Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje, dober dan vam želim! Pričenjamo nadaljevanje 38. seje državnega zbora Republike Slovenije. Obveščena sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Mihael Brejc, Ivan Kebrič, Janez Kramberger, Alojz Peterle, Maria Pozsonec, Dušan Vučko od 14.00 ure dalje in Miran Jerič. Med nami prav lepo pozdravljam predstavnike vlade Republike Slovenije! Prehajamo na 28. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED KRALJEVINO BELGIJO, KRALJEVINO DANSKO, ZVEZNO REPUBLIKO NEMČIJO, IRSKO, ITALIJANSKO REPUBLIKO, VELIKIM VOJVODSTVOM LUKSEMBURG, KRALJEVINO NIZOZEMSKO, EVROPSKO SKUPNOSTJO ZA ATOMSKO ENERGIJO IN MEDNARODNO AGENCIJO ZA ATOMSKO ENERGIJO O IZVAJANJU ČLENA III 1) IN (4) POGODBE O NEŠIRJENJU JEDRSKEGA OROŽJA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Obravnaval ga je odbor za zunanjo politiko in zboru pisno poročal. Najavljenih razpravljavcev ni. Ker ni bilo sprejetih amandmajev, razprave o členih in amandmajih ni. Zato prehajamo na tretjo obravnavo in na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Prvo glasovanje ni bilo uspešno. Lepo prosim, da preverimo glasovalne naprave. Poslanke in poslance vabim v dvorano. Danes bo potrebne nekaj več pozornosti, glasovali bomo o vseh predlogih zakonov sproti. Drugič bomo glasovali o predlogu zakona. Prosim za pozornost. Glasujemo. V dvorani nas je bilo dovolj, vendar bomo v skladu s poslovnikom tretje glasovanje o predlogu zakona opravili čez 10 minut, to je ob 10.15 uri.
Spoštovani, spoštovane! Tretjič bomo glasovali o predlogu zakona. Lepo prosim, da preverite svoje glasovalne naprave! Glasujemo. Navzočih nas je 52, za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. In prehajamo na 29. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI DODATNEGA PROTOKOLA K SPORAZUMU MED REPUBLIKO AVSTRIJO, KRALJEVINO BELGIJO, KRALJEVINO DANSKO, REPUBLIKO FINSKO, ZVEZNO REPUBLIKO NEMČIJO, HELENSKO REPUBLIKO, IRSKO, ITALIJANSKO REPUBLIKO, VELIKIM VOJVODSTVOM LUKSEMBOURG, KRALJEVINO NIZOZEMSKO, PORTUGALSKO REPUBLIKO, KRALJEVINO ŠPANIJO, KRALJEVINO ŠVEDSKO, EVROPSKO SKUPNOSTJO ZA ATONSKO ENERGIJO IN MEDNARODNO AGENCIJO ZA ATOMSKO ENERGIJO PRI IZVAJANJU ČLENA III (1) IN (4), POGODBE O NEŠIRJENJU JEDERSKEGA OROŽJA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Predlog zakona je obravnaval odbor za zunanjo politiko in zboru pisno poročal. Najavljenih razpravljavcev ni. V drugi obravnavi ni bilo sprejetih amandmajev, razprave o členih in amandmajih ni. Zato prehajamo na tretjo obravnavo, to je na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih nas je 53, za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 30. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI PROTOKOLA O STATUSU MEDNARODNEGA VOJAŠKEGA POVELJSTVA, USTANOVLJENEGA V SKLADU S SEVERNOATLANTSKO POGODBO. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije, obravnaval ga je odbor za zunanjo politiko in zboru pisno poročal. Najavljenih razpravljavcev ni. V drugi obravnavi ni bilo sprejetih amandmajev, zato razprave o členih in amandmajih ni. Prehajamo na tretjo obravnavo, to je na odločanje o zakonu. Glasujemo. Navzočih nas je 55, za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 31. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI IN SPORAZUMA O ZAJEMNEM VAROVANJU TAJNOSTI IZUMOV, KI SO POVEZANI Z OBRAMBO IN ZA KATERE SO BILE VLOŽENE PATENTNE PRIJAVE. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada, obravnaval ga je odbor za zunanjo politiko in zboru pisno poročal. Najavljenih razpravljavcev ni. V drugi obravnavi ni bilo sprejetih amandmajev. Razprave o členi in amandmajih ni. Lahko preidemo na tretjo obravnavo, to je odločanje o zakonu. Glasujemo. Navzočih nas je 55, za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 33. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED POGODBENICAMI SEVERNOATLANTSKE POGODBE O STATUSU NJIHOVIH SIL. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada. Obravnaval ga je odbor za zunanjo politiko in zboru pisno poročal. Najavljenih razpravljavcev ni. V drugi obravnavi ni bilo sprejetih amandmajev, zato ni razprave o členih in amandmajih. Prehajamo na tretjo obravnavo, na odločanje o zakonu. Glasujemo. Navzočih nas je 55, za je glasovalo 50 poslank in poslancev, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 34. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO RUSKE FEDERACIJE O SODELOVANJU NA PODROČJU POMORSKEGA PROMETA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada. Odbor za zunanjo politiko je zboru pisno poročal. Najavljenih razpravljavcev ni. Ker ni bilo sprejetih amandmajev, razprave ni. Prehajamo na tretjo obravnavo, na odločanje o zakonu. Glasujemo. Navzočih nas je 57, za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 35. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED POGODBENICAMI SEVERNOATLANTSKE POGODBE O VARNOSTI PODATKOV. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada. Obravnaval ga je odbor za zunanjo politiko in zboru pisno poročal. Gospod Plemeniti, želite besedo kot poročevalec odbora, izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Odbor za zunanjo politiko je kot matično delovno telo razpravljal o predlaganem predlogu zakona in je po končani razpravi sprejel vse člene predloga zakona in k predlogu tudi ni bil sprejet noben amandma. Zato odbor za zunanjo politiko predlaga državnemu zboru, da predlog zakona obravnava v predloženem besedilu in ga sprejme. Zakon je smiseln, zakon zapolnjuje vrzel, ki je do zdaj zevala predvsem pri prenosu varnosti podatkov iz ene do druge države članice severnoatlantske pogodbe. In mislim, da tudi opredeljuje nekatere zadeve, ki so v naši zakonodaji trenutno še izpuščene. Zato smo kot matično delovno telo sklenili, da podpiramo ta predlog zakona o ratifikaciji. Hvala.
Hvala lepa. Ker matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, razprave o členih in amandmajih ni. Prehajamo na tretjo obravnavo, na odločanje o zakonu. Glasujemo. Navzočih nas je 56, za je glasovalo 52 poslank in poslancev, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 36. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI MEDNARODNE KONVENCIJE O ZATIRANJU FINANCIRANJA TERORIZMA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Obravnaval ga je odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo in zboru pisno poročal. Besedo dajem poročevalcu odbora. Gospod Zmago Jelinčič Plemeniti, izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Predlog zakona o ratifikaciji mednarodne konvencije o zatiranju financiranja terorizma v bistvu finalizira tista izhodišča mednarodne skupnosti pri preprečevanju plačevanja in financiranja ter podpiranja terorizma, o katerih tako evropske kot tudi druge državeže dalj časa o njih razmišljajo in se proti njim borijo. Pred približno letom dni sem bil prisoten v Garmisch-Partenkirchnu v George C. Marshall Centru, kjer smo obravnavali to problematiko in jo podrobno razdelovali. Skratka, dejstvo je, da je zadnji čas, da podpišemo to oziroma da ratificiramo to mednarodno konvencijo. Kljub temu pa sodim, da v Republiki Sloveniji znotraj Republike Slovenije v bistvu precej premalo pozornosti polagamo na financiranje terorističnih organizaciji in v mnogočem odpiramo vrata, majhna vrata, za prihod tudi določenih terorističnih skupin, grup, grupacij in gibanj. Zelo nonšelantno gledamo na vstopanje določenih skupin v Slovenijo in tudi državni zbor dela na tem področju veliko napako. Vendar pa, kar se tiče ratifikacije, je odbor državnega zbora sprejel vse člene predlaganega zakona, ravno tako tudi tukaj k predlogu zakona ni bil sprejet nobeden amandma in zato odbor za zunanjo politiko predlaga državnemu zboru, da predlog zakona obravnava v predloženem besedilu in ga sprejme. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, razprave o členih in amandmajih ni, zato prehajamo na tretjo obravnavo, to je na odločanje o zakonu. Glasujemo. Navzočih nas je 53, za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Nihče proti.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točk dnevnega reda. Prehajamo na 37. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA NATO O SPOROČANJU TEHNIČNIH INFORMACIJ ZA OBRAMBNE NAMENE. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada. Odbor za zunanjo politiko je zboru pisno poročal. Najavljenih razpravljavcev ni. Ker matično delovno telo ni sprejelo v okviru druge obravnave amandmajev, razprave ni. Prehajamo na tretjo obravnavo, to je na odločanje o zakonu. Glasujemo. Navzočih nas je 56, za je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Nihče proti.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 38. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPREMENJENE KONVENCIJE O USTANOVITVI EVROPSKE ORGANIZACIJE ZA SATELITSKE TELEKOMUNIKACIJE EUTELSAT. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada, obravnaval ga je odbor za zunanjo politiko in zboru pisno poročal. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, razprave o členih in amandmajih ni. Prehajamo na tretjo obravnavo, na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih nas je 56, za je glasovalo 49 poslank in poslancev, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 39. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA O STATUSU MISIJ IN PREDSTAVNIKOV TRETJIH DRŽAV PRI ORGANIZACIJI SEVERNOATLANTSKE POGODBE. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Obravnaval ga je odbor za zunanjo politiko in zboru pisno poročal. Najavljenih razpravljavcev ni. Ker ni bilo sprejetih amandmajev, prehajamo na tretjo obravnavo, na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih nas je 56, za je glasovalo 49 poslank in poslancev, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 40. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA O STATUSU ORGANIZACIJE SEVERNOATLANTSKE POGODBE, NACIONALNIH PREDSTAVNIKOV IN MEDNARODNEGA OSEBJA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada. Obravnaval ga je odbor za zunanjo politiko in zboru pisno poročal. Najavljenih razpravljavcev ni. Ker ni bilo sprejetih amandmajev, razprave ni. Prehajamo na tretjo obravnavo, to jena odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih nas je 52, za je glasovalo 45 poslank in poslancev, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 41. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI KONVENCIJE O PRISTOJNOSTI PRAVU, KI SE UPORABLJA, PRIZNAVANJU, UVELJAVLJANJU IN SODELOVANJU GLEDE STARŠEVSKE ODGOVORNOSTI IN UKREPOV ZA VARSTVO OTROK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada. Obravnaval ga je odbor za zunanjo politiko in zboru pisno poročal. Besedo dajem poročevalcu odbora. Gospod Zmago Jelinčič Plemeniti, izvolite.
Hvala lepa. K predlogu zakona o ratifikaciji konvencije o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju, uveljavljanju in sodelovanju glede starševske odgovornosti in ukrepov za varstvo otrok je odbor po končani razpravi sprejel vse člene predloga zakona in k zakonu ni bil sprejet noben amandma. Bila pa je podana redakcijska pripomba, in sicer da je v naslovu predloga zakona napaka. Namreč, gre za eno vejico, ki je preveč. Treba jo je popraviti, in sicer k predlogu zakona o ratifikaciji konvencije o pristojnosti [[vejica]] , pravu, ki se uporablja - se pravi, brezte vejice za besedico "pravu", drugače pride do nerazumevanja. Ta pripomba je bila na odboru sprejeta, vendar se je tudi v poročilu odbora državnega zbora za zunanjo politiko prikradla ista napaka, skratka, ni bilo upoštevano. To je treba redakcijsko popraviti. Drugače pa odbor za zunanjo politiko predlaga državnemu zboru, da predlog zakona obravnava v predloženem besedilu in ga sprejme, seveda s tem redakcijskim popravkom. Hvala.
Hvala lepa. Ker matično delovno telo, torej ni sprejelo nobenega amandmaja, razprave ni. Prehajamo na odločanje o zakonu. Glasujemo. Navzočih nas je 56, za je glasovalo 53, proti nihče. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 42. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJE SPREMEMBA BASELSKE KLONVENCIJE O NADZORU PREHODA NEVARNIH ODPADKOV PREKO MEJA IN NJIHOVEGA ODSTRANJEVANJA, SPREJETE NA TRETJEM ZASEDANJU KONFERENCE POGODBENIC 22. SEPTREBMA 1995 V ŽENEVI. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada. Odbor za zunanjo politiko je predlog obravnaval in zboru pisno poročal. Najavljenih razpravljavcev ni. Ni bilo sprejetih amandmajev na odboru, zato razprave ni. Prehajamo na tretjo obravnavo, to je na odločanje o zakonu. Glasujemo. Navzočih nas je 55, za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Prehajamo na 43. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI KONVENCIJE, PRIPRAVLJENE NA PODLAGI ČLENA K.3 (2) (C) POGODBE O EVROPSKI UNIJO, O BOJU PROTI KORUPCIJI URADNIKOV V EVROPSKI SKUPNOSTI ALI URADNIKOV DRŽAV ČLANIC EVROPSKE UNIJE. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada. Odbor za zunanjo politiko ga je obravnaval in zboru pisno poročal. Najavljenih razpravljavcev ni. Ni bilo sprejetih amandmajev. Zato prehajamo na tretjo obravnavo, to je na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih nas je 56, za je glasovalo 51, proti nihče [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. In prehajamo na 44. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI IZBIRNEGA PROTOKOLA H KONVENCIJI O OTROKOVIH PRAVICAH GLEDE UDELEŽBE OTROK V OBOROŽENIH SPOPADIH. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada, obravnaval pa je odbor za zunanjo politiko in zboru pisno poročal. Matično delovno telo ni sprejelo nobenih amandmajev, razprave ni. Prehajamo na tretjo obravnavo, to je na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih nas je 55, za je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. In prehajamo na 45. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI IZBIRNEGA PROTOKOLA H KONVENCIJI O OTROKOVIH PRAVICAH GLEDE PRODAJE OTROK, OTROŠKE PROSTITUCIJE IN OTROŠKE PORNOGRAFIJE. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada, obravnaval odbor za zunanjo politiko in zboru pisno poročal. Sprejetih amandmajev ni, zato [[...]]Se opravičujem, stališče poslanske skupine Stranke mladih Slovenije bo predstavil mag. Marko Diaci, spregledala sem vas, ker sem pogledala v klop, pa vas tam ni bilo. Izvolite.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim. Naj kar takoj povem, da bomo poslanci Stranke mladih Slovenije predlog zakona podprli, vendar ne moremo mimo zakona, ne da bi povedali nekaj besed. In sicer, naivni bi bili, če bi mislili, da je Slovenija izoliran otok, ki se ga trgovina z ljudmi, otroška prostitucija in otroško pornografijo ne tiče in da to v Sloveniji ne obstaja. V Sloveniji iz leta v leto odkrijejo več trgovcev z ljudmi in njihove žrtve so praviloma vse mlajše. Lani je nevladno društvo Ključ pripravilo poročilo o trgovanju z ljudmi, ki je dokazalo, da trgovine z ljudmi obstajajo tudi v Sloveniji in da je Slovenija tudi izvorna država, od koder se prodajajo otroci. Po podatkih iz tega poročila, naj bi v letu2002 sektor za organizirani kriminal pri generalni policijski upravi obravnaval pet žrtev trgovine z otroki. Vseh pet je bilo nepolnoletnih deklet, ki so bila v tujino prodana v namene spolnega izkoriščanja. Še vedno pa je Slovenija predvsem tranzitna država, ker veliko otrok potuje v zahodne države, kjer so predmet najrazličnejših izkoriščanj. Podatki za pretekla leta se sicer v različnih poročilih razlikujejo, zagotovo pa drži, da v Slovenijo pride zelo veliko ilegalnih pribežnikov, otrok, ki so brez odraslega spremstva. Leta 2001 je sektor za azil pri notranjem ministrstvu zabeležil 113 mladoletnikov brez spremstva, ki so bili nameščeni v azil. Otrok, ki se je znašel v skupini migrantov, je prišel z odraslimi. Toda na pot je šel z drugim namenom kot ostali. Odrasli so odšli, da bi si poiskali boljše življenje, ta pa je bil namenjen nečemu drugemu. Zato bi ga bilo treba obravnavati kot potencialno žrtev. Slovenija je za razliko od drugih tranzicijskih držav ohranila sorazmerno stabilno gospodarstvo, v Sloveniji večina mladih ima možnost izobraževanja in zaposlitve, zato je obstoj trgovine z ljudmi, otroške prostitucije in pornografije težko priznati. Vendar se moramo zavedati, da Slovenija pri tem ni imuna. Afere, ki kot po tekočem traku pretresajo zahodne države, Belgija, Anglija, Francija, zadnji primer Avstrije, dokazujejo, da so tudi države, ki spadajo med najrazvitejše in največje zagovornice in zaščitnice otrok, spopadejo s problemom naraščujoče otroške prostitucije in pornografije. S tehnološkim razvojem in s pojavo interneta se je za trgovce z otroško prostitucijo in pornografijo odprl nov trg, ki se iz leta v leto veča in ni več omejen z državnimi mejami, zato je tudi povpraševanje po tem materialu ustrezno večje in s tem potrebe po izkoriščanju otrok. Zavedati se moramo, da so otroci in njihove pravice in predvsem njihovo varovanje domena odraslih. Kot sem že na začetku povedal, SMS soglaša s predlogom zakona o ratifikaciji izbirnega protokola h konvenciji o otrokovih pravicah glede prodaje otrok, otroške prostitucije in otroške pornografije v celoti, vendar smo mnenja, da bi bilo treba revnejšim in nerazvitim državam pogodbenicam s strani razvitih ponuditi za kurativo - imam pa za preventivo izdelano metodologijo prepoznavanja - in jo vnesti v omenjeni protokol. Prav tako bi lahko vnesli tudi preizkušen instrumentarij za odkrivanje patoloških kaznivih dejanj v zvezi s to problematiko z namenom množičnega ozaveščanja celotne populacije. V SMS menimo, da bi bilo za celostni pristop k problematiki in za potrebno preglednost izvajanje določb tega protokola nujno poskrbeti za politiko ukrepov in jih začeti snovati na lokalni, regionalni, nacionalni in mednarodni ravni. Po našem mnenju bi bilo treba oblikovati tripartitne projekte sodelovanja, neke vrst sosvete, v zvezi s to problematiko, ki obravnavajo in izvajajo ukrepe od spodaj navzgor, v skladu z določili protokola. Gre za institut na vseh omenjenih ravneh, in sicer med socialno službo, policije, in posameznimi vzgojno-izobraževalnimi ustanovami ali nevladnimi organizacijami v nekem okraju ali pravni enoti. Ta sosvet bi deloval kot stalni organ ozaveščanja, posebej za področje tovrstne problematike, torej preventivno. Nujno pa je v preventivo vključiti vse akterije, tako ministrstvo za šolstvo, znanost in šport, ministrstvo za informacijsko družbo, ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve za učinkovitejše ozaveščanje, sodelovanje, izobraževanje in odkrivanje po eni ter za zagotavljanje sredstev po drugi strani. Hvala.
Hvala lepa. Matično delovno telo ni sprejelo nobenih amandmajev, zato razprave ni, prehajamo na tretjo obravnavo, to je na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih nas je 51, za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Nihče proti.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Predstavnikom vlade se za sodelovanje prav lepo zahvaljujem. Po vrstnem redu bi ta trenutek morali obravnavati 46. točko dnevneg a reda - predlog zakona o preoblikovanju sklada Republike Slovenije za sukcesijo v javno agencijo Republike Slovenije za nasledstvo - nujni postopek. Ker je odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo predlog zakona obravnaval danes zjutraj, na klopi še ni poročila matičnega delovnega telesa, zato bomo morali preskočiti to točko in takoj, ko bo poročilo pripravljeno nadaljevali obravnavo te točke dnevnega reda. Prehajamo na OBRAVNAVO 47. TOČKE DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SOGLASJU REPUBLIKE SLOVENIJE DARS, DELNIŠKA DRUŽBA, ZA NAJETJE KREDITA PRI EVROPSKI INVESTICIJSKI BANKI ZA PROJEKT SLOVENSKIH AVTOCEST VI - NUJNI POSTOPEK. V dvorano vabim predstavnike vlade k tej točki. Ker seveda niso mogli vedeti, da bomo točko 46. preskočili, bomo kakšen moment počakali. Med nami prav lepo pozdravljam državnega sekretarja v ministrstvu za promet dr. Tomaža Vidica. Želite besedo, želite dodatno obrazložiti? Ne. Predlog zakona je obravnaval odbor za infrastrukturo in okolje kot matično delovno telo. K besedi vabim predsednika odbora, gospoda Branka Janca. Izvolite.
Hvala za besedo. Zelo na kratko. Odbor je na svoji seji obravnaval predloženi zakon o soglasju za najetje kredita pri evropski investicijski banki v višini 110 milijonov tolarjev. Ob tem je glede na opozorilo zakonodajno-pravne službe pripravil tudi dva svoja amandmaja in ju sprejel, tako da je tekst zakona konsistenten. Ob tem pa velja opozoriti na to, da smo ta zakon za najejte kredita 110 milijonov evrov za izgradnjo posameznih avtocestnih odsekov, že sprejeli v lanskem letu, in sicer v lanskem letu smo sprejeli zakon za 246 milijonov evrov za izgradnjo istih odsekov in ob tem smo seveda tudi opozorili predlagatelja zakona, ki je pritrdil, da gre v principu za štiri sprejete zakone [[zakon o soglasju in zakon o poroštvih]] za enake odseke, kar pomeni, da je v tem trenutku na razpolago 110 milijonov evrov več sredstev, kot je bilo planiranih z nacionalnim programom izgradnje avtocest. In to velja tudi ob obravnavi tega zakona imeti pred očmi. Toliko. Seveda predlagamo, da državni zbor ta zakon sprejme.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Najprej nam bo stališče poslanske skupine Nove Slovenije predstavil gospod Alojz Sok. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovana predsedujoča, kolegice poslanke in poslanci! Pravzaprav bi točko 47 in pa točko 52, mislim, da lahko obravnavali skupaj in jaz bom podal mnenje poslanske skupine Nove Slovenije za obe, ker prva govori o soglasju, druga pa o poroštvu, gre pa za eno in isto zadevo. Gre za to, da se dovoli Darsu zadolžitev za 110 milijonov evrov, to je nekaj več kot 25 milijard slovenskih tolarjev. Zanimivo je, da to sprejemamo na zadnji seji, in sicer več takih zakonov, s katerimi bomo dali soglasje države, poroštva države, po drugi strani pa seveda to, za kar daje država poroštva, ne štejemo v slovenski javni dolg in tako lahko potem predsednik vlade govori, da je Slovenija bistveno manj zadolžena, kot dejansko je, kajti v končni fazi kot poslanec in kot poslanska skupina smo prepričani, da bo tista sredstva, za katera država daje poroštva, se pravi za področje železnic, cest, najverjetneje treba nekoč vrniti in poplačati iz državnega proračuna. Po drugi strani pa seveda v naši poslanski skupini že ves čas opozarjamo, da Slovenija gradi prepočasi avtoceste, da so te avtoceste predrage in da je pravzaprav ta zgodba o avtocestnem programu vsaj trideset let prepozna. Leta 1993 je bilo v načrtu zgraditi 318 kilometrov avtocest, potem pa se je to nenehno večalo. Leta 1995 je državni zbor že sprejel 499 kilometrov, in sicer je s prvotno nekaj več kot ene milijarde dolarjev to naraslo na 2,2 milijarde. Leta 1998, ko je bil sprejet drugi rebalans nacionalnega programa, se je število avtocest povečalo na 518 kilometrov in 35 kilometrov ostalih cest, ocenjena vrednost programa pa je naraslo na 4,1 milijardo dolarjev. Zadnji rebalans, ki pa smo ga mi sprejeli pred kratkim in ki podaljšuje rok izgradnje do leta 2013, pa seveda govori o tem, da nas bo avtocestni program stal 5,4 milijarde evrov. Pred začetkom gradnje je bilo nekako predvideno, da bomo po kilometru avtoceste plačali nekje okrog 6 milijonov dolarjev. Danes se seveda ve, da je avtocestni program, ki je bil grajen v letih 1994-2002, bistveno presegel, skorajda za enkrat, to v začetku ocenjeno vrednost oziroma kilometer avtoceste je zgrajen za nekaj več kot 10 milijonov dolarjev. Ob tem pa ostaja velik del slovenskega avtocestnega programa veliko vprašanje. Vsi lahko vidimo, da so naše ceste zelo nevarne. Ravno v tem tednu smo sprejeli zakon o varnosti cestnega prometa, s katerim nekako vlada in vladajoča koalicija ter vsi, ki ste glasovali za ta zakon, poskušate nadomestiti tiste objektive okoliščine, ki vladajo v slovenskem prometu. V naši poslanski skupini smo prepričani, da se to na takšen način ne da. Ob tej priložnosti bi rad opozoril tudi, da bo nujno treba nekaj storiti na področju cestninjenja. Namreč, imamo ene od najvišjih cestnin v Evropi. Nekako je nerodno in ni vredno neke resne države, da v različnih prometnih konicah lahko ljudje včasih tudi ure stojijo na avtocestah, potem pa se pripeljejo na končno postajo in se jim tam zaračuna cestnina. Ne vem, kako lahko to opravičujemo pred širšo javnostjo. Enkrat sem že predlagal predstavnikom ministrstva, slovenski vladi, da bi razmislili in mogoče v teh konicah ta nesmisel odpravili. Sicer pa smo večkrat govorili tudi o tem, da bo vlada na tem področju morala nujno razmisliti o drugačnem načinu. Še enkrat ponavljam, da se v naši poslanski skupini, Novi Sloveniji, zavzemamo za sistem cestninjenja prek vinjet, tako kot ga poznajo v sosednji Avstriji. Da zaključim. Temu zakonu ne bomo nasprotovali, ne bomo pa tudi zanj glasovali. Tako je lahko voditi državo, da se zadolžiš, ko ti zmanjka sredstev, največkrat pri tujih bankah, v zadnjem času pa vse večkrat tudi pri domačih bankah. Toda jasno je, da bo enkrat treba vse to plačati, zato pričakujemo, da bi vlada začela bolj gospodarno ravnati. Predvsem pa smo prepričani, da bi bilo treba bolj temeljito vršiti revizijo Darsa, kajti na delo Darsa je v tej državi mnogo pripomb. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov bo predstavil gospod Janko Veber.
Hvala, za besedo. Zakon o soglasju Republike Slovenije DARS-u, delniški družbi, za najetje kredita pri evropski investicijski banki za projekt slovenskih avtocest je zagotovo eden od tistih ukrepov, ki je predviden v resoluciji o nacionalnem programu za financiranje avtocestnih odsekov in ker je avtocestno omrežje tudi eden od ključnih projektov tako za vključitev v mednarodno cestno omrežje kot tudi, in zlasti, za medregionalno povezavo države, smo seveda mnenja, da dinamika izgradnje avtocest nikakor ne sme zastati. Tudi odseki, ki so predvideni v tem zakonu, s katerimi naj bi se na podlagi tega zakona tudi pomagalo pospešiti izgradnjo - gre za odseke Bič-Hrastje, Hrastje-Kronovo, Peračiča-Podtabor - torej, gre za enega od najbolj obremenjenih odsekov, ki zagotovo morajo v skladu s sprejeto resolucijo biti realizirani, da bi lahko sprejemali v primernem in doglednem času vse večje prometne obremenitve, ki jih pač narekuje tako domači pomen avtocest kot tudi mednarodni položaj Slovenije v prometnih koridorjih. Med viri, ki se seveda uporabljajo za izgradnjo avtocest, so tako lastna sredstva, ki se ustvarjajo nekako s cestninami in seveda tudi z bencinskim tolarjem, in seveda tudi z zadolževanjem. Po zapisanem besedilu v tem zakonu je črpanje sredstev po kreditni pogodbi možno, če je v skladu s kvoto zadolževanja DARS-a za posamezno proračunsko leto in zato tudi menimo, da je ta zakon možno sprejeti, ne glede na to, da so bili že pred tem sprejeti nekateri zakoni za te odseke v okviru zadolževanja. Zagotovo pa kvota črpanja sredstev mora biti v skladu s kvoto zadolževanja DARS-a, predvsem pa pričakujemo, da bo to tudi spoštovano. Zato bomo ta zakon podprli, predvsem z namenom, da bo financiranje avtocestnega omrežja teklo nemoteno in da bo seveda tudi izgradnja tekla nemoteno v tem obdobju. Hvala.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Bogdan Barovič. Izvolite.
Dober dan, kolegice in kolegi. Spoštovana gospoda podpredsednica, predstavniki vlade. Predlog zakona o soglasju Republike Slovenije DARS-u za najetje kredita pri evropski investicijski banki za projekt slovenskih avtocest seveda predstavlja pač neko obveznost državnega zbora, da glede na zakonske osnove seveda bom rekel "blagoslovi" ali pa "ne blagoslovi", odloča torej, ali je to mogoče ali ne. Pri tem je seveda treba navesti dejstvo, da je s 1. januarjem DARS-u prenehal status javnega podjetja in je postal gospodarska družba države. Cilji so jasni. Dars v imenu državljank in državljanov Slovenije in tudi v našem imenu želi napredek na področju gradnje avtocestnega omrežja, nasploh na področju infrastrukturnih pridobitev. In jasno je, da se v Slovenski nacionalni stranki s takšnimi cilji in hotenji absolutno strinjamo. Ko smo pogledali, da gre za zadolžitev v višini 26 milijard in pol se mi zdi, da se seveda postavlja vprašanje, kaj to pomeni za našo odločitev in v bistvu, kaj to pomeni glede na že veliko število sprejetih sklepov državnega zbora. V Slovenski nacionalni stranki, da ne bom ponavljal zgodb in ciljev in načel, ki jih pač predvideva predlog zakona, želimo opozoriti, da je po naši oceni oziroma po pregledu podatkov od leta 1994 bilo v tem državnem zboru sprejetih približno, bom rekel, da mi ne bo kdo zameril, okoli 30 zakonov o soglasjih in poroštvih za najetje kreditov Dars-u, kar je seveda, kar velika številka, če se zavedamo, da takšno soglasje pomeni tudi nekatere obveznosti. Prav tako v Slovenski nacionalni stranki ocenjujemo, da ni ravno sprejemljivo dejstvo, da Dars najema kredite v imenu države, kar po logični presoji pomeni, da bo kredite, če bo treba, morala plačati država, zaslužki gredo pa pač nekam drugam. Skratka, to so neke stvari, ki nam, vsaj v Slovenski nacionalni stranki, niso jasne in so za nas nesprejemljive. Odločitev v takšnih primerih je seveda zahtevna. Ko smo pregledali tudi odgovornost, kdaj takšna odgovornost nastane, smo ugotovili, da v določenih primerih, ki so tudi v tem zakonu, v zakonu opredeljeni. Zato v imenu Slovenske nacionalne stranke pač rečemo, da nasprotovali predlogu zakona osoglasju Republike Slovenije Darsu za najetje kredita ne bomo iz preprostega in enostavnega cilja, da moramo razvijati infrastrukturo na takšen ali drugačen način. Upam pa, da bo opozorilo, ki smo ga podali, ostalo in da se bo na osnovi tega opozorila v tem državnem zboru v naslednjem sklicu tudi kaj naredilo. To je bilo pač tisto, kar sem, še enkrat ponavljam, povedal prej, da pač je preveč soglasij za najete kredite in da ne bi bilo pošteno, da bo država plačevala tisto, česar neko privatizirano podjetje ni zmožno ali ne bi bilo - upam, da bo - zmožno vračati; seveda, dobički in prihodki pa gredo drugam kot pa tja, kamor bi po drugi strani morali.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil gospod Jože Tanko. Izvolite.
Hvala lepa. Vsem prav lep pozdrav! Pred časom, ko smo obravnavali zakon o Darsu, nam je ministrstvo za promet obljubilo, da bomo poslanci dobili obe pogodbi, ki ju bo vlada sklenila z novo, preoblikovano družbo, in sicer tako posebno pogodbo, s katero se urejajo relacije pri upravljanju s tem delom, ki ga danes obravnavo, in tudi pogodbo glede upravljanja in vzdrževanja. Minilo je pol leta, obeh pogodb še vedno nismo dobili, tako da poslanci ne vemo, koliko stroškov ali pa nagrade je vlada priznala Darsu za opravljanje obeh tipov poslov, ker je to skrivnost, verjetno ne prav mala. Izpolnitev obljube, ki jo je dal visok državni uradnik, je pomembna predvsem zaradi tega, ker se je s spremembo sestave nadzornega sveta Darsa javnost in opozicijo v celoti izločilo od informacij. Zelo pomembna sprememba, ki se je zgodila z lastninskim preoblikovanjem Darsa, je povzročila, da se krediti, ki se jih sicer ob soglasju in poroštvu države najema prek Darsa, ne vodijo več v bilanci dolgov države. Ker je koalicijski del tega državnega zbora na predlog vlade tak zakon sprejel, je s tem omogočil predsedniku vlade, da se hvali z izredno nizko oziroma z evropsko primerljivo zadolženostjo Slovenije, s tem pa je iz tega obsega izključil daleč največjega posamičnega državnega kreditojemalca. Vsekakor ima ta trik napako, saj bomo morali ta dolg odplačati, pa naj je ali ni v bilanci državnih dolgov. In tudi prav ta lepotni poseg pomeni največjo realno spremembo v tem preoblikovanju Darsa. Izredno težko je pristati na tako velike zneske zadolževanja in poroštev, še posebej, če vemo, da že vrsto let zapored nenamensko ponikne vsaj polovica namenskih sredstev bencinskega tolarja, ki jih državljani prispevamo za ceste ob nakupu goriv. Očitno je, da se bo to zadolževanje, ki nadomešča namenska sredstva, in da se bo odplačilo teh kreditov, ne glede na utemeljenost oziroma utemeljene razloge, tako početje po nepotrebnem preneslo na uporabnike cest, ki že tako ali tako plačujejo visokecestnine. Glede na kupno moč in družbeni standard so najvišje v Evropi. V cestnine pa se vključi tudi vse napake in pomanjkljivosti pri gradnji, čeprav jih, te, skoraj ni nikjer zaznati. Program gradnje avtocest se odvija v popolni konsperaciji. Zelo resno se ob tem tudi računa na velika povečanja prometa, predvsem na ekološko problematičen tovorni tranzit. Moram pa reči, da je neugodno izbran trenutek sprejema obeh zakonov iz paketa tega kredita, kar kaže na odsotnost resnega projektnega pristopa in planiranja. Nedopustno je, da resen planer v obrazložitvi zapiše, da bo v primeru, da se gradnja ne nadaljuje v skladu s terminskim planom, nastala večja gospodarska škoda in težko popravljive posledice za delovanje države. Te posledice in ta škoda nastaja predvsem zaradi nepravočasne priprave vsakovrstne dokumentacije in predvsem zaradi slabega terminskega planiranja. Lovljenje zadnjih trenutkov, tega pa je v zadnjem času izredno veliko, pač ni odraz poslovne resnosti in usposobljenosti. Pač, na žalost je tako. Dodatna težava pri teh naših dvomih je tudi slabo revizijsko poročilo računskega sodišča, ki meče slabo luč na delo Darsa in na upravljanje družbe v državni lasti z javnimi in drugimi sredstvi pri izvajanju največjega projekta Slovenije v tem obdobju. Rad bi samo še povedal, da opozicija s svojim delom ne povzroča in ne bo povzročala težko popravljivih posledic za delovanje države. To sicer redno uspeva vladi, vendar kljub temu zakonu ne bomo nasprotovali.
Hvala lepa. Stališče poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije bo predstavil gospod Anton Anderlič. Izvolite.
Izgleda, kot da zakone o soglasju in o poroštvih za kredite Darsa za izgradnjo avtocest vedno zadnjo minuto sprejemamo in po nujnem postopku, kot da ne bi imeli resolucije izgradnje avtocest, kot da ne bi imeli zakona o javnih financah, kot da ne bi imeli letnih programov razvoja, kot da ne bi imeli lokacijskih načrtov, gradbenih dovoljenj in ne vem kaj še vse v verigi in na koncu,pravzaprav pa smo postavljeni pred gotovo dejstvo, vzemite ali pustite. Sicer, če boste pustili, boste odgovorni za to, da cestene ne bodo zgrajene. Ni v redu! Lani smo v istem obdobju - se mi zdi, da junija ali julija - sprejemali tudi za podobno številko dva zakona, danes spet. Tam v tistem zakonu smo rekli ali zapisali, določili, da bo Dars, vlada lahko izdala tudi obveznice in da bo domač kapital lahko tudi sodeloval pri izgradnji avtocest in bi del obresti ostal doma, ne pa, da se preliva v tuje banke Lagodneje je iti na pogovore v London, se zadržati za eden teden dvakrat na leto, ta kredit je treba najprej pripraviti, potem ga še podpisati itd., in priti v državni zbor in to tukaj "požegniti" in gremo naprej. Mi bomo seveda podprli ta in naslednji zakon, ampak stvar je preprosto najbrž slabo narejena, da na ta način pravzaprav neštetokrat prihajate z istimi stvarmi v državni zbor, ampak niti na eni točki zbor ne more drugega narediti, kot podpreti ali ne podpreti. Ne podpreti pa pomeni to, kar sem že prej povedal, prevzeti odgovornost, da te stvari ne bodo tekle po planu. Neodgovorno je, da je stvar praktično pred odprtjem, eden del odsekov, mi pa seveda sedaj dajemo soglasje za kredite. Kaj bi pa bilo, če tega ne bi dali? Kaj je bilo potem: Ustavilo bi se. Tako da bi bilo smiselno tudi s sistemskega vidika, da se preveri in pogleda, ali je tak način odobravanje kreditov in financiranja sploh smiseln. Če smo mi v aktu državnega zbor opredelili višino sredstev, namenjenih za izgradnjo avtocest, da smo v letnih ali pa v dvoletnih zakonih o izvrševanju proračuna predvideli kvoto poroštev oziroma teh garancij, ki jih lahko najame posamezni porabnik državnih sredstev, potem je povsem zadosti, da se v okviru vlade in tistih, ki se tukaj zadolžujejo, te stvari uravnavajo in da državni zbor ob določenem času dobi poročilo. Kajti to, da se bo država za te odseke zadolžila, je bilo jasno tako pri sprejemanju zakona o izvrševanju proračuna za letošnje leto, ker je to tam notri predvideno, je predvideno to v resoluciji o izgradnji avtocest, je predvideno v letnem programu, sedaj pa tukaj še nek detajlček urejamo s posebnima dvema zakonoma. Po mojem je to precej nesmiselno in tudi to zamegljuje celotno zadevo, kajti tukaj mislim, da je nekdo že povedal, da je nekaj 10 zakonov tovrstnih sprejetih in sedaj so že zapadli nekateri krediti v odplačevanje, nekateri se bodo začeli, nekateri bodo šli najbrž že v reprogram in je to precej nepregledno, da bi lahko rekli, toliko cest smo naredili, toliko poberemo cestnine, toliko imamo kreditov, toliko imamo, ne vem, še stroškov s temi zadevami. Tega v tem trenutku, grem stavit, da državni sekretar ne zna povedati v štirinajstih dneh, ampak to je že druga zadeva. Zato pravim, zakon bomo, tega in naslednjega, podprli, ampak bi bilo smiselno, da se te stvari drugače tudi sistemsko uredijo.
Hvala lepa. In še poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, katere stališče bo predstavil gospod Jurij Malovrh. Izvolite.
Gospa podpredsednica, hvala lepa za besedo. Lep dober dan želim vsem skupaj, glede na to, da je to zadnja redna seja tega državnega zbora v tem mandatu. Sprejemamo resda enega od zakonov, kjer daje državni zbor neke vrste soglasje Republiki Sloveniji oziroma Darsu za najetje kredita. Pa vendar smo v tem državnem zboru že izrekli črko A, se pravi, sprejeli smo nacionalni program, kjer smo sprejeli tudi neke vrste obveznosti, sprejeli smo tudi letni program. In prav je, da državni zbor daje na tak način in ima tudi natak način vpogled, kateri krediti in za kaj se najemajo pri izgradnji avtocest. Tu smo poslanci različnih poslanskih skupin in z različnih področij vlagali amandmaje in zahtevali, naj se zgradi tukaj, naj se zgradi tam, vendar želja vseh Slovencev pa je, da bi bil ta avtocestni križ oziroma da bi bila modernizacija vseh avtocest in tudi ostalih cest, kar sicer ni predmet tega soglasja, da bi bile čim prej modernizirane, čim prej izvršene. Naša poslanska skupina bo podprla zakon oziroma mu ne bo nasprotovala. Hvala lepa.
Hvala lepa. Slišali smo stališča poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, v tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati. Zato prehajamo na odločanje o zakonu. Obveščam vas, da nisem bila obveščena, da bi prišlo do morebitne neusklajenosti zakona. Poslanke in poslance vabim v dvorano. Obrazložitev glasu, gospod Janc, izvolite.
Rad bi obrazložil glas. Ta zakon bom seveda podprl. Razlogi za mojo podporo temeljijo predvsem na obrazložitvi, ki jih je dal na odboru za infrastrukturo državni sekretar dr. Vidic. On je potrdil trditev, da gre za podvajanje najema kredita in izdajanje soglasij ter poroštva, vendar gre za najetje kredita pri Evropski investicijski banki, ki naj bi bil zelo ugoden. Iz tega razloga bom ta zakon podprl. Po drugi strani pa se mi še vedno poraja dvom v to, ali so pri najemanju kreditov in porabi sredstev za izgradnjo avtocest vse stvari pod dejansko kontrolo. Pomisleki, ki so bili tu izraženi s strani poslancev glede samega delovanja Darsa ob njegovem preoblikovanju, so po mojem utemeljeni in zahtevajo dodaten nadzor državnega zbora in vlado nad porabo sredstev. V tem trenutku je 110 milijonov evrov dodatnih sredstev, s katerimi je država že izdala poroštvo oziroma s tem zakonom še za 110 milijonov, imamo za iste odseke v bistvu dvakrat po 110 milijonov evrov sredstev. Kam bodo ta sredstva porabljena? Promet na slovenskih avtocestah raste strmo, ovire in prometni zamaški se vsak dan večajo in pričakujem, da bo dinamika izgradnje avtocest seveda tudi s to rezervo povečala in da bodo avtoceste zgrajene prej kot pa do 2013. Hvala.
Hvala lepa. Ker nihče več ne želi obrazložiti glasu, prihajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih nas je 57, za je glasovalo 43, proti 1. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Ker je poročilo že pripravljeno, lahko pričnemo tudi z obravnavo 46. TOČKE DNEVNEGA REDA - Z OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O PREOBLIKOVANJU SKLADA REPUBLIKE SLOVENIJE ZA SUKCESIJO V JAVNO AGENCIJO REPUBLIKE SLOVENIJE ZA NASLEDSTVO - nujni postopek. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. K besedi vabim državno sekretarko iz ministrstva za finance, gospo Heleno Kamnar. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani poslanci in poslanke! Pred vami je zakon, ki naj bi nekoliko drugače, kot je bilo do sedaj, uredil vprašanja izvajanja strokovnih nalog, povezanih z izvajanjem sporazuma o vprašanjih nasledstva, ki ga je državni zbor ratificiral leta 2002. Zadnja država, ki ga je tudi ratificirala, je država Hrvaška. To je bilo v letošnjem letu, tako da se bo sedaj sporazum dejansko začel tudi v celoti izvajati in to nekako pogojuje drugačno organiziranost s strani Slovenije pri izvajanju strokovnih nalog za uresničitev tega sporazuma. Do sedaj smo imeli vprašanja nasledstva razrešena na tak način, da so strokovne naloge v celoti bile na ministrstvih, v odvisnosti od problematike, hkrati pa je obstajal tudi sklad za sukcesijo, kjer so bila locirana finančna vprašanja, predvsem pa finančna sredstva, povezana s sukcesijskimi vprašanji. Predlog, ki je pred vami, predlaga sledečo rešitev. Ustanovi se agencijo, ki prevzame vse strokovne naloge, ki so multidisciplinarne, povezane z izvajanjem sporazuma. Direktor agencije naj bi bil hkrati tudi visoki predstavnik države, ki je v delih, ki so povezani s političnimi odločitvami, podrejen vladi, v delu, ki se tiče strokovnih nalog, pa v celoti samostojen in sledi zakonu o agencijah. Finančna vprašanja so rešena na tak način, da se namesto posebnega sklada ustanovi proračunski sklad, kjer se postavijo obveznosti in terjatve iz naslova nasledstva, hkrati pa tudi vzpostavijo razmerja do državnega proračuna. Predlagam, da predlog zakona, ki je pred vami, sprejmete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo. Želi poročevalec besedo? Ne. Poročilo imamo na klopi. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Najprej nam bo stališče poslanske skupine Nove Slovenije predstavil doktor Jožef Bernik. Izvolite
Hvala lepa, gospa podpredsednica, gospa državna sekretarka, spremstvo. Dame in gospodje. Vlada je poslala ta predlog zakona zelo kasno in človek se čudi, zakaj tako. Vzbuja se sum, da bodisi niso bili pripravljeni ali pa niso hoteli prej poslati, da bo ja šel skozi brez posebnih težav. Tudi predlog zakona je bil zelo pomanjkljiv in je zato morala naša zakonodajno-pravna služba to stvar pregledati in bistveno spremeniti dikcijo zakona. V tem prenovljenem predlogu se zdi, da je sedaj stvar usmerjena v pravo smer. Obrazložitev tega zakona je zelo lakonična in bralec tega dokumenta ne more čisto jasno vedeti, za kaj gre. Namreč, finančni podatki, ki so izredno važni pri nekem predlogu, ki ima opravka s finančnim teritorijem, so tudi zelo pomanjkljivi in če ne bi bilo dejstvo, da je pred kratkim v Poročevalcu bilo objavljeno oziroma sta bili objavljeni poročili tega sklada za leti 2002 in 2003, bi človek še manj vedel, kot bi sicer. Vendar bi bilo pričakovati, da bi v obrazložitvi bila narejena vsaj referenca na ti dve poročili, kajti potem človek dobi nekoliko boljšo sliko, kot jo dobi sicer iz razlage pri predlaganem zakonu. Ni da nisem mogel povsem razumeti, kako to, da je tako težko dobiti finančne podatke iz finančnega ministrstva. Človek bi skoraj lahko sklepal sedaj po zaključku našega mandata, da je to nekako državna politika oziroma politika vlade, da čim manj podatkov poslancem, tem lažje bo šlo. Pa mislim, da je to čisto napačna politika, kajti, če nimamo podatkov, pa kljub temu se pričakujem od nas, da bomo neko stvar na hitro sprejeli, to je slabo za vse: za državo in za državljane. Druga enigma, ki se pojavlja tukaj v te predlogu, je to, da je država oziroma vlada sklenila uporabiti mehanizem javnih agencij za dvodelni sistem: eden je sklad, drugi je javna agencija. Zanimivo je to, da če človek gleda poročilo oziroma zakon o javnih agencijah, pravi v 2. členu: "Javna agencija se ustanovi za opravljanje regulatornih, razvojnih in strokovnih nalog v javneminteresu, če zanjo z zakonom ni predvidena druga statusna oblika." To se pravi tudi, če človek gleda kriterije za ustanovitev, lahko beremo v členu 4, da se javna agencija ustanovi, če glede na naravo oziroma vrsto nalog ni potreben ali ni primeren stalenneposreden politični nadzor nad opravljanjem nalog. In to je seveda zaskrbljujoč jezik, kajti iz drugih členov tega zakona lahko ugotovimo, da dejansko državni zbor pri tej agenciji ne bo imel nobene funkcije oziroma nadzora ali karkoli. To je zaskrbljujoče zlasti pri zadevi, ki ima opravka z velikim denarjem in ki se lahko z njim manipulira, če nekdo hoče. Ne pravim, da se je to zgodilo ali da se bo, vendar take možnosti zakon ne bi smel predvidevati in človek bi skoraj želel, da bi glasoval proti tem zakonom, vendar mislim, da bomo naredili to, da mu ne bomo nasprotovali, in pustili svobodo poslancem pri tej zadevi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Zmago Jelinčič Plemeniti. Izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Ko smo razpravljali o tem predlogu na odboru za zunanjo politiko, smo v samem začetku, v izhodišču našli celo vrsto napak, nedoslednosti in pa nekonsistentnosti. Zato je morala naša pravna služba vložiti kar dve strani amandmajev, da se je zadeva spravila kolikor toliko v red. Zdaj je zadeva malo bolj konsistentna, čeprav se tudi v Slovenski nacionalni stranki porajajo enaka vprašanja, kot smo jih slišali iz predstavitve predgovornika. Dejstvo je, da pri tem še vedno ne vemo, ali ni ta zakon pravzaprav pripravljen zgolj zato, da bodo nekateri odsluženi politiki določenih političnih strank, za katere se ve, da ne bodo več ali kandidirali ali ne bodo več izvoljeni, tem je treba pripraviti eno ugodno mesto, zato da bodo še naprej vlekli plače in obremenjevali državni proračun. Dejstvo je, da namen vlada v samem začetku zagotovo je bil takšen. Na odboru za zunanjo politiko smo seveda to nekako spregledali in marsikaj popravili in marsikaj spremenili. Glavna kritika gre tako ali tako na vladno stran tudi zaradi tega, ker nam ni čisto jasno, kako je mogoče pri tako kratkem zakonu narediti toliko napak in toliko nekonsistentnosti. Opravičljivo je samo to, da je bil to direkten namen, da je zadaj stal namen, da se nekoga postavi na določena delovna mesta, ki bi jih parlament ne mogel kontrolirati. In sedaj pravzaprav razen zakona, ki urejuje te zadeve, tudi ne bomo imeli nobene kontrole. Vlada bo prevzela vse v svoje roke in vlada bo dajala usmeritve visokemu predstavniku za delovanje v skupnem odboru za nasledstvo in ta bo neposredno odgovoren za svoje delovanje vladi. V Slovenski nacionalni stranki se sprašujemo, kje je tukaj parlament, ki bo kontroliral. Kontrola vlade vemo, da je skorajda nemogoča in da nas vedno vlada postavi pred gotovo dejstvo in se počasi pokaže, da dostikrat, skorajda večinokrat, je vlada delovala v škodo slovenske države iz tega ali onega razloga. Ponavadi zato, ker se je bilo treba priklanjati levo, desno in v zadnjem času še najbolj Hrvatom. Bojimo se, da bo tudi ta zakon v veliki meri pripeljal do tega, da bodo vodilni člani agencije Republike Slovenije za nasledstvo v bistvu bolj gledali na interese sosednje Hrvaške in ji pomagali kot pa na lastne interese. Naša zunanja politika in vlada se še nista naučili, da je treba skrbeti najprej za domače ljudi, šele potem, če imamo česa več, bomo skrbeli za druge. Ne tako, kot je pred dnevi poslanski kolega iz LDS-a rekel, da vsem ljudem na tem svetu isto sonce sije - zagotovo. Vendar, če naši ljudje nimajo kaj za jesti, me hudičevo malo briga, kako je pri sosedu. Tega se naša vlada še ne zaveda. V Slovenski nacionalni stranki nas je strah, da je tudi ta zakon v bistvu usmerjen v to smer, da se bo pomagalo in se bodo popravljala stanja v drugih državah naslednicah bivše Jugoslavije, Slovenija pa ne bo imela kaj dosti koristi. Govorim iz izkušnje, ki jo imamo z dosedanjim delovanjem. In navkljub temu, da se je zakon glede na zahteve odbora za zunanjo politiko v določeni meri popravil, še vedno ne bomo podprli tega zakona, ne bomo mu pa nasprotovali, zaradi tega, ker bolje nekaj slabega kot nič. Žal je tako, da moramo pristajati na varianto manj slabo ali pa bolj slabo. Želel bi in v Slovenski nacionalni stranki bi želeli, da enkrat dobimo na mizo predloge, kjer bomo lahko izbirali med dobrim, boljši in najboljšim. Hvala.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Slovenske demokratske stranke nam bo predstavil gospod Jožef Jerovšek. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani. Tudi v Slovenski demokratski stranki smo nekoliko skeptični do rešitev, ki jih prinaša ta zakon, predvsem pa smo začudeni, da je vlada s tem zakonom, ki naj bi urejal tehnična vprašanja nasledstva, prišla v parlament tako pozno. Tu v obrazložitvi vlada pravi, da sedanji slovenski pravni red ne ureja področja nasledstva SFRJ na enoten način, delo je razpršeno v več resorjih. Ali se vlada tega zaveda šele v letu 2004, nekaj mesec pred volitvami? Ali ni bilo dovolj časa, da bi se tako pomembno vprašanje uredilo pravočasno in da bi na delovanje zakona, ki bi bil pravočasno sprejet, imel tudi državni zbornik vpliv in možnost nadzora. Nas dejansko zelo skrbi, da ta zakon ne predvideva nobene vloge državnega zbora, čeprav vemo, da je sedaj, ko se pripravlja sporazum o nasledstvu, ki je začel veljati 3. junija 2004, bil državni zbor vključen in da se mu je redno poročalo. Sedaj, ko bodo pa sledile finančne posledice tega sporazuma o nasledstvu, pa je državni zbor izločen. Namreč nasledstvo, sukcesija je izredno pomembno vprašanje. V naši stranki mislimo, da se šele sedaj zaradi vprašanj sukcesije vršijo določene kadrovske rešitve, en tak primer je po našem mnenju zamenjava direktorja Arhiva Slovenije, ki je bil kritičen do čiščenja arhivov s strani slovenske obveščevalno-varnostne agencije in glede dostopa do beograjskih arhivov. Mislim, da je to izredno političnega pomena in da ima politično konotacijo. in če se takšne stvari dogajajo, kako potem naj zaupamo temu, kar je vlada na zadnjo sejo prinesla v državni zbor? Tudi mi ugotavljamo oziroma z mojimi predgovorniki se strinjam, da je zelo čudno, da je tako kratek zakon bil potreben tako velikih sprememb, praktično v vsakem členu, in da je bil nekonsistenten. In glede sukcesije. Glejte, ko govorim, kaj je bilo kako pomembno vprašanje. Vemo, da se je na tem področju izvršila diverzija slovenskih stališč, slovenskih pogajalskih pozicij doslej. Mi smo ves čas trdili, da je vprašanje varčevalcev nekdanje Ljubljanske banke v Zagrebu stvar sukcesije, potem pa smo v letošnjem letu izvedeli, da to ni veljalo za vse, da so bili tu določeni priviligiranci, hrvaški politiki, ki jim je bil izplačan denar.
Gospod Jerovšek, saj veste, da ste popolnoma mimo zakona, ki ga imamo pred sabo.
Oprostite, gospa podpredsednica, potem pa vi ne veste, kaj spada k temu zakonu.
Gospod Jerovšek, stališče poslanske skupine, lepo prosim, če nadaljujete v tej smeri.
[[...]]zaradi tega seveda tukaj tudi sprašujem, ali je ta amandma v 8. členu, ki pravi: "Pri prenosu sredstev v skladu s tretjim odstavkom 7. člena tega zakona se na podlagi obračuna poplača del dosedanje obveznosti sklada, ki so bile poravnane iz proračuna Republike Slovenije in se v njem izkazujejo kot terjatev do sklada. "Nas zanima, ali se morda kot terjatev do sklada izkazujejo sredstva, kiso bila z lobiranjem in privilegiji ter posredovanjem bivšega predsednika izplačana hrvaškemu poslancu Letici in bivšemu jugoslovanskemu ministru Budimirju Lončarju - sprašujem, ali so bila izplačana iz proračuna in ali se ta sredstva izkazujejo kot terjatev do sklada ter ali se jih bo na ta način sedaj poravnavalo. To je eno tako vprašanje, zaradi tega, seveda, ker je tu cel kup neodgovorjenih vprašanj, ki jih pravzaprav ni bilo možno niti postaviti, ker je prišlo tako urgentno na zbor. Sicer mi razumemo,da bi za urejanje tehničnih vprašanj morda bila potrebna neka organizacijska sprememba, institucionalna sprememba, vendar ker je neodgovorjenih vprašanj preveč, se bomo tudi mi odločili, da ne bomo niti podprli niti zavrnili, prepustili bomo poslancem, dase odločijo. Vendar, kot sem rekel, ne moremo pa podpreti tega zakona. Hvala lepa.
Spoštovani gospod Jerovšek, saj veste, amandmajev ni vloženih na dopolnjen predlog zakona. Vprašanja, ki jih postavljate, ne morejo biti odgovorjena, ker ne bo razprave, samo predstavitev stališč poslanskih skupin o predlogu zakona je možna. Tako ali tako pa je bila vaša razprava bolj provokativne narave. Stališč poslanskih skupin ni več. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, v tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati. Zato prehajamo na odločanje o zakonu. Obveščam vas, da me zakonodajno-pravna služba oziroma vlada nista obvestili, da bi bil zakon neusklajen. Poslanke in poslance vabim v dvorano, ker bomo glasovali o predlogu zakona. Glasujemo o predlogu zakona. Navzočih nas je 51, za je glasovalo 39 poslank in poslancev, proti 4. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Predstavnicama vlade Republike Slovenije se zahvaljujem za sodelovanje. Prehajamo na obravnavo 47.A TOČKE DNEVNEGA REDA - PREDLOGA ZAKONA O DOPOLNITVAH ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O PREVOZIH V CESTNEM PROMETU - nujni postopek. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije, obravnaval ga je odbor za infrastrukturo in okolje kot matično delovno telo. Prosim poročevalca odbora, predsednika gospoda Banka Janca, da nam predstavi poročilo. Izvolite.
Hvala. Zelo na kratko bi rad predstavil poročilo odbora o obravnavi zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o prevozih v cestnem prometu. Odbor je ta zakon obravnaval. Glede na pripombo zakonodajno-pravne službe je sprejel tudi amandma k 1. členu, v principu pa ta zakon usklajuje zakon o prevozih v cestnem prometu z zakonom o prekrških, in sicer gre za neskladja 114. in 115. člena zakona, ki govori o kaznih za prekrške tujih prevoznikov v prehodnem obdobju in s tem zakonom se usklajuje neusklajenost dveh zakonov do 1.1.2005 Zato predlaga odbor državnemu zboru, da zakon sprejme.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov bo predstavila gospa Silva Črnugelj. Gospa Silva, želi [[...]]Gospod Veber, izvolite. Se opravičujem, ni prišlo do popravka.
Hvala za besedo. Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o prevozih o cestnem prometu je sprememba zakona, ki smo ga sicer kot takega sprejeli izredno pozno. Morali ga bi sprejeti bistveno prej, preden je Slovenija vstopila v Evropsko unijo, kajti takrat bi lahko tudi nekatere stvari natančneje opredelili, predvsem pa ne bi bilo treba, verjetno da, spreminjati zakona že v tem kratkem obdobju, kajti nujno je bilo treba z vstopom Slovenije v Evropsko unijo urediti vprašanje linijskih prevoznikov in seveda tudi o drugem sklopu nadzor nad cestnim prometom zaradi odprave carinskega nadzora in je bilo treba zagotoviti nadzor na kontrolnih točkah, na cestah in na drugih mestih znotraj države. Pri tem je prišlo do situacije, ko ugotavljamo, da bi lahko neučinkovito kaznovanje tujih prevoznikov pripeljalo do neenakopravnosti slovenskih prevoznikov v nasprotju tujim prevoznikom, saj bi, recimo, lahko prišlo do ostrejšega in pogostejšega kaznovanja naših prevoznikov v tujini kot tujih prevoznikov pri nas. Očitno je tudi sistem kaznovanja prevoznikov eden od pomembnih elementov pri uspešnem opravljanju tega zelo obsežnega in pomembnega dela gospodarstva in prav je, da poskušamo te pomanjkljivosti, ki so nastale tudi v Sloveniji, odpraviti. Seveda je pa to pomembno, da bodo te pomanjkljivosti odpravljene pravzaprav do takrat, ko se bo začel uporabljati zakon o prekrških, ta pa se bo začel uporabljati januarja 2005. Torej za tovmesno obdobje je treba izenačiti to politiko na tem področju znotraj držav članic Evropske unije in prav je, da Slovenija kot taka si tudi to vprašanje na primerljiv način uredi, zato da bodo prevozniki lahko učinkoviteje in predvsem enakopravno z ostalimi prevozniki iz drugih držav Evropske unije opravljali svoje pomembno poslanstvo. Zato bomo ta zakon tudi podprli.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Jurij Malovrh. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Glede na to, da smo junija sprejeli zakon o prevozih v cestnem prometu, in glede na to, da je nadzor nad cestnim prometom, odkar so ukinjene meje v Evropski uniji na posebnih kontrolnih točkah znotraj države, zakonodaja na tem področju ni bila usklajena z zakonom o prekrških. Z ozirom na to, da naše prevoznike v tujini, v Evropski uniji zlahka kaznuje, ker imajo urejeno zakonodajo, tuje prevoznike pa pri nas ne, je bilo zakonodajo na tem področju treba dopolniti oziroma spremeniti, da ne bi bili naši prevozniki v neenakopravnem položaju. No, prav zaradi te uskladitve in pa zaradi tega, da bodo naši vozniki in tuji vozniki nekako enakopravni, bo naša poslanska skupina omenjeni zakon tudi podprla.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Nove Slovenije bo predstavil - ne želi. Liberalne demokracije tudi ne. Gospod Bogdan Barovič bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsedujoča. Kolegice in kolegi. No, dopolnitev zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o prevozih v cestnem prometu je pač vsaj vizualno, na pogled zelo enostaven predlog zakona po nujnem postopku, ampak verjetno veste tako vi, kolegice, kolegi, kot tudi drugi, da tako enostaven pa spet ni. To predvsem absolutno ocenjujemo v Slovenski nacionalni stranki. Lani, mislim da tak čas ali pa malo prej, je bil ta zakon, novela sprejeta. Govorila je o linijskih prevozih, kolikor se še od takrat spomnimo. In o tem zakonu bi radi povedali v Slovenski nacionalni stranki naslednje. Za nas je zelo pomembno, da naj bi se s tem zakonom urejale težave v primeru - še posebej sedaj, ko smo seveda vključeni v mednarodne integracije vključeni, predvsem v primeru tujih kršiteljev. Glede na dejstvo, ki ga opredeljuje ocena stanja, v Slovenski nacionalni stranki temu predlogu zakona ne bomo nasprotovali, ampak samo iz enega razloga, in sicer zaradi tega, ker naj bi ta novela preprečila, da bi bilo neenakopravno kaznovanje slovenskih prevoznikov v odnosu do tujih prevoznikov. Vsaj tako smo s cilji in izhodišči tega zakona opredelili oziroma razumeli učinkovitost. Torej, v primeru, da ga ne bi sprejeli, bi se dogajalo, da bi bila kaznovanja slovenskih prevoznikov v tujini ostrejša in pogostejša kot pa tujih prevoznikov pri nas. Ob tem dovolite, da rečem in opozorim na tisto, na kar je Slovenska nacionalna stranka že trikrat opozorila, pa nobena ostala politična opcija, absolutno nobena, ni imela posluha. Mi smo že ob začetku obravnave tega zakona zahtevali, pač, kolikor imamo pravico zahtevati, da bi uredili težke tovorne prevoze tako, da bi jih po vzoru nekaterih evropskih držav preusmerili na železniški promet. Dve muhi na en mah bi rešili s tem, po mnenju Slovenske nacionalne stranke. Znebili bi se zastojev v prometu, uničevanja slovenskih cest, hkrati bi ne bilo mogoče treba po takšnem načelu sprejemati sploh tega zakona, izognili bi se seveda številnim kazenskim sankcijam, ki jih moramo urejati v tem okviru, in predvsem bi uredili tudi varnost. Skratka, veliko razlogov je, za katere je Slovenska nacionalna stranka zahtevala, opozarjala, prosila, dajmo vendar težak tovorni promet pri nas dati na železnice in se tako rešimo številnih težav. Tega pač nihče ni hotel sprejeti, zato smo danes pač tu, kjer smo. Seveda se sprašujemo v Slovenski nacionalni stranki tudi, kako to, da je, vsaj kolikor razumemo to novelo, pri nas edini še pristojen sodnik za prekrške za kaznovanje, medtem ko imamo pri prikazu ureditev v drugih državah jasno in glasno povedano, da recimo, če primerjamo Nemčijo, Avstrijo, druge države še, imajo prav posebne inšpekcije, ki jih pa mi, kolikor pač razumemo, ukinjamo. Še posebej pa je popolnoma nejasna ena dikcija. Pravniki me bodo podučili, to sam nisem, in sicer dikcija, ki pravi, konkretno prva obrazložitev k 1. členu: "Z dopolnitvijo člena se zagotovi prehodno obdobje v primerih kaznovanja voznikov na kraju samem do uveljavitve novega zakona o prekrških." Ampak v zakonu o prekrških piše, da je bil zakon sprejet 18.12.2002, veljati začne leta 2003, uporabljati se začne leta 2005. Oprostite, zame in za moje kolege in kolegico v Slovenski nacionalni stranki pomeni, če nek zakona začne veljati, velja in se tudi uporablja. Razen če, razumem, da je ta država dobrohotna, zakon sicer velja, če ga pa kršimo, nam pa oprostijo do leta 2005, da ga kršimo, potem pa nas bodo kaznovali. Mislim pa, da takšna politika ni dobra, predvsem pa taka čudna dikcija sploh ne.
Hvala lepa. In še stališče poslanske skupine? [[Ne.]] Hvala lepa. K dopolnjenemu predlogu ni bilo vloženih amandmajev, zato tudi v tretji obravnavi amandmajev ni moč vlagati. Hkrati vas obveščam, da nisem bila obveščena, da bi bil zakon neusklajen. Poslanke in poslance vabim v dvorano, ker bomo prešli na odločanje o zakonu. Glasujemo o zakonu. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 37 poslank in poslancev, proti nihče. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Prehajamo na 47.B TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBI ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ŽELEZNIŠKEM PROMETU NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Predlog zakona je obravnaval odbor za infrastrukturo kot matično delovno telo. K besedi vabim predsednika odbora, gospoda Branka Janca. Izvolite.
Hvala lepa. Odbor je obravnaval predlog zakona o spremembi zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o železniškem prometu. Na podlagi pripomb zakonodajno-pravne službe je tekla tudi razprava o konsistentnosti posameznih členov. V razpravi je bilo opozorjeno na dejstvo, da s spremembo 27. člena zakona o železniškem prometu država izdaja poroštvo za skupno 12 milijard 700 milijonov tolarjev. Gre za poroštvo agenciji za železniški promet, in sicer z namenom, da se v skladu z nacionalnim programom razvoja slovenske železniške infrastrukture zagotovijo sredstva za modernizacijo železniške infrastrukture. Torej, s spremembo zakona in izdajo poroštva za 2 milijardi 200 milijonov tolarjev se bodo modernizirali posamezni odseki, in sicer gre za povečanje hitrosti na odseku Ljubljana-Maribor in se s tem nadomešča izpad prihodkov javne agencije za železniški promet, in sicer za tisti del, ki bi ga morali plačati uporabniki železniške infrastrukture iz naslova uporabnine. Odbor predlaga državnemu zboru, da predlog zakona sprejme.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Jurij Malovrh. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. No, ukrep, ki je določen s tem zakonom, pomeni tudi poslovno sanacijo Slovenskih železnic. Vsebina predlaganega zakona je povezana tudi s sredstvi, ki jih mora država oziroma v njenem imenu tudi agencija za železniški promet zagotoviti za opravljanje gospodarske javne službe, se pravi za infrastrukturo slovenskih železnic in za nemoteno odvijanje prometa. Vsebina predlaganega zakona je povezana tudi s sredstvi, ki jih mora država oziroma agencija za železniški promet kot upravljavec javne železniške infrastrukture zagotoviti za realizacijo programa. Bistveni del tega zakona pa je tudi vezan na uporabo sredstev evropskega sklada. Izraba možnosti porabe teh sredstev pa je pogoj, da Republika Slovenija ne bo neto plačnik sredstev v evropski proračun, zato bo Slovenska ljudska stranka omenjeni zakon podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Nove Slovenije nam bo predstavil gospod Ivan Mamić. Izvolite.
Hvala za besedo. Pozdravljam zbor, ki je sklepčen. Mobilnost prebivalstva zagotavlja pravočasen prihod delavcev na delo in zagotavlja učencem, dijakom in študentom obiskovanje šol. Zaradi nerentabilnosti linij so jih preteklih 12 let ukinjali. To je bilo samo pravzaprav gašenje požara in brez sistematske ali sistemske rešitve. Letos Slovenija mora zagotoviti milijardo 871 milijonov, kar bo za agencijo železniškega prometa zagotovila v okviru dodatnega kredita s poroštvom države v znesku 2,2 milijardi, ko je predmet tega predlaganega zakona. Pa nas zanima, kam bo šla razlika 29 milijonov. Za izvedbo projekta povečanje hitrosti na železniški progi Ljubljana-Maribor je treba opredeliti tudi tehnično tehnološko opremo, vključno s signalizacijo. AŽP bo najela kredit z ročnostjo 9 let in z dveletnim moratorijem in 7 let za odplačilo glavnice. Obrestne zadeve pa tečejo že od začetka. Nekoliko čudna logika. Torej, to je nekoliko netransparentna stvar - me zanima. Mogoče bi predlagatelj dal odgovor na to vprašanje. Gospodarski razvoj na področju železniškega prometa in povečanje konkurenčnosti so si zamislili predvsem na tovornem sektorju [[...]]Gospa, mi boste podaljšali kakšno sekundo [[...]]
Gospod Mamić, zavidljiva tišina je v dvorani [[...]]
Jaz sem blazno discipliniran, prosim lepo. Bodite fer tudi vi do mene. Glede poroštva in določitve namena ter obsega porabe sredstev, ki bodo zagotovljena s posojili, se smiselno uporablja določbe drugega odstavka 24., 25. in 26. člena zakona, še posebej 25. člena, ki govori o dodelitvi poroštva. Republika Slovenija daje poroštvo iz prejšnjega člena pod naslednjimi pogoji: moratorij - najmanj eno leto, ročnost - najmanj 7 let, obrestna mera - primerljiva za obresti za posojila z državnim poroštvom. Vsi stroški, povezani s pripravo in odobritvijo posameznega posojila, ne smejo presegati 5% vrednosti glavnice posojila. Obseg izdajanja poroštva Republike Slovenije se zmanjšuje z vsakokratnim zneskom najetega posojila, za katerega bo dano poroštvo Republike Slovenije. Nikjer pa ne piše, da to ne velja tudi za obresti in posojila. Treba je ugotoviti tudi, koliko je vseh sredstev, saj pri razširitve gre le za domači delež, kaj je z evropskimi sredstvi in v kolikšni meri jih bomo sploh v resnici koristili. Ta proporc me zanima. Vzdrževanje. Investicijska vzdrževalna dela, ki so načrtovana v letu 2004 se odvijajo na najpomembnejših slovenskih progah, zlasti na tistih, ki so del 5. koridorja Barcelona-Kijev. Preveriti je treba le smotrnost postavk po dinamiki in planu realizacije, ki je pač ni. Modernizacija javne železniške infrastrukture se lahko predstavljajo posamezniki tudi tako, da Republika Slovenija sedaj vse zgradi, potem pa posamezniki sprivatizirajo predvsem tovorni promet. O temu smo tudi govorili. Zagotavljanje pretočnosti in varnosti železniškega prometa je problematično tudi zato, kar niso v stanju zagotoviti niti potrebnih zapornic. Tudi o temu smo govorili, sem imel poslansko vprašanje. Del sanacije poslovnega sistema slovenskih železniških družb, ki ga sestavljajo Holding Slovenske železnice d.o.o z odvisnimi družbami je tudi zmanjševanje stroškov poslovanja. Ker gre za sinergično odvisne komponente, je veriga močna le toliko, kolikor je močen najšibkejši člen, česar pa se v Holdingu ne zavedajo ali pa se nočejo zavedati. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije bo predstavil gospod Branko Janc. Izvolite.
Hvala lepa. Poslanska skupina Liberalne demokracije bo podprla predlagani zakon. Namreč, z dodatnim poroštvom agenciji za železniški promet se seveda omogoči lastna udeležba tej agenciji za modernizacijo železniške proge Ljubljana-Maribor in črpanja sredstev, ki izhajajo iz memoranduma. Seveda pa pri tem opozarjamo seveda na del vprašanj, ki so skrita seveda v ozadju. Namreč, gre za pretirano zadolževanje, verjetno pretirano zadolževanje, agencije za železniški promet, kar bo v končni fazi pomenilo, da bo dolg prevzela država - slej kot prej prevzela država. Namreč, kot viri delovanje agencije je kot glavni vir uporabnina za železniški promet, ki pa je v tem trenutku glavni uporabnik ne plačuje, zato seveda, ne uradno kot odbor ne kot državni zbor nismo bili več seznanjeni, kako poteka sanacija slovenskih železnic. Opozorili pa bi radi na to, da je prevzem obveznosti in javno seznanjenje tudi državnega zbora s tem, da je potek sanacije slovenskih železnic uspešen in da slovenske železnice poslujejo profitabilno, za nas seveda razveseljiv podatek, verjetno pa, tako kot se ga prikazuje, v celoti ne drži. Zato bi seveda s tega mestaveljalo opozoriti tudi nadzorne organe slovenskih železnic kakor tudi vlado, da zelo natančno spremlja potek sanacije holdinga in njenih odvisnih družb ter v tej zvezi zagotovi, da se bodo razmere v odnosu plačevanje nekaterih obveznosti in združevanje javne železniške infrastrukture lahko tudi v bodoče odvijale nemoteno in v korist uporabnikov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov bo predstavil gospod Janko Veber. Izvolite.
Hvala še enkrat za besedo. Vsebina predlaganega zakona je povezana tudi s sredstvi, ki jih mora država oziroma v njenem imenu agencija za železniški promet zagotoviti za opravljanje gospodarske javne službe vzdrževanja javne železniške infrastrukture in vodenja prometa na njej, ki jo v skladu z zakonom opravlja Holding Slovenske železnice. Zagotavljanje te službe je za državo vsekakor izjemno pomembno, saj se z njo zagotavlja železniški promet in uspešno poslovanje holdinga, s tem pa tudi zaposlovanje velikega števila delavcev v železniškem prometu. Pri tem bi želeli opozoriti, da se je s 1.7. pravzaprav nekako tudi iztekel rok, ko morajo biti nove družbe v holdingu registrirane, in da bi morala potekati intenzivnejša sanacija znotraj samega holdinga. Hkrati pa je dejstvo, da je z novim zakonom o železniškem prometu začela delovati tudi agencija za železniški promet, ki pa mora biti ravno tako, predvsem v tej svoji začetni fazi, izjemno previdna glede poslovanja oziroma zaposlovanja in povečevanja stroškov pri delovanju agencije, zato da se ne bi v prihodnosti dogajalo, da bi preveč sredstev šlo za delovanje služb, premalo pa za vzdrževanje infrastrukture in za rešitve, ki omogočajo povečanje hitrosti oziroma izboljšanje tehničnih elementov na naših železniških progah. Namreč, sredstva po tem zakonu se namenjajo v višini 700 milijonov tolarjev za vzdrževanje infrastrukture in milijardo 500 milijonov tolarjev za projekt povečanja hitrosti na odseku Ljubljana-Maribor. Torej zelo pomembne rešitve, ki bodo zagotovo povečale zainteresiranost za uporabo železniškega prometa in s tem tudi v prihodnosti mogoče pridemo do tega, da bo možno plačevati tudi uporabnino za železniško omrežje, ki naj bi bila nekako tudi vir za poplačilo obveznosti po tem kreditu. Trenutno uporabnina zagotovo ni realno načrtovana, zato bo treba resnično pospešiti sanacijo slovenskih železnic na način, da bodo delovale čim bolj racionalno in da bodo rešitve usklajene predvsem s sindikati, tako da ne bo prišlo do težav pri funkcioniranju celotnega železniškega prometa v Republiki Sloveniji. Pri tem bi radi opozorili tudi na dejstvo, da so se pred časom reševali tudi linijski prevozniki, s tem da se je v ta namen za subvencije namenilo okoli 400 milijonov tolarjev in da je znesek nekako tudi bil prerazporejen iz fonda, ki ga lahko namenjamo za kombinirani transport. In rešitev v kombiniranem železniškem prometu, ki je bil subvencioniran do maja, je seveda potem lahko zgolj in samo ta, da se povečajo cene storitev. Tako upajmo, da se posledice pri reševanju sicer linijskih prevozov v Republiki Sloveniji ne bodo odražale na prevelikem povečevanju cen, ampak da bo prišlo znotraj tega resorja do presoje in uskladitve vseh ustreznih rešitev, tako da bo čim uspešnejše že v tem obdobju,dokler še nimamo prometne politike, funkcioniral tako javni linijski prevoz, avtobusni linijski prevoz kot seveda tudi železniški prevoz. To so nekatere ključne točke, ki jih še do sedaj nimamo dovolj dobro pokritih, in seveda prihaja do težav, ki jih ta hip rešujemo lahko na način, da se najemajo krediti. Želeli bi da bi v prihodnje ta politika bila bistveno učinkovitejša, da bi tudi železniški promet lahko funkcioniral še uspešnejše. Zakon bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Zmago Jelinčič plemeniti. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Predlagani zakon o spremembi zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o železniškem prometu je zadeva, ki jo v Slovenski nacionalni stranki zagotovo ne bomo podprli. Na slovenskih železnicah je stanje grozljivo. Stanje je pravzaprav v razsulu in edino, kar je konsistentnega, je to, da nameravajo slovenske železnice lastniniti na način, dabo finance dala država, robo bodo pobrali privatniki, dolgovi, za katere bo garantirala država, bodo seveda padli na ramena davkoplačevalcev, nekateri gospodje, ki imajo že pripravljene tri firme, ki se še sicer niso ustanovile, ampak se bodo vsak čas, pabodo postali lastniki in - zopet novi bogataši v Republiki Sloveniji. Holding Slovenske železnice d.o.o. z odvisnimi družbami pravijo, da bo sposoben za konkurenčno poslovanje na trgu prevoznih storitev. Zagotovo bo konkurenčen, kajti država bo dala denar oni bodo nakupili tudi lokomotive - sedaj se bo kupila cela vrsta siemensovih lokomotiv - nihče ne preverja, kako je pri zadevi. Zadeva je zelo temna in upam, da bo policija posegla v zadevo in čez čas razjasnila zadeve, ki se dogajajo na tem področju intakrat tudi ustrezno ukrepala. Seveda plačevali bomo pa vsi mi, kot že toliko dolgov, za katere smo garantirali v državnem zboru in o katerih se danes ne govori. Samo zadolževanje na glavo prebivalca je v Sloveniji vsak dan višja. Še ena zadeva je zanimiva, železnice vsako leto, po domače rečeno, "fehtajo" za kar nekaj milijard slovenskih tolarjev in mi to potrjujemo. So pa vsako leto v večji izgubi in v večjem razsulu. Da bi pa storili nekaj, da bi pripeljali denar v železnice - tega pa ne! Slovenska nacionalna stranka je že trikrat v prejšnjih mandatih predlagala, da naj bi se težek tovorni promet preusmeril na železnice, ne pa, da gre čez naše ceste. Upam, da bodo prebivalci v Prekmurju in v Pomurju in v Prlekiji še kdaj zaprli kakšno cesto in da bodo vsaj na ta način pokazali slovenski oblasti, da dejansko gre za ozka grla in da dejansko gre za nedodelanost programa. Vizije slovenske železnice tako ali tako nimajo nobene. Vizija slovenskih železnic je ta, pobrati čim več denarja, se obogatiti in potem naj gre vse, po domače rečeno, k hudiču. Nikogar ne bo zanimalo, kajti nihče zaenkrat v Sloveniji še ni odgovarjal za zgrešene investicije, pa naj bodo te investicije zgrešene zaradi ignorance, nevednosti ali, lahko rečemo po mnenju Slovenske nacionalne stranke tudi zaradi kriminalne provinience oziroma usmeritve oziroma želja. Mislim, da bo ta zadeva teh 2,2 milijardi slovenskih tolarjev, za kolikor se zvišuje obremenitev, da bo to spet padlo na tiste, ki najtežje nosijo breme težke gospodarske in težke socialne situacije v Republiki Sloveniji. Prepričan sem, da zakon bo sprejet, bo, zato ker vladajoča koalicija Združene liste socialnih demokratov in pa Liberalne demokracije naredi vse, da zagotovi svojim ljudem ustrezne pozicije, ustrezna finančna sredstvaza naslednje delovanje, ki zagotovo je vprašljivo po sledečih volitvah. In zato si je treba zdaj, še zadnji trenutek, zagotoviti sredstva, da bo zadeva lažje stekla potem, ko morda oziroma verjetno oziroma zagotovo ta stranka in te stranke ne bodo več v vodilnem položaju in si ne bodo mogle rezati kruha, tako kot so si ga rezale doslej. Da zaključim. Slovenska nacionalna stranka ne bo podprla tega zakona in moram povedati, da nas je pravzaprav sram v Slovenski nacionalni stranki, da moramo sodelovati pri takih zakonih, kjer v bistvu gre za privatizacijo državnega premoženja, gre za ustvarjanje nekih novih bogatašev, seveda vse skupaj na škodo slovenskega prebivalstva.
Hvala lepa. In še stališče Slovenske demokratske stranke, ki ga bo predstavil Jože Tanko. Mislim, da je prav, da ob 12.30 uri naredimo odmor za kosilo, da ne bo problemov s sklepčnostjo - 12.30. Gospod Tanko, izvolite.
Hvala lepa. Moram reči, da v Slovenski demokratski stranki nismo navdušeni, da se zakoni, ki imajo pomembne finančne posledice, sprejemajo na zadnji seji državnega zbora, čeprav so težave, ki jih s temi zakoni rešujemo, znane že precej časa - se pravi, v tem konkretnem primeru najmanj pol leta. Imamo zelo slab občutek, ker sepod krinko časovne stiske in z grožnjo nepopravljivih posledic, sodelovanje države, te stvari sprejemajo pod velikim pritiskom in po nujnem postopku, ko praktično ni možno nobene stvari preverjati. Danes bomo izglasovali dodatno poroštvo v višini 2,2 milijardi tolarjev, ki se bo delno porabilo, kot vidimo, iz zakona za vzdrževanje, delno za povečanje hitrosti oziroma za investicijski del projekta. Ob tem kaže omeniti, da se je projekt posodobitve oziroma povečanja hitrosti v zadnjem času povečal za približno 20% in to v trdi valuti, v evrih. In najmanj, kar je bi moral naročnik, to se pravi država, natančno pojasniti vzroke povečanja teh stroškov. To je pomembno predvsem zaradi tega, ker smo s prenizko ocenjenim projektom štartali na mednarodna sredstva, na sofinancerska sredstva, jih tudi v določenem deležu dobili, za preostali del sicer zagotavljamo lastne vire. Vendar to povečanje v višini 2,2 milijarde pomeni, da smo štartali za toliko s prenizkimi sredstvi in približno tretjino tega denarja, s katerim popravljamo projekt, je tisti, ki bi nam ga dala v okviru kvote sofinanciranja Evropa, moramo trenutno pokriti sami. Se pravi, gre za približno 700 milijonov, ki jih bomo morali zagotoviti sami, namesto da bi jih dobili kot nepovratna sredstva. To ni prvi primer, da so nam na tak način izpolzeli iz rok nepovratni tuji viri. Vsakič se to zgodi v enormnih zneskih, ker gre za velike projekte in mislim, da bi morala vlada na tem področju izredno zaostriti odgovornost do vseh tistih, ki projekte delajo, in do vseh tistih, ki projekte izvajajo, in sicer tako osebno odgovornost, strokovno odgovornost, finančno odgovornost in tudi na koncu politično odgovornost, kajti očitno je, da se s projekti in z javnimi sredstvi ne dela skrbno, ne dela racionalno, ne porabljajo se sredstva tudi namensko in ni dovolj odgovornosti in poštenja. Drug problem, na katerega opozarjamo že dlje časa, je lastninsko preoblikovanje Slovenskih železnic, ki bo v ta projekt poseglo na zelo čuden način. Uspešni deli se bodo privatizirali, breme bo ostalo državnemu proračunu oziroma davkoplačevalcem. Najmanj, kar je, bodo davkoplačevalska bremena višja za vse izplačane dobičke iz uspešnega dela olastninjenih podjetij. Na tem področju se bodo davkoplačevalci prekomerno bremenili, in to na povsemnepravi način. Tretji problem je tudi regresirana uporabnina, ki ne omogoča dejanskega izkaza rezultata poslovanja Slovenskih železnic, in tudi kvaliteto dela uprave. Jaz mislim, da nam ne more biti v ponos, da se plačuje samo deset procentov normalne uporabnine, normalne cene in že zaradi tega bi se morali resno zamisliti o vseh parametrih delovanja Slovenskih železnic in pa tudi celotne izvršne oblasti in javne uprave. Nadzor nad javnimi podjetji je svojevrstna katastrofa, kajti ni nobene prave kontrole ne pri nabavah, ne pri prodajah premoženja. In še takrat, ko se nadzor nad javnimi podjetji skuša uvesti ali pa to zadevo poskuša posebej raziskati [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]s komisijami, se v tem državnem zboru vse take želje in poskusi zelo kvalitetno blokirajo. Glede na trende, ki so trenutno pri poplačevanju poroštev, pa obstaja velika verjetnost, da se bo tudi to poroštvo unovčilo, da bo to plačal državni proračun, kar navsezadnje pomeni, da se s tem zadeve prelagajo samo na naslednji rod. V naši poslanski skupini zakonu sicer ne bomo nasprotovali, ampak je pa potrebno nad poslovanjem javnih podjetij uvesti resno kontrolo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, razprave o členih in amandmajih ni, zato prehajamo na tretjo obravnavo, to je na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 39 poslank in poslancev, proti 2. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in tudi prekinjam sejo. Ob 13.00 uri nadaljujemo z obravnavo 48. točke, to je z obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstvenem varstvu rastlin. Dober tek vam želim.
Spoštovane kolegice in kolegi! Nadaljujemo z delom državnega zbora. Prehajamo na 48. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ZDRAVSTVENEM VARSTVU RASTLIN, NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije, katere predstavnice pravkar prihajajo. Dr. Vida Čadonič Špelič, državna sekretarka, boste podali uvodno obrazložitev oziroma predstavili zakon? Imate besedo, prosim.
Spoštovane poslanke in poslanci! Pred vas prihajamo s spremembo zakona o zdravstvenem varstvu rastlin, ki ga je sicer državni zbor že sprejel v juniju leta 2001. V tem času se je na področju zdravstvenega varstva rastlin v Evropski uniji spremenilo mnogo predpisov, bili so sprejeti tudi novi predpisi. Ravno zaradi tega ta zakon tudi spreminjamo, kajti novi predpisizačnejo veljati s 1.1.2005 in takrat želimo, da je zakon oziroma naš pravni red usklajen z evropskim. Treba je povedati, da v tem zakonu prihajamo z nekaterimi vsebinskimi spremembami. Ena bistvenih je, da se usklajujejo fitosanitarni pregledi in postopki na meji ob vstopu v notranjost naše države s carinskim zakonikom. Druga dopolnitev zakona prinaša nove obveznosti glede izvajanja fitosanitarnih pregledov in postopkov v zvezi z leseno embalažo. Nova je tudi določitev razmerij med organi Republike Slovenije, pristojnimi za fitosanitarno področje, in organi skupnosti. Predvsem gre za sodelovanje, poročanje in navsezadnje tudi financiranje nekaterih postopkov. Treba je pa povedati, da posegamo tudi v področje prekrškov, kajti z novim zakonom o prekrških, ki začne veljati naslednje leto, je bilo treba uskladiti tudi ta materialni zakon. Prosimo, da zakon podprete. Hvala lepa.
Hvala lepa za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Poročilo odbora za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, matičnega delovnega telesa, ste prejeli na klopi. Ali želi predstavnik odbora obrazložiti poročilo? Silva Črnugelj, izvolite.
V imenu poslanske skupine, ne v imenu odbora.
Odbora ni, se opravičujem.
Ker sem članica tega odbora.
Ne, zdaj sem bil malo zapeljan. Predstavitev stališč poslanskih skupin. Prvi ima besedo Alojz Sok.
Hvala lepa za besedo. Želim biti kar se da kratek, zato bom kar od tu povedal stališče poslanske skupine Nove Slovenije. Ta predlog zakona bomo podprli, čeprav moram povedati, da se ne strinjamo s tem, da se tako obsežne spremembe zakona sprejemajo po nujnem postopku. Tudi to lahko dodam, da je ta zakonna odbor za kmetijstvo kot izrazito tehnični zakon, vsaj sam ga tako razumem, prišel, ne bom rekel slabo pripravljen, ampak pomanjkljivo in da ga je potem s pomočjo zakonodajno-pravne službe v državnem zboru bilo potrebno v več členih spremeniti. Tisto, kar nas veseli v tem zakonu in kar smo govorili že pred dvema letoma, ko se je zakon o zdravstvenem varstvu rastlin in semenarstvu sprejemal, že takrat smo veliko govorili o rastlinskem potnem listu, danes to zadevo nekako spreminjamo in priznavamo, da je to kot rastlinski potni list in zadostuje etiketa na embalaži. To rešitev bi seveda lahko že takrat sprejeli, ampak takrat ni bilo več volje, da se ta zadeva poenostavi. Nismo pa zadovoljni, da ministrstvo, vlada ne sledi direktivam Evropske unije, namreč določene naloge, ki jih danes opravlja uprava na tem področju, bi bilo možno podeliti osebam zasebnega prava, se pravi fizičnim osebam, če bi ministrstvo in seveda potem tudi poslanci temu sledili, smo prepričani, da bi bilo možno zmanjšati nekatere stroškein odpraviti nekatere nesmisle oziroma dokončno ustvariti zakon z direktivami Evropske unije. Tako pa seveda na tem področju ostaja ta neusklajenost še naprej. In verjetno bo v kratkem posledica take odločitve potreba, da se zakon o zdravstvenem varstvu rastlin ponovno spreminja. Hvala lepa.
Hvala kolega Sok. Sedaj dajem besedo kolegici Silvi Črnugelj.
Hvala lepa. Tudi danes obravnavamo predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstvenem varstvu, in sicer po nujnem postopku. Spremembe in dopolnitve tega zakona spadajo tudi med tiste nujne strokovne spremembe in dopolnitve, pa tudi tehnične, ki so zadnje v verigi usklajevanja zakonodaje z zakonodajo Evropske unije. Pomembno je pri tem zakonu,da so neke spremembe bile tudi vsebinskega značaja, zlasti tiste spremembe, ki se nanašajo na fitosanitarni nadzor na meji in tudi na vsebino fitosanitarnega nadzora. Za ta zakon je med ostalimi tudi pomembno to, da je pač jasno definiran, kako in na kakšen način se bo obveščal sistem informiranja med državami, kar jaz mislim, da je za varstvo državljanov in državljank države Slovenije zelo pomembno, ker se s tem samo dviguje varstvo in zaščita vseh v Sloveniji, ker se stalno zvišujejo standardi in normativi na tem področju, pa tudi zaradi tega, ker je normalna in logična posledica enega procesa, ki smo ga pričeli, zato bomo v poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov ta zakona podprli. Hvala.
Hvala lepa za stališče poslanske skupine Združene liste. Stališče poslanskega kluba LDS, želi kdo predstaviti? [[Ne.]] Slovenske ljudske stranke? [[Ne.]] To so bila stališča poslanskih skupin. Prehajamo na drugo obravnavo, to je na razpravo o posameznih amandmajih in členih dopolnjenega predloga zakona. Razpravo bomo vodili na osnovi pregleda amandmajev z dne 15.7.2004. K dopolnjenem predlogu zakona o vloženi amandmaji k 3. členu. Ta amandma k 3. členu je popravljen in imate posebej list na mizi, kjer je amandma v popravljenem besedilu, nato je k 20., 26. in 60. členu. Odpiram razpravo o amandmaju k 3. členu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo o amandmaju k 3. členu. Odpiram razpravo. Sproti glasujemo, danes je malo drugačen režim. Sedaj bomo morali poklicati naše kolegice in kolege. Pozivam kolegice in kolege, da pridejo v dvorano, ker bomo glasovali. Na glasovanje dajem amandma k 3. členu. Prosim za pozornost! Glasujemo. Premalo nas je navzočih. Drugič bomo glasovali o amandmaju k členu 3. Prosim za pozornost! Glasujemo. Tudi drugič nismo bili uspešni. Ob 13.22 uri bomo glasovali tretjič. Za 10 minut prekinjam sejo.
Kolegice in kolegi, prosim za pozornost. Napovedan čas za tretje glasovanje je tukaj in dajem na glasovanje amandma k 3. členu tretjič. Prosim za pozornost. Glasujemo. Navzočih nas je 62, za amandma je glasovalo 54, proti nihče. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o členu 20. in amandmaju poslanskega kluba LDS k členu 20. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo, prehajamo na glasovanje. Glasujemo o členu 20 oziroma o amandmaju k temu členu. Glasujemo. Navzočih nas je 57, za je amandma glasovalo 52, nihče proti. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Prehajam na razpravo in odločanje o amandmaju k členu 26. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o amandmaju k členu 26. Glasujemo. Navzočih nas je 60, za amandma je glasovalo 55, nihče proti. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo dajem amandma k členu 60. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o amandmaju k členu 60. Glasujemo. Navzočih nas je 60, za amandma je glasovalo 51, nihče proti. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandmaje k členu 3., 20., 26. in 60. dopolnjenega predloga zakona. Sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k temu členu vložiti amandma? [[Nihče.]] Amandmaji torej niso napovedani. Sprašujem, ali je zakon glede na sprejete amandmaje usklajen. Prosim gospa Vida Čadonič Špelič imate besedo.
Spoštovane poslanke in poslanci.
Prosim za pozornost.
Prosila bi vas, da sprejmete še vladne uskladitvene amandmaje k temu zakonu, kajti zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predvsem k 3. točki 14. člena je bilo potrebno pripraviti uskladitvene amandmaje. Potrebno je bilo v zakonu uskladiti v vseh členih enak izraz, namesto uvoza uporabljamo sedaj izraz "vnos" iz tretjih držav in skozi vse te uskladitvene amandmaje dejansko sledimo samo temu cilju, da se ti dve besedi zamenjata. To se pravi, da gre skozi vse amandmaje za isti postopek za zamenjavo teh dveh besed. Hvala lepa.
Ugotavljamo, da uskladitveni amandmaji zadevajo več členov, vendar je vsebina uskladitev ista. Sprašujem vas, ali nasprotujete, da bi o uskladitvenih amandmajih glasovali skupaj? [[Ne.]] Nihče ne nasprotuje temu, torej lahko glasujemo o vseh uskladitvenih amandmajih skupaj. Prosim za pozornost, glasujemo. Navzočih nas je 60, za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Nihče proti.]] Ugotavljam, da so uskladitveni amandmaji sprejeti. Sedaj lahko preidemo na glasovanje o zakonu v celoti. Želi kdo obrazložiti glasu? [[Nihče.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo o zakonu v celoti. Navzočih nas je 62, za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Nihče proti.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet in s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajam na 49. TOČKO DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O SEMENSKEM MATERIALU KMETIJSKIH RASTLIN - NUJNI POSTOPEK. Želi predstavnica vlade, državna sekretarka besedo? Prosim, gospa Vida Čadonič-Špelič.
Spoštovane, poslanke in poslanci! Še en zakon je pred vami s področja, ki ga pokriva fitosanitarna uprava, in sicer to je zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o semenskem materialu kmetijskih rastlin. Gre sicer za eno leto mlajši zakon, kot je bil prejšnji, sprejet je bil tudi ta leta 2002 in iz enakih razlogov, kot sem povedala prej v tem času se je pač toliko evropske zakonodaje spremenilo, da ponovno je bilo potrebno poseči v spremembe tega zakona. Z namenom, da bi bil drugo leto 1.1.2005 zakon popolnoma usklajen, prehajamo pred vas. Tudi tukaj birada mogoče poudarila tisto, kar je v njem vsebinskega. Ena bistvenih sprememb tega zakona je, da se usklajuje postopek vpisa v sortno listo in trženje semenskega materiala s kmetijskimi rastlinami. Druga dopolnitev zakona prinaša uskladitev z novostmi pri dodeljevanju in izdaji etiket in potrdil dobavitelja, se pravi, za promet. Tudi tukaj, kot sem že prej povedala, posegamo tudi na področje prekrškov, da bi ga do 1.1. naslednje leta uskladili tudi s tem zakonom. Prosimo za vašo podporo, hvala lepa.
Hvala lepa za dodatno obrazložitev. Želi poročevalec odbora besedo? [[Ne želi.]] Poročilo imate na mizi. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Alojz Sok. Se odpoveduje. Silva Črnugelj. Se odpoveduje. Franc Sušnik, Geza Džuban, mag. Kramberger ali kdo drug? Hvala lepa. Amandmaji k temu dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zato lahko preidemo na glasovanje o zakonu v celoti. Prosim za pozornost. Glasujemo o zakonu. Navzočih nas je 55, za je glasovalo 44,proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Zahvaljujem se predstavnicam vlade za sodelovanje. Mi pa prehajamo na 50. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O VLRAČANJU VLAGANJ V JAVNO TELEKOMUNIKACIJSKO OMREŽJE, nujni postopek. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi minister, dr. Pavle Gantar, besedo? Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane poslanke in poslanci!
Prosim za pozornost!
Rok za izdajo zahtevkov za vračanje vlaganj v telekomunikacijsko omrežje je potekel 7.6.2004. Ministrstvo za infromacijsko družbo je vseskozi spremljalo in usmerjalo izvajanje zakona, oblikovali smo posebno skupino, delovno skupino, sestavljeno iz predstavnikov ministrstva, državnega pravobranilstva, združenja vlagateljev, obeh združenj občin in smo na več sestankih obravnavali in se dogovarjali o vseh odprtih vprašanjih. Tudi sicer smo dajali veliko pojasnil in odgovorov fizičnim osebam in občinam, krajevnim skupnostim, ki so se odločile za prijavo vračanj vlaganj. Več kot 100 takšnih vprašanj in odgovorov je navedenih in objavljenih na spletnih straneh ministrstva za informacijsko družbo. Obdobje, na katerega se nanaša izvajanje zakona, obsega več kot 20 let. V času vlaganj teh zahtevkov se je izkazalo, da so nastopile včasih zelo nepredvidljive in različne življenjske situacije. Tako rekoč ni ene pogodbe ali drugega dokumenta, ki bi bil enak ali zelo podoben. Potekalo je obsežno iskanje pogodb in drugih verodostojnih listin. Pri tem smo seveda pomagali in objavili vse tiste pogodbe, za katere vemo, da obstajajo tudi na spletnih straneh. Ob zaključku roka smo ocenili, da so nekateri lahko razmeroma hitro, enostavno našli pogodbe ali druge verodostojne listine in vložili zahtevke, drugi pa imajo s tem težave. Nekateri so mogoče tudi malo zamudili pri vlaganju, pri iskanju tehlistih, zato smo ocenili, da na dan oddaje zahtevkov niso bili vsi potencialni upravičenci v enaki situaciji. Vlada se je zato odločila, da predlaga državnemu zboru, da rok za oddajo zahtevkov podaljša za šest mesecev, realno vzeto, če vzamemo, da je junij že mimo, da sta julij in avgust počitniška meseca, da je to pravzaprav podaljšanje za tri mesece. Več kot 30.000 vlog je prispelo, kar tudi kaže na določeno nerazumevanje, saj so nekateri vlagali zahtevke, čeprav bi to morali to storiti občina ali krajevna skupnost, nekateri pa so vlagali tudi povsem napačne zahtevke za povračilo plačila telefonskega aparata celo, priključka in tako naprej. Predlagam, da sprejmete zakon, tako kot je bil predlagan, vključno z amandmajem, ki je bil sprejet na odboru za gospodarstvo. Hvala lepa.
Hvala lepa ministru za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Predlog zakona je obravnaval odbor za gospodarstvo kot matično delovno telo. Poročevalec odbora podpredsednik tega odbora, bo predstavil poročilo odbora. Prosim.
Spoštovani gospod podpredsednik, gospod minister, kolegice in kolegi! Odbor državnega zbora Republike Slovenije za gospodarstvo je na svoji 24. nujni seji, dne 30. junija 2004, kot matično delovno telo obravnaval predlog zakona o spremembah zakona o vračanju vlaganj v javnotelekomunikacijsko omrežje, ki ga je državnemu zboru Republike Slovenije v obravnavo in sprejem po nujnem postopku predložila vlada Republike Slovenije. Vsebinsko je predlagatelj želel s tem zakonom realizirati čim bolj enakopravno za vse upravičence vlaganja, zato je vlada tudi predlagala novelo tega zakona. Predstavnik vlade je tudi zagotovil, da obravnavani rok ne bo ponovno podaljšan, vsaj ne na predlog vlade. Odbor je na podlagi osmega odstavka 131. člena poslovnika državnega zbora sprejel še amandma, in sicer da se doda 1.a člen, ki dejansko omogoča, da se kot pravočasno vloženi štejejo tudi zahtevki, ki so vloženi pred uveljavitvijo tega zakona. Odbor je bil mnenja, da se z navedenimamandmajem na ustrezen način omogoča, da se izognemo morebitnimi nejasnostim glede tega ali se zahtevki vloženi po izteku starega roka in pred uveljavitvijo novega roka, štejejo kot pravočasno vloženi. Odbor je v skladu s 128. členom poslovnika državnega zbora glasoval o posameznih členih predloga zakona in vse člene sprejel. V dopolnjen predlog zakona, ki je sestavni del tega poročila, so vključeni vsi sprejeti amandmaji. Odbor predlaga državnemu zboru, da predlog zakona sprejme.
Hvala poročevalcu Blažu Kavčiču. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Franc Lenko, poslanska skupina DeSUS.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani minister s sodelavko, kolegice in kolegi poslanci! Država je s potrditvijo "telekomunikacijskega" referenduma, izvedenega pred več kot letom dni, dobila zavezo, da vrne upravičencem vlaganj v javno telekomunikacijsko omrežje - torej vlaganj v telefonske centrale, medkrajevne telefonske vode, krajevna telefonska omrežja -, sredstva, ki so jih posamezniki v preteklosti za zgraditev porabili. Načelo enakega obravnavanja vseh upravičencev zahteva, da podaljšamo rok, do katerega bi le-ti že morali vložiti zahtevke za vračilo vloženih sredstev v javno telekomunikacijsko omrežje. Zavedamo se, da gre za zbiranje dokumentacije, ki se je nakopičila v več kot 20 letih, in da je marsikateremu upravičencu razpršenost dokumentov in morebitna nevolja sodelovanja tistih, ki dokumente hranijo ali pridobivajo, onemogočila ujeti rok z zakonom. Na to kaže tudi dejstvo, da je le deset dni pred iztekom roka zahtevek vložilo okoli 20.000 upravičencev od domnevnih 180.000 upravičencev, kar je le okoli 11% vseh upravičencev. Načelo enakega oziroma pravičnega obravnavanja zahteva, da se vsakemu upravičencu vrne toliko sredstev, kolikor jih je posameznik vložil. Ne glede na to, da so to tehnične podrobnosti, niso nepomembne, pravzaprav so zelo pomembne. Znesek vračila ne sme biti niti pavšalno določen, temveč sorazmeren vložku. To zapoveduje nediskriminatoren način obravnavanja. V poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev podpiramo sprejem zakona o vračanju vlaganj v javno telekomunikacijsko omrežje, vendar predlagamo, da se v prihodnje ob morebitnih podobnih vprašanjih izjasnimo pred potekom zakonsko določenega roka. Problem z zbiranjem dokumentacije, novi, nepričakovani upravičenci in počasno obravnavanje posameznih zahtevkov so se verjetno pokazali že veliko pred iztekom štirimesečnega roka, torej pred 7.6.2004, kar je predvidelzakon, ki ga danes spreminjamo. Prav bi bilo, da upravičenci vedo, kaj lahko pričakujejo, in se skladno s tem tudi vedejo. Podaljšanje roka za vlaganje zahtevkov pa naj ne vpliva na položaj tistih, ki so svojo zahtevo pravočasno vložili. Naša skupina bo to spremembo zakona podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Alojz Sok ima besedo za stališče poslanske skupine Nove Slovenije.
Spoštovani predsedujoči, gospod minister, kolegice poslanke in kolegi poslanci! Zakon o vračanju vlaganj v javno telekomunikacijsko omrežje je doživel zelo dobro pot. Nazadnje so o njem odločali državljanke in državljani na referendumu in sprejeli so seveda jasno zavezo, kako je treba povrniti preveč plačana sredstva za razvoj telefonije. Na žalost danes ugotavljamo, da vlada referendumske odločitve ni vzela resno, namesto da bi začela z vračilom, prihaja danes pred nas z nekim zakonom, z neko predvolilno gesto, češ, podaljšajmo rok in potem bomo enkrat po volitvah to vprašanje vrnili. Jaz se bojim, da s tem tako vlada kot ta državni zbor postajamo seveda v tej zadevi neverodostojni. Še bolj pa me skrbi po izjavi gospoda Gantarja, ki je na 44. izredni seji, dne 31. maja, tukaj povedal sledeče. Govorilo se je namreč o slovenski tranziciji lastnine in pravi, "takrat ko smo šli v tranzicijo, smo vedeli, da se bodo zgodile določene stvari in smo vedeli, da vsi ne bodo prišli enako dobro skozi, to je dejstvo, če hočete ali nočete". In potem seveda pravi, da so v LDS-u bili kritični do tega, in da je treba povedati, da kar se tiče certifikatov, smo vedeli, da ni mogoče razdeliti samo bogastva, da smo morali razdeliti tudi družbeno izgubo. Zdi se mi, da pri tem vprašanju gospod minister odgovoren za ta vračila, razmišlja podobno in da se pač nalogi, ki mu je bila na referendumu naložena, izmika. Nemogoče je trditi, da Telekom nima podatkov. Vsi vemo, da jih ima, da jih morajo imeti, saj je PTT posloval kot državno podjetje, izstavilo je račune in vse te pogodbe so v arhivu PTT-ja, pozneje pa seveda v njegovem nasledniku Telekomu tudi na voljo. In če bi odgovorni imeli toliko odgovornosti, kot so jim državljanke in državljani z referendumom naložili, potem bi to vprašanje začeli tudi na ustrezen način reševati. Tako pa ga seveda prelagajo in dejansko pričakujejo, da bo pač, če ne sami, nekdo drug moral to vprašanje ustrezno rešiti oziroma tako kot je bilo določeno na referendumu. Na drugi strani pa bom prečital zapis iz časopisa "uprava in nadzorni svet Telekoma sta v sklicu julijske skupščine predlagala, da naj bi od 9-ih milijard tolarjev bilančnega dobička v letu 2003 za dividende namenili 2,6 milijarde tolarjev oziroma 4 tisoč tolarjev bruto dividende na delnico. Gre seveda, govori se tukaj o Telekomu in pa o ustvarjenem dobičku Telekoma. Vendar se s tovišino 4 tisoč tolarjev bruto dividende na delnico ne strinja finančno ministrstvo, saj se zavzema, da bi bila višina dividende višja, glede na to, da ima država v Telekomu 62,5% lastninski delež. S tem sporočilom, ki je bilo medijem posredovano oziroma javnosti posredovane skozi medije, želim opozoriti, da v tem podjetju Telekomu gre za velike dobičke, in da bi se s tem denarjem že davno lahko začelo uresničevati to, kar so državljanke in državljani sklenili na referendumu. Vendar, žal, ta vlada in ta minister tega nočejo izvršiti. Rajši se izgovarjajo na to, da ni podatkov, da bodo potem s podaljšanjem roka dejansko omogočili vsem vlagateljem priti do ustreznih podatkov. Sem zaskrbljen in sprašujem, če jim sedaj v enem letu niste omogočili, da bi prišli do ustreznih podatkov, do fotokopij pogodb, ki so shranjene v arhivih, kako boste to naredili v naslednjih treh mesecih. Jaz vam seveda ne verjamem in mislim, da večina slovenskih državljank in državljanov, ki pričakujejo pravično povrnitev teh stroškov, tudi ne. Hvala lepa.
Hvala lepa. Janko Veber ima besedo. Predstavil bo stališče poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov.
Hvala za besedo. Predlog zakona o spremembah zakona o vračanju vlaganj v javno telekomunikacijsko omrežje posega v več kot 20-letno časovno obdobje in se seveda pri njegovem izvajanju kažejo tudi nepredvidljive in zelo različne življenjske situacije. Predvsem gre za oteženo iskanje oziroma pridobivanje pogodb ter drugih verodostojnih javnih listin, na podlagi katerih lahko upravičenci uveljavljajo pravico do vračila vlaganj. K temu bi lahko dodali tudi še zaskrbljujočo ugotovitev državnega pravobranilca, ki pravi, da se je na podlagi tega zakona srečuje s približno 20 tisoč zahtevki, ki vsaj po višini, ki so po višini neutemeljeni, in da so se vlagatelji opirali na zahtevke in podlage, ki so jih navajali tisti, ki so promovirali referendum. Podlaga za referendumsko odločanje, obljube iz te kampanje so povzročile očitno tudi veliko težav pri izvajanju tega zakona, kajti pojavljajo se vloge, ki seveda ne izpolnjujejo teh pogojev, to pa še dodatno otežuje izvajanje zakona, hkrati pa obremenjuje tudi naš pravosodni sistem. K temu lahko dodamo, da je resnično potrebno, ne samo zaradi tega, rok, v katerem je možno dati vloge, podaljšati. Tudi nekatere krajevne skupnosti niso bile takoj pripravljene pristopiti k izdelavi seznamov fizičnih in pravnih oseb, ki nastopajo kot dejansko končno opravičenci in jih je bilo treba včasih celo spodbujati, da naredijo te sezname. Sprejem predloga zakona bo tako resnično omogočil še nekaterim upravičencem, da vložijo svoje vloge. Glede na nekatere izražene kritike o ravnanju Telekoma lahko tudi povemo, da izkušnje vendarle kažejo, da Telekom večinoma dovolj dobro sodeluje in spremlja izvajanje zakona ter pomaga upravičencem z ustreznimi listinami oziroma pogodbami, iz katerih je moč potem razbrati in uveljavljati zahtevke. Ne gre za to, da Telekom ne bi sodeloval in izkušnje kažejo, da v večini primerihresnično sodeluje, če pa je kakšen primer, je pa očitno posamičen, ki pa seveda ni pravilo pri izvajanju tega zakona. Pohvalno je tudi, da vlada želi zakon realizirati čimbolj enakopravno za vse upravičence in k temu je treba seveda tudi dodati, da je veliko pripomoglo tudi ministrstvo, ko je na svoji spletni strani objavilo vse relevantne pogodbe in potrebne podatke in vprašanje ter odgovore, s čimer bi se seveda lahko tudi dvignila kvaliteta zahtevkov in s tem seveda tudi hitrost reševanja vlog ter ne nazadnje bi s tem dejansko dosegli čim hitrejše in lažje izvajanje tega zakona ter seveda prišli do točnega zneska, ki ga bo potrebno zagotoviti, ko bo za to ustrezen čas in ko bo privatizacija Telekoma tudi dokončno izvedena. V poslanski skupini Združene liste pozdravljamo ta zakon, ki podaljšuje rok do konca tega leta in upajmo, da bodo s tem tudi odpravljene številne nejasnosti, ki so se pojavljale ob sprejemu in izvedbi tega zakona. Hvala.
Hvala lepa. Bogdan Barovič ima besedo, stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke.
Hvala predsedujoči. Kolegice kolegi, minister, predstavniki vlade! Zakon o spremembah zakona o vračanju in vlaganj v javne telekomunikacije je pred nami. Referendumska odločitev je jasna, izpolnitev zaveze je jasna. V Slovenski nacionalni stranki nismo veliko tudi na ostalih delih razpravljali o tem, niti imeli ne odklonilnih niti pa ne pohvalnih stališč. Kljub temu pa v Slovenski nacionalni stranki menimo, da so razlogi,ki so jih izrazili nekateri ali pa večina članov matičnega delovnega telesa, najbrž takšni, kot so bili omenjeni. Nekateri so objektivne narave, drugi so verjetno tudi posledica težav, ki so jih imeli prosilci pri pridobivanju potrebne dokumentacije po krivdi tudi Telekoma, da je pa lahko upravičen, govorim lahko upravičen, tudi sum, da si vlada ni dovolj prizadevala, da bi opravila potrebna opravila za izvedbo referendumske odločitve. Je pa tudi res, da se izrazila potreba po podaljšanju obravnavanega roka tudi, govorim tudi s strani upravičencev. Potrebno je najti po mnenju Slovenske nacionalne stranke salamonsko rešitev, vendar v imenu Slovenske nacionalne stranke opozarjamo, če se bo ali bi se pojavil še en nov, predlagani rok, da se prestavi zdajšnji, ki naj bi bil, mislim, da konec tega leta, da bi se pojavil še nov, smo prepričani in vemo, da bomo v Slovenski nacionalni stranki takrat jasno povedali, da nekdo zavestno manipulira in zavaja slovensko ljudstvo in njihovo referendumsko odločitev. Upamo inželimo, da je to zadnji postavljen datum. Nasprotovali torej predlogu zakona ne bomo, spoštovali pa bomo to odločitev brezpogojno, torej zadnji mesec letošnjega leta.
Hvala. Branko Kelemina bo predstavil stališče Slovenske demokratske [[...]]se opravičujem, nisem dobil spremembe. Franc Pukšič, izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Minister s sodelavci, kolegice in kolegi. Predlog zakona o vračanju v javno telekomunikacijsko omrežje bi pravzaprav moral zagledati luč sveta že 1997. leta. Ta zgodba se vleče zelo dolgo. Takrat ni zagledal luči sveta zato, ker niso bila uspešna pogajanja med takratnima vladnimi koalicijskima partnerjema, to je ljudsko stranko in liberalno demokracijo. Po informacijah, ki jih imam, niso bila uspešna zato, ker prav sedanji minister, gospod Gantar, se ni strinjal z višino in načinom vračanja tistim, ki so vlagali v telekomunikacijsko omrežje. Potem je sledil zakon o telekomunikacijah, pa je sledila odločba ustavnega sodišča, potemje sledil v tem mandatu zopet zakon o telekomunikacijah in potem zakon o vračanju v javno telekomunikacijsko omrežje, ki je seveda prinesel pravzaprav neke smešne ali neke takšne rešitve, ki pravzaprav niso nič reševale. Potem je prišlo do vložitve spremembe tega zakona, ki pa so ga potem potrdile državljanke in državljani na referendumu in seveda takšnega je potem moral državni zbor sprejeti. Gospod minister Ganter je naredil vse, od vsega začetka, kar je v vladi, je pa že zelo dolgo, da do vračanj vlagateljem v javno telekomunikacijsko omrežje ne bi prišlo. Torej popolnoma vse. To je sedaj njegov zadnji manever. In seveda, namesto da bi se začele izvajati določbe zakona, je poskrbel za očiščenje uprave Telekoma tako, da so se ukvarjali z drugimi stvarmi,ne pa s tistim, kar je bila zaveza tudi državljank in državljanov. Tudi ob sprejemanju tega zakona smo tisti, ki poznamo to materijo, predlagali pri 8. členu Slovenski demokratski stranki, da se dopolni, da je zraven dokazovanja pogodbe iz 2. člena, da somožni tudi drugi računi in drugi verodostojni listinski ali drugi dokumenti. Gospe in gospodje, to je edini način, če hočemo resnično to, kar je bilo govora, da bi zagotovili za vse državljanke in državljane enako možnost tega vračanja. Ne z načinom podaljševanja roka, ampak z dokazovanjem, torej z drugimi verodostojnimi listinami in dokumenti ter računi. Poznamo primere, ko je bilo s strani državnega pravobranilstva vse, kar ni imelo za podlago pogodbe, tako piše tudi v prvem odstavku 8. člena, zavrnjenoin tako bo seveda naprej. To podaljšanje roka nima resnično nobene veze s tem, da bi se omogočilo, da bi kdo od teh vlagateljev dobil karkoli nazaj, edino, kar seveda želijo predlagatelji, vlada z ministrom na čelu, tu pač narediti vse, da do realizacije tega ne pride. Jasno je potrebno povedati, da to ni zadnja sprememba in da bo nova vlada po jesenskih volitvah, verjamem, takoj predlagala tudi spremembo, ponovno spremembo tega zakona in seveda prav v smislu 8. točke člena, kjer bodo lahko resnično lahko dokazovali tudi s pričami, računi in z drugimi verodostojnimi dokumenti, da so upravičeni in bili vlagatelji v telekomunikacijsko omrežje. Takšen zakon, kot je, je krivičen, takšen zakon, če hočete, diskriminira posameznike in seveda, če je krivičen, če diskriminira, potem je tudi takšen zakon protiustaven. V Slovenski demokratski stranki druge možnosti, kot nadgraditi to skropocalo nimamo, to je, da bomo seveda to podaljšanje roka podprli, napovedujemo pa, da bomo vložili takoj po jesenskih volitvah spremembo, da bodo resnično državljanke in državljani imeli možnost to dobiti nazaj, kar so vlagali, in še nekaj nepravilnosti v tem zakonu in tudi te bomo po jesenskih volitvah odpravili. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo dajem mag. Blažu Kavčiču, stališče poslanskega kluba LDS. Prosim.
Spoštovani. V zvezi s tem predlogom zakona se nam je v poslanskem klubu LDS zdelo posebej pomembno to, da s to spremembo v ničemer ni odloženo dejansko vračanje vlaganj v telekomunikacijsko omrežje. Le-to, se pravi dejansko vračanje je namreč pogojeno z odprodajo državnega deleža v Telekomu Slovenije. In vemo, da do konkretnejših možnosti prodaje državnega premoženja oziroma deleža v Telekomu Slovenije zaenkrat še ni prišlo. Rešujemo pa s tem zakonom nek realen problem. Prišlo je namreč do težav številnih upravičencev pri vlaganju zahtevkov, naleteli so na različne probleme. Predvsem gre za oteženo iskanje oziroma pridobivanje pogodb ter drugih verodostojnih javnih listin, na podlagi katerih lahko upravičenci uveljavljajo pravico do vračila vlaganj. Poleg tega so se kot pogodbeni partnerji pojavili tisti, ki v zakonu o vračanju vlaganj v javno telekomunikacijskoomrežje niso bili predvideni, to so stanovanjske zadruge, temeljne organizacije kooperantov. To so pravne osebe, ki so nastale na podlagi združitve fizičnih oseb, ki pa so predvidene kot končni upravičenci. Zato v poslanskem klubu LDS menimo, da je predlog zakona utemeljen, saj predstavlja normativen okvir za enakopravno obravnavo vseh upravičencev, in ga bomo poslanci in poslanke LDS tudi podprli. Hvala.
Hvala. Še stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke, ki ga bo predstavil Stanislav Brenčič.
Hvala lepa. Lepo pozdravljeni! Ko smo sprejemali ta zakon, smo v poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bili nekako prepričani, da je štirimesečni rok od uveljavitve zakona pa do vlaganja zahtevkov zadosten. Bili smo celo mnenja, da bi lahko bil krajši, vendar pa se je izkazalo, da so arhivi oziroma korespondence predvsem na Telekomu tako slabo urejene, da je bilo kar nekaj objektivnih vzrokov, da se posamezni vlagatelji niso mogli dokopati do dokazil, nekaj pa je tudi nepotrebnega postopanja, ki je evidentno pri nekaterih prosilcih, s strani odgovornih oseb za izdajo oziroma pripravo teh dokumentov. Škoda je morda res to, da se ob pripravi tega zakona ni dalo te možnosti, da bi bilo verodostojnodokazilo tudi podatek o izvedenem ali opravljenem vplačilu. Samo zbiranje podatkov bi tako bilo nekoliko olajšano. Res pa je, da so bili takrat različni postopki oziroma pristopi. Da se je začelo najprej skozi iniciativne odbore zbirati interesente za vračilo in potem prek krajevne skupnosti priprava pogodb in tako naprej ter prek občin in največkrat tudi prek pošte in Telekoma, tako da je bil zbir postopkov dosti razpršen. Tako je tukaj tudi upravičen vzrok, da je ta štirimesečni rok bil praktično marsikomu prekratek. Pa še v ljudeh je tako, ko vemo, da je nek rok sorazmerno dolg, najprej ne pristopamo ažurno, potem nam pa zmanjka časa. To je pač v naravi nas samih. Mi bomo zakon podprli, veseli smo tudi, da je odbor, bi rekel, uslišal nekatere argumente, da je potrebno v izogib ne morebiti nekompetentnih tolmačenj, kaj je s postopki, ki so bili vloženi po poteku roka, to dilemo razrešil v 1a. členu, tako da je zakon kot takšen zdaj po mojem povsem verodostojen in tudi bo lahko učinkoval brez zapletov. Hvala lepa.
Hvala lepa. To so bila stališča poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, v tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o zakonu. Ob tem vas obveščam, da me zakonodajno-pravna služba oziroma vlada nista obvestili, da je zakon neusklajen. Prehajamo torej na odločanje o zakonu. Prosim za pozornost. Glasujemo o zakonu. Navzočih nas je 50, za zakon je glasovalo 46 poslank in poslancev, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Zahvaljujem se za sodelovanje ministru in sodelavki. Prehajamo pa na 51. TOČKO DNEVNEGA REDA - T O JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O TRGU VREDNOSTNIH PAPIRJEV, NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi besedo predstavnik vlade, državni sekretar v ministrstvu za finance mag. Sibil Svilan? Prosim, imate besedo.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane poslanke in poslanci. Zakon o trgu vrednostnih papirjev, ki je pričel veljati leta 1999, je temeljni zakon, ki ureja področja trga kapitala pri nas. Od takrat do danes so stopile v veljavo nekatere direktive evropskega sveta s področja vrednostnih papirjev, ki zahtevajo uskladitev navedenega zakona s tem evropskim pravnim redom. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o trgu vrednostnih papirjev tako v celoti povzema direktivo o tržnih manipulacijah in trgovanju na podlagi notranjih informacij, ki je stopila v veljavo v januarju leta 2003 z dopolnjenimi vsemi drugimi direktivami. Hkrati pa predstavlja uskladitev z direktivo o prospektu, ki ga je potrebno objaviti, kadar se [[...]] [[Nerazumljivo.]] [[...]]s papirji ponujajo javnosti in uvrstijo na trgovanje na organiziranem trgu.
Prosim kolegice in kolegi za mir!
Poleg tega je bil v letu 2003 opravljen tudi strokovni posvet s strani predstavnikov evropske komisije, na podlagi katerega so bila izdelana priporočila za dopolnitev zakonodaje na področju vrednostnih papirjev. Od uveljavitve zakona o trgu vrednostih papirjev je bila na področju domače zakonodaje izvedena tudi vrsta sprememb, zlasti spremembe zakona o gospodarskih družbah, zakon o bančništvu, zakon o zavarovalništvu. Sprejet je bil tudi nov zakon o javnih agencijah in zakon o prekrških. Spremenjeni so bili pa tudi slovenski računovodski standardi. Vsi ti zakoni so imeli implikacije tako na gospodarske družbe, izdajatelje vrednostnih papirjev, borznoposredniške družbe, kot tudi na agencijo za trg vrednostnih papirjev, ki je nadzorna oziroma regulativna inštitucija na tem področju. Tako predlog zakona o trgu vrednostnih papirjev poleg sprememb, ki se nanašajo na direktive EU, ureja tudi uskladitve z domačo zakonodajo. Namen zakona je doseči večjo transparentnost poslovanja, boljšo integracijo trga in storitev v zvezi z vrednostnimi papirji v primerjavi s tem, kar je bilo sedaj in zvezano z EU, večje zaupanje v trg, izključitvijo zlasti standardov sodobne tržne prakse in večje pristojnosti agencije za trg vrednostnih papirjev pri izvajanju nadzora na samem trgu. Glavne rešitve, ki jih zakon prinaša, se nanašajo na naslednja področja. Prvo področje, najpomembnejše, je preprečevanje tržnih manipulacij in trgovanja na podlagi notranjih informacij, zato je podana tudi generalna klavzula prepovedi zlorabe trga. Agenciji za trg vrednostnih papirjev se daje večja pooblastila za izvajanje nadzora nad nedovoljenimi ravnanji na trgu vrednostnih papirjev. To je bistvena novost v primerjavi tudi s prejšnjim zakonom. Zakon vsebuje tudi zahtevo po čim hitrejšem razkritju notranjih informacij javnosti ter obveznosti oseb, ki so jim dostopne te informacije, da poročajo agenciji o svojih poslih z vrednostnimi papirji. Agencija je dolžna voditi tudi register takih oseb. To vse prispeva k večji transparentnosti na tem področju in lažjemu doseganju kontrole v prepovedanih poslih. Zakon tudi predpisuje standarde, ki jih morajo upoštevati pri izdelavi in posredovanju raziskav, študij in naložbenih strategij javnosti, pri čemer so določene obveznosti finančnih analitikov in novinarjev, da razkrijejo nasprotja interesov v zvezi s tem. To je pomembna novost, ki se je uvedla tako v evropskih državahEU, kot tudi pri nas in bo preprečevala, da bi, recimo, novinarji in analitiki bili pristranski pri tem ko dajejo analize za določene vrednostne papirje. Na področju sodelovanja agencija za trg vrednostnih papirjev z drugimi pristojnimi organi v RepublikiSloveniji se ta pooblastila razširijo, poleg tega pa se razširi tudi to pooblastilo na organe držav iz članic EU. Pri tem je določena oblika in način sodelovanja in izmenjava informacij, tako pri nadzoru, kot pri izdajanju ustreznih dovoljenj za borznoposredniške družbe. Nadaljnje rešitve zakona se nanašajo tudi na uvajanje dodatnih storitev borznoposredniških družb. Gre zlasti za posredovanje naročil in trženja investicijskih kuponov vzajemnih skladov, kar je pomembna novost na našem finančnem trgu in katere rasti investicijskih skladov so zelo visoke. Gre pa tudi za dejavnosti trgovanja za račun oziroma licenciranje storitev posameznih borznih hiš. Po novem se z vrednostnimi papirji izdajateljev iz Republike Slovenije lahko trguje tudi na drugih organiziranih trgih v EU, kar ni bila praksa do sedaj. Na ta način se torej odpravlja dosedanja omejitev in vzpostavlja prosti trg trga kapitala v okviru EU, kamor je Slovenija vstopila. Pomembno je pri tem, da se na novo uvaja tudi kategorija dobro poučenih investitorjev in pa definicija izvedenih finančnih instrumentov, ki se poenotijo z direktivami in na ta način se na našem trgu tudi dogaja večja transparentnost. Novost pa je tudi ta, da zakon uvaja možnost izvensodnega reševanja sporov med ponudniki storitev v zvezi s prednostnimi papirji in uporabniki teh storitev, kar do sedaj ni bila praksa. Če na kratko omenim samo še uskladitev s pomembnimi spremembami zakonov o bančništvu, zavarovalništvu in zakonu o agencijah. Te predstavljajo predvsem določbe zakona, ki se nanašajo na višino glob, zastaranje prekrškov, imenovanje pooblaščene osebe ter pogoje za imenovanje in razrešitev direktorja, in jetreba povedati, da gre tukaj samo za sklenitev z domačo zakonodajo. S sedanjimi spremembami pa se sedaj smiselno poenotijo tudi nekateri postopki, ki so vezani na kvalificirane deleže v borznoposredniških hišah, obveščanju o nameri pridobitve kvalificiranega deleža, pridobitev in prenehanje dovoljenja za opravljanje funkcije članov uprave borzniške hiše in druge zadeve, pri čemer gre predvsem za poenotenje naše finančne zakonodaje in uskladitev z Evropsko unijo. Zakon je usklajen z ministrstvom za pravosodje in ministrstvom za gospodarstvo, z agencijo za trg vrednostnih papirjev, interesnimi združenji in pa seveda z zakonodajno-pravno službo državnega zbora. Odbor za notranje politiko in finance oziroma matični odbor, ki je obravnaval določene amandmaje k zakonu, je zakon podprl. Treba pa je povedati tudi, da zakon nima finančnih posledic za proračun. V skladu z navedenim prosimo, da zakon v predlagani obliki sprejmete. Hvala lepa za vašo pozornost.
Hvala vam za to dodatno obrazložitev. Predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Predsednik tega odbora, Ciril Pucko, bo predstavil poročilo odbora. Prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Predstavniki vlade, kolegice in kolegi! Odbor za finance in monetarno politiko je navedeni predlog zakona obravnaval kot matično delovno telo, pri tem pa sprejel posamezne amandmaje, ki sledijo pripombam zakonodajno-pravne službe. Posebej glede na odgovore, ki jih je dala vladav pisni obliki, opozarjam na to, da so podrobno obrazložene rešitve, zaradi katerih vlada vztraja pri stališču, da so ustrezni oziroma določeni drugi amandmaji oziroma predlogi neustrezni, da bi jih v tej spremembi zakona sprejemali, še posebej zato, ker bo, kot je bilo že rečeno oziroma kot bo tudi še pozneje povedano, ker bo vlada oziroma bo nujna sprememba oziroma novela tega zakona, ki ga bo pripravila nova vlada. Posebej bi opozoril na to, da je odbor v svojih amandmajih upošteval mnenje oziroma predloge združenja članov borze vrednostnih papirjev kot gospodarskega in interesnega združenja k 20. členu in k 99. členu, s katerima so smiselno povzeti njihovi predlogi. Spoštovane kolegice in kolegi! Glede na navedeni predlog zakona, ki je popravljen z amandmaji odbora, predlagam, da ga kot takšnega podpremo in sprejmemo. Hvala lepa.
Hvala lepa za poročilo. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Dr Jožef Bernik, stališče poslanske skupine Nove Slovenije. Prosim.
Spoštovani gospod podpredsednik. Gospod državni sekretar, spremljevalke, ter gospe in gospodje poslanke in poslanci. To je razmeroma dolg, kompliciran in seveda tudi zelo potreben zakon oziroma predlog zakona. To je eden od tistih zakonov, ki ga vlada pošilja v državni zbor v zadnjem trenutku v obravnavo po nujnem postopku. Ob tem ima pa generalni sekretar vlade na začetku precej aroganten komentar, ko na dolgo v uvodu poudarja, kakšna škoda bi bila storjena našidržavi, če ne bi bil ta predlog sprejet po nujnem postopku in kaj bi se vse zgodilo, če bi nepravočasne uskladitve na tem področju ne sprejeli. Mislim, da je to opozorilo predvsem moralo veljati vladi, ne pa nam. In vlada in generalni sekretar vlade bi verjetno imel to šele po opozorilu napisano v svojem uradu. Vlada s tem predlogom nadomešča prejšnji predlog, ki ga je v državni zbor poslala koncem aprila letos. Ne bom komentiral členov, ki so na 50-ih straneh napisani in obrazloženi v Poročevalcu, kajti predstavljam si, da je vsak poslanec v tem državnem zboru kot vedno prebral celotni predlog zakona. Vendar nekaj komentarjev je le v redu. Naj povem, da je vlada po njeni pripovedi uskladila zakon z direktivami Evropske unije. Govori o dejstvu, da je predlagatelj upošteval komentar predstavnika Evropske unije oziroma predstavnikov Evropske unije po pravnem pregledu naše zakonodaje in da je izdal tako nekoč poročilo o tej "pir review" kot pravijo naši vladi. Pri tem je pa seveda zanimivo to, da tega poročila o "pir review" ni mogoče nikoder dobiti in je samo zaupen za vlado. Človek si ne more predstavljati razlogov za to, kajti publika bi morala videti, kaj so imeli povedati in koliko se je vlada teh predlogov držala. To je pač ponovni dokaz oziroma primer naše pomanjkljive odprte družbe, ki po nedemokratičnem principu velikokrat postopa tako, da pusti ljudi v ignoranci za lažje nemoteno vladanje. Še ena stvar, in to je naslednje. Zanimivo je, da je od treh potomcev pidov eden izpuščen. Ta zakon namreč ne pokriva navadnih družb. Razlog za to opustitev ni naveden. Morda bo kdo od mojih kolegov poslancev vedel, zakaj je temu tako. Končal bom z mislijo, da imamo v Novi Sloveniji vtis, da bo zakon treba sproti dopolnjevati, in upamo, da bo naš borzni trg v naslednjih mesecih in letih rasel, tako da bomo vseskozi [[...]] [[opozorilni znak za konec]] pri tem, kaj je treba v tem zakonu spremeniti. V Novi Sloveniji bomo podprli ta zakon, ker se zavedamo, da je potreben, bomo pa zelo pozorni do izvajanja tega zakona in potrebe, ki jih borzni trg prinaša s povečanjem finančnih in drugih investicij v prihodnosti. Upamo, da bo tudi ministrstvo, ki sledi tej zadevi, sledilo napredku in potrebam tega trga. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Združene liste socialnih demokratov bo predstavil Leopold Grošelj.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani državni sekretar in sekretarka, kolegice poslanke in kolegi poslanci! V poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov podpiramo predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o trgu vrednostnih papirjev, skupaj z amandmaji matičnega delovnega telesa. Upoštevamo tudi argumente vlade, da je v tem trenutku smiselno sprejeti le nujne spremembe veljavnega zakona. Predlagane spremembe pomenijo uskladitev zakona z direktivami Evropske unije in uskladitev s sprejetimi spremembami zakonov, ki urejajo gospodarske družbe, bančništvo ter javne agencije. Pomembno je tudi, da novela zakona zagotavlja večjo transparentnost trga vrednostnih papirjev. Glede na pripombe združenja članov borze vrednostnih papirjev in Ljubljanske borze upoštevamo tudi zagotovilo vlade Republike Slovenije, da jeseni pripravi in predloži državnemu zboru nov predlog novele, ki naj bi urejala tudi vprašanja, na katera opozarja zainteresirana javnost. Kot je bilo rečeno, bomo novelo zakona podprli. Hvala.
Hvala lepa. Bogdan Barovič ima besedo za stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Kolegice, kolegi, spoštovana predstavnica in predstavnik vlade. [[...]]Cilj zakona pod točko ena je povečanje preglednosti oziroma piše transparentnosti poslovanja delniških družb. In že takoj smo pri pripombi, opombi ali dejstvu,da to ne drži. Namreč najnovejše besedilo predloga zakona izpušča tisti del, ki naj bi bil pomemben za nadaljnji razvoj trga kapitala in krepitev pravic malih delničarjev, zato ne vsebuje definicije javne družbe. Na podlagi te definicije pa bi bilo poslovanje marsikatere družbe pregledno in verodostojno. Se pravi, ocenjujemo, da je naveden, deklariran, omenjeni cilj v popolnem nasprotju z vsebino. Sicer pa smo prejeli kar nekaj ocen in mnenj o predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o trgu vrednostnih papirjev, ki smo jih nekako strnili v naslednje ugotovitve. V Slovenski nacionalni stranki smo na osnovi teh pogovorov in informacij prepričani, da razlog za sprejem po nujnem postopku ni prepričljiv, ker je 1.5. že zdavnaj mimo, to je prvič, res je, da je rok za implementacijo direktive 2003/6/EC z 12.10.2004. Vendar pa glede drugih direktiv tako ali tako zamujamo, da ne bi našteval vseh direktiv, zaradi katerih pač zamujamo. Druga vsebina, o kateri bi radi v Slovenski nacionalni stranki opozorili, opozarjamo pa zato, ker upamo in pričakujemo, da bodo predlogi in spremembe, ki jih bomo podali, upoštevani v predvideni oziroma nameravani spremembi tega zakona jeseni letos. Načelo ohranjanja ravni varstva malih delničarjev, kot sem že omenil, iz prvotne verzije predloga, kot smo ugotovili, je izginil prav tisti del, ki je bil v tem pogledu najpomembnejši, in sicer določba, da so javne družbe tiste družbe, katerih kapital presega milijardo tolarjev in ki imajo več kot 250 delničarjev, ki so fizičneosebe. Ali je umik navedenega predloga rezultat določenih lobov ali lobiranj oseb iz določenih krogov ali pa je pač doseganje deklariranega namena zakona, to prepuščamo poznavalcev in pa v presojo in razmislek tudi pripravljavcem? Verjetno bi predlagatelj trdil, da so mali delničarji učinkovito zaščiteni z določbami o preprečevanju tržne manipulacije, vendar pa praksa zadnjih deset tega vsekakor sploh ne potrjuje. Nobenega dvoma najbrž ni, da škoda, ki so jo mali delničarji že utrpeli preko zmanjšanja vrednosti delnic, ki je bi bila posledica zaprtosti delniških družb, daleč presega škodo, ki bi jo bilo v najširšem okviru možno pripisati omenjenima malo prej omenjenima zlorabama. Odprtje delniških družb po mnenju Slovenske nacionalne stranke oziroma njihov vstop na organiziran trg bi povečala preglednost poslovanja, to je edino dejstvo, ki povečuje preglednost poslovanja, saj je že uradno, kot tisti, ki veste, se spoznate, potrebno je izdelati letno poročilo in objaviti ta povzetek, ki vključuje računovodske izkaze. Notranji večinski lastniki, menedžerski krogi, bi bili pripravljeni ponuditi manjšinjskim delničarjem - to je pač hipotetična ocena - kakšen tolar več za njihove delnice, da bi preprečili razkritje informacij in pa drezanje seveda finančne javnosti v njihove vrtičke. Zaščita malih delničarjev je eden od ključnih elementov celotne zakonodaje s področja vrednostnih papirjev, umik določbe, ki razširja krog javnih družb iz predloga, pa seveda ne vodi v navedeno in imenovano smer. Še enkrat, v imenu Slovenske nacionalne stranke, kolegice in kolegi, opozarjamo na številna nasprotja in upamo, upamo da bodo predlogi in ocene, ki smo jih podali, upoštevani pri pripravi spremembe zakona, ki je sicer predvidena za jesen in hkrati upamo, da ne bo samo predvidena temveč tudi izvršena.
Hvala lepa. Mag. Andrej Vizjak, stališče poslanske skupine [[...]]Ni prisoten. Ciril Pucko bo predstavil stališče poslanskega kluba LDS. Prosim.
Hvala lepa, še enkrat. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Poslanska skupina Liberalne demokracije Slovenije bo navedeni predlog zakona podprla zaradi naše obveznosti, ki smo jo dali Evropski uniji o uskladitvi pravnega reda Republike Slovenije s pravnim redom do že minulega 1. maja tega leta. Ta zakon bomo podprli predvsem iz teh razlogov, ker bi posledice v primeru nepravočasne uskladitve lahko sledile, in sicer z morebitno uvedbo navadnega postopka za ugotovitev, da Republika Slovenija krši svoje pogodbene obveznosti. V nadaljevanju, če bi ob določenih predpostavkah bili ti pogoji izpolnjeni, bi lahko prišlo tudi do odškodninske odgovornosti v primeru prepozne uveljavitve direktiv in zaradi tega opustitve ali aktivnega ravnanja zakonodajalca. Prav tako podpiramo ta zakon, da ne bi prišlo do možnosti, da bi lahko posamezniki in gospodarski subjekti na ozemlju Republike Slovenije tožili državo za škodo, ki bi jim nastala zaradi kršitev pri izvajanju evropskega pravnega reda. To so torej razlogi zaradi katerih menimo, da je ta zakon potrebno na današnji seji tudi sprejeti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Slovenske ljudske stranke? [[Ne.]] Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na drugo obravnavo. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, v tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o zakonu. Ob tem vas obveščam, da me zakonodajno-pravna služba oziroma vlada nista obvestili, da je zakon neusklajen. Prehajamo na odločanje. Navzočih nas je samo 38 [[...]]Kolegice in kolegi prihajajo! Kolegice in kolegi prihajajo, ker bomo glasovali drugič. Prosim za pozornost! Drugič bomo glasovali o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Zahvaljujem se predstavnikom ministrstva za finance! Prehajamo na 52. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O POROŠTVU REPUBLIKE SLOVENIJE ZA OBVEZNOSTI IZ KREDITA V ZNESKU 110 MILIJONOV EVROV, KI GA NAJAME DARS, D.D., PRI EVROPSKI INVESTICIJSKI BANKI ZA FINANCIRANJE PROJEKTA SLOVENSKIH AVTOCEST (ŠESTA TRANŠA), NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Predstavnik vlade, državni sekretar v ministrstvu za finance mag. Anton Žunič, bo predstavil zakon. Prosim.
Spoštovane poslanke in poslanci, spoštovani gospod predsedujoči! Osnovnih pogojev iz predlaganega zakona ne bi ponavljal, ker je bil danes osnovni zakon, za katerega imamo pred sabo poroštveni zakon, že sprejet. Bi pa samo dodal nekaj stvari, ki so pri presojanju o tem zakonu po našem mnenju pomembne. Krediti po predlaganem zakonu sodijo med najbolj ugodne, kar sledi iz pogojev, tako glede ročnosti kot glede obrestne mere, ki je omejena na EURIBOR + 13 bazičnih točk. Dodal bi še to, da vlada Republike Slovenije zahteva od Darsa, da v postopkih financiranja oziroma pri upravljanju z dolgovi Darsa zasleduje učinke pri stroških financiranja, ki jih sicer dosega vlada pri upravljanju z javnim dolgom. Naj samo spomnim, da smo v letu 2003 pri upravljanju z enotnim zakladniškim sistemom privarčevali 5,4 milijarde SIT, pri samem upravljanju s širšim dolgom države pa so dodatni finančni učinki v letu 2003 in 2004 v znesku 23 milijard SIT. Poročilo o javnem dolgu za leto 2003, ki je bilo posredovano v državni zbor, vključuje tudi dolgove Darsa, in sicer v tistem delu, ki se nanaša na dolg države in ostalega javnega sektorja. Sicer pa naj omenim samo to, da je Republika Slovenija med najmanj zadolženimi državami v Evropski skupnosti, sodi v prvo tretjino najmanj zadolženih držav, in to s stabilnim makrofiskalnim scenarijem zagotavlja tudi v bodoče. Poleg tega je zelo pomembno, da so tudi stroški financiranja med najmanjšimi na prebivalca in tudi v bruto domačem proizvodu, v primerjavi z ostalimi evropskimi državami. Mi seveda tudi od Darsa zahtevamo, da pri tem upravljanju z javnim dolgom ravna enako. Tako mora Dars skrbeti za optimalno rokovno strukturo dolga, mora skrbeti za optimalno valutno strukturo dolga, pri tem mora paziti, da se zadolžuje ne le v tujini, ampak tudi na domačem finančnem trgu. K obojemu bodo prispevale tudi letos izdane obveznice Darsa, ki so predvidene po nacionalnemprogramu izgradnje avtocest in seveda gre za dolgoročne obveznice. Dars jih bo letos izdal prvič in bo s temi izdajami v bodoče tudi nadaljeval in s tem seveda izvrševal tisto, kar je bilo v tem parlamentu sprejeto glede nacionalnega programa izgradnje avtocest. Na koncu bi še to omenil, da vlada zahteva tudi sprotno poročanje o izvajanju nacionalnega programa izgradnje avtocest, in sicer tako o dejanski realizaciji po posameznem odseku kot tudi o črpanih sredstvih po posameznih odsekih. Dodatno je to formalizirano še s podpisano pogodbo v aprilu letošnjega leta med Vlado Republike Slovenije in pa Darsom, kjer je ta način poročanja še dodatno formaliziran. Spoštovane poslanke in poslanci, predlagamo da sprejmete obravnavani zakon. Hvala.
Hvala lepa. Ker gre za avtoceste in je nekaj časa poročevalcem ostalo, bo dr. Tomaž Vidic še dodal nekaj k uvodni obrazložitvi. Prosim.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane poslanke in poslanci. Izračuni finančnega in investicijskega toka, ki so bili pripravljeni pred približno enim letom v okviru priprav na novi nacionalni avtocestni program, delal pa jih je ekonomski institut pri pravni fakulteti, so zelo jasno pokazali, da cestnine skupaj z refinanciranjem zadoščajo za poplačilo vseh obveznosti iz že najetih kreditov in vseh obveznosti iz kreditov in izdanih obveznic, ki jih bo potrebno še najeti oziroma izdati za dokončanje avtocestnega programa. Ti računi so bili opravljeni predvsem pri dokaj konzervativnih predpostavkah glede rasti prometa. To se je sedaj že zelo jasno pokazalo. V lanskem letu je Dars namreč pobral za 7% več cestnin, kot je bilo planirano. Večina tega povišanja 7% pa gre na račun povečanja prometa, nekaj malega tudi na račun hitrejšega odpiranja avtocest, nikakor pa ne na račun podražitev cestnine. Cestnine so se v zadnjih dveh letih podražile za manj, kot je bila inflacija, in so samo približno sledile rasti evra. Nikakor ne drži trditev, ki je bila danes že rečena, da imamo v Slovenijinajvišje cestnine ali pa cestnine med najvišjimi v Evropi. Samo Grčija ima nižje cestnine, približno enake ali pa skoraj popolnoma enake ima Italija, medtem ko imajo države Španija, Francija in Portugalska bistveno višje cestnine, Španija nekje okrog 60% višje, Francija okrog 40% in Portugalska okrog 30%, tudi Hrvaška ima višje cestnine, kot jih imamo v Sloveniji. Govorim seveda o cestninah na prevoženi kilometer razdalje. Kot je že rekel kolega Žunič, smo v novih pogodbah med državo in Darsom vzpostavili sistematičen nadzor tudi nad zadolženostjo. Tako se bo ta tabela finančnega investicijskega toka oziroma ta izračun vsako leto ponavljal in bo vedno jasna slika, na kakšen način in kdaj bodo cestnine zadoščale za poplačilo vseh obveznosti. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Poročevalec odbora bo predsednik Ciril Pucko.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi! Predstavniki vlade! Navedeni zakon je odbor za finance in monetarno politiko obravnaval kot matično delovno telo. Pri tem smo največ časa namenili vprašanju pripomb zakonodajno-pravne službe k 1. členu, in sicer ali gre za jasnejšo določitev, ali gre za glavnico, ali pa so v znesku 110 milijonov evrov zajeti tudi obresti in stroški kredita ter vprašanju višine zamudne obrestne mere. Ko smo ti dve zadevi na sami seji odbora razčistili, je odbor sprejel amandma k 1. členu, da se črta prva alinea, ker ni potrebna, in k naslovu zakona. Spoštovane kolegice in kolegi! Iz tega kar sem povedal, izhaja, da je tako pripravljen zakon dovolj dober, da ga državni zbor na današnji seji sprejme. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Ivan Mamić. Alojz Sok, stališče poslanske skupine Nove Slovenije, prosim.
Hvala lepa. Jaz sem stališče Nove Slovenije predstavil že pri točki 47. Tam smo govorili o soglasju za ta kredit, tukaj pa sedaj gre za poroštvo. Vendar bi vseeno želel glede na povedano s strani državnega sekretarja iz ministrstva za finance še enkrat povedati sledeče. Vlada nenehno ponavlja, da je Slovenija med novimi članicami oziroma med vsemi članicami EU najmanj zadolžena država. Seveda poroštev ne prištevate v državni dolg. Takšen je bil tudi odgovor na odboru za infrastrukturo, ko smo državno sekretarko to povprašali. Drugo. Cestnine v Sloveniji. Če primerjate cestnine v Avstriji in Italiji, so seveda med najvišjimi. V Avstriji se lahko za 10-dnevno vinjeto vozite 10 dni po vseh avtocestah in to za 8 evrov. V Italiji plačate razdaljo od Nove Gorice do Trsta manj kot 1 evro. Koliko je cestnina pri nas, to seveda vsi vemo in tega ni potrebno razlagati, še posebno ne nam iz severovzhodnega dela države. Uvedli ste sistemski nadzor in s tem se seveda poslanci strinjamo in to pozdravljamo. Kljub temu pa bi vas rad opozoril, da je državna revizorka gospa Silva Jamnik ugotovila pri reviziji gradnje odseka Blagovica-Šentjakob nekatere pomanjkljivosti in da je pravzaprav njena izjava bila, da bi Dars potreboval stalno revizijo, stalno kontrolo. Tukaj je danes tudi predsednik odbora za infrastrukturo nakazal to možnost, in sicer je izrazil željo, da bi večji nadzor opravljal državni zbor. Vendar žal, spoštovane kolegice poslanke in poslanci, tu pa vas moram opozoriti, ko smo sprejemali zakon o Darsu je s strani Nove Slovenije bil vložen amandma, da bi v nadzornem odboru Darsa tudi bila predstavnika državnega zbora. Takšen amandma sta vlada in vladajočakoalicija zavrnili, niste tega želeli, danes pa tukaj sami ugotavljate, da bi bilo potrebno, da bi tudi državni zbor imel nad Darsom večji pregled, kajti slovenski nacionalni program izgradnje avtocest pravzaprav, nekateri smo tako prepričani in tudi v Novi Sloveniji mislimo, ni zgodba o gradnji slovenskih cest, ampak je bolj zgodba o Darsu. Slovenske avtoceste se gradijo veliko prepočasi. Naj nas ne zavede to leto, ko se prometu bo predalo vseeno deset kilometrov avtocest, ko je načrtovano odprtje tudi najtežjega odseka Trojane in tako naprej, pač moramo ugotoviti, da vsako leto niso volitve. Če bi bile, bi verjetno slovenske ceste bile že izgrajene. Vendar vsako leto niso volitve in mene skrbi, kaj bo ob tem tempu zadolževanja in načrtovanja naslednje leto ali pa naslednjih dve leti. Takrat bo gradnja avtocest ponovno za nekaj časa zastala, mi pa danes vidimo, kakšna je situacija, koliko je mrtvih na naših cestah in k temu seveda v dobršnji meri prispevajo tudi objektivni razlogi, niso tu samo subjektivni,ampak tudi objektivni pogoji zaradi slabih cest, ki jih v tej državi imamo. Konec koncev vsi skupaj lahko ugotovimo, da se pravzaprav na avtocestah zgodi najmanj nesreč, kajti v avtocestnem prometu so individualni udeleženci, kot so pešci in pa kolesarji,izločeni. Vem, da je problem in v Novi Sloveniji se tega zavedamo, da je denarja vedno manj, vendar še enkrat naj ponovim, pri obravnavi nacionalnega programa smo v Novi Sloveniji predlagali, da bi nekatere odseke avtocest gradili drugače, da bi gradili s pomočjo neprofitne koncesije. To ni bilo po našem prepričanju storjeno dovolj, kajti cesta med Slivnico in Gruškovjem bi lahko bila ena izmed takih avtocestnih odsekov, ki bi se ga dalo graditi s koncesijskim denarjem. Seveda je posebno vprašanje avtocestni del preko Pomurja. Naj še povem to, da zaključim. Ko se je sprejemal avtocestni program, so se kolegi poslanci iz Pomurja z nacionalnim programom strinjali, danes pa lahko vidimo, da pa se Pomurke in Pomurci ne strinjajo in da prihaja do zapiranja cest na tem delu Slovenije. Hvala.
Hvala. Leopold Grošelj ima besedo.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovana državna sekretarka! V poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov sprejemamo ugotovitev, da samo s prihodki z Darsa ne bi bilo mogoče uresničiti nacionalnega programa in s tem seveda tudi organizirati predvidene dinamike izgradnje avtocest v Sloveniji. Zato naj bi tudi Dars za gradnjo teh odsekov, gre tukaj za Bič in Hrastje iz naslova lastnih sredstev zagotovijo 32% teh sredstev, 68% pa naj bi bila zagotovljena sredstva z najetim kreditom in izdajo vrednostnih papirjev. Tudi ta predvidena zadolžitev v višini dobrih 26 milijard, bo zagotovilo izdaje, kot je bilo že predstavljeno, za izdajo vrednostnih papirjev, tako imenovanih finančnih kreditov in najema posojila pri Evropski investicijski banki. Tako se bodo ta sredstva kredita Evropske investicijske banke tudi v celoti bodo porabljena za financiranje gradnje avtocestnih odsekov Bič - Hrastje. Za nas je tudi sprejemljivo samo načelo, ki govori na področju predloga zakona, da bo predlog zakona o poroštvu pripomogel tudi k stabilnemu zadolževanju Darsa za uravnoteženo strukturo in tudi ločenostjo virov, ki ne obremenjujejo virov za gradnjo avtocestnega programa v obdobju intenzivne gradnje, to je do leta 2010. In ne nazdanje, treba je seveda omeniti tudi to, kar je tudi vzpostavil gospod državni sekretar, da krediti Evropske investicijske banke sodijo med najbolj ugodne dolgoročne kreditne vire v primerjavi z drugimi pogoji kreditodajalcev, predvsem v smislu ročnosti kredita kot tudi višine obrestne mere. Kot sem že omenil, bodo naše poslanke in poslanci v poslanski skupini Združene liste podprli zakon, s katerim Republika Slovenija daje poroštvo za najem navedenega kredita. Hvala.
Hvala lepa Grošelj. Bogdan Barovič ima besedo, stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Hvala lepa, gospod Valentin Pohorec. Spoštovane kolegice, kolegi, predstavniki vlade! Danes smo dajali in dali soglasje. Sedaj verjetno že bomo dali tudi poroštvo. In preveč ponavljati besede, ki so bile že izrečene, mogoče tudi slišane, nima smisla, pa vendarle. Poglejte, en čuden začarankrog, na katerega v Slovenski nacionalni stranki želimo opozoriti, se pojavlja. Redkokdaj sem slišal, kar zelo natančne podatke, da je z nastankom avtocestnega programa leta 1993 bilo planiranih - bom govoril na okroglo - 300 kilometrov cest, ki naj bi stale milijardo dolarjev. Danes je stanje po zadnjem programu nacionalnem, da naj bi zgradili 570 kilometrov cest - govorim na okroglo - torej ena in pol krat več, kot je bilo 1993. leta predvideno, za ceno 5 milijard, to se pravi, 5-krat večjo ceno. To je pač podatek. Recimo, da je temu kriv trg. Toda vzporedna dogajanja, ko Dars postane gospodarska družba, in prav bi bilo in dobro je, da ustvarja dobiček, pa je spet lahko izražen dvom, ali je ta dobiček realen zaradi dobrega in kvalitetnega dela ali pa je to dobiček, ki je posledica - tukaj pa se seveda sprašujemo - dobrohotnosti in darežljivosti te države, ki je Darsu dala po našem seštevku, pa bom rekel raje manj kot več, približno nekaj več kot 20 soglasij in poroštev. In ne nazadnje, ne glede na način plačevanja, na ugodne obrestne mere, na ne vem kaj še vse, bi bilo zelo dobro, da bi vlada enkrat potegnila črto in rekla, do sedaj smo vložili ali pa dali poroštva, dali soglasja za posojila v vrednosti toliko in toliko, in če se karkoli - bog ne daj, da bi se zgodilo -, če bi se, smo seveda državljani, davkoplačevalci tisti, ki bomo vsa poroštva tudi izpolnjevali. Da ne bi napačno razumeli stališča Slovenske nacionalne stranke, kolegice in kolegi. Res je, ampak tudi v družini je tako, vsi bi radi imeli, ne vem, če smo štirje v družini, vsak svoj avto, pa pač včasih ne gre, želja pa je seveda vseh nas. Tudi želja Slovenske nacionalne stranke je, da bomo vendarle zgradili ta cestni križ in cestno mrežo, da bomo potovali po cesti varno, da bomo za to tudi kaj storili, kot smo omenili že pri težavah v železniškem prometu, da bomo nekoliko bolj varčno delali z našimi cestami, ki, če, roko na srce, pojejo 5 milijard dolarjev, to niti slučajno ni majhen znesek. V Slovenski nacionalni stranki ne bomo nasprotovali poroštvu, ki ga danes spet skupaj dajemo, ponovno pa poudarjamo, da je vse to, kar je povedano, povedano resnično na podlagi realnih podatkov, in da je zadnji čas, da se najprej vlada odloči, kaj in kako namerava graditi avtoceste, ali s privatiziranim oziroma preoblikovanim podjetjem, ali s svojim, glede na to, da daje kar številna soglasja in poroštva, za katera bo treba nekoč odgovarjati. To je opozorilo nam vsem in vsem, ki se bomo najbrž še srečevali v prihodnjem obdobju. Kot rečeno, v Slovenski nacionalni stranki, kolegice in kolegi, ne bomo nasprotovali, resno pa opozarjamo, da je bilo teh soglasij in poroštev že nekoliko preveč in da je treba biti nekoliko bolj previden.
Hvala lepa. Mag. Andrej Vizjak ima besedo. [[Ne želi.]] Besedo ima Ciril Pucko za stališče poslanskega kluba LDS.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Poslanci Liberalne demokracije Slovenije bomo navedeni zakon podprli, predvsem iz razloga, da bi lahko projekt izgradnje slovenskih avtocest tekel nemoteno s črpanjem teh sredstev in da bi s predlogom tega zakona oziroma tega poroštva pripomogli k stabilnemu zadolževanju Darsa z uravnoteženo strukturo in ročnostjo virov, ki ne obremenjujejo virov za gradnjo avtocest v obdobju intenzivne gradnje, to je do leta 2010. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ivan Božič, stališče poslanske skupine SLS, prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. V naši poslanski skupini nimamo težav, da ne bi podprli zakona o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti Darsa, d.d., iz naslova kredita, ki ga najame pri Evropski investicijski banki za projekt slovenskih avtocest [[VI.]] Res, čudno bi bilo, saj odkar imamo državo, Republiko Slovenijo, podpiramo gradnjo avtocest in jo bomo še podpirali, da se bo tudi končala. Brez dobrih cest se ne da živeti in tudi prometa v sodobni Evropi brez sodobnih prometnih sredstev ne more biti. Včasih nam je hudo, ko se toliko govori, kako se vse gradi prepočasi. Vendar v tej dvorani smo sprejeli sklepe in zakone, da smo povišali obseg gradenj za 50 do skoraj 100%. Ko k vsakemu nacionalnemu programu, kolegice in kolegi, imate pripombe, kaj naj bi se še dodalo, kakšni priključki in kakšni mostovi, kakšne obvoznice. Poleg tega smo za državne ceste ob gradnji avtocest porabili v povprečju do sedaj 2 milijardi tolarjev. Tisti, ki nimamo avtocest, veliko krajev, veliko dolin v Sloveniji je, ki avtoceste nikoli ne bo imelo, pa ne zaradi tega, da bi jo presneto želeli, marsikam, zlasti v Soško dolino, avtocestasigurno ne sodi, a vendar smo bili pri tem prikrajšani. Tisti, ki dobivate avtoceste, se zavedajte, da dobivate več, kot dobivamo tisti, ki tega ne dobimo, a vendar bomo to tudi podpirali. Hvala lepa.
Hvala lepa. To so bila stališča poslanskih skupin. Prehajamo na drugo obravnavo. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, v tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o zakonu. Ob tem vas obveščam, da me zakonodajno-pravna služba oziroma vlada nista obvestili, da bi bil zakon neusklajen, zato prehajamo na odločanje o zakonu. Prosim za pozornost, glasujemo o zakonu. Navzočih nas je 46, za je glasovalo 37, proti nihče. [[Za je glasovalo 37.]] [[Nihče proti.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 53. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O POROŠTVU REPUBLIKE SLOVENIJE ZA OBVEZNOSTI IZ KREDITA ZNESKA 20 MILIJONOV EVROV, KI GA NAJAME JAVNI SKLAD REPUBLIKE SLOVENIJE ZA REGIONALNI RAZVOJ IN OHRANJANJE POSELJENOSTI SLOVENSKEGA PODEŽELJA PRI EVROPSKI INVESTICIJSKI BANKI - nujni postopek. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Želi poročevalec besedo? Gospod Ciril Pucko ima besedo kot predsednik odbora.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Odbor za finance in monetarno politiko je navedeni predlog zakona obravnaval kot matično delovno telo. Pri tem smo največ pozornosti namenili vprašanjem, ki sem jih navedel že pri prejšnji točki, torej vprašanju vsebine tega zneska, ali so poleg glavnice tudi vsebovane znotraj tega zneska obresti, in pa višini obrestne mere na eni strani, ter posebej vprašanju, kaj vse se sme iz tega kredita financirati. Pri tem smo sprejeli na osnovi obrazložitve predstavnikov vlade določen amandma, na katerega je skupina poslancev k 1. členu vložila amandma, da bi razširila možnosti financiranja posameznih ukrepov iz enotnega programskega dokumenta. Predlagam, da to vprašanje eventualno v razpravi izpostavimo in na ta način predlagam tudi, da eventualno popravimo s strani odbora popravljeni 1. člen zakona z amandmajem, ki ga je vložila skupina poslancev s prvopodpisano Irmo Pavlinič Krebs. Spoštovane kolegice in kolegi! Predlagam, da glede na povedano, navedeni predlog zakona sprejmemo. Hvala.
Hvala predsedniku odbora. Sledijo stališča poslanskih skupin. Mag. Janez Drobnič, poslanska skupina Nove Slovenije. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi, predstavniki vlade! Danes se v glavnem dodeljujejo poroštva vladi Republike Slovenije, da bo izvedla kateregakoli od teh projektov. Lahko za marsikoga to pomeni svetel dan, za marsikoga, ki pa dobro pozna, je lahko to tudi črni dan za Slovenijo, kajti vsa poroštva in vse kredite, ki si jih bomo najeli, bo treba nekoč plačati. In verjetno jih bo še težje plačati ob takšnem gospodarjenju, kot se sicer sedaj odvija. Ravno sedaj smo dobili, včeraj, predvčerajšnjim, informacijo, kaj se dogaja z zdravstvenim zavarovanjem. 30 milijard deficita in, spoštovane gospe in gospodje, to ni prava pot. Ta naslov, torej za najem kredita za spodbujanje regionalnega razvoja in ohranjanje poseljenosti, je seveda zelo lep in obljublja marsikaj. Tudi v obrazložitvi je navedeno, da se bo s tem povečala konkurenčnost podjetniškega sektorja, razvoj, izvozna struktura, razvoj človeških virov in zaposlovanje, ohranjanje poseljenosti, razvoj podjetništva, spodbujanje naložb, zlasti s tehnološkim ozadjem oziroma s tehnološko komponento. Hkrati pa je dana tudi informacija, da obstoječi javni sklad, ki bo najel kredite, nima več ustreznega denarja iz naslova lastninskega preoblikovanja, kajti denar je porabljen. To je pač ta stvarnost. Tam bi rad vas opozoril, kako pravzaprav poteka pa potem financiranje v praksi. Ena je zgodba o najetju kredita, zagotovitev sredstev, kriteriji, pod katerimi se bo delilo - to je napisano - kateri so cilji, ki jih bomo dosegali - ki smo jih prej omenili - ampak kako se pa to dela v praksi. V maju je bil objavljen razpis za spodbujanje turističnih destinacij. To sem tudi že v poslanskem vprašanju opozoril. Razpis je bil tak, usmerjen za razvoj turističnih destinacij, zlasti na tistih koncih Slovenije, ki so zapostavljeni, ki so neprimerno razviti. Potem pa se je iz postopka dodeljevanja sredstev ugotovilo, da bodo šla ta sredstva predvsem v tiste kraje, ki so že tako ali tako bogati. Štiri ključne destinacije so bile izbrane, in sicer Portorož, Kranjska Gora, Ptujske toplice in mariborsko Pohorje. Niso pa bila sredstva dodeljena tistim, ki bi ta denar resnično potrebovali. To so kraji, ki imajo neke zasnove za turističen razvoj, nimajo pa ustreznega kapitala. In tem destinacijam oziroma tem okoljem bi morali zagotoviti sredstva. Sredstva se dodeljujejo po sistemu, kdor prvi pride, prvi melje. Ja, seveda,do izčrpanja sredstev, tako je navedeno. Kdo stoji za temi prijavami? Velike kapitalske združbe, povezane z vladajočo elito. Kdo so prijavitelji, se da jasno izpostaviti. Izbrane so bile štiri regije. Določen del teh sredstev bo šel kot substitut za zagotovitev nacionalnih programov. Torej ne gre za dodano vrednost, ki naj bi jo zagotovili iz razvojnih in mednarodnih skladov, ampak tisto, kar bi moralo biti že iz nacionalnih programov, iz nacionalnih sredstev. Seveda nacionalnih sredstev tam nič ni, ker sože zapravljena. Na ta način se bo Slovenija spremenila v neto plačnico namesto neto prejemnico, če ta sredstva ne bodo primerno izkoriščena. To je pravzaprav zgodba, ki se odvija v ozadju najetja, recimo, takšnega kredita. Seveda, ker denarja ni, ste nas prisilili, da je treba zagotoviti to poroštvo, ker so pač kašče prazne.
Hvala lepa. Janko Veber ima besedo za stališče poslanske skupine Združene liste.
Hvala za besedo. Kredit, ki ga po predlogu zakona najame javni sklad Republike Slovenije za regionalni razvoj in ohranjanje poseljenosti slovenskega podeželja - v prvotnem besedilu ni bilo ravno jasno napisano, kako se naj bi ta sredstva razdelila. Nakar se je v razpravi na odboru in tudi po opozorilih zakonodajno-pravne besedilo zakona izboljšalo, tako da je razvidno, zakaj naj bi se sklad zadolževal in zakaj bo oziroma je država pripravljena dati poroštvo, kar bi pomenilo, da bomo imeli jasen pregled nad tem, kam in na kakšen način se bodo ta sredstva dodeljevala oziroma kdo so tisti končni koristniki teh sredstev. Ob tem bi opozorili, da smo že pri razpravi ob sprejemanju strategije razvoja turizma opozarjali na to, da turizem ravno tako sodi v področje regionalnega razvoja oziroma da se področje lahko tudi s turizmom razvija in se zmanjšujejo pravzaprav razlike med razvitimi in nerazvitimi območji. Takrat sicer to ni bilo najbolje razumljeno. Danes lahko ugotavljamo, da se s tem zakonom udejanja tudi to naše razmišljanje, tako da se turizem vključuje tudi v regionalni razvoj, kar je pomemben premik na ministrstvu za gospodarstvo oziroma na sektorju za turizem, ki je odgovoren za izvajanje strategije razvoja turizma. Ob ukrepih, ki so z amandmaji navedeni je seveda jasneje zapisano in odpravljena tisa pomanjkljivost zakona. Torej, ti ukrepi so bili nekateri zapisani že na razpravi na odboru. Tudi amandma, ki je vložen s strani poslank in poslancev, dodaja še nekatere druge alinee, za katere ravno tako menimo, da so smiselne in da sledijo programskemu dokumentu 2.4, 2.6 in da je to seveda tudi spodbujanje podjetništva in konkurenčnosti. Torej, zelo pomembna dopolnitev, kajti ob turističnih destinacijah se vendar namenjajo ta sredstva tudi za podjetništvo in izboljšanje konkurenčnosti. Hkrati bi pa še enkrat opozoril na to, da pričakujemo, da bo v razpisu, ki bo objavljen, mogoče kandidirati tudi z območji, ki niso turistično razvita, in da bomo s tem resnično pripomogli k odpravljanju regionalnih razlik v Sloveniji, predvsem pa imamo v mislih sredstva, ki so in bodo na razpolago z najemom tega kredita. Menimo, da bi po takšni izvedbi in takšni dopolnjeni vsebini zakon bil sprejemljiv in ga bomo kot takšnega tudi podprli. Hvala.
Hvala lepa. Bogdan Barovič ima besedo. Stališče poslanske skupine SNS.
Hvala, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi! Predstavniki vlade! Zelo zanimiva razprava je bila o predlogu zakona o poroštvu Republike Slovenije za obveznost iz kredita 20 milijonov evrov, najemnik pa naj bi bil javni sklad. Že takrat smo imeli v Slovenski nacionalni stranki kar nekaj vprašanj o višini sredstev, o obrestni meri, o namembnosti zadolževanja in tako naprej. Že spet danes, mislim da pri vseh soglasjih in poroštvih - še enkrat: zdi se mi, da smo premalo pozorno, da smo premalo previdni pri vseh soglasjih in poroštvih, ki jih dajemo. Prvič. V Slovenski nacionalni stranki se sprašujemo, kaj je - govorim splošno, ne konkretno za ohranjanje poseljenosti vsebinsko, ampak na splošno - z obljubami o zelo perspektivni in novi članici EU, Sloveniji, in o neto prejemnici v dveh letih. Kajti, v oceni stanja poroštva govorimo o aktivnostih sofinanciranja iz evropskih strukturnih skladov, o porabi sredstev evropskih strukturnih skladov in od tu pridemo do javnega sklada, ki pa naj bi izbiral in dodeljeval sredstva za regionalno strukturno politiko, pridobljeno s strani EU, ki pa nima, ne razpolaga s sredstvi - mislim, od tu naprej se za nas, oprostite, vi lahko mislite, kar hočete, začne zelo čudna zgodba. Iz vseh sredstev, ki naj bi jih iz Evrope imeli, dobili, uporabljali nenadoma pridemo do javnega sklada, ki pa svojih sredstev nima več, z njimi ne razpolaga, sedaj pa, če želi nekje sodelovati, kot piše, pa rabi kredit; in za ta kredit naj jamči seveda že spet država. In bistvo zgodbe je, da se potem javni sklad s kreditom ponovno zadolži pri sofinanciranju projektov, pod ugodnejšimi pogoji, kot jih nudijo komercialni ponudniki, s tem da - ne vem. 20 milijonov evrov v štirih tranšah po dveh različnih obrestnihmerah, za katere sicer sploh ne vemo, katera bo fiksna, ali bo fiksna, ali bo variabilna, za kateri del bo kakšna in kakšna sploh bo. To so dejstva, ki so ali pa niso napisana, tisti jih poznate, ki ste prebrali poročila; ampak res, v Slovenski nacionalnistranki pravimo, da to ni več hec. Piše, da bo sredstva za odplačilo kredita zagotovil javni sklad, finančne posledice ne bodo za državo - za proračun Republike Slovenije - razen če bi prišlo do unovčenja poroštva Republike Slovenije za omejeni kredit in bi posledično prizadeli državni proračun. Sedaj, samo logično razmišljanje. Mi dajemo poroštvo za kredit javnemu skladu, ampak javni sklad bo kredit poravnal, razen če ga ne bo, ga bo pa država. Ampak javni sklad, smo pa že prej lahko videli, da nima več sredstev, ki jih je zbiral, da je brez denarja in zato je vzel kredit. In sedaj bo s tem kreditom naredil - kaj? Jaz v imenu Slovenske nacionalne stranke, kolegice in kolegi, samo opozarjam, da se zavedamo naše odločitve, kaj s tem potrjujemo. Danes smo potrdili soglasje in pa dve poroštvi, če se ne motim, ali pa tri in seštejmo ta poroštva in naj se slučajno - pravim še enkrat, bog ne daj - kaj zgodi; od koder bo država ta denar pobara, ker jamči, jamči, jamči. Jamči javnemu skladu, ki nima denarja, pa biga moral imeti, za katerega niti ne vemo, zakaj ga več nima. Nismo ravno v Slovenski nacionalni stranki navdušeni dajati poroštva, vendar ker ne želimo, da bi v naslednjem obdobju nekdo s prsti na nas kazal pa rekel, vi ste bili proti - ker ta izraz je lep - razvoju podeželja, vi ste bili priti razvoju podeželja, nasprotovali tudi ne bomo. Je še eno vprašanje, ki ga je moj spoštovani kolega malo prej omenil - kaj se bo dogajalo v praski? O tem, kdaj drugič.
Hvala lepa. Pa drugič. Mag. Andrej Vizjak pa sedaj stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala lepa. Seveda je težko nasprotovati ideji samega zakona, katerega namen je nekako pojačati podporo regionalnemu razvoju in ohranjanju poseljenosti slovenskega podeželja z ukrepi ne nazadnje, ki so navedeni, vendar se pa ob tem pojavlja eno vprašanje, ki je povezano s tem. In sicer, prvič, v Sloveniji nimamo ustrezno urejene zakonodaje glede regionalnega razvoja. Jaz sem zelo žalosten, da smo zakonsko materijo, ki naj bi dajala neke druge rešitve, umaknili s seje zbora z razlogom, češ da ni dovolj časa, da bi ga sprejeli do konca, hkrati pa smo dali v prvo branje zakona teh istospolnih partnerjih, to pa je imelo neko drugo težo. To se pravi, istospolni partnerji - pred regionalnim razvojem, kar mi je, ne vem, zelo tuje. Želel pa bi povedati to, da se praktično učinki porabe sredstev tako tega javnega sklada kot sicer na terenu ne poznajo. Razlike v razvitosti v Sloveniji se povečujejo. To kažejo številni kazalci. Zlasti pereč in problematičen je kazalec o brezposelnosti, kajti razlike v stopnji brezposelnosti med osrednjo slovensko regijo in seveda vsemi ostalimi so se v zadnjih petih letih povečale ne zmanjšale. In zato me skrbi učinek porabe teh sredstev na zakonski podlagi, ki je neustrezna, za katero vsi vemo, da je neustrezna, in ne nazadnje, kar je bil tudi razlog, da se je v proceduri našla nova zakonska rešitev. Velik pomislek imam tudi glede same učinkovitosti delovanja javnega sklada Republike Slovenije. Veliko vprašanje je, koliko državnih razvojnih sredstev pokuri javni sklad sam zase in za postopke in vse povezano s plasiranjem denarja za regionalni razvoj in ohranjanjapodeželja. Koliko je skratka tega vsebinskega denarja, koliko je pa tega denarja, ki je namenjen za funkcioniranje teh skladov? Tu je velika težava glede učinkovitosti in seveda ne nazadnje glede obsega sredstev za regionalni razvoj. Velika težava. In ne vem, zato me tudi malo skrbi za naše prihajajoče rodove, ko bodo morali te kredite vračati. Mene ne bi skrbelo, če bi bili ti krediti na pravo mesto in v učinkovit namen plasirani, se pa bojim, da bodo, ker bodo na podlagi jalove zakonodaje oziroma neustrezne zakonodaje, ki trenutno velja na tem segmentu, ki ni dala odgovorov kako zmanjšati razlike v regionalni razvitosti po Sloveniji - in zopet nov denar za isto zgodbo. Seveda, težko pa je, kot sem že začel, temu, a priori nasprotovati, vendar želim v imenu poslanske skupine opozoriti na neučinkovitost porabe teh sredstev, kajti učinke porabe teh sredstev lahko merimo samo z zmanjšanjem razlik v Sloveniji, ne pa s povečevanjem razlik v Sloveniji.
Hvala lepa. Irma Pavlinič Krebs ima besedo, stališče poslanskega kluba LDS. Prosim.
Spoštovani podpredsednik, hvala lepa za besedo. Kolegice poslanke, kolegi poslanci. Res je žalostno, da poslušamo ob sprejemu, bom rekla, izjemno pomembnega predpisa za omogočanje skladnejšega regionalnega razvoja v smislu dodatnih sredstev lokalnim skupnostim za pripravo projektov, s katerimi bodo kandidirali za evropska sredstva strukturnih skladov, in ne nazadnje za sofinanciranje projektov. O tem govori ta predpis, kdor ga seveda je prebral in zna spoznati, da se skladni regionalni razvoj razvija skozi sredstva in principe, ki jih sprejemamo v tem državnem zboru. In ta zakon je eden izmed tistih. Nosi tudi naslov, ki govori o tem, in sprenevedanje, da je škoda, da nismo sprejeli zakona o skladnem regionalnem razvoju. Vsak, ki natančno pozna to materijo, in v poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije seveda jo poznamo, natančno vemo tudi to, da orodja, ki jih prinaša zakon v svoji vsebini - in upam, da po jesenskih volitvah ga bomo sprejeli - prinaša ravno to tudi ta zakon, vendar parcialno, v delu. Govori o tem, da bo sklad lokalnim skupnostim pomagal in zagotavljal sredstva za pripravo projektov poslovnih con, boljših turističnih destinacij itn. O tem govori ta predpis! In govoriti o skladnem regionalnem razvoju kar počez in ga ne zagotavljati skozi podpro takim predpisom in ukrepom, je seveda čisto sprenevedanje. In Evropska investicijska banka je tista finančna institucija Evropske unije, ki je namenjena financiranju projektov, ki podpirajo evropsko politiko z namenom ekonomskega in socialnega razvoja. Vloga te banke je opredeljena v uredbi sveta iz leta 1999, na osnovi katere se evropska investicijska banka vključuje v pripravo finančnih planov v vseh fazah glede napotrebe posamezne države, cilja in programa, ki ga država želi doseči. Po letu 2001 je evropska investicijska banka razvila nov pristop, v okviru katerega s svojimi sredstvi sodeluje pri sofinanciranju projektov iz programov, ki jih opredeli posamezna država v okviru enotnega programskega dokumenta, in navedene kredite upravljajo nacionalni ali regionalni organi v skladu s principi, ki veljajo za dodelitve iz strukturnih skladov. In ker mi iz vsem nam znanih razlogov regionalnih organov, ki bi bili lahko nosilci teh finančnih akcij, nimamo, se seveda skušamo skozi obstoječe institucije pripraviti na proces črpanja sredstev in pomoč lokalnim skupnostim, ki so na drugi strani nosilci teh akcij, skozi ta predpis. In država ne dela skozi ta predpis nič drugega,kot daje poroštvo javnemu skladu, ta pa naprej pomoč nosilcem, to je posameznim podjetjem, ki bodo kandidirala, in posameznim lokalnim skupnostim, ki bodo v okviru skupnega regionalnega programa, ki so se delali nekaj let, spoznala določene projekte kot take, ki jih bo sofinancirala, in skupaj s sredstvi slovenskega državnega proračuna, evropskih strukturnih skladov in sredstev lokalnih skupnosti v okolje vgradila, seveda vse z namenom skladnega regionalnega razvoja. In očitati skladu, ki v tem primeru opravlja na en način funkcijo tiste vmesne druge stopnje, ki je zaradi politične arogance opozicijskih strank ne uspemo zgraditi, je čisto sprenevedanje. V poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije z veseljem podpiramo ta zakon oziroma ga bomo podprli in to z globokim vedenjem, da služi skladnemu regionalnemu razvoju. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še Ivan Božič dobi besedo. Predstavil bo stališče slovenske ljudske stranke.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Lepo pozdravljena oba sekretarja vlade, kolegice in kolegi! Pa bom, verjetno, danes zadnjič nastopil v tem mandatu in malo humoristično začel. Poročilo odbora za finance in monetarno politiko k predlogu zakona o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti iz kredita v znesku 200 milijonov evrov, ki ga najame javni sklad Republike Slovenije za regionalni razvoj in ohranjanje poseljenosti slovenskega podeželja pri evropski investicijski banki ZPJSRRR-nujni postopek- EPA 1394 /3. Ali ste opazili napako? Na prvi strani Poročevalca številka 94 piše, da govorimo o 200 milijonih, dejansko govorimo o 20 milijonih. Pa prej je gospod Bernik rekel, da vsi preberemo natančni, kar tu govorimo - ne preberemo! Tu je dokument, da res ne beremo! V Slovenski ljudski stranki bomo predlog zakona podprli. Tudi na odboru za finance je bilo zelo lepo razloženo, za kaj bo ta denar namenjen, in tisti, ki smo podprli proračun za leto 2004 in 2005, smo tudi glasovali o tem, da bomo tak kredite najemali, kot tudi dajali poroštva. Odbor zanadzor finančnega proračuna ima pa dolžnost, da bo vlado karal, če bo šla preko te meje. Vse drugo je govorjenje zaradi bližnjih volitev. Na razpolago po tem zakonu pa bo letošnjem letu pet milijonov evrov, drugo leto in leta 2006 pa bo 7 milijonov in pol Na odboru za finance smo 1. člen dopolnili, danes pa smo dobili tudi amandma Liberalne demokracije, da se ta dopolnjen tretji odstavek še razširi, in tudi to bomo podprli. Tako smo se pač dogovarjali, se dogovorili in sedaj ne vem, kaj naj bi bilo narobe. V regionalnem razvoju je premalo dela, preveč je birokracije, proti birokraciji se bomo morali boriti, ne pa proti temu, da bomo najemali kredite, ki jih je ta država in tisti, ki so jih najeli - zaenkrat so jih zmeraj vrnili. Hvala lepa.
Hvala lepa. To so bila stališča poslanskih skupin. Prehajamo na drugo obravnavo. K predlogu zakona so vloženi amandmaji: k členu 1 - skupina poslancev s prvopodpisano Irmo Pavlinič Krebs - pri katerem gre za en popravek, ki ga bo sama obrazložila, in k členu 5. poslanskih skupin LDS, Združene liste in DeSUS-a. Odpiram razpravo o amandmaju k členu 1. Irma Pavlinič Krebs ima besedo. Prosim.
Spoštovani gospod podpredsednik, še enkrat hvala za besedo. Kolegice poslanke, kolegi poslanci, pogrešam predstavnike ministrstev, ker sem prepričana, da bodo soglašali z obrazložitvijo, ki jo bom skušala v imenu svojih poslanskih kolegov tu podati. Osnovno besedilo zakona, kot je predsednik odbora prej ugotovil, je bilo deležno s strani zakonodajno-pravne službe, in sicer prvega člena, pomislekov. Tudi v delu, kjer zakonodajno-pravna služba pravi in meni, da bi bilo treba v predlaganem zakonu, torej v 1. členu, zapisati namen, za katerega se bodosredstva zagotovljena s kreditom evropske investicijske banke koristila. V tem delu je bil 1. člen pomanjkljiv. Če pogledamo v obrazložitev, ki jo je vlada dala ob predlogu zakona in tudi sama zakonodajno-pravna služba ugotavlja, ko pravi, da je odgovore na navedena vprašanja sicer najti v uvodni predstavitvi predloga zakona, za kar pa ni izpeljave v 1. členu. Ob obrazložitvi predloga zakona pa je nesporno lahko ugotoviti, da gre za namen najemanja kreditov za ukrepe v okviru prednostne naloge številka 1 enotnega programskega dokumenta z naslovom Spodbujanje podjetništva in konkurenčnosti in enotni programski dokument pod tem naslovom, ukrep številka 1, predvideva štiri ukrepe, in sicer: spodbujanje razvoja inovacijskega okolja, turističnih destinacij, izboljšanje podpornega okolja za podjetništvo, gospodarska infrastruktura in javne storitve. Se pravi, ob konsistentni dopolnitvi v skladu s tem, kar vlada pravi v obrazložitvi zakona, bi bilo treba v 1. členu v zadnjem delu povedati, da se sredstva kredita iz prvega odstavka lahko uporabijo skladno z nameni, opredeljeni v enotnem programskem dokumentu za obdobje 2004-2006, in to za, pa seveda iz enotnega programskega dokumenta štiri alinee, kjer so ti ukrepi bili napisani, pripisati. Gospod Strmšnik pa je na vprašanje na odboru skoncentriral svoj odgovor, kateri so tisti ukrepi, na dva ukrepa, za katera trenutno razpisi že tečejo. Po pogovoru z njim je seveda naredil tukaj napako. Seveda smo prej opravili razgovor z gospo ministrico in državnim sekretarjem in oba seveda priznavata, da sploh ni bilo razumnega razloga, da se dva ukrepa samo zapišeta, ne pa vsi štirje. Tako predlagamo, da zaradi konsistentnosti predpisa se navedejo vsi štirje ukrepi, ki so tudi drugače v enotnem programskem dokumentu opredeljeni kot prednostna naloga številka 1. Edino tako mislimo, da bi tudi ta amandma, če bi ga sprejeli, bil konsistenten z obrazložitvijo vlade, ki jo je dala k osnovnemu predlogu zakona. Hvala.
Želi še kdo besedo? Leopold Grošelj.
Hvala lepa. Jaz bom sicer podprl amandma. Vendar, tako kot je bilo obrazloženo, žalosten je ta zadnji del in najbolj odgovoren, ki je sedaj v funkciji namestnika direktorice tega javnega sklada, da se je tako izrazil in zagovarjal svoje stališče tudi na odboru. In to je tisto, kar potem zbuja neko nezaupanje, in tudi razprava, ki jo je imel gospod Vizjak. To je tisto. Namreč, jaz sem potem tudi glasoval, naj se navedeta samo tisti dve alinei na tisto področje, kamor se bodo sredstva plasilara, da se ve, za katere projekte in programe boš lahko kandidiral, ne pa, da pustiš odprto, kot bo bog dal, tako se bodo potem ta sredstva delila. To je tisto. Se bom koregiral in bom tudi ta amandma kljub drugačnemu pogledu podprl.
Hvala lepa. Še enkrat dajem besedo Irmi Pavlinič Krebs za pojasnilo.
Hvala lepa. Se opravičujem, rada bi še pojasnila, da je prišlo do zgolj pisne napake pri prvi alinei. "Turističnih destinacij" je treba črtati. Gospod Grošelj, na vprašanje, ki sem ga seveda postavila pristojnim, so takoj ugotovili, da ni nobenega razumnega razloga, da se možnosti koriščenja teh kreditnih sredstev ne uporabijo tudi pri drugih razpisih za ostala dva ukrepa. Gre za to. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? Če ne, bomo prešli na odločanje o amandmaju k 1. členu s popravkom, ki ga je predlagateljica navedla, in sicer da se prva alinea glasi: "Ukrep spodbujanja razvoja inovacijskega okolja..." In za tem stoji vejica. O tem bomo glasovali. Prosim za pozornost. Glasujemo o amandmajuk členu 1. Nekaj vas je zamudilo glasovanje. Pozivam kolegice in kolege, ki so blizu, da pridejo v dvorano. Glasovali bomo drugič. Prosim za pozornost. Glasujemo drugič o amandmaju k 1. členu. Tretjič bomo glasovali čez 10 minut. Ob 15.43 uri bomo glasovali.
Tretjič glasujemo o amandmaju k 1. členu. Prosim, preglejte svoje glasovalne naprave. Lahko glasujemo tretjič? Prosim za pozornost! Tretjič glasujemo o amandmaju k členu 1. Navzočih nas je 56, za je glasovalo 47, proti 1. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo o členu 5 in amandmaju, ki so ga vložile poslanske skupine LDS, Združena lista in DeSUS k temu členu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje. Glasujemo o amandmaju k členu 5. Navzočih nas je 59, za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo. Ugotavljam, da so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k členoma 1 in 5 dopolnjenega predloga zakona. Sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k tem členom vložiti amandma? [[Ne.]] Ker me vlada oziroma zakonodajno-pravna služba nista opozorili, da bi bil zakon zaradi sprejetih amandmajev neusklajen, bomo prešli na odločanje o zakonu. Glasujemo o zakonu. Navzočih nas je 58, za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 54. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O PREKRŠKIH, NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade, državni sekretar, gospod Karel Erjavec, besedo? Prosim.
Spoštovane poslanke in poslanci! Z navedeno spremembo zakona želimo predvsem povečati učinkovitost postopkov v zadevah prekrškov. Naj posebej poudarim, da s tem zakonom ne spreminjamo organizacije prekrškov, da ostaja organizacija prekrškov enaka, kot je predvidena z zakonom o prekrških, ki se bo začel uporabljati 1.1.2005. To pomeni, da bo senat vključen v vsa štiri višja sodišča, medtemko organi prve stopnje bodo vključeni k okrajnim sodiščem. Tako ni nobene bojazni glede tega. Uvajamo pa za hitrejše obravnavanje zadev prekrškov pred sodišči na prvi stopnji tako imenovani skrajšani postopek, ki je povzet po veljavnem institutu kaznovalnega zakona po zakonu o kazenskem postopku. Gre za to, da želimo v zadevah, kjer je predvidena kazen globa, opomin oziroma kazenske točke, vendar ne odvzem vozniškega dovoljenja, da se uvede skrajšani postopek. V okviru teh sprememb tudi dajemo pravno podlago za organiziranje dežurne službe. Treba je namreč vedeti, da v sistemu rednega sodstva je dežurna služba predvidena samo na okrožnih sodiščih, ne pa na okrajnih sodiščih. In pa projektna skupina, ki skrbi za implementacijo tega zakona o prekrških, je ugotovila določene pomanjkljivosti pri prehodnih določbah in te pomanjkljivosti tudi s to spremembo zakona odpravljamo.
Hvala predstavniku vlade, državnemu sekretarju. Odbor za notranjo politiko je obravnaval predlog zakona kot matično delovno telo. Želi poročevalec odbora besedo? Predsednik odbora ima besedo, prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi! Ne bom ponavljal besed, ki jih je povedal v imenu predlagatelja gospod Karel Erjavec. Podobne so bile povedane tudi na seji odbora, kjer smo slišali tudi poleg - torej, dobili smo poleg pisnega mnenja tudi nekaj ustnih opozoril predstavnice zakonodajno-pravne službe, ki je poudarjala, da bo treba nekoč, v prihodnosti nekatere rešitve v veljavni zakonodaji ponovno pretehtati in seveda poskusiti pripraviti boljše. V razpravi pa je bilo poudarjeno enotno stališče vseh članic in članov odbora, da spreminjati zakonodajo v tem organizacijskem smislu ne bi bilo smotrno - to, kar se je najprej predvidevalo - predvsem zaradi tega, ker smo s prve stopnje, da tako rečem, sodnikov za prekrške, dobili kar precej opozoril, da takšno ravnanje ne bi bilo dobro. Drugo. Bilo je opozorjeno, da so pri nas v prevelikem številu predpisov opredeljeni ti prekrški in bo treba enkrat bolj zares pristopiti k čiščenju, da tako rečemo. Tretje. Opozorjeno je bilo, da bi bilo treba za posamezna področja pripraviti neke vrste kaznovalno politiko, tako da se, denimo, če začnemo s prometom, policisti ne ukvarjajo z marginalijami, temveč le s tistimi prekrški ali pa prvenstveno s tistimi prekrški, katerih posledice so hude; to so prometne nesreče itn. Poleg tega je bilo v razpravi prediskutirano tudi vprašanje stroškov v zvezi z implementacijo tega zakona in po skupni oceni je ugotovitev naslednja, da tudi stroški, če že bodo nominalno povečali, naj bi rezultirali v večjo učinkovitost, to pa je seveda v prid sedanjemu stanju, ko 12 tisoč zadev, denimo na republiškem senatu za prekrške, zastara letno. Hvala lepa. In seveda, zakon je odbor podprl, predlaga tudi vam, ni sprejel nobenega amandmaja.
Hvala Maksimiljanu Lavrincu za to poročilo. Prehajamo na stališča poslanskih skupin. Vojko Čeligoj ima besedo. Stališče poslanske skupine DeSUS. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Lepo pozdravljeni vsi! Na prvi pogled gre pri spremembah zakona o prekrških za manjše spremembe, vendar je treba pod drobnogled vzeti vsebino le-teh. V zadnjem času je reformni, delni, tako se zdi, podvržen celoten sistem kaznovalnega prava in prekrški s tem niso izvzeti. Vse bolj se zdi, da so storilcem prekrškov odtegnjeni nekateri osnovni instituti, ki zagotavljajo pravno varnost v postopku kazensko-pravnega varstva. Morda je na nek način uvedba skrajšanega postopka pri odločanju in izdaji sodbe upravičena. Potrebo po hitrem postopku narekuje učinkovitost in manjšanje sodnih zaostankov, vendar pa moramo najprej pogledati, ali je temu res tako. Možnost ugovora na sodbo, izdano v skrajšanem postopku, ki ga dopušča predlog zakona, ne govori temu v prid. Morda bodo posledice ravno obratne; povečanje pripada zadev že tako obremenjenemu sodišču. Skrajšani postopki so gotovo bolj primerni v postopku zaradi storitve prekrška kakor v postopku, sproženemu zaradi storitvekaznivega dejanja. Kaznovalni nalog, po katerem se zgleduje skrajšani postopek v prekrškovnem pravu, po mnenju poslanske skupine ni najbolj posrečena rešitev. Bistvo postopka za izdajo kaznovalnega naloga je, da sodišče v postopku ne opravi glavne obravnave. Najbolj sporno pa se nam pri tem zdi, da ima glavni tožilec možnost ob vložitvi obtoženga predloga, predlagati tudi izrek pogoje obsodbe z določeno denarno kaznijo ali določeno kaznijo zapora do šestih mesecev. Pri prekrških ta dilema odpade, ker novaureditev prekrškovnega prava kazni zaporne ne pozna več. Vendar pa se moramo vprašati, po kakšnih merilih naj se protipravna ravnanja razvrščajo v kategorijo ali kaznivih dejanj ali prekrškov. Dilema je že stara in ostaja nerešena tudi s sprejetim, veljavnim, a še ne uporabljajočim zakonom o prekrških. Morda bi bilo najbolje, da bi storilcem prekrškov omogočili vse standarde in procesne garancije, ki jih poznamo v kazenskem pravu. Tako narekujejo tudi sodbe evropskega sodišča, vendar se predlagana ureditev vse bolj odmika od tega. V poslanski skupini DeSUS ne zanikamo problema, ki tare sodstvo, in to so sodni zaostanki, je pa res, da prenos prekrškovnih zadev na redna sodišča ne bo rešil tega problema. Ob reformi prava prekrškov je bila ena izmed možnosti, da se mreža organov za vodenje postopka o prekrških preoblikuje v specializirana sodišča. Tega nismo storili in le čas bo pokazal, ali je bila reforma uspešna ali ne. V poslanski skupini DeSUS upamo, da bodo predlagane spremembe, ki jih bomo podprli, koristne, verjetno predvsem z vidika učinkovitosti in hitrosti, vendar je treba ob tem zagotoviti tudi učinkovito sodno varstvo. V nasprotnem primeru se združujeta v enem organu funkcija tožnika in sodnika, kar gotovo ni v skladu z načelom enakosti moči v postopku. Hvala.
Hvala lepa. Majda Zupan ima besedo za predstavitev stališča poslanske skupine Nove Slovenije.
Hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani predstavniki vlade! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o prekrških naj bi prinašal nujne spremembe in dopolnitve za zagotavljanje ustreznega prehoda organov za prekrške v mrežo sodišč splošne pristojnosti, pri čemer pa se predvideva nadomestitev dosedanjih organov, to je sodnika za prekrške in senata za prekrške, s sodišči splošne pristojnosti in višjimi sodišči ter vzpostavljanje prekrškovnih organov, kot nove vrste organov za postopek o prekrških. Takšna reorganizacija naj bi omogočila hitrejše obravnavanje zadev prekrškovpred sodišči na prvi stopnji. Veljavni institut kaznovalnega naloga v zakonu o kazenskem postopku pa naj bi postal tudi model za nov institut odločanja in izdaje sodbe v skrajšanem postopku. Postopek je poenostavljen, ker ne predvideva več pogoja, da moraobdolžni predlog temeljiti na neposredni osebni ugotovitvi uradne osebe ali na uradnih podatkih. Novela naj bi odpravila tudi pomanjkljivosti v zvezi z vprašanjem uporabe predpisov pri izvrševanju izrečenih sankcij; predvsem so tu mišljene denarne kazni. 1.1.2005, ko bomo začeli uporabljati zakon o prekrških, glede na pričakovano število nerešenih zadev, ki jih bodo prevzela sodišča, se namreč lahko zgodi, da denarne kazni ne bi bile izvršene, ker se dosedanji predpisi v skladu z določbami ne bi več uporabljali. Odločitev za reorganizacijo na področju prekrškov je bila na nek način politična. Državni zbor je sledil predlogom v tej smeri in jih tudi sprejel. Lobiranje znotraj sodnikov je bilo precejšnje, vprašanje pa je, ali ne prihaja do centralizacije in ali bo s strokovnega vidika takšna poteza boljša. Ali bo delo sodnikov po takšni reorganizaciji uspešnejše? Sodni zaostanki so namreč tema, ki se vleče že leta in leta in pravica do sojenja v razumnem roku je še vedno vse prevečkrat zapostavljena. Prenos ogromnega števila zadev na sodišča lahko pomeni pravi kolaps. Ali priprave tečejo v tej smeri in ali nam predstavniki pravosodja lahko zagotovijo, da ne bo prišlo do še večjih težav? Predvidevamo, da bo treba sodišča, zlasti višja, kjer naj bi predvideli največji obseg, dodatno kadrovsko okrepiti, kar pa bo za seboj potegnilo tudi višje stroške. Ali bo nova ureditev dejansko pomenila tudi učinkovitejši pregon prekrškov? Vemo, da dosedanja organiziranost ni omogočala najbolj učinkovitega dela na tem področju, saj je kar 12 tisoč zadev zastaralo letno na senatu, država je bila sposobna iztirjati manj kot 10% denarne kazni in stroškov postopka. Pomembno je tudi opozorilo zakonodajno-pravne službe, da je izpadla kaznovalna politika v zvezi s samostojnimi poklici, tako bo namreč določen krog ljudi izpadel, ker se reševanje v davčnem postopku namreč veže le na zavezance. V tej smeri se vsekakor pričakuje sprememba in dopolnitev oziroma dopolnitev, pa najbrž ne samo ta sprememba. Res je, da ni mogoče vse predvideti do potankosti, vendar pa bi morali veliko bolj pripravljeno sprejemati zakone, da ne bi prihajalo do novih popravkov. Osnovnega zakona o prekrških v naši poslanski skupini nismo podprli, ker se nismo strinjali s takšno reorganizacijo, ki je bila na nek način vsiljena s strani določenih krogov. Že ob sprejemu zakona o prekrških decembra 2002 smo se spraševali, ali so rešitve, ki jih ponuja vladajoča koalicija, dovolj premišljene in ali ne pomeni to še eno reformo za sodstvo. Policisti, inšpektorji in cariniki in drugi bodo kot prekrškovni organi prevzeli večje breme, saj prekrškov ne bodo le odkrivali, pač pa jih tudi sankcionirali. Pa so dovolj usposobljeni, da se ne bo njihova nestrokovna zloraba pooblastil se le poslabšala. V naši poslanski skupini novele zakona, ki ga tudi nismo podrli - noveli ne bomo prižgali zelene luči. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov bo predstavil gospod Miran Potrč.
Hvala lepa. Spoštovana gospa podpredsednica. Poslanska skupina bo predlog sprememb in dopolnitev zakona o prekrških podprla. Predlog, da se uvede skrajšani postopek, je koristen, brez njega bi prav gotovo odločanje o prekrških bilo bolj zapleteno in bi se ena pomembna novost, ki omogoča, da se v, recimo, jasnejših primerih lahko odločba izda brez zaslišanja, ne bi bila uveljavljena. Smo pa ob sprejemanju zakona in tudi tokrat ob noveli opozarjali in opozarjamo, da je treba storiti vse, da ne bi nova sprememba, nova organizacija pripeljala do tega, da bi se sodišča zabasala s primeri, saj nam tudi predsednik vrhovnega sodišča govori, nas opozarja, da takšna nevarnost obstaja. Prosimo, priporočajmo, svetujmo, vse narediti, da se to ne dogodi, če bi se to dogodilo, rajši premisliti o sami izvedbi zakona, ker že sedaj zabasana sodišča s primeri, ki jih ne morejo sproti reševati ali pa jih sproti rešujejo, pa stari zaostanki ostajajo nerešeni, ne biprenesla, da rečem, da se še iz enega razloga poveča obseg novih zadev. Hvala.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke nam bo predstavil gospod Bogdan Barovič. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospa predsedujoča. Kolegice, kolegi. Zdaj naš skupen cilj je bil na številnih srečanjih na odborih za notranjo politiko s sodno vejo oblasti, in prepirov seveda tudi dovolj, v smeri, kako pospešiti sodne postopke, kako zmanjšati številne procese, ki trajajo predlogo, nekateri tako dolgo, da celo zastarajo. Dobili smo ponudbo, ta ponudba je v predlogu zakona, govorim konkretno o skrajšanem postopku. V Slovenski nacionalni stranki nasprotovali ne bomo, vendar je imel spoštovani kolega prejšnji sogovornik pred menoj oziroma prvi današnji govornik prav, lahko se zgodi, da bomo zaradi skrajšanih postopkov zelo zmanjšali pripad zadev, lahko pa se zgodi na osnovi možnosti obdolženca, da vloži on ali zakoniti zastopnik ali zagovornik ugovor, pa se lahko zgodi, da bo pripad zadev še večji. Toda, kot pravijo "kdor ne riskira ne profitira". Poiskusili bomo, videli bomo, ali bo ta sprememba prinesla tisto, kar od nje pričakujemo, in verjetno o tem še govorili, če bomo sledili ciljem, ki jih postavlja. Prav tako kot je sogovornica malo pred menoj rekla, bi tudi opozorili na mnenje, ki ga je izdala zakonodajno-pravna služba, to je vezano tudi na trditev, ki sem jo podal malo prej, da so neke nejasnosti glede veljave in glede uporabe tega zakona. Sicer pa mislim, da je ali pa da bo ali pa vsaj naj bi predlagatelj pa tudi mi, kolegi na odboru, mnenja zakonodajno-pravne službe spoštovali, če so seveda zakonsko utemeljena.
Hvala lepa. Stališče poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije bo predstavil gospod Maksimiljan Lavrinc. Izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Poslanski klub LDS bo predvideno spremembo zakona podprl. Gre za skrajšani postopek v tem kaznovalnem postopku, da tako rečem, ki naj bi pripomogel ravno k temu, na kar pravzaprav vsi opozarjajo, to pa je: zakon prinaša poenostavitev postopka in seveda hitrejše ukrepanje. Seveda smo tako, se pravi, tisto prvo spremembo podprli, ker menimo, da je treba našo zakonodajo na nek način približati evropski zakonodaji, to je prvi razlog bil takrat in tudi sedaj. Drugo je to, da se ob zakonu o prekrških in sploh ob prekrških ni mogoče sprenevedati, da tisoče in tisoče prekrškov zastarajo, da gre za prekrške, kjer so, denimo carinske prekrške, kjer so zasežena velika denarna sredstva, da je potem država iz tovrstnih naslovov tožena in seveda tudi plačuje odškodnine. Vse to nam narekuje, da se področja prekrškov lotimo resno. To je pravzaprav tak začeten korak. Naprej pa menimo, da je treba narediti neko, da ne rečem čiščenje, vendar nek pregled vseh predpisov, ki te prekrške in kazni v njih določajo, ugotoviti njihovo družbeno nevarnost in seveda v primerih, ko so zadeve takšne, da so neznatnega pomena, tovrstne prekrške ukiniti preprosto, saj ni pričakovati, da bi se slovenski ljudje začeli obnašati drugače, torej, da se ne bi pritoževali, da se ne bi tožili in tako naprej. Žal smo na nek način pravdarski narod in se zelo malo stvari na sodiščih reši drugače kot tako, da pride do končne sodbe - če ob tem upoštevamo, seveda, razmere. Denimo v Ameriki, kjer je nekaj procentov pravzaprav na tak način rešenih, je potem situacija popolnoma razumljiva. Vendar verjamemo predlagatelju in sedanjim rešitvam, zato menimo, da je predlog dober in ga bomo podprli.
Hvala lepa. Slišali smo stališča poslanskih skupin. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, razprave o členih in amandmajih ni. Zato prehajamo na tretjo obravnavo, to je na odločanje o predlogu zakona. Če je kdo še v bližini dvorane, ga vabim na glasovanje. Glasujemo. Navzočih nas je 48, za je glasovalo 40, proti 4. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Državnemu sekretarju Erjavcu se za sodelovanje prav lepo zahvaljujem. Prehajamo na 55. TOČKO DNEVNEG REDA - to je na POTRDITEV URADNIH PREČIŠČENIH BESEDIL ZAKONOV. Uradna prečiščena besedila je pripravila zakonodajno-pravna služba zbora in jih zbor potrdi brez razprave, kot smo že v tem sklicu naredili. Pod A, B in Č navedeni sklepi, "potrdi se uradno prečiščeno besedilo zakona," gredo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih nas je 50, za je glasovalo 44 poslank in poslancev, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da so uradno prečiščena besedila zakona o krmi, zakona o državni upravi, zakona o prevozih v cestnem prometu in zakona o visokem šolstvu potrjena. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Naslednjo točko dnevnega reda bo vodil gospod predsednik državnega zbora.
Spoštovane kolegice in kolegi! Prehajamo na 56. TOČKO DNEVNEGA REDA - MANDATNO-VOLILNE ZADEVE. Zbor bo v okviru te točke obravnaval predloge predsednika Republike Slovenije: za imenovanje pooblaščenke za dostop do informacij javnega značaja, za imenovanje drugega namestnika predsednika računskega sodišča, za imenovanje člana Sveta Banke Slovenije in viceguvernerja Banke Slovenije, predlog sodnega sveta, in sicer šest predlogov za izvolitev kandidatov v sodniško funkcijo, predlog vlade Republike Slovenije, in sicer o imenovanju generalnega državnega pravobranilca Republike Slovenije, o imenovanju nacionalnega sveta za kulturo, o razrešitvi in imenovanju člana sveta Sklada kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije in o imenovanju članov upravnega odbora Prešernovega sklada; predloge mandatno-volilne komisije, in sicer predlog sklepa o imenovanju predsednika in treh članov Državne revizijske komisije in predlog sklepov o razrešitvi sodnice porotnice in sodnika porotnika Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani. Prehajamo na razpravo in odločanje o posameznih predlogih, in sicer po vrstnem redu, kot je navedeno v časovnem poteku, in vrstnem redu razpravljavcev, ki ste ga prejeli za današnji potek seje. Ob tem vas želim posebej obvestiti, da bomo tajni glasovanji o predlogih predsednika Republike Slovenije opravili sočasno po zaključenih razpravah o obeh predlogih. Predlog predsednika Republike Slovenije za imenovanje pooblaščenke za dostop do informacij javnega značaja. Predsednik Republike Slovenije je državnemu zboru predložil predlog za imenovanje gospe Nataše Pirc Musar za pooblaščenko za dostop do informacij javnega značaja za dobo petih let. Sprašujem predstavnika urada predsednika republike, dr. Matjaža Nahtigala, če želi dodatno obrazložiti predlog. Izvolite.
Spoštovani predsednik, hvala lepa za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci! Izvedeni postopek in predlog predsednika republike za pooblaščenko za dostop do informacij javnega značaja je bil podrobno in v celoti predstavljen in obrazložen na mandatno-volilni komisiji, zato morda samo en stavek za osvežitev spomina. Kandidatka je diplomirana pravnica z opravljenim državnim pravnim izpitom, trenutno opravlja naloge direktorice centra za izobraževanje in informiranje pri vrhovnem sodišču in je tudi uradna oseba po zakonu o dostopu do informacij javnega značaja za vseh 66 sodišč v Republiki Sloveniji. V svoji pravni in siceršnji karieri se je ves čas tudi izobraževala prav s področij, na katere se nanaša predlog njene kandidature, in je tudi seznanjena z mediji, saj je tudi dolgoletna novinarka in TV voditeljica. Hkrati pa je opravljala tudi vrsto strokovnih izobraževanj v tujini prav s področja informacij javnega značaja, zato predlagamo njeno potrditev. Hvala lepa.
Hvala, gospod generalni sekretar. Predlog je obravnavala mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo ter zboru predložila predlog sklepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Po najavi, ki ste jo dali, ima besedo najprej mag. Janez Drobnič, Nova Slovenija. [[Ne želi.]] Kolega Franc Sušnik, SDS. [[Ne želi.]] Predstavnik LDS. [[Ne želi.]] Franci Rokavec, tudi ne. Sledi razprava poslank inposlancev. Besedo ima najprej kolega Igor Štemberger. Ga ni. Kolega Franci Rokavec ne želi, kolega Janez Podobnik ni prisoten. Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o imenovanju gospe Nataše Pirc Musar za pooblaščenko za dostop do informacij javnega značaja za dobo petih let. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 6. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Predlogi sklepov o izvolitvi v sodniško funkcijo. Sodni svet je državnemu zboru predložil šest predlogov o izvolitvi v sodniško funkcijo, in sicer na sodniška mesta: dveh okrožnih sodnic na Okrožnem sodišču v Ljubljani in Kranju, treh okrajnih sodnic na okrajnem sodišču v Kranju, Mariboru in Lenartu ter višjega sodnika na upravnem sodišču Republike Slovenije. Predlog je obravnavala mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo ter zboru predložila predloge sklepov. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima najprej kolegica Majda Zupan, ki se ji pa pravkar odpoveduje. Kolega Franc Sušnik? [[Ga ni.]] Predstavnik poslanske skupine LDS? [[Ne želi.]] Sledi razprava poslank in poslancev. Prijavil se je kolega Igor Štemberger. [[Ga ni.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o posameznih predlogih sklepov. Prvič. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Barbare Trebec Debeljak na sodniško mesto okrožne sodnice na Okrožnem sodišču v Ljubljani. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti 2. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Drugič. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Majde Lušina na sodniško mesto okrožne sodnice na okrožnem sodišču v Kranju. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Tretjič. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Natalije Prepeluh na sodniško mesto okrajne sodnice na okrajnem sodišču v Kranju. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Četrtič. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo dr. Boštjana Zalarja na sodniško mesto višjega sodnika na Upravnem sodišču Republike Slovenije. Glasujemo. Navzočnost 53, za 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Petič. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Zale Arnuš na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Mariboru. Glasujemo. Navzočih 53, za 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Šestič. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Mirjane Pintarič na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Lenartu. Glasujemo. Navzočih 50, za 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Predlog vlade o imenovanju generalnega državnega pravobranilca Republike Slovenije. Vlada Republike Slovenije je državnemu zboru predložila predlog za imenovanje gospoda Lucijana Bembiča za generalnega državnega pravobranilca Republike Slovenije za dobo šestih let. Sprašujem predstavnika vlade, če želi dodatno obrazložiti predlog. Predstavnika ni, se pravi, da ne želi nihče obrazložiti predloga. Predlog je obravnavala mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo, ter zboru predložila predlog sklepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Kolegica Majda Zupan je prijavljena. Ne želi. Kolega Franc Sušnik? Ga ni. Poslanska skupina LDS- ne želi. Kolega Franci Rokavec? Ne želi. Sledi razprava poslank in poslancev. Igor Štemberger? Ga ni. Kolega Franci Rokavec? Ne želi. Kolega Podobnika ni. Kolega Kangler? Ne želi. Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o imenovanju gospoda Lucijana Bembiča za generalnega državnega pravobranilca Republike Slovenije za dobo šestih let. Glasujemo. Navzočih 53, za 44, proti eden. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Predlog vlade o imenovanju Nacionalnega sveta za kulturo. Predlog za imenovanje Nacionalnega sveta za kulturo je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Predstavnika vlade ni, predlog je obravnavala mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo ter zboru predložila predlog sklepa. Prihaja predstavnik vlade. Državni sekretar, sprašujem, ali želite besedo? Ne želi. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin, najprej ima besedo kolegica Marija Ana Tisovic, Nova Slovenija. Ne želi. Kolega Franca Sušnika ni. LDS - ne želi. Kolega Rokavec - ne želi razpravljati. Sledi razprava poslank in poslancev. Kolega Štemberger - ga ni. Kolega Kangler - ne želi. Kolega Školč - ne želi. Kolega Jerovšek - ga ni. Kolega Podobnik - ga tudi ni. Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o predlogu sklepov o imenovanju Nacionalnega sveta za kulturo. Glasujemo. Obrazložitev glasu, kolega Jaša Zlobec.
Rad bi vedel, katera so imena teh ljudi.
Očitno je bilo na klopi toliko gradiva, da ni dovolj pregledno. Glasujemo. Navzočih nas je 51, za je glasovalo 45, proti eden oziroma ena poslanka. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Predlog vlade o razrešitvi in imenovanju člana sveta Sklada kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije. Predlog za razrešitev in imenovanje člana sveta Sklada kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Ne vidim predstavnika vlade, torej ne želi obrazložiti predloga. Predlog je obravnavala mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo ter zboru predložila predlog sklepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin Besedo ima kolega Alojz Sok, Nova Slovenija. Ne želi. Kolega Sušnika ni. LDS - ne želi. Kolega Rokavec, želi. Izvolite, imate besedo.
Hvala za besedo. Naša poslanska skupina bo nasprotovala temu predlogu sklepa. Namreč, gre za razrešitev člana sveta sklada kmetijskih zemljišč in gozdov, bivšega državnega sekretarja, gospoda Potočnika, in za zamenjavo z državnim sekretarjem, gospodom Strletom. 5. in 21. člen zakona o skladu kmetijskih zemljišč in gozdov nikjer ne govorita, da vlada mora ob razrešitvi državnega sekretarja podati tak predlog tudi za razrešitev svojega člana v svetu določenega zavoda. Po naši oceni gre za tipično aroganco, ki smo ji bili v tem zboru v zadnjem času že nekajkrat priče. Poglejte, gre za dva meseca in pol pred koncem mandata in vlada pride s predlogom zamenjave z drugim imenom, tudi človekom iz druge politične opcije. Če je bil gospod Potočnik korekten, da je opravljal svoje delo več kot tri leta, potem v poslanski skupini ne vidimo nobenihrazlogov, zakaj mu vlada tudi ta dva meseca in pol ne bi mogla zaupati opravljanja te naloge. Gre za tipičen nesmiseln posel, s katerim je prišla vlada v državni zbor, in iz politične higiene, pa tudi iz kulturne, predlagam, da ta predlog zavrnemo in damotudi jasen signal vladi, da se takšnih akrobacij in kadrovskih menjav tik pred volitvami ne počne. Hvala lepa.
Hvala, kolega Rokavec. Sledi razprava poslank in poslancev. Besedo ima najprej kolega Štemberger, ki ga ni. Ravno tako ni kolega Podobnika. Kolega Kangler, prosim.
Hvala za besedo. Osebno se, spoštovane kolegice in kolegi, pridružujem predhodnemu govorniku, poslanskemu kolegu, gospodu Rokavcu. Sam sem preučil zakon o skladu kmetijskih zemljišč, 5. in 21. člen, na katera se tudi vlada sklicuje. Niti v eni dikciji teh členov in niti v eni alinei teh členov ni pravnih pogojev, da se gospoda Potočnika iz sveta sklada kmetijskih zemljišč zamenja pred koncem mandata, zato ker je do sedaj kot predstavnikvlade - in naj omenim, čeprav je nekaterim iz vrst LDS zelo smešno, ko se menjavajo člani svetov tudi tako pomembne institucije, kot je sklad kmetijskih zemljišč, čeprav vlada v ta svet imenuje pet svojih predstavnikov, dva od strani delavcev in enega od strani zastopnikov denacionalizacijskih zahtevkov. In če mislite dva meseca in pol oziroma tri mesece pred koncem mandata na ta način, zato ker človek prihaja iz Slovenske ljudske stranke in ker Slovenska ljudska stranka ni več v vladi, zamenjati našega predstavnika, mislim, da je to velika politična napaka. To je čisto tipično za LDS, da kadar kateri iz opozicije govori, da prigovarjajo. Pa kolegica, ki zelo prigovarja, Majnikova in vsi ostali bi vas pa vseeno rad spomnil na tisto, o čemer sem velikokrat tudi v tem državnem zboru spregovoril in opozoril. Ve se, kdo je predsednik nadzornega sveta sklada kmetijskih zemljišč, ve se, kateri so člani, in ve se, kateri so člani sveta zavoda sklada kmetijskih zemljišč. In vlada je v tem mandatu prek 2000 ljudi kadrovala oziroma imenovala na različne funkcije, bodisi na funkcijo direktorja, namestnika, podsekretarja, državnega sekretarja, člane nadzornih svetov, člane svetov zavodov in še bi lahko našteval. In dajte, poslanski kolegi in kolegice, vzemite si čas, papreglejte te sezname po imeni in priimkih, po stalnem bivališču in boste lahko ugotovili, da iz osrednje Slovenije od teh 2000 imenovanih kandidatov je večina vseh, ki so bili kadrovani s te strani Slovenije. In 50 ljudi ne boste našli iz severovzhodnega dela Slovenije, ki so bili v tem mandatu s strani vlade postavljeni. In če date tega gospoda, ki prihaja tudi s tistega konca, dajte ga zaradi reda in discipline vlade in zaradi reda in discipline vas, ki trenutno ste na oblasti, vam dajem vso pravico, imate vso pravico, da to naredite; samo mislim, da je nekorektno in nepošteno. Gre tudi za bivšega poslanca državnega zbora, za bivšega državnega sekretarja in sem prepričan, da Franc Potočnik s svojim znanjem in strokovnostjo, če je lahko v tej vladi do nedavnega opravljal funkcijo državnega sekretarja in da vi danes trdite, da dva meseca in pol ne more opravljati več naprej funkcije člana sveta zavoda kot eden izmed osmih članov, izvolite, izglasujte ta predlog, ki ga je vlada podala. Sam bi pa rad prosil, predsedujoči, da preden glasujemo, da predstavnik vlade poda svoje mnenje glede zamenjave člana sveta sklada kmetijskih zemljišč. Rad bi predstavnika vlade pred samim odločanjem slišal, kateri so tisti argumenti, da za do nedavno še državnega sekretarja Franca Potočnika predlagajo, da se ga dva meseca in pol pred koncem mandata zamenja.
Hvala, kolega Kangler. Mnenje vlade je podano v predlogu. Tukaj sedaj ni prisotnega predstavnika vlade, da bi lahko dal kakšno dodatno mnenje. Nihče več ni prijavljen k razpravi. Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o razrešitvi gospoda Franca Potočnika dolžnosti člana ter imenovanju gospoda Jožeta Sterleta za člana sveta sklada kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije. Glasujemo. Obrazložitev glasu, kolega Tone Partljič. Izvoli.
Se opravičujem, ne bom kratil časa. Jaz bom kljub argumentom, ki so jih povedali kolegi, kljub vsemu spoštovanju do kolega Franca Potočnika, ta predlog podprl in ne razumem, zakaj bi se tako zelo problematiziralo. To je vladni predstavnik v tem svetu. In se mi zdi na nek način - ne da se preganja neka regija, ne da se jemlje zaupanje in zaupnica nekemu človeku. Vlada je pač ocenila, eni pravite, da so bili pregnani, drugi mislimo, da so sami šli iz vlade, da bo pač imela drugega svojega predstavnika. In se mi to zdi po svoje popolnoma normalno.
Hvala, kolega Partljič. Besedo ima kolega mag. Drobnič.
Mislim, da bi bilo strokovno korektno, če bi vlada povedala razloge, zakaj ga razrešuje, lahko ima vladnega predstavnika, lahko drugega imenuje, ampak mislim, da bi bilo korektno, če bi izjavila: ne izvršuje naše volje oziroma naših mnenj oziroma naših stališč ne zastopa. Mislim, da smo imeli kar nekaj takšnih primerov, ko je nekdo zastopal vlado, čeprav ni bil tako imenovani politično vladni človek. Sploh pa dva meseca pred iztekom mandata kot člana sveta, mislim, da je to igračkanje. Jaz zaradi tega predloga ne bom podprl - sploh pa odnos vlade, tukaj nihče ne sedi s strani vlade, in si mislijo vse je "out" - in to je neprimeren odnos do parlamenta. Ni nobenih pojasnil.
Hvala, kolega Drobnič. Besedo ima kolega Rokavec.
Jaz seveda tega predloga ne bom podprl. Podprl ga pa ne bom zaradi enega preprostega dejstva, da si dikcijo 5. in 21. člena zakon o skladu kmetijskih zemljišč in gozdov nikakor ni mogoče razlagati na način, da če človek ni jasno član ene od političnih strank, ki so v vladni koaliciji, ne more biti predstavnik vlade v določeni, državni instituciji, ki seveda mora izrazito zastopati strokovna stališča. In jaz res ne razumem pogleda v to smer, da je treba pa res spolitizirati čisto vsako ustanovo v tej državi s političnimi kadri, ki bi bili nastavljeni s strani vladajoče pozicije. To menim, da je absurd, zato bom tudi glasoval proti. Hvala.
Hvala, kolega Rokavec. Želi še kdo obrazložiti glas? Ne želi. Glasujemo. Glasovalo je 54 poslank in poslancev, 33 za, 15 proti. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 15.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Predlog sklepa o imenovanju predsednika in treh članov Državne revizijske komisije.Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila mandatno-volilna komisija. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima najprej kolega mag. Janez Drobnič. Ne želi. Kolega Sušnik? Ga ni. LDS. Ne želi. Kolega Rokavec. Ne želi. Sledi razprava poslank in poslancev. Kolega Štemberger? Ga ni. Kolega Podobnika ni. Kolega Jerovšek. Ga ni. KolegaRokavec? Želi. Izvolite, imate besedo.
No, tudi sestava te komisije se bo seveda politično spremenila, in to bistveno. In verjetno se lahko tudi vprašamo, kakšen je bil sploh namen, da se je tako pohitelo z imenovanjem, s postopkom za imenovanje novih članov predsednika in treh članov državne revizijske komisije, ker jim poteče mandat šele v decembru letošnjega leta. In seveda iz tudi politične higiene in kulture bi bilo verjetno umestno, da bi to imenovanje te institucije, teh članov te institucije opravil novi mandat državnega zbora; vendar, verjetno tudi zaradi nekaterih interesov, da se zagotovi vpliv tudi v naslednjem mandatu, se je verjetno zelo pohitelo in tako imamo tudi tak sestav. Jaz ne bom podprl tega predloga. Hvala.
Hvala, kolega Rokavec. Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o imenovanju predsednika in treh članov državne revizijske komisije za dobo petih let. Glasujemo. Navzočnost 53 poslank in poslancev, za 46 poslank in poslancev, proti 2. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Predlog vlade o imenovanju članov upravnega odbora Prešernovega sklada. Predlog o imenovanju članov upravnega odbora Prešernovega sklada je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Vprašam predstavnika vlade, državnega sekretarja iz ministrstva za kulturo, če želi dodatno obrazložiti predlog? Ne želi. Predlog je obravnavala mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo ter zboru predložila predlog sklepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Najprej ima besedo kolega mag. Janez Drobnič. Ne želi. LDS? Ne želi. Kolega Bogdan Barovič? Ne želi. Kolega Cukjati? Ga ni. Prijavljen je kolega Podobnik, ga ni. Želi pa kolega Kangler v imenu poslanske skupine.
Hvala za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci, nisem se želel oglasiti pri tej točki, vendar moja izjava, ki je bila v prejšnji točki pri svetu sklada kmetijskih zemljišč, ko sem argumentiral imenovanje članov v nekatere svete in druge funkcije s strani vlade, bi želel, da vas na to opozorim. In da tisti, ki se mi včasih posmehujete, ko statistično to trdim, da vam tudi to sedaj dokažem. Imamo sklep, upravni odbor Prešernovega sklada v naslednji sestavi, v tej sestavi je predlog 15 ljudi. Vzemite si čas in poglejte, od kod ti ljudje prihajajo. Kot da z Gorenjske, z Dolenjske, Primorske, Štajerske, Prekmurja, Koroške ni ljudi, ki bi bili sposobni v takšni sestavi tega odbora delovati. Kot da niso sposobnidelovati v upravnem odboru Prešernovega sklada, ki ga imamo danes v razpravi. Proti tem kandidatom nimam popolnoma čisto nič, naj še enkrat poudarim, popolnoma čisto nič. Želim pa poudariti enakost, priložnost za tiste, ki prihajajo od drugod, ne pa iz osrednje Slovenije, in poglejte. Prvi kandidat je dr. Matjaž Barbo, Aškrčeva 20, verjetno Šmarje. Drugi - Ljubljana, tretji - Ljubljana, četrti - Murska Sobota, peti - Ljubljana, šesti - iz Celovca, sedmi - Ljubljana, osmi - Ljubljana, deveti - Ljubljana, deseti -Ljubljana, enajsti - Ljubljana, dvanajsti - Ljubljana, trinajsti - iz Maribora, štirinajsti - Ljubljana, petnajsti -Ljubljana. Mislim, da ta podatek, spoštovane kolegice in kolegi, pove čisto vse. In meni ne gre na smeh, tisti, ki pa se smejite temu imejte grenak nasmeh do vseh tistih, ki karkoli so sposobni, da bi lahko bili člani tega sklada, čeprav prihajajo po stalnem bivališču in so kulturni delati in imajo znanje, imajo sposobnost, ki bi prav tako lahko sodelovali v tem skladu. To je pa tisto,o čemer že ves čas govorimo - da gre za preveliko centralizacijo na vseh področjih: na kadrovskem, političnem, ekonomskem, področju javnih financ. Vidim, da nima smisla, ker verjetno ne bom nobenega prepričal, da bi tudi v bodoče drugače razmišljal in dalpriložnost tudi nekaterih drugim. Seveda pri tem glasovanju ne bom nasprotoval tem kandidatom, se bom pa iz protesta vzdržal.
Hvala, kolega Kangler. Spoštovane kolegice in kolegi prosim, če je le možno, da ste tiho, da se ne pogovarjate. Še nekaj minut vzdržimo in potem bo možnost razprave v delovnih skupinah ali v dvoje ali kakor bo to želel. Sledi razprava poslank in poslancev. Besedo ima kolega Jožef Školč. Ne želi. Kolega Podobnik je prijavljen. Ga ni. Kolega Rokavec ne želi. Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o imenovanju članov upravnega odbora Prešernovega slada za dobo štirih let. Glasujemo. Obrazložitev glasu, kolega Tone Partljič.
Se opravičujem, še enkrat bom danes pri zakonu o jeziku izrabil to priložnost. Ne se jeziti, ko gledam tudi na ta javna mnenja o položaju političnih strank; zadnjič imam možnost, da govorim, pa bi pač to izrabil. Seveda ne zanikam, tudi ni bil namen tega, da bi s komerkoli polemiziral o stališčih, o katerih govori kolega Franc. Je prevelika centralizacija, ampak so stvari, kjer se mi to ne zdi tako zelo bistveno, zlasti ker vidim, da je nekdo vendar iz Maribora, nekdo iz Koroške, nekdo iz Murske Sobote, je v primerjavi s prej, vendar drugače. In drugič; tukaj so pač te institucije kot glasbena akademika itd., in so ljudje - vsaj polovica Ljubljančanov je prišla od nekod drugod, tudi nas, ki tukaj sedimo. Po drugi pa sem se želel oglasiti - se opravičujem kolegom, ki so bili na mandatno-imunitetni komisiji, se mi zdi, da je to priložnost, da rečemo, da je prejšnji odbor, ki smo ga tukaj izbrali s dosedanjo predsednica - in mislim, da do sedaj ni bilo veliko predsednic - , po mojem mnenju opravilo to delo odlično. In v zadnjem času tudi ni bilo ne škandalov, ne polemik, ne z obliko podelitve in tudi ne z veliko nagrajenci. Se mi zdi to pošteno, da je rečeno. In se mi zdi, da se mi ta sestava ne zdi tako zelo enoznačna, čeprav sedaj ti ljudje stanujejo tukaj. Mislim, da je generacijsko uravnotežena, da bi težko pokazali, ta je levi, ta je desni. Zdi se mi, da je dober predlog za ta odbor. Jaz ga bom podprl in pozivam svoje kolege, da ga tudi podpro.
Hvala, kolega Partljič. Glas želi obrazložiti kolega Kangler.
Prav zaradi tega bi želel sedaj še enkrat obrazložiti svoj glas. Tega glasovanja se bom vzdržal. Spoštujem vse te kandidate, ne ločujem teh kandidatov, ki jih danes tudi imamo, po politični opciji, ne na leve ne na desne. Rad bi vas pa opozoril na strukturo izobrazbe teh kandidatov, da imamo v Sloveniji tri take centre, v Mariboru imamo tudi slovensko narodno gledališče, imamo dobre kandidate, ki bi lahko bili člani tega sklada. Imamo tudi gledališče v Novi Gorici, za katerega semprepričan, da imajo tako plesalce, tako igralce in druge kulturne sodelavce, in tudi v Celju, in ta sklad o svojih kandidatih, spoštovani kolegi in kolegice, bi moral biti tudi po kulturnih ustanovah regionalno razdeljen, če se vi z menoj strinjate ali ne Povem vam, še enkrat poudarim, tudi v Mariboru imamo slovensko narodno gledališče, ki je v lasti države, ki ima dobre kadre, dobro kvaliteto ljudi, in mislim, da bi se tudi marsikateri lahko v tem skladu iz te ustanove tudi znašli na tem seznamu. Še enkrat pa poudarjam, iz protesta se bom tega glasovanja vzdržal. Osebno ne nasprotujem niti enemu od teh kandidatov, ki so po svoje dobri in ki so na samem seznamu.
Hvala. Obrazložitev glasu, kolega Avšič.
Hvala lepa. Mislim, da je tudi pred mano gospod Partljič ugotovil tisto, kar je po vsej verjetnosti najbolj res. Niso vsi Ljubljančani Ljubljančani. Tudi mi v Posavju in na Dolenjskem bi morda želeli, da bi bila narodna galerija v Kostanjevici, pa ni, je v Ljubljani; je pa direktor te galerije, gospod Smrekar, naš domačin in krajan in veliko takih je. Boris Cavazza, ki ni Ljubljančan in je Ljubljančan, je igralec primorskega gledališča iz Kopra, če se ne motim in podobno. Jaz sem prepričan, da imamo pred seboj zelo dober predlog in da samo zaradi tega, ker smo malce utrujeni, se bo kdo vzdržal tega glasovanja. Hvala lepa.
Hvala, kolega Avšič. Svoj glas želi obrazložiti kolega Sok.
Hvala, za besedo. Jaz sicer ne vem, ker nisem član KVIZA, kakšni predlogi so bili poleg teh 15-ih, ki so tukaj navedeni. Torej, po strokovnosti in zasedanju delovnih mest tem ljudem ni kaj očitati, tukaj gre za ljudi, ki so zagotovo primerni. Kar se tiče regionalne zastopanosti, pa je seveda ta predlog povsem v nasprotju s tem, kar velikokrat lahko slišimo v tem državnem zboru, kako je treba Slovenijo nekako policentrično enakomerno razvijati. To da, recimo, v Novi Gorici, Kopru ali pa v Novem mestu niste našli oziroma ni bil niti en kandidat primeren, ki bi postal član tega upravnega odbora Prešernovega sklada, to se mi seveda zdi nesprejemljivo, ne glede na to, če so te ljudje nekoč bili doma nekje drugje; danes konec koncev stanujejo v Ljubljani in so na nek način Ljubljančani. Od 15 imen najti samo tri, ki so izven glavnega mesta, kaže na izredno nestrokovno delo komisije za volitve in imenovanja, če je seveda imela na voljo, še enkrat povem, če je imela na voljo več kandidatov. Če ni imela, potem se opravičujem in svojo besedo jemljem nazaj. Če pa je imela predlog za več kandidatov, potem pa kaže, da ni opravila svojega dela in se bom tudi sam pri tem glasovanju vzdržal. Hvala lepa.
Hvala. Še kdo želi? Kolega Jožef Školč.
Hvala lepa. Jaz bom predlog podprl, ta instrument obrazložitve glasu izkoriščam zgolj zato, da povem, da zakon o Prešernovih nagradah zahteva od predlagatelja, ki je vlada, ne pa mandatno-volilna komisija in vsi predlogi pridejo v kompletu z vlade. To govorim predgovorniku, da mandatno-volilna komisija to sprejme ali zavrne. Sam zakon pa zahteva od predlagatelja, da upravni odbor uravnoteži tako, da so zastopani predvsem pomembni ustvarjalci z različnih področij. V tem smislu je treba imeti v mislih, da gre za nacionalne nagrade. In edino, kar v tem smislu ni primerno, je cepiti to na nek regionalen kriterij. V tem primeru je za primerjavo s prejšnjim mandatom nadpovprečno veliko število ljudi, ki tudi stanujejo izven Ljubljani. Prejšnji upravni odbor je padel zaradi tega, ker temu ni bilo tako. In tu je treba presojati cel slovenski kulturni prostor; s tega vidika lahko štejemo, da prihajata dva po rodu iz Hrvaške, eden iz Italije in eden iz Avstrije, in tudi to je nekaj, kar se do sedaj še ni zgodilo. Hvala lepa.
Hvala. Kolegica Jerca Mrzel.
Hvala lepa, predsedujoči. Spoštovani! Sama bom podprla to listo. Vedeti morate, da so kulturniki vsi ti, ki so predlagani, ne samo iz tega kraja, onega kraja ali iz kateregakoli kraja, vsi ti so po mojem mnenju tudi svetovljani. Kultura pač nima tako ozkih meja. Potolažila bi vas še z nečem. Celje ima svoj festival, Maribor ima svoj festival, kjer ima svoje kandidate, na svoj način te stvari urejajo. In, poglejte, tudi Majda Haderlap, ki je iz Avstrije, je zraven, Matjaž Farič, ki je iz Murske Sobote, je zraven, Cavazza, ki dela zdaj v Kopru, je zraven. Mislim, da je ta komisija v redu in da jo lahko podpremo, verjemite mi. Prosim, če mi lahko zaupate, priporočam vam, da sprejmete ta predlog. Hvala lepa.
Hvala. Ne vidim več dvignjenih rok. Glasujemo o predlogu. Navzočih je 53 poslank in poslancev, za je glasovalo 40, proti 2. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Predlog sklepov o razrešitvi sodnika porotnika in sodnice porotnice delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani. Predlog sklepov je v obravnavo zboru predložila mandatno-volilna komisija. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Kot prvi ima besedo mag. Janez Drobnič. [[Ne želi.]] Kolega Barovič se je besedi odpovedal. Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o posameznih predlogih sklepov. Prvič. Na glasovanje dajem predlog sklepa o razrešitvi gospoda Borisa Ogrina funkcije sodnika porotnika Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani. Glasujemo. Navzočih nas je 55 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Drugič. Na glasovanje dajem predlog sklepa o razrešitvi gospe Polone Melinc funkcije sodnice porotnice Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani. Glasujemo. Navzočih nas je 55 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Prehajamo na obravnavo predloga predsednika Republike Slovenije za imenovanje drugega namestnika predsednika Računskega sodišča. Predsednik Republike Slovenije doktor Janez Drnovšek je na podlagi tretjega odstavka 8. člena zakona o računskem sodišču državnemu zboru predlagal, da za drugega namestnika predsednika računskega sodišča za dobo devetih let imenuje gospoda Zorana Mladenoviča. Vprašam predstavnika urada predsednika republike, generalnega sekretarja, doktorja Nahtigala, če želi besedo?
Predsednik, hvala lepa. Podobno, kot je bilo že v prejšnjem predlogu, je bil tudi ta predlog, celoten postopek in obrazložitev natančno predstavljen pred mandatno-volilno komisijo, zato samo v enem stavku. Gospod Zoran Mladenovič je vrhovni državni revizor, diplomirani ekonomist z izkušnjami tako v revidiranju javnega sektorja kot vrhovni državni revizor pred računskim sodiščem, hkrati pa ima pred tem že izkušnje iz komercialnega revidiranja. Ves čas delovanja pa se je tudi izpopolnjeval na specialističnih študijih tako v Sloveniji kot v tujini, hkrati pa je opravljal oziroma tudi vodi "twinning projekt" z angleško vrhovno revizijsko institucijo. Zato predlagam njegovo potrditev in s tem tudi omogočimo polno sestavo računskega sodišča za opravljanje vseh nalog, ki jih mora opravljati po ustavi in zakonu. Hvala lepa.
Hvala za dodatno obrazložitev. Predlog je obravnavala mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima najprej kolega magister Janez Drobnič. Ne želi. Poslanska skupina LDS - ne želi, kolega Barovič se je odpovedal, kolega Cukjati ni prisoten, kolega Rokavec - ne želi. Sledi razprava poslank in poslancev, besedo ima kolega Jožef Školč. Ne želi. Kolega Barovič se je odpovedal. Kolega Jelinčič Plemeniti je odsoten. Besedo lahko dobi tudi predlagani kandidat, če želi. Ne želi. Zaključujem razpravo. Prehajamo na obravnavo predloga predsednika Republike Slovenije za imenovanje članov Sveta Banke Slovenije in viceguvernerja Banke Slovenije. Predsednik Republike Slovenije doktor Janez Drnovšek je na podlagi 35. člena zakona o Banki Slovenije državnemu zboru predlagal, da za člana sveta Banke Slovenije in viceguvernerja Banke Slovenije za dobo šestih let imenuje gospoda Andreja Ranta. Sprašujem predstavnika urada predsednika republike dr. Nahtigala, ali želi dodatno obrazložiti predlog? Izvolite.
Hvala lepa, predsednik. Gre za enega najbolj izkušenih članov sveta Banke Slovenije, ki je že v preteklosti opravljal vrsto najpomembnejših funkcij te monetarne oblasti oziroma monetarne institucije. Trenutno pa je zadolžen za vključevanje Slovenije z vidika Banke Slovenije v Evropsko monetarno unijo in je tudi član delovnega telesa ECOFIN in seveda predlagamo njegovo potrditev. Hvala lepa.
Hvala za dodatno obrazložitev. Predlog je obravnavala mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Kolega mag. Drobnič. Ne želi. LDS? Ne želi. Kolega Barovič se je besedi odpovedal. Kolega Cukjati ni prisoten. Kolega Rokavec? Ne želi. Sledi razprava poslank in poslancev. Kolega Školč? Ne želi. Kolega Baroviča ni oziroma se je besedi odpovedal. Kolega Jelinčiča ni. Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje, in sicer bomo glasovali o predlogih predsednika Republike Slovenije za imenovanje drugega namestnika predsednika Rčunskega sodišča in člana Sveta Banke Slovenije in viceguvernerja Banke Slovenije. V skladu s četrtim odstavkom 8. člena zakona o računskem sodišču ter v skladu s petim odstavkom 37. člena zakona o Banki Slovenije o imenovanju državni zbor odloča s tajnim glasovanjem. V skladu s prvim odstavkom 92. člena poslovnika vodi tajno glasovanje komisija, ki jo sestavljajo predsedujoči in štirje poslanci, ki jih izvoli državni zbor na predlog predsedujočega. Predstavniki poslanskih skupin so mi posredovali predloge za člane komisije, ki bo vodila glasovanje. In sicer, predlogi so naslednji: Rudolf Moge, Jože Tanko, mag. Majda Potrata in Sonja Areh Lavrič. Član te komisije sem tudi sam kot predsedujoči. Sprašujem, ali kdo temu predlogu nasprotuje? Če ne, prehajamo na odločanje o sestavi komisije, kot je bila pravkar predlagana. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev, za 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je komisija v predlagani sestavi izvoljena. V skladu s tretjim odstavkom 92. člena poslovnika državnega zbora bosta poslancem vročeni dve glasovnici, tako da pride vsak poslanec k mizi predsedujočega in pove svoje ime in priimek. Glasuje se tako, da se na vsaki glasovnici obkroži beseda "za" ali "proti". V skladu s petim odstavkom 91. člena poslovnika državnega zbora je neizpolnjena glasovnica neveljavna, neveljavna pa je tudi glasovnica, iz katere volja poslancaoziroma poslanke ni jasno razvidna. V skladu s četrtim odstavkom 8. člena zakona o računskem sodišču ter v skladu s petim odstavkom 37. člena zakona o Banki Slovenije bo vsak predlagani kandidat imenovan, če bo zanj glasovala večina vseh poslancev, to je 46 ali več. Glasovali bomo v dvorani v glasovalnih kabinah. Poslanci in poslanke bodo izpolnjene glasovnice oddali v glasovalno skrinjico, ki bo v dvorani na mizi ob kabinah za glasovanje. Prehajamo na izvedbo tajnega glasovanja. Prosim poslance in poslanki, ki mi bodo pomagali, da se zglasijo v sobi 217, kjer bomo prevzeli volilni material. Glasovanje se bo pričelo ob 17.15 uri ter bo trajalo do 17.30. Po končanem glasovanju prosim poslanke in poslance, ki mi bodo pomagali pri glasovanju, da se zberejo v sobi 217. Sejo bomo nadaljevali ob 17.40 uri.
Spoštovane kolegice in kolegi! Nadaljujemo sejo. Nadaljujemo s prekinjeno obravnavo predloga predsednika Republike Slovenije za imenovanje drugega namestnika predsednika računskega sodišča. Dovolite, da preberem zapisnik o ugotovitvi izida glasovanja o imenovanju drugega namestnika predsednika Računskega sodišča Republike Slovenije. Glasovanje je bilo v prostorih Državnega zbora Republike Slovenije dne 15. julija 2004. Razdeljenih je bilo 58 glasovnic, oddanih je bilo 58 glasovnic, neveljavnih glasovnic ni bilo, veljavnih je bilo 58 glasovnih, za je glasovalo 50 poslancev oziroma poslank, proti je glasovalo 8 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 8.]] Na podlagi izida glasovanja je bil z večino glasov vseh poslancev imenovan za drugega namestnika Računskega sodišča Republike Slovenije Zoran Mladenovič. Imenuje se za dobo 9 let od dneva, ko nastopi funkcijo. [[Aplavz.]] Prosim gospoda Zorana Mladenoviča, drugega namestnika predsednika računskega sodišča, da priseže pred državnim zborom.
Prisegam, da bom opravljal svoje delo skladno z ustavo in zakonom, pošteno, vestno in nepristransko. Dovolite še minuto, da se vsem poslankam in poslancem lepo zahvalim za izraženo zaupanje. Hvala. [[Aplavz.]]
Drugemu namestniku predsednika računskega sodišča iskreno čestitam in mu želim veliko uspehov pri opravljanju odgovorne dolžnosti. Nadaljujemo s prekinjeno obravnavo predloga predsednika Republike Slovenije za imenovanje člana Sveta Banke Slovenije in viceguvernerja Banke Slovenije. Dovolite, da preberem zapisnik o ugotovitvi izida glasovanja o imenovanju viceguvernerja in člana Sveta Banke Slovenije. Glasovanje je bilo v prostorih Državnega zbora Republike Slovenije dne 15. julija 2004. Razdeljenih je bilo 58 glasovnic, oddanih je bilo 58 glasovnic, neveljavnih glasovnic ni bilo, veljavnih je bilo 58 glasovnih, za je glasovalo 52 poslank in poslancev, proti jih je glasovalo 6 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 6.]] Na podlagi izida glasovanja je bil z večino glasov vseh poslank in poslancev imenovan za viceguvernerja in člana Banke Slovenije za dobo šestih let Andrej Rant. Mandat začne s 13. januarjem 2005. [[Aplavz.]] Članu Banke Slovenije in viceguvernerju Banke Slovenije, gospodu Rantu, iskreno čestitam in mu želim veliko uspehov pri opravljanju odgovorne dolžnosti! S tem zaključujem to točko dnevnega reda.
Prehajamo na nadaljevanje 4. točke dnevnega reda, to je na tretjo obravnavo zakona o varstvu osebnih podatkov. Državni zbor je v petek, 9.7.2004, opravil drugo obravnavo navedenega predloga zakona. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona, je zbor na predlog predlagatelja zakona odločil, da bo na podlagi prvega odstavka 138. člena poslovnika še na tej seji opravil tretjo obravnavo predloga zakona. Prehajamo torej na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v tretji obravnavi ni bilo vloženih amandmajev, prehajamo na odločanje o zakonu v celoti. Obvestil, da bi bil zakon neusklajen, nisem dobila. Glasujemo o predlogu zakona. Navzočih nas je 51, za je glasovalo 44, proti 3. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na nadaljevanje 5. točke dnevnega reda - tretjo obravnavo predloga zakona o pomilostitvi. Državni zbor je v petek, 9.7.2004, opravil drugo obravnavo predloga zakona. Ravno tako k dopolnjenemu predlogu ni bilo vloženih amandmajev, zato v skladu s 139. členom poslovnika prehajamo na odločanje o zakonu. Obvestil o neusklajenosti zakona nisem dobila. Glasujemo o predlogu zakona. Navzočih nas je 50, za je glasovalo 47 poslank in poslancev, proti 3. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na nadaljevanje 6. točke dnevnega reda - tretjo obravnavo predloga zakona o spodbujanju tujih neposrednih investicij in internacionalizacije podjetij. Državni zbor je včeraj, 14.7.2004, opravil drugo obravnavo predloga zakona. K dopolnjenemu predlogu niso bili vloženi amandmaji, zato v skladu s 139. členom poslovnika prehajamo na odločanje o zakonu. Obvestila o neusklajenosti zakona ni. Glasujemo o predlogu zakona. Navzočih nas je 47, za je glasovalo 40 poslank in poslancev, proti 1. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na nadaljevanje 7. točke dnevnega reda - na tretjo obravnavo predloga zakona o dopolnitvi zakona o preprečevanju posledic rudarjenja v Rudniku živega srebra Idrija. Državni zbor je včeraj, 14.07., opravil drugo obravnavo predloga zakona. Amandmajev ni bilo vloženih, zato prehajamo na odločanje o zakonu. Nisem dobila obvestil o neusklajenosti. Glasujemo. Navzočih nas je 54, za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na nadaljevanje 8. točke dnevnega reda - na tretjo obravnavo predloga zakona o višjem strokovnem izobraževanju. Državni zbor je včeraj, 14.07., opravil drugo obravnavo predloga zakona. Ni bilo vloženih amandmajev, zato prehajamo na odločanje o zakonu. Glasujemo. Navzočih nas je 50, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog zakona sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na nadaljevanje 9. točke dnevnega reda - na tretjo obravnavo predloga zakona o javni rabi slovenščine. Državni zbor je v ponedeljek, 12.07., opravil drugo obravnavo navedenega predloga zakona, ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga, je zbor na predlog predlagatelja zakona odločil, da bo na podlagi prvega odstavka 138. člena poslovnika še na tej seji opravil tretjo obravnavo predloga zakona. Prehajamo torej na tretjo obravnavo predloga zakona. Želi v zvezi s tem kdo besedo? Magistra Potrata, izvolite.
Hvala, gospa podpredsednica. Florjan Lipuš je rekel: "Z jezikom smo ali pa nas ni." Zakon, ki je pred nami, vseh zadreg, vseh problemov, pa tudi vseh radosti, ki jih prinaša jezik, ne bo odpravil. Ker jezik živi v ljudeh in živi iz ljudi in živi med ljudmi. Zato, spoštovane poslanke in poslanci, hvala za naklonjenost, s katero ste sprejemali delo, nastanek in popravljanje tega zakona. In ob koncu bi se rada zahvalila vsem, ki so predlog zakona o javni rabi slovenščine pomagali pripraviti in mu pomagali - tudi upam, da - shodi. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Barovič, izvolite.
Hvala lepa. Ker je to pač nekako zaključek rednega skupnega zasedanja, bi rad, kolegice in kolegi, povedal, da je končno tudi Slovenska nacionalna stranka dobila zadoščenje, da je neka potrditev slovenstva. Zakon bo treba prevetriti, treba ga bo dodelati. Največji in najbolj bistven dosežek pa je, da ta zakon o rabi slovenskega jezika je in da daje pomen, vlogo in ponos slovenstvu in slovenski kulturi, ki je ohranjala in po tisočletjih tudi dobila to državo.
Hvala lepa. Gospa Tisovic. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Zakon o rabi slovenskega jezika se po mojem mnenju zelo nujno rabi, zato sem zelo vesela, da danes sprejemamo na zadnji seji ta zakon. Glede na to, da smo prišli letos v Evropsko unijo, bodo prišli nad slovenščino novi pritiski. Prihajalo bo do velikega pretoka ljudi, kapitala, blaga, prilagajali se bomo tudi bolonjskemu procesu. Vse to je potrebno imeti pred seboj. Zadnjič, ko smo se pogovarjali s parlamentarcem iz nemškega parlamenta, ko je gospod Moge omenil, da bomo sprejeli zakon o rabi slovenskega jezika, ga je to zelo zanimalo. Je rekel, saj tudi mi čutimo pritiske angleškega jezika na naš jezik. Jezik mora živeti, jezik mora se razvijati. Tudi v tehničnem in gospodarskem smislu. Spomnila bi vas rada samo na to, kar je letošnji Prešernov nagrajenec rekel: S slovenščino smo Slovenci, brez slovenščine nas ni. Brez slovenščine ni ne slovenske kulture, ne slovenskega gospodarstva in ne slovenske politike, pa tudi slovenska država lahko izgubi svoj smisel, postanemo le podalpska provinca severnih ali južnih, vzhodnih ali zahodnih sosedov. Torej slovenščino rabimo. Pa še nekaj bi vam rada povedala. Pri sprejemanju tega zakona oziroma pri pripravi je veliko ljudi sodelovalo, sodelovali so z žarom in z upanjem, da bo prišlo do tega, da enkrat sprejmemo ta zakon. Vsem bi se najlepše zahvalila, niso bili samo slovenisti, bili so tudi pravniki, bili so ljudje z drugih področij. Dovolite mi pa, da za konec povem vsem tistim, ki ste nekako z rezervo jemali ta zakon, češ da bo škodoval gospodarstvu. Spomnimo se, rada bi vam prebrala samo en verz iz Prešernove Elegije svojim rojakom: "Kranjec, ti le dobička iščeš, bratov svojih ti ni mar, kar ti bereš, kar ti pišeš, mora dati gotov dnar. Kar ni tuje, zaničuješ, starih šeg se zgublja sled, pevcev svojih ne spoštuješ, za dežele čast si slep." To je bilo napisano pred 140-imi leti, pa mislim, da še za marsikaterega danes velja. Še enkrat, mislim, da bo zakon sprejet, želimo mu, da se bo [[...]]
Lepo prosim za mir v dvorani.
Zakon bo po vsej verjetnosti sprejet. Zakon je, kakršen je. Mogoče ni najboljši, ker se pa jezik razvija in živi, se bo tudi verjetno to tudi popravilo. Hvala lepa za besedo.
Hvala lepa. Gospod Partljič, izvolite.
Morate imeti malo potrpljena z nami predlagatelji v tem primeru. Gospa je citirala ravnokar Prešerna, ki je v svojem času pač pokazal, da se najtanjši čustveni vzgibi in poetične zahteve dajo preliti v slovenščino. Dalmatin je pred 450-imi leti pokazal, da se da celo sveto pismo, čeprav je bil šele komaj začetek našega pismenstva. Da ne govorim, da je recimo slovenski kmet ali pa slovenski narod našel v ljudski pesmi in za to, kar je delal, sleherno pravo besedo. Mislim, da jeto za spoštovati. Tu sem sicer slišal in zato bi bil tudi pripravljen na kompromise, da za sodobno gospodarstvo, proizvodnjo in kapital ne bomo ustvarili svojega jezika, ampak smo na nek način sprejeli neko drugo logiko. Meni je žal, če jo bomo sprejemali brez odporov. Ob koncu pa mi dovolite to malo metaforično pa mogoče tudi malo odštekano primerjavo. Kot veste, sem bil tudi učitelj, poleg učitelja slovenščine sem bil tudi učitelj angleščine in se spomnim, da sem bil na neki poletni šoli na Škotskem. In če bi zdaj tako rekel, je recimo angleščina ena gromozanska žival, ki ima glavo v Zahodni Evropi in čez celo zahodno poloblo in še rep v Indiji. Ne bom rekel dinozaver, ker so izumrli, ampak recimo kit. Sem bil pred dnevi v Rusiji, pa bi rekel, da je ruščina en velikanski medved od Moskve tja do Sibirije. Slovenščina je eno malo pišče, tako eno malo pišče, lepo, nežno, že ko vzameš v roko, tako malo drobno žival, ti je milo pri duši pa niti ne veš, kaj je. In tudi Slovenija je malo podobna enemu piščetu. Moramo varovati to, kar je tako lepo, tako malo, tako izjemno in tako ranljivo. Ne biti ciniki ob tej stvari, bi bilo moje sporočilo in hvala za uvidevnost, ker smo zakon sprejemali. [[...]] [[Aplavz.]] [[...]]
Hvala lepa. Gospod Rokavec, izvolite.
Hvala za besedo. Menim, da skoraj ne bi mogli na boljši način zaključiti rednega dela državnega zbora kot s to gesto, da seveda sprejemamo zakon o javni rabi slovenščine. Menim, da se na ta način državni zbor in ta država na simboličen in seveda primeren način oddolžuje vsem rodovom pred nami, ki so seveda naredili veliko za to, da je slovenščina postala tudi uradni jezik, seveda med vsemi uradnimi jeziki v Evropski uniji. Hkrati s tem pa seveda tudi popotnica novim rodovom, da bodo imeli pravi odnos in spoštovanje do slovenskega jezika tudi v bodoče. Namreč, menim, da na ta način lahko postane Slovenija sestavni del in prvenstveni del Evropske unije, seveda ob tem, da bo seveda svojo samobitnost tudi obdržala. Če smo jo obdržali do sedaj, jo lahko obdržimo tudi v prihodnje, seveda samo tudi ob primernem spoštovanju svojega jezika. Ponosni smo na ta jezik in seveda v poslanski skupini bomo enotno podprli predlog zakona.
Hvala lepa. Gospod Jelinčič Plemeniti, izvolite.
Hvala lepa. Res je, da je lahko Slovenija malo pišče, vendar iz malega piščeta lahko zraste velik ptič. In jaz upam, da bo iz tega malega piščeta zrasel avtohtoni slovenski beloglavi jastreb, ki žal sedaj ne gnezdi več na Slovenskem, ampak upam, da se bo vrnil na Slovensko. Zakon o rabi slovenskega jezika je pomemben zakon in krotovičenje slovenskega jezika, ki smo mu bili priča ves ta čas v 12-ih zadnjih letih in mogoče že malo prej, recimo v zadnjih 20, predvsem s strani raznih umnih jezikoslovcev, ki so nam klepali skupaj razne besede in ki so delali neke skovanke, s tem, da niso poznali osnovne materije. Upam, da se bo s tem nehalo. Dejstvo je, da smo dobili oljčno olje, kot da prešamo oljke,ne pa olive. In v nekaterih prevodih tuje literature celo vidimo, da je treba v določene jedi dati tri črne oljke in ne olive. Ampak to je tisto in to so takšni jezikoslovci, za katere je Prešeren rekel: Le čevlje sodni naj kopitar. Morda jim manjka kaj širše izobrazbe, morda bi lahko kdaj pogledali tudi malo v kakšna drevesa, ker drugače bomo v kratkem imeli tudi jablan in kis in ne več jabolčnega kisa. Žalostno je, da smo pred kratkim sprejeli nek zakon, ki pa je silna klofuta slovenskemu jeziku. Spremenili smo ime Univerza na Primorskem v italijansko obliko, ki v bistvu iredentistično poskuša širiti italijansko mejo na bivše rapalske meje. Gospodje iz Liberalne demokracije in Združene liste so z veseljem glasovali za fašistoizacijo dela slovenske zgodovine in mislim [[...]]
Zmago, lepo prosim, tako lepo ste začeli [[...]]
[[...]]madež je padel tudi na ta zakon o rabi slovenskega jezika. Prepričan sem, da v naslednjem mandatu ne bo več takih napak, ker sem prepričan, da bo večina v tem parlamentu drugačna in tista večina ne bo dovolila takšnih zlorab, vendar bo pa treba marsikaj popravljati, da se ne bodo te zadeve nadaljevale. Lepo je, da je pri tem zakonu prišlo do soglasja vseh poslanskih skupin. Nihče si ne more lastiti tega zakona. Naredili smo ga skupaj, sprejeli smo ga skupaj in čeprav ni ravno dober oziroma ni ravno najboljši in bo potreboval marsikakšen popravek in uskladitev, je vseeno narejen velik velik korak naprej. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Diaci, izvolite.
Hvala za besedo. Veseli me, da bomo končali ta mandat s tem zakonom. V tem vidim tudi ogromno simbolike. Sicer pa zakon o javni rabi slovenščine je eno, za ohranjanje jezika kot največje vrednote naroda pa smo odgovorni vsi. In če se tega ne bomo zavedali, nam tudi ta zakon ne bo pomagal. Če karikiram, pa tudi če je še tako "kul".
Hvala lepa. Gospa Zupan, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Sama bom zakon podprla, ker mislim, da ga potrebujemo. Ustvarjali se bodo novi pritiski na rabo slovenščine. In preden se razidemo, dovolite, da preberem še eno Slomškovo drobtinico s tem v zvezi: "Kdor svojo domovino ljubi, se ne sramuje svojega rodu in ne maternega jezika. Materni jezik je prvi božji dar. Zanj moramo skrbeti pred vsemi drugimi jeziki, da ga častimo, likamo, da radi slovensko govorimo, prepevamo in se veselimo." Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Kacin, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Tudi sam bom zakon podprl. Pa ne gre za zakon, gre za rabo slovenskega jezika, zato bi rad v imenu drugih treh evroposlancev, ki "špricajo" današnjo sejo iz opravičenih ali pa neopravičenih razlogov, vendarle povedal neko novost. Evropska unija je slovenščino priznala za uradni jezik. In nikoli se doslej v Bruslju ni govorilo v slovenščini. Odkar smo polnopravni člani, imamo ta privilegij in to obliko enakovrednosti in enakopravnosti da lahko vse razpravljavce slišimo v materinem jeziku. To ogromno stane, prevajalci niso poceni. Ampak lahko tudi vse Evropejce zaslišujemo v materinem jeziku. In povem vam, da je izjemen občutek, ko lahko kandidata za morebitnega bodočega predsednika evropske komisije vprašaš v slovenščini in ugotoviš, da mu ne pomaga ne prevod v portugalščino ne v angleščino in ne zna odgovoriti na vprašanje. Zato se mi zdi, da je ta element, dejstvo, da je to zdaj uradni jezik Evropske unije, velika možnost in priložnost, da odnos do slovenskega jezika tudi z uporabo v tujini gradimo doma. In zato bi veljalo ne le podpreti sprejem zakona, ampak storiti še kakšen korak naprej za njegovo uresničitev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Brenčič, izvolite.
Hvala lepa. Veliko se da zapisati v tak ali drugačen zakon, in to lepo, usklajeno, s soglasjem. Ampak bolj pomembno kot to, kako je to zapisano v zakonu, je, kako se vse to v praksi izvaja. Zato opozarjam, do zdaj, kar je pred mano gospod Kacin govoril, ker je do zdaj bil ključni opazovalec v evropskem parlamentu, je prihajalo gradivo v zadnjem času na odbor, recimo moj odbor, praktično izključno vse v angleščini. Želim reči, če smo z zakonom dali temelj, da bomo ohranjali svoj materin jezik verodostojen, potem se mora v praksi marsikaj spremeniti. In to jaz pričakujem od tega zakona in seveda ga bom v tem pričakovanju z veseljem podprl. Hvala.
Hvala lepa. Želi o predlogu zakona še kdo besedo? [[Ne želi.]] Razpravo zaključujem. Prehajamo na odločanje o zakonu. Glasujemo. Navzočih nas je 54, za je glasovalo 53 poslank in poslancev, proti 1. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Zaključujem tudi 38. in zadnjo sejo, redno sejo državnega zbora Republike Slovenije. Preden dam besedo predsedniku državnega zbora, dovolite s tega mesta, da se vam v imenu strokovnih služb in tudi v svojem imenu iskreno zahvalim za sodelovanje in tudi izrečem željo, da nis nič, kar je s tega mesta prišlo pa ste mogoče šteli kot nepotrebno jemanje besede, prišlo zlonamerno, ampak zgolj seveda v duhu poslovnika državnega zbora in njegovih določil. Še enkrat hvala s strani služb in v mojem imenu za sodelovanje. K besedi vabim predsednika državnega zbora. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovana podpredsednica kolegica Irma. Drage kolegice, spoštovani kolegi, spoštovane gospe in gospodje. Zaključujemo 38. redno sejo, verjetno zadnjo redno sejo tretjega sklica državnega zbora, sejo z rekordnim številom točk dnevnega reda, več kot 60 jih je bilo. V tem mandatu je bilo opravljeno veliko delo po obsegu in pomembno delo po vsebini. Naj namesto številnih in velikih besed navedem le nekaj številk in dejstev. Državni zbor je od konstitutivne seje 27. oktobra leta 2000 do danes zasedal na 86-ih sejah, rednih in izrednih, in to kar 303 dni in tudi nekaj noči, kot sinoči in danes zjutraj. Obravnaval je 1389 točk dnevnega reda. Seveda bolj kot delo so pomembni, kot pri vsakem delu, rezultati, pa spet nekaj številk. Sprejetih je bilo 676 zakonov, od tega 4 ustavni, 144 tako imenovanih evropskih zakonov oziroma zakonov za prilagajanje in vključevanje v EU, 472 drugih aktov, od tega 238 odlokov in kar 5 proračunov. V tem mandatu je bilo izjemno intenzivno in obsežno ter razvejano mednarodno delovanje državnega zbora, in to na vseh ravneh, od predsednika odbora za mednarodne odnose oziroma sedaj zunanjo politiko, evropske zadeve, drugih delovnih teles do skupin prijateljstva, poslank in poslancev, strokovnih služb in tako dalje. Za ilustracijo naj navedem samo nekaj podatkov, več teh številk in podroben pregled bo v pisnem materialu na razpolago. Največ aktivnosti je bilo normalno pri vključevanju v Evropsko unijo, po številu kar 307 aktivnosti, od sodelovanja v konvenciji pri nastajanju nove ustave do sodelovanja z evropskim parlamentom ter vrsta drugih srečanj in sestankov. Intenzivno je bilo dvostransko sodelovanje z državami. Protokolarnih obiskov je bilo kar 450. Intenzivno je bilo sodelovanje na področju večstranskega sodelovanja oziroma multilaterale. Delo v tem in prejšnjih mandatih je kronano z vstopom v Evropsko unijo in Nato. In dovolim si reči, kolegice in kolegi, da imamo privilegij, da prvič v zgodovini članice in člani tega visokega zbora, tisti, ki smo prisotni in tisti, ki jih trenutno ni tukaj, da zaključujemo nek mandat kot polnopravni člani obeh evroatlantskih povezav. Seveda to ninastalo samo od sebe, ampak je za tem veliko odgovornega dela. In ob tem smatram za dolžnost in istočasno tudi za velik privilegij, da lahko izrazim pohvalo in zahvalo za opravljeno delo in sodelovanje, in to vsem poslankam in poslancem. Posebna zahvala velja našemu dosedanjemu predsedniku Borutu Pahorju, podpredsednici kolegici Irmi, podpredsednikoma, kolegu Pohorcu in pa kolegu Brejcu, generalni sekretarki in sekretarki zakonodajno-pravne službe in seveda vsem sodelavkam in sodelavcem služb državnega zbora, vladi Republike Slovenije, uradu predsednika, sedanjega in tudi bivšega, vsem ustanovam in posameznikom, vključno s socialnimi partnerji in civilno družbo. In ne nazadnje velja velika zahvala tudi predstavnicam predstavnikom medijev, ki so spremljali delo državnega zbora. Ob koncu vsem želim prijetne in zaslužene počitnice. Sedaj vabim vse prisotne v tej dvorani in prisotne v tej hiši na kozarček dobre volje in slovesa v preddverju te dvorane. Hvala lepa za pozornost. [[...]] [[Aplavz.]] [[...]]