Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam nadaljevanje 26. seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanki in poslanci: mag. Bojana Muršič do 12. ure, Maša Kociper, dr. Franc Trček, Ivan Hršak in mag. Branislav Rajić. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na 12. TOČKO DNEVNEGA REDA – DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O POSLANCIH. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila skupina 16 poslank in poslancev s prvopodpisano Janjo Sluga. Predlog zakona je na 34. seji 7. oktobra 2021 obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo. Ker po končani razpravi komisija členov predloga zakona ni sprejela, je bila druga obravnava predloga zakona na seji delovnega telesa končana. Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin za predstavitev stališč. Najprej bo Tina Heferle predstavila stališče Poslanske skupine Liste Marjana Šarca.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Lepo dobro jutro vsem! Biti poslanec pomeni imeti posebno odgovornost tako do funkcije kot tudi do ljudi, ki so nas izvolili. Še posebej zato ker smo neposredno izvoljeni predstavniki ljudstva, bi se morali zavedati, če si priznamo ali ne,da naši zgledi vlečejo. Dejstvo je, da mora poslanec spoštovati omejitve, ki jih njegova funkcija prinaša. Med drugim tudi omejitve pri opravljanju pridobitne dejavnosti in omejitve v zvezi z opravljanjem drugih funkcij. Za nas v LMŠ je to nekaj samoumevnega. Ker pa je to tudi zakonska materija, ki je trenutno nekoliko konfuzno urejena in kot taka dopušča zlorabo, predlog sprememb pa je bil po našem mnenju žal neprimeren, bi bilo prav, da se v prihodnje zadeve popravijo tako, da bodo jasne in nedvoumne tudi za tiste, za katere omejitev poslanske funkcije ni tako zelo samoumevna. Za Poslansko skupino LMŠ pa je med drugim samoumevno tudi to, da se zakoni, ki veljajo v naši državi, spoštujejo ali pa da obstaja neka politična kultura, ki od posameznega politika terja odgovornost, ko nastopijo določene okoliščine. Vendar dokler bomo imeli v naši državi vlado, ki ne izvaja svojih zakonskih obveznosti in brez sramu krši, na primer, Zakon o STA, dokler bomo imeli vlado, ki ne spoštuje hierarhije pravnih aktov in nad zakon postavlja računovodske standarde, ali pa dokler bomo imeli v naši državi ministra za pravosodje, ki je v kazenski preiskavi zaradi kaznivega dejanja utaje davkov, ali pa dokler bomo imeli, recimo, ministra, ki svojim prijateljem iz gospodarstva svetuje, kako zaobiti zakonodajo in se izogniti plačilu davka, spoštovane kolegice in kolegi, dokler bo v naši državi tako, se bojim, da je uskladitev Zakona o poslancih z Zakonom o integriteti in preprečevanju korupcije minoren problem naše družbe.
Hvala lepa. Jani Prednik bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Podpredsednik, hvala. Kolegice in kolegi, lep dober dan! Najbrž ni nikogar med nami, ki ne bi vedel, da je trenutna ureditev nezdružljivosti funkcije poslanca z opravljanjem pridobitne dejavnosti, ki jo na eni strani ureja Zakon o poslancih, na drugi strani pa Zakon o integriteti in preprečevanju korupcije, nekoherentna in medsebojno neskladna. Pravna stroka, vključno z našo Zakonodajno-pravno službo, nas je na to že nekajkrat opozorila. Prav tako ne gre prezreti mnenj in priporočil Komisije za preprečevanje korupcije iz leta 2019, v katerih navaja, da je potrebno za poslanca urediti vprašanje nezdružljivosti opravljanja poslanske funkcije s pridobitno dejavnostjo, določno in nedvoumno. Tega do danes žal še nismo uspeli storiti. KPK meni, navajam, »da je pri presoji konkretnih situacij potrebno iz določb Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije izhajati ne le pri obveznostih poklicnih funkcionarjev glede nezdružljivosti opravljanja funkcije ter prepovedi članstva in dejavnosti, marveč tudi pri izvedbi postopka glede presojanja nezdružljivosti opravljanja funkcij ter prepovedi članstva in dejavnosti ter pri posledicah za neposredno voljene funkcionarje, ki jih določa 29. člen zakona. Navedeno pomeni, da komisija ne more zgolj ugotoviti dejstev, ki bodo podlaga za odločanje Mandatno-volilne komisije v zadevah ugotavljanja nezdružljivosti poslanske funkcije, ampak mora odločiti v celoti, torej v okviru določb oziroma situacij, ki jih Zakon o integriteti in preprečevanju korupcije ureja, Zakon o poslancih pa izrecno ne.« Konec navedbe. Pri izvajanju zakonodaje se je torej pokazalo, da institut nezdružljivosti funkcij ter institut prepovedi opravljanja pridobitne dejavnosti za poslance nista jasno in nedvoumno urejena. Po drugi strani pa imamo, da je za druge javne funkcionarje, imenovane kot tudi voljene, glede nezdružljivosti funkcij in glede prepovedi opravljanja dejavnosti v veljavi enotna in jasna ureditev iz Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije. Predlagatelji novele Zakona o poslancih smo zato predlagali vsebinske rešitve, ki bi po eni strani odpravile veljavno nekoherentno in medsebojno neskladno ureditev ter bi po drugi strani sledile k pravno bolj primerljivemu položaju poslank in poslancev pri obravnavi potencialne nezdružljivosti funkcije oziroma pri opravljanju druge dejavnosti, kot to velja za druge javne funkcionarje. Ker predlog zakona na Mandatno-volilni komisiji ni dobil zadostne podpore, lahko danes zgolj ugotovimo, da smo zamudili priložnost jasneje urediti ta vprašanja, tako pa bodo le-ta ostala pravno nedorečena in vedno znova polje različnih interpretacij ter žal tudi političnega boja.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Levica bo predstavil Miha Kordiš. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Zgodba z neprimerno ureditvijo nezdružljivosti funkcije za poslanca je stara. Zakon, ki ga imamo, jasno določa, da je funkcija poslanca nezdružljiva z drugo javno funkcijo in z opravljanjem pridobitne dejavnosti. Posledica je prenehanje mandata. Normalno, logično. A zaplete se pri vprašanju, kdo naj bi mandat poslancu vzel in na kakšen način. To je nekaj, česar nismo še uspeli rešiti. Ko smo imeli na mizi zadnji tak primer poslanca Ferenca Horvátha, smo v Levici vztrajali, da mora Državni zbor samo ugotoviti, da mu je prenehal mandat, a smo bili v stališču osamljeni, večina ostalega so bili izgovori, kako imamo nejasen zakon. Končni dogovor te polemike je bil, da se pripravi ustrezna sprememba zakona, ki bo uredila nezdružljivost funkcije in prenehanje mandata v takšnih primerih. Ampak namesto rešitve, ki bi jasno določila, da je funkcija poslanca nezdružljiva z drugimi funkcijami in da poslanec ne sme opravljati pridobitne dejavnosti, smo sedaj že drugič priča poskusu, da se določbe o nezdružljivosti preprosto črtajo. Problem bi rešili na način, da se pretvarjamo, da ne obstaja. Če bi bil poslanec poleg funkcije še direktor zasebnega podjetja, na primer, po taki ureditvi zaradi tega ne bi izgubil funkcije poslanca. Samo za čas sočasnega sedenja na dveh stolčkih bi prejemal nižjo plačo. Že sedaj imamo problem, da si lobisti podajajo kljuke nekaterih poslanskih skupin. Imamo predsednika Vlade, ki igra golf z največjimi lobisti in akterji iz najodmevnejših korupcijskih afer v zdravstvu. Nekateri poslanci so že sedaj vpleteni v ne tako čedne posle in se radi pohvalijo s kakšno prostočasno funkcijo ali dejavnostjo. Sedaj bi pa kot češnjico na torti Nepovezani in SD to stanje, kar uzakonili. Gospe in gospodje, tu ne gre za nič drugega kot za vdor privatnega kapitala v parlament, v javni interes. To je legalizacija korupcije. Na ta način se parlament vedno bolj spreminja v interesno združenje najbogatejših in najbolj privilegiranih in oddaljuje od svoje funkcije predstavnika ljudstva. Po tem zakonu bi v parlamentu sedeli poslanci, ki bi bili sočasno direktorji farmacevtskih multinacionalk, podjetij, ki zmagujejo na razpisih, pa raznorazni lobisti. Zakaj pa ne? S tako zakonsko spremembo bi jim točno to omogočili. Seveda je ideja popolnoma bizarna. Še bolj nepredstavljivo pa je, da je zastopata SD in Nepovezani, ne SDS. SD in Nepovezani poslanci. Na tem mestu se lahko vprašamo, gospe in gospodje, ali ste s podpisom povolilnega sporazuma sploh mislili resno. Ali bomo po naslednjih volitvah naredili drugačno vlado ali bomo dobili le drugo vlado v drugačni preobleki, ki bo nadaljevala s korupcijskimi praksami vlade Janeza Janše? Zato je treba razložiti, kaj se danes tu dogaja, da bo slovenska javnost vedela. Zakon o poslancih določa, da poslanec ne sme opravljati pridobitne dejavnosti, ki po zakonu ni združljiva z opravljanjem javne funkcije. Kot posledica v primeru križanja tega dvojega je predvideno prenehanje mandata. Se pravi, če poslanec v treh mesecih po nastopu funkcije ne preneha opravljati pridobitne dejavnosti ali če po nastopu funkcije začne opravljati pridobitno dejavnost, bi mu moral prenehati mandat poslanca. Pika konec. Ampak kaj predlagajo poslanski iz vrst Nepovezanih in SD? Da se te posledice preprosto črtajo. Če poslanec postane direktor Rotisa, ki dobavlja patrije, ali če to kljub izvolitvi ostane še naprej, bo za kazen prejemal zgolj direktorsko plačo in ne tudi poslanske. Bo pa lahko odločal o, na primer, oboroževanju Slovenske vojske in nakupu novih oklepnikov. Poslanec bi lahko bil tudi direktor slovenske podružnice Alstoma, ki bi sočasno odločal o poroštvu TEŠ 6 in višanju cene investicije. Poslanec bi lahko v času, ko ni seje Državnega zbora, vodil tudi podjetje za utajo davkov v Bosni, na Odboru za finance pa opozarjal, da je z davčno zakonodajo vse okej. Popolnoma nepredstavljivo, a po tej zakonski spremembi bi postalo legalno. Ne le, da gre za nedostojen lobističen ukrep, ta ukrep je tudi protiustaven. Na kar štirih straneh je na to opozarjala Zakonodajno-pravna služba. Kot gre razbrati iz stališča Poslanske skupine Levica, nasprotujemo temu predlogu zakona. Smo mu že v preteklosti in mu tudi danes in mu bomo še v naprej.
Hvala lepa. O zakonu ne bo glasovanja. Stališče Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov bo predstavil Jožef Horvat. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Obveznosti in pravice poslancev ureja Zakon o poslancih, ki je bil sprejet leta 1992 in do sedaj petkrat noveliran, nazadnje leta 2012. Položaj poslancev v Državnem zboru določa Ustava Republike Slovenije, podrobneje pa Zakon o poslancih in Poslovnik Državnega zbora. V Zakon o poslancih pa posega tudi več drugih zakonov, med drugim Zakon o integriteti in preprečevanju korupcije. Ustava Republike Slovenije v drugem odstavku 82. člena med drugim določa, da zakon določa nezdružljivost funkcije poslanca z drugimi funkcijami in dejavnostmi. Na tej podlagi nezdružljivost funkcije poslanca z drugimi funkcijami in dejavnostmi ureja Zakon o integriteti in preprečevanju korupcije kot sistemski predpis in Zakon o poslancih kot specialni predpis. Ob sedanji specialni ureditvi nezdružljivosti v Zakonu o poslancih in sistemski ureditvi v Zakonu o integriteti in preprečevanju korupcije tako ni jasno, kakšen postopek ugotavljanja nezdružljivosti in kakšne sankcije veljajo za poslance. V Novi Sloveniji menimo, da je treba ustrezno spremeniti ter vzpostaviti jasno ter pravnosistemsko skladno ureditev področja nezdružljivosti za poslance, vendar tega v predlogu zakona ni. Zakon o poslancih bi moral določiti način prenehanja mandata, na primer postopek znotraj Mandatno-volilne komisije, ne pa pristojnosti prenašati na KPK, kjer možnosti odvzema mandata sploh ni. Zgolj finančna sankcija oziroma odtegnitev plačila, ki bi doletela poslanca ob opravljanju nezdružljive dejavnosti s funkcijo, je po mnenju Zakonodajno-pravne službe neustavna. Zato jo tudi v Novi Sloveniji ne podpiramo. Prav tako bi lahko predlagana rešitev pomenila, da bi potencialno nekdo lahko opravljal funkcijo ter hkrati prejemal plačilo, ki bi bilo nekajkrat višje od plače poslanca ter tako sedel na dveh stolih hkrati. V Novi Sloveniji si ne želimo, da bi v parlamentu delovali poslanci oligarhi, ampak ima nezdružljivost funkcije z opravljanjem dejavnosti, ki ni združljiva s funkcijo poslanca, za posledico prenehanja mandata. Hvala.
Hvala lepa. Vojko Starović bo predstavil stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek. Izvolite.
Predsedujoči, hvala za besedo. Spoštovani! Predlog zakona, ki sta ga v zakonodajni postopek vložili Poslanska skupina nepovezanih poslancev in Poslanska skupina SD, je želel poseči v ureditev nezdružljivosti poslanske funkcije s pridobitno dejavnostjo ter prepovedjo članstva in dejavnosti za poslance, pri čemer je želel urediti problematiko tako, da bi se zakonske določbe poenotile s tistimi, ki so urejene v zakonu o integriteti in preprečevanju korupcije. Osnovni namen predlagateljev je mogoče pozdraviti, saj je dejstvo, da sta zakona delno v koliziji v smislu postopkov, ki sledijo določenim dogodkov, pri tem pa nista dovolj jasna. Posebej problematično je pri težjih sankcijah, kot je denimo odvzem mandata. Skoraj vsak mandat prinese na plan različna tolmačenja obstoječe zakonodaje. Tudi tokratni mandat ni izjema. V kar dveh primerih so se porajala številna vprašanja in dileme, ki so jim sledile večurne razprave. Nobenega dvoma ni, da ta vprašanja terjajo naš premislek in terjajo tudi spremembe zakonodaje na način, da bodo stvari jasne in nedvoumne. V tej luči napore vlagateljev pozdravljamo. Pozdravljamo tudi njihov prispevek k ureditvi vprašanja v smislu, da so njihove rešitve odprle dodaten razmislek. Navsezadnje pa je ob tem Zakonodajno-pravna služba opozorila, kaj je sploh možno in kaj ne bi bilo skladno z našo ustavo, torej v katero smer se moramo pomikati. Kljub vsemu pa smo v SAB ocenili, da predlagane rešitve niso najprimernejše. Če bi bil predlog sprejet, bi za poslance v celoti veljale materialne in procesne določbe Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije. Menimo pa, da to ni ustrezna rešitev in da je treba ohraniti Zakon o poslancih kot lex specialis. Zakonodajno-pravna služba je v svojem obširnem, štiri strani dolgem mnenju opozorila in utemeljila, zakaj bi bila takšna rešitev neustavna. V tej sestavi Državnega zbora je že delovala delovna skupina, ki se je ukvarjala s prenovo Zakona o poslancih. Menimo, da bi bilo skupino pametno oživiti in znova skušati najti ustrezne rešitve. Vsekakor pa smo prepričani, da mora Zakon o poslancih ostati lex specialis. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine nepovezanih poslancev bo predstavila Janja Sluga. Izvolite.
Uvodoma želim izraziti obžalovanje, da Mandatno-volilna komisija ni podprla predloga Poslanske skupine nepovezanih poslancev in poslanke ter poslancev SD, da bi o nezdružljivosti poslanske funkcije in o tem, kakšno dodatno delo je za poslance sploh dopustno, odločal neodvisni in samostojni organ, ki je dolžan skrbeti za integriteto v javnem sektorju, torej Komisija za preprečevanje korupcije. V tem mandatu se je Državni zbor soočil z dvema primeroma kršitev integritetnega ravnanja poslancev, od katerih eden glede nezdružljivosti poslanske in vodstvene funkcije v gospodarski družbi še vedno ni zaključen, saj se je poslanec pritožil na Upravno sodišče, o drugem pa je Mandatno-volilna komisija poslancu, ki je ni obvestil o svojem dodatnem delu oziroma o tem, da je v svojem prostem času opravljal vlogo trenerja na marčnem evropskem nogometnem prvenstvu za mlade do 21 let, izrekla grajo in podala priporočilo. V obeh omenjenih primerih se je izkazalo, da je ureditev, na podlagi katere poslanci odločajo o usodi svojih poslanskih kolegov, neprimerna. Poleg tega pa se je Državni zbor oziroma Mandatno-volilna komisija v prvem primeru nezdružljivosti poslanske in vodstvene funkcije v gospodarski družbi zapletel še v spor s Komisijo za preprečevanje korupcije oziroma je prihajalo do prelaganja odgovornosti med enim in drugim organom. Zato smo v Poslanski skupini nepovezanih poslancev in poslanke že na seji Mandatno-volilne komisije, na kateri se je odločalo o primeru gospodu Židana, napovedali odpravo medsebojne neusklajenosti Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije in Zakona o poslancih. Temeljni cilj novele je bil, da se tudi za poslance na tem področju v celoti vzpostavi sistemska ureditev po Zakonu o integriteti in preprečevanju korupcije. Predloga zakona je nadalje črtal posebno ureditev izjem od prepovedi opravljanja pridobitne dejavnosti za poslance, s čimer bi se tudi na področju dopolnilnega dela vzpostavila ureditev po Zakonu o integriteti in preprečevanju korupcije. Izjeme so v Zakonu o poslancih namreč določene bistveno ožje, kar pomeni, da so poslanci po veljavni zakonodaji v neenakem položaju v primerjavi z drugimi funkcionarji, med drugim tudi z ministri v izvršilni veji oblasti. Postopke v zvezi z nezdružljivostjo in glede omenjenih dopustnih izjem bi po našem predlogu tudi za poslance vodila KPK kot samostojen in neodvisen organ, s čimer se zasleduje objektivnost in nepristranskost pri odločanju. Predlagane rešitve je podprla tudi KPK, ki je na podlagi omenjenih zapletov Državnemu zboru priporočila spremembo zakonodaje. Gre za mnenje in poročilo KPK z dne 31. januarja 2019, v katerem je ta med drugim zapisala, da je potrebno za poslance določno in nedvoumno urediti ta institut ter da se Zakon o poslancih ustrezno spremeni oziroma dopolni tako, da se ureditev smiselno poenoti z ureditvijo Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije. V zadnjem intervjuju za enega od medijev, 25. oktobra letos, je v odgovoru na novinarjevo vprašanje, »kaj se dogaja z vašo pobudo vladi za spremembo zakonodaje, da bi bila enotno urejena nezdružljivost funkcij«, predsednik KPK dr. Robert Šumi izrazil obžalovanje, da novela zakona ni dobila podpore. Dejal je še, da od maja, ko so dali pobudo, vsebinskega odziva z vladne strani ni bilo. V Državnem zboru pa so nekateri poslanci in poslanke predlagali ustrezno spremembo, a novela ni dobila dovolj podpore. V preteklih razpravah, razen tokrat, ko je to res štelo, se je o tem, da je sprememba Zakona o poslancih potrebna, na načelni ravni strinjala večina poslanskih skupin. Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora predlaganim rešitvam, razen sankcije z odtegnitvijo plače poslancu, ki bi kršil zakon, ni nasprotovala. V razpravi pa se je izkazalo, da predlagano rešitev podpiramo samo predlagatelji. Dejavnosti, ki so danes opredeljene kot nezdružljive, bi bile kot take tudi po noveli nedvoumno določene še naprej in jih poslancem ne bi bilo dovoljeno opravljati. A tudi sankcija, določena z Zakonom o poslancih, ki bi bila nadomeščena z javnim opozorilom, želimo opozoriti, da je neizvršljivo. Jasno se je pokazalo, da se tega zavedamo, a ko je na mizi konkreten predlog, da bi o naši usodi odločala KPK, večina raje ostaja v varnem zavetju MVK. To pa seveda ne prispeva h krepitvi ugleda poslank in poslancev v javnosti in po našem mnenju tudi ne krepi ugleda Državnega zbora kot najvišjega zakonodajnega organa v Sloveniji, ki s sprejemanjem zakonov postavlja standarde integritetnega ravnanja v javnem sektorju za vse, razen zase.
Hvala lepa. Dušan Šiško bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik in vsi prisotni! Predlog, ki ga zasledujejo predlagatelji tega zakona, da naj bi KPK odločala o opravljanju dodatnega dela poslancev, je skregan z vso logiko. Komisijo za preprečevanje korupcije bi morali ukiniti. Razlog za to mnenje je, da ti delajo le od 1. 1. do 31. 1. v letu, torej v času, ko jim moramo poslanci in funkcionarji pošiljati napovedi, ne glede na to, kaj smo čez leto pridobili ali odprodali. Zavzemamo se za to, da poslanci ne bi smeli opravljati poleg svoje funkcije nobenega dodatnega dela. Izjeme naj veljajo le za tiste poslance, ki bi lahko izgubili licenco, če ne bi več opravljali svojega dela. Poslanci smo pri svojem delu polno zasedeni. Delo ne poteka le na sedežu Državnega zbora, temveč predvsem med volivci na terenu. Delo, ki ga nekateri opravljajo ob funkciji poslanstva, obsojamo, saj se nam ne zdi etično. Strinjamo se s predlagateljem v tem, da bi bilo treba zakon o poslancih čisto na novo urediti. Vendar ne v takšni smeri, kot je predlagano. Plača poslanca je ustavna kategorija, in sicer v 95. členu. Glede na to da predlagatelji predlagajo, da plača poslancem ne bi pripadala, če opravljajo poklicno ali drugo dejavnost, s tem trčijo v ustavno odločbo. S predlogom, s katerim kršijo izrecne določitve Ustave, so prestopili vse meje pravne države, in to ravno ti, ki imajo največ za povedati o zakonitosti delovanja te vlade med epidemijo covida-19. Veliko vprašanje je, kako bi se delovalo v zadnjem letu in pol, če bi bili na vladi podpisniki te novele. Glede na njihove predloge, ki jih imamo pred seboj, je več kot očitno, da bi prav oni ravnali nezakonito in protiustavno. V tej noveli se je pokazalo njihovo nepoznavanje ustavne materije. Kot sem že omenil, v Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke ne podpiramo dodatnega dela, ki ga opravljajo nekateri poslanc,i in stojimo na stališču, da je poslanec izključno poslanec. Dela ima več kot dovolj in za svoje delo smo tudi plačani. Edino za nas poslance veljajo še stara določila Zujfa. Smiselno pa bi bilo, da bi novinarji končno ravnali v skladu s svojim kodeksom in začeli opravljati svoj poklic raziskovalnega novinarstva. Prav bi bilo, da bi poročali o tem, kateri poslanec opravlja dodatno delo, kaj počne, koliko dobi za to plačano, koliko ur posveti temu delu in javnosti predstavili tudi poročilo o tem, kaj so delali. Določeni poslanci imajo bonitete pri večinskih medijih, zato se o njih ne piše. Novice o petinskem delu poslancev so izredno skope oziroma jih sploh ni, kar pa je zelo žalostno. Novinarji so dnevno prisotni v Državnem zboru, poznajo situacijo in o tem ne poročajo oziroma ne smejo poročati, vsaj ne na način, da bi zadeve raziskali do potankosti.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine SDS bo predstavil Tomaž Lisec. Poslanca ni, zato zaključujemo. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. V skladu z razlago Komisije za poslovnik z dne 9. decembra 2009 Državni zbor ugotavlja, da je postopek obravnave Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o poslancih končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 23. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ODLOKA O USTANOVITVI SAMOSTOJNEGA VISOKOŠOLSKEGA ZAVODA VISOKE ŠOLE ZA UPRAVLJANJE PODEŽELJA GRM NOVO MESTO. Predlog odloka je v obravnavo zboru predložila skupina 37 poslank in poslancev s prvo podpisanim Danijelom Krivcem. Za dopolnilno obrazložitev predloga odlika dajem besedo predstavniku predlagatelja Tomažu Liscu. Poslanca ni. Predlog odloka je na 22. seji 30. septembra 2021 obravnaval Odbor za izobraževanje, znanost, šport in mladino kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici Ivi Dimic. Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovani podpredsednik Državnega zbora, spoštovani državni sekretar, kolegice in kolegi! Odbor za izobraževanje, znanost, šport in mladino je na 22. seji 30. septembra 2021 obravnaval Predlog odloka o ustanovitvi samostojnega visokošolskega zavoda Visoke šole za upravljanje podeželja Grm Novo mesto, ki ga je v obravnavo in sprejetje Državnemu zboru predložila skupina poslank in poslancev s prvopodpisanim Danijelom Krivcem. Po uvodni predstavitvi predstavnika predlagatelja je predstavnik ministrstva povedal, da je Vlada avgusta sprejela sklep o nameri o ustanovitvi javnega visokošolskega zavoda univerze s sedežem v Novem mestu. Pismo o nameri sodelovati v tej univerzi so dali tudi na Visoki šoli za upravljanje podeželja Grm Novo mesto. Če pride do preoblikovanja obstoječe institucije, ima ministrstvo pomislek, kaj to pomenjeni za omenjeni sklep. Pojasnil je, da je cilj, da se ustanovi ena čim bolj popolna univerza, ne pa dve univerzi in še kakšen samostojni zavod. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predlog odloka preučila z vidika njegove skladnosti z ustavo, pravnim sistemom in zakonodajnotehničnega vidika. Njena predstavnica je povedala, da so državne univerze in državne visoke šole ustavna kategorija, zato mora biti ustanovitev le-teh ustavnopravno in pravnosistemsko utemeljena. Poudarila je, da je potrebna presoja, ali visokošolski sistem izobraževanja v Republiki Sloveniji že zagotavlja možnosti, da si državljani lahko pridobijo ustrezno izobrazbo ter da je treba upoštevati tudi cilje visokošolskega izobraževanja, kot so kakovost, raznovrstnost in dostopnost, s katerim se zagotavlja enakost pred zakonom, hkrati pa tudi notranja in mednarodna primerljivost visokošolskega izobraževanja. Opozorila je še na relevantno judikaturo Ustavnega sodišča ter na Zakon o visokem šolstvu, ki je pomemben s pravnosistemskega vidika. V zvezi s predlaganimi amandmaji je povedala, da ti ne odpravljajo pripomb, ki jih je Zakonodajno-pravna služba v pisnem mnenju podala k posameznim členom. V razpravi so nekateri člani odbora izrazili podporo predlogu odloka. Izpostavili so, da podpirajo decentralizacijo Slovenije, kamor spada tudi ustanavljanje univerz v različnih delih države. Po njihovem mnenju bi bilo dobro imeti univerzo tudi v Novem mestu, poskus ustanovitve javne visoke šole pa je korak k temu. Drugi člani so napovedali, da odloka ne bodo podprli in pri tem opozorili, da je ministrstvo leta 2018 nasprotovalo ustanovitvi zavoda in njegovemu financiranju iz javnih sredstev, saj so ocenjevali, da so tovrstne študijske vsebine široko zagotovljene znotraj javne mreže. Pojasnili so, da ustanovitve zavoda ne podpirajo niti strokovnjaki z Biotehniške fakultete, saj menijo, da je študijskih programov za kmetijstvo že sedaj preveč. Menili so, da se zaradi premajhnega vpisa na pomoč pri financiranju programa kliče državo, čeprav je program že obširno zagotovljen znotraj obstoječe javne mreže. Nekateri člani so še opozorili, da bi Predlog odloka o ustanovitvi visokošolskega zavoda, podkrepljenega z ustrezno argumentacijo in utemeljitvami, morala pripraviti Vlada in ne poslanci. Odbor je sprejel amandmaje poslanskih skupin SDS, NSi in SMC k 5., 7., 8. in 9. členu. V skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora je glasoval o vseh členih predloga odloka in jih sprejel. Tako je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga odloka, ki je sestavni del poročila.
Hvala lepa. Dr. Mitja Slavinec, državni sekretar Ministrstva za izobraževanje, znanost in šport, bo predstavil stališče Vlade.
Spoštovane poslanke in poslanci, ostali zbrani! Na Ministrstvu za izobraževanje, znanost in šport pozorno spremljamo aktivnosti, povezane s terciarnim izobraževanjem in visokošolskim sistemom v Novem mestu in okolici, in ponovno opozarjamo, da je 26. avgusta Vlada sprejela sklep o ustanovitvi, pismo o nameri pa je bilo podpisano tudi s strani Grma, javne univerze. Zaradi tega, kot je že predsednica odbora izpostavila, imamo zdaj določeno dvotirnost, na katero želimo opozoriti. Prav tako želimo v tem okolju povezati čisto vse ali pa vsaj večino tistih visokošolskih pobud, ki bi na ta način lahko zagotavljale sinergijske učinke, medsebojno povezovanje vseh visokošolskih sistemov in zavodov, in s tem tudi po eni strani pocenile terciarno izobraževanje v tistem prostoru in zagotovile čim večjo kakovost; predvsem ta slednja mora biti naš pomemben cilj. Zaradi tega ostajamo še zmeraj pri vprašanju, kaj bi ta ustanovitev pomenila v smislu zasledovanja prej omenjenih ciljev. Hkrati pa ugotavljamo, da v Novem mestu že obstaja zasebna univerza, ki je akreditirana, ima tudi tisoč plus študentov. Prav tako opozarjamo, da bi bilo smiselno povezati tudi zasebno univerzo, vse fakultete oziroma visokošolske programe, ki se tam izvajajo, s to pobudo, ki je nastala s strani teh treh fakultet. Še posebej ker je na Visoki šoli Grm zdaj relativno malo študentov, vabimo k ponovnemu razmisleku, na kakšen način bi lahko čim bolj racionalno zagotovili terciarno izobraževanje po celotni Sloveniji in tudi v regiji Novega mesta. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Gregor Židan bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke in poslanci, spoštovani predstavniki Vlade! Koalicijski poslanci so v zakonodajni postopek vložili predlog odloka, s katerim bi zasebno Visoko šolo za upravljanje podeželja Grm Novo mesto preoblikovali v javni zavod. Novoustanovljeni javni zavod bi tako bil upravičen tudi do državnega, proračunskega, konkretno našega davkoplačevalskega denarja. Visoka šola Grm Novo mesto je sicer bila ustanovljena za potrebe izobraževanja in usposabljanja na področju vede o živi naravi, kmetijstva, gozdarstva in ribištva, varstva okolja ter poslovne in upravne vede. Razvili so visokošolski strokovni študijski program prve stopnje Upravljanje podeželja. Že več let si prizadeva, da bi njen študijski program financirala država, v novem študijskem letu pa ima vpisanih zgolj deset študentov. Socialni demokrati podpiramo kvaliteten izobraževalni sistem, država namreč mora ustvarjati možnosti, da si državljani lahko pridobijo ustrezno izobrazbo. En kup razlogov pa je, zakaj Socialni demokrati tega konkretnega predloga ne podpiramo. Po našem mnenju gre namreč za še eno politično, potencialno korupcijsko lomastenje stranke SDS in njenih pajdašev v visokem šolstvu. Kot prvo, predlog odloka je prišel s strani koalicijskih poslancev in ne stroke. O predlogu tako sploh ni bilo opravljene nobene strokovne in poglobljene razprave s širšo javnostjo in ne analize, ali naša država potrebuje novo visoko šolo za upravljanje s podeželjem. Še več, poznavalci pravijo, da imamo v Sloveniji kmetijskih visokošolskih programov že tako ali tako preveč. Poleg tega je vlada 26. avgusta 2021 sprejela sklep o nameri o ustanovitvi javnega visokošolskega zavoda univerze s sedežem v Novem mestu, torej ustanovitev še četrte javne univerze v Novem mestu. Tako v bistvu s tem predlogom preoblikovanja Grm v javni zavod tečeta zdaj dva vzporedna postopka, ki se na nek način izključujeta, kar sta na pristojnem odboru za izobraževanje opozorila tako predstavnik Ministrstva za izobraževanje kot tudi župan Novega mesta. Kot drugo, nekdanji celo prvi dekan tega zavoda, ki je na nek način tudi izsilil ustanovitev te šole leta 2011, je sedanji minister za kmetijstvo Jože Podgoršek, ki si že nekaj časa zelo prizadeva, da Grm postane javni zavod. Najverjetneje zato, da bi se po padcu te vlade tam lahko ponovno zaposlil. Direktor zavoda Grm Tone Hrovat, državni svetnik in vidni podpornik nove desne stranke Povežimo Slovenijo, z Grmom aktivno sodeluje tudi predsednik stranke SLS Marjan Podobnik. Zaradi vseh naštetih imen, tesno povezanih z aktualno oblastjo, se nam upravičeno poraja sum konflikta interesov oziroma celo sum koruptivnega dejanja. Očitno je, da si ustanovitev oziroma preoblikovanje zavoda želi le peščica ljudi, ki se želi s tem izključno osebno okoristiti. Tudi Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora je podala mnenje, da se predlog ustanovitve akta za Grm Slovenija Novo mesto bistveno razlikuje od ustanovitvenih aktov že ustanovljenih univerz in državnih visokih šol in da je takšna predlagana ureditev vprašljiva z vidika enakosti pred zakonom in avtonomije univerze in visokih šol. Če za konec citiram nekdanjega rektorja ljubljanske univerze Staneta Pejovnika, ki je v enem stavku lepo povedal: »Visoka šola za upravljanje podeželja Grm Novo mesto, ki ima trenutno v vseh treh letnikih le 10 študentov, v kratkem pričakuje odločitev, da bo njen študij financirala država; gre za rokohitrski, s političnimi botri podprt poseg.« Zaradi vsega naštetega Socialni demokrati ne bomo podprli predloga odloka. Hvala lepa za pozornost.
Hvala lepa. Violeta Tomić bo predstavila stališče Poslanske skupine Levica. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. V aktualni vladi ima minister za kmetijstvo Jože Podgoršek priložnost, da svojo Visoko šolo Grm prisesa na državne jasli. To je možno zaradi razmerja moči in glasovalnega stroja na Odboru za izobraževanje. Ob tej novici smo v Levici že zapisali, citiram:« Ne morejo poslanci brez konkretnih analiz in študij utemeljenosti predlagati odloka o ustanovitvi nekega visokošolskega zavoda. To je šalabajzerstvo. Tudi novomeški župan Gregor Macedoni nas je pozval in predlagal, da sprejetje odloka zamrznimo, dokler ne bo končan postopek ustanovitve univerze v Novem mestu, ki bi jo tako in tako vodil gospod Borut Rončević, vladni ljubljenec. No, mi smo jim prisluhnili in v Levici smo predlagali amandma, da naj predmetni odlok začne veljati čez 100 let, se pravi leta 2122. S tem želimo zaustaviti strokovno neutemeljeno ter politično in interesno motivirano ustanavljanje javno financiranih izobraževalnih institucij. Ustanovitev javne izobraževalne institucije z odlokom, ki ga vlagajo poslanci koalicije, glede katerega nismo prejeli niti mnenja Vlade, ne podpira ga pa niti Ministrstvo za izobraževanje, nikakor ni strokovno utemeljeno. Obstaja sum, da se visokošolski zavod ne ustanavlja na podlagi potreb javnega izobraževalnega sistema oziroma potreb prebivalstva, ampak na podlagi političnega kupčkanja in zasebnih interesov vodilnih politikov. Razlogi za javno financiranje tega študija ne obstajajo. Enako besedilo odloka o ustanovitvi samostojnega visokošolskega zavoda Grm Novo mesto je že leta 2018 ob posredovanju trenutnega kmetijskega ministra Jožeta Podgorška vložila Poslanska skupina SDS, ampak takrat ga Državni zbor ni potrdil. Ministrstvo za izobraževanje v takratni Cerarjevi vladi pa je ocenilo, da so tovrstne študijske vsebine obširno zagotovljene znotraj javne mreže oziroma znotraj dveh javnih univerz, zato ni nobene potrebe po ustanovitvi novega zavoda. Obrazložitev predloga je ravno tako pomanjkljiva in zavajajoča, saj temelji na starih podatkih iz prej omenjenega odloka. Lahko preberemo, da je na tej visoki šoli v tem študijskem letu vpisanih 30 študentov, vendar to ne drži. Nadalje. Ob pomanjkljivih strokovnih argumentih za ustanovitev zavoda ne gre spregledati očitnih političnih povezav. Med predavatelji in sodelavci te visoke šole so predsednik SLS Marjana Podobnik, dolgoletni vplivni član SLS Marjan Maučec, podpredsednica Nove Slovenije Vida Čadonič Špelič in trenutni minister za kmetijstvo Jože Podgoršek, ki je bil prvi dekan s polnimi pooblastili. Minister je bil soustanovitelj Visoke šole zavodu Grm, zaposlen med leti 2004 in 2018, danes kot docent predava pri šestih predmetih, kar je največ med vsemi pedagoškimi delavci. Kot uradni kontakt za študente pa ima naveden kar vladni elektronski naslov. Vsa leta, ko je vodil šolo, si je Podgoršek prizadeval za njeno državno financiranje, čeprav, kot rečeno, za to niso podani utemeljeni razlogi. Celo Ministrstvo za izobraževanje je ustanovitvi nasprotovalo. Tako je tudi v tem primeru, le s to razliko, da kljub odsotnosti strokovnih utemeljitev in jasno izraženih javnih potreb za sprejetje obstaja večina v Državnem zboru. Da je tak način sprejemanja odlokov o ustanovitvi zavodov, torej brez ustrezne obrazložitve, s strani poslancev problematičen, je opozorila tudi Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora, ki je izpostavila, da je potrebna presoja ali visokošolski sistem izobraževanja v Republiki Sloveniji že zagotavlja možnost, da si državljani lahko pridobijo ustrezno izobrazbo ali pa te možnosti niso zagotovljene. Oceno te možnosti lahko pokažejo podatki o številu univerz in samostojnih visokošolskih zavodov ter visokošolskih institucij in številu akreditiranih študijskih programov, ki imajo javno veljavnost. Pri ustanavljanju visokošolskih zavodov in ustvarjanju možnosti za izobraževanje pa je potrebno upoštevati tudi cilje, kot so kakovost, raznovrstnost, dostopnost, s katerimi se zagotavlja enakost pred zakonom, hkrati pa tudi notranja in mednarodna primerljivost visokošolskega izobraževanja. Ravno zato v Poslanski skupini Levica predlagamo, da se predlagani zavod z vidika razvoja sistema visoko šolstva v bližnji prihodnosti ne ustanovi in v sto letih bo mogoče Slovenijo vodila takšna garnitura, ki ne bo skrbela zgolj za lastne koristi. Hvala.
Hvala lepa. Iva Dimic bo predstavila stališče Poslanske skupine Nova Slovenija – krščanski demokrati. Izvolite.
Ponovno pozdravljeni. Danes obravnavamo Predlog odloka o ustanovitvi samostojnega visokošolskega zavoda Visoke šole za upravljanje podeželja Grm Novo mesto, ki ga je v obravnavo in sprejetje Državnemu zboru predložila skupina poslank in poslancev s prvopodpisanim Danijelom Krivcem. Za študij na Visoki šoli za upravljanje podeželja Grm Novo mesto morajo študentje plačevati šolnino, kar pa za marsikoga predstavlja oviro, da bi se odločil za vpis na to šolo. Mladi tudi se tudi zaradi tega dela plačevanja pogosteje odločajo za vpis in nadaljevanje šolanja na Biotehnični fakulteti v Ljubljani ali Fakulteti za kmetijstvo in biosistemske vede v Mariboru, kjer pridobijo podobno izobrazbo, vendar ne specialnih znanj in praktičnega pouka. Veliko mladih pa se zaradi oddaljenosti in plačevanja študentskih domov ne odloča niti za nadaljevanje študija. Res je, da v Novi Sloveniji že vrsto let opozarjamo na področje mladih, ki se odločajo za poklic kmeta oziroma gospodarja na podeželju. Le-tega se ne pripozna niti med deficitarnimi štipendijami in tudi ne pri možnosti visokošolskega izobraževanja. Ravno možnost, da se mladi naučijo znanj iz upravljanja s podeželjem, je v praktičnem delu in upravljanju, ki ga imajo na Visoki šoli za upravljanje podeželja Grm Novo mesto, izjemnega pomena. To potrjuje tudi vpis oziroma odločitev dijakov in študentov za opravljanje predpisane obvezne prakse na Grmu v Novem mestu, saj so tam eni izmed najbolj strokovno usposobljenih strokovnjakov, ki pokrivajo res celotno področje kmetijstva. To je od govedoreje, vinarstva, poljedelstva, zelenjadarstva pa tudi setve ozimnih žit, spomladanskih žit, oranja, upravljanja z računalniškimi programi, setve, vzrejo konj, rejo drobnice, kuncev, skratka široko poznavanje dejansko upravljanja na podeželju in življenja z naravo. Znanje in upravljanje podeželja bo v prihodnosti zagotovo vedno bolj pomembno. Poznavanje kolobarjenja, kdaj kakšna žita posejati, bo, kot kaže, v prihodnje znanje, ki bo nekaj štelo. V Novi Sloveniji smo prepričani, da je odlok o ustanovitvi javnega visokošolskega zavoda le nova stopnica do univerze v Novem mestu, zato bomo poslanci Nove Slovenije predlog odloka podprli.
Hvala lepa. Mag. Andrej Rajh bo predstavil stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik, državni sekretar, kolegice poslanke in poslanci! S predlogom odloka, ki je pred nami, katerega namen je preoblikovanje zasebnega visokošolskega zavoda v javnega, se v Poslanski skupini SAB ne moremo strinjati. Odlok o ustanovitvi samostojnega visokošolskega zavoda Visoke šole za upravljanje podeželja Grm Novo mesto je predlagala kar skupina poslank in poslancev koalicije s stranko SDS na čelu. Naj omenim, da gre za zelo neobičajno prakso, ki pa je za to stranko očitno značilna, ker tudi pri ustanovitvi fakultete za informacijske študije v Novem mestu pred slabimi desetimi leti smo bili priča podobni zgodbi. Prav tako bi pri preoblikovanju zavoda lahko šlo za velik konflikt interesov. Nekdanji dekan tega zavoda je namreč sedanji minister za kmetijstvo, ki se po pričevanju nekaterih medijev zelo zavzema za državno financiranje omenjenega zasebnega zavoda. Upravičeno se sprašujemo, ali si morda po padcu te vlade želi zagotoviti ponovno dekanovanje, tokrat na račun davkoplačevalcev. Poleg vsega pa je znano dejstvo, da zasebni zavod nima pretirano velikega zanimanja za vpis. Poslanski kolega je to izpostavil že na matičnem delovnem telesu, zato ponovno poudarjam, v študijskem letu 2014/2015 so bili v 1. letnik vpisani trije, v 2. letnik pa 17 študentov, to je skupaj 20. V študijskem letu, ki je sledilo, 2015/2016 so bili v 1. letnik vpisani trije študenti, v 2. letnik 7 študentov, v 3. letnik 17 študentov, torej skupaj 27. V študijskem letu 2017/2018 pa je bilo v 1. letnik vpisanih 7 študentov, v 2. letnik 8 študentov, v 3. letnik 6, 2 pa sta bila absolventa. Torej je bilo skupaj vpisanih 23 študentov. Kristalno jasno je, da šola, ki ima vsega skupaj 23 študentov in verjetno približno toliko profesorjev, sama ne more vzdrževati sebe s šolninami, razen če jih abnormalno zviša ali si pa zagotovi državno financiranje. Ta argument je že leta 2018 izpostavilo pristojno ministrstvo, ki je financiranju zavoda iz javnih sredstev nasprotovalo, saj so podobne študijske vsebine že široko zagotovljene znotraj javne mreže študijskih programov za kmetijstvo, pa naj bi jih bilo že takrat dvakrat preveč. Tu poudarjam, da imamo v Mariboru zelo kvalitetno Fakulteto za biosistemske vede, prejšnja Fakulteta za kmetijstvo in nikakor ne morem pristati na to, da se v Mariboru to znanje, potrebno znanje, ne more pridobiti. Tudi v SAB smo podobnega mnenja in ocenjujemo, da se zaradi premajhnega vpisa na pomoč pri financiranju programa kliče državo, čeprav je program, kot rečeno, že zagotovljen znotraj obstoječe javne mreže. Vladajoča koalicija torej zopet želi financirati zasebne inštitucije z javnim denarjem, pod krinko decentralizacije in razbremenitve študentov pa se skriva še en napad SDS na javno šolstvo. Financiranje zasebnih iniciativ z javnimi sredstvi je pri koaliciji očitno, in ne zgolj samo pri vrtcih in šolah, ampak tudi sicer, prevladujoč način razumevanja zasebnega sektorja. Nismo pozabili niti vašega neuspelega in neokusnega poskusa predloga noveliranja Zakona o visokem šolstvu, s katerim bi morali visokošolski zavodi spremenjene pogoje izpolnjevati šele ob drugem nadaljnjem podaljšanju akreditacije in ne že ob prvem. S svojo tovarišijsko politiko vodenja vlade tako še kar nadaljujete. V SAB zagovarjamo močno in kakovostno javno šolstvo, zato na njegovo ošibitev nikakor ne bomo pristali. Če je vaš odlok način, da bi se posamezniki in zasebni visokošolski zavodi blizu največje koalicijske stranke dokopali do javnega denarja, to zagotovo ni v javnem interesu, zato v Poslanski skupini SAB Predloga o ustanovitvi samostojnega visokošolskega zavoda Visoke šole za upravljanje podeželja Grm Novo mesto ne bomo podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine nepovezanih poslancev bo predstavila Janja Sluga. Izvolite.
Apetiti po osvajanju visokega šolstva s strani največje vladne stranke so dobro znani in segajo izven časovnice trajanja tega mandata. Spomnimo se radodarnega podeljevanja koncesij zasebnim visokošolskim zavodom za izvajanje študijskih programov v času prve in druge Janševe vlade, ko so člani SDS pogosto postali soustanovitelji, direktorji, dekani in predavatelji na koncesioniranih visokošolskih zavodih. Prav tako ni nič novega, da se ambicije po ustanovitvi četrte državne univerze v Sloveniji, s sedežem v Novem mestu, vlečejo že od leta 2008 dalje. Tokratni drugi poskus ustanovitve samostojnega Visokošolskega zavoda Grm Novo mesto, pa je tudi lokalno politično obarvan. Interesi so sicer legitimni in ne presenečajo, imajo pa vsaj v konkretnem primeru bore malo opraviti z javno koristjo. Bolj kot za javni interes gre v tem primeru za lokalne politično-finančne in ideološke interese. Zaradi slabe argumentacije so ti še bolj nazorni kot sicer. Ti interesi pravzaprav sledijo obratni logiki, kot jo predlagatelji v duhu siceršnjega spodbujanja zasebnega izobraževanja zagovarjajo. Ključni motiv za sprejetje odloka je preoblikovanje višje zasebne strokovne šole v javni samostojni visokošolski zavod. Temeljni cilj preoblikovanja je pridobitev javnopravne subjektivitete ter s tem vseh povezanih bonitet, med katerimi so seveda najpomembnejše finančne koristi. Stabilen in zanesljiv sistem financiranja visokega šolstva prinaša stabilno delovanje in izvajanje študijske dejavnosti ter vseh ostalih visokošolskih aktivnosti, ki se financirajo iz državnega proračuna. Javni univerzitetni visokošolski sistem v Sloveniji dobro deluje. Prav tako se javna mreža v pomembnem delu dopolnjuje s koncesioniranimi študijskimi programi in tudi s čisto zasebno izobraževalno ponudbo. Visokošolski študij se ne izvaja le v Ljubljani, Mariboru in na Primorskem, temveč tudi v nekaterih drugih manjših mestih oziroma izobraževalnih središčih. To je dejstvo in zato so vsi očitki o centralizirani visokošolski ponudbi odveč in neutemeljeni. Je pa toliko bolj utemeljeno vprašanje, ali je smiselno, da se novomeški visoki šoli podeljuje koncesija ter financira študij, ki ga v resnici ne potrebujemo. Govorimo namreč o šestih vpisanih študentih v tem študijskem letu in dobrih 20 diplomantih, ki jih je šola uspela izobraziti od svojega nastanka dalje. Medtem pa mesta na obstoječih in primerljivih strokovnih in univerzitetnih študijih drugje ostajajo nezapolnjena. Znanja in veščine s področja upravljanja podeželja v okviru javne mreže so že zagotovljena znotraj Univerze v Ljubljani, Biotehniške fakultete, in Univerze v Mariboru, Fakultete za kmetijstvo in biosistemske vede. Pomenljiva je tudi zadržanost resornega ministrstva, ki bi naj spisalo negativno mnenje glede morebitne ustanovitve državnega zavoda, ki pa ga Vlada sploh ni obravnavala. Preoblikovanju obstoječe visoke šole nasprotujejo celo nekateri lokalni deležniki, ki so svoja stališča izrazili na seji Odbora za izobraževanje. Uzakonitev predlagane rešitve bi pomenila, da bi država morala ustanavljati javno mrežo visokošolskih zavodov v vseh regijah, ne le novomeški, četudi ob zanemarljivem številu študentov in siceršnjem pomanjkanju javnega interesa. Ne le, da so takšne rešitve nesistemske, ampak jasno kažejo na druge, kvečjemu poslovne interese in verjetno tudi ideološko poslanstvo. Nepovezani poslanci podržavljanju zasebne visoke strokovne šole nasprotujemo. Nasprotujemo tudi neracionalni in neargumentirani regionalizaciji visokošolskega prostora in zato predmetnega odloka seveda nikakor ne moremo podpreti.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavila Anja Bah Žibert. Izvolite.
Predsedujoči, hvala lepa za besedo. Pred nami je danes Predlog odloka o ustanovitvi samostojnega visokošolskega zavoda Visoke šole za upravljanje podeželja GRM Novo mesto. Ponavljam: Visoke šole za upravljanje podeželja GRM Novo mesto. Vsi tisti, ki so trdili, da vse to že imamo v Sloveniji, se krepko motijo. Takšne fakultete Slovenija nima. Ima samo to, izključno to, in to fakulteto lahko obiskujejo samo tisti študenti, ki imajo dovolj finančnih sredstev, da to tudi plačujejo. Zato se mi zdi skrajno zavržno in nesprejemljivo, da danes štejete, koliko študentov ima ta fakulteta. Kaj bi se zgodilo, če bi morali študentje plačevati vse fakultete? Mislite, da bi bile številke večje? Res mislite, da bi bile večje? Kot drugo, poglejte, gre za področje razvoja podeželja in kmetijstva. Gre v bistvu za visokošolski zavod, ki deluje na Dolenjskem. Dolenjska ima številne občine, ki so sicer po kvadraturi nekoliko večje, ampak po številu prebivalstva pa manjše. Zelo so razvejane. Ti študentje si ne morejo privoščiti, da hodijo na fakulteto v Ljubljano in Maribor, kajti imajo tudi številne druge obveznosti, ki jih vežejo na njihove kmetijske dejavnosti oziroma na delo na domu. Končno se tudi sama ves čas zavzemam za to, da tudi Dolenjska pride do samostojne javne univerze. Vsi tisti, ki se zavzemate za javno šolstvo, bi morali to podpreti. Vse to je v bistvu korak k temu, da bomo lahko prišli tudi do javne univerze na Dolenjskem. Res je, ta šola nima sistemsko urejenega financiranja in dejstvo je, da vsi tisti, ki jo obiskujejo, morajo plačati, kar pa predstavlja za ljudi, ki prihajajo s podeželja, velikokrat pravzaprav na nizki ekonomski stopnji samih družin, problem, ker za to nimajo zadostnih sredstev. A sama fakulteta, same vsebine bi jih zanimale, ker so kakovostne in so dobre. Rečeno je bilo, da gre tukaj za neke osebne koristi. S Tomažem Liscem sva to isto zadevo predlagala že leta 2018, vendar je takrat potem padla Cerarjeva vlada in do konca tega predloga nismo prišli. In takrat, spoštovani, ni bil noben Podgoršek gospod minister, nenazadnje je bil funkcionar v vaši vladi. Sedaj pač svoje delo nadaljuje. Zavzemala sva se za to predvsem jaz in kolega Lisec. Najin cilj je bil, da lahko tudi dijaki, ki zaključijo šolanje na področju Dolenjske, kjer imamo biotehniško fakulteto, kmetijsko šolo, lahko nadaljujejo potem po vertikali tudi izobraževanje naprej. Zato je pomembno, da pride do tega javnega financiranja. Očitki, ki so bili izrečeni s strani predstavnikov SD, gospod Židan je predstavil stališče, da gre za osebno korist, so podli. Predvsem pa mislim, da je gospod zadnji, ki lahko kaj takega očita, da nekdo tukaj dela za osebno korist. Kar se tiče tega, da bodo notri delovali neki dosedanji politiki in tako naprej, se potem sprašujem, ali celotno slovensko šolstvo upravlja Levica, glede na to da je prvi sindikalist pravzaprav njihov človek. Skratka, gre za denar, spoštovani, ki ga protestniki zapravijo na dveh shodih. Jaz upam, da se bo našla modrost, da tudi Dolenjska pride do visokošolskega zavoda, ki bo financiran s strani države.
Hvala lepa. Na vrsti je še zadnje stališče, ki ga bo predstavila Lidija Divjak Mirnik. Gre za stališče Poslanske skupine Liste Marjana Šarca. Izvolite.
Dober dan, gospod podpredsednik, direktor direktorat Janžekovič, kolegice, kolegi! Danes obravnavamo lobistični zakon, ki so ga vložili SDS, NSi in SMC. Cilj pa je zelo preprost − podržavljanje zasebnih zavodov v lasti tistih, ki so blizu SDS. Gre za to, da naši dobijo javni denar. Za to gre. Ustanovitev samostojnega visokošolskega javnega zavoda Visoke šole za upravljanje podeželje Grm Novo mesto je seveda povezano z namero Vlade Republike Slovenije o ustanovitvi nove javne univerze v Novem mestu. To je vlada sprejela že avgusta 2021. Tam že imamo univerzo v Novem mestu, ki pa je zasebna in že več let deluje tudi po koncesijski pogodbi. Fakulteta za informacijske študije v Novem mestu, katere vodstvo pa sodi v vplivni krog premierja Janeza Janše, pa je začelo postopke za pretvorbo v univerzo. Predvideno naj bi bilo, da se bodo v novo javno univerzo vključili novomeški fakulteti za informacijske študije in za industrijski inženiring ter seveda ta visoka šola, o kateri govorimo danes. Zato jo je treba podržaviti. Pogoji za ustanovitev univerze so sicer zelo zelo zahtevni, a pod vlado Janeza Janše očitno dosti lažje dosegljivi. Tako menijo tudi gospodje, ki so si zadali danes ta cilj. V LMŠ zagovarjamo krepitev že obstoječih univerz in fakultet, ki so velikokrat finančno podhranjene. Pa vam ne bom začela govoriti o Univerzi v Mariboru. Zagovarjamo namreč, da predstavljajo jedro visokošolskega sistema javne univerze in javni samostojni visokošolski zavodi, ki se financirajo s strani države. V LMŠ menimo, da je treba ta sistem javnega krepiti ter mu omogočati čim boljše pogoje dela. Prav tako do danes še nismo slišali trdnih argumentov in odgovorov, zakaj naj bi pravzaprav potrebovali novo univerzo. Ali je res potreba po tem? Kakšen je, prvič, raziskovalni potencial te nove univerze? In drugič, kakšne bodo finančne posledice te ustanovitve? Nova univerza se v nobenem primeru – in tako menimo v LMŠ – ne sme zajedati v obstoječa sredstva, ki so namenjena javnim univerzam. Enako velja za ustanovitev samostojnega visokošolskega javnega zavoda Visoke šole za upravljanje podeželja Grm Novo mesto, katerega predlog so vložili koalicijski poslanci in ki ima trenutno, kot smo danes že slišali, okrog 20 študentov. 20 študentov! Če bo predlog danes potrjen, si bo trenutno zaseben visokošolski zavod pridobil državno financiranje. S tem pa se le uresničuje vladina namera, in ta je, da podržavlja zasebne zavode, da uresničuje svojo ideološko poslanstvo ter da pridobi mesto v rektorski konferenci in v drugih telesih, ki imajo vpliv na šolske in izobraževalne politike. Paradoks vsega tega je, da tega predloga ne podpira niti Ministrstvo za šolstvo. Zakaj? Zato ker tudi v LMŠ menimo, da gre za strokovno neutemeljeno ter politično in interesno motivirano ustanavljanje javno financirane izobraževalne institucije. Zato tega predloga, tega lobističnega zakona, ki so ga predlagali koalicijski poslanci SDS, NSi in SMC, v LMŠ seveda ne bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo predstavitev stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženem amandmaju, ki jo bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 25. 10. 2021. V razpravo dajem 26. člen in amandma Poslanske skupine Levica. Želi kdo razpravljati? Vidim, da je interes, zato bomo začeli s postopkom prijave. Najprej dobi besedo Miha Kordiš.
Hvala za besedo, predsedujoči. Danes imamo na dnevnem redu seje kar dve lobistični točki. Ta je druga. Z njo želi podržaviti šolo Grm kar koalicijska vrsta v Državnem zboru. Napisali so si nek odlok s podatki, ki so v resnici neaktualizirani. Med drugim v njem zasledimo, da je na to šolo vpisanih 30 študentov, v resnici jih je okoli 20. Celo ministri te vlade, ki jo podpirajo koalicijski poslanci, ne podpirajo tega konkretnega odloka. Natančneje, pristojno resorno Ministrstvo za izobraževanje tega ne počne. Zakaj? Ja, logično, to je lobistična akcija za desnico, ki se redi na tej šoli. Med predavatelji in sodelavci Visoke šole Grm so predsednik SLS Marjan Podobnik, dolgoletni vplivni član SLS Marjan Maučec, podpredsednica Nove Slovenije Vida Čadonič Špelič in trenutni minister za kmetijstvo Jože Podgoršek. Bolj vnebovpijočega primera konflikta interesov zelo očitne skorumpiranosti bomo težko našli. Ga bomo težko našli celo pod letom in pol vlade Janeza Janše, ki praktično ne počne drugega, kot izvaja udar na državo. Niti ni v tem odloku o ustanovitvi izkazana kakršnakoli kakovost, raznovrstnost, dostopnost na podlagi analiz, s katerimi naj bi odlok prispeval v naš visokošolski prostor, niti notranja in mednarodna primerljivost. Niti enega drugega argumenta nismo slišali kot zgolj prazne floskule, kako ne podpiramo podeželja in kako je ta šola super za ta namen. Jaz mislim, da je ta šola super za funkcionarje SDS, ki bi radi živeli naprej na javnih financah, njihove lobistične prijatelje, pa prav za nikogar drugega. Imamo vendar kakovosten javni visokošolski sistem, dovolimo mu, da to funkcijo opravlja brez lobističnih intervencij, kot je ta današnji.
Hvala lepa. Besedo ima Lidija Divjak Mirnik.
Hvala, predsedujoči, za besedo. Kot sem povedala že v stališču LMŠ, gre za navaden lobistični zakon, ki so ga v proceduro vložili koalicijski poslanci SDS, NSi in SMC s ciljem podržavljanja zasebnih zavodov, da bodo pač tisti tapravi, njihovi dobili financiranje in da se bodo potem lahko vključili oziroma zaokrožili tako imenovano novo univerzo, o kateri ima pomisleke aktualno ministrstvo za šolstvo, o kateri bi verjetno, če bi vprašali rektorje aktualnih javnih univerz, tudi marsikaj povedali, vsekakor pa gre za to, da javni denar da tapravim, ker to pač je v tej vladi mogoče, ker cilj te vlade je podržaviti vse, kar je zasebno. Cilj seveda je, da bodo lahko njihovi potem poučevali. Že tako ali tako poučujejo. Da je tak način sprejemanja odlokov, ustanovitvi zakonov brez ustrezne obrazložitve in s strani poslancev problematičen, je opozorila tudi Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora, ki je zelo jasno izpostavila, da je potrebna presoja, ali visokošolski sistem izobraževanja v Republiki Sloveniji že zagotavlja možnosti, da si državljani lahko pridobijo ustrezno izobrazbo. V tem trenutku si državljani Republike Slovenije lahko pridobijo ustrezno izobrazbo te smeri na javnih univerzah. Zato ni nobene potrebe, da bi ta zavod, ki ima vsega skupaj 20, ponavljam, 20 študentov, financirali z javnim denarjem. V LMŠ zagovarjamo, da javni denar dajemo javnim univerzam in krepimo njihovo vlogo. Zakaj? Zato ker se kvalitetno izobraževanje lahko izvaja na kvalitetnih institucijah s kvalitetnimi kadri in nenazadnje študenti. Ne vemo, kakšen je raziskovalni potencial te nove univerze, niti ne vemo, kaj to pomeni za financiranje oziroma kaj pomeni za budžet MIZŠ in koliko denarja bodo na ta način izgubile trenutne javne univerze. Prepričana sem, da se s tem ne strinjajo. Zakaj? Zato ker so že zdaj znotraj trenutnih javnih univerz nekatere fakultete podfinancirane. Na Univerzi v Mariboru je kar nekaj takšnih. Zato ni nobene potrebe, da bi se javni denar dajal zasebnikom, ki so zdaj naenkrat ugotovili, da imajo premajhen vpis in da s šolninami pravzaprav ne pokrivajo vseh svojih stroškov, ki jih imajo, zato je super fajn, če se lahko priklopijo ja javno pipico. To je za LMŠ nesprejemljivo. Zato bomo podprli amandma, ki je bil vložen, vložila ga je Levica, v katerem se bo ta odlok uveljavil čez natančno 100 let. In to se nam zdi dobra rešitev, zato jo bomo podprli, kar se tiče amandmaja. Kar se pa tiče samega lobističnega zakona, ki so ga vložili koalicijski poslanci SDS, NSi in SMC, bomo v LMŠ glasovali proti. Zakaj? Zato ker smo proti podržavljanju zasebnih zavodov, ker smo proti temu, da zasebni zavodi, ki so blizu trenutni največji vladajoči stranki SDS, dobivajo javni denar. Zato ker se zavzemamo za to, da bodo obstoječe javne univerze dobivale primeren denar za svoj razvoj, da bodo seveda lahko vse svoje potenciale tudi krepile, ker je treba krepiti javne univerze in javni šolski prostor, ne zasebni. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolegica, če drži vaša teza, da bo Vlada podržavila to univerzo, potem bo to javna univerza najbrž na koncu. Postopkovno, izvolite.
Spoštovani gospod podpredsednik, jaz vas vljudno prosim, da si ne jemljete nobene pravice komentiranja mojih izjav. Hvala lepa.
Poglejte, tisto, kar je potrebno, moram opozoriti pri vodenju seje. Tako da ne bo prišlo v tem primeru do financiranja zasebne univerze, ampak če se bo podržavila, bo prišlo do financiranja javne univerze. Na te nesmisle sem dolžan opozoriti. Besedo ima Violeta Tomić. Izvolite.
Hvala za besedo. Pričakujem, da boste tudi cel izbruh imeli po moji razpravi, ker vam očitno ne bo všeč, kar je pa seveda nedopustno, da se vtikate v razprave poslancem kot predsedujoči. Moje mnenje je, da bi ta predlog moral od blizu pogledati tudi KPK, ker je dejansko koruptiven. Če pogledamo, kateri poslanci so to predlagali in kateri ljudje predavajo na tej univerzi, je jasen konflikt interesov. Ampak ko gre za javni denar, se ta vlada obnaša, kot da je to vreča brez dna in tako zadolžuje tudi naše vnuke. Ko bo enkrat padla, in padla enkrat bo, bomo mi nasledili požgano zemljo. Zelo težko bo ne le popraviti, sanirati škodo. Zato je popolnoma evidentno iz vsega tega, kar nam je predloženo, ne samo to, da je predlog popolnoma nedomišljen in da si javni zavod predstavljate precej po svoje javno in zasebno, vi mislite, da če gre javni denar v zasebne žepe, da je potem to vse podružbeno. Seveda podružbite tisto, kar je, potem treba poplačevati. Vendar je tudi jasno, da sami v tej nekje vladajoči koaliciji ste nezmenjeni. Kajti ko gre res za veliko denarja, zelo hitro pride tudi do različnih interesov. Kaj želim povedati? Gregor Macedoni je župan pa nas poziva, da naj vendarle zamrznemo ta predlog. Mi smo to storili, predlagali smo naš amandma, naj se ta odlok sprejme čez 100 let. Čez 100 let mi dejansko upamo, da bo demokratična misel v Sloveniji doživela nek razvoj, neko evolucijo, da bodo ljudje, ki bodo odločali, končno lahko gledali javni interes in ne zasebne koristi. Čez 100 let mogoče, danes vladajoča koalicija tega ni sposobna. Gregor Macedoni, ki je, kolikor vem, novomeški župan, ima za podžupanjo iz Nove Slovenije Vido Čadonič Špelič, ki ravno tako predava tukaj, da ne govorimo, da je cela garnitura iz Slovenske ljudske stranke od predsednik Marjana Podobnika in Marjana Maučeca in tako naprej. Se pravi, z javnim denarjem bi financirali svoje interese, svoj zavod, ki ima baje 20 vpisanih študentov. Pa bi bilo treba tudi pogledati, kdo so ti študenti. Kdo je teh 20 privilegirancev, za katere je šola odprta? Ali je to tako zelo potrebno, bomo videli. Verjetno so tudi otroci kakšnih politikov, ki ne bi plačevali te šolnine za izbrane programe. Absolutno podpiram amandma, ki smo ga v Levici predlagali, koalicijske zavračam in tako bom tudi glasovala. Močno si pa želim, da bomo enkrat končno razčistili s politiko, kjer ministri preklicujejo davke od premoženja in jih nakazujejo v Luksemburg bratu predsednika Vlade pa da imamo ministre, ki so v postopkih, zaradi slamnatih podjetij. To vodi v konec.
Kolegica, tema.
Sem pričakovala, da me boste ustavili. Tako da lahko se ustavim tudi sama, predsedujoči.
Visokošolski zavod Novo mesto. Nima to zveze z Luksemburgom.
Moja razprava je moja pravica, demokratična pravica, in to je moje stališče. Ustavila se bom pa sama, ne boste me vi. Hvala za besedo.
Hvala lepa. Vseeno predlagam, da se držite točke dnevnega reda. Mimogrede, z javnim denarjem se financirajo tudi fakultete, na katerih predavajo recimo dr. Lukšič, dr. Pikalo, dr. Pejovnik in tako naprej. V tem pogledu ne gre v tem delu za nobeno odstopanje od siceršnje prakse. Besedo ima Mojca Škrinjar. Izvolite.
Hvala lepa. Obstaja šanghajska lestvica kvalitete univerz in tam je 900 svetovnih univerz. Na 1. mestu se vedno znova znajde ameriški Harvard, potem pa še ostalih 9 ameriških univerz, 10. morda dobi Oxford, Cambridge in potem se zvrstijo dalje. Ljubljanska univerza je nekje na 700. mestu. Harvard je star več kot 300 let. Univerza v Ljubljani ima 40 tisoč študentov, Harvard pa jih ima 17 tisoč do 21 tisoč letno. Prepričani smo, da mora univerza biti zelo zelo velika. Pa to ni nujno, to ni nujno. Dobra univerza, kot je Harvard, je lahko tudi precej manjša od ljubljanske univerze. Pri nas imamo tri univerze, najstarejšo ljubljansko, potem pa je še mariborska in pa primorska univerza. Ustanovitev tega visokošolskega zavoda je prvi korak k novi javni univerzi v Novem mestu. Pričakujemo, da se bodo pridružili oziroma ustanovili tudi drugi programi oziroma študiji, ki bodo tvorili novo javno univerzo v Novem mestu. Dolenjska si zasluži univerzo v Novem mestu. To pa zato, ker ni treba, da je vse centralizirano v Ljubljani. Nenazadnje lahko vemo, da je v Ljubljani veliko pomanjkanje mest v študentskih domovih. So prepolni in dejansko imajo v nekaterih domovih študenti zelo slab standard, saj bivajo na zelo majhnih površinah. Če bodo študentje ostajali v svojih regijah, potem tudi ne bo treba dograjevati v Ljubljani znova in znova novih stanovanjskih oziroma bivalnih kapacitet za študente. Ljubljanska univerza zaradi tega ne bo nič prikrajšana, prav tako pa tudi druge univerze ne. Nikjer ne piše, da mora biti vse in vsepovsod na enem koncu. In to je korak k decentralizaciji. Dolenjska in Novo mesto si zasluži univerzo. Ima dovolj gospodarskega potenciala, dovolj družbenega potenciala, dovolj mladih, da tudi tam študirajo in ostanejo tudi v regiji. Priseljevanje v Ljubljano ima morda svoje prednosti, ni pa tudi vedno najbolje. Zato je potrebno in nujno, da se naša država decentralizira. Ena od teh stvari je tudi visokošolski študij v regijah. In seveda ni drugega, kdor hoče razvoj celotni Sloveniji, pa sem sama Ljubljančanka in imam rada Ljubljano in jo podpiram, ampak zdi se mi pa tudi prav, da je Slovenija regionalno enakomerno razvita. Prav ta visokošolski zavod in potem ustanovitev nove javne univerze je eden izmed pogojev in ena izmed garancij, da bomo prišli do te decentralizacije in večje pravičnosti, pa tudi večjega razvoja v Sloveniji. Zato bom seveda nasprotovala nesmiselnemu amandmaju Levice in bom sam sklep o ustanovitvi tega zavoda tudi podprla. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Vidim, da je še interes. Prosim za prijavo. Imamo pet prijavljenih. Kolega Lisec, vi ste kot predlagatelj? Želite besedo sedaj ali potem? Na koncu. Dobro. Potem dobi najprej besedo Vojko Starović. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovani! Poglejte, mi pri tej zadevi zopet mešamo dve stvari. SAB kot liberalna stranka je za zasebno šolstvo, nikoli ni bila proti. Je za to iniciativo. Ampak če imate vi zasebno zadevo, tako kot pravi zakon o gospodarskih družbah, je namen gospodarske družbe profit. Ni to šolanje, boljše šolstvo, razbremenitev, ampak delanje profita. In jaz nimam nič proti temu. To je edino pravilno, in to poganja gospodarstvo, organizacije, podjetja naprej, delanje profita. Ker to je edini način, da firma preživi, drugače ne more živeti. Da pa delamo zasebne zadeve, ki se potem pokrivajo z javnim denarjem, potem jaz lahko tudi naredim izposojanje biciklov in zahtevam javni denar, da mi bo to zalaufalo za začetek. Tako da meni te zadeve enostavno ne gredo skupaj. Zato se v SAB zavzemamo za javno šolstvo, za javne organizacije, ker je namen grajenje znanja in dostopnost znanje vsem pod enakimi pogoji. Gre za zvišanje kakovosti in znanja naših otrok, študentov in tako naprej. Če govorimo o regionalizaciji, se strinjam. Prav je. Ampak univerze, tako kot je na primer Univerza v Ljubljani, ima svojo izpostavo Fakulteto za promet in pomorstvo v Piranu. To sploh ni problem. Mi se zavzemamo za to, da so šole čim bolj kvalitetne, in tako bi to lahko bila tudi, če gre za regionalizacijo, izpostava mariborske ali ljubljanske univerze v Novem mestu. Tako bi čisto enostavno zopet ponovil, gospodarske organizacije so jasno namenjene delanju profita, ne širjenju znanja in tako naprej. Šole imajo drug namen, javne šole imajo drug namen. Mi se zavzemamo za kvalitetno šolo. Torej bi bilo treba to ojačati in mislim, da nobenega problema ni, da bi šli tudi v smeri regionalizacije, da se izpostave naredijo naokrog in potem profesorji pridejo tja predavat, namesto da se študentje vozijo, kot je bilo rečeno, v Ljubljano. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Anja Bah Žibert. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoči. Pravzaprav, a veste, vsak dan znova sem priča vašemu diskurzu, pravzaprav lahko rečem že kar nasilni komunikaciji, ki priča, da želite to državo dobesedno ugrabiti. Poglejte, kaj danes poslušam. Da te fakultete ne sme biti, zato ker bi lahko na njej predavali tisti, oni, tretji. Ja pa kaj vam je, dragi moji? A sedaj boste pa omejevali državljane in državljane na to, kdo sme in kdo ne? A gremo v čase 1945, ko se je kroglice metalo v skrinjice? Ali so ministri s fakultet primerni samo vaši? Zadnjo vlado, ki jo je podpirala Levica, pojdite čez, pa poglejte, od kod so vse prišli ministri. Ali smo FDV ukinili zato, ker je bil minister Pikalo? Nismo. Ja, čudno?! Ker to je pa konflikt interesov. Dajte nehati no! Ne delajte se norca, predvsem pa se ne delajte norca iz ljudi, ki živijo na Dolenjskem. Tam so še vedno prebivalci, ki niti pitne vode nimajo, čeprav ste jo vi s takim veseljem zapisovali v ustavo in govorili, kako se bo vse rešilo. Nič niste rešili. Gasilci jim vozijo vodo, da lahko sploh živijo in da preživljajo tiste kmetije, ki jih imajo, in tiste, ki se z živinorejo ukvarjajo. In noben lobističen zakon ni to. Kako lahko nekdo v Državnem zboru reče, da je to eden najhujših lobističnih zakonov, če ste pa nekaj dni nazaj sprejeli pa res tako lobističen zakon, da so proti vsi sindikati in vse zbornice. Dajte, zresnite se! Skratka, še enkrat, gre za to, da tudi Dolenjska in da tudi tam so študentje, ki želijo študirati na področju podeželja, in hvala bogu, da jih imamo, kajti, kot veste, naše podeželje izumira, vedno manj je mladih, ki prevzemajo kmetije od svojih staršev ali pa dedov, kakorkoli že, da lahko študirajo. Ne enačiti te šole z vpisnimi mesti s šolami, ki so javne in niso plačljive. Zagotovo bi bilo teh študentov več, pa nimajo denarja. Fakulteta ima pa izjemno dober in kakovosten program in marsikdo bi se zanj odločil. Nenazadnje bi se marsikdo odločil tudi zato, ker mu je to dosti bližje. Nekdo je rekel, imamo vse v Mariboru. Pa ne se hecat, no! Metličanu boste rekli, da imate vse v Mariboru. Jaz tega ne sprejmem in gre res samo zgolj za to, da pridemo do možnosti, da bi se tudi študentje na Dolenjskem, ki so se odločili za to področje, ki ga moramo spodbujati, lahko vpisali na te fakultete. In še enkrat, gre za minorni znesek. Za 400 tisoč evrov se tukaj bockate in govorite, da je ne vem kakšen konflikt interesov. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Boris Doblekar. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, podpredsednik. Poslušajte, spoštovani iz Levice, SD in LMŠ in tako naprej, gospa Lidija Divjak Mirnik, zdajle veselo berete časopis in ne poslušate, kaj mi govorimo. Ste izpod vsakega nivoja preobračali ta odlok popolnoma na glavo. Očitno niste gradiva niti pogledali, kaj šele da bi ga prebrali. In to, kar sem slišal, da bo Levica šla preverjat, kdo študira na tej šoli, kdo se uči, to je pa sprevrženo do konca. Vi boste šli gledat, kateri študentje in študentke se učijo na tej šoli? To je pa popolna sramota in napad na slovensko podeželje, na slovenske kmete. In to, kar vi počnete in s tem vašim amandmajem za prestavitev za 100 let, je takšna neslana šala, ki ne sodi v parlament. In to, kar vi počnete in napadate podeželje, izobraževanje, je milo rečeno, ne vem, kaj naj rečem, skratka, največja sramota, kar ste si jih lahko privoščili, kar se tiče slovenskega kmetijstva in izobraževanja. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Miha Kordiš. Replika? Izvolite, Lidija Divjak Mirnik. Replika.
Replicirala bi spoštovanemu kolegu iz SDS gospodu Doblekarju, ki me je obtožil, da nisem prebrala predloga tega odloka. Spoštovani gospod Doblekar, predlagam vam, da si preberete mnenje Zakonodajno-pravne službe, potem pa lahko začneva debatirati. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Miha Kordiš. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Za kako zelo lobistično akcijo gre pri tem zavodu Grm in njegovem priklapljanju na državni proračun, pričajo tudi razprave, ki so se zvrstile v zadnjih desetih minutah v Državnem zboru. Svoj zasebni lobistični interes vrsta SDS brani − kako? S sklicevanjem na leto 1945, z agresivni napadi na vse, ki nismo oni in tako naprej. Že samo ta oblika polemike in mobilizacija teh retoričnih orodij nam zelo jasno pove, koliko je ura. Pa bom tudi jaz v diskusijo potegnil Dolenjsko. Dolenjska si zasluži boljše, kot je nek zavod Grm, na katerem predavajo tretjerazredni politiki, oblikovan kot korito za te politike, ki bi se sedaj priklopil še na javne finance. Ja, imamo šole, katere predavatelji delujejo tudi v politiki. Ampak v tem konkretnemu primeru imamo opravka s šolo, na katero so pa politiki prisesani. Popolnoma obrnjene politične prioritete. Javna šola, kakovostna javna šola in njeno poslanstvo je v nediskriminatornem izobraževanju vseh in vsakega, zato da ljudje poskušajo doseči maksimalno srečo v svojem življenju. To je nek razsvetljenski koncept šole. In po tem razsvetljenskem konceptu šole naš javni visokošolski sistem tudi deluje. Na njem se izobražujejo pametni ljudje, na njem se izobražujejo esdeesovci. Catch − SDS ne mara pametnih ljudi. SDS bi, da slovenske šole izobražujejo in vzgajajo zgolj esdeesovce, njih same. Zato so že v začetku, že v svojih prvih mandatih vlade SDS rovarile in razsuvale po našemu visokošolskem prostoru z ustanavljanjem teh in onih visokošolskih zavodov, zato da si tam gospe in gospodje po lobistično zagotovijo svoja korita in svoje ideološke aparate, tudi zato da se lahko njihovi člani hvalijo okrog z raznoraznimi akademskimi titulami, ki jih na javni šoli ne morejo pridobiti, ker programov ne zmorejo. Kadar pa niti to ne gre, takrat te gospe in gospodje, ki bi zdaj na javne finance priklapljali Zavod Grm, svoje diplome ponaredijo. Smo imeli več takih primerov. Levici nasprotujemo temu, da svoje zasebne interese SDS nacionalizira, da jih priklopi na javne finance. To v resnici ni, kot je prej zatrjevala poslanka Divjak Mirnik, podržavljenje vsega, kar je zasebno. SDS v resnici počne ravno obratno. Zasebne interese priklaplja na javni interes, na državo. In veste, kaj je še to, kar sem ravnokar izrekel? Definicija korupcije, šolska definicija korupcije. In seveda smo v Levici dali amandma, ki naj to priklapljanje zavoda Grm za Marjana Podobnika iz SLS, Marjana Maučeca iz SLS, Vide Čadonič Špelič iz Nove Slovenije, navsezadnje tudi trenutnega ministra za kmetijstvo Jožeta Podgorška premakne sto let v prihodnost. Ja, kaj pa drugega?
Hvala lepa. Besedo ima predlagatelj, Tomaž Lisec. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik. Se bom skušal izogniti zadnjemu razpravljavcu, ki kaže v bistvu isti primitivizem, kot je primitivistično vlaganje takšnih amandmajev, ki jih sam v zgodovini, pa verjetno od leta 1991 naprej, ne pomnimo. Začel bom s tem, da sem danes, mislim da, desetkrat slišal, kako gre za lobističen zakon. Ta odlok sva s kolegico Anjo Bah Žibert vložila v začetku leta 2018. Veste, kdo je bil takrat minister za kmetijstvo? Sedanji poslanec Socialnih demokratov gospod Dejan Židan. Gospod Dejan Židan je takrat med vrsticami obljubil podporo temu odloku, ker njgovo ministrstvo za izobraževanje tega nikakor ni hotelo spustiti naprej. Da ne gre za lobističen zakon, pove že sama zgodovina ustanove, kot je Grm Novo mesto. Vsi tisti, ki govorite tako slabšalno o tej ustanovi, vas jaz v imenu tako srednje šole kot tudi visoke šole vabim, da pridete kdaj obiskat ta Grm. Verjetno ne bi škodilo, sploh kakšnemu poslancu Levice, da bi videl v praksi, kakšne neumnosti govori tu v Državnem zboru, medtem ko na drugi strani v praksi nastajajo zelo pomembni programi. Naslednja stvar, zanimivo je razpravljanje danes poslancev levih političnih strank, ki so jih polna usta javnega šolstva, javnega zdravstva, javnega vsega in svašta. Danes, ko pa je pred nami želja po javnemu zavodu, pa so proti in govorijo, da gre za podržavljanje. Skratka, ko njim paše, so za javno, ko njim ne paše, raje vidijo zasebno šolo, po kateri bodo verjetno pri naslednjem zakonu o visokem šolstvu veselo tolkli, kako so višje, visoke in kakšne druge šole na področju izobraževanja nek ne bodi ga treba in jih je treba, po domače povedano, z njihovo logiko tudi ukiniti. Zanimiva je tudi naslednja zadeva. Kot dolgoletni član Odbora za kmetijstvo poznam tako bivše kot sedanje poslance, ki so v svoji retoriki velikokrat pametni glede razvoja podeželja in kmetijstva, kako je treba podeželju in kmetijstvu zagotoviti boljše pogoje. Danes bodo očitno ti poslanci, ki so jih polna usta razvoja podeželja in kmetijstva, proti. Še ena sprevržena logika ljudi, ki eno govorijo, drugo pa delajo. Nenazadnje bo danes tudi zanimivo slišati oziroma videti glasovanje vseh tistih, ki so jih polna usta decentralizacije, češ, kako Ljubljana in Maribor nista vse, kako moramo s posameznimi institucijami tudi izven ljubljanskega oziroma mariborskega obroča. Danes imamo to možnost. Ja, danes Novo mesto, Dolenjska, kdaj drugič morda Primorska, kdaj drugič Gorenjska ali pa še kakšna občina na severozahodu, predvsem pa severovzhodu naše države, ki si zaslužijo večjo dodano vrednost. Odlok o ustanovitvi visoke šole Grm Novo mesto bi bila ta dodana vrednost na področju decentralizacije. Novo mesto ima uspešne srednje šole, ima uspešne višje in visoke šole, nenazadnje ima tudi zasebno univerzo. Zdaj je želja, kot je rekla že kolegica Mojca Škrinjar, da delamo korake v smeri univerze v Novem mestu. In to je bil glavni razlog, zakaj sva s kolegico Anjo Bah Žibert – naj še enkrat povem – že na začetku leta 2018 vložila ta odlok. Menila sva in sva se že takrat zahvalila in se tudi danes kot predlagatelj zahvaljujem vsem tistim, ki ste dali sopodpise, da se na področju višjega in visokega šolstva v Novem mestu naredi še korak naprej, da naredimo vse, da slej ko prej pride do univerze v Novem mestu. Občutek imam, da se je danes govorilo o Novem mestu, prav tako kot o javnem šolstvu in področju kmetijstva tudi o Novem mestu kot neki zahojeni, bom po domače povedal, mestni občini, ki pa je po vseh statističnih kazalcih gibalo razvoja. Nenazadnje mislim, da je prav, da dobi Novo mesto visoko šolo za razvoj podeželja, tudi s finančnega vidika. Do sedaj smo imeli podobne visoke šole v Ljubljani, na Biotehniški fakulteti, in v Mariboru, kjer se program imenuje, mislim da, Fakulteta za kmetijstvo in biosistemske vede. In zakaj so mladi bežali z Dolenjske, Bele krajine in Posavja? Zato ker je bil tu študij plačljiv. In ne samo mladi, ki jih je zanimalo, kako se naj razvija podeželje, kako naj se razvija kmetijstvo, so seveda raje privarčevali, odšli iz naših krajev in šli v Ljubljano, kjer jim je država omogočila − si bom sposodil besede levih poslancev − zastonj visokošolsko izobraževanje, čeprav o tem zastonjkarstvu morda raje kdaj pri kakšnem drugem zakonu. Zdaj imamo možnost, da naredimo ravno obratno. Zakaj pa ne bi kak mlad fant ali kaka mlada punca prišla s Primorske, Gorenjske, iz Prekmurja na visoko šolo na Dolenjsko? Zakaj pa ne? Jaz osebno kot nekdo, ki prihajam iz Posavja, niti ne z Dolenjske, sem prepričan, da bom z veseljem podprl, če bo prišlo do kakšne ustanovitve visokošolskega zavoda v Slovenj Gradcu, Murski Soboti, Kranju ali kje drugje. Zato ker sem pristaš − še enkrat − decentralizacije in zato ker kmetijstvo po mojem vedenju niti ne spada v Ljubljano. Samo poglejte, kakšne zmožnosti ima Biotehniška fakulteta kot vrhunska šola. Slabše kot Grm Novo mesto. Upam, da mi je dovoljeno s strani vodilnih delavcev tako srednje šole kot višje šole Grm Novo mesto vas povabiti v Novo mesto, da ne boste tako slabšalno govorili o tem odloku in predlagali amandmajev, kot ga imamo, na žalost, danes pred sabo. Toliko o tem, kako si nekateri želijo reševati problematiko na področju visokega šolstva čez 100 let in pri tem so proti decentralizaciji, pri tem jih ne skrbijo finance mladih ljudi, pri tem jih ne skrbi razvoj podeželja in kmetijstva in nenazadnje pri takšnem odloku, ki ga je v proceduro vložila napačna skupina poslancev, celo sami tlačijo svoje mantre o tem, kako je treba imeti čim več javnega šolstva tudi na področju visokošolskega izobraževanja. Naj zaključim z dvema mislima. Ta odlok krepi javno visokošolstvo polje, krepi miselnost na razvoju podeželja in kmetijstva, ki je še vedno ena izmed glavnih panog znotraj Evropske unije in da naredimo še korak naprej k decentralizaciji, zato bom danes še enkrat zelo pozornost spremljal glasovanje vseh tistih, ki so jih polna usta javnega šolstva, razvoja podeželja in kmetijstva, in nenazadnje tistih, ki se trkajo s prstmi, da je treba podpreti tudi stvari izven Ljubljane in Maribora. Prav zagotovo pa bom z zanimanjem, čeprav ne prihajam iz Nove mesta, pogledal, kako so glasovali poslanci, ki pravijo, da prihajajo z Dolenjske, iz Posavja in pa Bele krajine. Še enkrat za zaključek. Prosim, da prenehate s tem lobističnim zakonom. To ni zakon gospoda ministra, ker smo ta zakon oziroma ta odlok v proceduro dali, preden se je govorilo o sedanjemu ministru in je bil minister ravno nekdo iz kvote, katere stranka danes očitno nasprotuje temu, za kar se oni zavzemajo: za razvoj podeželja in za razvoj javnega šolstva. Hvala.
Hvala lepa. Replika, Miha Kordiš. Izvolite.
Hvala. Ker sem bil očitno v svoji razpravi napak razumljen. Jaz nisem nobene grde besede rekel na račun Novega mesta, niti ni Novo mesto ali Dolenjska nekaj, kar se izenači s tem vašim odlokom. Prav nasprotno. Dolenjska in Novo mesto si zaslužita boljše, kot je neko korito za odslužene politike desnice, ki se pretvarja, da je javna šola.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Vidim, da ni več interesa. [[medsebojno pogovarjanje]]Bom pa sprožil postopek prijave. Izvolite. Drugič pa bodite pazljivi, ker ste zamudili. Besedo ima Miha Kordiš.
Hvala za besedo. Prijavil sem se samo zato, ker me ji ravno sedaj priletela na telefon informacija, da na zavodu Grm ni vpisanih ne 30, ne 20 študentov, ampak v resnici 9. Eden v prvem letniku, dva v tretjem, šest v drugem, potem sta tu še dva absolventa. Za koga potem to šolo priklapljamo na javna finance? Za odslužene funkcionarje desnice.
Kolega Kordiš, izrekam vam opomin, ker ste bili v svoji razpravi žaljivi. To ni dostojno za poslanca Državnega zbora, ki mora v skladu s pravili, ki so tukaj, skrbeti za integriteto tudi kolegov poslancev političnih skupin in tako naprej. Postopkovno, Miha Kordiš.
Hvala, predsedujoči. Mislim, da nisem bil na noben način žaljiv, razen če se počutijo kot take nagovorjene odsluženi politiki iz vrst slovenske desnice, ki delujejo na Zavodu Grm in ki bi se preko Zavoda Grm priklopili na državni proračun.
Izrekam vam drugi opomin, zato ker ste ponovno povedali žaljivo in niste spoštljivi do kogarkoli v tej državi. Želi še kdo besedo? Nihče več. Ker ne želi nihče več razpravljati zaključujem razpravo. O amandmaju bomo v skladu z časovnim potekom seje zbora odločali čez pol ure v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda in 26. sejo zbora, ki jo bomo z glasovanji nadaljevali ob 11.30. (Seja je bila prekinjena ob 10.55. in se je nadaljevala ob 11.30.)
Spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe in gospodje! Nadaljujemo s prekinjeno sejo zbora. Državni zbor bo glasovanje opravil po naslednjem vrstnem redu: 23., 24., 15., 16., 14., 17., 18., 19., 20., 25. in 26. točka dnevnega reda. Prehajamo na glasovanje zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 23. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga odloka o ustanovitvi samostojnega visokošolskega zavoda Visoke šole za upravljanje podeželja Grm Novo mesto. Prehajamo na odločanje o vloženem amandmaju, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženega amandmaja z dne 25. 10. 2021, ki je objavljen na e-klopi. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Levica k 26. členu. Postopkovni predlog, Matej T. Vatovec.
Hvala, predsednik. V skladu z drugim odstavkom 73. člena bi prosil za 45 minut pavze pred odločanjem.
Prekinjam sejo, ki jo nadaljujemo ob 12. uri 15 minut. (Seja je bila prekinjena ob 11.32. in se je nadaljevala ob 12.15.)
Spoštovane kolegice in kolegi! Nadaljujemo prekinjeno 23. točko dnevnega reda. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Levica k 26. členu. Postopkovni predlog, Matej T. Vatovec.
Najlepša hvala, predsednik. Danes je na dnevnem redu glasovanje o celi vrsti pomembnih stvari, od te sporne ustanovitve visokošolskega zavoda Grm, ki ga ustanavljajo kar poslanke in poslanci same koalicije, zakon o dolgotrajni oskrbi, ki v bistvu privatizira področje dolgotrajne oskrbe, Zzkon o igrah na srečo, ki bo bistveno dereguliral to področje in pomeni tudi velik izpad sredstev za humanitarne organizacije, za invalidske organizacije in tako naprej, in zakon o dohodnini, ki bo zvrtal 800-milijonsko luknjo v proračun na račun tega, da se bodo dali odpustki najbogatejšim. To je samo nekaj odločitev, ki so po naši oceni zelo pomembne, ključne v tej državi. Današnja glasovanja bodo pokazala, ali ta koalicija uživa neko večinsko podporo v Državnem zboru ali je manjšinska. In glasovanja bodo tudi pokazala, kdo takšne ukrepe podpira. Zaradi tega ocenjujemo, da je veliko število teh spornih ukrepov, ki bodo danes v obravnavi in na glasovanju, treba pretehtati. V Poslanski skupini Levica bomo to predlagali oziroma preverili na tak način, da napovedujemo obstrukcijo vseh članov Poslanske skupine Levica pri vseh točkah dnevnega reda danes, zato da se pokaže, kakšno je dejansko razmerje moči v Državnem zboru in ali ni morda čas, da se gre na predčasne volitve.
Hvala lepa. Postopkovni predlog, Matjaž Han.
Hvala lepa. Spoštovane in spoštovani! Dejstvo je, da imamo v državi manjšinsko vlado. Manjšinska vlada ob vseh težavah v družbi želi skozi, če se tako izrazim, šivankino uho spraviti pomembne vsebine, ne da bi imeli za te pomembne vsebine neko širšo podporo tako strokovne javnosti kot parlamenta. S tem, ko želi na tak način sprejemati pomembne odločitve, v bistvu daje na seznam svojih predvolilnih obljub, bom rekel pod narekovaji, neke zgodbe o uspehih. Na tej seji imamo zakon o dohodnini, na tej seji imam igre na srečo, na tej seji imamo tudi Socialni demokrati svoj zakon o stanovanjih. Vendar smo jasni in glasi, v tej državi je vodilo, da v bistvu se igramo na srečo, da lovimo glasove po tem parlamentu, kdo bo kakšno stvar podprl, ne glede na to, kakšno škodo bo naredil naslednjim generacijam. Zato bomo danes z obstrukcijo te seje pokazali, da je na takšen način neodgovorno vladati. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Golubović, postopkovni predlog.
Hvala lepa, predsednik. V visečem parlamentu, ki ga imamo v državi, je treba razkaditi to dimno zaveso in pokazati, kdo od poslank in poslancev podpira vsa ravnanja in dejanja te vlade in kdo ne, da dobimo jasno sliko, kdo so tisti, ki so del koalicije, in kdo tisti, ki so del opozicije. Zato tudi v Poslanski skupini LMŠ napovedujemo obstrukcijo glasovanja pri celotni seji. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mag. Rajh, postopkovni predlog.
V Poslanski skupini SAB menimo, da ta vlada nima ustrezne večine v parlamentu in tudi zato najavljamo obstrukcijo današnje seje, da se v bistvu zadeve izkristalizirajo, da se pove in pokaže, kdo to vlado podpira, če so trditve vladne koalicije točne. Zato v imenu celotne poslanske skupine pri tej seji najavljamo obstrukcijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Janja Sluga, postopkovni predlog.
Hvala lepa. V naši poslanski skupini smo že pri stališčih, pri posameznih točkah zelo jasno opozorili, kakšne stvari imamo na mizi na tokratni seji. Gre za Grm, gre za zakon o igrah na srečo, gre za dohodnino, gre za stvari, pri katerih je ta vlada prikazala, da ne glede na številne, množične ostre odzive, ne posluša stroke, ne posluša ljudi, ne posluša nikogar, razen sebe. Pri vsem tem pa zasleduje samo neke svoje interese ali pa interese nekaterih, ki so povezani z njo. Zakon o igrah na srečo je zelo škodljiv zakon in njegovo sprejetje bo imelo nepopravljive posledice. Tega se več ne bo dalo rešiti. Ostro nasprotujemo takšnemu načinu, ostro nasprotujemo vsebinam in sprejemanjem na takšen način in zato napovedujemo obstrukcijo.
Hvala lepa. Zmago Jelinčič, postopkovni predlog?
Jaz sem pa vesel, da so tisti, ki želijo rušiti državo, odšli iz parlamenta zdajle. Hvala bogu, so v slovenskem političnem prostoru ljudje, ki želijo svoji državi dobro, ki želijo pomagati, ki želijo reševati težave, so pa nekateri na levi politični opciji, ki bi naredili vse, da bi prišli na oblast, pa čeprav zrušili državo. Zato me nič ne preseneča, da so šli ven. Konec koncev njihova [[…]]
Kakšen je vaš postopkovni predlog, kolega Jelinčič?
[[…]]pravzaprav njihova bolest in pa bolečina, da niso na poziciji, kjer bi lahko dirigirali, delili in vodili državo, tako kot so jo večino časa od leta 1992 naprej, je tako huda, da se izvajajo različne akcije . Po mojem prepričanju so tudi od simpatizerjev teh strank, ki so šli ven, pošiljke z naboji našim poslancem, vladajoči garnituri in se bojim, da je to šele začetek. Upam, da bo policija, ki je delovala zaenkrat profesionalno, korektno in točno, ugotovila zadeve, bojim pa se, da bo tožilstvo, ki je v veliki meri v rokah leve opcije, vse skupaj zavrglo. To se je že dogajalo, upam, da se to ne bo več dogajalo, kajti v takem primeru, če bo šlo to naprej, se lahko bojimo, da bo zadeva eskalirala.
Kolega Jelinčič, preidite na postopkovni predlog.
Predlog je, da glasujmo hitro, izglasujmo brez nepotrebnih debat in obrazlag glasov in naredimo tisto, kar je naša dolžnost.
Glejte, to ni bil postopkovni predlog. Nadaljujemo s sejo. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Levica k 26. členu. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za je glasovalo 1, proti 44. [[Za je glasovalo 1.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmaju. Prehajamo na odločanje o Predlogu odloka o ustanovitvi samostojnega visokošolskega zavoda Visoke šole za opravljanje podeželja Grm Novo mesto. Glasujemo. Navzočih je poslank in poslancev 46, za je glasovalo 45, proti 1. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 24. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Šestindvajsetega rednega letnega poročila Varuha človekovih pravic Republike Slovenije za leto 2020 s Poročilom Varuha človekovih pravic Republike Slovenije o izvajanju nalog državnega preventivnega mehanizma po Opcijskem protokolu h Konvenciji OZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju za leto 2020 s Predlogom priporočila. Amandmaji k predlogu priporočila niso bili vloženi. Prehajamo na odločanje o Predlogu priporočila k navedenima poročiloma Varuha človekovih pravic Republike Slovenije za leto 2020. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti 1. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je priporočilo sprejeto. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 15. točko dnevnega reda, to je s prvo obravnavo Predloga zakona o dolgotrajni oskrbi. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog Zakona o dolgotrajni oskrbi je primeren za nadaljnjo obravnavo. Glasujemo. Navzočih je 44 poslank in poslancev. Ugotavljam, da gremo še enkrat na glasovanje. Glasujemo še enkrat. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je torej zbor sklep sprejet in da bo predlog zakona dodeljen v obravnavo Odboru za zdravstvo kot matičnemu delovnemu telesu. S tem končujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 16. točko dnevnega reda, to je s prvo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o igrah na srečo. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o igrah na srečo je primeren za nadaljnjo obravnavo. Glasujemo. Ugotavljam, da smo pri prvem glasovanju nesklepčni. Glasujemo še enkrat. [[medsebojno pogovarjanje]]Se je sedaj povrnila ali ni?
Samo trenutek, predsednik.
Kolega, lahko se preselite s kartico na sedež zraven. Prekinjam za 10 minut. Je? Glasujemo še enkrat.Navzočih je 46 poslank in poslancev, za je glasovalo 39, proti 2. (Za je glasovalo 39.)(Proti 2.) Ugotavljam, da je sklep sprejet, zato bo predlog zakona dodeljen v obravnavo Odboru za finance kot matičnemu delovnemu telesu. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 14. točko dnevnega reda, to je s prvo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dohodnini. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dohodnini je primeren za nadaljnjo obravnavo. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 3. (Za je glasovalo 43.)(Proti 3.) Ugotavljam, da je sklep sprejet, zato bo predlog zakona dodeljen v obravnavo Odboru za finance kot matičnem delovnem telesu. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 17. točko dnevnega reda, to je s prvo obravnavo Predloga zakona o spodbujanju gradnje javnih najemnih stanovanj. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o spodbujanju gradnje javnih stanovanj je primeren za nadaljnjo obravnavo. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za je glasovalo 3, proti 43. (Za je glasovalo 3.)(Proti 43.) Ugotavljam, da sklep ni sprejet, zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 18. točko dnevnega reda, to je s prvo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o rudarstvu. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o rudarstvu je primeren za nadaljnjo obravnavo«. Glasujemo. Navzočih je 45 poslank in poslancev. Ker nismo sklepčni, ponavljam glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za je glasovalo 5, proti 38. (Za je glasovalo 5.)(Proti 38.) Ugotavljam, da sklep ni sprejet, zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 19. točko dnevnega reda, to je na obravnavo Predloga zakona o ratifikaciji mednarodne konvencije o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za zunanjo politiko, ki je zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Matično delovno telo v okviru druge obravnave k predlogu zakona ni sprejelo nobenega amandmaja. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti nihče. (Za je glasovalo 45.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 20. točko dnevnega reda, to je na obravnavo Predloga zakona o ratifikaciji Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med državami CARIFORUMA na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani s sklepno listino. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Predlog zakona je kot matično delovno telo Obravnaval odbor za zunanjo politiko, ki je zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Matično delovno telo v okviru druge obravnave k predlogu zakona ni sprejelo nobenega amandmaja. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 25. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA POTRDITEV URADNIH PREČIŠČENIH BESEDIL ZAKONOV. Uradni prečiščeni besedili je pripravila Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora in ju zbor potrdi brez razprave. Prehajamo na odločanje o prvem predlogu sklepa: Potrdi se uradno prečiščeno besedilo Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor uradno prečiščeno besedilo navedenega zakona potrdil. Prehajamo še na odločanje o drugem predlogu sklepa: Potrdi se uradno prečiščeno besedilo Zakona o kazenskem postopku. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor uradno prečiščeno besedilo navedenega zakona potrdil. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 26. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA MANDATNO-VOLILNE ZADEVE. Prehajamo na obravnavo Predloga za izvolitev sodnika Ustavnega sodišča Republike Slovenije. Predsednik Republike Slovenije gospod Borut Pahor je 15. oktobra 2021 predlagal Državnemu zboru, da se za sodnika Ustavnega sodišča Republike Slovenije izvoli dr. Rok Svetlič. Za dopolnilno obrazložitev predloga dajem besedo generalni sekretarki Urada predsednika Republike Slovenije gospe Nataši Kovač. Postopkovni predlog, kolega Danijel Krivec.
Spoštovani predsednik, prosim za pol ure pavze pred odločanjem.
Bom prekinil sejo.
Hvala.
Nadaljujemo ob 13.10. (Seja je bila prekinjena ob 12.37 in se je nadaljevala ob 13.10.)
Spoštovane kolegice in kolegi! Nadaljujemo s 26. točko dnevnega reda, to so Mandatno-volilne zadeve. Kolega Krivec, postopkovno.
Spoštovani predsednik, hvala za besedo. V skladu s 74. členom predlagam, da se odločanje o tej točki dnevnega reda opravi na eni od naslednjih sej.
V zvezi s 26.-1a točko, to je Predlogom za izvolitev sodnika Ustavnega sodišča Republike Slovenije Poslanska skupina SDS predlaga, da se na podlagi prvega odstavka 74. člena Poslovnika Državnega zbora razprava in odločanje o predlogu preloži na eno izmed naslednjih sej zbora. Želi besedo generalna sekretarka Urada predsednika republike? Ne. Želite besedo predstavniki poslanskih skupin? Ugotavljam, da ne. Želi še kdo besedo? Predlagatelj? Ne. Zaključujem razpravo o predlogu za preložitev odločanja. Prehajamo na odločanje o predlogu, da se razprava in odločanje o predlogu za izvolitev sodnika Ustavnega sodišča Republike Slovenije preloži na eno od naslednjih sej zbora. Ugotavljam, da nismo sklepčni. Glasujemo še enkrat.
Spoštovani predsednik, postopkovno bi prosil, in sicer bi vas zaprosil za 15 minut pavze.
V tej fazi ni mogoč postopkovni predlog. Glasujemo še enkrat. Ugotavljam, da tudi drugič nismo sklepčni. Z glasovanjem nadaljujemo ob 13.25. (Seja je bila prekinjena ob 13.12 in se je nadaljevala ob 13.25.)
Spoštovane kolegice in kolegi! Nadaljujemo s sejo. Smo pri 26. točki. Glasujemo o predlogu predlagatelja, da se glasovanje preloži. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za 45, proti 1. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet, zato bo Državni zbor odločanje o predlogu opravil na eni od naslednjih sej zbora. Prehajamo na obravnavo Predloga za imenovanje namestnika varuha človekovih pravic. Varuh človekovih pravic je 29. septembra 2021 Državnemu zboru predlagal, da za namestnika aruha človekovih pravic za dobo šestih let imenuje Miho Horvata. Za dopolnilno obrazložitev predloga dajem besedo varuhu človekovih pravih Petru Svetini.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovane poslanke in poslanci, lepo pozdravljeni! Po skoraj treh letih opravljanja funkcije varuha človekovih pravic ocenjujem, da je moj dosedanji namestnik gospod Miha Horvat pri svojem dosedanjem delu dokazal izjemno strokovnost, predanost, neodvisnost in odgovornost. Kot avtor več vlog v zadevah, o katerih je varuha človekovih pravic zastopal pred Ustavnim sodiščem Republike Slovenije, ki je zaradi njegovega pomena te uvrstilo med ustavnopravne, precedenčne, saj so prinesle nov in pomemben prispevek k razumevanju ustave. Na področjih, ki jih obravnava s strokovnimi sodelavci, odpira mnoge pobude na lastno iniciativo, je neprecenljiv sodelavec in izjemen pravni strokovnjak. Gospod Horvat je v času, ko sodelujeva, dokazal da ima kakovosti za namestnika varuha tako po strokovni kot tudi po osebnostni plati. Je pomemben član mojega ožjega tima, ima izjemno znanje, veščine, kompetence za dobro opravljanje funkcije namestnika tudi v prihodnje. Ker sem prepričan, da lahko v nadaljnjih šestih letih še naprej in pomembno prispeva k nadaljnjemu razvoju in uspešnemu delovanju inštitucije, ga predlagam za ponovne imenovanje na funkcijo namestnika varuha človekovih pravic. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog je kot matično delovno telo obravnavala Mandatno-volilna komisija, ki je zboru pisno poročala. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje. Na glasovanje dajem predlog sklepa, s katerim se za namestnika Varuha človekovih pravic za dobo šestih let imenuje Miha Horvat, pri čemer mu mandat začne teči s 30. 3. 2022. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za 17, proti 26. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga za izvolitev v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču na Ptuju. Sodni svet je Državnemu zboru predložil predlog za izvolitev mag. Nike Brumen v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču na Ptuju. Predlog je kot matično delovno telo obravnavala Mandatno-volilna komisija, ki je zboru pisno poročala. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču na Ptuju izvoli mag. Nika Brumen. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predlogov sklepov o razrešitvi članice in prenehanju mandata člana Sveta fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji. Navedena funkcija je Državni zbor obvestila o odstopu članice in smrti člana. Obvestili je kot matično delovno telo obravnavala Mandatno-volilna komisija ter pripravila sklep o razrešitvi članice, s katerim se z mesta članice Sveta FIHO razreši Simona Stegne ter seznanitveni sklep o prenehanju mandata člana Sveta FIHO Alojza Rudolfa. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o Predlogu sklepa o razrešitvi članice Sveta Fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji, s katerim se z mesta članice navedenega sveta razreši Simona Stegne. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo še na seznanitev s prenehanjem mandata člana, in sicer se na podlagi 1. točke drugega odstavka 10. člena Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije ter 112. in 201. člena Poslovnika Državnega zbora Državni zbor seznani še za naslednjim sklepom: Državni zbor ugotavlja, da je članu Sveta Fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji Alojzu Rudolfu, imenovanemu na predlog humanitarnih organizacij, zaradi smrti prenehal mandat. Ugotavljam, da se je Državni zbor s sklepom seznanil. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o spremembah Sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika, članov in namestnikov članov Preiskovalne komisije o ugotavljanju morebitne politične odgovornosti nosilcev javnih funkcij zaradi suma nedopustnega političnega vmešavanja v delo policije in političnega vplivanja na potek oziroma izid predkazenskih in drugih postopkov. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o spremembah sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika, članov in namestnikov članov navedene preiskovalne komisije. Glasujemo. Ugotavljam, da nismo sklepčni. Ponavljamo glasovanje. Glasujemo še enkrat. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem še zadnjo točko dnevnega reda in 26. sejo zbora. Obveščam vas, da se bo čez 30 minut, to je ob 14.05, začela 85. izredna seja zbora.