s vaše strane kako i na koji način misli Ministarstvo odnosno država kojim kontrolnim mehanizmima, kojom vrstom nadzora smanjiti rizik koji većina nas ovdje prepoznaje, a vjerojatno ga prepoznajete i vi na osnovu dosadašnje prakse, kako ga misli smanjiti ovdje, tako da HZZO ne ostane bez onoga što mu je nužno neophodno, pogotovo zato što znamo kakvo je stanje u sferi zdravstva. Ne optužujemo pri tome Hrvatski zavod, sistem je mnogo veći, mnogo kompleksniji, izvori dugova i dugovanja i dubioza su na mnogim drugim mjestima, ne nužno na HZZO-u. Dakle, većinu ovih izmjena SDSS-a će podržati. Na kraju ću reći još nekoliko riječi o tome što bi zapravo donijelo značajne porezne izmjene i u kojem pravcu bi trebalo razmišljati i u kojem pravcu bi se trebalo usmjeravati. Dakle, ovdje nisam govorio o izmjenama koje se tiču Zakona o nekretninama, iako pozdravljamo te izmjene. Ali ću spomenuti nešto što se tiče općenito pitanja Poreza na nekretnine. Otkako sam u ovom Saboru, često smo se susretali sa ministrima financija koji su se sa tom važnom temom susretali i tu važnu temu postavljali kao pitanje i neki su bili kuražniji u tome, hrabriji, neki su bili manje hrabri. Ali ja mislim da je konačno vrijeme na nama zastupnicima da li preko Odbora za financije ili preko nekog drugog saborskog tijela, bude organizirana rasprava na kojoj ćemo doista moći vidjeti koji su rizici sa tim da se vidi perspektiva uvođenja Poreza na nekretnine. Ja ne kažem da je to nešto što vi morate uraditi u svome mandatu, ne kažem ni da ova Vlada ovoga trenutka ima sve pretpostavke da to uradi. Ali ja mislim da bi bilo konačno vrijeme da se vidi tko ima koristi od zadržavanja sadašnjeg stanja kakvog imamo ako ima štetu? I da li je sadašnji model koji je dugo vremena bio pravedan, da li je on zadržao tu pravednost kada je po srijedi činjenica da nemamo zakona, nemamo Poreza na nekretnine. Mnogo se toga promijenilo. I mene i klub kojem pripadam bi veoma zanimalo da vidimo jednu vrstu, prije svega, stanja, a s druge strane simulacija. Kako bi to izgledalo? I koji bi to model mogao biti održiv, a da ne ugrozi one ljude kojima je imovina jedino, kojima je nekretnina jedino što imaju, iako ne i osobiti izvor prihoda. A koji su to kojima je nekretnina s jedne strane izvor prihoda, a s druge strane izvor svekolikoga bogatstva. Oporezivanje plaće, sistema komunalnoga doprinosa je naravno nešto što je funkcionirao u jednom sistemu koji je podešen tako da funkcionira. Današnji sistem više nije takav. I imovinski odnosi su se uveliko promijenili. Pogledajte samo naš grad u kojem živimo. I golim okom možemo vidjeti goleme promjene. Dakle, ja nisam liberal u ekonomskom smislu te riječi, ja sam socijalist. Ali ja mislim da ako hoćemo dugoročno održati, onda moramo početi razmišljati o tome. Pogotovo kada znamo da komunalne doprinose mnogi izbjegavaju platiti i ne plaćaju [[Upadica: Molim vas.]] Sve u redu. Dakle, to nije bila primjedba, to nije niti bio prijedlog za nešto u smjeru u kojem bi trebao Ministarstvo ići, ali jeste nešto o čemu bismo trebali razmišljati i trebalo bi mjesto biti mjesto u kojem bismo trebali surađivati. Ministarstvo s jedne strane i Odbori odnosno radna tijela Sabora s druge strane. I to upravo zbog toga da nam se ne bi događalo da se većina rasprava u Saboru kada su posrijedi ovako važne stvari, kao što su porezne reforme, svedu na replike ministru, a ne na diskutiranje tema koje predstavljaju ozbiljne izazove kada je po srijedi strukturalna reforma koju je neophodno poduzeti u našoj zemlji. Dakle, gospodine ministre, kolegice i kolege, klub zastupnika SDSS-a će podržati ove izmjene, one su u dobrom pravcu, one nisu najambicioznije, one na nekim mjestima imaju i velike znakove pitanja, ali svakako su bolje od postojećega stanja. Hvala vam.
Hvala. Nastavljamo s izlaganjem u ime kluba zastupnika. Slijedeći je kolega Davor Vlaović u ime kluba zastupnika HSS-a, izvolite kolega Vlaović.
Hvala uvaženi podpredsjedniče HS-a, kolegice i kolege, uvaženi ministri sa suradnicima, evo nekoliko komentara u ime kluba HSS-a na ovaj paket poreznih zakona. Naime, Vlada odnosno Ministarstvo ovaj paket zakona naziva reformom poreznog sustava. Kaže da je cilj kroz ova porezna rasterećenja potaknuti ekonomske aktivnosti ekonomske aktivnosti i zadržati visokoobrazovane hrvatske građane u zemlji. Opća ocjena ljudi s kojima sam razgovarao je da je ovo samo jedna mala promjena u poreznom sustavu koja neće značajnije potaknuti ekonomske i gospodarske aktivnosti niti će zaustaviti iseljavanje. Jer kroz Izmjene zakona o PDV-u moglo se aktivnije u to područje ući i potaknuti domaću proizvodnju pa onda i potražnju na domaćem tržištu i s druge strane stabilnije prihode državi, konkurentnost hrvatskog gospodarstva, veću zaposlenost a kroz izmjene poreza na dohodak i drugih poreza učiniti ove zakone socijalno pravednijim kako bi onaj sloj stanovništva koji živi i radi za minimalac ili u prosjeku najviše naših sugrađana u ruralnim područjima radi za plaću od 3 do 6, 7 tisuća kuna a oni ovim izmjenama neće značajnije osjetiti pomake u svom kućnom budžetu niti će im se značajnije povećati kupovna moć odnosno standard. Uvodno treba reći da je Hrvatska jedna od država gdje je porezni teret iznimno visok, on je 38%. Primjerice u Irskoj je 23%, u susjednim istočnoeuropskim državama s kojima se često volimo uspoređivati je on od 32 do 35%. I ne bi samo to bio problem da nivo i kvaliteta javne usluge koje naši građani i naši porezni obveznici dobivaju u protuvrijednost uplata poreznih obveza nije na niskoj razini. I ono što mnogi poduzetnici kažu, poduzetnici kažu da upravo zbog čestih izmjena zakona stvara se jedna nesigurnost i da je takav visoki porezni teret je prepreka investicijama, ulaganju a onda i osobnoj potrošnji. I ono što isto tako treba reći da je od 2009. taj porezni pritisak i dalje iznimno visoki i da je rastao, čuli smo u uvodnom izlaganju od kolega Petrova je to preko 8 milijardi više nego 2009. godine. I sigurno da to ne doprinosi konkurentnosti hrvatskog gospodarstva niti pridonosi daljnjem poticanju ulaganja i domaćih investicija. Kada je riječ o Zakonu o PDV-u, mi iz HSS-a smatramo da je trebalo tu napraviti kvalitetnije projekcije i ozbiljnije zagrabiti u to da se potakne domaća proizvodnja pogotovo kada je riječ o prehrambenim proizvodima jer u 90% prehrambenih proizvoda Hrvatska nema dostatnost proizvodnje hrane i ovisi o uvozu i na taj način mi praktički pomažemo smanjenjem ovog PDV-a sa 25 na 13%, uvoznike, odnosno proizvođače hrane u Europi. I upitno je da li će trgovački lanci u Hrvatskoj smanjiti cijenu tih proizvoda a obzirom da se PDV smanjuje sa 25 na 13%, pogotovo što ovisimo upravo o tim europskim tržištima, europskim proizvođačima a znamo da je ova godina klimatski vrlo zahtjevna bila za poljoprivrednu proizvodnju i da, pojedinih poljoprivrednih proizvoda i prehrambenih proizvoda nedostaje i da sigurno se neće odraziti ovaj, smanjenje PDV-a sa smanjenjem cijena hrane u toj potrošačkoj košarici kako je to ovim zakonom predviđeno i zamišljeno. Naš prijedlog je išao za tim da se razmisli o obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima. Donijeli smo nedavno Zakon o obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima gdje je nekih 65 tisuća gospodarstva što će ući u upisnik OPG-a sa oko 3 tisuće eura standardnog outputa, a onih 40-ak tisuća koji su u upisniku, koji su ispod toga su samo opskrbna gospodarstva koja ne izlaze na tržište i kojima mi moramo dati šansu da opstanu na tom tržištu. I naš prijedlog je bio da ih se uopće ne oporezuje jer to ionako ne bi imalo značajnijeg pritiska na prihode opće države. Nije bilo sluha za to, pozdravljamo naravno svako porezno rasterećenje ali rekao sam da ovi efekti smanjenja sa 25 na 13% neće se toliko odraziti na kupovnoj moći i potrošnji u Hrvatskoj. A još jedan dodatni razlog je osim toga što smo ovisili o uvozu i o kretanjima cijena na tržištu hrane u Europi je to što većina zemalja u našem okruženju na prehrambene proizvode ima niži PDV. Njemačka čak 7%, Slovenija 9,5%, Srbija, Bosna 10%. Uvodno sam u replici ministru rekao zašto nije išao na 5% na te proizvode kao i kod lijekova. Ne može se zbog poreznih prihoda i projekcija u naredno razdoblje, možda će se razmisliti u nekom drugom pokušaju. Naš je prijedlog da se odmah ide sa drastičnijim zahvatom i uložiti ćemo amandman da se to smanji na 10%. Nadam se da ćete prihvatiti i da vam neće trebati i to dodatno bacanje nego da ćete odmah sad u prvom pokušaju ubaciti loptu kroz mrežicu i pomoći obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima, proizvođačima hrane u Hrvatskoj i da ćete poentirati, da će vam svi onda reći bravo ministre, pomogli ste poljoprivredi u Hrvatskoj. Također je bitno za reći da je nama neprihvatljivo u HSS-u ako se već smanjuje PDV na živu stoku i sirovo meso zašto onda ne i na suhomesnate proizvode pa i na kulen. Jer ako kroz niz mjera potičemo ruralni razvoj, očuvanje autohtonih sorti i pasmina, ako idemo kroz potpore stvaranju uvjeta za prerađivačke kapacitete kroz mjere ruralnog razvoja da se stvore prerađivački kapaciteti zašto onda ne omogućiti da imamo i niži PDV na te gotove proizvode i da dignemo nivo te proizvodnje. Jer svjedoci ste i vi i ja da naši sugrađani svakodnevno prelaze most u Brodu odlaze u Bosanski Brod, Bosansku Gradišku, odlaze i u Srbiju. I kako zaustaviti tu rijeku ljudi koji ne svojom krivnjom moraju ići po jeftinije proizvode u Bosnu? I da bude tragedija veća svojom krivnjom moraj ići po jeftinije proizvode u Bosnu i da bude tragedija veća da su to proizvodi hrvatskih proizvođača tamo 30% pa i više neki jeftiniji nego u Hrvatskoj. Imate takvih situacija. Tako da ozbiljno i tome treba promisliti i evo predlažem da prihvatite amandman Hrvatske seljačke stranke da bar dio tih te konkurentnosti koju hrvatski proizvođači nemaju u odnosu na okruženje ispravimo. Također, upitno smanjenje koje ste najavili 2020. sa 25 na 24% tih 1% će značajno smanjiti prihode opće države, a neće polučit one efekte koje će rasteretiti gospodarstvo niti povećati kućni budžet naših sugrađana kroz povećanje plaće, jer to će se vjerojatno se negdje rastopiti u toj općoj gospodarskoj situaciji naših poduzetnika u odnosu na konkurenciju na tržištu. Čuvat će oni to za nekakve investicije, daj bože da bude investicija, a s druge strane ono što mi želimo da se poveća potražnja i potrošnja u Hrvatskoj i standard naših sugrađana se neće dogodit, pa predlažemo da o tome još razmislite i da taj dio ostavite kao prihod, da dio tog PDV-a vratite jedinicama lokalne i regionalne samouprave, jer i ovim paketom zakona vi uzimate općinama i gradovima i županijama 370 milijuna kuna, 100 miliona kuna kroz predviđene izmjene Zakona o porezu prometa nekretnina, smanjenje s 4 na 3% i 270 miliona kuna kroz porez na dohodak. Tako ste vi projecirali u prijedlogu zakona iščitah to u nacrtu prijedloga zakona. Dakle, nema nekih mjera kojima ćete to kompenzirati te nedostatak je taj smanjenje prihoda jedinicama lokalne i regionalne samouprave, a s druge strane nećemo povećati konkurentnost hrvatskog gospodarstva niti dići standard naših sugrađana. Kad je riječ o Zakonu o trošarinama, tu naravno je Hrvatska udruga poslodavaca, Pa i mi ih Hrvatske seljačke stranke pozdravljamo da se vraća dio trošarina našim poduzetnicima koji evo kroz trošarinu na dizelsko gorivo imaju povećane troškove svog poslovanja i to poskupljuje i promet i smanjuje konkurentnost roba iz Hrvatske. Naravno da tu imamo dvojbu kad ste tamo ostavili mogućnost da i strane kompanije kupujući gorivo u Hrvatskoj dobiju povrat tih trošarina. Mislim da mi ne moramo pomagati konkurentnosti austrijskih prijevoznika i ovoga, je da je dio naših poduzetnika se zbog loše porezne politike prema njima registrirao u Sloveniji i nekim drugim europskim državama, ali tako stoji u priopćenju iz HUP-a da su oni zadovoljni s tim što će evo u Hrvatskoj i strane kompanije moć tu pogodnost koristiti, a ostalo nam je nama iz HSS-a nejasno kad ste naveli da se kroz ovih 54 milijuna kuna kojima će se pomoći za prijevoz ljudi i učenika, da se one nerentabilno, jer linije u ruralnim područjima na taj način održi. Koliko ja znam prijevoz učenika je poseban prijevoz i on se plaća iz Ministarstva znanosti i obrazovanja, a prijevoz srednjoškolaca ide javnim linijama i svi oni koji su nositelji odnosno koncesionari tih javnih linija nisu se takmičili na te linije samo zbog srednjoškolaca nego oni prevoze i sve ostale sugrađane i radnike i onda nam je nelogično da učenička karta iz Gunjevaca 1.320 kuna, a za istu relaciju radnička 640 kuna, ispada da Ministarstvo znanosti i obrazovanja plaća tu nerentabilnu liniju prijevoznicima umjesto da taj novac uloži u obrazovanje, u opremu, u plaće učiteljima i profesorima koji su potplaćeni. Provjerite to, mislim da to nije dobar način da se ovim mjerom nećete postići onu željenu aktivnost da te linije i dalje ostanu jer mi moramo ta područja drugačije pomagati mi tim deprimiranim područjima, ljudima s kojih ljudi iseljavaju, područja s kojih ljudi iseljavaju potaknuti gospodarsku aktivnost, otvoriti nova radna mjesta, povećati plaće, povećati minimalnu plaću pa onda neće biti upitno da ti autobusi te redovne linije imaju putnika. I naravno prijedlog je da se razmisli o dobrom modelu koje Hrvatske željeznice predlažu i Ministarstvo znanosti i obrazovanja jedinicama regionalne samouprave da se napravi integrirani moduli prijevoza, da se vozi autobusima do prve željezničke stanice, a da učenici onda dalje putuju željeznicom do županijskih središta gdje uglavnom jesu srednje škole, a naravno da mi iz HSS-a se zalažemo i tu za decentralizaciju da škola ide k učeniku i da se vidi gdje se tu još može pripomoći da se u tim područjima otvore nove škole. Također, moram ovdje spomenuti još i pozdraviti da je u ovoj prethodnoj reformi smanjen porez na trošarina na jaka alkoholna pića na moćne rakije, ali ni taj smanjenje nije dalo onaj rezultat koji smo očekivali da se dalje ne krče voćnjaci i da se nastavi s tom proizvodnjom i da se digne nivo proizvodnje odnosno da se iziđe iz sivog dijela ekonomije. I dalje vi imate na terenu i to moram ovdje reći da se krče šljivici, da se krče višnje, trešnje da nema motiva kod naših obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava da to prerađuju u voćne rakije jer još uvijek je da ta naša autohtona tradicijska pića, voćne rakije visok taj porez, a pogotovo su jake administrativne barijere kroz carinska skladišta itd. I evo pozivam vas da još jednom sjednete s dionicima u tim procesima i da probate naći modele da se to područje drugačije tretira i da se pomogne da se očuva ta proizvodnja na tim ruralnim područjima. Kad je riječ o porezu na dohodak mi iz HSS-a tražimo prije svega da se povećaju minimalne plaće, jer još uvijek jako velik broj naših sugrađana radi za minimalnu plaću, negdje se to spominje se cifra od čak 75.000 ljudi u Hrvatskoj. I sa minimalnom plaćom od 2.781 kunu ili 750 ovisno o osobnim odbicima se ne može živjeti i zato je jedan od razloga zašto naši ljudi iseljavaju. Ja znam da ima osjetljivih sektora koji bi teško podnijeli povećanje minimalnih plaća, ali pronađimo modele da im pomognemo da mogu to podnijeti jer na taj način bi tih 75 000 sugrađana razmišljalo da ostane u RH. Također su očekivali da ova mjera bude i socijalno pravedna, a ona nije jer povećanjem ovoga dijela praga za oporezivanje po najvišoj stopi na 360.000,00 kn pomažete svega 1% posloprimaca, 1 do 1,5%. Umjesto da smo zagrabili ozbiljnije u ovo područje naših građana koji kako sam rekao, na ruralnim područjima žive i rade od, za plaću od 3 do 6, 7.000,00 kn. Vi dobro znate, mislim da je to tako u Slavoniji, pogotovo kada je riječ o drvnoj industriji, građevinskoj, da ne govorimo tekstilnoj. Mislim da tu, je bilo ovdje danas dobrih prijedloga i da to povećanje neoporezivog dijela jel jedino na taj način bi se povećala njima plaća za 300, 400, 500,00 kn, se može onda kompenzirati kroz ono što sam govorio da ne smanjujete PDV sa 25 na 24%, da to kompenzirate prihode jedinicama lokalne samouprave ili da je Vlada prihvatila prijedlog koji je HSS uputio u proceduru da se donese Zakon o porijeklu imovine, jer i Svjetska banka nam sugerira da negdje preko 30% gospodarstva u RH negdje u sivoj zoni, u sivoj ekonomiji. Kažu da je to negdje oko 40 milijardi. Pa evo novca, samo malo da ste bili, ovoga, prihvatili taj zakon, ne samo zato što je iz oporbe, došli bi do tih prihoda jer bi Porezna uprava imala mogućnost odmah kod onih kod kojih utvrdi da je nesrazmjer između prihoda i imovine, poreznim rješenjem, naplatiti to i bilo bi puno više od te 2 milijarde i sigurno bi se moglo ozbiljnije pomoći povećanju plaća ovom osjetljivom sektoru, i za učitelje, i za medicinske sestre, i za medicinsko osoblje i za druge ljude koji s pravom očekuju da ova država bude socijalno pravedna i da brine o njima i da im da šansu da ostanu tu živjeti i da mogu svoju djecu školovati. Već sam rekao da se ne slažemo da se kroz porez na promet nekretnina, naravno da smanjenje toga poreza je dobro, uzima 100 milijuna kuna jedinicama lokalne samouprave, da nema nekih kompenzacijskih mjera, a posebno ovo ističem zato što u obrazloženju stoji da će to onda pripomoći bržem i većem broju zakonitog prijenosa vlasništva nekretnina, kvalitetnu evidenciju u gruntovnici, katastru, a svi znamo da tome baš i nije tako da lokalna i regionalna samouprava nema dostatno novca da može zajedno sa katastrom ići u sređivanje zemljišnih knjiga, nego to mora činiti općina, država, kroz državnu geodetsku upravu, već sam to više puta ovdje govorio. Bile su dobre one mjere gdje Vlada putem državne geodetske uprave zajedno sa jedinicama lokalne regionalne samouprave sufinancirala sređivanja zemljišnih knjiga, z. k. ispravnih postupaka itd. S time se stalo i to nije dobro. I dok god se to ne dogodi, dok to ponovo ne iniciramo, nećemo imati sređeno stanje nekretnina, pa onda ne možete ni razmišljati o uvođenju nekih drugih poreza o kojima je bilo ranije riječi. Kad je riječ o porezu na dobit, ja sam ovdje već govorio u prvom čitanju da žao nam je što ste propustili priliku da za svu onu reinvestiranu dobit, pogotovo u Slavoniji i u druga demografski osiromašena područja, oslobodite, odnosno da to bude porezna olakšica, jer ovo smanjenje na 18 odnosno 12% neće dodatno povećati konkurentnost hrvatskog gospodarstva jer znamo da je u okruženju puno niža stopa poreza na dobit i neće doći do pojačanog investiranja u RH, a s druge strane imamo problem da ljudi nemaju radnih mjesta, da imaju male plaće i da iseljavaju i naš je prijedlog da svakako vrlo brzo razmislite o tome i da se uvede, da sva reinvestirana dobit za svako novostvoreno radno mjesto u Slavoniji i nekim drugim sličnim krajevima sa istim problemima, bude porezna olakšica. Sigurno bi na taj način povećali investicije u ta područja i sigurno bi doprinijeli gospodarskim aktivnostima na tom području. Evo, i zaključno, rekao sam da niti je ovo prava porezna reforma, jel to je samo još jedna izmjena poreznih zakona, niti je ona socijalno pravedna da je zahvatila upravo one najosjetljivije grupe stanovništva. Ispada da ona uloga koja je država trebala osigurati je ravnomjerni razvoj svih krajeva naše RH, nije tako, da će i dalje oni koji imaju novca i koji su bliže Zagrebu se razvijati, dok će ova naša slavonska, lička, podravska i drugi kraj zaostajati u razvoju i da ćemo i dalje biti ekonomski migranti i iseljavati i da će i ovo kroz smanjenje trošarina za dizelska goriva, za prijevoz ljudi, samo možda smanjiti cijenu karte za odlazak u Njemačku [[Upadica: Hvala.]] Nadam se da tome neće biti tako. Poentirajte ministre. Hvala.
Hvala vam. Mi smo završili rasprave u ime klubova zastupnika. Nastavljamo sa pojedinačnim raspravama. Prvi je kolega Miro Bulj. Kolege nema. Dobro. Slijedeći je kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče, poštovani ministre, poštovani državni tajnici, poštovane kolegice i kolege. U ime kluba zastupnika HDZ-a su kolega Šuker i kolegica Perić iznijeli stav na kojemu ćemo mi u klubu podržati ovaj set od 9 poreznih zakona koji predstavljaju nastavak porezne reforme započete u studenome 2016. godine. Već tada je Ministarstvo financija odnosno ministar najavio godišnje izmjene zakona kojima će se pojednostaviti porezni sustav u RH, a koji će porezni sustav biti u funkciji gospodarskog razvoja RH. Tako da možemo konstatirati da se ovaj treći krug porezne reforme događa u okviru nastavka pozitivnih ekonomskih i poslovnih aktivnosti u RH i doprinosi njenom daljnjem razvoju. U materijalima koje smo dobili od strane Vlade govori se da bi utjecaj i provedba ovog trećeg kruga porezne reforme predstavljala doprinos rastu BDP-a za 3%-tna poena, dakle 0,3% tako da je onda jasno i prema proračunu koji nam je već dostavljen predviđen i rast BDP-a iduće godine od 2,9% a velikim dijelom jasno participira i sudjeluje u tome i porezna reforma. Kada govorimo o poreznoj reformi od, u ove 3 godine onda smo rekli da je otprilike negdje na razini 7 milijardi kuna rasterećenje hrvatskih građana, kućanstava i hrvatskih poduzetnika a da samo ovaj krug i ovaj treći krug porezne reforme podrazumijeva negdje oko 2 milijarde i 600 milijuna, odnosno 900 za kućanstva, 900 milijuna za kućanstva a milijardu i 700 milijuna kuna za poduzetnike. Usprkos tome dakle što smo, što je Vlada, odnosno što smo usvajanjem ovih poreznih reformi rasteretili građane pa time onda direktno smanjili prihode državnog proračuna možemo reći da je prošla godina 2017. godina nakon, ja mislim da je to i jedina godina u kojoj je zabilježen suficit državnog proračuna i prema podacima kojima raspolažemo negdje na razini od 3,1 milijardu, 3,1 milijardu kuna. Posebno je dobro da smo kroz ta tri kruga porezne reforme osnažili poziciju jedinica lokalne samouprave sa decentralizacijom financijskih sredstava koji su kroz alociranje sredstava poreza na dohodak ih namijenili, dostavili, transferirali, odredili ih da su prihodi jedinice lokalne samouprave. Ono što možda često puta zaboravljamo, ne spominjemo, ja baš i ne vidim da je nešto naročito u javnosti istaknut podatak da je u protekle 2 godine smanjen inozemni dug Hrvatske za preko 2,5 milijarde kuna, eura, 2,5 milijarde eura i iznosi negdje oko, oko 40 milijardi eura što, odnosno predstavlja, pardon, predstavlja ... [[Govornik se ne razumije.]] , 78% BDP-a i na taj način je praktično evo kroz kratko vrijeme došlo je do značajnog smanjenja, smanjenja inozemnog duga. Pri tome bih ja ovdje posebno izdvojio s obzirom da je prošla godina predstavljala negdje i završila sa suficitom državnog proračuna oko 3 milijarde kuna mene, mene interesira kako i na koji način Ministarstvo financija vidi do kraja ove godine kako će se odvijati stanje sa državnim proračunom s obzirom na problem aktiviranja jamstva od strane Uljanika. Bilo bi dobro kada bismo znali koliko i na koji način će se do kraja godine reflektirati aktiviranje tih jamstava, hoćemo li do kraja godine svjedočiti onda također suficitu državnog proračuna i hoće li to onda posredno utjecati na onaj željeni kreditni rejting RH kojega smo očekivali da će nam kreditne agencije iduće godine podignuti na razinu investicijskog što do sada nije bio slučaj. Bilo bi dobro da se možda ministar u svom završnom obraćanju osvrne i na tu poziciju koliko i na koji način problemi dubioze grupe Uljanik utječu na, jasno na stanje javnih financija posebno na mogućnost i hoće li i ... [[Govornik se ne razumije.]] one biti suficit i da li će ta situacija sa Uljanikom narušiti ono što je RH očekivala, što smo svi zajedno očekivali na to da već prvo ocjenjivanje kreditnog rejtinga RH bude na razini dakle da kreditni rejting bude na razini investicijskog. Ja bih posebno izdvojio odluku Vlade da poveća za 3 puta visinu neoporezivog primitka jer mi se čini da je to bio jedini pravi način kako neposredno pomoći hrvatskim građanima, hrvatskim zaposlenicima s obzirom na činjenicu da od 2 milijuna i 700 tisuća poreznih obveznika u Hrvatskoj njih milijun i pol već sada nije u sustavu, nije zahvaćeno škarama poreza na dohodak. Prema tome, bilo kakva mjera koja bi povećala osobni odbitak, koja bi na bilo koji način bila usmjerena prema upravo najugroženijem dijelu stanovništva, odnosno onih, hrvatskih građana onih koji imaju najmanje plaće, ne bi bila uopće efikasna, ne bi bila provediva jer već sada kaže njih milijun i 500 a dakle to su oni najugroženiji, nisu u škarama poreza na dohodak. Tako da na ovaj način povećanje neoporezivog primitka na 7,5 tisuća kuna neposredno se ide prema upravo tim građanima. I ako tome dodamo činjenicu da je smanjen PDV upravo na one artikle koji su najvažniji, koji najviše participiraju u sindikalnoj košarici držim da je ovo bio jedini pravi ispravni put kako ina koji način pomoći upravo tim građanima kojima ti proizvodi, ti artikli čine najveći dio troškova, mjesečnih troškova. Prema tome, ja držim da je time ministarstvo odnosno Vlada upravo ciljano svojom reformom išla na one naše sugrađane koji su najviše, koji su praktično u najtežoj situaciji, čije su plaće ispod prosjeka itd., itd.. Malo prije je, sad je otišao kolega Vlaović spominjao minimalnu plaću. I ja se pridružujem tome, ja vjerujem da će Vlada sukladno Zakonu o minimalnoj plaći do kraja godine reagirati sa definiranjem minimalne plaće. Kao što znate mi smo u dvije godine, 2 protekle godine, upravo krajem godine u dva navrata povećali minimalnu plaću, oba puta negdje oko 5,6% tako da je sada u neto iznosu minimalna plaća povećana negdje oko 10% u odnosu na 2015. godinu. Očekujem dakle da će Vlada s novim zakonom i Uredbom o minimalnoj plaći prevenirati i taj dio kako bi došlo do povećanja minimalne plaće i da pri tome ono što se napravilo i prošle godine da kompenzacijske mjere upravo za one industrije koje imaju najviše zaposlenika, koji su na toj razini minimalne plaće da im se sa kompenzacijskim mjerama omogući jasno onda i jedna mjera koja će im olakšati poslovanje kako zbog visine, propisane visine minimalne plaće ne bi se ugrozile u njihovo poslovanje. Također podržavam i odluku da se krene u smanjivanje opće stope PDV-a. Negdje sam bio sudionik kada je ministar, neke rasprave u kojoj je ministar predstavljao i prikazao na jednom grafu položaj RH u okviru država članica EU-a kada govorimo o ne posebnim porezima. Kada govorimo o posebnim porezima, onda smo u samom, a to je PDV, dakle onda smo u samom vrhu država članica EU-a sa našom općom stopom PDV-a 25% ali kada govorimo o ne posebnim porezima kao što je porez na dohodak, onda smo već sada negdje ispod sredine država članica EU-a. Prema tome ako se pozivamo, a pozivamo se često puta da se ugledamo da često puta prekopiramo porezne sustave razvijenih europskih država i drugih europskih država, kada bi se toga držali, onda bi upravo smanjivali posebne poreze a ne ne posebne a upravo je iz djela oporbe bio kroz ovu poreznu reformu, nekoliko puta istaknuta potreba da se smanjuju ne posebni porezi, govorim iz jednog kratkog, letimičnog pregleda gdje je Hrvatska u odnosu na europske države kad je riječ i o PDV-u odnosno posebnim, ne posebnim porezima, onda mislim da je ova odluka da se krene u smanjenje opće stope PDV-a pa čak i od 2020., 1.1., po meni dobro osmišljeno. I ne bi se složio s onima koji govore da je smanjenje stope PDV-a sa 25 na 13% malo, to je na cijenu konačnog proizvoda 9%. To je dakle na cijenu konačnog proizvod 9% i u sustavu tržišne ekonomije, ja vjerujem da će konkurencija izoštriti i da će doista doći do smanjenja, koliko god mi mislili da primjerice, trgovci neće smanjivati zbog toga cijenu konačnog proizvoda nego da će ju ostaviti jednakom kako bi onda tu razliku ostavili sebi. Ja mislim da će konkurencija tržište na određeni način prisiliti [[Upadica Hajdaš Dončić: Završite misao, hvala.]] I s time završavam evo gospodine potpredsjedniče, znači prisiliti da uđu u smanjenje cijena jer to nije mali iznos od ove, posebno na konačnu cijenu proizvoda. Zahvaljujem potpredsjedniče.
Hvala. Imamo na vaše izlaganje dvije replike, prvi je kolega Gordan Maras, izvolite kolega Maras.
Hvala lijepa. Gospodine Bačić, vi ste dosta optimistično i sa puno vjere govorili o ovim izmjenama zakona ali ne možemo pobjeći od činjenice a to je da velika većina građana je očekivala više pogotovo kada se radi o situaciji gdje smo u trendovima koji govore o pozitivnom rastu odnosno rastu BDP-a i gdje vi sad govorite o nekim milijardama kuna a zna se da rast BDP-a od 2% preko 2 milijarde kuna više slijedeće godine u proračunu. Znači postojalo je prostora da se građanima da više i kroz poreznu reformu, znači prebacivanje na 5000 neoporezivog djela odnosno osobnog odbitka. I druga stvar, ono šta posebno boli je nerazumijevanje za javne službe. 3% je stvarno sitan novac koji vi nudite ljudima koji godinama ne dobivaju ono što zasluženo zarade. Treba te plaće u javnom sektoru pogotovo kod učitelja, [[Upadica Hajdaš Dončić: Hvala vam. Završite misao.]] zdravstvenih djelatnika, socijalnih radnika značajnije povećati [[Upadica Hajdaš Dončić: Hvala.]] i to nažalost Vlada ne radi.
Hvala. Odgovor na repliku.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Maras, ja razumijem vaš prijedlog ali držim da je taj prijedlog kojega je SDP predložio, ne pogađa cilj kojega vi proklamirate. Ja tvrdim da će sa ovim pristupom pri činjenicu da njih milijun i 500 000 najugroženijih nisu uopće u škarama poreza na dohodak, da će ova mjera sa 7 500 neoporezivog godišnjeg primitka omogućiti da se upravo i njima taj dio pomogne. A kad govorite o podizanju na 5 000 kuna osobnog odbitka, onda moramo znati da na taj način ogromna sredstva uzimamo jedinicama lokalne samouprave i ja bi volio da ste vi tu mjeru s njima iskomunicirali pa da čujemo što misle jedinice lokalne samouprave. Hvala.
Hvala. S nama su učenici Strojarsko-prometne škole u Varaždinu na galeriji pa ih evo sve srdačno pozdravljamo. Pozdravljamo vas. [[Pljesak.]] Hvala, nastavljamo s replikom. Druga je kolega Šuker, izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine Bačić, spomenuli ste brodogradilište Uljanik. Dakle, aktiviranje jamstava koja su dana između 2012. i 2015. je smanjila potencijal ove porezne reforme za cca 2,5 milijarde kuna jer da nije bilo opasnosti od aktiviranja jamstava, Vlada bi vjerojatno razmišljala da taj višak u proračunu od 2,5 milijarde kuna preusmjeri u nekakav od ovih poreznih reformi. Recimo to je moglo za skoro 2% smanjiti stopu u zdravstvu ili u mirovinama i na takav način rasteretiti plaće i povećati dohodovni, tako kaže, potencijal hrvatskih građana koji bi se pretočio u ... [[Govornik se ne razumije.]] i na određeni način generirao i gospodarski rast. Dakle sigurno jedna činjenica u kojoj je Vlada vodila računa. Druga stvar, svaka Vlada kad predlaže određene porezne izmjene, jasno slijedi svoj put. Ova Vlada je što se tiče poreza na dohodak i plana … …/Upadica Hajdaš Dončić: Hvala. … za ovu godinu …
Hvala. Izvolite, odgovor.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Šuker, da, slažem se. Ja sam to posebno istaknuo u kontekstu činjenice da možebitno i vjerojatno aktiviranje tih jamstava koja su data najvećim djelom krajem 2015., dakle gotovo pred vrijeme, maloprije nego što je Vlada postala, Vlada Zorana Milanovića postala tehnička, da je veliki dio tih jamstava upravo sada prijeti njihova aktivacija, ne znam točno kad će biti aktivirana ali ta činjenica svakako će donijeti do povećanja troška državnog proračuna odnosno smanjenja suficita. Da li ćemo biti u suficitu ili ne, ne znam, to ćemo vidjeti na kraju godine ali s druge strane, ta činjenica može smanjiti izglede da Hrvatska za već u 1. mj. bude svoj kreditni rejting podigla na razinu investicijskog. Tu sam ja iskazao svoju zabrinutost i pozvao bih ministra da se o tome očituje.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, slijedeći je kolega Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora, g. državni tajniče kolegice i kolege. Ja ću se u prvom dijelu svoje rasprave, samo kratko osvrnuti, na određene odredbe zakona, za koje naprosto smatram da ih treba istaknuti, a u drugom dijelu ću državnom tajniku, a već sam s ministrom razgovarao o tome, naprosto nabaciti jednu temu o kojoj mi u Hrvatskoj, moramo konačno početi razmišljati i rješavati je, dakle, prije svega što se tiče poreza na dodanu vrijednost. Nekako u tišini je prošla odredba, da za jednostavna trgovačka društva, koja su zakon donesen 2012. s namjerom da se poduzetnicima olakša i poslovanje i otvaranje posla, biznisa, kako god hoćete, međutim, jedna odredba u zakonu o porezu na dodanu vrijednost, naprosto nije predvidjela nešto a to je da onaj tko nije u sustavu PDV, ko tijekom g. ostvari preko onog iznosa koji obvezuje za ulazak u sustav PDV, a tada je to bilo 180 tisuća sada je tristo, od 1.1. sljedeće g. u sustavu PDV-a. Što se događalo? Ljudi su ta otvorili poduzeća, krajem g. zatvorili, pa slj. g. otvarali i tako događalo se svašta i hvale vrijedan potez Vlade je da u ovim izmjenama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, se jasno kaže, kada poduzetnik u ovom mjesecu ostvari promet ukupni od 300 tisuća kn, što je granica za ulazak od PDV-a on je automatski slj. mjesec u sustavu PDV-a i to je na određen način zaštita onih koji korektno, pošteno rade, plaćaju svoj porez. Što se tiče diferencirane stope PDV-a ja ću … [[Govornik se ne razumije.]] samo jednu rečenicu. Kada bi uzeli rasprave od proteklih 7-8-9 g. u ovom Saboru, pa bi vidjeli da ovo što sada Vlada predlaže, da bude oporezovano po diferenciranoj stopi PDV-a su mnogi klubovi koji se danas tako protive tome, su predlagali da to treba napraviti. Naprosto ne smijemo na takav način razmišljati i razmišljati, kada smo u oporbi govoriti na jedan način, a kada smo na vlasti govoriti na drugi način. Što se tiče o poreza na dohodak, tu bi samo spomenuo 2 stvari, jedna je oporezivanje sezonskog posla od 12%. To prije svega mislim na oporezivanje radnika u poljoprivredi, i tu želim pohvaliti odluku one prethodne Vlade, kada je uvela onaj vaučer za plaćanje doprinosa i sada ovo oporezivanje od 12%, mislim da će prije svega poljoprivrednicima i svima onima, koji koriste sezonski rad od nekoliko mjeseci itekako pomoći i administrativno ih rasteretiti i na takav način lakše riješiti da se ne boje kada će im inspekcija doći na gradilište ili na njihovo poljoprivredno imanje. Doprinosi, nešto sam o tome govorio, kada sam govorio u ime kluba, pa je nestalo vremena. Dakle, što je namjera Ministarstva financija i Vlade? Kada pogledate sve napore, svih ministara financija, bez obzira kojoj političkoj opciji pripadala u prethodnim godinama je bila, zakrpati to zdravstvo i dovesti to zdravstvo na nekakvu razinu. Međutim, uvijek se stvaraju, taman zakrpate jedan minus, stvori se novi minusu i u ovom trenutku je minus zdravstva negdje oko 8,3 8,4 milijarde kn, a dospjelo od tih 8,4 milijarde je negdje oko 3,5 milijarde kn. Namjera ministra zdravstva i Vlade je, da ukine 2 doprinosa koji se plaćaju iz plaće i na takav način za 2,2% smanji obveze poslodavca, ali istovremeno doprinos za zdravstvo poveća za 1,5% i na takav način, zdravstvu da negdje oko milijardu i 600, milijardi u 700 kn, sa željom i očekivanjem da će se u zdravstvu konačno provesti strukturne reforme i da ćemo dovesti sustav da on bude naprosto održiv. Dakle, to je nešto sad, a jedan potez ćemo napraviti, mi kada izglasamo ovaj zakon, a drugi potez očekujemo slj. g. Gledajte ako vi nekome platite nešto u roku od 90 dana, a do sada ste mu to plaćali u roku od 300 ili 360 dana, pa logična je stvar da on smanji maržu nekakvu svoju, jer ne mora čekati godinu dana, da mu se nešto plati. I mislim da ovaj potez, ako obadvije strane, da tako kažem, pozitivno odgovore, da će taj potez biti dobar i da bi u konačnici, više u ovom Viskom domu, nećemo raspravljati o tome, koliki su minusi zdravstva i kako će ih pokriti. Kažem, sve Vlade u prethodnim godinama, bez obzira koje su bile, trudile su se i borile su se, jer to je možda uz obrazovanje najvažniji resor u društvu jer svi mi možemo na zdravstvo vikati, dok nismo ili netko od naših bolestan, onda nam je to zdravstvo najprioritetnije. Ali, dakle, mi moramo stvoriti uvjete, a njih moramo tražiti da se ponaša onako kako treba. I 4 stvar koju želim istaknuti, koja isto, nije se o njoj raspravljalo, a to sam rekao i ministru u replici. To je ova izmjena pravilnika o porezu na dohodak, gdje su onih 2,5 tisuće kn, koji se do sada isključivo odnosio na božićnicu, regres, uskrsnicu ili kako se zvalo, povećava na 7,5 milijuna kn. Međutim, Vlada je tu jasno povukla, 7,5 tisuća kn, pardon. Vlada je tu jasno povukla jednu distinkciju. Dakle, 2,5 tisuća ostaje, a 5 tisuća kn se dodaje kao nekakva isplata ili nekakve 13 plaće ili kako ćemo već ju kolokvijalno zvati, međutim, ono što ovdje treba prepoznati, ja mislim da će od ovoga najveću koristi imati oni zaposlenici koji u ovom trenutku nisu u poreznim škarama. Jer njihovi poslodavci, na to neće morati plaćati ni mirovinsko ni zdravstveno. I mislim da je to nešto što je dobro. Međutim, ono što bih želio danas ovdje reći, potaknuti Ministarstvo i Vladu da razmišlja, a to je financiranje i oporezivanje sporta prije svega amaterskog. Kolegice i kolege svaki vikend, u Hrvatskoj se igra u amaterskom sportu, u svim uzrastima, pa mogu reći nekoliko tisuća utakmica, pa skoro i do 7-8 tisuća utakmica. Na tim utakmicama imate službene osobe, čija je naknada po nekakvih 50 ili 60 kn. Na to morate plaćati nekakve doprinose, ovo ono, svašta, hrpa papirologije, govorim o amaterskom sportu. Isto tako puno ljudi, koji su treneri ili nešto drugo, za nekakvu minimalnu naknadu rade u tom sportu, to naprosto treba definirati. Treba reći, to će se, može tako, da li to možemo provesti kroz ovih sada 5000 kn? Da li ako klubovi potpišu sa mladim perspektivnim igračima, stipendijske ugovore, možemo provesti kroz ove stipendijske ugovore, to je pitanje za budućnost, ali ja bi htio da mi to konačno riješimo. Zašto? Zato što je taj sport najveći ambasador naše domovine, i ja bih naprosto htio da mi donesemo Zakone o financiranju, o plaćanju nekih poreza, jer zašto? Zato što se taj sport financira u konačnici iz lokalnih proračuna, vi znate da svaki lokalni proračun kad se donosi, donosi i onu, jedan akt koji se zove zadovoljavanje općih potreba u kulturu i šport. Znači, financira se iz lokalnih proračuna, i ja bih htio da mi to konačno definiramo, te naknade o amaterskom sportu, pustimo mi profesionalni sport, to je priča za sebe, ali o njemu ću u zadnjoj rečenici nešto reći, međutim ovo, kad se donese Zakon o sportu i nešto što smatram da bi trebali regulirati i da bi na takav način pomogli čelnicima, pomogli bi gradonačelnicima, pomogli bi pročelnicima koji su za društvene djelatnosti, da naprosto te stvari možemo imati pod kontrolom, jer ovako budite sigurni događa se svašta. Gledajte sad kolegice i kolege, jel' u redu da recimo nekakav igrač dođe iz Amerike, date mu privremeno boravište i onda on otvara obrt u Hrvatskoj da bi mogao igrat' košarku ili šta ja znam, nešto slično. Nije. To je smiješno. Ali ako mi reguliramo ovim Zakonom da on ako je prijavljen na mirovinsko i zdravstveno u Hrvatskoj, izvan toga što mu se plati da se oporezuje po stopi od 24%, da mu priznamo paušalno, recimo 30% troškova, onda toga nema, onda je to regulirano. I onda ako donesemo takve Zakone, onda možemo napadati sve one koji se ne drže toga. Međutim, dok god mi stojimo ovako sakriveni, prozivamo se kad tko treba, jer mi smo čak izmjene Zakona o športu radili zbog pojedinih osoba, al' to je ono što nije dobro. Jel' gledajte, danas je ludnica za utakmicom Hrvatska-Španjolska, ljetos je bilo prekrasno gledati kako su nas naši nogometaši ujedinili, ali ti nogometaši su proizvod tog amaterskog sporta. Vi u, recimo, u košarci, tjedno imate, zapravo vikendom imate 600-700 utakmica mlađih uzrasta, u nogometu imate preko 3000 utakmica, i to naprosto trebamo razmišljati kako da to ozakonimo, kako da to posložimo i naravno kao krovni Zakon, Strategija o razvoju športa i Zakon o športu, i onda ćemo pomoć prije svega svojoj djeci, na kraju pomoć' ćemo sebi, pomoć' ćemo široj zajednici, jer nema bolje borbe od ovisnosti, od bavljenja športom. Nema. Nema jače i bolje stvari na ovom svijetu. Pa ako mi to definiramo na ovakav način, onda smo jednim udarcem ubili puno muha. Dakle, uz ono što sam rekao naprijed, što se tiče Zakona, i uz ovaj prijedlog za nekakva buduća razmišljanja, osobno, i u ime Kluba što sam rekao, a i osobno ću podržati ove prijedloge Zakona. Hvala lijepa.
Hvala. Na vaše izlaganje imamo 4 replike. Prvi je kolega Branko Grčić. Izvolite.
Hvala gospodine podpredsjedniče. Kolega Šuker samo da ne ostane u zraku, dakle ja sam ovdje u svojoj raspravi vrlo jasno rekao da je bitno ograničenje u ovoj godini, zaista ta otplata jamstava za brodogradnju, ali bih htio samo radi preciznosti i radi informiranosti naših građana reći, vrlo pomno sam zbrajao ta jamstva, znači u Mandatu naše Vlade, posebno u 2014. i '15-oj. godini nakon restrukturiranja, ukupno je izdano 480 avansnih jamstava, 480 milijuna EUR-a, pardon, avansnih jamstava, da bi u razdoblju 2016.-2018. bilo izdano 333 milijuna EUR-a jamstava, dakle, nisu jamstva izdavana samo između 2012.-2015. kako je kolega Bačić rekao, dakle moramo tu biti jako precizni, dakle HDZ-ove vlade su nastavile to raditi i došle su do 340 milijuna EUR-a u tri godine, da se razumijemo, ali to je sve legitimno, da se razumijemo.
Hvala kolega. Hvala. Hvala. Hvala vam kolega. Hvala vam kolega Grčić, hvala. Izvolite, odgovor. Polako, polako.
Nisam rekao, ovoga, za vrijeme jedne Vlade, rek'o sam za 2012. na ovamo. To je jedna stvar. Dakle, to kad se govori, ali kolega Grčić sjetite se jedne druge stvari. Dakle, o tome smo puno raspravili 2012. ovdje, trošak restrukturiranja hrvatske brodogradnje je bio 12 milijardi, sav taj trošak je natovaren na deficit 2010.-2011. Ta brodogradilišta su na ime tog troška, i onoga što im je osigurano u sklopu Ministarstva gospodarstva, morali provesti određeni program restrukturiranja. Da su ga proveli, oni danas ne bi bili u ovakvim problema u kojima jesu. Dakle, to je u kontekstu jamstava, nije bitno tko ih je dao, nego bitno da mi kolega Grčić imamo strukturni problem na rashodovnoj strani proračuna, i taj strukturni problem, ne pozna političku stranku, i političku opciju, on pozna samo novce obveznika Republike Hrvatske, koje na žalost guta.
Hvala. Sljedeća replika, kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Šuker, vi ste u vašoj raspravi apostrofirali problem i aktivacije jamstava, i to koliko ih je izdano, koliko će doći na naplatu, nešto je rekao kolega Grčić ovdje koliko jamstava izdano 2016. na dalje, ono šta je problem, ja se slažem sve to dolazi na naplatu hrvatskim građanima, al' je problem isto tako, šta hrvatska Vlada ne nalazi rješenje za naše ljude, niti u Uljaniku, niti u 3. Maj-u, koji nas sada gledaju, koji očekuju svoje u Uljaniku plaće, a u 3. Maju minimalce, da li će im biti uplaćeno ovih dana, i to je problem što ovdje se dosta bez osjećaja govori o jamstvima, o tome da će to pasti na leđa drugih ljudi, a Vlada te probleme koje bi trebala riješiti, ne zna niti kako, niti kada će riješiti, to je problem koji naše ljude sada najviše u Rijeci i Puli opterećuje.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Kolega Maras, ja bi vrlo rado da izvadimo iz rasprave tada predsjednika Vlade, ministra gospodarstva iz 2012.-2013. i moje. Dakle, vi ste tada tvrdili da ste restrukturirali hrvatsku brodogradnju, pa kako ste restrukturirali ako je danas u problemima? Ali kolega Maras ja vama nisam dobacivao, dajte se jedanput naučite elementarne pristojnosti da ne dobacujete. Dakle, opet, našli ste potrebu da se pravdate, čim ste našli potrebu za da se pravdate znači da nejak nije tu nekaj ne štima ne. Prema tome činjenice su takve i od jamstava niti može pobjeć ni ova ni ona vlada, ali dobro znate da je trošak restrukturiranja hrvatske brodogradnje uvaljan na deficite 2010., 2011. Druga stvar vi ste 2 dana prije ulaska u EU Hrvatske, dakle to je bio 29. ili 30.6.2013. spojili 3.maj i Uljanik [[Upadica: Hvala.]] mi smo ga …/nerazumljivo/…
Treća replika, kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče, kolega Šuker, mislio sam replicirati ovaj dio koji je rekao gospodin Grčić, pa ste to pojasnili ali ja ću nešto slično o tome dodati. Dakle, spominjali ste zdravstveni sustav, govorili smo puno puta tada o sanaciji zdravstvenog sustava sa 5 milijardi kuna čini mi se da je to bila kraj 2013., početak 2014. da bi već kraj 2015. ponovo generirao novi dug u zdravstvu oko 5 milijardi kuna. Što hoću reći, pa u to i u kontekstu sada izmjena koji se odnosi na doprinos na zdravstveno osiguranje da zdravstveni sustav godišnje generira nove troškove od 10% kako bi, kako bi osigurao dodatne mogućnosti liječenja, novi uređaji itd., itd. Tako da ne bismo o tome, slažem se s vama, koja vlada bila potrebno je sredstvima pratiti razvoj zdravstvenog sustava, hoće li to onda eskalirati ukoliko se ne drži pod kontrolom …/nerazumljivo/… to je druga stvar, ali neovisno kako i na koji način pristupamo sredstva [[Upadica: Hvala vam.]] zdravstvenom sustavu su nužna.
Odgovor na repliku, hvala.
Kolega Bačić, ja sam zato kad sam govorio u vrijeme kluba rekao da stvari ne valja vaditi iz konteksta vremena i prostora kad se događaju, pa kad sam došao do doprinosa onda sam jasno usliko da je to problem strukturni problem koji ne poznaje političku opciju, ali svakodnevno troši i svakodnevno ga treba hraniti. Sad je pitanje da li ćemo mi konačno imati hrabrosti reć da nešto treba promijeniti napravit da funkcionira, gledajte ja sam se sablažnjavo kad sam ovdje slušo jedan od najboljih projekata ministara financija ovako je riznica, jer svi državni novci su na jednom mjestu i racionalno se koriste. Međutim neko se sjetio da će spasit hrvatsko zdravstvo ako doprinose iz zdravstva izvade iz riznice i onda u proračun ćemo vrati natrag KBC-e, koji je danas rezultat toga 8,5 milijardi ukupnih obveza, negdje oko 3,5 milijarde dospjele obveze. Ministar je napravio prvi korak i Vlada ja se nadam će Ministarstvo zdravstva napravit [[Upadica: Hvala.]] drugi korak.
I posljednja replika, na vaše izlaganje replika kolege Žagara, izvolite.
Hvala podpredsjedniče, uvaženi kolega Šuker, drago mi je da ste spomenuli ovaj problem i temu ste otvorili ali ovdje su predstavnici ministarstva i porezne uprave, dakle riječ je o mnogim entuzijastima koji evo sad i u ovom trenutku sportske klubove po čitavoj zemlji, dakle kad jedinice lokalne samouprave donesu javne potrebe o sportu, kad se to kad se ta sredstva prenesu klubovima onda doista od prijevoza pa do organiziranja sportskog natjecanja ti ljudi zapravo stoje u nekakvoj ajmo reć, nećemo reć u sivoj zoni, ali na rubu zakonitosti, jer kako s tim malim sredstvima to osigurati. Kako, bilo bi dobro da se na nivou države odredi plaćanje sudaca u …/nerazumljivo/… sportu to bi jer ti troškovi su reda veličine 70-80% troškova koje opće onih sredstava s kojima klub raspolaže, klubovi raspolažu, a riječ je tu o više uzrasta kao smo rekli u nogometu nije to samo jedan sudac to je više sudaca, pa delegati i drago mi je da ste tu temu otvorili o tome bi svakako trebalo voditi računa.
Odgovor, izvolte kolega Šuker.
Hvala lijepa, kolega Žagar ja sam siguran da svi mi u ovoj sabornici bez obzira kojoj političkoj opciji pripadamo ako ćemo pristupit kao istinski zaljubljenici u sport ćemo se dogovorit kako ćemo to riješit, ali ako ćemo počet politizirat ode sve kvragu. Dakle, moramo biti svjesni da puno ljudi, puno svog vremena, da li zbog zaljubljenosti, da li zbog djece, uopće nije bitno žrtvuje za amaterski sport. Imate puno entuzijasta koji isto tako rade oko toka, sjetite se samo subotom dođete pred dvoranu i u svoj auto stavite svoje dijete i još 3,4 djece i vozite po zimi, po kiši po snijegu 70-80 km koji je to rizik, al to je dio ljubavi prema sportu i to čini sport sportom. Ali da pomognemo tom sportu ajmo riješit te minimalne naknade naprosto da ne budu oporezovane da riješimo taj problem, a profesionalni sport je profesionalni sport, on je riješen i Zakonom o porezu na dohodak i Zakonom o doprinosima [[Upadica: Hvala.]] i Zakonom o dobiti i svim drugim zakonima.
Hvala vam. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, slijedeći je kolega Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa podpredsjedniče sabora, uvažene kolegice i kolege, predstavnici ministarstva, kao što sam već rekao u svojoj prethodnoj raspravi neminovno je da Hrvatska odlazi u nove gospodarske probleme i da ova porezna reforma u biti ništa neće riješiti. Ministar Marić, napravio je veliki propust zajedno sa cijelom Vladom jer nije na vrijeme reagirao na probleme u brodogradilištima a imao je sasvim dovoljno informacija, mogao je čuti, mogao je nešto poduzeti ali nije. I sada hrvatski građani moraju u slijedećih 2 godine platiti nekih 500 milijuna EUR-a koje koče čitavo gospodarstvo i nekakvo planirano porezno rasterećenje. To je razlog zbog kojega dakle ministar Marić već nekoliko puta najavljuje svoj odlazak, vjerojatno ostaje u Vladi samo zato što ima nekakav dug prema Andreju Plenkoviću kojeg je onako zdušno branio prilikom njegovog opoziva pa čak i zbog njega razvrgnuo koaliciju sa MOST-om koja je formirana 2016. godine. On sad jedino što još može napraviti eventualno kao nekakav svoj završni pečat je da otvori proračunski deficit i on to radi, ali sasvim je jasno da je došlo do velikog usporavanja rasta, da ova porezna reforma ništa neće riješiti i da RH polako klizi prema novoj recesiji. Ako ništa drugo, klizi prema novoj recesiji zbog toga što sve ove mjere ne zaustavljaju masovno iseljavanje iz RH. I uzalud je imati i infrastrukturu i sirovine i klimu i zrak i vodu i zemlju i novac i što god hoćete ako nemate ljudi, ako nema radne snage, ne može gospodarstvo ići naprijed, ne može BDP rasti, što bi bio Zagreb bez ljudi? Da li bi Zagreb bio bogatstvo? Ne bi. Bio bi hrpa betona, kamena, stakla, žica, ali ne bi predstavljao bogatstvo. Bogatstvo postaje ovo što ovdje imamo oko nas, tek onda kada su ovdje ljudi, ljudi daju smisao, ljudi daju vrijednost, ljudi stvaraju bogatstvo. A ljude ova porezna reforma neće zadržati u RH, neće. Ostati će ministar Marić, ostati će zastupnici HDZ-a, njihovi gradonačelnici, načelnici jer je njima dobro, oni će čak od ove porezne reforme imati nekakve povišice, koristi, beneficije, ali oni koji pune proračun, a to su radnici, osobito oni u realnom sektoru, oni odlaze i otići će i neće ih zaustaviti ove mjere koje će nastupiti od 1.1.2019. godine. I to je žalosno da mi danas trpimo demografski gubitak koji je veći nego gubitak u domovinskom ratu, ili ako hoćete gubitak u osmanskim osvajanjima. Mi se vraćamo brojem stanovništva u vrijeme prije bana Josipa Jelačića. RH klizi prema 3 milijuna stanovnika, s time da je demografska struktura još puno gora jer danas više od 20% stanovništva je u biti staro stanovništvo, starije stanovništvo. Odlaze mladi, odlaze obrazovano, da gospodo iz HDZ-a, dopustili ste odlazak naših najboljih kćeri i sinova u inozemstvo i srušili ste snove mladim ljudima. Uništili čitavu jednu generaciju u trenutku kada smo trebali prosperirati kao nikada prije. Kada smo konačno stvorili neovisnu, samostalnu, suverenu RH. Umjesto da ste stvorili sve uvjete da naši ljudi tradicionalno sposobni i obrazovani, u zemlji bogatoj resursima, postanu uzor budućim naraštajima, dozvolili ste gospodarski i demografski slom kakav se ne pamti u suvremenoj povijesti. Stanovnici RH danas su građani drugog reda, u svojoj vlastitoj domovini prepustili na milost i nemilost stranim centrima moći, a osobito financijskim. Ponavljam još jednom, ovakvim kvazi reformama vi samo potičete ljude da i dalje odlaze i odlaze oni, ne samo zbog premalih plaća, već i zbog sveopće nepravde, zločina, koji ste vi političari napravili prema njima zbog vaše izdaje. Odlaze ne zato da bi radili u inozemstvu, nego da bi preživjeli jer u ovakvoj RH za poštenoga čovjeka nema mjesta. I zato jedino što vam mogu poručiti, osim toga, da mi vašu poreznu reformu, mi u Živom zidu, nećemo prihvatiti. Da gospodine Marić, koji čak niti ne sluša ovo što ja govorim, da svoju najavljenu ostavku da čim prije, da ode u Adris, Agrokor, gdje mu je već volja i da prestane mučiti ovaj narod besmislicama i kozmetičkim promjenama. On sam zna, bolje od bilo koga u ovoj saborskoj dvorani, da politika HDZ, HNS Vlade ne daje i neće dati rezultate, zato se sprema otići i zato se nikada nije učlanio u HDZ, niti neće. To vam je gospodo istina, a vi samo dalje slobodno kupujte vrijeme, prebacujte lopticu na ne znam koju Vladu koja će u budućnosti doći, poput, ne znam, gospodina Štromara, poput gospodina Tolušića i ne znam koga, ali morate znati da ste vi u istom tom loncu i da u biti na koncu ćete se jednom morati pogledati u ogledalo, a savjest svakoga čovjeka stigne prije ili poslije. Imali ste doista priliku sada, kada je koliko toliko povoljno gospodarsko okruženje, kada imate kakav takav minimalni skroman rast, nešto poduzeti, sad ili nikad, imali ste priliku biti hrabri, imali ste priliku biti heroji, ali odlučili ste se za konzervativne mjere koje ne idu nikome u prilog osim vama samima kojima je vlast sama sebi svrha. I to je ono što će ostati zapisati na povijesnom sudu neovisno od toga što je bilo tko od nas danas ovdje zastupnika govorio. Može se prevariti javnost, mogu se napisati lažni predizborni programi, mogu se davati pusta obećanja, mogu se kupovati preko piara članci u medijima, ali na povijesnom sudu nitko od nas neće moći lagati i biti će jasno da je propuštena jedna velika prilika, velika prilika koja je možda mogla ipak barem malo preokrenuti negativni trend. Toliko od mene. Hvala vam lijepa.
Hvala. Na vaše izlaganje nemamo replika, nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, sljedeća je kolegica Dragica Roščić, izvolite.
Zahvaljujem dopredsjedniče. Samo bi naglasila, pošto je kolega Bunjac rekao, da iza nas neće ostati naše riječi, nego naši rezultati i vjerujem da je to tako, ali ipak je naša dužnost, da ovdje pored oporbenih zastupnika, kako se ova rasprava razvija, ipak istaknemo kao pozicija ključne točke ove reforme. I da podsjetimo da smo imali puno jako veliko porezne opterećenje kada smo došli na vlast, nesređene javne financije, prekomjerni deficit i nizak kreditni rejting. Podsjećam da smo imali deficit od 17 milijardi kn 2014. g. i javni dug je dosegao 85% BDP-a i da smo se nalazili u proceduru prekomjernog proračunskog manjka. Svi pokazatelji su tada nam bili negativni i možemo itekako reći, da one naše riječi u pretekla 2 vala, … [[Govornik se ne razumije.]] ciklusa, ove porezne reforme, su dale svoj učinak, zato što danas ipak imamo udio javnog duga u BDP-u 74,5% i imamo projekcije do 2021. da on bude na 65% a pokazalo se da su naše prošle projekcije bile točne. Isto tako, se je pokazalo 2017. g. predviđanja i za ostvarivanje suficita da su bila točna, tako smo imali suficit opće države 2,7, 7,5 milijardi kn, a čak u prvih 6 mj. ove g. imamo višak od milijardu i 600 milijuna kn. I svjesni smo da su to veliki rezultati i da takve rezultat nismo imali u prethodnim godinama. BDP kontinuirano raste ali na zdravim temeljima jer se ne zadužujemo. Kamate na javni dug su spuštene, isto tako refinancirani su krediti postigle su se uštede od 50 milijuna eura. Pa bi ja istakla isto tako pozitivne strane ove reforme, odnosno, 3 ciklusa reformi koji je pred nama. Znači sa ovom g. sa ovim reformama o kojima danas raspravljamo očekujemo novih 2,8 milijardi kn rasterećenja za naše građane, što je ukupno preko 6 milijardi kn za građane od sva 3 ciklusa porezne reforme. Isto tako stalno pokušavamo naglasiti spominjati, bez obzira na ove negativne teme, da već od 1. prosinca, će stupiti i pravilnik kojim imamo neoporezivi dio na 7,5 tisuća kn. Naglašavamo da su bezreceptni lijekovi sa 25 spušteni na 5% i time se ostvaruju doista velike uštede za naše građane, a naravno i za one koji nisu u poreznim škarama čija plaća se ne oporezuje, ali zato oni proizvodi, koji kupuju će se opterećivati mnogo manje. Porez na promet nekretnina se smanjuje. Također imamo mjere kod trošarina, koje omogućavaju veća ulaganja u javni prijevoz. Isto tako naglasila bi da što se tiče opterećenja na plaće, da također su tu uštede 900 milijuna kn, naravno da bi bilo bolje da su nam svima plaće veće i da svi imamo više novaca, ali imamo novaca onoliko koliko imamo i definitivno se vidi razlika i to rasterećenje će građani osjetiti. Tako da, kada zadnje 2 g. smo raspravili stalo se je govorilo koje mjere treba uvoditi. Oporaba je tada većinom govorila, treba smanjiti porez na hranu, ove mjere nisu u redu, nema nikakve koristi od njih, sada kada se je smanjio porez na hranu, govori se i dalje o smanjivanju poreza na plaće. Ali ja podsjećam, kada se je uvodilo smanjenje doprinosa, da se to jako naglašavalo da je to loša stvar, da ćemo ostaviti jedinice lokalne samouprave bez prihoda, iako smo tada govorili da će biti fond za izravnanje, koji će svim jedinicama lokalne samouprave čiji prihodi isključivo ovisi o porezu na dohodak, ta razlika biti naglašena. I jednostavno tu oporba nije vjerodostojna, nije konzistentan i to želim ovim putem naglasiti, a ne želim više dalje i previše govoriti o svim pozitivnim mjerama, jer one će se itekako moći osjetiti nakon 1.1. Hvala.
Imamo 1 repliku kolega Lucić, sa istekom vremena, izvolite.
Poštovane kolegice, govorili ste upravo o suficitu, govorili ste o smanjenu PDV-a a zamislite sad kada, da nije bilo upravo ovih reformskih mjera, koliki bi suficit, daleko veći bio temeljem samoga PDV-a, dakle, smanjili smo PDV upravo na one robe, koje su itekako bitne za naše građane i upravo pokazujemo da ova vlada, ovo Ministarstvo financija doista vode računa o samim građanima, jer da na ovaj način, postepeno ne vršimo sve ove reforme, pitanje je jednostavno, koliko bi to se odrazilo na građane. A vidljivo je da je upravo prethodna vlada koja je također [[Upadica: Hvala vam.]] Hvala.
Izvolite, odgovor.
Nažalost se s ove sabornice dešava, čim su brojke dobre, da onda ta rasprava … [[Govornik se ne razumije.]] jedan jako zanimljiv način, sa stankama sa uvredama, sa argumentiranjem je li netko ovako nekoga pozdravio, je li u redu, što je netko nešto primijetio i nekakva obična komunikacija se pretvori u jaku žustru komunikaciju, ali bez suštine, o onome o čemu pričamo i to je uvijek tako kada su pokazatelji dobri. Ali je ipak šteta za naše građane, jer moraju znati da nije bilo novih zaduživanja u prošloj g. i to je jako važno, jer kada smo nekako bili mlađi, bar kod naših generacija se to osjećalo, da se jako priča, znate svi ste vi po glavi toliko zaduženi, svake g. je dug sve veći i veći. Mislim da ta priča nije dobra. I ako ove g. odnosno, u prošloj g. smo ostvarili suficit, to ipak građani trebaju znati te podatke, ne treba zamagljivati na takav način.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Sljedeći je kolega Gordan Maras.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Svaka promjena koja ide u korist hrvatskih građana je dobra na neki način. Ali kada imate priliku nešto napraviti i kada vidite nepravdu u predloženim zakonskim izmjenama ne možete biti čak niti ako je minimalna promjena u korist hrvatskih građana zato jer može se napraviti nešto što je puno bolje. Evo, uzmimo samo ove izmjene poreza na dohodak gdje 2% svih zaposlenih ili manje od 2% svih zaposlenih u RH će osjetiti neki benefit toga. 90 i više od 98% neće osjetiti ništa. Uzmimo jednu osobu koja bi se možda mogla narednih mjesec, dva, tri zaposliti u nekom velikom koncernu hrvatskom, možemo uzeti recimo da je to Adris npr. i da će tamo imati plaću od 60 tisuća kuna bruto ili 70 ili 80. Takva osoba, imaginarna naravno će od ove porezne reforme imati direktnu korist, direktnu korist kao što je to jedna prosječna hrvatska neto plaća. Ovaj prosječni čovjek mali koji svaki dan radi za tih svojih 7 tisuća ili 6 tisuća i 200, 300 kuna prosječne plaće ili naravno ako gledamo mediansku plaću koja bi govorila koliko pola zaposlenih u Hrvatskoj ima, znači to je još ispod toga, taj će dobiti nula. I onda vi meni recite kako je to pošteno i kako je to Vlada RH pomogla tim ljudima? Ovome menadžeru u nekom koncernu koji zarađuje 50, 60 tisuća kuna bruto prosječna kuna, običnom građaninu 0. A može se pomoći i može se dati mogućnost da čovjek zaradi nešto više ili da se ne plati određeni porast koji bi se inače morao platiti. Evo imamo sada izmjenu da na godišnjoj razini se može neoporezivo dati nagrada, božićnica itd. do 7,5 tisuća kuna. Dobro, ok. Ali zbog čega nismo primjerice sada kada država traži za zaposlenima, znači vapi za radnim mjestima nekih kojih nema. Kada imamo uravnotežene javne financije koje su po izjavama vladajućih takve da će tako biti u budućnosti da će javni dug padati u BDP-u, zašto sada nismo primjerice omogućili da se isplati još jedno godišnje ili dvije godišnje plaće na koje se ne bi plaćali nikakvi porezi i doprinosi. 13.-ta i 14.-ta plaća, pa da poslodavci odluče da li će na taj način honorirati svoje zaposlene i na taj način da popravimo status svih onih zaposlenih u RH jer problem i zbog čega ljudi odlaze su niske plaće iz RH i u privatnom i u javnom sektoru. Nešto sam o tome govorio o skandaloznom odnosu Vlade RH prema javnim službenicima koji bay the way su najtraženiji u nekim drugim zemljama gdje nam odlaze i zdravstveni radnici i učitelji, profesori itd. i njima se nudi od strane Vlade 3%-tno povećanje. Preneseno učitelju koji radi 40 godina u nekoj zagrebačkoj osnovnoj školi se nudi povećanje od 150, 160, 170 kuna na mjesečnoj razini a to je još uvijek puno manje nego što je prosječna plaća u gradu Zagrebu. Za koje zanimanje tjera se čovjeka ili učiteljicu da radi još dodatni posao kako bi se mogla prehraniti. Sa te strane vidimo koji su prioriteti Vlade, vidimo da uopće nisu prepoznali u čemu je problem odlaska i u biti to je najveća demografska mjera, omogućiti ljudima da im prosječna plaća bude veća jer u Hrvatskoj je prosječna plaća tri puta manja nego u EU a cijene su kao što sam malo prije govorio iste ili više. Kada se prebacimo na neke druge stvari i na smanjenje PDV-a na određene prehrambene proizvode, što mislim da je opet OK, ali onda kada malo pogledate vidite da taj prijedlog de facto ide na štetu velikog djela naših ugostitelja u RH. Evo taj prijedlog je, kao omogućiti će ljudima da kupuju jeftiniju hranu i meso, pardon, meso i ribu a s druge strane kada naši ugostitelji koje je ova Vlada kaznila na početku mandata i vratila PDV u ugostiteljstvu na 25%. Sada ih kažnjava još dodatno jer će im ulazni trošak u njihove tvrtke biti veći nego što je bio jučer. Da, da, gospodine Šuker. Ako im je ulazni PDV manji onda je jasno da imaju i manji trošak, oni … … [[Upadica se ne čuje.]] [[Upadica Dončić: Molim vas, molim vas, imate repliku, nemojte…]] Pa ne biste vjerovali ali za vas sam zbilja ekonomski genijalac. Znači, mada to nije teško biti, ali ja jesam, evo. Tako da sa te strane, sa te strane ulazni trošak ugostiteljima možete razgovarati sutra kada odete negdje na ručak ili nešto takvo, pitajte ljude šta misle o tome i da li će im biti jeftinije i jednostavnije poslovati nakon što se donese ova mjera ili im je to bilo prije jednostavnije. Jer ako neće imati 25% PDV-a za trošak imati će 13, znači 12% je razlika. I to svatko tko malo razmisli razumjeti će o čemu se ovdje govori tako da opet još jednom efikasna mjera u ugostiteljstvu, efikasna mjera u ugostiteljstvu bi jedino mogla biti vraćanje PDV-a na 13% i to mi je žao što Vlada RH nije napravila i nije prepoznala. Ne znam zbog čega, valjda se procjenjuje da je PDV preznačajan prihod i da se tu dobro može na kraju krajeva uzeti poreza i da bi eventualno to moglo ugroziti prihodovnu stranu proračuna, ali ako gledamo kako je to sve skupa funkcioniralo i na čemu smo rasli proteklih godina, upravo ta industrija je nešto šta treba poduprijeti i što jednim dijelom može omogućiti da se rast u RH nastavi. Sa te strane ja neću podržati ove izmjene iz ovih, rekao sam nekoliko razloga, znači, ja nisam protiv toga da ljudi imaju 5 hiljada više godišnje neoporezivog, ali sam prije za to da im se omogući još jedna plaća ili dvije plaće, kako bi ljudi mogli na taj način, poslodavci mislim, isplaćivati veće iznose, nisam ni također za to da govorimo o nekom poreznom rasterećenju koje se odnosi na manje od 2% zaposlenih u RH, niti za IT sektor, to nije zanimljivo, niti za one koji nam fale u RH jer to se samo odnosi na one koji zarađuju velike iznose odnosno one koji imaju mogućnost isplaćivati plaće koje su preko 20.000,00 kn. Tako da, žalosno je, što u ovom trenutku kada možemo nešto napraviti, to ne radimo. Kada se otvara financijski mogućnost da se značajnije da podrška našim ljudima, mi i dalje ne razmišljamo o ljudima koji imaju prosječne plaće, a ti nam ljudi svakim danom odlaze iz RH. Jedino ako to možda nije strategija Vlade RH jer onda dosta ljudi koje ostavljaju svoje familije, šalju svoje plaće u RH i tu imamo dosta pozitivnu bilancu vezano uz druge zemlje. Ali to nije smisao niti Vlade, niti bi trebao biti smisao nas koji djelujemo u interesu hrvatskih građana. Hvala lijepo.
Imamo tri replike. Prvi je kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem uvaženi gospodine podpredsjedniče. Uvaženi kolega, jutros smo i vi i ja postavili jedno pitanje ministru Mariću, a ticalo se zbog čega se ovom poreznom reformom ide u korist 2% najbogatijih zaposlenih, a ne ide se pomoći na način kako smo govorili povećanjem neoporezivog djela do iznosa od 5.000,00 kn, brojci od preko 2/3 zaposlenih u RH. Ministar mi je odgovorio da je to nemoguće jer bi time nastalo preveliko porezno rasterećenje odnosno previše bi se smanjili porezni prihodi. Međutim, ja nisam ekonomist, pa bih htio vas zamoliti da mi objasnite. Ali ne smanjuju li se porezni prihodi i ovime što Vlada predlaže, ne smanjuju li se porezni prihodi i time što će ovih 20 000 najbogatijih u RH sada plaćati drastično manji porez nego što su plaćali do sada? Između ostaloga [[Upadica: Hvala.]] i ministar sutra, prekosutra kada bude radio za Adris.
Hvala. Odgovor na repliku.
Pa taj odgovor su vam dali i same Vlade, oni se hvale da se 3 milijarde kuna daje kao da je to novac koji je po Duhu Svetom, Vladin novac, pa onda ona može davati okolo kome šta želi, a to je u biti novac poreznih obveznika koji oni taj novac uplaćuju u državni proračun i samo je stvar prioriteta. Znači Vlada RH, premijer Plenković i ministar Marić su odlučili pomoći one koji su najbogatiji. Može biti zbog ovog ili zbog onog razloga. Možda zato da se rasterete plaće od 50.000,00 kn koje bi eventualno mogao netko uprihodovati, a možda su mogli biti korektniji i napraviti ovo što mi predlažemo, ići za time da se poveća osobni odbitak, tako da svi u RH imaju mogućnost dobiti nešto veću plaću [[Upadica: Hvala.]] Vrlo je jasna poruka tu [[Upadica: Hvala.]] koja je razlika između SDP-a i HDZ-a.
Hvala. Slijedeća je kolegica Alfirev, izvolite.
Hvala poštovani podpredsjedniče. Kolega Maras, pa evo vi ste u svojoj sad raspravi najviše, dotakli ste se upravo ovoga prijedloga odnosno povećanja Vlade što hoće povećati i mogućnost neoporezivog dijela, znači, od sa 2.5000,00 kn na 7.500,00 kn. I htjela bih reći da niti smo mi svi ovdje u Saboru ekonomski stručnjaci, niti su svi građani ekonomski stručnjaci, međutim, vodimo se jednom zdravom logikom. Pa možemo zaista i propitivati neke stvari koje se tiču i ovoga. Ono što mene brine, a vjerujem da brine i neke ekonomske stručnjake, ali i građane, ta mogućnost odnosno to što ovo predlažu da postoji mogućnost i manipulacije. To da će moguće neki poslodavci ovu mogućnost povećanja neoporezivog dijela ili isplate koristiti i za svako mjesečne [[Upadica: Hvala.]] neoporezive isplate [[Upadica: Hvala vam.]] umjesto povećanja plaće [[Upadica: Hvala vam.]] odnosno [[Upadica: Vrijeme.]] Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku, izvolite.
Hvala lijepa. Pa ljudi mogu koristiti to za razne svrhe, ali ja vam načelno nisam protiv toga i ako ste slušali rasprave, ja sam predložio da se treba omogućiti jedna ili dvije plaće godišnje da se na taj način isplaćuje. To bi bila prava mjera koja bi pomogla tvrtkama da isplaćuju uz manje troškove, veće plaće. Jer, u ovom trenutku u RH je vrlo teško dobiti u nekim industrijama, zaposleno, konkurencija je velika, ljudi odlaze iz RH i svaka normalna Vlada bi razmišljala u biti o tome. Kako da, vidim da gospodinu Šukeru još nije jasno, ali objasniti ću mu, dati ću mu besplatni tečaj od evo 5 minuta nakon ove sjednice, još uvijek diskutira tu sa kolegama iz porezne uprave, njima je jasno, a njemu nije jasno, ali objasniti ću mu ja, [[Upadica: Hvala.]] tako da sa te strane svaka Vlada bi razmišljala o tome kako da pomogne onima sa prosječnom plaćom ili ispodprosječnom plaćom a ne onima koji imaju ... [[Govornik se ne razumije.]] Hvala lijepa.
Hvala. I posljednja replika na vaše izlaganje je kolegica Glasovac, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Maras, pa mislim da i vi svjedočite ovih dana potpunom ludilu unutar same [[Upadica Hajdaš Dončić: Ja vas molim, molim vas…]] Vidite i sami…
Molim vas, samo malo sekunda, molim vas. Molim vas, molim vas, molim vas. Izvolite, izvolite, možete nastaviti. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] /Upadica Glasovac: Mogu?/ [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] [[Upadica Glasovac: Nisu još završili.]] Hvala. Kolega Šuker i kolega Maras, evo ja vas molim, evo izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Maras, pa mislim da ste i vi svjedok posljednjih dana potpunom kaosu i ludilu koje vlada u Vladi. Ministrica obrazovanje kaže nema za plaće prosvjetara zbog Uljanika a premijer ne prođe sat vremena, demantira istu tu ministricu koja je u njegovoj Vladi i kaže da rast plaće prosvjetara zapravo nema veze sa situacijom u Uljaniku. Međutim, jedno je sigurno. Mi smo isto imali problema i s plaćama i prosvjetara i mi nismo baš radili ono što željeli jer nismo imali uvjete za to, međutim, sada kad su se stvorili određeni preduvjeti, zapravo nastavlja se je jedna loša praksa da se prosvjetari, oni koji nose budućnost Hrvatske, za njih se ne mari, za njih se nema, a za one koji zarađuju više od 17 500 kuna u Hrvatskoj, a to je jedan mali, ali bogati dio Hrvatske, nažalost oni će profitirati ovom poreznom reformom. ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Odgovor na repliku, izvolite.
Hvala lijepa. Sramotno je, još jednom ču reći da se javnim službama nudi 3% i treba ih podržati na prosvjedu protiv Vlade i sve napraviti kako bi se to ispravilo. Radi se o 600 milijuna kuna na godišnjoj razini ljudima kojima nisu plaće rasle godinama i ukoliko u 4 g. prosječna neto plaća u Hrvatskoj naraste više od 10%, mi tim ljudima nudimo 3%? Pa dajte molim vas. To je ponižavajuće, ti ljudi, rekao sam, u zdravstvu, u školstvu, u obrazovanju, socijalni radnici su potplaćeni. I umjesto da se kupuju i da se naš ministar šepuri u odori po vojnim vježbama i da se troši toliko novac na neke druge stvari, treba se ulagati u ljude, da nam ljudi ne odlaze iz Hrvatske. Tu se hvalimo, tu trošimo, a u ljude ulagat, ništa. Tako da treba ljude podržati i na svaki način i na prosvjedu na cesti. Hvala lijepa.
Hvala vam. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, slijedeći je kolega Mirando Mrsić, izvolite kolega.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine ministre, a put prema dobrim namjerama je ponekad popločen sa krivim potezima. Je da je dobra namjera da omogućite da poslodavci isplate 7500 kuna neoporezivo i da na taj način omogućite poslodavcima da radnicima daju ono što oni u principu i zaslužuju ali ste otvorili jedno veliko, veliko pitanje za njihovu budućnost odnosno za njihovo vrijeme kada odu u mirovinu jer na ovih 7500 kuna se ne plaćaju doprinosi. To znači da ovih 7500 kuna neće nikad vidjeti u svojoj mirovini što za nekoga tko ima prosječnu plaću, nije tako malo i bojim se da u konačnici ova mjera neće radnicima donijeti dobro nego će im donijeti do toga da će im plaće biti manje jer sasvim sigurno, ono što je rekla i kolegica Alfirev će poslodavci, ne da neće htjeti povećati plaću nego će dio plaće koju su isplaćivali sa doprinosima, staviti pod ovih 7500 kuna. Vi u vašim zakonima nemate niti jedno sidro, niti jednu mogućnost kako ćete kontrolirati da poslodavac nekome kome je isplaćivao 5000 kuna mjesečno, isplaćuje 4500 a 500 kuna mu daje kao dakle nagradu, dodatak, šta god hoćete, neoporezivo. I tako iz godine u godinu, iz godine u godinu što gledajući na jednom ovakvom brzom izračunu, nekome može dovesti i do 10, do 20% manju mirovinu kada govorimo o plaćama koje nisu visoke plaće. Stoga je bilo po meni pametnije da se išlo drugim putem a to je da se poslodavcima omogućilo da je država manje skupa i razlog zašto vi skupljate poreze, svaki ministar financija i tu je i kolega Šuker, skuplja poreze da financira državu i sve ono što država mora financirati. I put kako bi to trebalo napraviti je da država postane jeftinija i da porezi budu manji za sve. Ono što će se desiti sa ovim sada, opet upozoravam, sa 7500 kuna, to je 1000 eura godišnje, nije mala cifra i to će dovesti do toga da će građani, koji budu odlazili u mirovinu imati manju, imati manju mirovinu. I uopće se ne slažem sa kolegom Marasom koji kaže da ovakav način treba isplaćivati ne 7500 kuna nego treba isplaćivati i dvoje plaće, pa onda isplaćujemo onda sve bez doprinosa i bez svega, a onda ja se pitamo kako će kad netko ode u mirovinu, iz čega će ta njegova mirovina biti i na koji način će se isplaćivati odnosno računati mirovina za tog građanina, građanku, radnika ili radnicu. Stoga uvijek u ovome treba gledati što to dugoročno znači za radnike i za njihovu starost i za njihovu budućnost. Također ste ovim zakonima mogli napraviti jedna korak naprijed da se na neki način ispričate građanima za onu privatizaciju, ne vi osobno nego vaša stranka, HDZ, za onu privatizaciju 90-ih, za onu kuponsku privatizaciju gdje su se kuponi dijelili radnicima i onda se otkupljivali na drugi način kako bi se privatizirale tvrtke, a to je da ste promovirali radničko dioničarstvo. Na tom području niste napravili niti jedan korak i po meni to veća stvar nego ovih 7.500 kuna, jer po sadašnjim zakonima dionice kada ih kupujete ili kada onda ih prodajete dva puta ih oporezujete nije to ako ih kupujete onda vam to nije kao dio dohodak nego je van toga vi na to država uzima porez i stoga je radničko dioničarstvo na vrlo niskim razinama, imamo vrlo malo tvrtki koje su na taj način privatizirane, imamo neke koje su bile uspješne, neke koje na žalost nisu bile ni uspješne. I sada je prilika da radničko dioničarstvo u Hrvatskoj zaživi kao jedan model na koji će radnici utjecati i participirati u radu kompanija. To nije što su neki iz vaše stranke više puta naglašavali povratak na radničko samoupravljanje, na to se nećemo nikad vratiti i to su tempi pasati, ali ono što bi mogli promovirati je da u Hrvatskoj što više tvrtki bude u vlasništvu radnika jer oni mogu biti vrlo dobri poslodavci i upravljati tvrtkama bolje nego oni poslodavci koji su sami i koji evo vidite u puno slučajeva su doveli do velikih problema. I to nije samo trend koji je u Europi on se sada i širi i u Americi i žao mi je što niste na to obraćali pažnju i u Zakonu o porezu na dohodak niste dali jedan vjetar u leđa da u Hrvatskoj radničko dioničarstvo zaživi i da bude jedan od modela na koji način trebaju tvrtke funkcionirati. Da smo napomenem da u nama susjednoj zemlji Italiji postoji poseban fond radničkog za poticanje radničkog dioničarstva u kojima omogućava radnicima da kroz taj fond lakše otkupljuju i financiraju otkup dionica svojih poduzeća. I da ste napravili takav iskorak i da ste omogućili da u Hrvatskoj jedan takav fond zaživi to bi pozdravili i poslodavci i sindikati na žalost u svim zakonima nije bila u ovim zakonima nije niti jedan korak učinjen ka tom pravcu. Stoga vas još jedanput, ja ću podnijeti amandmane koji idu u tom pravcu da još jednom razmislite o tome da u Hrvatskoj bi bilo dobro za budućnost Hrvatske, za budućnost hrvatskih tvrtki i hrvatskih radnika da u Hrvatskoj omogućimo radničko dioničarstvo i da Hrvatska stane uz bok europskih zemalja u kojima radničko dioničarstvo sve više zauzima maha. Zakoni su tu oni će se provoditi, ali ono što bih također želio pledirati da obratite pažnju na ovih 7.500 kuna koje su neoporezive i tu su kolege iz porezne da obrate pažnju da one tvrtke kao i oni poslodavci koji će se ponašati nepošteno ne tržišno i na taj način dobivati prednost pred poštenim poslodavcima da se kroz tih 7.500 kuna ne isplaćuju redovite plaće i da na takav način radnici u Hrvatskoj u budućnosti imaju manje mirovine. Hvala lijepo.
Na vaše izlaganje imamo dvije replike. Prva je kolegica Alfirev, izvolite.
Hvala poštovani podpredsjedniče, kolega Mrsić evo dobro je da ste apostrofirali još jedanput upravo ovaj problem oko mogućih negativnih posljedica koje može prouzročiti upravo povećanje isplate zapravo neoporezivog iznosa koji se može isplatiti godišnje. To zapravo zaista otvara put mogućim manipulacijama kod onih poslodavaca koji ni do sada nisu zapravo igrali fer, i koji su zapravo isplaćivali na ruke jedan iznos i sad ovo zaista može otvoriti jedan legalan put onoga što se do sada radilo ajmo reći nelegalno. Sada mogu evo legalno svako mjesečno isplaćivati jedan određeni iznos a ne isplaćivati na to doprinose i sve ono što [[Upadica: Hvala.]] inače ide kroz plaću.
Odgovor, izvolte kolega.
Da kolegice Alfirev to je jedan od problema, a i ono što se vidi u Hrvatskoj godinama da se u nekim tvrtkama isplaćuju je minimalac ono što je zakonski, a da se ostatak daje na ruke, ispod stola i na drugi način, izbjegava se, izbjegavaju se plaćanja državi, radnicima je u tom trenutku to dobro jer dobiju plaću onu za koju su se s poslodavcem dogovorili, ali je dugoročno na tome gubi i država a gubi i sam radnim jer kada ode u mirovinu tada će imati manju mirovinu jer se ovaj dio koji se daje ispod stola ne računa u kad se obračunava mirovina. I to će se nažalost desiti i sa ovih 7.500 kuna jer već sada poslodavci koji bi sada to mogli u 12 mjesecu isplatit, e sad mi to ne možemo nismo uplanirali, dakle planiraju da si slijedeće godine za toliko smanje plaću i da onda na taj način sebi podižu profit.
Hvala, kolega Hrelja izvolite.
Poštovani kolega Mrsić, s ovih neoporezivih 7.500 kuna odnosno dodatnih 5.000 kuna bit će svašta kao što je bilo i do sada, ali jedno je sigurno da sa ne diranjem minimalne plaće mi i dalje zadržavamo sve one koji su na minimalnoj plaći u statusu zaposlenih siromaha, a to je za jednu ozbiljnu a želimo biti ozbiljna socijalna država nešto prestrašno, da radiš, zaposlen si, a siromah si ne možeš tražiš socijalnu pomoć jer ne možeš, tražiti socijalnu pomoć, jer ne možeš svoju obitelj prehraniti. I vječito ćemo zadržati nisko akulativne poslove, nećemo se razvijati, nećemo kupovati nove tehnologije, biti konkurenti na svjetskom tržištu i prodavati proizvode viske dodane vrijednosti … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala odgovor, izvolite kolega Mirando.
Problem minimalne plaće je problem dugo godina, HDZ je to pokuša riješiti s jednim zakonom, koje je dovelo do toga da su minimalne plaće biti zamrznute godinama, krenulo se jednim drugim putem i žao mi je što HDZ nije iskoristio ovaj trenutak da tu minimalnu plaću redefinira na drugi način, jer u tvrci ne može imati minimalnu plaću i inženjer i onaj radnik, koji ima srednju ili stručnu spremu ili nižu stručnu spremu. Minimalna plaća, nažalost, kod nekih poslodavaca služi, kao nepoštena mjera podizanja vlastitim konkurentnosti prema onima koji su pošteni poslodavci. I bojim se da će ovih 7,5 tisuća kn, zajedno sa minimalnom plaćom, koja bi trebala biti puno veća, dovesti do toga, da će radnici imati svoju plaću, ali neće imati doprinose za mirovine i da će mirovine biti manje, a da će država biti na gubitku jer neće imati doprinose koje ima, pa će se morati postizati za proračun.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, sljedeći je kolega Peđa Grbin, izvolite kolega Grbin.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. U Hrvatskoj je već duže vrijeme na dijelu jedno stvaranje paradigme, po kojoj gospodarstvo ne može biti uspješno, osim ako se u njemu drastično ne smanjuje porezi. Zanimljivo, primjerice u SAD državama, u onim tzv. zlatnom dobu prelaza iz Trumana, do Eiserhauvera, prije nekakvih 60-tak g. znate li kolika je bila najveća stopa poreza na dohodak? 90%. I svejedno u SAD su tada ostvarivali najveći gospodarski rast u svojoj povijesti. Bez obzira što je na čelu te države, u jednom trenutku i republikanac. Znači oni koji bi se smatrali kristalno konzervativnim. Ali dobro. Ja ću u ovoj raspravi postaviti jedno pitanje, nadam se da ću od njega dobiti odgovor od g. ministra, a pitanje je kao u onoj pjesmi Vojka V. kako to. A pitanje glasi kako to da Slovenija u ovom trenutku ima veći gospodarski rast nego Hrvatska? Kako to? Slovenija primjerice ima veći porez na dobit nego Hrvatska, ali ostvaruje veći gospodarski rast, jel to normalno? Po svemu ovome što smo jutros čuli od ministra, nije. I to se ne bi trebalo događati. Ali, nije tu kraj. Slovenija, koja je po broju stanovnika više nego duplo manja od Hrvatske, ima 950 tisuća zaposlenih na nekih 2 milijuna stanovnika. Hrvatska na nešto preko 4 milijuna stanovnika, ima milijun i 600 tisuća zaposlenih. Pa kako to da Slovenija ima više zaposlenih po broju stanovnika, a istovremeno, pazite sada, šok i nevjerica, u Sloveniji je najveća stopa poreza na dohodak 50%. Pa dajte mi ljudi objasnite kako ta Slovenija nije propala. Kako ta Slovenija nije propala, kad kod njih porezna stopa od 34% koja je usporediva sa našom poreznom stopom od 36% počinje na nekakvih 20 tisuća eura. Pa kako to da iz Ljubljane glavom bez obzira nisu pobjegli svi bogati Slovenci i potražili spas u recimo Bugarskom sa njihovim … [[Govornik se ne razumije.]] od 10% s kojom su na kraju EU. Kako to? Meni nije jasno. Dal je tu neka urota, dal netko tu Sloveniju sabotira? Ja jednostavno od ministra hoću odgovor na to pitanje. Hoću odgovor na to pitanje, kako Slovenija ima jednu od najuspješnijih proizvođačkih industrija na području EU, kada se gleda omjer proizvođačke industrije u odnosu na ukupno gospodarstvo, kada je pazite sada, sramota je u Sloveniji minimalna plaća 840 eura. Pa stidite se mogu. 840 eura, oni isplaćuju minimalnoj plaću i stvaraju nova radna mjesta na svojih 2 milijuna stanovnika, stvaraju nova radna mjesta brzinom kao i Hrvatska. A kod nas, kao što nas je to jutros poučio uvaženi bivši ministar a danas moj kolega g. Šuker, ova plaća od 460 eura, kako je sada minimalna, gotovo da nije ugušila hrvatsko gospodarstvo. Jednostavno moraš se zapitati kako to? U Sloveniji na 20 km od nas to funkcionira, a ovdje ne. A ovdje že nas spasiti jedino i isključivo to što ćemo za 20 tisuća najbogatijih u ovome društvu, omogućiti da sutra postanu još bogatiji. I nitko se ne pita, na koji način ćemo osigurati, da se poboljša pružanje javnih usluga. Vi ovdje danas govorite, imao sam priliku, opet ću se pozvati na g. Šukera, jer je on o tome lijepo govorio, a i g. Marić je to spominjao, vi se ovdje spominjete, na smanjenje rashodovne strane u zdravstvu, na restrukturiranje zdravstva itd. Čekajte malo, iz koje političke opcije ono dolazi, ministar zdravstva u zadnje 3 g.? Iz koje političke opcije dolazi ministar zdravstva, za čijeg mandata su produljene liste čekanje i povećan dug u zdravstvu, nakon što se u 4 g. drastično smanjene? Ako pogledate statistiku za vrijeme mojeg kolega Varge, po nekim smo parametrima zdravstvenog sustava, prestigli Austriju. Jesmo, jesmo smijte se vi g. Šuker, to nisam utvrdio ja, to je utvrdio EUROSTAT i objavio. Mašite g. Šukeru, mašite, zatvarajte oči pred istinom. Danas, smo po tim istim kriterijima zadnji. Kada smo bili 40 … [[Govornik se ne razumije.]] u svijetu, onda je vaš kolega kojeg sada nema sjedi tu nešto iza vas, Domagoj Milošević, govorio da je to samo zbog promjene modaliteta izračuna. Došli smo na mjesto 40. u svijetu nismo time bili zadovoljni i smatrali smo da treba ići bolje. Vi ste, vaša sreća bivša potpredsjednica Vlade, rekli, da vam je zadatak to poboljšati za 10. mjesta. Niste ju poboljšali za 10 mjesta, poboljšali ste ju za 18 mjesta. Pa sada više nismo 40. nego ako se ne varam 58. u svijetu. A kako to da je ova Slovenija, sram ih može biti sa porezom na dohodak od 50%, sa porezom na dobit koja je veća nego u Hrvatskoj, sa minimalnom plaćom od 840 eura od Hrvatske, u svim pokazateljima uspješnosti i gospodarski rasta, bolja. A pazite sad, da paradoks bude veći, ta Slovenija je nedavno po ocjenama UN-a proglašena kao jednom od dvije najbolje zemlje za odgoj djece u svijetu. A kako? Zato što su između ostalog i ovakvim visokim porezima, osigurali ostvarivanje javnih usluga. Osigurali su kontinuiran i jasan prihod iz kojih se javne usluge između ostalog zdravstvena zaštita, obrazovanje i sve ono u što se u kunemo, zbog čega su neki kojih opet ovdje, većinom nema u sabornici, promijenili dres i ušli u vladajuću koaliciju, to navodno učinili a sad po tom pitanju ne rade ništa. Poštovani gospodine ministre, rekao sam vam prije mjesec dana kada smo govorili o poreznoj reformi, reći ću vam i sada. Vi se možete odlučiti za jedan pristup reforme i vi možete na isti način kao što to Donald Trump u SAD-u čini, reći povećat ćemo odnosno smanjit ćemo porezno opterećenje najbogatijima i omogućit ćemo im da povećaju prihode. To je legitimni i to predstavlja nešto što je neoliberalna ekonomska politika koja priliči određenim desnim strankama. Ali onda to otvoreno recite a nemojte nas lagati kao što se to činili čitavo ovo jutro. Nemojte nas lagati da ne možete smanjiti poreze odnosno povećati porezno rasterećenje za sve građane jer bi to predstavljalo pritisak na lokalnu samoupravu, i ovo ga predstavlja. I ovo ga predstavlja. A nijednom riječju kako ćete to kompenzirati. Poštovani gospodine ministre, ovo što činite je vrlo jednostavno a to je pomoći bogatima kako da budu još bogatiji. Tu ću završiti sa ovom raspravom prije svega koncentriranom na nekakve opće pokazatelje koji se tiču porezne reforme i ukazat ću vam na nešto konkretno, opet na nešto što sam govorio i tijekom prvog čitanja a što nažalost niste korigirali a to je porez na dohodak kod privatnih iznajmljivača. Poštovani gospodine ministre, godinama smo poticali privatne iznajmljivače na ulaganja. Obećali smo im čitav niz mjera poticanja ulaganja koje su pravilu u zadnjih godinu dana nisu ostvarivale. Zauzvrat za ta njihova ulaganja, za kvalitete privatnog smještaja koji je recimo u Puli bio nositelj ove sezone jer kada ne bi bilo privatnog smještaja na temelju hotela i nekih drugih smještaja koji ulaze u statistike, imali bi pad turističkog prometa u ovoj godini a time i prihoda, privatni iznajmljivači su ... [[Govornik se ne razumije.]] ja vam govorim za Pulu, gospodine ministre, podaci su Turističke zajednice, nisam ih ja izmislio. Privatni smještaj je pomogao da ova turistička sezona poveća promet a time i poveća prihode. Zbog toga će se državni proračun bolje puniti. Koja je nagrada privatnom smještaju? Povećali smo im boravišnu pristojbu, sada ćemo im povećati i paušal poreza na dohodak. Ja sam podnio dva amandmana, jedan sam podnio gdje predlažem da u potpunosti brišete ovu mjeru i znam da to nećete to prihvatiti i u neku ruku to mogu razumjeti, rekli ste vrlo jasno, 2004. je određen ovaj paušal, neke stvari su se od onda promijenile. Činjenica je i to ste opet u pravu, porastao je i promet i prihod ali nemojte onda dozvoliti da to povećanje bude sa 300 na 1500 kuna. To je peterostruko povećanje, to je gotovo nezabilježeno. Zato sam podnio još jedan amandman i molim vas da ga razmotrite. A to je amandman da se ovo povećanje ograniči na iznos od 600 kuna. Na taj način će se omogućiti jedinicama lokalne samouprave određeno povećanje prihoda i kompenzacije za troškove koje oni imaju a ipak udar na privatne iznajmljivače neće biti onako jak kao što će se sigurno biti u nekim jedinicama lokalne samouprave koje u niskom startu čekaju da bi već drugi dan nakon stupanja na snagu ovog zakona, digli paušal na 1500 kuna. Hvala vam.
Hvala. Na vaše izlaganje imamo tri replike. Prvi je kolega Hrelja, izvolite.
Poštovani kolega Grbin, nije vika da su u Hrvatskoj samo porezi preveliki jer mislim da to možda je u jednom točno ali ne u porezu na dohodak. Trebali bi biti porezi tamo gdje ste vi rekli da ih nema a to je na onim jako visokim plaćama i ostale stope jer bi to odgovaralo jednoj socijalnoj državi. Međutim, viče se da su i doprinosi preveliki u Hrvatskoj. Moram reći kad to usporedite sa ostalim zapadnoeuropskim zemljama i šire, da mi imamo gotovo najmanje stope doprinosa za mirovinsko a imamo velike stope doprinosa z zdravstveno osiguranje što otprilike potvrđuje tezu da nam je zdravstveni sustav bunar u koji možemo ubacivati koliko hoćemo ali da nećemo napuniti a da će nam istovremeno hvaliti za mirovine.
Hvala. Odgovor, izvolite kolega.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Hrelja, problem Hrvatske nije toliko velik u onom djelu gdje govorimo o tome kako država zarađuje novac. Naravno da bi bilo bolje kada bi Porezna uprava više djelovala kao prijatelj, kao instruktor poduzetnicima umjesto da djeluje kao netko tko prikuplja harač. Međutim puno veći problem RH i to nije od jučer i za to nije odgovoran samo ministar Marić, zato je odgovoran čitav niz Vlada, gotovo sve ako ne i sve od 90-te je problem kako se novac troši a novac se u ovoj državi troši neracionalno. Mi i sa ovim sredstvima koja prikupljamo, ne upravljamo kako treba. Naš je birokratski aparat spor, naš birokratski aparat korisnicima a to su građani RH, ne pruža onu uslugu čak niti za ovo što plaćaju. I upravo tu leži problem RH. A time se u ovoj Vladi ne bavi apsolutno nitko. Hvala.
Hvala vam. Replika broj dva, kolega Mrsić, izvolite.
Kolega Grbin, govorili ste o zdravstvu i Sloveniji i ja bi citirao samo dvije činjenice koje je možda ministar Marić trebao znati u onom trenutku kada je odlučio da povisi izdvajanje za zdravstvo i da zdravstvo dobije nove dvije milijarde. Dakle, na 100 000 stanovnika u Italiji su se mogle spriječiti 93 smrti, u Sloveniji 128, a u RH 216. RH je jedina zemlja u kojoj to raste. Ne razlikujemo se prema ovim zemljama niti prema opremi, niti broju CT-a, čak imamo ih i više, magneta, dostupnosti lijekova, ali očito da se razlikujemo u organizaciji samoga sustava i ovo što je sada napravljeno u ovom, ovim zakonima, ubaciti će se još dvije milijarde, ali i dalje će ishodi ostati isti jer nema hrabrosti da se reorganizira zdravstvo.
Hvala. Izvolite.
Poštovani kolega Mrsiću, nedavno sam posjetio liječnika na Hitnoj pomoći, imao sam manju prometnu nezgodu i u razgovoru s njim, pitao sam ga da li on razmišlja o odlasku iz RH, i rekao je da da. Ja sam ga pitao, pretpostavio sam da je to glavni razlog, da li je to zato što mu je u RH plaća mala, a recimo odlaskom u Njemačku ili Irsku, ostvario bi veću. On je rekao, iznenaditi ćete se, ali nije mi toliki problem plaća. Nije mi toliki problem plaća, plaća je sasvim pristojna i ja od nje mogu ovdje u RH lijepo živjeti. Međutim, problem je organizacija rada u bolnici. Mene ovo, što se ovdje događa, izluđuje, ovdje se ne zna tko pije, a tko plaća. Gledam sve oko sebe kako se novac neracionalno troši, e toga mi je poštovani kolega Grbin, puna kapa. I to je upravo ovo što ste vi sada govorili. Kako se novac koji uzimamo građanima troši? [[Upadica: Hvala]] O tome s ove strane sabornice [[Upadica: Hvala]] iz ove Vlade [[Upadica: Hvala]] nitko ne razmišlja i nije ih briga.
Izvolite, kolega Borić, replika.
Hvala lijepo. Često se desi da kad netko s vlasti pređe u oporbu da doživi amneziju ili zaboravi uopće da je bio nekada na vlasti. Pa kada spominjete sve te tablice koje vam odgovaraju ili su vam bliske, kako to da se niste mogli sjetiti tablice iz 2014. godine gdje vas, recimo, Svjetski ekonomski forum, svrstao u 6 najneučinkovitijih Vlada ikada. Znači, ispred vas su bili samo Venezuela, Čad, Libija, Libanon, Argentina i Mauretanija, pa valjda su i oni nešto mjerili, ali to su zaboravili i kaže da vi neracionalno trošite novce, ova Vlada da nije racionalna. Oni u svoje 4 godine povećao javni dug za 80 milijardi. Nikada nisu položili račune, za što, koji problem su riješili, koji neki veći infrastrukturni projekt su izgradili i gdje su ti novci uopće završili? S čime su se oni uopće bavili uz sve one deficite od 20 milijardi i sve one kreditne rejtinge koji su samo padali i sve one BDP-ove koji su svaki kvartal padali, i vi tvrdite danas da je ovo najgora ili ne znam, najneučinkovitija Vlada, da ne znaju što rade i da neracionalno [[Upadica: Hvala, vrijeme.]] troše, mislim, pa kako vam se to desi.
Hvala, odgovor izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine podpredsjedniče. Uvaženi kolega Boriću, vi ste jedan veliki rudar u svojem radu u HS-u, ali rudar koji kontinuirano kopa po svačijoj prošlosti, a svoje se nikada ne sjeti. Međutim, ja o rudarenju ne želim govoriti, ja želim govoriti o tome kako ćemo RH vidjeti za 5, 10, 15 ili 20 godina. Jer da želim rudariti, onda bih postavio pitanje kako netko tko je bio državni tajnik u Ministarstvu gospodina Kalmete, dok su se događale sve one malverzacije za koje su i djeca u školama znali, to nije vidio. Kako tada nije bio ovako glasan, kako tada nije izašao van i rekao ja ovaj kriminal neću trpiti. Ja bih na vašem mjestu, pokrio bih se ušima i ne bih se uopće oglasio od sramote, ali vi taj problem nemate. I samo ću vam još jednu stvar reći doing business 40, 58 [[Upadica: Hvala.]] 40, 58. Hvala.
Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Slijedeći je kolega Ivan Lovrinović, izvolite kolega Lovrinović.
Hvala gospodine podpredsjedniče. U svakoj onoj zemlji gdje su plaće dobre, gdje čovjek može dobro živjeti od svoga rada, on rado plaća porez i uopće ne raspravlja jesu li porezne stope visoke ili nisu. Ali u kojoj zemlji, u kojoj državi radnik može imati dobru plaću? Tamo gdje proizvodnja, gdje je sustav organiziran, gdje je ekonomska politika dobra, pa prema tome, on će ostvariti plaću koja mu odgovara. To očito nije situacija u RH i zato nas Vlade već godinama zabavljaju stalno pričama i promjenama poreznog sustava, izmjenama poreznih zakona, a mi vidimo da bilo kakva promjena izbornog, ovaj, poreznog zakona u ambijentu niskih plaća nikome ne donosi ništa dobro. Također mogu reći da su fiskalni kapaciteti u RH još davno iscrpljeni i RH je jedna od najviše porezno opterećenih država u svijetu odnosno prije svega u EU. U tom kontekstu također želim reći da je hrvatski porezni sustav svake godine se najmanje do sada mijenjao jedanput, a da je temelj za oporezivanje u stvari potrošnja bila i jest još uvijek potrošnja. Slušamo stalno priče premijera i njegovih ministara o tome da gospodarstvo raste. Mi gospodo rasta BDP-a skoro i nemamo. Zašto? Ako uzmemo podatke od kompetentnih institucija koje objavljuju statističke podatke, onda ćemo vidjeti da od 1990. do kraja 2017. godine da je RH rasla samo 19%, ponavljam, od 1990. do kraja 2017. rasla je hrvatsko gospodarstvo samo 19% godišnje odnosno negdje oko 0,6% godišnje. Ovo je bilo kumulativno, a ovo je godišnje 0,6%. Ako je hrvatsko gospodarstvo u 27 godina ukupno poraslo 19%, za to vrijeme je Poljsko poraslo 135%, Češko 88% i druga gospodarstva 70, 60, 50% itd. To govori, da mi nikada nismo imali pravi model ekonomske politike i da su sve vlade do sada, bez obzira vodila ih ova ili ona stranka, a mi znamo tko je vodio Hrvatsku proteklih godina, da su provodili istu ekonomsku politiku. Nema te ekonomske politike i nema te nade koja će se zasnivati samo na tome, da se fiskalnom politikom i … [[Govornik se ne razumije.]] rečeno, promjenama poreznog sustava može nešto drastičnu napraviti da se poboljšava život u našoj zemlji. To naprosto nije moguće. Zato je potrebno promijeniti priču, usvojiti novu ekonomsku paradigmu, jer ovo što se radi proteklih desetljeća, liči na sljedeće, kao da gledate skijaša, da se treba jedno 500 m popeti na skijama, do jedne uzvisine, nakon koje će se elegantno spuštati, uživati u skijanju. Za to vrijeme, pored njega prolaze skijaši, koji se guraju sa 2 štapa, međutim, naš skijaš, to su naše vlade, one imaju samo jedan štap u ruci, a to je fiskalna politika i dok ovi drugi već dolaze, drugi, treći put, da uživaju u skijanju, spuštaju se, on još nije došao ni prvi put se spustiti. Što sam htio reći? Sa jednim štapom ne možete skijati, sa jednom rukom, ne možete plivati, pa tako ne možete ni sa fiskalnom politikom voditi ukupnu ekonomsku politiku, za to vrijeme ste bacili drugi štap, to je monetarna politika. Ona nas iscrpljuje proteklih godina, zašto? Jer sa ovako previsokim kamatnim stopama, koje iscrpljuju i građane i gospodarstvom sa nerealnim deviznim tečajem, svi ste vi uništavali ovo gospodarstvo, ove građane koju ste vodili ovu zemlju proteklih 20-tak g. Ne možete se od toga oprati. Međutim, nisam ovdje došao da optužujem nego ako već imamo prijedlog poreznih promjena, da i stranka Promijenimo Hrvatsku, da određene prijedloge, kako bi ovo što jest, da pokuša da bude bolje, da imaju koristi od toga naši građani i naši poduzetnici. Prvo što mi, predao sam jutros amandmane, 4, 5 amandmana i što mi predlažemo? Najprije povećati neoporezivi dio plaća, sa 3800 kn na 5000 kn. Vi ste jutros odgovarali da je to manje-više riješeno, mi smatramo da nije riješeno, vi kažete ako dođe do toga lokalna uprava, samouprava neće imati prihoda i mi kažemo, to je lako tehnički riješiti da iz središnjeg proračuna, tim istim općinama, znači kanalizirate ta sredstva na temelju podataka iz prošlih g. U tom smislu to je važno napraviti. Međutim, zašto je ovo još važno napraviti? Zato što ako ne dignete neoporezivi dio na 5000 neće ni poslodavac povećati minimalac, razumijete li tu priču, to je povezano. S druge strane smanjite PDV na pitku vodu u domaćinstvu, sa 13% na 5%. Irska i neke druge zemlje svojim građanima daju besplatnu vodu. Pa ako već plaćamo vodu i to ju skupo plaćamo, iako smo jedna od 3 najbogatije zemlje u EU, u Europi po zalihama pitke vode, pa skinete taj nesretni porez sa 13% na 5%. Na svakom ćošku, na koji čovjek naiđe u ovoj zemlji nekoga udari po džepu, za ovaj porez, za onaj porez na dohodak, PDV, na dobit, i tako na trošarine, itd., itd. Koji je naš 3 prijedlog? Smanjite PDV na ulaznice za koncerte i kazališta sa 13% na 5% vidite sve su to konkretne stvari. Vi ste tu privilegiju smo dali onima koji imaju kino dvorane, kino operaterima, njima ste dali 5%, pa zašto diskriminirate kazalište, zašto koncertne dvorane diskriminirate, pa to naprosto nije razumno, a od toga nemate nikakve posebne prihode u proračunu. Četvrti prijedlog stranke Promijenimo Hrvatsku, porez na promet nekretnina, što predlažemo? Pa ljudi ukinite porez na promet prve nekretnine. Pa u ovoj zemlji je najteži problem iseljavanje, posebno mladih ljudi, pa kako ih mislite zaustaviti? Vi ste izmislili, vaši partneri u HNS-u, programi POS-a, kao nešto što ćete ih plaćati, upola kamate prvih 4-5 g. Pa vi njih odmah sa 3%, ako je čovjek uzeo 700 tisuća kn kredit, vi mu odmah 21 tisuća kuna i to mora odmah platiti pa to je ta vaša promašena politika. Pa molim vas, ne želim vas kritizirati, promijenite, dajte na prvu nekretninu, pa tko je na vas utjecao da ponovno vratite to? To je jednom bilo, vratite to. To je dobra priča za sve nas, prije svega za mlade ljude. Nadalje, ukinute novčane bonove. I to ministar određuje šta je novčani bon, pa g. Mariću, vi ste doktor ekonomije, pa zar ne vidite da je to siva emisija novca, zar ne vidite da se stvara klijentizam, pa Agrokor je to radio, rade i drugi. Pa šta će nama novčani bonovi, ako imamo novac, ako imamo mjenice, zašto ja moram ići u onaj supermarket, da kupujem, pa to je klijentizam, molim vas, izbacite to, nemojte dovoditi u situaciju da vas poslije kritiziraju i optužuju. Ono što je najvažnije gospodo, to su prave promjene. Naplaćujte PDV 50% po fakturiranju, 50% po naplati, po realizaciji. Pa to su prave promjene zbog koje će prodisati biznis sektor. Ja šaljem poruku hrvatskoj udruzi poslodavac, podržite ovaj prijedlog, borite se za njega. Zašto? Jer ako plaćate 100% po fakturiranoj realizaciji, PDV, pa vama se izvlači ogroman novac, znači likvidnost, ne možete, onda morate uzimati kredite od banaka, banke vas lihvare i to je taj zatvoreni krug koji nas uništava. Vidite, poštovani građani, ako nas slušate, pa vidite da mi znamo, imamo mi ljudi i mladih stranaka u ovom saboru, koji znaju kako riješiti tu situaciju, ali kaj okorjelih struktura, koji čuje svoje interese, to neće biti moguće. U tom smislu smanjite trošarine na gorivo, u Ministarstvu financija. Pa pogledajte 55% jedne litre goriva odnosi se na PDV i trošarina, pa to je najviše u Europi, pa ne znamo, ne možemo maknuti se jedan korak, da nas negdje država ne robi, ne možemo živjeti više u tako skupoj državi. Imam još određenih prijedloga ne stignem u ovih 10 minuta iznije ću ih u amandmanima želim vam samo poslati slijedeću dakle poruku ima li rješenja za optimizam, ovo su mala rješenja, pozdravljam odluku da sa 7.500 povećate nešto ima ali ljudi moji neće to zadržati naše građane u Hrvatskoj ovdje moraju porasti plaće, plaće mogu porasti samo sa novom ekonomskom politikom a vam je zadano ovo da vodite vi se toga nećete riješiti i samo zato novi ljudi, nove stranke promijenit će Hrvatsku. Hvala.
Hvala vam. Na vaše izlaganje imamo tri replike, prvi je kolega Jovanović, izvolite.
Hvala lijepo podpredsjedniče, kolega Lovrinović pridružujem se ovom vašem prijedlogu vezano za sniženje PDV-a za kazališne predstave, druge kulturne priredbe kao što je za kino ulaznice, ali i smatram da bi isto trebalo učiniti i za sportske priredbe, zašto i za sportske ulaznice taj porez ne bi bio PDV 5% i na taj način dodatno ojačali ulogu sporta u hrvatskom društvu da se to ne svodi samo na prigodne manifestacije dočeka sportaša i dodjela nekakvih ordenja u pojedinim prilikama, mislim da bi na ovaj način osigurali da se i veći broj mladih posjećuje sportske priredbe i da se nakon toga i bavi sportom.
Hvala vam, odgovor izvolite.
Kolega Jovanoviću naravno da nisam mogao se sjetiti svega i obuhvatit ali apsolutno se slažem i evo zajedno predlažem ovdje sjede predstavnici Ministarstva financija porezne uprave pa ljudi moji to je tolko razumno nemojte, nemojmo, nemojte protjerivati kulturu sa ovih prostora, ljudi ionako nemaju dovoljno novaca. Vama je to marginalna stavka ljudi moji, to je marginalna stavka, dajte upravo ovo na ulaznice za sportske priredbe, za koncerte, za kazališta, ali zašto ste dali 5% za kino dvorane, to je iz aviona jasno da je neko nekome pogodovao razumijete. Ma nemoj pustimo to, ajmo sada izjednačiti i dobit ćete ja ću vam prvi zapljeskati evo sigurno i kolega Jovanović i ostali.
Replika broj dva, kolega Pernar.
Uvaženi zastupniče Lovrinović pa znate i sami da glavni problem naše zemlje nije raspodjela novca, nego proces njegova stvaranja. Znate i sami da u sustavu u kojem novac nastaje samo kao dug, da se novac za otplatu kamate ne može vrati jer nikad nije niti stvoren, jer stvorene su samo glavnice kredita, a sav ukupni novac nastao je jeli uzimanjem kredita. Druga stvar je da u našem modelu gdje je centralna banka mjenjačnica gdje je tečaj kvazifiksan da se vanjski dug samo prelijeva u unutarnji i da se zapravo zemlja ekonomski iscrpljuje, da se kapital izvlači i da se profitni kapital preuzima od strane stranaca koji potom dobit izvlače iz zemlje i to u konačnosti završava mrcvarenjem i patnjom građana. Mislim da bi trebalo velik naglasak staviti i na taj problem. Hvala.
Hvala vam, odgovor na repliku izvolte kolega.
Kolega Pernar, točno ste rekli ova zemlja, odnosno mi, mi u stvari vraćamo kamate ljudi moji, nama za vraćanje kamata na državni dug bilo kredite ili obveznice godišnje treba rast BDP od 3%, pa mi ga nemamo vidite, pa mi ne možemo dostignuti stopu rasta preko 3% jer je ekonomska politika se samo temelji na fiskalnoj to mora svima bit jasno. Mi smo besperspektivni ako tako ostane, to je naprosto mora biti svakome jasno da Hrvatska se radi samo za vraćanje kamata, glavnicu nitko nije vratio. Neko se danas hvalio iz ovdje vladajuće stranke da se smanjio dug, pa dragi moji samo su smanjile dug strane banke svojim majkama, država je povećala čak šta više svoj dug i neki drugi sektor. Prema tome, potpuno jedna nova ekonomska nama politika, nova ekonomska politika nade a što je najvažnije reć ovdje, oprostite poderano mi je grlo jer sam malo prehlađen, ali mi znamo tu ekonomsku politiku [[Upadica: Hvala.]] al treba nam pomoć.
Izvolte kolega Pranić.
Hvala uvaženi podpredsjedniče, apsolutno se slažem kolega Lovrinović s vašim izlaganjem i sam sam protokolirao u ime Kluba MOST-a jedan amandman vezan za PDV na smanjenje isporuke vode s 13 na 5%, znači ako imamo kruh i mlijeko na 5% ne vidim razloga zašto ne bi i jedan isporučitelj po fakturiranoj cijeni vode išo na 5% na PDV, što se tiče poglavito ako sada znamo da u sustavu u Hrvatskoj gdje su mnogi javni isporučitelji odnosno građani putem javnih isporučitelja opterećeni za dodatne naknade za proces pročišćavanja otpadnih voda i sl. Ne smatram dobrim podizanje neoporezivog stope poreza na dohodak neoporezivog dijela na 5.000 kuna s obzirom da to sve to ide na teret jedinica lokalne samouprave, da slažem s jednim dijelom vas da bi se to lako moglo definirat preko određenih beneficija ali gledajte u svakoj poreznoj reformi koja je išla na leđa jedinica lokalne samouprave nikad nije vraćeno koliko je uzeto. Hvala.
Hvala vam, odgovor izvolte kolega.
Vidite ako se nastavi ovo nama će se morati oporezovat i disanje znači zrak, zašto, jer naši su porezni u stvari rashodi državnog proračuna su ogromni [[Upadica: Molim vas, molim vas kolega ima odgovor.]] rashodi državnog proračuna su ogromni koja je tamo najveća stavka kolegice i kolege, kamate koje se moraju plaćati na dug, državni dug. One godišnje iznose samo 10 milijardi kuna. Ja sam već prije 2 godine predlagao kako to možemo na pola smanjit da svake godine uštedimo 5 milijardi kuna a za 5 milijardi kuna uštede pa mi ne trebamo ni naplaćivati porez na dohodak, naravno da nešto treba, ali tako da vam objasnim da bude jasnije. Mogli bi ozdraviti svake godine ili zdravstvo ili našim umirovljenicima povećati razinu mirovina znači da dostojno žive, ali ponovo apeliram znači ovdje nije ovdje problem što država svake godine spremna platiti ogromne kamate duplo veće nego što treba bankama ono to njoj nije problem, ali zato nas stiska na svakom koraku [[Upadica: Hvala.]] e to nećemo prihvatiti.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnim raspravama slijedeći je kolega Zdravko Ronko, njega nema dakle gubi pravo sudjelovanja u točci. Nakon kolege Ronka, kolegica Branka Juričev-Martinčev, pojedinačno izvolite.
Hvala lijepa poštovani podpredsjedniče, poštovani predstavnici Ministarstva financija, kolegice i kolege pa mislim da ovaj paket zakona porezne reforme treba pohvaliti u svakom pogledu. Od onog da danas smo tu i raspravljamo u drugom čitanju što znači da svi oni prijedlozi i primjedbe koje smo imali, ne samo mi zastupnici u Hrvatskom saboru nego i na odborima da su dobro proučeni i brojni od tih primjedbi upravo imamo sada u konačnom prijedlogu zakona neovisno s koje strane sabornice dolazi što treba također naglasiti što nije baš čest slučaj. Treba također reći i podsjetiti i tu smo imali predstavnika poduzetnika, predstavnika obrtnika kao i naše obrtničke komore HGK-a koje također velike pohvale ukazuju ovoj poreznoj reformi od onih da se ukidaju dva doprinosa, doprinos za zapošljavanje, zatim doprinos za zaštitu zdravlja na radu a opet akcent dajemo onim doprinosima kojima želimo dati nešto više i sredstava jer nam je to neophodno potrebno npr. kada se govori o doprinosu za zdravstveno osiguranje, znamo da samo zdrav čovjek može doprinositi i sebi i svojoj obitelji i društvu u cjelini. I stoga, evo vidimo da smo i u Zakonu o porezu na dodanu vrijednost od prvog do drugog čitanja ponovno imali promjena, znači snižena je stopa PDV-a od 5% i primjenjuje se na sve lijekove neovisno o tome da li se one dobivaju na liječnički recept ili ne. Sigurno da će sve one mlade obitelji veseliti i rekla bih da je to jedna demografska mjera da po stopi od 13% će se oporezivati dječje pelene a i nas koji živimo od turizma i za turizam uz more veseli kao i svako domaćinstvo smanjenje poreza na dodanu vrijednost na sve, na isporuku i na meso, jestive proizvode, ribu, rakove, itd., o svemu ovome o čemu smo govorili do sada. HGK jako ističe i pohvaljuje mjeru promjene u Zakonu o trošarinama gdje će prijevoznici kako kažu uštedjeti gotovo 300 milijuna kuna. Kaže procjenjuje se da će samo u 2019. poduzetnici za trošarine na energente uštedjeti oko 294 milijuna, 240 na povrat trošarina za prijevoznike tereta a 54 milijuna kuna na prijevoznike putnika. Tu je također došlo do promjene iz 1. do 2. čitanja, to pohvaljuje i predsjednik Udruženja cestovnog teretnog prometa koji očekuje pozitivan utjecaj na smanjenje troškova prijevoznika a time i na njihovu konkurentnost. Zašto govorim i iščitavam ovo da ne ispadne da to samo hvale HDZ i naši koalicijski partneri nego zaista ljudi, predsjednici različitih udruženja također podržavaju ovakve promjene svih ovih zakona. Nadalje i predsjednik Udruženja cestovnog putničkog prometa ističe pozitivan utjecaj na smanjenje troškova poslovanja posebno onih koji obavlja prijevoz učenika u ruralnim i siromašnim krajevima Hrvatske a čije su linije zbog smanjenja broja učenika postale neisplative. Naime, evo na području i Šibensko-kninske županije, Splitsko-dalmatinske, u Dalmatinskoj zagori a ništa bolje nije u Lici, Slavoniji. Imamo brojne linije u kojima se dnevno voze svega par učenika ili par naših građana, djelatnika u udaljena mjesta čiji troškovi tih linija su izuzetno visoki i teško da to može pokriti ni roditelji sa cijenom, niti može prijevoznik snositi takve troškove. Tako da često smo svjedoci da se neke linije moraju ukinuti i to naravno ponovno negativno utječe i zato ovo smatramo i socijalnom i demografskom mjerom jer sigurno ukidanjem jedne linije kojom dijete dolazi do škole ili naš građanin do svog radnog mjesta tjera na razmišljanje za odlazak iz te sredine, najčešće radi se o ruralnim sredinama. Voljela bih da je u ovaj Zakon o trošarinama ipak uvrštena i ona primjedba o kojoj sam govorila u prvom čitanju, naime, kada su u pitanju otoci i otočno stanovništvo sugerirala sam da bi bilo dobro da se plavi dizel, odnosno jeftiniji energenti omoguće za nabavu i odlazak naših otočana sa svojih mjesta prebivališta na mjesto gdje imaju svoje maslinike ili gdje su ne znam na Kornatima njihove ovce ili pak našim ugostiteljima koji imaju na nekim specifičnim mjestima svoje ugostiteljske objekte gdje nije moguć priključak na javnu električnu mrežu i njihovi troškovi su znatno viši nego onima u naseljima. Vjerujem da bez obzira šta u odgovoru sam dobila da to nije u skladu sa Direktivom iz 2003. godine da će ministarstvo dati truda dodatnog i da će iznaći načina kako pomoći i tim vlasnicima obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava a i tim ugostiteljima. Naime, iščitajući Direktivu Vijeća iz 2003. godine EZ-a stoji da državama članicama treba omogućiti potrebnu fleksibilnost u definiranju i provedbi politike koja odgovara njihovim nacionalnim okolnostima. A u članku 18. kaže da odstupajući od odredbe ove Direktive države članice se ovlašćuju da nastave promjenjivati snižene razine oporezivanja ili oslobađanja od poreza. Pa onda tako na kraju navodi, pa imamo snižene stope poreza i oslobađanja od takvog oporezivanja u pojedinim zemljama npr. kao što je Irska čak za navigaciju privatnih plovila za rekreaciju. To isto tako imamo nadalje i u Finskoj i da ne iščitavam ostale mogućnosti koje dozvoljavaju druge zemlje članice EU. Pa bih molila i vas da date dodatno truda da se ovo omogući našim građanima. Nedavno sam apelirala na Ministarstvo poljoprivrede i govorila o nelogičnosti da npr. isto tako europska zajednica i jedna direktiva ne omogućava našim građanima u priobalju da love mrežama i plivaricama i evo, nakon dugo godina ustrajnog rada Ministarstva poljoprivrede, prošli tjedan ministar Tolušić je objavio da je to konačno moguće našim građanima pa tako vjerujem da bez obzira na ovu direktivu, da ćete dati dodatno truda i ovo isto omogućiti našima. Još bi kratko se osvrnula i na Zakon o porezu na dohodak, tu smo čuli jednog kolegu, zanimljivo je čuti liječnik kaže ostalim kolegama da mi ne kapiramo ovu poreznu reformu, da ne kapiramo nešto vezano za zdravstvo, ja bi to prihvatila ali tu sjede i brojni ekonomisti i ljudi koji imaju i ljudi koji imaju jako puno i znanja i iskustva i bivši ministri, on kaže da mi ne kapiramo ovu poreznu reformu i strašno je protiv toga šta je godišnja porezna osnovica od 24% se primjenjuje ne samo na one koji imaju prihod godišnje od 210 000 nego sad sve i do 360, a u isto vrijeme govori da ova Vlada je ta koja utječe da najstručniji, najsposobniji naši građani, najobrazovaniji, napuštaju RH. Upravo mislim da je ovo mjera sa kojom želimo pokazati da upravo te naše najsposobnije građane ne želimo dodatno kažnjavati sa poreznom stopom od 36% na njihova primanja i na njihove osobne dohotke nego želimo ih staviti u isti kategoriju kao i one nešto manje rekli bi, sposobne. I evo za sam kraj, kad je u pitanju porez na dohodak od iznajmljivanja soba, još jedanput bi ja istakla da mislim da je ovo jako dobro da to rade gradovi i općine i njihova gradska odnosno općinska vijeća. To nije dodatno i više oporezivanje već dapače, može biti i daleko manje jer grad ili općina može donijeti odluku da svega sa 150 kuna oporezuje po ležaju svog građana iznajmljivača. Hvala lijepa.
Hvala. Na vaše izlaganje imamo jednu repliku, to je kolega Ivan Pernar, izvolite.
Gospođo Juričev Martinčev, vi znate da su Hrvati došli davnih dana na Obali Jadrana i oni su mogli stoljećima sjest se uz obalu i spustiti udicu u more, mogli su pecati bez ikakvih dozvola, stoljećima, i u doba komunizma. Međutim, danas u doba HDZ-a na vlasti, građani ne mogu bez posebnih dozvola koje moraju posebno plaćati, sjesti se na obali i spustiti udicu u more. Smatram da je takva regulativa neprirodna, da je strana našem narodu, našoj tradiciji i našoj kulturi. Ove norme, ove mjere i ovaj sustav zapravo pritiskanja stanovništva, smatram represijom i odbacujem ga s gnušanjem. Hvala.
Hvala vam. Odgovor, izvolite.
Dragi kolega Pernar, ja nisam vidjela da je ta novina u ovom danas zakonu ili da je to nešto što je donio ili jučer HDZ. I dalje, kao što smo i ranijih godina mogli sjesti na obalu i pecati, kako vi kažete, i dalj to isto možemo kao što smo to radili i zadnjih više 10-aka godina. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] S dozvolom kakvu smo trebali prije 10-ak i više godina, to nije nešto šta je jučer donio ili danas HDZ.
Hvala. Slijedeći je kolega Marko Vešligaj, pojedinačna rasprava. Izvolite kolega Vešligaj.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege saborski zastupnici. Evo u svojoj raspravi kratko ću se osvrnuti o implikacijama koje će imati ova porezna reforma na proračune jedinica lokalne samouprave u odnosu na prošlu poreznu reformu koja je donijela dosta pozitivnih stvari za većinu proračuna jedinica lokalne samouprave a posebice gradove, općine su tu puno lošije prošle. Ovaj prijedlog porezne reforme, dakle prijedlozi izmjena poreza na dohodak i prijedlozi izmjena poreza na promet nekretnina, nažalost imaju negativan utjecaj na proračune jedinica lokalne samouprave što smatram evo jednom jako lošom porukom u ovom trenutku kada su uistinu one općine i gradovi koji su se pripremale, projektirale, dakle prvenstveno za fondove EU-a, danas zapravo žanju te plodove svojega rada jer su brojni natječaju otvoreni ali sad se javlja jedan drugi problem. Problem je naravno sufinanciranje tih brojnih projekata koji su evo pojavili se u zadnjih 2, 3 g., valjda je to tako logično kako ide prema kraju ovoga obračunskoga razdoblja i imamo još jedan popratni efekt koji je, evo povezan danas i sa onim što je puno zastupnika u svojim raspravama spominjalo, to je odljev radne snage, iseljavanje u dakle zemlje prvenstveno EU-a i to uzrokuje dosta veliki rast cijena građevinskih radova i zapravo ovo povećanje koje su imale jedinice lokalne samouprave, možemo čak reć da ga je u dosta njih pojela inflacija jer rast tih u odnosu na procjene troškovnika koje su rađene recimo 2016., 2017. g., a imali smo jako duge procedure kod prijava, jako dugo vrijeme za ocjenjivanja tih svih silnih natječaja su porasle 30, 40, negdje i do 60, 70%. Zato ja, zapravo ono što sam rekao i u prvom čitanju i upozorio ministra ovdje i Vladu da je jako važno da se osiguraju određene kompenzacijske mjere za proračune onih jedinica lokalne samouprave koje će kroz ovu poreznu reformu izgubiti sredstva. Dakle, kod poreza na dohodak, meni je žao, evo, to moram reći što, ovaj, od njega će imati koristi samo 2% onih koji zarađuju najviše, mislim da je to jedna loša poruka koju šaljemo hrvatskim građanima. No, druga stvar koja je, da se svakako povećavanjem te porezne osnovice, dakle, za primjenu porezne stope od 24%, neće se otvoriti, naravno, u bitnome prostor poduzetnicima za povećanje plaća, za zadržavanje mladih u zemlji. Dakle, kao što sam rekao približno 2% je zaposlenih koji su primili isplatu koja je obuhvaćena stopom od 36%, dakle, to ukazuje, zapravo, na činjenicu da se za 98% zaposlenih i danas moguće povećati plaće bez povećavanja poreznoga opterećenja. Dakle, ove predložene izmjene i dopune, umanjiti će prihode jedinica lokalne samouprave u procijenjenom iznosu od 250 milijuna kuna. Dakle, relativno mali broj obveznika koji je obuhvaćen izmjenom, a, dakle, ovo umanjenje će imati značajan utjecaj na prihode, prvenstveno onih jakih gospodarskih središta koji će biti najveći gubitnici ove porezne reforme. Naravno, prijedlog je da se osiguraju određene kompenzacijske mjere za te lokalne jedinice, koje bi bile uvećane za stopu rasta prosječnih neto plaća u ovom navedenom razdoblju i na taj način bi se i nadoknadila ova sredstva. Druga stvar, koja je, drugi, dakle, zakon koji ima veliki utjecaj također na jedinice lokalne samouprave su izmjene zakona o porezu na promet nekretnina, gdje se ne slažemo baš u izračunu, niti Udruga gradova koja je radila taj izračun, Ministarstvo ima jedan, dakle, ja smatram, a i Udruga gradova da je to malo drukčije. Dakle, vaša procjena je na razini od 100 milijuna kuna. Međutim, ako znamo da je u 2017.-toj godini naplaćeno 884 milijuna kuna poreza na promet nekretnina po stopi od 4%, dakle, ako tu stopu smanjimo na 3%, znači, to je smanjenje od 25%, očekivano smanjenje prihoda bilo bi 220 milijuna kuna. Dakle, ovaj fiskalni učinak od 100 milijuna kuna pri poreznoj stopi od 3% ostvario bi se tek sa 15%-tnim rastom prometa nekretnina. Dakle, nema baš ovoga utemeljenja u statističkim pokazateljima da ćemo imati rast poreza, rast, ovoga, prometa nekretnina u iznosu od 15%. Zato je zapravo jedan prijedlog da se u nacrt, ovaj, ovoga zakona, ili kroz neki drugi zakonski prijedlog, možda će imati predlagatelj, ovaj, ne znam kako je sada tehnički, ali svakako ja ću predložiti ovakav amandman, doda jedna nova odredba kojom bi se lokalnom proračunu iz državnog proračuna polugodišnje nadoknadila razlika između prihoda od poreza na promet nekretnina, dakle, ostvarenoga po stopi od 3% i prihoda koji bi se ostvario da je stopa zadržana na 4%. Evo, to bi bilo jedan prijedlog. Mislim da bi ovdje kroz ove izmjene, evo, ako ovo lagano izračunamo 470 milijuna gube jedinice lokalne samouprave. Kažem, kroz prošlu poreznu reformu bilo je pozitivnih efekata, međutim, ovo nije jedna dobra poruka jer jedinice lokalne samouprave, kao što sam rekao, zbog rasta cijena, zbog brojnih projekata koji dolaze, se nalaze u jednoj situaciji, a, evo, razgovaram puno i sa kolegama načelnicima, gradonačelnicima, županima, da će morati pribjeći i zaduživanju jer neće jednostavno moći ili odustajanju od projekata, što naravno ne bi bila jedna dobra poruka prema građanima da se zbog nedostatka sredstava ide u odustajanje od projekata, a neki će morati ići u zaduživanje. Evo, razmotrite te prijedloge. Oko ostalih zakonskih prijedloga koji su ovdje, ja se jednostavno ne mogu, ovaj, složiti sa puno stvari. Pozdravljam da je, evo, da je došlo do određene korekcije ovo što se odnosi na PDV. Međutim, porezni sustav nažalost nam ne postaje ono što bi trebao biti, kako se kaže u teoriji, jednostavniji, transparentniji, pravedniji, mi se stalno vrtimo u krug. RH ima gotovo na godišnjoj razini porezne reforme. Evo, koliko je bilo samo izmjena Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave, a imate onu zakonsku obvezu da morate raditi i financijske projekcije dvije godine unaprijed. Ja ne znam na koji način ih raditi ako znamo da ćemo, vjerojatno, iduće godine, opet ovdje u ovo vrijeme raspravljati o određenim poreznim izmjenama koje će vrlo vjerojatno, nažalost, ići na kraju na korist jako maloga broja građana, kao što od ovih poreznih reformi, od ovoga jednoga poreznog paketa koji je danas ovdje pred nama, također ima korist jako jako malo građana. Unatoč tome, velim, došlo je do određenim promjena, no, one su više nekakvog smjera da se to dobro prezentira u medijima, u javnosti, a efekti su vrlo, vrlo upitni. Evo, hvala.
Hvala vam. Na vaše izlaganje imamo dvije replike. Prvi je kolega Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani kolega… [[Govornik se ne razumije]] Mogao bih se čak složiti s vama u vašoj konstataciji kako su potrebne možda neke kompenzacijske mjere iako ja mislim da neće biti u tolikom iznosu. Ali zamislite koje bi onda bile mjere da idemo sa prijedlogom da se digne osobni odbitak na 5.000,00 kn, što je bio prijedlog vašega kluba. Je za to, ali za to zbilja se treba pripremiti. Što se tiče poreza na promet nekretnina. Mi imamo efekt, kada smo smanjili sa 5 na 4, da nije pratilo postotno smanjenje. Zašto? To očekujemo i ovdje. Očekujemo da se prijavi više prometovanja nekretninama. Kako je to moguće? Pa moguće je tako što se sada izbjegava zbog poreza od 5%, izbjegavalo se, pa su se išli razno raznim ugovorima sa sina na oca, oca na kćer i vrti tako kako god može samo da ne platiš porez. Taj efekt neće biti toliki i mislim da su procjene dobre, a što se tiče oslobođenja poreza on je proglašen da je dosta diskriminatoran, zato imamo [[Upadica: Hvala.]] poticajnu ovaj stambeno zbrinjavanje.
Odgovor izvolite.
Hvala, pa evo spomenuli ste ovaj prijedlog ali i vi vrlo dobro znate da su predviđene također i ondje određene kompenzacijske mjere sa kojima bi zapravo prihodi jedinica lokalne samouprave ostali na ovoj razini u SDP-u smo vrlo svjesni toga u kakvoj situaciji se nalaze jedinice lokalne samouprave i koliko im je to potrebno, no ja ću vam sad reći još nešto drugo o čemu se već duže vrijeme raspravlja to je zbog čega ne bi dio PDV-a prepustili prema jedinicama lokalne samouprave, zašto taj porezni prihod kao najizdašniji prihod državnog proračuna, zašto u njemu ne bi dio imale i jedinice lokalne samouprave, a ovo što ste drugo rekli oko poreza na promet nekretnina, ja sam vam vrlo iznio ovdje, vrlo jednu jednostavnu matematičku operaciju temeljem koje sam došao do iznosa. Dakle, 885 miliona ako to smanjujemo za 25% znamo koliko je smanjenje, ministarstvo ima određene druge izračune tu se ne možemo složiti.
Hvala, kolega Pernar, izvolite.
Zastupniče Vešligaj, sve mjere koje SDP predlaže HDZ-u mogao je u suštini napraviti odnosno sprovesti kad je bio na vlasti, ja sam siguran da ste to učinili sve što predlažete da biste više glasova dobili, nažalost vi ste se ponašali poput pijanih milijunaša, jednostavno dok je bilo novaca odnosno slikovito rečeno dok ste bili na vlasti radili ste što ste htjeli, sad kad ste pali s vlasti sad odjedanput kao i milijunaš koji je ostao bez kuna u džepu odjedanput razmišljate što bi trebalo napraviti za dobrobit ljudi i kako im pomoći. Moj savjet vama je da prije davanja kritika HDZ-u prvo pogledate u politike SDP-a i da se tu stvari raščiste jer u suprotnom se nećemo maknuti ni koraka naprijed. Hvala.
Hvala, odgovor na repliku, izvolte kolega Vešligaj.
Evo hvala, gledajte sa puno stvari nisam bio zadovoljan kao gradonačelnika kada je SDP bio na vlasti, međutim nije baš tako kao što ste vi rekli, rekli ste da se SDP onda razmetao onda novcima kao pijani milijarder. To nije točno, gledajte makroekonomska situacija je bila puno drukčija vi znate da je bila svjetska ekonomska kriza za koju su evo neki rekli da je uopće da je Hrvatska neće osjetiti, međutim osjetila je u onom periodu tamo negdje iza 2009., 2010. pa je onda 2011. došla SDP-ova vlast koja je morala brojne stvari sanirati i pripremiti možda nekakve stvari to će ozbiljni ekonomisti siguran sam priznati pripremi da bi danas Hrvatska mogla imati i određeni suficit i koristiti ova sredstva iz fondova EU, tako da vam definitivno ne stoji ta konstatacija koju ste ovdje izjavili. Hvala.
Hvala, nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, slijedeći je kolega Ivica Mišić, koji nije ovdje, samim time gubi pravo na raspravu po ovoj točki dnevnog reda tj. točkama. Slijedeći je kolega Stjepan Čuraj, pojedinačna rasprava, izvolite.
Zahvaljujem podpredsjedniče, poštovani da kad ja dođem govorit nema opet ministra, jel, ovaj poštovani državni tajnici i kolege sa suradnicima odnosno i kolegice i kolege. Dakle, neke stvari sam rekao imo prilike u ime kluba, neke stvari ću ponovit jer mislim da treba se apostrofirati, naravno pogotovo one prijedloge koji sada nisu ugledali svjetlo dana u ovom paketu. Znamo već da je ministar reko da se radi sustavno da se svake godine izlazi sa novim dijelom, novim olakšanjem, novim prijedlozima koji bi zapravo u jednom mandatu činili kompletan zaokruženu cjelinu poreznih zakona. Ja bih volio da se mi ovdje u saboru obvežemo da se u pravili ne mogu mijenjati pa ajmo reć konkretno porezni zakoni u jednom periodu na gore odnosno na štetu ili ajmo reć tako povećavati prihode od poreza povećavanjem samih poreza. Jel to govorim zbog jedne investicijske klime, zbog lakoće i poslovanja mislim a bi time izuzetno dobro bolje kotirali na ljestvicama, razno raznim percepcijama, gdje onaj tko god danas dolazi zna da u sljedećih 5 godina neće morati platiti više od onoga što je sada može eventualno samo manje. Kad gledamo to unatrag dvije tri godine to tako i je to nije ništa drugo, naravno svaka nova vlada ide sa svakom politikom i to je možda razumljivo ali ne može nam se dogoditi nestabilnost, nepovjerenje da se ne zna koji su porezi na dobit, koji su porezi na dohodak, na rad, na kapital i kad se uzmu početna pravila igre da ih se mijenja tijekom igrom. To je ono što čini nestabilnu investicijsku klimu i zato bi jednom odlukom ovaj sabor mogao to reći da se ne može osim nekom možda sad ne znam nije to organski zakon, ali nekom takom većom većinom da bi se mogao mijenjati, da se dobije zbilja ako je tako nešto potrebno da ona ima konsenzus ovoga sabora. Nadalje, kad govorimo o PDV-u vidimo da je stavljen ovdje prijedlog PDV-a za 2020. i ja svakako očekujem da ćemo nastavit razgovarati o daljnjim poreznim izmjenama i slijedeće godine u kojima bi nadam se ugledalo i svjetlo dana prijedlozi koje smo još, koje sam još ranije izlagao kao i neoporezivi iznos za topli obrok koji može se riješiti ili pravilnikom svejedno ali sigurno da se može treba ili može naći načina da upravo od one iduće godine dakle ne iduće nego kada govorimo o novim poreznim zakonima koji stupaju na snagu 1.1.2020. da bi se mogao naći, naći i to na dnevnom redu ako ne i ranije. Također, pitanje koje sam ranije reko u ime kluba pitanje naknade za korištenje privatnog vozila u službene svrhe, mislim da je svima jasno da postojeći iznos je daleko zastario što se tiče i standarda i što se tiče samih troškova vozila, dakle to je apsolutno pase možemo samo govorit da li treba biti 2, do 2,5 ili do 3 kune što ne znači da mora biti toliko dakle, netko može davati kunu i kunu i po', sve ovisi o Odluci toga tijela. Ne moramo govoriti, mislim, svima je jasno zašto i kako. Ono što je, što sam svakako rekao da ni jedna porezna izmjena pa tako ne i ova, pa tako i ova, ne idu, ne čine ništa na teret naših građana, pa čak bi rekao i ono što je izazvalo možda ono na početku što je sam ministar rekao najviše prijepora oko osnovica za obračun plaće direktorima, ako tako ih možemo kolokvijalno nazvati, dakle, koji su zaposleni u svojim tvrtkama, poduzetnici, koji su bili prijavljeni na 1 sat, 2 sata, i sukladno tome plaćali određene doprinose, a zapravo, možda na neki način, zloupotrebljavali taj, tu mogućnost i izbjegavali, a koristili sav benefit zdravstvenog osiguranja, a nigdje nisu isti plaćali, navedeno po nekoj drugoj osnovi. No, ono što je sigurno, se tu iskristaliziralo i smatram da treba, naravno, zbog tih, i to smo mi odmah i reagirali, dakle, da zbog pojedinaca ne treba kazniti sve, ali treba uvesti reda i oni koji zloupotrebljavaju, treba im se stat na kraj, jer mi smo takvi, da ćemo uvijek naći taj neki prečac, gdi možemo, da ćemo uvijek nać' neku rupu u Zakonu i da svatko tko može će naći načina sebe, da sebi smanji ili manje plati, ili nešto ga manje košta. Međutim, pojavila se tu druga situacija, pogotovo kad govorimo o ženama poduzetnicima, da taj način možda bi mogli se razmisliti kroz jedan vrst Pravilnika da nađemo jedno, jednu, jednu prijelaznu ili ajmo reći neku olakšicu da vežemo tu obvezu uz prihode. Znači to je ovako jedan direktno prijedlog za nekoga tko starta sa firmom, pogotovo ako govorimo o, a znamo kol'ko mjera imamo za žene poduzetnike i kol'ko želimo ih na tržištu rada, a pogotovo ako gledamo u kontekstu demografske obnove, gdje one možda i zbilja i stvarno žele posao koji samostalno mogu raditi na pola radnog vremena, par sati, kako bi upravo u vidu demografske obnove mogle biti ili s djecom ili imati mogućnosti rađati djecu, i financijsku, pa tako i poslovnu, kroz posao, da im se taj omjer veže uz prihode. Što to znači konkretno? Da se, ako imamo ono da gledamo u godini dana da ako pređeš 300000 kuna, da odmah ulaziš u sustav PDV-a, tako možemo i ovdje gledati ako u određenom iznosu ti se veže minimalno potrebno broj radnih sati na koji si prijavljen s obzirom na prihode. To znači, ako netko želi raditi samo 1 sat, i zato ostvaruje 1000 kuna mjesečno prihoda za taj 1 sat, ok, onda plati doprinose na plaću i iz plaće za 1 sat, ali međutim, ako netko se prijavi 1 sat, a zarađuje 100000 kuna mjesečno, e to je onda ono di govorimo zašto smo to i radili. To nije u redu. I tu treba stati na kraj. I to je mislim svrha ovoga i smisao ovog Zakona i smisao kojim zakonodavac ide. Ali onima koji imaju neke mjesečne prihode zbilja skromne, koji zapravo korespondiraju sa brojem radnih sati, jer naravno što više radiš, očekuje se da imaš više prihoda, nekad nije ni to istina, nekad se tek to naplati kroz pola godine, godinu, dvije godine, pogotovo ako govorimo o početnicima. Možda da kroz neki Pravilnik možemo tu naći, tu jednu korelaciju da vežemo ih uz prihode, kako bi zapravo doveli i taj dio u neki balans, da nekome priznamo u redu, ako želiš samo raditi 2 sata, a nemaš prihoda u nekom periodu, ti se to daje za pravo. To je što se tiče, jel' dosta smo dobili, vidimo da je tu i pravobraniteljica govorila kako je obvezivanje na plaćanje punih doprinosa za pola radnog vremena zasigurno ne doprinosi stvaranju poticajnog okruženja za poduzetnice koje rad s pola radnog vremena vide kao jedini način da u određenom vremenskom razdoblju ostanu na tržištu rada, dakle u pravilu, ili da realiziraju planove o proširenju obitelji, dakle, s te, s tog aspekta bi se volio da se malo porazmisli i vidi dal' se to može iznaći rješenje za takve stvari. Ono što svakako treba pozdraviti je apsolutno prijedlozi koji su uvršteni, prijedloge koje smo mi i usuglasili, i dogovorili, svakako smanjivanje PDV-a na međustopu 13% za hranu, svakako povećanje praga za ulazak u drugi porezni razred od 36% bez obzira što neki žele se portretirati kao svojevrsni oni koji će brinuti o siromašnima, evo vidi ovi bogati će biti još bogatiji, nažalost danas nama upravo ti koji imaju visoke plaće i odlaze za još većim plaćama. Nema ih možda puno, ali takvi stručnjaci su oni koje trebamo tu i takvi stručnjaci su oni koji rade dodatnu vrijednost i koje potencijalno zapravo svojim radom kreiraju još druga radna mjesta posljedično na tržištu rada i općenito na tržištu. Zato kad govorimo, pogotovo o IT industriji, pogotovo, tu smo spomenuli i doktore, specijaliste razno razne koji sigurno ulaze u taj razred, ali IT industrija je sigurno nešto što je budućnost ove zemlje, pogotovo moga kraja odakle dolazim, di se razvija, neću reć' zbog politike nego unatoč politici, i tu je nešto što će oni prepoznati ovo i na neki način država će napraviti tu svoju ulogu koju treba imati, a to je da daje svakako okvir. Što se tiče 13 plaće, apsolutno pozdravljam, ovaj, povećanje neoporezivog dohotka na koji način zapravo bi se to moglo onda podvući crta da se tu i omogućila na jedan posredan način 13-ta plaća na koju smo mi predlagali, tako da, sve u svemu, zbilja i što smo danas čuli, puno, puno dobrih stvari, malo po malo, i ono što već nekoliko puta sam govorio, niti jednim Zakonom, niti jednim paketom ovakvih poreznih Zakona, mi nećemo riješiti problem koji nas danas muči, a to je prije svega niža primanja i odlazak naših ljudi i gospodarstvo koje se ne razvija dovoljno brzo. Ali svaki od njih je kamenčić, je kotačić u cijelom to postupku, procesu, i zato svaki od njih ima svoju ulogu i zato to ne smijemo podcjenjivati. I sigurno ovakvih napora treba biti na 50-ak, 100-tinjak, i onda ćemo moći govoriti da sveukupno idemo negdje i da ova zemlja ima neku bolju perspektivu, jer nije problem što mi rastemo, problem je što možda drugi rastu brže, i mi moramo trudit se njih prestić', a ne biti u korak s njima. Zahvaljujem.
Dvije replika na vaše izlaganje. Prva je kolegica Ninčević Ivana. Izvolite.
Hvala podpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Ćuraj, slažem se, ovo za žene poduzetnice o tome će te kako u svom izlaganju, sad poslije vas pričati, no međutim želim naglasiti da nije samo stvar žena poduzetnica, već je i stvar poduzetnika početnika, što sam i u prvom čitanju naglašavala jednostavno početnici poduzetnici zbog vrste djelatnosti kojom se bave nisu u stanju u prvoj godini poslovanja osigurati prihod da mogu pokriti svoje doprinose obračunate po punom radnom vremenu, ostale troškove poslovanja, ostale namete i svoju plaću. Dakle nije samo žena poduzetnica već svi ostali početnici koji jednostavno u toj prvoj godini poslovanja nisu u stanju to osigurati. Tome kao dokaz vam stoje svi zakoni koje su donijele druge države od Irske, Litve, Estonije, Novog Zelanda, Australija, Austrija, Francuska, ne znam više koja država uopće nema takav zakon. To je upravo poduzetnici početnici koji su definirani zakonom i za koje postoji posebni paket zakona u njihove prve tri godine poslovanja a poseban naglasak je na onu prvu. Hvala.
Hvala. Odgovor izvolite kolega.
Možda tu treba krenuti iz drugog smjera. Dakle, sad ne znam točno koja je definicija poduzetnika početnika, da li je to osoba koja mora biti vlasnik firme a da prije nije bio. Da, ali ima ljudi koji su, imaju neke odgovorne pozicije u određenim firmama i koriste osnivanjem različitih poduzeća kao nadopunu svojih djelatnosti i mogućnosti da iskoriste sve te beneficije a zapravo. … [[Upadica se ne čuje.]] Da, oni su prvi put osnivači jer je netko drugi vlasnik te tvrtke jer su direktori u nekim drugim poduzećima i onda oni osnuju tvrtku i koriste sve beneficije toga a zapravo daleko od početnika i daleko od onoga što zakonodavac ima intenciju. I mislim da je zapravo ovo što govorite jako bitno jer treba pomoći ali treba naći i model kako odvojiti žito od kukulja. Jer to je ono što je problem što onda drugi koriste na onim koji nije inicijalno namijenjena ta, te mjere, koriste sve to debelo i izigravaju zakonske, intenciju i ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Kolega Bunjac izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Čuraj, znači vi kažete da treba povećati plaće bogatima, ludima sa visokim primanjima jer ti bogati kao napuštaju Hrvatsku. A onda između ostaloga spominjete i liječnike. Znači evo, vama za informaciju u proteklih 5 godina napustilo je Hrvatsku 600 liječnika i 300 tisuća građana. Znači u toj masi liječnici predstavljaju 0,2% stanovništva i mislim da to nije dobar razlog da bismo mogli reći da samo njima treba povećati plaće. S druge strane ja vam moram reći a vjerojatno vam je to poznato da liječnici ne napuštaju zemlju zbog niskih plaća nego napuštaju zbog političkog kadroviranja gospodina Kujundžića i zbog jednog općeg kaosa koji vlada u zdravstvu, nemogućnosti napredovanja i to je razlog zašto oni odlaze. Prema tome, pozivati se na liječnike jednostavno po meni nije pravedno prema svim onim drugima koji su otišli i ostali bez povišica plaće u ovoj poreznoj reformi. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Bunjac, sad ne znam da li da vam vjerujem ili ne, uvijek me bacite u tu dilemu. Spomenuli ste tamo da Gruzija nema ni jednu cestu, ja sam pogledao ima 1600 km autocesta i još 18 tisuća km asfaltiranih drugih cesta državnih. Tako da ja ne znam sad da li da ja vama vjerujem na tim podacima ili ne kad nešto izmislite a kad nešto realno kažete ali da, naravno da treba gledati širu sliku. Ovdje, to je ono što sam upravo rekao, ne hvatajte se za taj jedan kamenčić. Nama treba stotine takvih, za sve. Nažalost onima koji imaju jedno dijete i 5,5 tisuća kuna plaću ne možeš dati više jer ništa više poreza ... [[Govornik se ne razumije.]] Njima možeš smanjiti PDV na one osnovne troškove koje imaju. To je bila naša intencija kada smo još s ministrom sjeli i prvi put razgovarali o tome jel tu onda možeš im nešto pomoći, ovdje ne možeš više. A to su oni najosjetljiviji koji imaju 3 tisuće kuna plaću. Kako ćeš njima dati ako već ne plaćaju ništa? Tako što im smanjiš troškove života. I to je zapravo intencija kojom idemo. Zahvaljujem.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, sljedeći je kolega Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Pa evo ja želim isto ponešto reći o ovih 9 poreznih zakona, kao dio, treći dio sveobuhvatne Porezne reforme koja je počela sa 2016., nastavila se u 2017. i sada u 2018. Znači jedan normalan slijed odgovorne vlasti koja projicira jasno mijenja zakonodavni okvir u toku godine da bi u sljedećoj započinjala primjena i ostvarivala određene rezultate potpuno drugačije od onog što smo imali u jednoj Vladi prije gdje su se 49 puta mijenjali porezni zakoni u sred godine na svakakve načine pokušavalo se reagirati na događaje koji su uglavnom bili negativni. I danas smo čuli da je to bila jedna racionalna pametna Vlada koja je bila vrlo sposobna, ali jednostavno građani je smijenili jer nisu vjerojatno razumjeli tehnologiju upravljanja takve Vlade sa državom. I onda dođemo na današnju raspravu i opet slušamo ocjenu ovih 9 poreznih zakona. I meni je to više izgledalo kao nekakvo izražavanje nezadovoljstva odgovorima koji su bili vrlo argumentirani od strane predlagatelja i jednostavno nisam mogao shvatiti da većina klubova iz oporbe je protiv ovoga što donose prijedlozi 9 zakona o kojima danas sveobuhvatno raspravljamo. Pa ne mogu razumjeti da je netko protiv toga da se smanji PDV na svježe meso, na pelene, na svježe povrće i voće, na jaja itd. koje ima pozitivan učinak na ukupni dohodak kućanstava od projiciranih neki 870 milijuna kuna. Ja to ne mogu razumjeti. A onda se sjetim nekim vremena kada su mnogi ti klubovi, recimo HSS-a upravo se zalagali da se smanji stopa PDV-a na ove proizvode, potpisivali peticije, nosili potpise Vladi itd., itd.. Danas dođu, ništa, mi smo protiv jer nema ne znam kulena ili nečega, ne znam što sam propustio. Pa onda su protiv toga da se smanji ukupni doprinos poslodavcima na plaću za 1%-tni poen. Oni su protiv toga. I našli su nekoliko razloga zašto treba biti protiv toga a sjetimo se što su radili upravo tim poslodavcima. Protiv su proširenja godišnje porezne osnovice zaprimljene stope od 24% sa 210 tisuća na 300 tisuća kuna. To tumače zašto bi samo nekima povećali plaće kada ne možemo svim zaposlenima povećati plaće. Pa ako ne možemo svima, najbolje nikom. Ne razumijem argumente koji bi trebali ići u tom smjeru. Protiv smo toga da lokalne samouprave određuju visinu paušala po krevetu, ja sam za evo dolazim iz lokalne samouprave i zašto je najbolje da lokalna samouprava određuje, zato što najbolje pozna svoj teren, pozna svoje zone turizma, nekima koji su blizu mora, neki koji su možda malo dalje, možda drugačije cijene, možda ostaviti isto, možda će povećati ako misle da su im potrebi prihodi da bi pokrili određene projekte itd. Zašto bi to ovisilo o Vladi? A stalno svi pričaju o decentralizaciji i novca i ovlasti, evo vam ovlast sad smo protiv toga. Ima tu naravno nekih stvari koje nas muče ali postoji i vrijeme ispred nas kada se i takve nekakve dvojbe mogu riješiti u vremenu koje je ispred nas, još uvijek imamo ja mislim gotovo pune dvije, još nešto malo manje od dvije godine mandata. Pa su onda protiv toga da se poduzetnicima prijevoznicima u komercijalnom prijevozu omogući povrat trošarine ako koriste dizel. Čitam negdje na portalu 300 miliona kuna učinka i oni kažu mi smo protiv toga da onima koji se bave prijevozom, pogotovo javnim prijevozom, pa i u ruralnim prostorima, oni kažu mi smo protiv toga. Pa za što ste vi gospodo? Niste uspjeli odgovorit cijelo, ali nemaš kome se ni obratit, svi su otišli. Pa su protiv tog da se smanji PDV za cijene, sad sam tu nešto, znači protiv toga su da se smanji PDV znači opća stopa od 1.1.2020. s 25 na 24. Sjetimo se njihovog prvog poteza, prvi potez te Vlade je bio odmah s 23 na 25, to je bila učinkovita mjera rješavanja problema javnih financija i zašto bi danas trebao očekivati nešto drugo, pa možda ne bi trebao, ali očekivao sam da razumijemo što ova Vlada radi što ovo ministarstvo nudi. Protiv smo toga da se kažu u oporbi da se snizi stopa poreza na promet nekretnina sa 4 na 3%, najpre sa 5 na 4, sada na 4 na 3. Evo ja bi možda kao lokalni čelnik reko možda ovo nama ne ide baš previše u korist, ali zašto ne ide građanima, ide građanima, pa zašto smo protiv toga, ne znamo mi smo jednostavno protiv toga. Protiv smo toga da se još više unaprijedi sustav fiskalizacije, stalno svi prozivaju nekakve ljude koji nešto rade nije im dozvoljeno itd. ali kad nudimo jeftiniju i učinkovitiju ovaj administraciju, poreznu upravu još bolju fiskalizaciju mi smo protiv toga iz oporbe čujem. Tako da jednostavno kad pogledam sva tri kruga i ono što se obećalo davne još, nije davne prije 2 godine 2016. da će se krenuti sa poreznom reformom koja će u prvom dijelu iznositi rasterećenje od 2,3 milijarde a prošle godine 1,3 milijarde znači za ovu godinu i sada procjena od 2,7 milijardi u slijedećoj godini znači 6, treća godina znači 6,3 sveukupno ne mi kažemo, u oporbi, u oporbi kažu mi smo protiv toga. Pa, što vi želite da građani budu opterećeni s time da gospodarstvenici budu opterećeni, ja ne razumijem tu politiku ali jednostavno evo slušali smo cijeli dan. Koja su bila objašnjenja, zašto 5% ne znam na, zašto sve na 5% ne ili na 0 ne, zašto bi uopće ljudi plaćali nešto, zašto ste dali ovima niste onima, pa kada se na sve ovo doda još i ovih 7.500 neoporezivog dijela čujem neke poduzetnike da ćemo 12 puta uz plaću ne znam 500 kuna i već se razmišlja s druge strane kako je taj poduzetnik taj poduzetnik neodgovoran i kako će on to zloupotrijebiti. To je percepcija ja ću reći one tamo bivše vlade, oni su tako razmišljali, znači svi su spremni nešto loše napraviti, pa zašto da razmišljamo o poslodavcima na tako loš način, pa možda ima među njima neki koji će nešto, ali nije to valjda 100% svih. Hoće li pasti cijene nakon što se padne ovaj PDV sa 25 na 13, što očekuje od Vlade da arbitrira dekretom da mora biti kila mesa ne znam umjesto 40, 36 pa valjda tržište nešto rješava. Mislim da razgovarati na takav način po meni je bilo danas zaista ovaj pomalo i neodgovorno, ali tu smo u saboru odslušali smo, ono što mene veseli je svakako da su ciljevi koje je Vlada postavila u dijelu porezne reforme od početka i prvi i drugi i treći krug jasno je i da se oni vide, znači smanjiti ukupno porezno opterećenje znači rasteretiti što više građane i poslodavce, jedan stabilan održiv i jednostavan porezni sustav koji je socijalno pravedniji, koji daje pravnu sigurnost svim poreznim obveznicima i jednostavno jeftinija porezna administracija. Mislim da upravo ovih 9 zakona kao što su to bili i u prethodnim godinama, jasno nude odgovor da su ti ciljevi ostvarivi, to pokazuje i ostvarenje proračuna u svakoj godini koju smo prošli, vjerojatno će to tako biti i u ovoj i u slijedećoj i jednostavno mogu reći da je zaista evo Ministarstvo financija ponovno pokazalo da može odgovorno, jasno, precizno, argumentirano voditi javne financije, a za sve ove ostale ja ne znam što da kažem osim da vjerojatno ta ambalaža koju oni prodaju sa nekakvim čak i prijezirom prema sadržaju ako smo to danas dobro slušali jednostavno neće doći do ljudi na način na način na koji oni to žele. Da sadržaj nije važan da je važno ako lažemo, izmišljamo, manipulirano i da je to ono što nas treba voditi u donošenju odluka. Hvala lijepo.
Na vaše izlaganje imamo tri replike prvi je kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče, kolega Borić slažem se s vašim izlaganjem, ovo je treća faza reforme gospodine ministre hoćemo i do godine imat četvrtu fazu porezne reforme, ne znam, ali se toplo preporučam, ako budemo u četvrtoj fazi porezne reforme da onda razmislimo i o mogućnosti izmjene poreza na dohodak u dijelu u kojemu se on plaća prema mjestu prebivališta poreznog obveznika kako bismo mogli jedinicama lokalne samouprave kojima smo ovim zakonskim izmjenama omogućili da definiraju osnovicu za obračun poreza na dohodak od iznajmljivanja u turizmu da se onda za iduću fazu porezne izmjene porezne reforme da se promisli, razmisli o mogućnosti da taj prihod od poreza na dohodak bude prihod domicilne općine na čijem se prostotu iznajmljuju ti isti kreveti i pruža usluge smještaja, mislim da bi to bilo dobro, na taj način bismo odgovorili na ove zahtjeve koji smo čuli i u Klubu zastupnika HDZ-a.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Evo ja sam se ponešto o tome i zalagao, da to možda riješimo već sada ali čuo sam objašnjenja zašto ne sada i zašto ne sada i zašto moramo promijeniti neke druge zakone, ne samo porezne da bi došli do toga i kažem, vjerujući u ove ljude koji zaista odgovorno obavljaju svoj posao i pokazali su da znaju projicirati, znači da ne stvorimo nekakvu lošu situaciju u javnim financijama pa nam sve poremeti kao što nam se dešavalo nekada nego jednostavno projicirano, jasno, da možemo govoriti i na svaka iznenađenja koja nam se pojave u proračunu, mislim da je i to moguće što ste rekli znači u ovom četvrtom krugu vjerojatno slijedeće godine, prije 2020., tako da evo, nadam se da ćemo ne samo ovaj resor nego i mnogi drugi uključit se za ta nekakva ajmo nazovimo ih tako nepravdom, bude manje nepravde.
Replika broj dva, kolega Branimir Bunjac.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče Borić, znači vi kažete da je netko protiv uvođenja među stopa PDV-a, nitko nije protiv toga nego mi jednostavno tvrdimo da ne postoji kontrola mehanizma da će te međustope PDV-a doista doći do onih do kojih je najpotrebnije a to su hrvatske obitelji. Ukoliko Vlada ima viška novca, predložili smo ono što predlaže ustvari cjelokupna hrvatska javnost, svejedno da li poslodavci, da li sindikati, mediji ili stručnjaci a to je da se povise najniže i ispodprosječne plaće. Nažalost mi vidimo da se baš te plaće koje sam sada spomenuo neće povećavati nego da će se povećavati najviše plaće i to je ono što prosječnoga građanina ne samo zbunjuje u ovoj tzv. poreznoj reformi nego ga i boli. To je ono što građanu ne ulijeva povjerenje u bolje sutra i posljedično tome, tjera ga na razmišljanje o odlasku u inozemstvo. Hvala.
Hvala. Izvolite, kolega.
Kolega Bunjac, ne zbunjuju građane zakoni nego takvi zastupnici koji manipuliraju, znači koji prodaju ono što sam rekao, ambalažu sa prijezirom prema sadržaju. Znači vi iščitavate to na svoj način i tražite da onaj koji ne plaća ništa poreza, da mu plaća poraste izmjenom Poreznog zakona. To su vaše priče i to među vašim biračima vjerovatno prilazi i vi vjerojatno to spretno radite kao što ste spretno odradili nedavno i vlastitu ostavku koliko sam dobro vidio. Ako ste u stanju nešto otuđiti, valjda ste vratili, evo nadam se da ste vratili. Znači to isto prodajete. Ali nemojte na taj način govoriti prema ljudima jer sigurno da svaki građanin nije pročitao zakon i ne zna točno što se na njega odnosi ali slušajući takve zastupnike koji manipuliraju istinom ili činjenicom i argumentom, svodeći ga na vlastiti nekakav doživljaj, može se desiti da mnogi budu u zabludi.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Slijedeći je kolega Željko Jovanović, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući, kolegice i kolege. A svega nekoliko napomena na kraju ove cjelodnevne rasprave. Želim skrenuti pažnju na ono što ministar nije tu ali tu je koliko smo pratili, imao je i on jedan sukob sa ministrom zdravstva i mislim da treba ustrajati u tome i inzistirati na tome da sustav zdravstva postane fiskalno održiv i da ovdj2e 2 milijarde kuna koje će zdravstvo imati više iduće godine, ne budu potrošene uzaludno u još jednoj od brojnih sanacija koje se događaju proteklih godina, upravo iz razloga što je naš zdravstveni sustav fiskalno neodrživ i što ministar zdravstva sa svojim suradnicima ništa ne čini da troškove u sustavu zdravstva dovede pod kontrolu. Ne kažem da se racionalizira na štetu zdravstvenih radnika i pacijenata ali da se treba uvesti reda i u način plaćanja u sustavu zdravstva, mislim da se s tim slaže i ministar financija. Ja mogu ponoviti da ovog trenutka ukupni dug u zdravstvu je 8,3 milijarde kuna, dospjeli je 3,4 milijarde kuna, do kraj godine će biti sigurno još milijardu i 100 milijuna kuna a sjetimo se, lani je uz sanaciju potrošeno milijardu i 300 milijuna a vidimo da je i u rebalansu pripremljena još jedna sanacija. Prema tome, naš zdravstveni sustav prilično je bolestan i nije dobro trošiti novce na način pri tome on ne postaje ništa zdraviji pa molimo ministra financija da bude uporan i da inzistira da ministar zdravstva radi svoj posao kvalitetnije nego što je to činio do sada. U skladu s time ide i drugi dio moje rasprave, dakle nedavno je Svjetska zdravstvena organizacija objavila jedan podatak koji je katastrofalan, dakle naši petnaestogodišnjaci piju najviše tjedno od svih 35 zemalja EU-a koji su bili u tom istraživanju. Ponovit ću, dakle petnaestogodišnjaci u Hrvatskoj piju najviše alkohola tjedno, među 35 zemalja EU-a. Kako to spriječiti? Naravno, zdravstvenim odgojem, prevencijom ali prije svega smatram da ogromnu ulogu može igrati sport i naš ministar financija je sportaš pa stoga i u ovom djelu rasprave izražavam još jedanput apel da zajedno sa Središnjim državnim uredom za sport se vidi da li se može nešto učiniti da ipak stvorimo pretpostavke da veći broj mladih se može baviti sportom jer u ovom trenutku zbog teške situacije, mnogi mladi, mnoga djeca se ne bave sportom, jednostavno nemaju novaca roditelji za članarinu, nemaju novaca za opremu pa bi stoga bilo dobro vidjeti na koji način omogućiti i poticati ulaganje u sport, kako povećati iznos porezno priznatog troška za tvrtke koje žele ulagati u sport, kako povećati porezne olakšice vezane uz sport i na taj način rasteretiti klubova djela troška koji se tile sudaca, delegata na utakmicama, trenera, što sve plaćaju klubovi iz svojih skromnih sredstava gdje na kraju vrlo malo ostaje za rad sa mladima. Naravno, to bi moglo pomoći, već su i stručnost svih onih koji rade sa mladima, uglednim sportskim djelatnicima koji imaju svoj posao ali honorarno rade u klubovima, znači kroz različiti odnos, kroz Zakon o porezu na doprinose, moglo bi se omogućiti klubovima da da ipak taj trošak bude manji i da u konačnosti djeca budu u sportskim klubovima bez članarine kako bi im živeći zdravo, živjeli duže i kvalitetnije i na taj osigurali da u Hrvatskoj imamo zdravije društvo nego što ga imamo danas. Evo dugo traje rasprava, mislim da je ovo dovoljno poruka koje sam htio poslati ministru povezujući zdravstvo zajedno sa sportom i naravno proračunom i svim porezima koji pune proračun RH.
Hvala, na vaše izlaganje imamo jednu repliku, to je kolega Šuker, izvolite.
Hvala lijepo, ovo zadnju repliku kolega Jovanović sam ostavio za vas jer sam znao da ćete govorit o ovome, a niste bili kad sam ja govorio u svojoj pojedinačnoj raspravi jer mislim da sam kolegu Žagaru tu replicirao žao mi je što mnogi u ovoj dvorani koji ne razumiju sport ne shvaćaju bit i probleme sporta i da sport nisu ovo što je na vrhu, nego sport je dole u bazi i da upravo taj problem trebamo riješit, što se tiče i plaćanja službenih osoba, što se tiče i financiranja i svega mi smo 2005. počeli s jednim projektom, međutim na žalost to je netko prekinuo, iskreno govoreći mene danas srce boli kad vidim da jedan košarkaš recimo Cedevite ili bilo koga ko došao negdje iz Amerike mora dobiti boravišnu dozvolu pa se mora dobit obrt da bi se mogao bavit sa sportom u Hrvatskoj, da nešto naprosto što je smiješno i ako ćemo dovest reda u sport onda moramo krenuti od onoga nukleusa od baze, a red ćemo zavest isključivo ako riješimo problem financiranja, jer ako tu usmjerimo stvari u pravom smjeru onda će sve ostalo ići.
Zahvaljujem kolega Šuker, odgovor kolega Jovanović, izvolite.
Evo kolega Šuker, sve se slažem što ste rekli i postoje područja gdje zaista možemo nešto odradit zajednički bez ikakve veze tko dolazi iz koje stranke a mislim da je sport to sigurno.
Zahvaljujem na odgovoru, poštovanom kolegi Jovanoviću. Slijedeća rasprava poštovana kolegica Ivana Ninčević-Lesandrić, izvolite.
Zahvaljujem podpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre sa suradnikom, u svom prošlom izlaganju u prvom čitanju sam se fokusirala na Zakon o doprinosima, a to ću upravo i u ovom izlaganju, u ovom izlaganju se najviše fokusirati baš na taj zakon iz razloga što smatram da je zapravo Zakon o doprinosima rekla bi najštetniji zakon ovog paketa poreznih zakona. Ministar jako dobro zna da sam u izlaganju na prvom čitanju se fokusirana na iskustvo poduzetnika početnika i mikropoduzetnika zato sam odlučila u drugom čitanju zapravo u ovom izlaganju se fokusirat na ono što nisam tada rekla, a to su žene poduzetnice i početnice. Ponovit ću jer vidila sam da ste bili u priči pa niste čuli, smatram da je Zakon o doprinosima najštetniji zakon cijelog ovog paketa poreznih zakona, al da smo odmah na čisto u ovim prijedlozima zakona ima jako stvari za poduzetnike i ja sam svjesna da ste i vi a i svi poduzetnici i te kako znaju sve zakone koji su dobri i njih jednostavno nemamo što raspravljati, oni su dobri i bogu hvala da ovdje trebali su biti davno prije, dakle postoje jako dobre stvari za poduzetnike ovdje. Međutim mi danas trebamo raspravit o onome što nije dobro, a to je Zakon o doprinosima već sam pričala kažem u prvom čitanju upravo o početnicima koji u prvoj fazi poslovanja na prvoj godini, dakle najranjivijoj fazi poslovanja nisu u stanju osigurat sebi doprinose da se prijave na puno radno vrijeme, dakle, pričala sam o poduzetnicima, mikropoduzetnicima i poduzetnicima početnicima. Ovaj put se želim fokusirat na žene poduzetnice. Znam da je kasno, da smo već tu cijeli dan, da vi tu sjedite cijeli dan, al vas molim da se skoncentrirate jer bi vam pročitala, mislim zato što znam da ste tu cijeli dan kao i ja, želim vam pročitat sve ove poruke i mailove žena poduzetnica koje su i javno objavljene zato što su bile zakinute da vam to napišu u komentarima, jer ste vi ovu izmjenu napravili nakon e-savjetovanja, pa ste samim time zakinuli i sebe da pročitate sve te njihove komentare i zato vas molim za koncentraciju da vam pročitam sve njihove poruke i mailove kojih ima poprilično. Poduzetnice često rade od kuće kako bi mogle balansirati posao i obitelj, što zapravo samo od sebe dovodi do našeg bourn-out mi nemamo 8 sati efektivnog rada dnevno, jer moramo dočekati iz škole, dati im ručak, pomoći oko zadaće, obavljati kućanske poslove i zbog toga tvrtke u ženskom vlasništvu ostaju mikrotvrtke i jako sporo rastu. Pišem vam kao majka poduzetnica s 3 djevojčice sad upravo s kuhinjskog stola jer im moram skuhati ručak. Mnoge žene koje pokrenu posao prijave se na pola radnog vremena, jer zapravo toliko efektivno i rade i ni nemaju vremena da bi se bavile, nemaju slobodnog vremena da bi se bavile razvojem poslovanja, pokušavaju zaraditi dovoljno da poplaćaju sve obaveze državi što je zapravo samo samoodržavanje na površini iz mjeseca u mjesec. Žene poduzetnice koje su jedine zaposlenice u svojoj tvrtci ili obrtu ili imaju do 2 ili 3 zaposlena 70% ženskih tvrtki je do 4 zaposlena, nisu dakle nikakve velike direktorice koje sjede u uredima dok radnici rade pa ih treba kazniti, to što smo mi zaposlene na pola radnog vremena se jako dobro vidi i na našim prihodima. Onaj tko zarađuje milione a prijavljen je na pola radnog vremena to je druga priča. Pričam o ženama koje su mogle sjediti na burzi ili su mogle u Zagrebu se prijaviti da budu samo majke i da su za to plaćene, umjesto toga odlučile su nešto stvoriti, rađati i odgajati djecu i kreirati radna mjesta. Znate li da poduzetnice imaju po 2,3,4 djece? Prošli tjedan smo održali Konferenciju mama poduzetnica gdje smo prezentirali, gdje smo se prezentirale mi mame poduzetnice koje imamo 2,3 ili 5 djece. Na konferenciji su došle i žene koje su na porodiljnom i htjele bi pokrenuti vlastiti biznis, sigurnog će se prijaviti na pola radnog vremena, jer nemaju ni financija ni vremena da budu prijavljene na puno radno vrijeme. Znate li kako poduzetnice idu na porodiljni dopust, nikako. Poduzetnice skrivaju trudnoću do zadnjeg dana idu zamaskirane na sastanke da ne bi izgubile poslove jer njihovi korporativni klijenti misle da njih sada neće biti godinu dana, što naravno nije istina. Ako poduzetnica i ode na porodiljni tvrtka od 2 il 3 zaposlenih više ne postoji, isto se događa nažalost i poduzetnicama koje imaju razvijene biznise i puno zaposlenih, njihove bebe imaju svoje sobe u njihovim uredima. Mi odemo u rodilište i izlazimo čim prije da nastavimo radit, jer nas porezna ne pita kako ste, kako je dijete, nego šalje opomenu pred ovrhe za plaće, PDV itd. i sad smo mi zlorabiteljice koje će još na osobno ime dobiti obračun doprinosa na kraju godine, od kuda da mi to platimo, gdje da zaradimo za to. Nitko ne živi kao žene poduzetnice, naš apel prema Vladi je da se ovaj zakon ne primjenjuje na poduzetnike početnike prve tri godine, a za žene poduzetnice i 5 godina. Poduzetnice rade do zadnjeg dana trudnoće i nastavljaju s poslom doslovno iz rodilišta, iz rodilišta se i bježi da se izdaju fakture, kako bi nam se platilo, da bi mi platili državu kojoj to treba. Jer ako ste jedina zaposlena ili ako vas je dvije ili tri, vi ste glavni radnik, a ne velika direktorica i ako vas nema, nema ni tvrtke. Nakon što izađemo iz rodilišta ugl. radimo od kuće. Moj prvi ured bio je na stolu u dnevnom boravku, potom u kutu spavaće sobe u nadi da ću konačno imati mir, preselila sam se u zasebnu sobu, ali sve su došle za mnom. Dakle, opet ne pričamo o nikakvih 8 sati efektivnog rada. Trebalo mi je 6 g. da izađem iz kućnog ureda u pravi ured, jer konačno mogu biti same kod kuće kada dođu iz škole. To cijelo vrijeme sam bila zaposlena na pola radnog vremena i ne sjećam se ni jednog dana da sam imala 8 sati efektivnog rada. Ministarstvo financija da su poduzetnici, koji su zaposleni na manje od puno radnog vremena zlorabite i od 1.1. će morati platiti razliku doprinosa, do punog radnog vremena osobno. Od 1.1.2019. gotovo je sa ženskim poduzetništvom. Pogledajte kako žive i druge poduzetnice koje u ovoj državi žele nešto stvoriti i imati djecu istovremeno. Ukoliko se izglasa ovaj Zakon o doprinosima, poduzetnice definitivno neće moći podnijeti taj teret. Dan nam najčešće izgleda tako da ustanemo oko 8 presvlačenje doručak, ona nakon toga ide u krevet i najčešće izdrži nekih 2 sata, za to vrijeme ja uspijem raditi. Nakon toga odemo u šetnju, i onda ju uspavam, a za to vrijeme ja opet radim plus kuham ručak. Nakon ustajanja ide ručak i onda najčešće … [[Govornik se ne razumije.]] kako bi ja odradila neke osjetljivije poslove, koje nisam uspjela s njom. Ostatak popodneva sam većinom posvećena njoj i sa radom započnem opet navečer, nakon što ona ide spavat. Napominjem kako telefonske razgovore obavljam sama dok dijete spava, jer se bojim, da će ako osoba s druge strane čuje dječju vrisku i beybi TV ja zvučati neozbiljno. Prijavljena sam na puno radno vrijeme u svom obrtu, ali moram naglasiti kako vrlo rijetko uspijevam biti produktivna i uopće izdvojiti punih 8 sati za rad. Balans biznis-dijete, ne znam što reći. Krenulo u jaslice sa 2,5 g. do tada sam radila dok ej ona spava, otprilike 2 puta do pola sat, do sat vremena na dan. Ne pitajte me što sam stigla za to vrijeme napraviti, jer ne znam ni sama, ali tvrtka je morala ići dalje, poslovanje nije moglo stati i plaća se odnekud morala pojaviti i računi su se morali platiti. Suprug je tada radio kao snimatelj od 9 pa do navečer je bio na terenu, mi smo ugl. bili same jer baka servis nemam pri ruci. Kada je krenula u jaslice, krenuli su svima poznati zdravstveni problemi, pa je nerijetko bila doma po 10-15 dana svaki drugi mjesec. Tada je zapravo najteže bilo uskladiti posao i majčinske obaveze, jer sam ponovno ja bila s djetetom cijelo vrijeme. Prilagodba nam je jako teško išla, pa u jaslicama ostajala svega 3 sata, a kada sam ju ostavila, žurila sam doma za laptop, koji sam si prethodno namjestila za blagdanski stol, da ne gubim vrijeme kasnije. Nije bilo marende ni kave, nego da što više stignem u ta 3 sata, jer to je svo radno vrijeme koje imam na raspolaganju. Dakle opet ne pričam o punom radnom vremenu nego o 3 sata. Na jesen ove g. krenula je u vrtić. Nova prilagodba na novu okolinu i već smo 20 dana odradili na bolovanju. Kada radim? Ustanem se na prstima u 6,30 jedva gledajući, jer smo ugl. tijekom noći mjesečarili i molim Boga da se nitko ne probudi da odradim što stignem. Međutim, klijente ne mogu zvati prije 9, poslati će me u onu stvar ako mi se uopće jave, a u 9 se diže moja ljepotica, ako ne i ranije. Što mogu odradim preko emaila, što ne mogu ukradem minutu, tkao da nestanem iz njezinog vidokruga, a poziv ne smije potrajati dulje od 5 min, jer ona postane mješavina poslovnog razgovora i mama dijelove. Srećom imam klijente pune razumijevanje, nisu organizacija i balans problem žena, žene su čarobnice što se toga tiče, ali još uvijek ne možemo isčarobirati toliko novca, koliko državi neprestano treba. Tena puza, krenula se dizati na nogice, pa trčim za njom da ne padne, usput zovem kupce dobavljače. Nakon konferencije mama poduzetnica riješila sam se sram da zovem ljude, pa makar mi se dijete i pored i čuje. Šaljem mailove, koliko stignem, u uredu sam do navečer, a da ne pričam, jedva imam kamo staviti noge pod radni stol od igračaka. Dizanje u 5, kava i razrada plana za taj dan. Od 7 razvažanje starije djece u školu, vraćanje kući, dok maleni spava, obavljam telefonski razgovore, kako se ne bi čulo vrištanje najmlađe bebe u pozadini i … [[Govornik se ne razumije.]] skupljam djecu, kuhanje ručka, pisanje zadaće i kontrole i još puno toga ovdje ima, da sada ne čitam vam sve, jer nećemo ni stići. Mene zanima vaš komentar na ovo gdje su vam zapravo sve žene dokazalo svojim iskustvima i svojom svakodnevnom pričom i obavezama da oni jednostavno nisu u stanju se prijaviti na puno radno vrijeme, a samim time, dakle, shodno prijavi na pola radnog vremena, toliko i prihoda imaju i samim time toliko novaca i za svoje doprinose. Zanima me vaš komentar upravo na to da li ćete naći neki način da se njima izađe u susret i njima i početnicima i svima onima koji u svojoj prvoj godini poslovanja jednostavno ne mogu prihoditi toliko novca za plaćati sve namete i doprinose i prijaviti se na puno radno vrijeme. I prije nego što istaknem vrijeme imam još jedno pitanje, oko kojih se ovih dana struka rekla bih lomi, a to je mislim 187 F članak zakona, a to je likvidacija, odnosno, da poduzetnik, recimo početnik, koji je u godinu dana svog poslovanja shvatio da ipak ne može imati dovoljno prihoda da poplaće sve ovo što mu se traži ovim zakonom. I on odluci krenuti u proces likvidacije [[Upadica: Zahvaljujem.]] svoju tvrtku da li je istina da će on u tom procesu likvidacije i dalje morati plaćati 1900 kn doprinosa na puno radno vrijeme upravo onaj iznos zbog kojeg je zapravo odluči ići u likvidaciju. Hvala.
Zahvaljujem kolegice Ninčević. Nastavljamo sa raspravom, poštovani kolega Ante Pranić, izvolite.
Hvala uvaženi potpredsjedniče. Kolegice i kolege poštovani ministre. Koliko para toliko muzike, koliko možemo obuzdat rasterećenje, odnosno, rashodovnu stranu državnog proračuna, toliko i vi imate manevra da napravimo poreznu reformu. Što se tiče rashodovne strane državnog proračuna, imali smo jednu jučer raspravu u zakonu o stambenom zbrinjavanje u potpomognutom području, gdje je rečeno da nam se daje 100 milijuna kn za stambeno zbrinjavanje na potpomognutom području, da nema više novaca. A kada gledamo danas, kupuje se ponovno automobili za 37 milijuna kn, a da ne govorimo o onoj ljetnoj avanturi, gdje se je isto tako predviđalo 220 milijuna kn. Znači trenutno, rashodi se ne obuzdaju, pa s time ne možemo ni ovu reformu smatrati zaista pravom reformom, a rashodi da ne govorimo o javnoj upravi, gdje imamo nagomilavanje kadra, povećanje zaposlenih, imamo preko 2000 novih zaposlenih, znači u javnom sektoru u zadnje 2 g. a imamo paradoks da se broj ljudi u državi smanjuje. I sada ako bi javni sektor trebao služiti svim građanima Hrvatske, ako se broj građane smanjuje u procesu iseljavanja, to nikako ne može biti opravdano. Bez obzira podržavam svako porezno rasterećenje, konkretno dao sam 2 amandmana vezano uz Zakon o PDV-u Znači, podržavam stavke što se smanjuju na 13% vašim prijedlogu. Osobno ne znam zašto nije ubačena i stavka suhomesnatih proizvoda ako imamo svježe meso, ribu, jaja, mekušce, rakove, školjke. Suhomesnatih proizvoda čisto iz jednog drugog razloga, kada znamo da oznaku izvornosti zemljopisnog podrijetla ima i baranjski slavonski kulen, dalmatinski drniški, istarski i krški pršut. Ako bi išli na suhomesnate proizvode, a ovi nabrojeni proizvodi su malte ne polovica onoga što RH ima s oznakom zemljopisnoga podrijetla izvornosti, potakle bi našu domaću proizvodnju, a samim time i ti proizvodi bi lakše odnosno puno konkurentnije dolazili na stolove svih naših građana. Drugi prijedlog je vezano za isporuku vode koja je trenutno ima stopu 13% PDV-a da ide na 5%, čisto zbog jednog opravdanog razloga, ako vidimo cijene vode na demografski najopustošenijem području RH, one su najveće, isključivo zbog toga jer javni isporučitelji jednostavno više ne mogu imati likvidnost svoje firme zbog toga jer broj ljudi se smanjuje, broj korisnika se smanjuje. Iako imamo, znači, i mlijeko, i kruh na 5%, zašto ne možemo imati i vodu na 5%, a to bi zapravo uzrokovalo smanjenje, kumulativno smanjenje cijena vode. Što se tiče Zakona o porezu na dobit, iskoristiti ću ovu prigodu samo da kažem, da on može biti itekako u službi gospodarskog razvoja odnosno pokretanja gospodarskog razvoja i potpomognutog i brdsko planinskog područja. Takve mjere smo imali i prije, prije u ovim zadnjim izmjenama odnosno nacrtima Zakona o potpomognutom i brdsko planinskom području, predviđene su neke simbolične mjere od 100 milijuna kuna za potpomognute, 85 milijuna kuna za potpomognuta područja, 35 milijuna kuna za brdsko planinska područja, to je neznatno da bi razvijali gospodarstvo, upravo smatram da bi tek ovog Zakona o porezu na dobit gdje bi se on prepuštao jedinicama lokalne samouprave baš u potpomognutom i brdsko planinskom području, ali ne treba ih prepuštati za, ne znam, birokraciju, gomilanje aparata, nego može biti namjenski definiran svojevrsno za programe građenja na takav način da jedinice lokalne samouprave tada iz dobivenih sredstava iz fiskalnog izravnavanja ili iz vlastitih prihoda na porezu na dohodak, mogu razviti gospodarske programe i privući na takav način poduzetnike. Znači, moglo bi se zaklopiti jedna mogućnost ako bi se on kao takav dao u određenom dijelu jedinicama lokalne samouprave i potpomognutog i brdsko planinskog područja. Što se tiče poreza na nekretnine, nije mi jasno ako smo imali porezne iznajmljivače gdje ste dali mogućnost jedinicama lokalne samouprave da definiraju te cenzuse, daju porez na nekretnine jednostavno, predstavnička tijela ne donesu u nekom okviru određene cenzuse. Nije mi isto tako jasno da porez na nekretnine ima jedinstvenu stopu. Znači, ok, podržavam smanjenje s 4 na 3%, ali tih 3% plaća investitor koji kupuje, ne znam, 10 milijuna kuna nekretninu, plaća onaj tko ima 100, istu znači stopu. Jednostavno to bi trebalo preko određenih razloga, određenih cenzusa znatno drugačije iz definirati odnosno prepustiti jedinicama lokalne samouprave preko predstavničkih tijela da oni reguliraju koliki će porez imati na svom području sukladno svojim strategijama razvoja. Jel kad gledamo, ovaj, tko razvija infrastrukturu do svih tih nekretnina, razvija jedinica lokalne samouprave. Neću duljiti previše, iskreno, kako sam na početku rekao, koliko para, toliko muzike, koliko su državni rashodi obuzdani, a vidimo da nisu, toliko su vama omogućene određene, ovaj, regulacije u poreznom rasterećenju. Smatram osobno da bi trebao doći do apsolutnog zaokreta, poglavito i prije svega u rashodovnoj strani, od reforme javne uprave i svih drugih reformi, ali i rashoda koji trenutno jednostavno bujaju neopravdano, vidimo i prijedlog u proračunu za 2019.-tu godinu da bi mi mogli konkretnije govoriti o poreznom rasterećenju svih građana. Hvala.
Hvala kolegi Praniću. Imamo repliku. Poštovana kolegica Dragica Roščić, izvolite.
Poštovani kolega, moram vas ispraviti jel ne možemo govoriti da nisu državni rashodi obuzdani kada upravo u ovoj godini izlazimo iz sustava prekomjernog deficita kada imamo suficit u prvoj polovici godine za 1,6 milijardi kuna i u prošloj godini 3 milijarde kuna.
Zahvaljujem, odgovor kolega Pranić, izvolite.
Ma što se tiče rashoda možemo govoriti o obuzdavanju, neobuzdavanju, znači, nije to smjer jedne godine politike, znači, to je smjer jednih dugogodišnjih politika. Ali kada malo sagledamo što nas čeka u budućnosti, pa kada pogledate gospodarstvo Njemačke, pa kada pogledate gospodarstva zapadnih zemalja, kada vidimo da stagnira, vidimo da za slijedećih pet, šest godina može doći do određene krize, mi bi sada trebali već govoriti o znatno našem većem obuzdavanju rashodovne strane, poglavito u prijedlogu proračuna za 2019. godinu, a vidimo da do toga ne dolazi. Što se rashoda za zaposlene, to nitko ne može ovdje opravdati da se broj građana RH smanjuje, a javna uprava i cijeli javni aparat bi trebao biti na usluzi svih tih građana. Ako se građani smanjuju, i on bi se trebao smanjivati, a ne akumulativno povećavati. Hvala.
Zahvaljujem kolega Pranić. Završna riječ u ime Mosta nezavisnih lista, poštovana kolegica Ivana Ninčević Lesandrić, izvolite.
Hvala vam predsjedniče Sabora. Ma zapravo uzela sam završnu zato što mi je pojedinačna jako malo vremena ostalo za ostatak rasprave jer je previše ovih mailova i poruka žena poduzetnica, pa zapravo nisam stigla reći da imamo i mišljenje pravobraniteljice jer su se sve žene udružene u mrežu žena Women in Adria, zapravo su tražile mišljenje pravobraniteljice na temu upravo ovog Zakona o doprinosima, pa ću samo kratko da ne čitam cijelo mišljenje reći da iako pravobraniteljica ne raspolaže točnim statističkim podacima o udjelu poduzetnica u ukupnom broju prijavljenih na pola radnog vremena, što ne raspolažemo ni dalje ni mi, a ja sam vam postavila zastupničko pitanje, još čekam odgovor za broj, dakle, samozaposlenih direktora koji su se prijavili na pola radnog vremena. Za pretpostaviti je da je značajan broj, da značajan broj radi na taj način upravo kako bi uskladio svoje privatne i profesionalne obveze. Upravo stoga zakonske mjere usmjerene na onemogućavanje zloupotrebe rada u nepunom radnom vremenu, ne smiju se prelamati na poduzetnicima, ali niti na poduzetnicima koji rade pola radnog vremena radi brige o djeci. Obvezivanje na plaćanje punih doprinosa za pola radnog vremena zasigurno ne doprinosi stvaranju takvog potencijalnog okruženja za poduzetnice koje pola radnog vremena vide kao jedini način da u određenom vremenskom razdoblju ostanu na tržištu rada ali da realiziraju planove o proširivanju svoje obitelji. Kao prioritet populacijske politike kontinuirano se naglašava ostanak građana u RH te zaustavljanje negativnih demografskih kretanja a navedeni je cilj moguće ostvariti demografskom politikom utemeljenoj na većem zapošljavanju žena, širenju usluga i podrške obitelji te stvaranju okružja naklonjenog obitelj i djeci. S tim je ciljem pravobraniteljica uputila Hrvatskom saboru u svojem izvješću o radu za 2017. i preporuku da je potrebno ekonomski osnaživati žene uz provođenje mjera za usklađivanje poslovnih i obiteljskih obveza. Slijedom svega navedenoga pravobraniteljica daje preporuku da se za člana uprave ili izvršnog direktora ili upravitelja zadruge prijavljeno na pola radnog vremena, odnosno na nepuno radno vrijeme, plaćaju umanjeni doprinosi a koji mogu biti definirani u skladu sa visinom prihoda od poduzeća. Ministre očekujem od vas da komentirate, dakle sve ove komentare i mailove žena poduzetnica. I ja vas molim pošto ja više nema načina, argumenti ne idu, čitanje poruka i mailova ne idu, ja vas jedino još mogu moliti, zato vas molim u ime svih početnika da ih uzmete u obzir, da razmislite što napraviti s njima. Ako već nećete to u ovom zakonu, ako nećete prihvatiti amandmane koji idu u korist početnika da onda to napravite pravilnikom. Ako je i to problem mogu vam dati brojne analize koje imam svih zakona od irskog Start up Reliefdo estonskog, Litva, Austrija, Francuska, Novi Zeland, pa čak i Makedonija i Albanija uvode zakon za privlačenje poduzetnika početnika i Start up scene a mi zapravo ovim zakonom doprinosima ih guramo da idu vani. Dakle, ja znam kroz ovu godinu a baš u ovom međuvremenu da je dosta mladih IT-evaca upravo otvorilo tvrtku vani. Dakle oni su fizički ovdje ali su otvorili tvrtku u Estoniji posebno otkad imamo i ovaj, čuli ste vjerojatno za ... [[Govornik se ne razumije.]] Tako da molim vas da u zakonu ako ne već kroz amandmane ili kroz neku svoju izmjenu da onda pravilnikom uredite poslovanje početnika koji jednostavno ne mogu se prijaviti na puno radno vrijeme. Evo, hvala.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Ninčević Lesandrić. Završna riječ u ime predlagatelja poštovani ministar financija gospodin Zdravko Marić.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane dame i gospodo zastupnici. Evo, na kraju rasprave, moja nekakva neću reći vrsta impresije ali stvarno zaista kada isključim onaj dio rasprave koji je bio isključivo vođen, ja bih rekao prije svega političkim motivima pa dobrim dijelom i ad hominem raspravom onda kada uzmemo ovaj ostali dio a njega je ipak bilo predominantno, mislim da smo imali jednu kvalitetnu raspravu sa svih strana sabornice i od brojnih klubova i od pojedinačnih zastupnika, mislim da smo čuli dobre komentare ali ne mogu se na neki način ni oteti dojmu zapravo da dobar dio ovoga svega o čemu smo govorili najvećim dijelom je upravo i prepoznat u svim ovim izmjenama poreznih zakona, najavljenim izmjenama podzakonskih akata, samo naravno svi još bi htjeli malo više. I to i je ono što je, uvijek izazov naravno u cijelom tom poslu i vođenju javnih financija i odgovornom ponašanju prema državnim financijama da se u skladu sa mogućnostima traži uvijek onaj maksimum ili ako netko hoće reći čak i optimum iako naravno to je teško i definirati i postići. Ali mislim da i kroz samu raspravu prepoznate su sve te namjere i mjere i mislim da i međusobno replicirajući jedni drugima ste zapravo potvrdili i na neki način pojasnili i građanima i svima nama skupa da nije baš uvijek tako sve skupa niti jednostavno i porezni sustav, ono što ja volim istaći i kada smo i za vrijeme javnog savjetovanja obilazili i Hrvatsku i Zagreb i tumačili različitim, ja bih nazvao u pozitivnom smislu interesnim skupinama bilo da govorimo o socijalnim partnerima, sindikatima, udruzi poslodavaca, gospodarskoj komori ili bilo kome trećem, uvijek isticali jedno te istu stvar. A to je, kamo sreće, kamo sreće da smo u krivu kada konstatiramo da ne možemo sve naše probleme, bilo gospodarske, bilo društvene riješiti poreznim sustavom. Ponavljam još jedanput, kamo sreće da ova konstatacija nije točna onda bi ipak za sve nas skupa bilo jednostavnije jer onda bi u poreznom sustavu morali i samo isključivo tamo tražiti rješenja i onda sve ostalo možemo zanemariti. Ali mislim da kroz različite segmente koje smo doticali bilo da govorimo o zdravstvu, o sportu, bilo da govorimo o demografiji, bilo da govorimo o poduzetništvu, malom, srednjem, velikom, bilo da o kojem god segmentu govorimo, lokalnoj samoupravi navodimo i na neki način dolazimo uvijek do sličnih zaključaka. Nemam sad namjeru je li kako ste i sami rekli već je dugo trajala ta rasprava ali dobro je, vi koji ste ovdje i još uvijek i svi oni koji slušaju mislim da mogu izvući nekakve dobre zaključke iz današnje rasprave, ima dosta amandmana. Koliko smo vidjeli ovako ukratko u klupama ima nešto nomotehničkih, ima nešto naravno i suštinskih. Ja opet ponavljam još jedanput kao i na svakom skupu na kojem smo bili i na kojem smo prezentirali nešto, uvijek je naravno možemo li još negdje više. I danas evo od lokalnih čelnika i neki od vas su također još dan danas lokalni čelnici ili su to bili u svojoj profesionalnoj karijeri i sami dobro znate da izmjene zakona o financiranju jedinica lokalne i područne, odnosno regionalne samouprave zapravo je bilo jedno zaista pozitivno iznenađenje i na neki način vrlo jasan signal Vlade kako i na koji način se određuje i odnosi prema lokalnoj samoupravi prepušteni u potpunosti prihod od poreza na dohodak. Malo prije je bila jedna tehnikalija pa kaže nije to točno. Je, to je točno, jer naravno da fond izravnanja opet završava na jedinicama lokalne i područne odnosno regionalne samouprave ali unosi taj element pravednosti da jednako, odnosno koliko je moguće te fiskalne kapacitete na neki način izravnavamo od gradova, općina županija, odnosno među njima ovisno o gospodarskoj razvijenosti. Slično je pitanje i nekih drugih segmenata, vidite i sami, da nas u porezu na dohodak ja mislim da su mnogi itekako svjesni toga da i jako puno mjera koje su se čule i raspravama i u javnom savjetovanju ne bi mogle targirati i tangirati brojne naše građane obzirom na visinu njihovih dohodaka. Mislim da se i danas dobrim dijelom rasprava usmjerila i na ovaj dio koji smo predložili da se u podzakonskom aktu digne taj neoporezivi dio. Ja sam i u uvodnom dijelu a i neki od vas i u raspravama, pa ja mogu i u ovom završnom dijelu reći naravno da smo svjesni određenih mogućnosti izigravanja, a to je dobro, ja bih rekao dobre namjere i dobre mjere, ali mi ćemo u pravilniku, već smo sada primili nekoliko dobrih, suvislih komentara u javnom savjetovanju, nastojati sve to skupa svesti na minimalnu moguću mjeru, odnosno, zaista omogućiti ono što je bila zapravo prava intencija, a to je da poduzetnici, jer su toliko između ostaloga i vapili za nekakvim sličnim mjerama, mogu onda, naravno nagraditi svoje zaposlenike i već do kraja ove g. a poglavito računati sa tim za iduću g. Što se tiče doprinosa, mislim da danas u ne malom broju rasprava je bilo, naravno, dotaknuta pitanje ne samo prihodne strane, nego i ono na što se ti doprinosi troše, pa tako i ovaj zdravstveni sustav. Naravno da bismo mi voljeli, da možemo se zadržati samo na onoj mjeri na koju smo rekli, ukidanje dvaju doprinosa za ozlijede na radu i na zaposlene, odnosno nezaposlene. Naknadu za nezaposlene, ali ne možemo u svakom slučaju u ovom trenutku okretati leđa zdravstvenom sektoru i sustavu i sigurno učiniti sve što je u našoj mogućnosti da se sa prihodne strane daje jedan doprinos ali naravno, potrebno je napraviti i određene dodatne mjere i sa rashodne strane. Što se tiče PDV-a naravno, to vam je uvijek isto, kada god krenemo u smjeru snižavanja, onda uvijek postavlja se pitanje, zašto taj krug ne proširimo, ja moram priznati, da ovako gledano iz početka, kada smo krenuli u tu samu mjeru i razmišljati o njoj, moram priznati, da sam osobno dosta zadovoljan, da smo došli upravo ovih svih proizvoda i usluga koje smo sada definirali, na neki način, zaokružili cijeli ciklus, da i neke, možemo nazvati tako blage nelogičnosti i nepravde u samom sustavu, da recimo različite vrste lijekova imaju različiti tretman ili neki drugi elementi da ih uspijemo ispraviti, iznivelirati i ono što smo rekli, da je najjača mjera, ovoga trećega kruga poreznog rasterećenja da se snižena stopa PDV-a zaista usmjeri na one proizvode, koji u košarici dobara brojnim građanima, a poglavito one s najnižim dohocima, relativno su najzastupljeniji. Tako da upravo i ta svježe meso i riba, voće, povrće, pelene, jaja, žive životinje, bez recepti lijekovi, isporuke usluga kulturnjaka, sve ovo što smo sada predložili zaživi. Na kraju neću se, neću ignorirati ovaj zadnji dio rasprave, on je najsvježija, vi ste to na jedan lijepi način i ja bih rekao i emotivno što je dobro, i drago mi je evo sada u sabornici imamo, na brzinu jednaki broj zastupnica i zastupnika, zamalo sam rekao da ste vi i u većini. Je, je, naravno, kada gledamo sve, onda možemo lako pobrojiti, dakle, ja vas moram još jedanput podsjetiti, naša namjera i sami ste to dobro rekli, malo ste, neću reći vješto, ali lijepo rekli, sve ono pozitivno, nema potrebe raspravljati. Ali, naravno da trebamo i to ipak i poduzetnicima i svim poduzetnicima reći. Jer nemali broj mjera je upravo bio osmišljen, dobro, ali onda zanemarujemo neke stvari, pa onda iz ovih mailova ispada da se nešto jako udara na poduzetnice jer i u ovim primjerima, koji ste rekli, sigurno da nitko ne može ostati da tako kažem imun na takvu vrstu apela ili nečega o čemu vi govorite, ali isto tako i te poduzetnice imaju svoje zaposlenice recimo. Pa isto tako možemo govoriti ako njihove zaposlenice kakav je njihov status. Njihov je status je tako da su prijavljene kao dohodak od nesamostalnog rada. Dakle, plaćaju puni iznos doprinosa, poreza, prireza i sve ono što im pripada. U isto vrijeme, tako i bilo koja druga poduzetnica, u bilo kojem drugom sustavu, po istom principu. Ono što smo mi mislili i htjeli s ovom mjerom, jer i sami ste identificirali i u nekim od tih mailova govori i to je uvijek izazov, kako i na koji način naći mjeru koja će zaista pogoditi pozitivan smjer koji je, a u isto vrijeme anulirati različite načine ili mogućnosti izigravanje sustava. Naša namjera i to je onaj prijedlog s kojim smo išli, kojeg smo korigirali u odnosu na javno savjetovanje i vi ste sudjelovali u javnom savjetovanju, na početku njega dosta energično, u nekim stvarima, sami smo, ja bih rekao, bili svjesni i potvrdili da se u tom originalnom dijelu, javnog savjetovanja dosta manipuliralo s brojkama i predstavljale su se krive brojke i jer se već na početku govorilo da se uvjetuje isplata plaća pa se govorilo da ja moram zaraditi 11000 kako bi ja to učinio. 11000 kuna ni u jednom scenariju ne postoji kao takvom, jel tako? Dakle jedina mjera i namjera, a sada ovo kada gledamo, ovaj zadnji prijedlog, je da se n e neki način poveže onoliko ono što se uplaćuje sa pravima. Dakle, nije pitanje nepunog radnog vremena, postoje dalje izuzeci, za umirovljenike, postoje izuzeci naravno za osobe s invaliditetom, za porodilje i sl. Međutim, u isto vrijeme moramo imati određenu poveznicu i sa pravima, jer i ona u ovom trenutku primjer koji nije hipotetski nego je stvarni da za 48 kn mjesečno ili 12 minuta dnevno prijave, vi imate na pravo na puno zdravstveno osiguranje. Dakle, nitko ne negira i nitko ne ulazi u taj dio da se na neki način početnicima ili mikro ili malima da dodati nekakvi pretjerani teret koji će im onemogućiti početak poslovanja, ali ipak određenu dozu, ja bi rekao pravednosti i logičnosti u poreznom sustavu kao takvome moramo imati. Ali, opet, nemojte i kada razgovarate s poduzetnicama, te majlove, slične majlove dobivam i ja, ima i različitih vrsta mailova, ja bi isto mogao čitati mailove, gdje mnogi ljudi prepoznaju ove mjere bez obzira što vi ne volite izreći, ali ja ipak moram reći, pogledajte i sami da 85% poduzetnika je u sustavu od 12% poreza na dobit. Sve one mjere koje smo napravili da se može optirati za novčano načelo, sve ove mjere koje se na brojne načine, izravno i neizravno impliciramo, najvećim dijelom su upravo usmjerene na poduzetnike. I kada se god se napravi, onda kažemo to nije dovoljno ili to bi moglo puno više. A samo ističem ove eventualne stvari, koje bi se još kao takve mogli. U svakom slučaju, ja mislim da i sa ovim poreznim izmjenama, mislim da možemo ponovno na neki način zaokružiti priču i reći da se upravo ovom konsolidacijom, stabilizacijom javnih financija, otvori ovaj prostor, da porezno rasterećenje, ali jednako važno i neporezno i administrativno rasterećenje možemo aplicirati ne čekajući zadnju godinu mandata, nego evo već u 3 g. mandata ove vlade i da svi porezni obveznici i poduzetnici i građani i svi skupa možemo računati naravno da taj smjer ide i dalje. Ja vam se još jedanput zahvaljujem na raspravi i vidimo se naravno uz kada budemo raspravljali o amandmanima, odnosno glasovali. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom ministru. Imamo replike. Poštovani kolega Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Evo ovako, na kraju, ja mislim da se treba postaviti pitanje, pa na koje ću odmah dati i odgovor. Zašto se nije nešto ranije napravilo? Zašto nismo ranije stavili 5.000,00 kn osobnog odbitka? Zašto nije ranije prepušten porez na dohodak jedinicama lokalne samouprave? Zašto se nisu ranije mijenjali razredi? Zašto nije sve ovo što je zadnje tri godine napravljeno, bilo to napravljeno prije 10 godina, prije 5 godina itd.? Pa vjerojatno zato što niste mogli. Ja pretpostavljam, ja ne želim misliti da to netko nije htio, a mogao je. Jel to je onda zbilja za svaku osudu. Pa onda vjerojatno onda možemo istu tu logiku napraviti, uzeti zašto nećemo sada svega? Pa možda se baš sada ne može. Ali to ne znači da mi u slijedećoj godini ne trebamo raspravljati dalje, ići korak dalje i uvijek biti svjesni uvjeta u kojima jesmo i kao država i kao proračun, s prihodovne strane da onda rasteretimo maksimalno i to nam je zadaća svakoga građanina i poslodavca. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolega Čuraj. Odgovor, poštovani ministar.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Pa evo, ja ću samo kratko podsjetiti na nedavnu prošlost. Dakle, 2016.-ta godina stupanja na snagu ove Vlade, dakle, govorimo o zatečenom stanju od javnog duga od 85% BDP-a i nisam siguran da bi jako puno ljudi očekivalo ili na neki način se okuražilo da u prvoj godini mandata se odmah ide sa poreznim rasterećenjem. A mi smo to kombinirali sa upravo onom mjerom kada smo i sastavljali proračun da napravimo oštru kontrolu rashodne strane proračuna koji cijelo vrijeme zagovaramo racionalno, odgovorno, transparentno trošenje proračunskih sredstava i sav upravo ovaj višak koji se eventualno stvori na prihodovnoj strani, koristiti za smanjivanje duga i daljnje porezno rasterećenje. I to je bila, to je bio princip i na neki način smjer koji smo zacrtali na početku i konzistentnost i na neki način i kredibilitet toga se nastavlja i dalje. Hvala.
Zahvaljujem ministru Mariću na odgovoru. Slijedeća replika, poštovana kolegica Ivana Ninčević Lesandrić, izvolite.
Hvala podpredsjedniče HS-a, ja baš moram biti zadnja. Pokušati ću minutu, malo mi je. Prvo što se tiče izračuna, ja vam ih mogu dati, pa ih pogledajte po onom vašem prvom prijedlogu o koeficijentu 1.1., znači, nisu moji, nego od raznih knjigovođa. Drugo, ono što je dobro, ne trebamo raspravljati i gubiti vrijeme na to. Dobro je, svaki poduzetnik jako dobro zna koliko je dobro i da su barem postojale i prije. Treće, niste mi odgovorili na likvidatora, najbitnije pitanje i četvrto molim vas zadužite nekoga da vam prouči zakone za početnike svih država članica i van EU, evo, samo vas to molim, samo da pogledate kako oni, koje zakone oni imaju za početnike i … [[Upadica se ne razumije]] Molim? Ha, likvidator. Da li je istina ovo što, dakle, opet imamo različita tumačenja toga članka, mislim da je 187 f, u zakonu koji kaže da onaj poduzetnik koji zaključi da njegov poslovanje nije dovoljno dobro da pokrije sve svoje troškove i kreće proces likvidacije. Da li u onom procesu likvidacije on i dalje, a mi znamo da u RH taj proces traje od 6 mjeseci do godinu dana, da li u tom procesu plaća te doprinose 1.900,00 kn koje mu ovaj zakon obvezuje i na kraju godine dana obračunava? Evo to je pitanje koje već danima [[Upadica: Zahvaljujem]] po društvenim mrežama nitko ne zna odgovor. Hvala.
Odgovor, poštovani ministar Marić, izvolite.
Hvala lijepo. Ovo ćemo provjeriti. Znam do 180-tog napamet, ne znam 180-ti, moramo provjeriti to, malo se moram i našaliti na kraju. Ovoga, što se tiče, ovog prvog dijela, nismo mi imali tad puno ni mogućnosti kada se ta javna rasprava povela jel vidim da sad isto neki mediji, između ostaloga, ponovno problematiziraju, upravo pitanje obračuna tih doprinosa odnosno osnovice za obračun. Dakle, niti u onom originalnom, to moram još jedanput ponoviti jel to uvijek negdje ostane onda između ili se na neki način ostane neki zaključak da se nešto išlo antipoduzetnički, ni u originalnom prijedlogu nije se uvjetovalo kolika plaća se isplaćuje, nego samo osnovica. Dakle, taj izračun koji je bio prezentiran i na društvenim mrežama i u nekom javnom prostoru je bio s te strane, ovoga, kriv. Ali evo, vi ćete iskoristiti uvijek priliku da kažete da nema potrebe govoriti o pozitivnim stvarima. Ja mislim da je dobro da nekada i spomenemo pozitivne, pa i ovdje u Sabornici jer i na taj način, između ostaloga, dodatno informirano sve naše porezne obveznike, možda nekada nisu neke mjere niti dobro prepoznate, ni shvaćene. Hvala.
Zahvaljujem ministru na odgovoru. Ovime smo iscrpili sve rasprave. Zaključujem raspravu. Zahvaljujem još jednom poštovanom ministru financija, gospodinu Zdravku Mariću i državnom tajniku gospodinu Zdravku Zrinušiću. Glasovati ćemo ovih točkama kada se za to steknu uvjeti. Sutra nastavljamo s radom u 9,30 sati sa točkom dnevnog reda: - Prijedlog zakona o projektu zaštite od poplava u slivu rijeke Kupe, prvo čitanje, P.Z. broj 461. Ugodan ostatak dana. SJEDNICA PREKINUTA U 18,27 SATI
Dobar dan svima. Znači danas ćemo se baviti izjašnjavanjem o amandmanima na Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli zastupnik Ivan Lovrinović, zastupnica Ljubica Lukačić, zastupnik Zdravo Ronko, Klub zastupnika HSS-a, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, zastupnik Tomislav Žagar, Klub zastupnika HDZ-a, zastupnik Željko Jovanović i zastupnik Siniša Hajdaš Dončić. Ukupno ima 22 amandmana. Pregled amandmana vam je dostavljen elektroničkim putem. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. S nama je ministar financija gospodin Zdravko marić. Izvolite. Znači prvi amandman je Kluba zastupnika HDZ-a, u članku 1. stavak 2. mijenja se i glasi i sada će nastaviti gospodin ministar Zdravko Marić.
Hvala lijepo, dobro jutro svima, poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene dame i gospodo zastupnici. Vlada ovaj amandman prihvaća.
Onda on postaje sastavni dio, sastani dio prijedloga zakona o kojemu ćemo se očitovati kasnije. Drugi je zastupnik gospodina Ivana Lovrinovića na članak 4. stavak 11.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Odredbe o oporezivanju vrijednosti kupona PDV-om rezultat je usklađivanja Direktive Vijeća iz 2016. i ne mogu se promatrati u kontekstu nagrađivanja radnika. Kako bi odredbe o vrijednosnim kuponima bile što jasnije Pravilnikom o PDV-u potrebno je propisati detaljnije odredbe u vezi s oblikom vrijednosnih kupona te što se ne smatra vrijednosnim kuponom. Hvala.
Znači zastupnika Lovrinovića nema u sabornici a inače sada se ne glasa, glasa se u 12, o tom amandmanu će se onda glasati. 3. je amandman zastupnika, gospodina zastupnika Zdravka Ronka na članak 6. izvolite.
Vlada također ne prihvaća ovaj amandman. Radi ispunjavanja ciljeva ukupne porezne reforme u sustavu PDV-a uočeno je da opća stopa PDV-a stvara visoki regresivni učinak jer su neke isporuke dobara i usluga opterećene visokom općom stopom PDV-a i s time u vezi uočena je i potreba za daljnjim rasterećenjem poreznih obveznika i gospodarstva u cjelini. Samo ću podsjetiti da ova odredba bi trebala stupiti na snagu 1.1.2020. Hvala.
Dobro. Gospodine Ronko, izvolite se očitovati o amandmanu.
Hvala lijepo. Poštovani ministre inzistiranje na predizbornom obećanju o smanjenju PDV-a za 1% od 1.1.2020. je doista nepotrebno. No kada ste već zapeli tako žestoko onda bi trebalo sačekati 11. mjesec iduće godine pa ćemo onda o tome raspravljati. A do tada tko zna što život nosi. Da li baš ići na smanjenje i baciti dvije milijarde u vjetar, da li s dvije milijarde proširiti paletu proizvoda koji su oporezovani po nižoj stopi, da li ih usmjeriti, te dvije milijarde da li usmjeriti u kompenzaciju jedinicama lokalne samouprave jer im smanjujemo porez na promet nekretnina ili zbog povećanja neoporezivog dijela sa 3800 na 5 tisuća. Dakle, ima puno rupa koje bi trebalo začepiti sa te 2 milijarde koje inače odlaze u vjetar pa ja molim da se o tome glasa. Hvala.
Dobro. Želite da se glasa u 12h o tom amandmanu?
Da.
Dobro. Amandman 4. od Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite gospodine ministre.
Vlada ovaj amandman prihvaća.
On postaje sastavni dio prijedloga zakona. 5. je amandman zastupnice Ljubice Lukačić. Izvolite.
Vlada nažalost ne može prihvatiti ovaj amandman ali kako smo i rekli, o toj temi ćemo još razgovarati, sigurno će biti određenih korekcija u legislativi odnosno zakonodavstvu. Odredbe Direktive o PDV-u snižene stope primjenjuju se na isporuke određenih dobara i usluga iz dodatka 3 Zakon o PDV-u u potpunosti je usklađen sa navedenom Direktivom što uključuje kako dobra iz dodatka 3 tako i njihov opis a na koje se u RH primjenjuje snižena stopa PDV-a. I naravno nije moguće propisivati odredbe suprotne, ali u svakom slučaju voditi ćemo diskusiju i razgovor i sa uvaženom zastupnicom a i općenito naravno vidjeti na koji način i kako dodatno pomoći ne samo osobama sa invaliditetom nego sve one kojih se tiču ove odredbe.
Želite li se očitovati? Da.
Povlačim amandman.
Hvala lijepa. Amandman broj 6. je na članku 6., [[Upadica Marić: Da, sad…]] Klub zastupnika, oprostite, Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite, gospodine ministre.
Isprika moja, potpredsjedniče. Dakle, sad ovaj i nekoliko idućih u pravilu se svodi na proširenje stope PDV-a i onda bi svaki puta mogao ponoviti naravno u skladu sa fiskalnim mogućnostima, dakle sve ono što smo mogli i na neki način pretpostavili u okviru i projekcija i samih proračunskih mogućnosti smo već predložili za sniženje. Dakle u ovom konkretnom slučaju govorimo o nečemu što izlazi van ovih okvira, s druge pak strane neki od prijedloga se već po sniženoj stopi oporezuju, tako su tu knjige i znanstveni časopisi a u isto vrijeme što se tiče elektronskih publikacija, upravo prihvaćeni amandmani kluba HDZ-a, amandmani prihvaćeni od strane Vlade, zapravo govore da se proširuje obuhvat snižene stope i na ove elektronske publikacije što znači da se izjednačuje stopa PDV-a na knjige, novine, časopise, neovisno o tome u kojem su obliku. Hvala.
Prihvaća se. Tko se želi očitovati? Da, izvolite.
Poštovani ministre, mi smo smatramo da elektroničke publikacije trebaju u pogledu i oporezivanja biti izjednačene s tiskanim izdanjima, ova Vlada se kune u digitalizaciju, vrijeme je da to i dokaže. Mi smo nedavno imali čak i napad jedne stranke na mene osobno da pogodujem tu tiskanim izdanjima i zapravo na neki način nakladnicima, vidit ćemo kako će HNS glasati o ovome jer mi smatramo da bi elektroničke publikacije također trebale biti u sniženoj stopi PDV-a upravo zbog toga što sve više takvih sadržaja ima i to puno olakšalo i profesorima na fakultetima i učiteljima koji sve više i više na neki način kupuju elektroničke publikacije, evo, tražit ćemo da se glasa.
Znači glasovanje, dobro. Izvolite, g. Maras.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče Sabora, tražimo stanku u trajanju 10 min da se konzultiramo i oko ove rasprave vezano uz poreznu reformu. Ja bi rekao [[Upadica Radin: Nisam čuo, oko?]] Tražimo stanku, znači [[Upadica Radin: Da, da, oko čega?]] Oko rasprave o amandmanima na poreznu reformu kako bi se konzultirali i kako bi vidjeli kako da se postavimo u toj raspravi gdje još jednom napominjemo, ističemo hrvatskoj javnosti, da se ovom reformom povećava plaća za nešto preko 1% zaposlenih u RH premijeru Plenkoviću i njegovoj eliti a velikoj većini građana se ne popravlja standard uopće. Da demistificiramo malo priče ministra u odnosu na Vladu koja je bila 2012.-2016., znači samo u protekle 3 g. proračunski prihodi i to kako Vlada daje su porasli za preko 25 milijardi kuna po planiranom za 2019. g. Znači Vlada ne da ne daje nego uzima a sa druge strane onima kojima zaslužuju, ne želi rasteretiti i omogućiti da imaju veće plaće. Klub zastupnika SDP-a je podnio u saborsku proceduru zakon po kojem bi se povećao neoporezivi dio plaće na 5000 kuna i sa te strane omogućio svima u Hrvatskoj odnosno velikoj većini zaposlenih u RH, da imaju plaće 200, 300 kuna veće i oni koji imaju 5500, 6000 plaću a ne samo premijer Plenković i njegova elita. I sa te strane moramo to još jednom istaknuti, moramo se snažno suprotstaviti ovoj vrsti, nije ni ovo ni reforma nego nepravda koju radi Vlada RH gdje oni kao nešto ostavljaju građanima, u zadnje 3 g. proračunski prohodi su narasli za preko 25 milijardi kuna. Tako da molim vas, nemojte više gospodine ministre to u svojim izlaganjima isticati jer vi radite isključivo za uski krug ljudi. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Imate na to pravo, to je bilo u ime kluba, jel' da? … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] To me čini sretnim, hvala. Stanka je do 9 i 52 minute. STANKA U 9,44 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 09,55 SATI]] Amandman br. 7. je od prof. Ivana Lovrinovića, kojeg nema u Sali, pa nećemo tražiti izjašnjavanje, ali ćemo tražiti mišljenje, očitovanje od g. ministra.
Poštovani potpredsjedniče, vlada ne prihvaća ovaj amandman. Kao što sam rekao kod prethodno, većinu ovog dijela, na čl. 38. po istom principu, mi smo predložili set mjera koji znače dodatno porezno rasterećenje za 3 milijardi kn, od 1.1.2019. što se tiče drugog dijela amandmana, također vezan uz obračun PDV-a, napominjemo da porezni obveznici, čija vrijednost isporuka u prethodnoj g. kalendarskoj nije bila veća od 3 milijuna kn, mogu već birati način, obračuna PDV-a što znači da mogu izabrati proračun, po naplaćenoj realizaciji, s obzirom da svi obveznici s prometa do 3 milijuna kn, mogu birati nije potrebno niti mijenjati ove zakonske promjene. Hvala.
Hvala. Zastupnik Tomislav Žagar, također.
Također vlada ne može prihvatiti ovaj amandman, ponoviti ću [[/Upadica: Na čl. 6. je, 8. amandman 8. na čl. 6.)]] /… Tako je. Vlada ne prihvaća ovaj amandman, također kao i kod prethodnih, dakle, dodatno proširenje snižene stope, van je okvira fiskalnih mogućnosti, ali u svakom slučaju razmatrati ćemo i o ovakvom prijedlogu u daljnjim koracima kada se za to steknu uvjeti. Hvala.
Gospodin Žagar.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi ministre, dakle, ajmo promatrati ovo sa 2 aspekta. Prvo gledajući ekonomski, to smo i u raspravi govorili, ne znam zašto se bojite. Pa neće, ako se smanji stopa PDV-a, ja vas uvjeravam, ja nisam ministar, ja bi to napravio da sam na vašem mjestu, vidjeti ćete da bi se PDV još bolje punio. Ali, o čemu se radi, sada gledamo suštinski. Možda se trebalo konzultirati, evo za budućnost, sa potpredsjednikom vlade i ministrom poljoprivrede. Gledajte u čemu je razlika, mi većina mlijeka koje kupujemo danas, koje građani kupuju u našim trgovačkim centrima, na akciji, većina tog mlijeka je trajno mlijeko, koje se, a većina njega se pravi iz mliječne masti. Vi ovdje imate slučaj sa svježim mlijekom koji se kasnije prerađuje. Pa dobro, evo, da kažem sada slikovito, ovako, možda ću i ja biti porezni utajivač jer šta? Kupiti ću svježe mlijeko ja ću sam praviti kiselo mlijeko. Pa neću platiti stopu PDV-a za 25%. Nema tu opasnosti. Kiselo mlijeko je zdravo mlijeko i jogurt je zdravo. Pogledajte što se dogodilo sa … [[Govornik se ne razumije.]] maslaca. Kinesko tržište se zatvorilo, cijena maslaca otišla vrtoglavo gore. Možda ste mogli smo stopu PDV-a na maslac. To su sve hranjivi proizvodi, razmislite o tome dobro i možda za budućnost bi se moglo tu nešto napraviti, a ja ću tražiti glasovanje.
Amandman br. 9. također na čl. 6. kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista.
Također vlada ne prihvaća ovaj amandman. Dakle, već spomenuto je prije bilo i pitanje javne vodoopskrbe i javne odvodnje vode, što se tiče snižene stope, a tako i po pitanju ostatka ovoga amandmana. Dakle, treba voditi računa i o onome što po direktivi o PDV-u je moguće primijeniti na sniženu stopu. Hvala.
G. Panenić, traži, očitovanje.
Hvala lijepo poštovani ministre, ajmo malo biti napredniji, … [[Govornik se ne razumije.]] o tome, je danas žene sa svojom djecom, ono u biti kada imaju kolica, ako ste vidjeli većina tih kolica, ujedno su i sjedalice. Znači to je univerzalno, praktično postoji jedan paket. Tako da na ovaj način, razdvajanje jednog od drugoga, teško je razumljivo i onda ćemo imati i u trgovinama, što će deklarirati sami prodavači. Da li će to biti sjedalica, pa da ima točkove, ili će biti kolica koja imaju sjedalicu. Mislim da bi tu trebalo uzeti u obzir da se stvarno radi o jednom, da kažemo, inovativnijem sada proizvodu, koji se koristi, upravo za potrebe, da kažemo, prijevoza, nosanje djece, pa bi zamolio da još jednom razmotrite, mogućnost da se to izjednači, jer ćemo imati jedan kaos u prodavaonicama i biti će jako teško utvrditi što prodavač želi prodavati. Sjedalicu s nižim PDV-om ili kolica sa većim, ja mislim da će biti sve sjedalice. Hvala lijepo, tražimo glasovanje.
Tražite glasovanje. Dobro. Amandman br. 10. također Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista na čl. 6.
Također vlada ne prihvaća uz već standardno obrazloženje, vezano za proširenje i fiskalne efekte i fiskalne kapacitete ovdje moramo apostrofirati jer ima nekoliko amandmana nakon toga da konkretno kada uspoređujemo nešto sa kino ulaznicama, u kino ulaznice na sniženoj stopi dugo godina bilo je na nultoj, sad na 5, kao rezultat preuzetih obveza nekih drugih međunarodnih ugovora koji se onda kao takvi između ostalog implementiraju i u porezu zakonodavstva. Hvala.
Gospodin Panenić će obrazlagati amandman.
Evo vezano je za amandman koji smo imali ali svakako bi još dao jedno dodatno pojašnjenje prvenstveno za vodu kao takvu. Mi sve više i više smo u izgradnji sustava odvodnje, priključenjem bilokojeg kućanstva na sustavu odvodnje, ono postaje i sastavni dio njegovoga računa. U tome računu znači upravo je pitanje PDV-a postaje sve bitnije, sve veći su računi i naravno da je sve teže i poslovanje i vodoopskrbnih poduzeća koja trebaju naplatiti. Prema tome, mislim da bismo tu dobili dvostruku korist da bi se ljudi lakše odlučili na priključenje, s druge strane isplatile bi se investicije koje su poduzete, mislim da bi to trebalo uzeti u obzir jer nije samo voda više sastavni dio računa nego isto trošak odvodnje postaje sve veći namet a na njega onda ide i ovaj porez koji ste predvidjeli, mi predlažemo da ipak razmislite da se spusti na 5 ali tražit ćemo glasanje o ovome amandmanu. Hvala lijepa.
Amandman broj 11 također Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, također na članku 6.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Ponovit ću opet, naravno i fiskalni efekt, vi se sjećate u prvom krugu porezne reforme, tad smo rekli da spuštamo stopu PDV-a na 13% za stočnu hranu, dakle tada smo definirali isključivo na proizvode koji se pretežito koriste kao hrana za životinje uz specifikaciju osim za kućne ljubimce. Hvala.
Gospodin Panenić.
Hvala lijepa. Evo ja bi tu samo naveo što znači kućni ljubimac, vrlo je teško iz ovoga što je navedeno razlučiti jer upravo smo tu vidjeli da dolazi do situacije da npr. za zeca, divljeg zeca koji se uzgaja, imamo situaciju da se on oporezuje, isporuka sa 13%, hrana za iste te zečeve će biti 25%. Mislim da tu postoji prostor u kome bi trebalo pojasniti tumačenje ovoga djela i tražit ćemo glasanje. Hvala lijepa.
Bit će glasovanje. Sada smo na amandmanu broj 12.
Vlada također ne prihvaća. Kao i kod prethodnih amandmana po istom obrazloženju, i isto možemo reći da ćemo ovom prijedlogu također vidjeti brigu i u idućim krugovima odnosno kada se za to steknu potrebi uvjeti.
I to je bio Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista nisam uspio reći, izvolite g. Panenić.
Evo hvala lijepo. Ono kad bi zastupali ovdje životinje, onda bi rekli da je ovo apsolutno diskriminacija jer zec je divlja životinja koja se uzgaja. U čem je onda razlika između uzgoja srce, ne znam, jelena košutara ili bilokojih drugih divljih životinja. Pa na kraju odimo do Pantovčaka i tamo se uzgajaju divlje životinje, i preuzimaju brojne braniteljske zadruge i te braniteljske zadruge, ja sa mi sam bio svjedok gdje uzgajaju, od toga se proizvodi meso, isporučuju meso za ljudsku prehranu. Prema tome, ovdje imamo, ako zec kao divlji zec smatramo ga uzgojenim oblikom, onda ne vidim u čem je razlika između njega i jedne srne, jelena ili divlje svinje. Tražit ćemo ovome glasanje tako da ima manje onih koji se izjašnjavaju da su lopatari. Hvala.
Dobro, glasanje. Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista ima i a to je amandman broj 13, ima i još jedan amandman na članku 6.
Gospodine potpredsjedniče, Vlada ne prihvaća ovaj amandman iako vrlo jasno ćemo reći dakle, nitko sretniji od nas u Vladi ne samo zbog ovoga amandmana nego onda bi i mi sami naravno predložili originalno nešto što smo već rekli u javnom prostoru. Dakle u skladu sa fiskalnim mogućnostima, u ovom krugu predlažemo snižavanje stope PDV-a na isporuku odnosno na svježe meso, svježu ribu, voće, povrće, jaja, pelene, bezreceptne lijekove, ali ovdje govorimo o ovom segmentu hrane i jednostavnije bi bilo i za poreznu administraciju a naravno i puno prihvatljivije za sve građane da se steknu dodatni uvjeti da se danas-sutra i kompletna hrana pa tako uključujući ovo o čemu sada govorimo, može spustiti na sniženu stopu PDV-a. Hvala.
Gospodin Bulj.
Hvala lijepo. Smatramo da je potrebno smanjiti porez za proizvode zaštićene geografskim podrijetlom kao što su slavonski i baranjski kulen, dalmatinski, drniški, istarski i krčki pršut. To je minimum što moramo napraviti jer znamo d u turističkoj sezoni ti domaći autohtoni proizvodi moraju biti konkurentni i smanjenjem na minimalnu stopu od 5% u biti mi potičemo domaću proizvodnju, domaći pršut, domaći slavonski kulen i ta geografska zaštićena podrijetla te proizvode. Nema niti jedan razlog. A vi navodite da je Vlada najsretnija bila da se to provede. Pa evo, imamo mogućnost. Pa dajemo vam amandman. Pa nije samo dovoljno doći na dane alke, u Vrgorac, u Drniš, na dane pršuta i tamo jesti pršut da ljudi to plaćaju. Omogućite to ljudima da bude najniža stopa domaćih proizvoda, stanimo u kraj uvoznim lobijima koji čak iz Italije uvoze i na njemu piše dalmatinski pršut, drniški pršut nego zaštitimo geografska podrijetla, naše proizvode. Opet ponavljam ministre, vi ste Slavonac, pa najmanje što ste trebali zaštititi slavonski i baranjski kulen, dalmatinski, drniški, istarski i krčki pršut. To je minimum minimuma zbog proizvođača, zbog razvoja domaće proizvodnje i zbog naših brandova koje možemo turistički prezentirati jer inače će nam propasti i ova proizvodnja, preuzet će nam to strani proizvodi koji se pojavljuju na policama jer naši ne mogu biti konkurent njima. To je jedna specifična proizvodnja i mi vam dajemo mogućnost da to riješite. Ponavljam, nije samo dovoljno doći u te krajeve i na račun gradova, općina i ljudi pojesti taj pršut nego treba smanjiti porez da se ... [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Hvala, vrijeme. Tražite glasanje, g. Bulj? [[Upadica Bulj: Tražim glasanje.]] Dobro. Amandman broj 14, također Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista također na članak 6.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Povezivanje na određene evidencije odnosno uključenost određene organizacije potrebne radi preciznijeg odrađivanja opsega primjene snižene stope PDV-a, i stoga nije moguće prihvatiti ovaj amandman. Hvala.
Gospodin Panenić.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, ajmo usporediti što znači autor ili izvođač i njegovo članstvo negdje. Evo i vi kao nezavisna osoba ste bili na listi HDZ-a, kao što sam i ja bio na listi MOST-a. Bili ste predloženi za ministra, kao što sam i ja bio predložen za ministra, obavljate svoju dužnost, bili ste čak predloženi i da budete predsjednik Vlade u 2016. godine, kao kandidat da budete za predsjednika Vlade, da li smatrate da ste ikada bili diskriminirani zato što niste bili član HDZ-a? Da li na ovaj način ćemo diskriminirati i one koji nisu članovi određenih organizacija, a isporučuju kvalitetno svoja dobra i žele, naravno, da to bude im izjednačeno kao sa onima što moraju biti članovi ili što žele biti članovi. Mislim ovo je onako jedna figurativna usporedba, ali vam govori, samo da ništa manje nisu vrijedni oni koji nisu članovi neke organizacije. Tražimo glasanje po ovome. Hvala lijepo.
PDV na članstvo ne bi bila loša stvar. Znači tražite glasovanje? Amandman broj 15., Kluba zastupnika HSS-a. Izvolite gospodine Marić.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Ovdje govorimo o značajnom fiskalnom efektu i opet ću reći naravno, i ovu mjeru ćemo razmatrati na nekim daljnjih krugovima kada se za to steknu uvjeti, svi potrebni. Hvala.
Gospodin Vlaović. Izvolite.
Hvala podpredsjedniče. Pa uvaženi ministre, predviđeno smanjenje PDV-a, sa 25 na 13% na, ovu, prehrambene artikle i druge iz potrošačke košarice, naravno da je za pozdraviti. Međutim mi iz HSS-a smatramo da je to nedovoljno, jer imamo jednu od najviših stopa PDV-a u okruženju, na te i slične proizvode u Bosni i Hercegovini, u Srbiji je 10%, u Sloveniji 9,5%, u Njemačkoj je 5%, i smatramo da nije dostatno smanjenje sa 25 na 13%, predlažemo da to bude 10%, iako smo predlagali u raspravi da neke proizvode koji su naši tradicionalni, oslobodimo uopće stope PDV-a, da dignemo konkurentnost te proizvodnje, da dignemo konkurentnost hrvatske poljoprivredne i prehrambene industrije, niste to prihvatili. A ne slažemo se da će ovo imati onakve efekte kako ste vi najavili, jer najveći dio tih proizvoda Hrvatska uvozi, i ovisno je o tržištu Europske unije, i vidimo da zbog elementarnih nepogoda, klimatskih promjena, rastu cijene tih proizvoda na europskom tržištu, i nije za očekivati da će trgovački lanci u Hrvatskoj na te uvozne proizvode, smanjiti te cijene do te mjere da će to naši potrošači osjetiti. Više bi osjetili da se taj PDV smanji na one proizvode koje proizvodimo u Hrvatskoj, da dignemo proizvodnju našim obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima, da pomognemo našoj Slavoniji i ruralnim krajevima, da njihov proizvod bude konkurentan u odnosu na te iste ili slične proizvode u Bosni i Hercegovini, Mađarskoj ili Srbiji, jer vi ste isto svjesni da mnogi naši sugrađani odlaze preko granice kupovat te proizvode, a što mi činimo?, gledamo kako to se događa, ajmo nešto promijeniti. Tražim glasovanje. Hvala.
Znači glasovanje. Amandman broj 16., također Kluba zastupnika HSS-a.
Također Vlada ne prihvaća. Opet je pitanje naravno ukupnih fiskalnih mogućnosti i kapaciteta, kao što sam i prethodno rekao, sigurno da ćemo u idućim krugovima razmatrati da se i neki drugi elementi, pa i u konačnici, cjelokupna hrana spusti na sniženu stopu, ovdje govorimo o suhomesnatim proizvodima između ostaloga, a, dakle, treba apostrofirati da je Prijedlog već u samom originalnom tekstu Zakona, da se i isporuka živih životinja, a tako i svježe meso, spušta već na sniženu stopu, tako da time već samim dajemo jedan određeni poticaj domaćoj poljoprivrednoj proizvodnji. Hvala.
Hvala lijepa. Izvolite gospodine Vlaović.
Hvala ... [[Govornik se ne razumije.]] Uvaženi ministre, tražili smo da se proširi stopa smanjenog PDV-a i na suhomesnate proizvode, kulen i druge tradicijske proizvode, jer, po nama iz HSS-a, nema logike da smanjujemo PDV na živu stoku, žive svinje, na svježe meso, a ne smanjujemo na kobasice, kulen i druge suhomesnate proizvode. Mi ne želimo više biti samo sirovinska baza u Slavoniji, želimo imati i prehrambenu, prerađivačku industriju, a to ne možemo ako nismo konkurentni. Puno je uloženo sredstava samih obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava, i iz Nacionalnih izvora, da podignemo preradu i proizvodnju suhomesnatih proizvoda u Slavoniji, i u drugim krajevima. I imamo pozitivne pomake. Ovaj prijedlog HSS-a je išao za tim da im damo još vjetra u jedra, ono malo vitra, ali obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima, da se poveća proizvodnja tih istih, da bude konkurentna, i da te proizvode ne kupujemo u trgovačkim lancima sa oznakom iz Španjolske ili Italije. A to se najčešće događa, zato smo tražili da se proširi ovo i na suhomesnate proizvode, na kulen i druge tradicijske proizvode, jer bi na taj način dodatno osnažili naša obiteljska poljoprivredna gospodarstva, digli tu stočarsku proizvodnju u Hrvatskoj, a sramotno je da Hrvatska koja je bila perjanica u svinjogojskoj proizvodnji, preko 70% svinjskog mesa uvozi. Ministar Tolušić nije prepoznao taj problem, pa ni u Prijedlogu novog proračuna, nije predvidio nikakve nove poticaje za svinjogojsku proizvodnju, i to nije dobro, mi uništavamo kompletnu svinjogojsku proizvodnju u Hrvatskoj, a izmjenom ovog Zakona i ovog članka sigurno bi donekle pomogli da se ta proizvodnja i prerada očuva u Slavoniji, da gajimo tu tradiciju, očekiv'o sam od vas k'o Slavonca podršku u tom dijelu. Raduje me ono što ste rekli, možda u dodatnim bacanjima još i zabijemo taj poen, a mogli smo već sad i bilo bi, već je sad kasno, trebali ste već sad. Hvala.
Glasovanje. Amandman broj 17., Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Vlada ne prihvaća predloženi amandman. Propisivanje provedbenih odredbi nužno je radi pojašnjenja temeljnih zakonskih odredbi obzirom se na taj način daju Smjernice koje osiguravaju jednostavniju primjenu Zakona.
Gospodin Panenić.
Evo, hvala lijepo. ... [[Govornik se ne razumije.]] biti pojednostavljeno ili će možda biti dodatno neizvjesno, što će sve biti unutra, mislim da bi bilo puno jednostavnije da smo se odredili unutar Zakona, točno utvrdili što je to, ovako znam, ono da, postoji, dobra namjera, ali iščekivanje kako bi evo i ovdje spomenuto da će možda biti dodatnih bacanja. Tražimo glasanje o ovome. Hvala.
Hvala lijepa. Tražili ste glasanje znači. Sada je na redu amandman 18 zastupnika gospodina Željka Jovanovića.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Vlada također ovaj amandman ne može prihvatiti kao i kod prethodnih naravno govorimo o ukupnom fiskalnom efektu ali treba opet apostrofirati da kada se uspoređuje sa kino ulaznicama i onda daje nekakva analogija sa nekim drugim priredbama kino ulaznice su isključivo na sniženoj stopi s obzirom na primjenu međunarodnih ugovora koji se apliciraju ali i o ovoj mjeri u idućim krugovima će se sigurno voditi briga. Hvala.
Gospodin Jovanović.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre, niste rekli da Sabor i javnost zna o čemu se radi, radi se o ulaznicama za sportske priredbe. Dakle, uvaženi ministre, meni je žao što niste prihvatili ovaj amandman ali to je samo jedna slika lažne brige za sport vaše Vlade. Dakle vi ste osnovali i izdvojili iz Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta Središnji državni ured za sport koji vam je predložio čitav paket mjera koji su imali za cilj unaprijediti poziciju sporta u Hrvatskoj i omogućiti mladima da se u većoj mjeri bave sportom. Katastrofalan podatak da su u Europi mladi u Hrvatskoj od 15 godina na prvom mjestu po količini ispijenih alkoholnih pića pokazuje da je briga za sport nešto čemu bi Vlada trebala posvetiti više pažnje. Dakle Središnji državni ured za sport, dao je prijedloge za porez na dobit, porez na dohodak, porez na doprinose i porez na dodanu vrijednost. Niti jedan prijedlog njihov vi niste uvažili. To samo pokazuje besmislenost postojanja onda Središnjeg državnog ureda za sport koji je dio vaše vlade a čiji ni jedan prijedlog u poreznom paktu vezano za unapređenje pozicija sporta i omogućavanje mladima da se u većoj mjeri bave sportom bez da roditelji moraju plaćati skupe članarine vi niste uvažili. Jednako tako nema ni nacionalne strategije sporta niti Zakona o sportu. Zbog čega onda postoji Središnji državni ured za sport kada ni njihove prijedloge niste uvažili da potpuno stavimo na stranu da sam ja ovaj prijedlog napisao upravo na temelju onog što je izradio Središnji državni ured za sport, dakle HDZ-ovo tijelo u Vladi koje vi u potpunosti ignorirate. To je zapravo žalosno i samo pokazuje potpunu nebrigu za hrvatski sport kao i za neke druge segmente hrvatskog društva.
Tražite glasovanje? [[Upadica Jovanović: Da.]] Sada je gospodin Lovrinović tražio riječ, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče što ste mi dali priliku da kažem javnosti, ja sam ustvari za vrijeme dok ste me prozivali bio na sjednici Odbora za financije i proračun kao odgovoran zastupnik zato sam vas zamolio da mi sada date mogućnost, znam da su moji amandmani glede PDV-a odbijeni ali dopustite samo u dvije minute da komentiram to što je.
Pa iz poštovanja sam vas pustio da dovršite, takva okolnost nije predviđena Poslovnikom, ako se kasni iz bilo kojeg drugog razloga ne može se vratiti unatrag tablica amandmana koja je poslana, koja je poslana elektronskim putem, a uvijek imate mogućnost da se žalite Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, pa da tražite mišljenje ali ne možete obrazlagati amandman.
Ali evo dopustite samo da kažem dakle nije nedolazak [[Upadica Radin: Ne možete gospodine Lovrinović, žao mi je, ja bih vam.]] ni moje kašnjenje rezultat moje nebrige nego zato što sam bio u ovom Saboru na drugom mjestu a još uvijek raspravljamo o Prijedlogu zakona o PDV-u, dakle ja nisam promašio ni temu, ništa.
Dobro, ja znam da ste vi ozbiljan zastupnik i znam da ni vi niste kriv ali takva je bila sudbina. Idemo dalje, izvolite, žao mi je. Amandman br. 19. zastupnika Hajdaša Dončića na članku 6. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman, moram vam ponoviti još jedanput, dakle u originalnom tekstu zakona Vlada je predložila snižavanje stope PDV-a na dječje pelene sa 25 na 13 kao i sve ostale mjere u skladu sa fiskalnim kapacitetima i mogućnostima koje su se vodili i odnosno koji su uzeti u obzir. Za tu kao i ove sve prethodne mjere sigurno ćemo i u idućim koracima razmatrati. Ali ponavljam još jedanput predloženo i je originalno sa 25 na 13%.
Gospodin Hajdaš Dončić.
Hvala lijepa. Poštovani ministre, iako o nekim drugim smanjivanjima stope PDV-a možemo razgovarati jer ... [[Govornik se ne razumije.]] najbolje socijalne mjere ... [[Govornik se ne razumije.]] postoje neke bolje, što se tiče posebno hrane. Ovdje se ne mogu baš složiti s vama iako je točno da recimo ako jedan mjesečni paket koji sada stoji, onaj maxi pakiranje 260 kuna, dakle sada će pojeftiniti na 226, odokativno zbrajam, ovako je bio zapravo 210 kuna. I mislim da tih 16 kuna po velikom paketu mjesečnom jer budimo realni dakle postoje u, a reći ću u Europi i svijetu zapravo dva velika proizvođača P&G and Kimberly Clark koji proizvode većinu pelena plus jedan domaći proizvođač, smatram da to ne bi ugrozilo financije a da bi zapravo ha bila ta jedna dobra mjera da olakša ono što se najviše troši u obiteljima koje imaju malu djecu. Jer ne bih se složio da je dobro u isti razred staviti pelene i recimo dječje sjedalice. Jer dječje sjedalice se kupuju jednokratno i najčešće a to mogu reći i po vlastitom iskustvu, onda se one posuđuju, dakle ne treba ih svaki puta, imate djecu, je li tako, pa vjerojatno isto znate. A kod pelena vam je zapravo to dosta veliki trošak. Tako da bi na taj način sa 5%, pa naime ništa pretjerano proračun izgubio kažem to je nekakvih 15, 16 kuna sa ovom smanjenom stopom na ukupan iznos. Pa razmislite svakako o tome. Hvala lijepo i tražim glasanje.
Glasovanje znači. Došli smo do amandmana br. 20., Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista na članku 7 izvolite.
Vlada ne prihvaća predloženi amandman. Odbitak ... [[Govornik se ne razumije.]] dopušten je načelno samo za isporuke koje poreznom obvezniku sluše za potrebe njegovih oporezivih transakcija odnosno kada se iste koriste i za poslovne svrhe. Međutim, uzimajući u obzir činjenice da se prijevozna sredstva za osobni prijevoz ujedno koriste ujedno za poslovne i privatne potrebe te je za poslovne potrebe dopušten odbitak pretporeza za takva prijevozna sredstva omogućen je u prvom krugu odnosno to je već zapravo bio drugi krug poreznog rasterećenja odbitak 50% predporeza. Znači prema svemu narečenom nije moguće za osobne automobile koji se koriste za oporezive transakcije poreznog obveznika primjenjivati pravo na odbitak predporeza u cijelosti. Hvala.
Hvala i vama, gospodin Panenić.
Ministre, ono ja evo ne znam firmu u kojoj se osobno vozilo koristi za osobne potrebe. Nadam se da [[Upadica: Ne znam.]] ne možemo opće ni komentirati znači osobna vozila koja su u vlasništvu hrvatskih firmi koriste se za poslovne svrhe sve ostalo je kršenje poreznih zakona, jel tako, mislim da tu moramo biti jasni. Onda ovaj odbitak što se predporeza priznaje samo 50% zapravo prejudicirate da naši, naše tvrtke zapravo zaobilaze porezne zakone. Ja bi prije bio ono dajmo odbitak 100% i kvalitetnije kontrolirajmo kak se koriste ta vozila jer upravo kontrola korištenja vozila, pa nije samo krimen što se na neki način traži u hrvatskim tvrtkama nego isto tako i hrvatskim institucijama pa i političare se gleda dal koriste vozilo koje je vlasništvo određene ministarstva institucije i to za privatne svrhe, prema tome trebali smo jednom skinut s dnevnog reda da sami prejudiciramo kroz zakonska rješenja da postoje zlouporabe određenih prava. A s druge strane kako ćemo napredovati i na bilo kojoj ljestvici pa tako i na duing biznisa ako ćemo s ove strane ne priznajemo pravo što imaju u drugim zemljama članicama prvenstveno EU koje su nam najbliže, znači ta prava, pa npr. imamo u poljoprivredi gdje nemamo puni iznos izravnih plaćanja poticaja da dobiju naši poljoprivrednici i nizom tako. Prema tome u ovome dijelu ni vi niste sada doprinijeli da na toj listi duing biznisa napravimo jedan mali milimetarski pomak. Tražit ćemo o ovome glasanje. Hvala lijepo.
Znači glasovanje. Sada prije nego što prelazimo na amandman broj 21, iskoristim priliku pozdraviti studente, studentice i studente, njihove nastavnike Visoke poslovne škole Par iz Rijeke, ja bi molio jedan aplauz. [[Pljesak.]] Jer uvijek nam je drago vidjeti one koji žele vidjeti kako rade mnogobrojni zastupnici koji su prisutni na našim sjednicama. Amandman broj 21 Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista na članku 14.
Vlada predloženi amandman ne prihvaća posebna evidencija o primljenim računima potrebna je radi osiguravanja podataka za praćenje tijeka dobara, ističemo da se obveznicima ne nameće vođenje nove evidencije, već se samo zahtjev da se postojeća evidencija koja se vodi dostavlja uz postojeći obrazac PDV. Hvala.
Gospodin Panenić.
Hvala lijepo, ovo nadam se da ministre nije administrativno jedno unapređenje poslovanja. Prema tome uzmete u broj koliko u zbroju koliko sati će poduzetnici zapravo odnosno njihovi zaposlenici potrošiti da bi vama dostavljali da bi vama bilo komotnije, umjesto da država kroz ove sve što zapošljava službenike bude servis i tim poduzetnicima i da im bude prva ruka ono na kraju će biti poduzetnici će opet servisirati poreznu upravu i druge subjekte, državne subjekte ono da bi bilo jednostavnije praćenje. Prema tome, mislim da nismo tu napravili administrativno rasterećenje nego samo još jednu dodatnu obvezu koja košta, svaka sekunda, svaka minuta radnog vremena ima svoju cijenu, nadam se evo da podrazumijevate da je to neko će morati i platiti. Hvala lijepo. Tražimo glasovanje.
Glasovanje znači. I posljednji amandman na ovaj zakon amandman broj 22, također Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Vlada ne prihvaća predloženi amandman [[Upadica: 18]] polaganje osiguranja za ispunjenje obveze PDV-a kod stjecanja rabljenih prijevoznih sredstava potrebno u cilju osiguranja naplate PDV-a prilikom stjecanja rabljenih prijevoznih sredstava iz drugih država članica. Navedeno se propisuje upravo kod automobila s obzirom da vrijednost takve robe učestalost je takvih transakcija. Hvala.
Gospodin Panenić.
Pa ja bi reko da automobil, rabljeni automobil u odnosu na neke druge rabljene proizvode koji dolaze iz EU sigurno sada diskriminira. Taj automobil dokle god nije u prometu on je komad željeza, plastike, elektronike ili kao već možemo u tom zbroju to naći i on nije prijevozno sredstvo. Prijevozno sredstvo postaje jednog dana kada se registrira, da bi se uopće registrio mora proći proceduru i ja ne vidim ovdje zašto ćemo uvesti novu obvezu prvenstveno onima koji uvoze te automobile jer smo dosad bili i prolazna ruka znači od naših evo dođite na istok Hrvatske i vidjet ćete koliko ima trgovaca rabljenim automobilima koji isporučuju svoje automobile odande prema Srbiji prema drugim zemljama radi toga što smo postali povoljni i blizu smo i možemo to napravit. Uvođenjem dodatnih garancija te garancije imaju svoju cijenu, svako financiranje ili zalog na određeno financiranje ima svoju cijenu, prema tome možemo očekivat ovom mjerom da će cijene rabljenih automobila u Hrvatskoj porasti. S druge strane da će to opteretiti i mogući reeksport što smo imali do sada slučaj. Mislim da s time samo pogodujemo onima koji prodaju nove automobile i opet otežavamo uvoz rabljenih automobila prvenstveno mislim oni koji ispunjavaju sve ekološke uvjete pa na kraju znači kroz jedan niz porezne reforme ste omogućili pojednostavljenje tih procedura, a sad opet imamo jednu otežavanje procedura jedan novi financijski namet. Tražimo glasanje.
Glasovanje [[Upadica: Evo ako mogu samo dodati …]] možete.
Znači prošli smo sada ove amandmane niti jedan amandman oporbe niste prihvatili. Ispadne ono zapravo da niti jedan apsolutno nije dobar, ono da su jednostavno to je izgleda neka druga porezna reforma, ajmo uzeti u obzir da se ipak razmotre amandmani oporbe. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Porezu na dodanu vrijednost, drugo čitanje, P.Z.E. br. 432, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli zastupnika Ivan Lovrinović, zastupnica Ljubica Lukačić, zastupnik Zdravko Ronko, Kluba zastupnika HSS-a, Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, zastupnik Tomislav Žagar, Kluba zastupnika HDZ-a, zastupnik Željko Jovanović, zastupnik Siniša Hajdaš Dončić. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim put a o amandmanima smo se očitovali na jutrošnjem djelu sjednice. Sada ćemo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća pa idemo redom. Prvi je amandman Kluba zastupnika HDZ-a prihvaćen. Drugi zastupnika Ivana Lovrinovića Vlada ne prihvaća, glasujmo, molim vas. Utvrđujem da nije dobio dovoljan broj glasova. Idemo sada na treći amandman zastupnika Zdravka Ronka koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman broj četiri Kluba zastupnika HDZ-a je prihvaćen. Amandman broj pet zastupnice Ljubice Lukačić je povučen. Amandman broj šest Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista Vlada ne prihvaća, pa molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Sedmi amandman zastupnika Ivana Lovrinovića Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj osam zastupnika Tomislava Žagara Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj devet Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj deset istog kluba zastupnika, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj jedanaest istog kluba zastupnika Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj dvanaest istog kluba zastupnika Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj trinaest istog kluba zastupnika Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj četrnaest istog kluba zastupnika Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj petnaest Kluba zastupnika HSS-a Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj šesnaest Kluba zastupnika HSS-a Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj sedamnaest Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj osamnaest zastupnika Željka Jovanovića Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj devetnaest zastupnika Siniše Hajdaša Dončića Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj dvadeset Kluba zastupnika MOST-a Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj dvadeset jedan istog kluba zastupnika Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj dvadeset i dva Kluba zastupnika MOST-a Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Pa onda prelazimo na glasovanje o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 71 za i 48 protiv donesen Zakon o izmjenama i dopuna Zakona o porezu na dodanu vrijednost.