Spoštovani kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam nadaljevanje 16. izredne seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti poslanki in poslanec: mag. Jana Jenko, gospa Marija Plevčak in gospod Ivan Hršak. Vse prisotne lepo pozdravljam in želim vsem dobro jutro! Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZA ZAČETEK POSTOPKA ZA SPREMEMBO USTAVE REPUBLIKE SLOVENIJE Z OSNUTKOM USTAVNEGA ZAKONA. Predlog akta je v obravnavo zboru predložila skupina 42 poslank in poslancev s prvopodpisanim dr. Gregorjem Virantom. Za dopolnilno obrazložitev predloga akta dajem besedo predstavniku predlagatelja, to je dr. Gregorju Virantu. Prosim.
Dobro jutro, kolegi.
Oprostite, dr. Virant. Proceduralno gospod Möderndorfer. Prosim.
Hvala lepa. Saj bom ukradel samo nekaj sekund. Jaz bi seveda samo rad obvestil, predsedujoči, da pri tej točki Pozitivna Slovenija še vedno ne bo sodelovala v razpravi, bo pa sodelovala pri glasovanju. In bi rad samo s tem seznanil zbor. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo, kot rečeno, dajem dr. Gregorju Virantu.
Hvala lepa. Dragi kolegi, dobro jutro! Ni nas prav veliko. Včeraj smo poenostavljali gradbene postopke, postopke za pridobivanje gradbenih dovoljenj. Danes imamo pa priložnost, da poenostavimo zakonodajni postopek in politični sistem v tej državi. Smo relativno majhna država, imamo dva milijona prebivalcev. In kot so že mnogi pred menoj reki, nikoli ne bomo največji, lahko pa gradimo svoje komparativne prednosti na nekaterih drugih stvareh, tudi na enostavnosti, na vseh področjih. In zakaj ne bi začeli z enostavnostjo političnega sistema? Jaz se zelo dobro zavedam, da so možnosti za uspeh tega predloga za ukinitev Državnega sveta relativno majhne. Sodeč po razpravi in po izidu glasovanja na Ustavni komisiji, imamo zelo majhne možnosti, da bi bil Državni svet ukinjen. Vendar smo tisti, ki v to verjamemo in ki se za to zavzemamo naredili vse, kar je bilo v naših močeh. Vložili smo predlog, ga zagovarjali z argumenti. Še vedno smo prepričani, da so naši argumenti zelo močni. In to je tudi v bistvu največ, kar smo lahko naredili. Opozicija temu predlogu nasprotuje. Celo ena od koalicijskih strank temu predlogu nasprotuje. Vendar storili smo tisto, kar je bilo v naših močeh. Držali smo se svoje predvolilne obljube, kajti že pred volitvami smo obljubili, da bomo vložili predlog za ukinitev Državnega sveta. Da se razumemo, danes se ne pogovarjamo o tem, ali bomo imeli v Sloveniji manj ali bolj demokratičen političen sistem, ali bomo imeli demokracijo ali avtokracijo. Pogovarjamo se samo o tem, ali bomo imeli enodomni ali dvodomni parlament. V Evropi poznamo države z enodomnimi in dvodomnimi parlamenti, oboje je mogoče. Če še enkrat čisto na kratko navedem ključne razloge za to, da mislimo, da je ukinitev Državnega sveta potrebna. Prvič, ta institucija je nepotrebna in ne prinaša nobene dodane vrednosti v politični sistem in ne dviguje nivoja demokracije. Drugič, enostavnost. Z ukinitvijo Državnega sveta bi politični sistem in zakonodajni postopek bistveno poenostavili. Tretjič, vprašanje legitimnosti. Ali je Državni svet kot predstavnik nekaterih parcialnih interesov, lokalnih, delodajalskih, delojemalskih, legitimen? Kako se lahko neka institucija, ki zastopa parcialne interese, postavi nad splošno, večinsko voljo, izraženo v neposredno izvoljenem Državnem zboru? Pa da se razumemo, ne poveličujem strankarske demokracije. Zavedam se vseh njenih hib in se strinjam z Winstonom Churchillom, ki je rekel, da je to najmanj slab izmed vseh sistemov ali pa najboljši izmed vseh slabih sistemov. Ampak imamo Državni zbor, v njem sedijo predstavniki ljudstva, neposredno izvoljeni. Poslanske skupine in njihove politične stranke transparentno prevzemajo odgovornost za svoje odločitve. Ljudje nas vidijo in poznajo politične stranke, poznajo SDS, poznajo Pozitivno Slovenijo, poznajo SD, vse nas poznajo kot "fovš" denar. In ko pridejo volitve, točno vedo, kaj je kdo zagovarjal in kako se je kdo obnašal. Kaj pa v Državnem svetu? Tam pa nastopajo neki parcialni interesi. Tudi politične stranke imajo svoj vpliv na Državni svet, ki pa je zelo netransparenten. Vsi vemo, da imajo vpliv na Državni svet, da Državni svet ni popolnoma nestrankarski. Ampak ta vpliv je netransparenten, nejasen, težko najdemo sledi tega vpliva. Razlog je tudi znižanje javne porabe, čeprav ni glavni, ni najbolj bistven, ampak 2 milijona evrov na letni ravni tudi ni nezanemarljiv denar. Torej, tudi to je razlog, ki je vreden upoštevanja. In razlog je primerjalno-pravni. Če pogledamo po Evropi, ne bomo našli države s podobno, primerljivo ureditvijo, kot je slovenska, torej unitarne države, s primerljivim številom prebivalstva, ki bi imela dvodomni sistem. Nobena država tega nima, primerljiva Sloveniji. Še najbolj primerljiva je Irska, ki ima unitarni sistem, vendar ima Irska več kot še enkrat več prebivalcev kot Slovenija. Torej, spoštovane kolegice in kolegi, recimo bobu bob, povejmo, da Državni svet ni potreben.
Hvala lepa za dopolnilno obrazložitev. Predlog akta je obravnavala tudi Ustavna komisija kot matično delovno telo. Kot vidim, predstavnika mag. Boruta Ambrožiča ni v dvorani, da bi predstavil mnenje Ustavne komisije. Zato prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima mag. Matej Tonin v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije.
Dobro jutro in še en lep delovni dan želim vsem! Ko govorimo o Državnem svetu, je temeljno vprašanje, ki si ga moramo zastaviti, ali Slovenija potrebuje dvodomnost. Dvodomna ureditev je značilna za večje države, za federalne države. Slovenija to ni, Slovenija je izrazito unitarna država. Drugi dom ima po štetju približno 79 držav izmed 200 držav. Ukinjanje drugega doma, si upam trditi, je neke vrste moderen proces. Za podobno zgodbo se je med drugim odločila tudi Nova Zelandija. Zagotovo po naši oceni Državni svet ne prispeva ničesar bistvenega k boljšemu političnemu odločanju in samemu procesu v Sloveniji. Zdi se nam, da je na nek način ostanek političnega kupčkanja iz začetka naše samostojne države. In ta kompromis se enostavno drži vse do današnjih dni. Ves čas, skozi celotno zgodovino Državnega sveta, se je ta Državni svet poskušalo preoblikovat, a za kaj takega ni bilo nikoli potrebne dvotretjinske večine. Vedno se je našlo vsaj eno tretjino tistih, ki so zaradi različnih interesov ukinjanju Državnega sveta nasprotovali, eno tretjino tistih, ki so videli Državni svet preoblikovan nekoliko drugače. A če potegnemo črto, je dejstvo to, da Državni svet ne ustreza več aktualnim izzivom časa. Niti ni nujno in vprašanje je, če so zastopani interesi v Državnem svetu glede na današnji čas sploh tisti pravi. Jaz se strinjam, da bi bil Državni svet v današnjem času lahko dober institut za promocijo demokracije, to je pa tudi vse. Če pogledate njihovo delo, boste ugotovili, da organizirajo ogromno najrazličnejših srečanj, ampak, kot sem rekel, podobno nalogo opravljajo tudi drugi instituti in druge organizacije, ki se ukvarjajo s podobnimi stvarmi. V Novi Sloveniji na nek način obžalujemo, da bo konstalacija sil v tem sklicu parlamenta pomenila tudi to, da najverjetneje bo Državni svet takšen, kakršen je, vegetiral še naprej. Sprva se je zdelo, da vendarle obstaja dvotretjinska večina za ukinitev Državnega sveta, vendar so se potem začele politične razmere zaostrovati in po stari navadi je opozicija ponovno uporabila nasprotovanje temu predlogu kot neke vrste izraz nasprotovanja vladi. Meni je žal in v Novi Sloveniji obžalujemo, če bomo v tem mandatu ponovno zapravili priložnost, da bi slovenski politični prostor in samo ureditev naredili bolj pregledno, jasno in pa tudi bolj racionalno. V Novi Sloveniji bomo podprli ta predlog in upamo, čeprav možnosti so majhne, da pa vendarle se najde še kakšen poslanec, ki bo prispeval svoj glas do potrebnih 60 glasov.
Hvala lepa. Gospod Dragutin Mate v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Hvala lepa, predsedujoči. Upam, da bomo ohranili nivo dialoga takšen, kot se spodobi v parlament. V imenu Slovenske demokratske stranke pa bi želel povedati naslednje. V državah članicah Evropske unije, ki niso federalno urejene, imajo praviloma enodomno ureditev parlamentarne demokracije. Zato v teh državah ni nič nižja stopnja demokratičnosti sprejemanja odločitev ali demokracije nasploh. Še več, to so tudi pogosto države, ki si jih jemljemo kot vzor demokracije. Nekatere med njimi so takšne spremembe sprejele šele v zadnjih letih. V Slovenski demokratski stranki smo v procesu razprav na Ustavni komisiji skrbno poslušali argumente, tako strokovne kot tudi politične. Po ponovni razpravi znotraj poslanske skupine smo ugotovili, da ukinitev Državnega sveta ne more in tudi ne bo v nobeni točki ogrozilo stopnje demokracije in tudi ne stopnje demokratičnosti sprejemanja odločitev. Zato bomo poslanci Slovenske demokratske stranke podprli predlog sprememb ustave, da se Državni svet ukine. Hvala.
Hvala lepa. Mag. Majda Potrata v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani gospod minister, poslanke in poslanci! Državni svet je del veljavnega parlamentarnega sistema. Ustava v členih od 96. do 101. določa Državni svet, urejanje organizacije in volitve pa prepušča zakonu. 40-članski Državni svet ima večino za predstavnike lokalnih interesov, 22. In tako vidimo tudi poslanke in poslanci Socialnih demokratov prihodnost Državnega sveta, da bi postal izrazitejši predstavnik lokalnih ali kdaj v prihodnosti regionalnih interesov, ko se bo Slovenija končno odločila za regionalizacijo. Predlagatelji se dotikajo treh sklopov vprašanj: delovanja političnega sistema, demokratičnosti odločanja in kakovosti zakonodajnih odločitev, kako bi ukinitev na vse to vplivala. Pri tem uporabljajo take besede, kot so poenostavitev, dodana vrednost, racionalizacija in pocenitev. Lahko si zastavimo tudi vprašanje, ali v teh časih predlog po ukinitvi Državnega sveta sam po sebi res pomeni dodano vrednost. V imenu poenostavitve, racionalizacije in pocenitve sprejemamo v tem mandatu zakonske rešitve, za katere Socialni demokrati menimo, da ni niti družbenega konsenza niti zadostnega posveta s civilno družbo in dovolj domišljenih analiz, ki bi kazale tudi na morebitne učinke, ne vedno samo pozitivne. Ko sem rekla, da je Državni svet del veljavnega parlamentarnega sistema, je potrebnost drugega doma ustavno pravo zaznalo že leta 1927 v delih Leonida Pitamica, kjer je drugi dom neke vrste korektor ali nadzorni mehanizem za sprejemanje odločitev, pri katerih imata zakonodajna veja oblasti, ki je izrazito strankarsko urejena, in izvršilna veja oblasti seveda glavno vlogo. V naši javnosti, strokovni in zainteresirani, pa se pogosto oglašajo ravno očitki, da so stranke uplenile državo. Zato se zastavlja upravičeno vprašanje, ali je ukinitev Državnega sveta v tem trenutku res najboljša od možnih rešitev. To pa ne pomeni, da Socialni demokrati menimo, da ne bi bilo treba v delovanju Državnega sveta česarkoli spremeniti. Poglejte, tudi v svojem volilnem programu smo zapisali, da bomo proučili predloge ukinitve ali morebitne drugačne ureditve Državnega sveta. In če bi pogledali zdaj, kaj je Državni svet v preteklem triletnem mandatu opravil, potem bi lahko rekli, da je posredoval Državnemu zboru 104 mnenja, 2 sprejeta zakona in 7 predlogov zakonov, torej 5 jih ni bilo sprejetih. In če sedaj prisluhnemo očitku predlagatelja tudi, da je Državni svet vseeno tudi preveč pod vplivom različnih strank, potem bi samo v razmislek dala statistični podatek, da je bilo v preteklih treh letih kar 27 pobud za veto. Da je bilo resda po ponovnem glasovanju sprejetih 24 zakonov v obliki, v kakršni so bili vloženi, in da samo trije zakoni niso bili ponovno sprejeti. Tu se pa zdaj v resnici zastavlja vprašanje, ali je res mogoče govoriti o racionalizaciji in poenostavitvi, če je Državnemu svetu dano na voljo samo sedem dni, v katerih mora odločiti o vetu. Lahko bi se spraševali tudi o tem, ali je ponovno glasovanje res edina možnost, ki ostane po vetu. Prisluhnili smo tudi tistim predlogom, ki pravijo, da bi morebiti klic po ponovnem glasovanju lahko združili tudi s tem, da bi se o tistih delih zakona, zaradi katerih je Državni svet izrekel veto, opravila znova razprava in se v razpravo pritegnila tudi strokovna in civilna zainteresirana javnost. Naj opozorim, da je že ob nastajanju ustave takratna predhodnica Socialnih demokratov, stranka Demokratične prenove, zagovarjala Državni svet kot drugi dom oziroma kot zbor regij oziroma zbor pokrajin. Zato ne vidimo Državnega sveta kot ostanka neke preteklosti, ampak vidimo Državni svet tudi kot možnost razmisleka o tem, kako naj bo parlamentarna demokracija urejena v prihodnosti. To postaja po tem, ko smo izglasovali v prejšnjem mandatu nezdružljivost županske in poslanske funkcije, še toliko bolj aktualna misel, da bi bili lokalni interesi vendarle bolje zastopani. Še na eno stvar moram opozoriti. Govora je tudi, da je Državni zbor pred časom sprejel resolucijo o normativni dejavnosti, v kateri so postavljena načela sodelovanja in vključevanja zainteresirane javnosti v procese odločanja. Slepec bi videl, kako intenzivno sta strokovna in zainteresirana javnost vključeni v procese odločanja, tudi ta seja je sama po sebi glasen dokaz tega, da sta bili ti dve sferi izključeni iz odločanja ne pa vključeni, kljub tej resoluciji o normativni dejavnosti. Seveda se zavedamo, da je resolucijo treba spoštovati, ampak prezrli nismo tudi opozoril civilne družbe, ki v strogih varčevalnih ukrepih vidi tudi prostor za omejevanje delovanja civilne družbe. Če sklenem. Socialni demokrati menimo, da ni utemeljenih razlogov za to, da bi podprli, vsaj celotna poslanska skupina, predlog za ukinitev Državnega sveta, še zlasti pa ne v letu, ko je treba razpisati volitve za Državni svet. Menimo, da se v letu, ko mora predsednik Državnega zbora razpisati volitve in prvi rok bi bil že konec julija, najkasneje pa konec septembra, res ni pravi trenutek za razmislek o ukinitvi Državnega sveta. Hvala.
Hvala lepa. Mag. Katarina Hočevar v imenu Poslanske skupine Državljanske liste. Prosim.
Lepo pozdravljeni, spoštovani kolegi, spoštovane kolegice, tudi v imenu Državljanske liste, kjer smo pobudniki ukinitve Državnega sveta! Ustavna komisija tej naši pobudi ni dala podpore, ki je potrebna za ustavne spremembe, kljub temu pa v Državljanski listi vztrajamo na stališču, da Državni svet zlahka pogrešamo brez kakršnekoli škode za parlamentarno demokracijo. Naša ustava namreč predpostavlja, da ima oblast ljudstvo, katerega predstavniki smo demokratično izvoljeni poslanci v Državnem zboru. Zakaj potem imeti še en predstavniški organ, ki zastopa parcialne interese le posameznih družbenih skupin? V Državnem svetu so namreč zastopane le nekatere interesne skupine in ponovno se lahko vprašamo, zakaj le nekatere. Ena od predpostavk ustanovitve Državnega sveta je bila tudi ta, da naj bi s svojo strokovnostjo izboljšal v strankarsko sestavljenem Državnemu zboru sprejete zakone. Toda za kaj takšnega ni nobenega zagotovila niti se v praksi to ni potrdilo. Dvodomni način odločanja večkrat le podaljša čas sprejemanja posameznih zakonov, poleg tega pa je mogoče več strokovnosti v zakonih doseči z doslednim spoštovanjem načela posvetovanj z zainteresirano javnostjo, družbenimi skupinami in seveda tudi s stroko. Vrsta demokratičnih institutov, kot so vpliv civilne družbe, zahteva za ustavno presojo, razpis referenduma, kljub ukinitvi Državnega sveta v državnem sistemu ostajajo. Tisto, s čimer pa se Državni svet v zadnjem obdobju največ ukvarja, in sicer so to javne predstavitve mnenj, organizacija posvetov, pač ni ustavna pristojnost tega organa. In nenazadnje je v tem trenutku tudi primeren čas za njegovo ukinitev, saj bo jeseni tekel postopek delegiranja nove zasedbe, kar pomeni izgubljeno priložnost za naslednji mandat, če do ukinitve ne pride. Tudi finančni vidik tu ni zanemarljiv. 2 milijona evrov letno je bilo iz državnega proračuna namenjenih za to institucijo in trenutno stanje javnih financ govori v prid našemu predlogu. Nasprotniki ukinitve in nekateri pravni strokovnjaki utemeljujejo, da bi ob morebitni ukinitvi te institucije izgubili sistem zavor in ravnovesij v zakonodajnem postopku. V Državljanski listi na to odgovarjamo: največja in najbolj učinkovita zavora za politiko so volitve.
Hvala lepa. Gospod Mihael Prevc v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani minister, spoštovani kolegice in kolegi! Spreminjanja ustave se je pametno lotevati s tresočo se roko, tako mislimo v Slovenski ljudski stranki, to je tudi znani rek. Naša ustava je temeljni kamen slovenske državnosti in samostojnosti. Ob sprejetju, kot vemo, je doživela visok, več kot dvotretjinski odstotek potrditve, in številna mednarodna priznanja kot ena najbolj demokratičnih in sodobnih ustav. Tudi dvodomnost parlamenta je bila prepoznavna kot višja stopnja demokracije. Zato v Slovenski ljudski stranki menimo, da bi ukinitev Državnega sveta kot ene temeljnih demokratičnih institucij pomenilo načenjanje in slabenje tega temeljnega kamna naše demokratičnosti. Parlamentarna demokracija zahteva možnost sodelovanja in razprave vseh segmentov družbe, zato je bila odločitev očetov slovenske ustave o dvodomnosti parlamenta ena zelo dobrih in modrih rešitev v naši ustavi, ki so pripomogle k tako visokemu odstotku podpore za njeno sprejetje in tudi za osamosvojitev. Mogoče je res, kot pravi predlagatelj, da bi z ukinitvijo Državnega sveta poenostavili politični sistem in državno ureditev, a bi z ukinitvijo onemogočili in oslabeli sodelovanje mnogih segmentov naše demokratične družbe, predstavnikov civilne družbe, predvsem pa predstavnikov lokalne ravni pri sprejemanju odločitev in predpisov. S sprejetjem nezdružljivosti poslanske funkcije z župansko, je postal Državni svet edino predstavništvo na državni zakonodajni ravni za lokalne, občinske in pokrajinske interese. V Slovenski ljudski stranki se močno zavzemamo za enakomeren razvoj vseh delov Slovenije, saj, konec koncev, državljani živimo vsak v svoji lokalni skupnosti. Pravico imamo tudi preko predstavniških organov, kot je Državni svet, vplivati na odločanje o razvoju svojega okolja. Zato poslanci Slovenske ljudske stranke ne moremo podpreti ukinitve Državnega sveta, dokler v Sloveniji ne ustanovimo pokrajin in dokler ne dobimo drugega predstavniškega organa v okviru pokrajin, v drugi obliki na državnem nivoju, ki bo lahko skrbel za enakomeren regionalni razvoj in omogočal boljše sodelovanje lokalne skupnosti pri sprejemanju usmeritev, razvoja in zakonodaje. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Marjana Kotnik Poropat v imenu Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Prosim.
Lepo pozdravljen, podpredsednik Državnega zbora, minister, poslanci in poslanke! Tako stranka kot Poslanska skupina DeSUS primarno zavzema stališče, da je treba po spremembi poslanstva institucije Državnega sveta potrebna. Ob jasni predstavitvi delovanja te institucije, njenih pristojnosti in končno njenemu namenu in pomenu za delovanje pravne in socialne države je tako stranka kot večina članic in članov poslanske skupine zaključila, da je ukinitev in ne zgolj preoblikovanje Državnega sveta povsem smiselna. Razloga za in proti ukinitvi tega posvetovalnega telesa, v katerem prevladujejo lokalni interesi, in na delovanje katerega že vse skozi vplivajo tudi politične sfere, ker povzroča politično netransparentnost nekaterih akterjev, so tehtni. Naša poslanska skupina je večinsko sledila strokovnosti in argumentiranosti razlogov za ukinitev, slednjih na tem mestu ne bom ponavljala, saj so bili obširno razloženi tekom javne razprave v medijih in strokovnih edicijah kot tudi na sami seji Ustavne komisije, pa tudi danes tukaj pri predstavitvi stališč poslanskih skupin. Skratka, razlogi za in proti ukinitvi Državnega sveta so podkrepljeni s strokovni argumenti. Naša poslanska skupina bo spremembo ustave glede ukinitve Državnega sveta podprla. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Sledi razprava poslank in poslancev. Na vrsti je gospod Rihard Braniselj. Pripravi se gospa Marjana Kotnik Poropat. Prosim.
Dobro jutro, spoštovani kolegice in kolegi! Po naši ustavi Državni svet ni pravi drugi dom in strinjam se z celo vrsto ustavnih pravnikov, ki tako trdijo. Tako da imamo pravzaprav idealno priložnost, da v tem mandatu dosežemo spremembo, ki je pravzaprav dozorela. Po 21 letih od formiranja, od sprejema ustave imamo na mizi vse pravno relevantne podatke, študije, analize, da se pravzaprav tudi odločimo tako, kot je prav. Ta država je tudi sicer prenormirana z različno zakonodajo – preko 800 zakonov, 14 tisoč podzakonskih predpisov, 23 tisoč mednarodnih pogodb, da ne govorim o raznih direktivah EU in ostalih aktih. Prav tako je ta država izredno prenormirana, prenasičena z različnimi institucijami, ki nimajo prave dodane vrednosti. Državni svet – 44 posredno, poudarjam posredno, ne neposredno izvoljenih predstavnikov naj bi v tej državi predstavljajo interese vseh deležnikov v tej državi, samo 44. To je nemogoče in taka ureditev seveda tega ne more zagotavljati. Ustavne pravice oziroma pristojnosti Državnega sveta so izrazito skromne: predlaga sprejem zakonov, daje mnenja Državnemu zboru, zahteva, da Državni zbor še enkrat odloča o kakšnem od zakonov, zahteva razpis referenduma in preiskavo o zadevah javnega pomena, nima pa pravice veta na proračun in nima še cele vrste drugih instrumentov, ki jih sicer drugi dom ima. Ko govorimo o zastopanosti deležnikov, kar naj bi Državni svet zagotavljal, pa opozarjam, v današnji družbi, v današnji razviti demokraciji imamo na voljo celo vrsto instrumentov civilne družbe od referendumskih pobud do ljudskih iniciativ, da ne govorim, da ima katerakoli civilna skupina v tej državi možnost, da se kadarkoli angažira na katerikoli točki, ki je za to državo pomembna, mobilizira določeno število ljudi in izvaja pritisk, seveda zakonit pritisk, na zakonodajno vejo oblasti in vpliva na zakonodajni proces. Prav tako je civilna družba tudi sicer izredno pomembna v naši državi. Imamo celo vrsto zbornic, imamo celo vrsto društev, celo vrsto društev v javnem interesu in pa celo vrsto ostalih nevladnih organizacij, ki tudi sicer lahko kadarkoli vplivajo, povedo svoje mnenje in vplivajo na zakonodajni proces. Skratka, predlagam, da podpremo te spremembe. Konec koncev v tem mandatu jih ne bomo mogli več predlagati, če ta predlog pade. Naj ta država zadiha transparentno, naj bo ta zakonodajni proces enostaven, hiter, transparenten. Zdaj je čas za spremembe. In ne pristajam na izgovor, da imamo še vedno dovolj časa, da še enkrat premislimo, še dvakrat, še trikrat. Kdor ni za spremembe, potem je ta izgovor seveda priročen. Predlagam pa še enkrat, da ta predlog ustavnih sprememb podpremo. Jaz ga bom. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Marjana Kotnik Poropat. [[Se odpovedujete.]] Mag. Matej Tonin. Pripravi se dr. László Göncz. Prosim.
Mogoče bi bilo za današnjo razprav dobro prebrati članek iz Dnevnikovega objektiva, ki govori o nastanku in razlogih za Državni svet. Pa en odstavek preberem: "Kot se spominja dr. France Bučar, so bili pritiski iz vseh strani, tako z desnice kot z levice, saj so mnogi želeli dvodomni sistem. Po prepričanju dr. Mira Cerarja z ljubljanske pravne fakultete, ki je bil ob oblikovanju ustave sekretar Ustavne komisije, Državnega sveta v času sprejemanja Ustave nismo nujno potrebovali in bi tudi brez njega naša politika lahko uspešno delovala. A smo ga leta 1991 na nek način vendarle potrebovali, saj je ponudil izhod iz pat položaja pri sprejemanju ustave. Predsedniku takratne skupščine in Ustavne komisije dr. Francetu Bučarju je prav z idejo o Državnem svetu kot specifičnemu predstavniku lokalnih, socialnih, gospodarskih in poklicnih interesov uspelo doseči politični kompromis, ki pa niti takrat niti kasneje ni užival širše strokovne podpore oziroma naklonjenosti." To je povedal gospod Cerar. Toliko o tem, da ne boste rekli, da smo samo v koaliciji nastrojeni proti Državnemu svetu. Ko sem v stališču razpravljal, sem govoril o tem, da se je Državni svet že velikokrat poskušal na različne načine ukiniti oziroma preoblikovati in da so to – pa bom zdaj uporabil besedo, ki jo je prej gospod Brulc, ko sem odhajal iz govorniškega pulta, zaklical – na različne načine preprečevali "strici iz ozadja". Mogoče je prav, da povem definicijo "strica iz ozadja". To razumem kot vplivnega državljana, ki na različne načine vpliva na politiko, poslance, ministre in druge, sam pa ni neposredno izvoljen niti neposredno vpleten v aktualno politično, ampak s svojim močnim vplivom dosega to, da politika sledi njegovim interesom. Da ne bo kdo rekel, da na pamet govorimo o "stricih iz ozadja", čeprav je to v zadnjem času zelo priljubljen izraz. Prav ti "strici iz ozadja" so v vseh teh dvajsetih letih preprečevali, da bi se ta Državni svet ukinil oziroma preoblikoval. O ukinitvi nima smisla, da izgubljam besede, zakaj ni bilo potrebno dvotretjinske večine, bi pa rad dve besede rekel o tem, o čemer zdaj veliko govori opozicija – da bi morali Državni svet preoblikovati. V kaj in kako? Jaz sem prepričan, da toliko, kot je poslancev, je najverjetneje tudi predlogov za preoblikovanje Državnega sveta oziroma da vsakdo na to stvar gleda drugače. Nekateri pravite, treba ga je preoblikovati v zbor pokrajin. Kdaj se bo to zgodilo? Kdaj bomo pokrajine dobili? Lahko čez dvajset let, petnajst let, lahko nikoli. In se mi zdi, da je ta zbor pokrajin zgolj neke vrste izgovor za to, da se pridobiva na času. Drugi pravite, zdaj v tem parlamentu ni več dvojnih funkcionarjev, županov in poslancev in zato je prav, da bi bili lokalni interesi zastopani v nekem drugem domu. V redu. Argument se zdi še na prvi pogled razumljiv. Županov, mislim, da je 213. Bomo imeli drugi dom z 213 člani? Že nas, ki nas je v parlamentu, v Državnem zboru 90, nam očitajo, da nas je preveč. Gospod kolega Ivan Vogrinec je celo nekoliko radikalen in pravi, da bi nas moralo itak za pol oziroma za 40 zmanjšati. Si ne predstavljam Državnega sveta z 213 člani. Če boste rekli, ne, ne, ne, tiste občine, ki imajo tisoč prebivalcev in še nekaj, pa res ne potrebujejo svojega predstavnika v Državnem svetu, potem je spet vprašanje, kako pa zdaj župane oziroma te predstavnike lokalnega interesa razdeliti na to, kdo je upravičen, da sedi v Državnem svetu in kdo ni. Nekdo bo rekel, da naj bodo samo predstavniki oziroma župani mestnih občin. Zakaj pa? Zakaj pa ne bi bile slišane tudi manjše lokalne skupnosti? Zakaj govorim to? To govorim zaradi tega, ker ko govorimo o tem, kako Državni svet preoblikovati, se nam postavi veliko več vprašanj, kot pa odgovorov. In da je to preoblikovanje veliko bolj komplicirano in veliko težje, kot pa sama ukinitev. In zaradi najrazličnejših "stricev iz ozadja", političnih interesov imam občutek, da bo Državni svet obstajal tudi takrat, ko mene več ne bo, ker enostavno se nikoli ne bo dalo dobiti te dvotretjinske večine. Za konec bi rekel samo to, da volitve niso še tako daleč nazaj. Če pogledate predvolilne programe, boste ugotovili, da so nekatere stranke svoje stališče spremenile. Zakaj, vedo oni sami, je pa žal, da je tako.
Hvala lepa. Na vrsti je dr. László Göncz. Pripravi se dr. Gregor Virant kot predlagatelj.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, gospod minister! V Ustavni komisiji sem od začetka tega mandata izražal dvome o potrebi, o neki slovenski obliki dvodomnosti, ki je dejansko ni, o tem se vsi strinjamo, vendar moram kljub temu uvodoma povedati, da se bom pri tem glasovanju vzdržal. Razlog za to je pa to nepoenotenje slovenske politike pri tako pomembnem odločanju oziroma odločitvi, kot je sprememba Ustave Republike Slovenije. Če sem iskren, potem moram poudariti, da večina argumentov v prid ukinjanja Državnega sveta zdrži tudi po moji presoji. In sem tudi mnenja, da drugi dom v tipu države, kot je Slovenija, dejansko dolgoročno ni potreben. Osebno menim, da kot nekakšen dom lokalnih interesov tudi lahko zbuja veliko dilem, kako to dejansko uresničiti, ker avtomatizmi pri tem niso logični. Za mene je vprašljiva tudi morebitna metoda prekvalifikacije v nekakšen dom pokrajin, če bi te pokrajine bile, saj je cilj pokrajin oziroma delovanja pokrajinskih svetov prav decentralizacija, ne pa nekakšna koncentracija v okviru odločanja. Veliko dilem je v zvezi s tem. Nedvomno je problematičen tudi način izvolitve članstva Državnega sveta. Moramo si priznati, da se je institut zlorabljal, o tem ni nikakršnega dvoma. V meni so bile te dileme od začetka in tudi zdaj so, vendar kljub temu menim, da nismo zreli za sprejetje te pomembne odločitve. Namreč, manjka kar veliko glasov. Prepričan sem, da bo treba zadevo še premleti in razmisliti o marsikateri vsebinski rešitvi. Finančni učinek pri tem, kar se tudi omenja, po moje ni relevanten. Morda je konkretno pri tem primeru res najmanjša dodana vrednost. In jaz se v to niti ne bi spuščal, v argumentacijo tega. Seveda v celoti ni mogoče zanikati niti nekakšne dodane vrednosti na vsebinski ravni in tudi demokratičnost pri odločanju pri zakonodajnem postopku je lahko bila, torej tega v celoti ne moremo izključiti. Vendar, kot sem že poudaril, dileme so večje, predvsem v prid tistega koncepta, da bi se moral Državni svet ali prestrukturirati. Zakaj, tudi osebno ne vidim nekih načinov oziroma nekih vzvodov ali pa dejansko dolgoročno ni potrebno. Vendar v tem trenutku, kot sem že poudaril, ne bom glasoval za, temveč se bom vzdržal. Hvala lepa.
Hvala lepa. Dr. Gregor Virant kot predlagatelj. Pripravi naj se gospod Roman Žveglič.
Hvala. Moja razprava ne bo replika na dr. Göncza, ker ga razumem, da kot predstavnik narodne skupnosti tu noče igrati te vloge, da se postavi na eno ali na drugo stran. Je pa odgovor na par, ne bi rekel argumentov, ampak izgovorov, zakaj se ne podpre ukinitev Državnega sveta. Prvi zelo pogost izgovor je, da je treba ustavo spreminjati s tresočo roko. Ampak malo preveč se nam trese roka pri teh ustavnih spremembah. Vsi vemo, da je na nekaterih točkah slovensko ustavo treba popraviti, da je minilo 20 let in da so se pokazale nekatere hibe in da se je treba lotiti referendumske ureditve, Državnega sveta, sodstva in še nekaterih drugih področij. Ampak česarkoli se lotimo, povsod se nam začnejo tako, se vam začnejo tako roke tresti, da se o nobeni stvari dokončno ne znamo dogovoriti. In se mi zdi, da bo spet minil mandat in ustava bo ostala točno taka, kakršna je. Tresoča roka. Takrat, ko vidimo, da je nekaj narobe, ustavi. In je treba spremeniti. Takrat je treba imeti čvrsto roko, ne tresočo. Če se nam bodo preveč roke tresle, bomo imeli probleme. Drug izgovor je, rajši, kot da ukinemo Državni svet, dajmo ga poskusiti preoblikovati v zbor regij, v zbor občin, skratka, da bi bil malo drugačen, da bi ga malo prestrukturirali, spremenili pristojnost, odnos med Državnim zborom in Državnim svetom, spremenili Poslovnik Državnega zbora in tako naprej. To me spominja na star francoski pregovor. Francozi radi rečejo: Plus ça change, plus c'est la męme chose. Če prevedem: Bolj ko se spreminja, bolj je ista stvar. Se pravi, radi bi spreminjali zato, da ostane točko tako, kot je danes. Mi imamo ustavo nekaj več kot 20 let. Mi nimamo 250-letne tradicije ustavnosti, tako kot jo ima ZDA, recimo. Mi nimamo 200 in več letne tradicije ustavnosti, kot jo ima Francija. Ni potrebno, da smo ujetniki nekih okov tradicije, ker smo mlada država. In po dvajsetih letih se pa ja lahko spustimo v eno tako institucijo, kot je Državni svet, za katero vrabci na drevesih čivkajo, da je nepotreben. Vprašajte malo ljudi. Velika večina ljudi v tej državi je za ukinitev Državnega sveta. Pa bo kdo rekel tudi za ukinitev Državnega zbora. Ni res, podcenjujete ljudi. Ljudi vedo, da je zakone treba sprejemati, da potrebujemo neko institucijo, v kateri se demokratična volja ljudstva izrazi, kljub vsem hibam in anomalijam, ki jih tudi Državni zbor ima, ampak ne podcenjevati. To, da je Državni svet nepotreben, meni velika večina ljudi, ker racionalno razmišljajo. Se pa bojim, da pri glasovanju o ukinitvi Državnega sveta razmišljanje v tej hiši ne bo racionalno. Potem izgovor, da ni pravi trenutek. Ja kdaj pa, če ne zdaj, ko se Državnemu svetu izteka mandat. Idealna priložnost je. Če bi to naredili sredi mandata, prekinili mandat Državnega sveta, ga razpustili in tako naprej, bi rekli, ja seveda, imate zamere do sedanjega predsednika, imate zamere do sedanjih članov, kako morete, kar tako jih pošljete domov. Ravno zato je idealna priložnost, da se to naredi z iztekom enega mandata. Državni svet lepo, elegantno zaključi ta mandat jeseni in potem ga preprosto ni več.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Roman Žveglič, pripravi naj se mag. Ivan Vogrin. Prosim.
Hvala za besedo. Spoštovani podpredsednik, dragi kolegi, spoštovane kolegice! Vse te razprave okoli ukinitve Državnega sveta me – sicer se strinjam s predhodnikom, za ukinitev je idealni čas, za preoblikovanje smo pa prepozni, to je absolutno. Zdaj, kako bom glasoval, se sam pri sebi še nisem čisto odločil, čeprav Poslanska skupina nasprotuje ukinitvi. Jaz bi lažje glasoval za ukinitev, če bi seveda imeli regije, če bi imeli še ene druge zadeve pa tudi nenazadnje, če bi lahko bili še župani poslanci. Zdaj, ko nič od tega nimamo, potem menim, da rabimo še neko varovalko, pa tudi če ni najboljša. Če v končni fazi, bom rekel, zanemarimo vse ostalo, in če preprečijo tudi samo dva ali tri zakone, ki se morajo malo popraviti, mislim, da se je tudi že nekaj naredilo. Bi se sicer strinjal, še enkrat povem, z ukinitvijo Državnega sveta, če bi imeli regije, če bi imeli regionalno Slovenijo pokrito in zastopano in če bi bili župani lahko še poslanci. Tako se bom pa odločil še tudi na podlagi teh razprav. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Ivan Vogrin, pripravi naj se gospod Mirko Brulc.
Spoštovani gospod predsedujoči, spoštovani zbrani! Tudi v mojem imenu lep pozdrav in seveda, ker ne morem reči v imenu poslanske skupine, v imenu državljank in državljanov Republike Slovenije! Načeloma argumenti predlagatelja, predsednika Državnega zbora dr. Gregorja Viranta, vzdržijo. Državo je treba napraviti vitko, jo racionalizirati, porabiti toliko, kolikor tudi ustvarjati. In predvsem vzdrži argument, če se primerjamo z ostalimi državami EU, da moramo biti primerljivi na vseh področjih, čeprav nismo. Potem pa je v politiki običajno tako – torej načelno se jaz strinjam, je treba stvari popraviti –, da se pojavi beseda "ampak". In tukaj nastanejo težave. Namreč, če je argument racionalizacija in drugi argumenti, potem ne vem, zakaj smo v letošnjem letu zaposlili v javnem sektorju dodatno tisoč 253 uslužbencev, na drugi strani pa znižujemo plače in ljudje že težko živijo. Argumente, kot jih je navedel predlagatelj, lahko jaz naveden natančno takšne v mojem predlogu, ki sem ga naslovil na predsednika Državnega zbora, da napravimo slovenski parlament primerljiv z evropskimi parlamenti in preidemo iz 90 poslancev na 50. V Sloveniji imamo na milijon prebivalcev 45 poslancev. Avstrija, naša sosednja država, 22, Nemčija približno 8, Italija 10. Ali tukaj ne bi kazalo uporabljati enaka merila? In meni se pojavlja vprašanje, kaj je z nami narobe, da uporabljamo tako različna merila. Torej, če je naša iskrena namera, da napravimo državo Slovenijo takšno, v kateri bomo vsi državljani lahko živeli, potem delajmo to na vseh področjih, ne pa samo parcialno tam, kjer nekomu to ustreza. In glejta, vsakršno drugačno mnenje od nekega prevladujočega ali pa, bi rekel, trenutno vladajočega, je obsojeno na neko obsojanje. Mene veseli, da ljudska stranka, ki je član koalicije, ima drugačno mnenje. In število poslancev ta trenutek v tej dvorani kaže, da smo hudo neenotni, da še nismo doživeli katarze krize, kot mnogi naši državljani, ki živijo na eksistenčnem minimumu. Ko se bo to zgodilo in ko bomo to čutili tudi mi v parlamentu, bomo to sposobni napraviti. Strinjam se, država je prenormirana, kot je navedel gospod Rihard Braniselj, vendar jo začnimo delati vitko, bolj učinkovito na vseh področjih, ne samo na enem. Hvala lepa.
Hvala lepa. Na vrsti je gospod Mirko Brulc. Pripravi se mag. Katarina Hočevar.
Hvala lepa za minuto časa. Način dela tega parlamenta je v sramoto demokraciji in sramoto tej državi. Pred prazno dvorano spreminjamo ustavo. Francoski predsednik je rekel, da je ustava vklesana v kamen. Naša je napisana na časopisni papir ali kaj? Državni svet je še edini, ki ustavi rohnenje buldožerja koalicije, vsaj za kratek čas. Jaz sem za to, da se spremeni sestavo Državnega sveta, nisem pa za ukinitev, ker je vsa stroka proti. In dajmo se nehati igrati s to državo. Sinoči smo do 23. ure tu sedeli, nas je bilo 7, 8, danes spreminjamo ustavo, odmislimo Pozitivno Sloveniji, kje je koalicija, in mi se s to državo res igramo in mene je sram. Jaz sem po sinočnji seji žalosten šel ob 23. uri večer domov, kajti to ni delo. Sprejemamo zakone, ki naj bi urejali življenje teh državljank in državljanov. Kdo jih sprejema? Hvala.
Hvala lepa. Mag. Katarina Hočevar, pripravi se gospod Franc Pukšič.
Lep pozdrav še enkrat! Bolj kot s trudom za izboljšanje zakonodajnega postopka, z zakonodajnimi pobudami je Državni svet v 20 letih svojega delovanja buril duhove z aferami, z nepravilnostmi pri izplačilih plač, pri javnih naročilih in nenazadnje tudi pri sejninah, ki pa so sploh fenomen. 600 evrov stalne sejnine pripada državnim svetnikom, ali se prikažejo v Državnem svetu v tistem mesecu ali ne. Takšna ureditev je nepravična do vrste naših delavcev, ki tega zneska ne prejmejo za cel mesec dela. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Gregor Virant, kot predlagatelj, prosim. Pripravi naj se gospod Srečko Meh. Se opravičujem, nimate časa, ja.
Gospod Brulc pravi, da razpravljamo o spremembah ustave pred prazno dvorano. Glejte, koliko poslancev vaše poslanske skupine sedi v dvorani? Trije. Štirje. No, od desetih. Koliko poslank in poslancev Državljanske liste sedi v dvorani? Vsi!
Hvala lepa. Gospod Ivan Hršak. [[Ga ni.]] Gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Ni vedno množičnost potrebna, včasih je tudi kaj drugega. Mi smo v predvolilnih obdobjih, pravzaprav vse stranke, ki smo prišle v Državni zbor, štartale z nekim projektom racionalizacije. Mislim, da v tisti predvideni Jankovićevi koaliciji in tej sedanji, Janševi, so bile na visokem mestu postavljene racionalizacije v državnem sistemu, v državni upravi. In mislim, da so bile v obeh predlogih koalicijskih pogodb zapisane tudi rešitve glede odprave Državnega sveta. V obeh. Kaj se je v tem času od takrat spremenilo, da se ena stranka, ki predstavlja največjo stranko v Državnem zboru, tako radikalno spremeni in pravi, ne bi spreminjali zdaj, ampak nekoliko kasneje, ali pa ne bi spreminjali tako, ampak nekoliko drugače. To je zdaj temeljno izhodišče, praktično pri vseh zakonih in ustavnih predlogih, ki jih imamo na mizi. Ne zdaj, ampak nekoliko kasneje, čeprav se strinjamo. In ne tako, kot vi predvidevate, ampak nekoliko drugače. In ta pobuda Pozitivne Slovenije sodi v to kategorijo "Ne tako, ampak nekoliko drugače." Ta racionalizacija ali predlog, ki ga je predlagala Pozitivna Slovenija, je invaliden, ker sloni na sestavi Državnega sveta, ki mu manjka realizacija ustavne rešitve, to se pravi, pokrajinski del. In pogojevati rešitev ali podporo predlogu s tem, da bi podprli njihov predlog, ki je invaliden, je najbrž neprimeren, je nedostojen. Mi bomo podprli ta predlog za spremembo Ustave oziroma za ukinitev Državnega sveta. Rad bi opozoril še na neko dejstvo. Tisti, ki so predstavniki interesov v Državnem svetu, so vpleteni v mnoga področja delovanja te države, neposredno. Na ekonomsko socialnem svetu, kot predstavniki interesnih združenj oblikujejo, sooblikujejo predloge vladnih zakonov. Na drugi strani so v Državnem svetu, kjer čakajo na to, če bomo kaj sprejeli v Državnem zboru, da bodo dali veto. Isti ljudje. Isti ljudje. In po tretji strani se borijo še za to, da bi bili v organih upravljanja, v korporacijah, recimo pri Kadu ali družbah Kada in tako naprej. Zato je ta sistem neučinkovit, ker je tako vsebinsko prepleten, ne more funkcionirati. Cel kup pogojnih blokad v tem sistemu in mi na nek čisti način ne moremo izpeljati nobene rešitve. Najprej sodeluješ v preoblikovanju predloga zakona ali pa zakonov z nekaterega področja, čakaš na koncu za tem, kar se sprejme, s predlogom za veto – in to se zdaj tudi dogaja na dveh področjih, prav danes – in na koncu sodelujejo še v organih upravljanja gospodarskih družb. To je nevzdržen sistem. In to tisti, ki nimajo lastnine v teh gospodarskih družbah, ampak hoče imeti samo pravice pri participaciji, kako se bodo kakšne stvari urejale. Mislim, da je dolžnost poslancev, da je dolžnost države, da te stvari uredi, da določene zadeve naredi pregledne, pravimo transparentne. In če bodo pregledne, je veliko možnosti, da bodo tudi učinkovite. Dokler sistemi ne bodo pregledni, ne bodo nikoli učinkoviti, nikoli, ker ni elementarnih pogojev. Strinjam se s tem, da je treba na tem področju narediti korak, ta prvi korak je ukinitev Državnega sveta. Treba je narediti tudi drugi korak, oblikovati pokrajinski sistem, zapisanega imamo v ustavi, in na osnovi pokrajinske ureditve izvesti prvi krog decentralizacije države, prenesti tisto, kar ne sodi na državno raven, na nižje ravni, približati to pokrajinskim in lokalnim okoljem in dati možnost, da s tem upravljajo, ker je najbrž že večkrat ponovljeno in tudi dokazano, da so izkoristki sredstev na nižjih ravneh bistveno boljši, kot na neki skupni ravni, kjer se vse zamaskira. Če bomo mi ta pokrajinski sistem uvedli, potem ni nobenih težav, da se vklopijo v pokrajinsko ureditev tako ali drugačno tudi predstavniki lokalnih interesov, to so župani ali pa tisti, ki jih župani pooblastijo. Tam je njihova vloga možna. Je pa na nek način tudi nelogično, da nimamo in ne smejo biti župani v spodnjem domu, so pa lahko župani v zgornjem domu in odločajo, so del postopka odločanja o določenih rešitvah, zakonih in tako naprej. To, kar smo sprejeli, in kar so nekateri tako vehementno podpirali, da bodo ločili župane, ki naj bi privilegirali svoja degradirana okolja, periferna okolja od odločanja, je bilo narejenega pol koraka, druga polovica je ostala v zgornjem domu. Ta rešitev ni dosledna. Mislim, da je treba te zadeve urediti, da je treba ustavno rešitev izpeljati do konca, kar zadeva pokrajinsko ureditev, urediti te stvari ali pa odpraviti, prenesti na upravne enote v nek sistem lokalnega upravljanja, to je pravzaprav logično, da nimamo neke dvotirnosti tudi na nižji lokalni ravni in tako naprej. Mislim, da je dolžnost nas, da tisto, kar smo si zastavili, poskušamo realizirati. Dolžnost tistih, ki so imeli podobne ambicije, podobne cilje pri istih stvareh, pa je najbrž tudi, da pri tej zadevi pomagajo. V primeru, ko bo oblikovana drugačna koalicija in če boste prišli s predlogom za ukinitev Državnega sveta, vas bomo podprli.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Mihael Prevc. Pripravi naj se gospod Janko Veber.
Hvala lepa za besedo še enkrat. Je pravi trenutek za razpravo o tej temi, to se pravi o tem predlogu o ukinitvi Državnega sveta, tako da ta pripomba ni prišla z naše strani, mi ukinitvi Državnega sveta nasprotujemo. Dejstvo je, da je Državni svet na nekem razcepu, da se je znašel na nekem razcepu in da bo neko organizacijo, reorganizacijo Državnega sveta absolutno treba narediti. Glede na to, da so v jeseni tudi volitve v Državni svet, je tudi s tega vidika na mestu, da se je ta tema odprla prav v tem času. Vendarle je ta čas v tem trenutku pomemben še za druge stvari. Ko gre za spremembo ustave, se nam v Ljudski strani zdi v tem trenutku bistveno bolj pomembno, da se tisto zlato fiskalno pravilo, o katerem je v zadnjem času toliko govora, vnese v ustavo. Temu seveda v Ljudski strani dajemo bistveno večjo prednost in nenazadnje tudi spremembi referendumske zakonodaje, ki je pravzaprav tudi potrebna. Ampak, nič ne de, prav je, da smo odprli tudi to temo, ukinitev Državnega sveta. Meni je žal, da to tako pomembno točko te izredne seje, to tako pomembno temo obstruira največja opozicijska stranka, Pozitivna Slovenije. Žal mi je predvsem zaradi tega, ker je Pozitivna Slovenija razmišljala v zvezi z ukinitvijo Državnega sveta mogoče podobno kot tudi v Ljudski stranki, v smislu reorganizacije Državnega sveta. Čeprav smo si v končni fazi, kar se tega tiče, precej različni. Takšna reorganizacija Državnega sveta, kot jo predlaga Pozitivna Slovenija, je seveda smiselna šele takrat, ko bi imeli v Sloveniji ustanovljene pokrajine. Dejstvo je, da je bila ta pokrajinska zakonodaja v mandatu 2004–2008 pripravljena zelo dobro, da smo nenazadnje takrat pripravili tudi temelje za sprejem te pokrajinske zakonodaje s tem, ko smo spremenili ustavo, ampak žal je potem zmanjkalo politične volje, da bi se to tudi zgodilo. Mi v Ljudski stranki si bomo v tem mandatu še kako prizadevali, da pravzaprav tisto pokrajinsko zakonodajo potegnemo iz naftalina in se s to zgodbo v tem mandatu zelo resno soočimo. Dejstvo je, mi pokrajine še kako potrebujemo in seveda preko pokrajin lahko pridemo do nekega organa, do neke institucije, ki bi nadomestila tisto, kar nam v tem trenutku manjka, in tisto, kar v tem trenutku vidimo v Državnem svetu, to se pravi predstavništvo lokalnih interesov. Drugače je pa prav, da se je ta tema odprla v tem času, pravi trenutek, samo dejansko škoda, da nas v dvorani pri tako pomembni temi ni več. S tem bi pokazali neko resno in odgovorno pozicijo poslancev do te pomembne teme. Spreminjanje ustave, kot sem že prej v uvodu povedal, kar tako po dolgem in po čez ne gre. Na spremembo ustave se je treba temeljito temeljito pripraviti. Hvala.
Hvala lepa. V imenu predlagateljev dr. Gregor Virant. Želite? Prosim.
Se bom še malo dotaknil te znamenite prispodobe o tresoči roki. Z lune se vidi, da imamo v Sloveniji preveč referendumov in da se je ta institut zlorabljal in da ga je politika uporabljala kot svojo igračko za medsebojna strankarska obračunavanja, ampak takrat, ko se je treba zmeniti, da bi se ti omejili, se pa vedno nekomu začne roka tresti. Zdaj se je zatresla roka Pozitivni Sloveniji, recimo, bi radi to preložili na leto 2015, čeprav smo bili že vse dogovorjeni. Potem, z lune se vidi, da smo edina država v Evropi, razen mogoče Romunije, Bolgarije, kjer sodnike imenuje državni zbor, politika, ampak spet, ker imamo tresočo roko, ko spreminjamo ustavo, bo trajalo še 50, 100 let, večno. Vsem je jasno, zlasti vsem finančnim strokovnjakom, da bi s fiskalnim pravilom, če bi ga zapisali v ustavo, pridobili na ugledu, na kredibilnosti kot država, da bi se nam rejtingi izboljšali, da bi nam obrestne stopnje padle in tako naprej. Ampak spet se bo kompletni opoziciji, skoraj kompletni opoziciji tako zelo roka zatresla, da ne bo šlo skozi. In vrabci, kot sem že prej rekel, na drevesih čivkajo, da je Državni svet nepotrebna inštitucija, ki ne prinaša nobene dodane vrednosti. Vsi to vemo, velikanska večina ljudi tako misli, vse javnomnenjske raziskave tako kažejo, ampak spet se bo nekaterim roka tresla. Jaz predlagam, da s to frazo ne pretiravamo. Takrat, ko je treba nekaj spremeniti, je pač treba spremeniti, pa naj se temu reče pravilnik ali uredba ali zakon ali pa tudi ustava.
Hvala lepa. Ugotavljam, da ste vsi prijavljeni razpravljavci, ki ste to želeli, dobili besedo. Ker pa čas, določen za razpravo, še ni potekel, sprašujem, ali želi na podlagi prvega odstavka 71. člena Poslovnika zbora še kdo razpravljati? Ugotavljam, da ja, zato zbiram prijave. Prosim, da se prijavite. Prijavljeni so štirje, vsak po pet minut. Mag. Majda Potrata,
Hvala, gospod podpredsednik. Demonstriramo v svojih razpravah, kako smo kritični do različnosti pogledov. Toliko glede kakovosti demokratičnega odločanja. Ima lahko politična stranka svoje stališče in je zato ni treba postavljati na pranger. Kar zadeva vrabce, tudi neka taka oguljena metafora, kaj mislijo ljudje, potem bi rekla, da se v tem trenutku odloča spreminjati ustavo brez poprejšnjih temeljitih premislekov v strokovni javnosti. Tisti del prebivalstva, ki po javnomnenjskih raziskavah uživa najmanjše zaupanje ljudi, samo še cerkev je manj zaupanja vredna po slovenskem javnem mnenju kot politične stranke. Toliko glede tega. V ihti po ukinjanju obstaja seznam 128 delovnih teles, ki so jih vladajoči sklenili ukiniti, pa čeprav so to tudi taka delovna telesa, ki po zakonu morajo obstajati in jih zdaj ustanavljajo in preoblikujejo na novo, ker morajo delovati. V ihti po varčevanju, po spreminjanju, po vitki državi. Nihče si ne zatiska oči pred blokadami v odločanju. Ali pa predstavlja v resnici Državni svet največjo blokado v odločanju, je pa drugo vprašanje. In zdaj nekoga na pranger postavljati zato, ker se zavzema za spremembe, ne pa za ukinitev, je zame ne demokratično, ampak avtokratsko. Zaradi tega, ker hočete, da mislimo vsi enako. Zakaj ne bi mogli temeljito premisliti, kako ta del parlamentarne demokracije, ki se mu reče Državni svet, preoblikovati? Navsezadnje se da tudi z volitvami v Državni svet kaj doseči. Za spremembe volilnega zakona oziroma volitev v Državni svet je potrebna dvotretjinska večina, se pravi takšna, kakršna za spremembo ustave. Sama mislim, da bi neposredne volitve pomenile tudi korak k zvečanju ugleda in sprejemljivosti državnih svetnikov, posredne so stvar dogovarjanja. Zdaj poenostavljeno je, če govorimo o Državnem svetu kot predstavniku lokalnih interesov, da vidimo 213 županov v Državnem svetu. To je pa res veliko poenostavljanje. Kdo pa pravi, da lahko lokalne interese samo župani zastopajo? Ta argument, da državnih svetnikov ne poznamo – ja, veste, bi vprašala, koliko poslancev pa ljudje po imenu in priimku poznajo. Tisti, ki so predsedniki strank ali vodje poslanskih skupin, ki pogosto nastopajo v medijih, tisti so znani. Cela vrsta poslank in poslancev pa ni znanih ljudem, splošno znanih. Tako je prepoznavnost lahko tudi zelo nerealen in nesprejemljiv argument. To je tako, kot če od nacionalne televizije zahtevamo, da mora biti gledanost argument za ukinitev ali pa neukinitev kakšne od oddaj. Govora je bilo o tem, kakšne pristojnosti ima Državni zbor in kako sodnike še vedno imenuje. Ampak, veste, romunski primer, ki je bil citiran, Romuni so lustrirali sodno vejo oblasti. In po lustraciji so ugotovili, da je ena temeljnih slabosti njihovega sodnega sistema neizkušenost sodnikov in tudi način imenovanja, pa še marsikaj. Vsako stvar lahko gledamo s tega ali drugega zornega kota, vprašanje pa je, ali so zadeve tako primerljive kar na prvi pogled. Obstaja dvodomnost in obstaja enodomnost. Zakaj bi morali zdaj zaradi tega, ker vsi ne mislimo enako, kar siliti k eni odločitvi, saj se o nobeni stvari v Državnem zboru ne moremo z 90 glasovi "za" dogovoriti? In zakaj bi bilo moje mnenje manj vredno od vašega, gospod predsednik? Hvala.
Hvala lepa. Mislim, da ni replik. Predlagam, da jo imate na koncu kot predlagatelj. Sicer pa imamo zdaj preostanek časa, ki smo ga razdelili. Na vrsti je mag. Ivan Vogrin.
Finančni učinek ukinitve Državnega sveta na letni ravni je 2 milijona evrov. Odlično! Vendar, če se postavimo ob bok primerljivim državam Evrope in znižamo število poslancev Državnega zbora z 90 na 50, bodo finančni učinki bistveno večji. Torej, pričakujem iskrenost v namerah, da napravimo vitko državo. Takšni argumenti, kot so na strani predlagatelja za Državni svet, so tudi za predlog spremembe 80. člena Ustave Republike Slovenije. In to je bistven argument. Nadalje, da se nam trese roka. Glejte, ko sem bil župan Občine Lenart, se mi je enkrat zgodilo, da so svetniki obstruirali sejo občinskega sveta. Po temeljitem premisleku in analizi sem ugotovil, da sem pravzaprav sam kriv, sam odgovoren, ker sem s pozicije moči vodil zadeve tako, da sem uporabljal argument moči, ne pa moči argumenta. Nikoli več si nisem tega dovolil. Bil sem še enkrat izvoljen za župana in sem dovolil demokratično razpravo. To, da je danes dvorana prazna, ni toliko problem tistih, ki jih ni, temveč tistih, ki smo, kar pomeni, da, žal, nismo sposobni zadeve voditi tako, da bi ljudje začutili, da s svojo prisotnostjo tudi kaj prispevajo, da lahko sodelujejo. Nič drugega se v demokratičnem sistemu ne pričakuje. Da je mogoče nanizati različne argumente, potem pa na koncu nekdo mora potegniti zadnjo potezo, in tako je prav – nekdo mora odločiti. Vendar ta demokratičen proces mora iti po nekem normalnem toku. In jaz seveda pričakujem, da to v bodoče bo omogočeno. Za spremembo ustave je ja potrebno, saj to vsi vemo, široko soglasje. Mi se moramo potruditi, da bo to soglasje doseženo. Imam občutek, da se ne potrudimo dovolj in da delamo s pozicije moči. Še enkrat ponavljam, če je naša namera iskrena, da napravimo državo vitko, da jo racionaliziramo, potem pričakujem odgovor, pa ne bom povedal od koga, vse se, kdo je odgovoren za to, na moje vprašanje, če se tako izrazim, kako je mogoče, da smo ob vseh varčevalnih ukrepih, ko zmanjšujemo vsem plače, za tisoč 253 povečali število javnih uslužbencev. To ne gre skupaj. Gospe in gospodje to ne gre skupaj. Če bi špekuliral bi rekel tako: 13 novih ministrov, vsak si je privlekel 100 novih uslužbencev, pa je približno tisoč 300. Vendar ne vem, če je to prava pot. Če govorimo o tem, da je država predimenzionirana in gremo v proces ukinjanja Državnega sveta, potem moramo na vseh področjih to zasledovati. Bodimo iskreni in delajmo to, kar govorimo. Ne na enem segmentu, ampak na vseh segmentih. Potem pa ne bo tega, da ljudje enostavno, tako kot moj kolega dr. Göncz, morajo reči: jaz se bom vzdržal. Ta ne bo glasoval, drug se bo vzdržal in seveda ne bo tistih učinkov, tistih sprejetih odločitev, ki bi morale biti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Marjana Kotnik Poropat.
Hvala za besedo. Ta razprava danes, čeprav v napol prazni dvorani, me je prepričala, da se vseeno oglasim in da povem svoje mnenje o tem, ali sem za ukinitev Državnega sveta ali ne. Menim, da je naša država majhna država in da je parlamentarni sistem te naše države predimezioniran. Prepričana sem, da bi lahko Državni zbor deloval z manjšim številom poslancev, kot je bilo danes že v več razpravah povedano, predvsem pa bi bilo parlamentarnemu sistemu in demokraciji zadoščeno tudi, če bi ukinili Državni svet. Državni svet kot drugi dom parlamenta s svojo sedanjo vlogo, pristojnostmi in delom, po mojem mnenju, res ne prispeva dodane vrednosti k delovanju parlamentarnega sistema države. Če primerjamo organiziranost parlamentarnega sistema drugih nam primerljivih držav, je ugotovitev, da drugi dom v našem parlamentarnem sistemu ni potreben, nesporna. V času, ko krčimo finančna sredstva na vseh nivojih, privarčevanje 2 milijonov evrov, če ukinemo Državni svet, ni zanemarljiva postavka. Poglejte, tudi poslanci smo se odpovedali določenim privilegijem, pa z njimi nismo ne vem koliko prispevali k izboljšanju stanja našega proračuna, ampak nekaj smo prispevali in pokazali smo voljo, da smo za to, da nekaj žrtvujemo, za to, da izboljšamo stanje finančnih sredstev v proračunu. Zato menim, da tudi to, da ukinemo ta Državni svet in da privarčujemo ta sredstva, je pomembno. O ukinitvi Državnega sveta seveda vsi nimamo enakega mnenja. Tudi nekateri naši eminentni pravniki imajo stališče, da ni dobro, da ga ukinemo iz različnih razlogov, vendar menim, da je dopustno, da imamo tudi v stroki različno mnenje. Mnenje, da bi naj v Državni svet z reorganizacijo pripeljali lokalne predstavnike, torej župane, ki nimajo več možnosti, da kandidirajo za poslance, me ne prepriča. Odgovor na to je, da je treba organizirati regije, na katere bi naj tako država kot tudi občine, prenesle določene pristojnosti. O tem je danes govoril v svoji razpravi tudi gospod Tanko. Prepričana sem, da je ta korak, za katerega smo se odločili, o ukinitvi Državnega sveta, treba storiti. Treba pa je tudi vložiti napore, da bi sprejeli ustrezne predpise o organiziranju regij. Še en stavek bi rada rekla, položila na dušo vsem poslancem naslednje mnenje. Menim, da bi se morali potruditi, da bi dosegli čim več soglasja na tem področju in da bi ta sklep, ki je predlagan, danes izglasovali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani gospod minister! Ob zavedanju, da je Republika Slovenija mlada demokratična država, ob zavedanju, da je globalna družba, evropska družba, še posebej pa slovenska družba v izjemnih dinamičnih in turbulentnih časih, ki kliče prav po nekem novem družbenem modelu, prav po novi družbeni paradigmi, ob teh dejstvih je nujen razmislek o spremembi slovenske Ustave. Ko govorimo o spremembi slovenske ustave s tresočo roko, jaz to tresočo roko razumem morda nekoliko drugače. To ne pomeni, da ne smemo ustave spreminjati prepogosto, to pomeni izključno, po moje, samo to, da je potreben temeljit razmislek. Pogoste spremembe Ustave mene v tem trenutku prav zaradi tega novega družbenega modela ne motijo. Imamo nove vsebine, ki bi jih po mojem prepričanju morali vgraditi v slovensko ustavo: Državni svet, zlato fiskalno pravilo, referendumska ureditev, to so nujne zadeve, ki bi jih morali čim prej vgraditi v ustavo. Veliko smo o tem že razpravljali in na tem mestu ne sprejemam očitkov, da hitimo in da je bilo premalo možnosti za razpravo. Državni svet. Slovenska javnost je močno naklonjena ukinitvi Državnega sveta. Zakaj mi izbranci ljudstva ne poslušamo večine slovenske javnosti? Torej lahko logično sklepam, da tisti, ki nimate te korajže, da bi Državni svet ukinili, ne poslušate v dovoljšni meri slovenske javnosti. Da trenutek ni pravi zato, ker so volitve v Državni svet jeseni. Ravno ta trenutek je pravi, tu pa se močno strinjam s predlagateljem, sicer lahko razmišljam drugače. Tisti, ki pravite, da trenutek ni pravi, ker so volitve, vas sprašujem, ali bo morda kakšen vaš prijatelj, kolega, znanec, sorodnik kandidiral, to je zelo dobra in ugledna pozicija v državi. Ukinitev Državnega sveta, takšnega kot ga imamo danes, podpiram tudi zaradi tega, ker je bilo danes že v razpravi povedano, če pogledam, kdo vse je sedel, ne samo zdaj v tem mandatu, v vseh mandatih v Državnem svetu, potem dejansko vidimo, kakšno moč pravzaprav, kašne povezave imajo določeni državni svetniki. Edino, kar lahko dela poslanec, in še to samo izbranci med nami 90, lahko tako imenovano petinsko delo. Državni svetnik ima enako moč kot poslanec, ni problem zbrati dovolj glasov in zrušiti zakona z vetom. Tako da obžalujem, ko vidim, da danes ne bo zadostne podpore spremembi ustave v smeri ukinitve Državnega sveta. Očitno smo preveč preračunljivi, očitno nimamo dovolj korajže. Obžalujem pa tudi to in mislim, da se to dogaja prvič v zgodovini slovenskega parlamenta, da skoraj ena tretjina parlamenta obstruira kar celotno sejo. Če je to skrb za državo, potem jaz resnično ne razumem takšne politike, kot jo zganja Pozitivna Slovenija. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu predlagateljev še dr. Gregor Virant, ampak prosim brez polemike, ker vam nihče ne more replicirati nazaj.
Seveda. Samo še na en argument, ki ga prav tako štejem za izgovor, zakaj ne glasovati za ukinitev Državnega sveta, bi rad odgovoril. Ne ukinimo Državnega sveta zato, ker hkrati ne razpolovimo števila članov v Državnem zboru. Prvič danes imamo na dnevnem redu ustavno spremembo o ukinitvi Državnega sveta. Če je ideja, da bi zmanjšali število poslancev, je vredna razmisleka na vsak način, ampak treba se je podstopiti, to napisati, elaborirati, zbrati ustrezne podpise podpore, predložiti ustavni komisiji in potem bomo o tem razpravljali. Ne moremo pa reči zdaj, da ne bomo rešili enega problema zato, ker hkrati ne rešimo še sto drugih. Naša dolžnost je, da rešujemo probleme in ne moremo si vzeti za izgovor, da problema ne bomo rešili zato, ker nismo sposobni hkrati rešiti vseh problemov tega sveta oziroma te države. To je nesmiseln argument. In čisto za konec, kolegici Potrata, pa bo pozitivno, tako da ne vzemite to kot polemiko. Mislim, da je bila dobra debata, mislim, da smo si izmenjali argumente in zaradi tega, ker boste nekateri pritisnili tipko proti, se pravi proti ukinitvi Državnega sveta, vas kolegi iz Socialne demokracije in tudi Slovenske ljudske stranke ne bomo nič manj spoštovali. Če smo v razpravi, ko zastopamo svoja stališča, včasih malo strastni, nam tega ne smete zameriti, to je menda sestavni del politike, da malo bolj strastno zagovarjaš stališča. Ne pomeni pa to, da zaničujemo vaše stališče. Ga spoštujemo in je legitimno in ni s tem nobenega problema. In na koncu bi rekel, do danes zvečer je še čas za ponovni razmislek na podlagi vsega, kar smo slišali, razmislite še enkrat, dobro razmislite in recimo bobu bob in povejmo, da je Državni svet nepotreben.
Hvala lepa. S tem zaključujem razpravo. O predlogu za začetek postopka za spremembo Ustave Republike Slovenije bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj. Prehajamo na 12. TOČKO DNEVNEGA REDA – OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONOV O PREPREČEVANJU OMEJEVANJU KONKURENCE, SKRAJŠANI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Za dopolnilno obrazložitev predlog zakona dajem besedo predstavnikom Vlade, to je ministru za gospodarski razvoj in tehnologijo mag. Radovanu Žerjavu. Prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Lepo pozdravljeni vsi skupaj! Novela zakona je bila pripravljena, ker je pri ustanavljanju Javne agencije za varstvo konkurence oziroma imenovanju njenih organov Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo ugotovilo, da način in postopki ustanovitve, ki jih določa zakon, ne omogočajo zanesljivega prehoda iz urada za varstvo konkurence v agencijo. Zato so na zagotovitev čimprejšnjega preoblikovanja urada, ki deluje kot organ v sestavi ministrstva, v neodvisno agencijo potrebne spremembe zakona. Bili smo praktično pred blokado, ki je ni bilo mogoče razrešiti. Zaradi tega ta sprememba. Poglavitne rešitve predloga se nanašajo na organe agencije, njihovo imenovanje in pristojnosti. V skladu s predlogom sta organa agencije svet agencije in direktor agencije. Predlog pa ukinja Komisijo za varstvo konkurence, kot poseben organ odločanja, saj določbe Zakona o javnih agencijah takega organa ne predvidevajo in ga ne poznajo niti v drugih agencijah. V skladu s predlogom je svet agencije petčlanski organ, katerega člane imenuje Državni zbor na predlog Vlade, kar predstavlja spremembo na veljavno ureditev. Namreč, v skladu s trenutno ureditvijo člane sveta agencije imenuje Vlada. Naloge odločanja v upravnem postopku novela prenaša na senat, ki ga sestavljajo vsi člani sveta, med njimi tudi direktor agencije, ki v skladu s predlogom kot strokovnjak s področja varstva konkurence sodeluje pri odločanju. Predlog ohranjanja pristojnosti sveta agencije iz veljavne ureditve, kot so sprejem splošnih aktov agencije, sprejem letnega poročila agencije, letnega programa dela, finančnega načrta, zaključnega računa in drugih aktov, za katere določa zakon, da jih sprejme agencija. Na novo pa predlog določa, da svet na predlog direktorja imenuje člane prekrškovnega senata za odločanje v vsaki posamezni zadevi. Novela določa tudi, da so lahko javni uslužbenci, ki so zaposleni v agenciji, člani sveta. Direktor agencije je po funkciji tudi predsednik sveta. Predlog ne določa natančne sestave sveta oziroma števila članov glede na kriterij, ali je član sveta oseba, zaposlena v agenciji, ali zunanji član. Predlog uvaja tudi spremembo glede načina imenovanja direktorja, in sicer določa, da direktorja agencije imenuje Državni zbor na predlog Vlade. V skladu z veljavno ureditvijo pa direktorja imenuje Vlada. Tako se želi zagotoviti čim večjo neodvisnosti agencije od izvršilne veje oblasti. Do imenovanja direktorja agencije dolžnosti direktorja agencije opravlja dosedanji direktor urada. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval tudi Odbor za gospodarstvo kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predstavniku odbora gospodu Srečku Mehu. Prosim.
Hvala. Gospod minister, gospod podpredsednik, gospe in gospodje! Odbor za gospodarstvo je na 12. nujni seji 12. 7. kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o preprečevanju omejevanja konkurence. Kolegij predsednika je na 21. seji 29. 6. sklenil, da se predlog zakona obravnava po nujnem postopku, enako odločitev je sprejel tudi Državni zbor na seji 5. 9. letos. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, v katerem ta ugotavlja, da predlagana ureditev v precejšnji meri odstopa od sistemske ureditve v Zakonu o javnih agencijah. V nadaljevanju pa je podal konkretne pripombe k posameznim členom, in sicer k 3., 4., 5., 6., 9., 10., 13., 16., 18., 20. členu ter k prehodnim določbam predloga zakona. V skladu s 129. členom Poslovnika Državnega zbora so amandmaje k predlogu zakona vložile poslanske skupine koalicije, in sicer k vsem ostalim, ki sem jih prej tudi naštel, razen k 3. členu. Odboru je bilo posredovano tudi mnenje Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance, ki predlog zakona podpira. Seji odbora so prisostvovali predstavnice in predstavniki Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo, Gospodarske zbornice in Zakonodajno-pravne službe. Na seji je vodja Zakonodajno-pravna službe pojasnil, da je večina konkretnih pripomb iz pisnega mnenja služba upoštevanih v amandmajih poslanskih skupin koalicije. Posebej pa je opozoril na pripombe, ki v amandmajih niso upoštevane in se nanašajo na nesistemski odstop od ureditve v Zakonu o javnih agencijah. V razpravi o posameznih členih predloga zakona je bilo postavljeno vprašanje o smiselnosti reorganizacije, zlasti z vidika dodatnih stroškov in kadrov ter opozorjeno je bilo na možnost konflikta interesov. Postavljeno je bilo tudi vprašanje, ali je narejena celovita analiza dosedanjega delovanja urada. V odgovoru je minister, glede kadrov pojasnil, da ne bo prišlo do novega zaposlovanja, bo pa prišlo do kadrovske okrepitve urada oziroma Agencije s prerazporeditvami z ministrstva. Glede razlogov za reorganizacijo je poudaril, da se je urad do zdaj izkazal za neučinkovitega, kar izhaja tudi analiz oziroma pregleda dosedanjih upravnih postopkov urada. Pri tem je državni sekretar poudaril, da se je Slovenija k reorganizaciji zavezala že ob vstopu v OECD, ki je Sloveniji očital sedanjo ureditev, po kateri ministrstvo, pristojno za gospodarstvo, hkrati tudi nadzira oziroma varuje konkurenco. Minister in državni sekretar sta podala tudi podrobnejša pojasnila glede odstopanja od določil Zakona o javnih agencijah. Glede analiz dosedanjega delovanja urada in nastalih agencij je državni sekretar poudaril, da so bili analize narejene in da je bila pri tem ugotovljena dobra praksa delovanja Agencije za trg vrednostnih papirjev. V razpravi je bilo vprašanje postavljeno, kako Vlada glede na možnost, da bi prišlo do odstopanja od smernic OECD, upoštevaje dejstvo, da senat sestavljajo člani sveta vključno z direktorjem agencije, ki je po funkciji tudi predsednik sveta. Glede tega problema je državni sekretar pojasnil, da bi bila oseba, ki bi vodila postopek oziroma bi imela kakršenkoli konflikt interesov, iz odločanja izločena, kar bi veljalo tudi za direktorja agencije. V razpravi je bil podan tudi predlog za amandma odbora k 3. členu, s katerim se določa javno glasovanje o članih sveta in predlog za amandma odbora k 10. členu, s katerim se določa javno glasovanje o kandidatu za direktorja agencije. Oba amandmaja sta bila sprejeta in sta razvidna iz poročila odbora. Na seji je bil podan tudi predlog amandmaja odbora k 4. členu, kar je tudi razvidno. Po opravljeni razpravi je odbor sprejel amandmaje poslanskih skupin k 5., 6., 9., 10., 13., 16., 20., za novi 20a. člen, 21., in 22., člen predloga zakona. Amandma poslanskih skupin koalicije k 4. členu je postal brezpredmeten. Amandma poslanske skupine k 12. členu pa ni bil vložen v skladu s poslovnikom. Odbor je glasoval o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 193. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, ki je sestavni del poročila odbora. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Mag. Marko Pogačnik v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani minister, kolegice in kolegi! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o preprečevanju in omejevanju konkurence je še eden izmed zakonov v paketu, ki jih sprejemamo v tem tednu, ki bodo izboljšali predvsem konkurenčnost slovenskega gospodarstva. Predlog zakona predvideva predvsem učinkovitejše in racionalnejše upravljanje. S predlogom zakona se odpravljajo negotovosti v zvezi s konstituiranjem organov agencije, ki se pojavljajo v praksi. Ukinja se Komisija za varstvo konkurence kot poseben organ odločanja, njene pristojnosti se prenašajo na svet agencije oziroma senat. S predlogom zakona se bo omogočil čim prejšnji začetek delovanja neodvisnega organa za varstvo konkurence in s tem posledično ustanovitev samostojne in neodvisne agencije. Delovanje neodvisnega in samostojnega organa za varstvo konkurence je ključno za zagotovitev učinkovite konkurence na trgu in s tem zagotovitev ustreznega poslovnega okolja za konkurenčno delovanje subjektov na trgu. Naloga politike je sigurno, da sprejema tako zakonodajo, ki bo pozitivno vplivala na delovanje slovenskega gospodarstva. Ocenjujemo, da ta zakon to omogoča in zaradi tega bo Poslanska skupina SDS tudi podprla.
Hvala lepa. Gospod Srečko Meh v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
V skladu s predlogom je svet agencije petčlanski organ, ki ga imenuje Državni zbor na predlog Vlade, kar predstavlja spremembo glede na veljavno ureditev, po kateri člane sveta agencije imenuje Vlada. Sprememba načina njihovega imenovanja je potrebna zaradi zagotovitve večje neodvisnosti imenovanja izvršne veje oblasti, saj v skladu s predlogom člani sveta agencije sodelujejo pri odločanju v posamičnih primerih, v katerih lahko agencija v skladu z zakonom vodi postopke in odloča o morebitnih kršitvah zakona s strani podjetij, v katerih je kapitalsko udeležena Republika Slovenija. Člani sveta se imenujejo za petletno obdobje in so lahko ponovno imenovani. Predlog ohranja pristojnosti sveta agencije, kot so sprejetje splošnih aktov agencije, sprejetje letnega poročila, letnega programa finančnega načrta, zaključnega računa in drugih aktov, za katere zakon določa, da jih sprejema agencija. Poleg tega predlog ukinja Komisijo za varstvo konkurence in njene naloge odločanja v upravnem postopku prenaša na senat, ki ga sestavljajo vsi člani sveta, med njimi tudi direktor agencije. Za odločanje o prekrškovnem postopku pa svet za vsako zadevo imenuje prekrškovni senat izmed članov sveta in zaposlenih v agenciji, ki imajo opravljen izpit za vodenje in odločanje o prekršku. V predlogu zakona so določeni tudi pogoji za člane sveta agencije. Določeno je, da so člani sveta lahko tudi javni uslužbenci. Direktor agencije je po svoji funkciji predsednik sveta. Predlog ne določa natančne sestave sveta oziroma števila članov glede na kriterij, ali je član sveta oseba zaposlena v agenciji ali zunanji član. Določa le, da je skupno število članov pet. Predlog uvaja še spremembo pri načinu imenovanja direktorja agencije, in sicer določa, da ga imenuje Državni zbor na predlog Vlade. S tem, ko predlog zakona določa, da direktorja agencije imenuje in razrešuje Državni zbor, se želi zagotoviti čim večja neodvisnost agencije od izvršilne veje oblasti. Direktor sicer zastopa in predstavlja agencijo, vodi njeno poslovanje in organizira njeno delo. Predlog na novo določa še, da direktor sodeluje pri odločanju o upravnem postopku, lahko pa tudi pri odločanju v prekrškovnem postopku, pri čemer se za vsako zadevo imenuje poseben tričlanski senat med člani sveta in zaposlenimi na način, določen v Poslovniku. Glede vseh drugih aktov, ki jih v veljavni ureditvi izdaja direktor, po predlagani ureditvi ni predvidenih sprememb. Direktor agencije v nespremenjenem obsegu ostaja pristojen za izdajo vseh drugih aktov. Predlog zakona v skladu z obrazložitvijo omogoča nemoteno preoblikovanje urada v agencijo. Socialni demokrati smo imeli težavo z rešitvami zakona, kjer senat sestavljajo člani sveta, tudi direktor agencije, ki je po funkciji tudi predsednik. Ta bi lahko sodeloval tudi pri odločanju o konkretnih primerih, to pa je v nasprotju s smernicami OECD. Ločitev direktorske funkcije, ki začne postopek in izdaja vse pomembnejše akte, denimo povzetek relevantnih dejstev, ter funkcije odločanja po mnenju OECD povečuje neodvisnost agencije. Glede tega problema je treba omeniti, da je Vlada našla rešitev, na podlagi katere bi bila oseba, ki bi vodila postopek oziroma bi imela kakršenkoli konflikt interesov, iz odločanja izločena, kar bi veljalo tudi za direktorja agencije. Zaradi navedenega Socialni demokrati ne bomo nasprotovali zakonu.
Hvala lepa. Gospa Polonca Komar v imenu Poslanske skupine Državljanske liste. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovani kolegi poslanci, spoštovani minister! Novela Zakona o preprečevanju omejevanja konkurence ureja izločitev Urada za varstvo konkurence iz sestave Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo ter njegovo preoblikovanje v samostojno in neodvisno agencijo, ki ima položaj osebe javnega prava. Na novo ustanovljeno agencijo se prenesejo vse naloge in pristojnosti, ki jih izvaja urad. Hkrati se predlog zakona ne oddaljuje od načel, ki so jih uveljavili osnovni zakon in njegove dosedanje spremembe. S Predlogom zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o preprečevanju omejevanja konkurence se odpravljajo negotovosti v zvezi s konstituiranjem organov agencije, ki so se pojavile v praksi. Ukinja se Komisija za varstvo konkurence kot poseben organ odločanja, njene pristojnosti se prenašajo na svet agencije oziroma senat. Poglavitne rešitve se nanašajo na organe agencije, njihovo imenovanje in njihove pristojnosti. Neodvisnost in strokovnost agencije sta ob tem še posebej poudarjena. Ker v Državljanski listi menimo, da je delovanje neodvisnega in samostojnega organa za varstvo konkurence ključno za zagotovitev učinkovite konkurence na trgu in s tem zagotovitev ustreznega poslovnega okolja za konkurenčno delovanje subjektov na trgu, bomo predlog zakona podprli. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Roman Žveglič v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Spoštovani, dober dan! Poslanka in poslanci Slovenske ljudske stranke podpiramo novelo zakona, ki določa ustanovitev oziroma preoblikovanje urada v bolj učinkovito in neodvisno agencijo za varstvo konkurence. Namen zakona je jasen in rešitve so strokovno utemeljene in zagotavljajo učinkovito delovanje agencije. Ravno ti dve dejstvi upravičujeta odstopanja od sistemske ureditve po Zakonu o javnih agencijah. Nujnost spremembe zakona in reorganizacija urada oziroma agencije je utemeljena z analizo oziroma pregledom dosedanjih upravnih postopkov urada, ki je bil do zdaj popolnoma neučinkovit. Dejstvo je tudi, da se je Slovenija k reorganizaciji varstva konkurence zavezala že ob vstopanju v Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj, ki je Sloveniji očitala zdaj veljavno ureditev. Zato menimo, da je treba spremeniti sedanjo ureditev. Poleg tega, do dejanskega delovanja agencije in njenih organov kljub številnim dopolnitvam zakona dejansko še ni prišlo. Neodvisnost članov sveta in direktorja agencije bo zagotovljena z imenovanjem v Državnem zboru, strokovnost dela pa s tem, da so lahko člani sveta tudi javni uslužbenci. Glede problema nezdružljivosti je ustrezno zagotovljena odprava morebitne nezdružljivosti oziroma konflikta interesov s tem, da bo oseba, ki bo vodila postopek oziroma bi imela kakršenkoli konflikt interesov, iz odločanja izločena, kar bi veljalo tudi za direktorja agencije. Dodatno prepričljivo je tudi zagotovilo ministra, da do novega zaposlovanja ne bo prišlo, kadrovska okrepitev agencije bo zagotovljena s prerazporeditvami iz ministrstva. Poslanci Slovenske ljudske stranke vsekakor podpiramo učinkovito delovanje organov in agencij, zato podpiramo tudi novelo zakona, ki bo omogočila neodvisno in učinkovitejše delo agencije za varstvo konkurence. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Marjana Kotnik Poropat v imenu Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Lepo pozdravljeni vsi prisotni! V preteklem letu sta bili sprejeti dve noveli tega zakona, z namenom preoblikovanja Urada za varstvo konkurence v samostojno, neodvisno agencijo, ki bo izločena iz sestave Ministrstva za gospodarstvo. To je bila intenca prve novele. S tem naj bi bila zagotovljena večja operativna, finančna, organizacijska in strokovna samostojnost organa za varstvo konkurence. Preoblikovanje v neodvisno agencijo je bilo tudi eno od priporočil OECD, sledili pa naj bi tudi dobrim praksam o neodvisnosti organov za varstvo konkurence v večini članic Evropske unije. Intenca druge, lani sprejete novele, je bila v vzpostavitvi mehanizma za primer, če agencija ne bi bila pripravljena za delovanje s 1. 1. 2012, kar je bil postavljen planirani rok. Tudi po uveljavitvi te zadnje novele še vedno ni prišlo do imenovanja članov komisije za varstvo konkurence, in s tem, ko niso oblikovani vsi organi Agencije, niso izpolnjeni zakonski pogoji za začetek delovanja. Predlagatelj tega zakona, torej Vlada, je ponovno pristopil k popravkom zakona z namenom odpraviti težave v zvezi s konstituiranjem organov agencije in vzpostavitvijo ter zagotovitvijo pogojev za čimprejšnje preoblikovanje urada v samostojno agencijo. Tako so poglavitne rešitve predloga usmerjene v izboljšave zakona, glede na sedanjo ureditev, in se nanašajo na organe agencije, njihovo imenovanje in njihove pristojnosti. Svet agencije se ohranja, pri čemer se spreminja način njegovega imenovanja, in sicer prehaja v domeno Državnega zbora, kar je bolje z vidika neodvisnosti članstva glede na izvršilno vejo oblasti. Enaka sprememba in z istim razlogom se predvideva tudi pri imenovanju direktorja agencije. Poleg obstoječih pristojnosti sveta agencije se le-te še širijo, in sicer svet prevzema vse tiste pristojnosti, ki naj bi jih po zdaj veljavni ureditvi imela Komisija za varstvo konkurence. Ta organ namreč po novem predlogu ni več predviden. Nova ureditev v tem smislu sledi splošni ureditvi po Zakonu o javnih agencijah in ureditvi Agencije za trg vrednostnih papirjev. Delovanje neodvisnega in samostojnega organa za varstvo konkurence je ključno za zagotovitev učinkovite konkurence na trgu in s tem zagotovitev ustreznega poslovnega okolja za konkurenčno delovanje subjektov na trgu. V Poslanski skupini DeSUS bomo predlog zakona podprli. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Jožef Horvat v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije. Prosim.
Najlepša hvala, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi, spoštovani gospod minister! S spremembami Zakona o preprečevanju omejevanja konkurence bomo postavili temelje za novo javno agencijo, ki bo delovala na področju varovanja konkurenčnega gospodarskega okolja. Na novo agencijo se bodo prenesle vse pristojnosti sedanjega urada za varstvo konkurence. Večja neodvisnost pa se bo poskušala zagotoviti tudi s tem, da bo člane sveta in direktorja agencije izvolil Državni zbor. Osnovni cilj, ki je predlagatelje zakona vodil pri oblikovanju nove agencije, je bila želja, da se čim prej zagotovi delovanje neodvisnega in samostojnega organa, ki bo z zagotavljanjem pogojev konkurence lahko zagotovil ustrezno poslovno okolje. Ta zakon se na tej točki povezuje še s paketom nekaterih drugih zakonov, ki jih na tej seji obravnavamo in ki so namenjeni ustvarjanju osnovnih pogojev, ki jih potrebuje gospodarstvo in tudi mali podjetniki, da bi lahko uspešno in učinkovito poslovali. V Novi Sloveniji smo pred volitvami oblikovali naš gospodarski program, ki smo ga poimenovali vrnimo slovenskemu gospodarstvu konkurenčnost. Pomanjkanje konkurenčnosti smo namreč zaznali kot akuten problem slovenskega gospodarstva. Ljudem in podjetjem moramo omogočiti, da delajo in tako uporabijo svoje znanje in sposobnosti. Le na uspešnih podjetjih, obrtnikih in delavnih posameznikih stoji naša socialna varnost, materialno preživetje, kultura, zdravje in tako naprej. Odgovornost, da zagotovimo pogoje, kjer bo gospodarstvo lahko normalno funkcioniralo, je seveda tudi in predvsem na zakonodajni veji oblasti. Poslanke in poslanci Nove Slovenije se te odgovornosti zavedamo in zato bomo spremembo Zakona o preprečevanju omejevanja konkurence podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. S tem smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O PREVOZIH V CESTNEM PROMETU. Predlog zakon je v obravnavo predložila Vlada Republike Slovenije. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade, to je ministru za infrastrukturo in prostor gospodu Zvonku Černaču.
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovani kolega minister, državni sekretar, spoštovani vsi prisotni! Na Ministrstvu za infrastrukturo in prostor z novelo tega zakona nekako združujemo vsa sredstva, ki so namenjena subvencioniranju javnih prevozov na različnih ministrstvih. Gre za sredstva, ki se namenijo subvencioniranju prevozov dijakov in študentov. Predlog zakona zagotavlja dostopnost do izobraževanja, predvsem enakopravnost pri tej dostopnosti vsem dijakom in študentom, in seveda meri k temu, da spodbuja uporabo javnega potniškega prometa ter s tem trajnostno mobilnost mlade generacije. Spremenjen sistem subvencioniranja mesečnih vozovnic dijakov in študentov je skupen projekt več ministrstev, poleg našega še Ministrstva za izobraževanje, znanost, kulturo in šport, Ministrstva za delo, družino in socialne zadeve. Za izvajanje subvencioniranega prevoza bo v letošnjem letu v skladu z rebalansom proračuna zagotovljenih 39 milijonov 800 tisoč evrov sredstev. Kljub temu, da na nek način širimo to polje, računamo, da te kvote sredstev ne bi smeli preseči. Kot sem omenil, iz različnih vlaganj združujemo sredstva, ki so namenjena subvencijam, na enem mestu in skušamo brez povečanja sredstev, ki so na voljo, zagotavljati dostopnost do javnega prevoza po ugodni ceni za vse dijake in študente, vključno s koriščenjem mestnih prevozov, kjer pogajanja o ustrezni ravni subvencioniranja še potekajo, vendar sem prepričan, da jih bomo uspešno zaključili. Spremembe zakona zagotavljajo dijakom in študentom možnost nakupa mesečne vozovnice za upravičence, ki se dnevno vozijo od kraja bivanja do kraja šolanja, in sicer za ceno 20, 30 oziroma 50 evrov, odvisno od oddaljenosti. 20 evrov tam, kjer je ta oddaljenost do 60 kilometrov, 30 kjer je od 60 do 90 in nad 90 kilometrov je cena te vozovnice 50 evrov. Oziroma druga možnost, nakupa mesečne vozovnice za največ 10 voženj za upravičence, ki med izobraževanjem bivajo v kraju izobraževanja, v tem primeru je cena 15 evrov. Pogoja za pridobitev pravice do subvencionirane vozovnice sta dva. Status dijaka ali študenta in najmanj 5 kilometrov oddaljenosti od kraja bivanja od kraja izobraževanja. Upravičenci bodo lahko uveljavljali pravico do subvencioniranega prevoza v medkrajevnem, avtobusnem in železniškem prometu. Zelo blizu smo dogovorom, tako kot sem povedal, da bo mogoče v ta subvencionirani režim vključiti tudi mestni promet v dveh največjih mestnih občinah. V prvem obdobju uvajanja novega sistema mesečnih vozovnic za dijake in študente bodi le-te ločene na prevoznike in se bo moral upravičenec na relacijah, kjer je možnih več prevoznikov, odločiti za enega izmed njih. Izjema bodo seveda kombinirane vozovnice za tiste, ki se z enim prevoznim sredstvom ali prevoznikom ne morejo pripeljati od doma do cilja. Ministrstvo spodbuja povezovanje med prevozniki, da bi lahko potnik uporabil najbolj ugoden prevoz, ne glede na to, pri katerem prevozniku bo kupil vozovnico. Predlog zakona uvaja evidenco subvencioniranega prevoza izključno z namenom, da bo imelo ministrstvo, pristojno za promet, učinkovito orodje za spremljanje in strokovni nadzor celotnega sistema uporabe vozovnic in možnost za nadzor izvajalcev, ki bodo opravljali prevoze. Spoštovani! Vabim vas, da novelo tega zakona podprete. Novela zakona naj bi bila uveljavljena že z letošnjim šolskim letom, za dijake s 1. septembrom letos in za študente s 1. oktobrom letos. Na ministrstvu smo prepričani, da gre za pomemben korak, da gre za korak, ki mu bodo sledili še naslednji koraki na poti do uveljavitve integrirane vozovnice v javnem potniškem prometu. Te izkušnje, ki jih bomo pridobili skozi izvajanje tega projekta, bodo dragocena osnova tudi za nadaljevanje integracije in dragocena osnova za dokončno implementacijo projekta in integracijo javnega potniškega prometa, ki se izvaja že nekaj let, kot veste, od leta 2007 dalje. Naš resen namen je, da bi poskušali s pospešenimi postopki to integracijo uveljaviti z letom 2014, s tem pa na en način približati javni prevoz uporabnikom, na drugi strani pa tudi zagotoviti dolgoročno finančno stabilnost nekaterih naših prevoznikov, predvsem največjega, to so Slovenske železnice. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za infrastrukturo in prostor kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku gospodu Danijelu Krivcu. Prosim.
Hvala, spoštovani podpredsednik. Kolegice in kolegi, spoštovani minister! Odbor za infrastrukturo in prostor je na 10. nujni seji 12. 7. 2012 obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o prevozih v cestnem prometu, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada, s predlogom, da ga obravnava po nujnem postopku. Na seji odbora so sodelovali predstavniki Ministrstva za infrastrukturo in prostor, Komisije Državnega sveta za lokalno samoupravo in regionalni razvoj in Zakonodajno-pravne službe. K predlogu zakona so amandmaje vložile koalicijske poslanske skupine. V uvodni dopolnilni obrazložitvi členov predloga zakona je predstavnik predlagatelja, državni sekretar na Ministrstvu za infrastrukturo in prostor, povedal, da s predlaganim zakonom prevzema Ministrstvo za infrastrukturo in prostor nalogo subvencioniranja prevoza dijakov in študentov. Upravičenci do nakupa subvencionirane mesečne vozovnice so vlagatelji s statusom dijaka, udeleženca izobraževanja odraslih in študenta, ki ima bivališče oddaljeno najmanj 5 kilometrov od kraja izobraževanja. Predlog zakona daje pravico do nakupa subvencioniranje mesečne vozovnice za upravičence, ki se dnevno vozijo od kraja bivališča do kraja izobraževanja, ter pravico do nakupa subvencionirane mesečne vozovnice za največ 10 voženj na mesec za upravičence, ki med izobraževanjem bivajo v kraju izobraževanja. Pravica do subvencije se nanaša na mesečne vozovnice v javnem linijskem prevozu potnikov in predstavlja za upravičence novo obliko subvencioniranja prevoza. Predstavnik Zakonodajno-pravne službe je ob predstavitvi mnenja izpostavil, da se njihove pripombe nanašajo zlasti na nomotehnične vidike predlaganega zakonskega besedila ter na opozorila v zvezi z določbami glede obdelovanja in zbiranja občutljivih podatkov. Pripombe so bile v veliki meri upoštevane v vloženih amandmajih. Odbor se je seznanil tudi z mnenjem Komisije Državnega sveta za lokalno samoupravo in regionalni razvoj, ki predlog zakona podpira. Komisija se strinja, da so predlagane rešitve ustrezen način spodbujanja uporabe javnega potniškega prometa, ter hkrati dodaja, da je problem slabe izrabe javnega potniškega prometa kompleksen in je zato treba voditi usklajeno medresorsko politiko. Poleg tega pa je treba sočasno s predlaganimi spremembami zagotoviti kvaliteto in dostopnost javnega prevoza. V razpravi o členih predloga zakona so člani odbora izrazili podporo predlogu zakona ter namen in cilje, ki jih zasledujejo predlagane rešitve, ocenili kot pozitivne. Odbor je sprejel vse vložene amandmaje koalicijskih poslanskih skupin. Odbor je po opravljeni razpravi o posameznih členih predloga zakona ter opravljeni razpravi in glasovanju o amandmajih v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval še o vseh členih predloga zakona skupaj in jih sprejel.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Branko Marinič v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala lepa za besedo, spoštovani podpredsednik. Lep pozdrav vsem skupaj! V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo Predlog zakona o prevozih v cestnem prometu podprli, glede na to, da je predlagatelj v vsebini upošteval tisto, kar je bilo nujno. Gre za vsebino, ki bolj racionalno pristopa k ureditvi tega področja. Gre torej za ekonomičnost, gospodarnost, učinkovitost in ne nazadnje tudi odpravlja nekatere nepotrebne administrativne postopke, ki so do sedaj veljali. S 1. 9. 2012 oziroma s 1. 10. 2012 za študente bodo tako lahko dijaki in študenti na enostavnejši način kupili enotne vozovnice po subvencionirani ceni, kar pripomore tudi k zmanjšanju obremenjevanja družinskega proračuna, glede na to, da so enotne subvencionirane vozovnice razdeljene v tri kategorije, glede na oddaljenost od kraja bivanja do kraja izobraževanja, šolanja, v tri skupine. V prvi skupini do 60 kilometrov 15 evrov, do 90 kilometrov 30 evrov, nad 90 kilometrov pa 50 evrov. Seveda se tukaj upravičeno, tako kot je minister v obrazložitvi že navedel, zdaj morajo organizirati tisti, ki opravljajo javni prevoz, torej avtobusni prevozniki, železniški prevoznik, nacionalni, je tako samo eden, pri avtobusnih prevoznikih pa gre za konkurenčnost. In z ozirom na možnosti, ki jo dijaki in študentje koristijo tudi v tistem času, ko uradno ni pouka oziroma ni predavanj, avtobusni prevozniki lahko izkoristijo to polje in ponudijo tako dijakom kot študentom v času počitnic tudi kako možnost in jih s tem pritegnejo. Seveda pa bodo tukaj nekatere dileme in nekatere vsebine, ki so se jih zdaj lotevale predvsem večje občine, ki so organizirale na račun občinskega proračuna javni prevoz v mestih, tudi nekako v nekem položaju, kjer lahko tudi to nadgradijo. Menimo, da gre za dobro rešitev, tudi zaradi tega, ker je zdaj vse skupaj pod eno streho, torej v pristojnosti Ministrstva za infrastrukturo in prostor. Do zdaj je bilo to razdeljeno v treh ministrstvih, ob tem ministrstvu, ki sedaj prevzema krovno vlogo, je bilo še Ministrstvo za izobraževanje, znanost, šolstvo in šport in pa Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve. Zdaj je to v pristojnosti samo enega ministrstva. Kot je minister tudi pojasnil, ne gre za dodatna sredstva, gre za sredstva, ki so bila v skladu z rebalansom proračuna načrtovana in so zdaj združena. Vrednost, ki jo bo država v proračunu zagotovila, je okrog 40 milijonov evrov. Prepričani smo, da bo to zadostovalo za tisto, kar je vsebina Predloga zakona o prevozih v cestnem prometu želela doseči. Pričakujemo, da bomo to enotno, tako kot zdaj, podprli in s tem omogočili nakup vozovnic dijakov in študentov z novim šolskim oziroma študijskim letom po subvencioniranih cenah. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mag. Dejan Židan v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Spoštovani predsedujoči, spoštovane kolegice in kolegi, lep pozdrav gospod minister! Že pred več kot dvema letoma so se na treh resornih ministrstvih lotili projekta s ciljem vzpostavitve enotnega in transparentnega sistema subvencioniranja prevozov dijakov in študentov, ki bo omogočal večji nadzor nad porabo javnih sredstev in večjo uporabo javnega potniškega prometa, kar ima za posledico zmanjšanje negativnih vplivov na okolje. Moram povedati, da bomo novelo Zakona o prevozih v cestnem prometu v Poslanski skupini Socialnih demokratov podprli, saj se z njo zaradi zagotavljanja dostopnosti do izobraževanja vsem dijakom in študentom, ki izpolnjujejo pogoje znotraj razreda oddaljenosti, omogoča nakup mesečne vozovnice po enotni ceni. Dodatne razlog za podporo te novele je tudi dejstvo, da v Sloveniji na področju onesnaženosti z malimi prašnimi delci – pomemben vir onesnaženja je pa nekontrolirani individualni transport – na nek način že ogrožamo zdravje naših državljank in državljanov. S tovrstnimi ukrepi se ta nevarnost tudi zmanjšuje.
Hvala lepa. Gospa Kristina Valenčič v imenu Poslanske skupine Državljanske liste. Prosim.
Hvala za besedo. Spoštovani predsedujoči, minister, kolegice in kolegi! V Sloveniji vedno manj ljudi uporablja javni potniški promet. Strokovna javnost opozarja, da cestni promet narašča z njim pa tudi poraba goriv, število nesreč, zastojev, degradacija okolja ter emisije toplogrednih in drugih zdravju škodljivih plinov. S povečano uporabo javnega potniškega prometa bi zagotovo kakšno od naštetih težav omilili, če že ne odpravili. Dejstvo je, da se ukinjajo železniške in avtobusne proge, obstoječe linije so med seboj tako prostorsko kot časovno neusklajene, vedno več naselij je s sredstvi javnega potniškega prometa nedostopnih. Obstoječi sistem javnega potniškega prometa je vse bolj nekonkurenčen in neučinkovit, kakovost bivanja in mobilnost se velikemu delu prebivalstva slabša. Trenutne slabe gospodarske razmere so lahko priložnost, da tudi na področju javnega potniškega prometa spremenimo naše mobilnostne navade. Za številčnejšo uporabo javnega potniškega prometa sta potrebna tako korenček kot palica. Korak v tej smeri je novela Zakona o prevoznih v cestnem prometu, katere namen je spremenjena oblika subvencioniranja prevoza za dijake in študente, olajšanje dostopnost do izobraževalnih ustanov in hkrati povečanje uporabe javnega potniškega prometa, kar bo imelo tudi pozitivne učinke na okolje. V Državljanski listi podpiramo novo ureditev subvencioniranja mesečnih vozovnic, ki omogoča znotraj istega razreda oddaljenosti enotno ceno mesečne vozovnice v avtobusnem in železniškem prometu za vse dijake in študente v Sloveniji. Od pristojnega ministra pričakujemo, da bo nadaljeval z aktivnostmi, ki bodo pripomogle k povečanju porabe javnega potniškega prometa, še zlasti pa uredil pravičnejše sofinanciranje linije avtobusnega prevoza, združil vse vire financiranja in upravljanja javnega potniškega prometa na enem mestu, odstranil birokratske ovire, ki preprečujejo združitev posebnih prevozov, predvsem šolskih z navadnimi linijski prevozi, spodbudil povezovanje občin in ponudnikov javnega potniškega prometa za poenotenje voznih redov in vzpostavil portal, na katerem bodo potniki prejeli vse informacije na enem mestu. Kot rečeno, bomo poslanci Državljanske liste predlog zakona podprli.
Hvala lepa. Gospod Janez Ribič v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Spoštovani podpredsednik Državnega zbora, spoštovani gospod minister, gospe poslanke in gospodje poslanci! Pred nami je eden redkih zakonov, ki jih obravnavamo ta teden, kateremu izražamo podporo tako koalicijski kot opozicijski poslanci, kar v Slovenski ljudski stranki pozdravljamo. Obžalujemo pa, da tovrstne kohezije ni tudi pri ostalih zakonskih predlogih, ki so pred nami, saj bi bilo to pozitivno sporočilo našim državljankam in državljanom, da smo poslanci sposobni soglasno prevzemati odgovornost za njihovo prihodnost. A realnost je drugačna, tako pač to je. Predlagani zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o prevozih v cestnem prometu prinaša dve ključni rešitvi. Prva rešitev je, da se vsa sredstva namenjena subvencioniranju prevoza dijakov in študentov z Ministrstva za izobraževanje, znanost, kulturo in šport ter z Ministrstva za delo, družino in socialne zadeve prenašajo na enega upravljavca, to je Ministrstvo za infrastrukturo in prostor. Druga bistvena rešitev pa je vzpostavitev enotne cene mesečne vozovnice, ki bo odvisna od oddaljenosti od kraja izobraževanja in bo znašala 20 evrov za oddaljenost do 60 kilometrov, 30 evrov za oddaljenost med 60 in 90 kilometri, ter 50 evrov za dijake oziroma študente, ki prebivajo več kot 90 kilometrov od kraja izobraževanja. Dijak oziroma študent, ki v času izobraževanja prebiva v kraju, kjer se izobražuje, pa bo imel možnost nakupa subvencionirane mesečne vozovnice za največ 10 voženj, in sicer po ceni 15 evrov. Na konkretnem primeru to pomeni, da lahko na primer študent Bojan iz Lendave, ki študira v Mariboru in med tednom prebiva v študentskem domu na Gosposvetski, za 15 evrov kupi 10 vozovnic, ki jih lahko izkoristi za petkove poti domov v rodno Prekmurje ter nedeljske poti od doma v Maribor. Preprosta, a domiselna rešitev, ki bo marsikomu prihranila kakšen evro v že tako ozkem žepu. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke smo prepričani, da bodo predlagane rešitve celo omilile stisko predvsem najbolj socialno ogroženim družinam in šolajočim oziroma študirajočim posameznikom. Menimo, da se bo tudi zaradi predlaganih rešitev število primerov socialno ogroženih dijakov, o katerih smo zadnje mesece poslušali po radiju in televiziji ter prebirali po dnevnem časopisju, približalo ničli. Pozitivna stvar predlaganega zakona je tudi to, da bodo lahko upravičenci do subvencij vozovnice uporabljali tako v cestnem kot tudi v železniškem prometu, pri čemer se že kažejo zametki enotne vozovnice, kar je za izboljšanje popularizacije javnega prevoza še kako pomembno. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke pozdravljamo predlagane rešitve, ki izboljšujejo pogoje izobraževanja dijakov in študentov. V celoti podpiramo predlagano novelo Zakona o prevozih v cestnem prometu. Upamo le, da se bo spodbujanje uporabe javnega prevoza nadaljevalo tudi v smeri prilagajanja ostalim kategorijam prebivalstva. V Slovenski ljudski stranki zakon podpiramo.
Hvala lepa. Gospa Marjana Kotnik Poropat v imenu Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Prosim.
Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovani minister, poslanke in poslanci! Pred nami je predlog zakona, s katerim želi Vlada skupaj s prevozniki šolajočim dijakom in študentom ponuditi subvencioniran prevoz v šolo oziroma na fakulteto. Po predlogu novele bi država sofinancirala mesečno vozovnico za avtobus in vlak, cena pa bi bila odvisna od oddaljenosti. Subvencionirane mesečne vozovnice bodo lahko kupili vsi, ki imajo status dijaka ali študenta in stanujejo najmanj 5 kilometrov od ustanove šolanja, pri tem pa bi bila cena vozovnice vezana na število kilometrov. Tisti, ki so od šole oziroma fakultete oddaljeni med 5 in 60 kilometri bi za mesečno vozovnico odšteli 15 evrov. Za tiste, ki so od šole oziroma fakultete oddaljeni med 60 in 90 kilometri, bi mesečna vozovnica stala 30 evrov. Za tiste, ki so oddaljeni več kot 90 kilometrov, pa 50 evrov. Pri tem bi mesečna vozovnica veljala za vse dni, ko ima ustanova, na kateri se šola dijak oziroma študent, pouk oziroma predavanja. Pričakovati je, da bodo prevozniki dijakom oziroma študentom, kot dodatno ugodnost ponudili možnost, da vozovnico uporabljajo tudi v drugih dneh ali med počitnicami, ko imajo obveznosti na šoli oziroma na fakulteti. Določene ugodnosti bodo imeli tudi vsi tisti, ki med tednom bivajo v samem kraju izobraževanja. Obstaja tudi možnost kombinacije obeh ugodnosti, ko nekdo med tednom biva v drugem kraju in se preko vikenda vrača domov. Le-ta bi si lahko kupil mesečno vozovnico v kraju, kjer biva med tednom, in hkrati 10 vozovnic, s katerimi bi se lahko med vikendom vračal domov. Ugodnosti bi veljale tako za vlak kot za avtobus. V Poslanski skupini DeSUS menimo, da je za dijake in študente predvsem pa za njihove starše in skrbnike dobrodošla vsaka finančna olajšava za že tako preobremenjene družinske proračune, zato bomo predlog zakona podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Nove Slovenije gospod Janez Vasle. Prosim.
Hvala za besedo. Vsem prav lep pozdrav! V Novi Sloveniji z veseljem podpiramo predlog, da se denar za subvencioniranje dijaških in študentskih prevozov za upravičence, ki so od kraja izobraževanja oddaljeni vsaj 5 kilometrov prenese na Ministrstvo za infrastrukturo, kjer bodo z enotnim sistemom zagotovljeni preglednost, racionalnost in učinkovit nadzor nad denarjem. Država bo v letošnjem letu za te subvencije vozovnic namenila slabih 40 milijonov evrov, kar ni malo denarja. V Novi Sloveniji menimo, da je nujno zagotoviti, da denar dejansko pride do tistih, ki so do njega upravičeni in da se bodo v največji možni meri preprečile zlorabe. Novela Zakona o prevozih v cestnem prometu je, kar se tega tiče, prepričljiva. Cena mesečne vozovnice se bo za upravičence bistveno znižala, kar pozdravljamo. Tudi s temi spremembami se bo morda povečala dostopnost izobraževanja tistim, ki so od kraja izobraževanja bolj oddaljeni. Nenazadnje s tem predlogom zakona izpolnjujemo tudi eno izmed zavez v koalicijski pogodbi. Na sploh bi rad rekel, da se, ne velja to samo za te dijake, ki jim je to namenjeno, ampak ob tej priliki lahko povemo, da se Slovenci veliko preveč vozimo posamezno z lastnimi avtomobili. To je spet situacija, kot včasih, ko sem bil še mlad, ko so si Nizozemci delali norca iz naših cest, da imamo krasne kolesarske steze, samo škoda, da po njih vozijo avtomobili. Veliko premalo uporabljamo javni potniški promet. V prejšnjem obdobju sem delal blizu doma in nisem imel prilike tega opaziti in sem hodil v službo peš ali s kolesom, pa tudi za avtom, je bilo neprometno. Ko pa sem začel hoditi v Državni zbor, sem zaprepaden, ko vidim, koliko ljudi se proti Ljubljani vozi v avtomobilih posamezno. Če sem samokritičen, smo tudi poslanke in poslanci malo vredni te kritike. Ob normalnih delovnih dneh bi rad sedel na vlak iz Domžal v Ljubljano, ampak žal zadnji vlak iz Ljubljane v Domžale odpelje že ob 20.15, tako da ta teden, če bi še tako želel, tega ne bi mogel izvesti. Bilo bi lepo prebrati časopis od Domžal do Ljubljane ali gledati srne na polju proti Pšati. Hvala lepa.
Hvala lepa. S tem smo končali predstavitve stališč poslanskih skupin. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 16. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O DOPOLNITVI ZAKONA O RUDARSTVU V OKVIRU NUJNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade, to je ministru za infrastrukturo in prostor gospodu Zvonku Černaču.
Hvala lepa za besedo še enkrat. Vsem še enkrat lep pozdrav! Zakon o rudarstvu je bil noveliran v letu 2010, uveljavljen s 1. 1. 2011, torej je v veljavi dobro leto in pol. Pri njegovem izvajanju so se pokazale določene nedoslednosti, in sicer predvsem pri podaljševanju tistih koncesijskih razmerij in koncesijskih pogodb za izkoriščanje koncesij na mineralnih surovinah, ki so bile desetletne in so potekle po 1. 1. 2011. Zaradi neustreznih določb zakona teh razmerij ni bilo mogoče podaljšati oziroma urediti na ustrezen način, kljub temu, da pogoji za izkoriščanje še vedno obstojijo. Iz tega razloga je pripravljena novela zakona, ki v tem prehodnem obdobju na nek način ureja to situacijo tako, da pri vseh tistih razmerjih, kjer so koncesijske pravice bile uveljavljene oziroma so veljale na 1. 1. 2011 in so po 1. 1. 2011 potekle, pa zaradi teh formalnih razlogov niso bile podaljšane, novela zakona uvaja presunkcijo podaljšanja za največ tri leta oziroma najkasneje do 31. 12. 2013. Sicer pa so se pri izvajanju tega zakona pokazale še številne druge nedoslednosti in neprimernosti, ki na nek način onemogočajo uveljavljanje ustreznih gospodarskih pobud, zavirajo normalno gospodarsko aktivnost na tem področju in z neustreznimi določbami, pretirano birokratizacijo preprečujejo normalno uresničevanje teh koncesijskih razmerij. Iz tega razloga bo pripravljena novela tega zakona, ki bo na ustrezen sistemski način uredila ta razmerja v bodoče. Predlagam vam, da to novelo zakona podprete. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za infrastrukturo in prostor, kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku gospodu Danijelu Krivcu. Prosim.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim! Odbor za infrastrukturo in prostor je na 11. nujni seji 16. 7. obravnaval Predlog zakona o dopolnitvi Zakona o rudarstvu, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada s predlogom, da ga obravnava po nujnem postopku. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 24. seji 13. 7. odločil, da se predlog zakona obravnava po nujnem postopku. V uvodni dopolnitvi, obrazložitvi členov predloga zakona je predstavnik predlagatelja minister za infrastrukturo in prostor povedal, da predlog zakona omogoča podaljševanje obstoječih koncesij za koriščenje mineralnih snovi, ne glede na pogoje določene v 50. členu Zakona o rudarstvu. Gre za obstoječa razmerja, ki terjajo prehodno ureditev, v skladu s katero bodo obstoječi koncesionarji upravičeni do izvrševanja rudarske pravice, ki so jo imeli na dan 1. 1. 2011 ob začetku uporabe zakona. Glede pripomb Zakonodajno-pravne službe je povedal, da predlagani amandmaji odbora odpravljajo pomisleke te službe, zato jih predlagatelj podpira in predlaga članom odbora, da jih sprejmejo. Glede pripomb Gospodarske zbornice Slovenije je povedal, da se nanašajo na širšo materijo, kot jo ureja ta predlog zakona, zato jih bodo na ministrstvu proučili ob pripravi celovitejših in obsežnejših sprememb Zakona o rudarstvu, ki so se izkazale za potrebne in jih načrtujejo še v tem letu. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je v predstavitvi mnenja uvodoma ugotovila, da predlagani amandmaji odbora sledijo mnenju njihove službe, v katerem je opozorila, da bi bilo treba predlagane rešitve jasneje oblikovati. Glede na to, da se predlagane rešitve nanašajo na prehodno ureditev veljavnega zakona o rudarstvu, bi bilo treba v okviru predhodnih odločb veljavnega zakona določiti materialno podlago in nanjo vezati prehodne določbe te novele ter v njih ustrezno urediti situacije, na katere se nanašajo predlagane rešitve. V razpravi o členih predloga zakona sta predstavnika poslanskih skupin Pozitivne Slovenije in Socialnih demokratov izrazila nekatere pomisleke, ki se odpirajo ob urejanju te problematike. Med drugim sta izpostavila vprašanje ustreznosti rešitve, ki omogoča nadaljnje izvrševanje rudarske pravice obstoječim koncesionarjem, ki ne izpolnjujejo pogojev iz 50. člena zakona. Predlagatelj je pojasnil, da se na ministrstvu zavedajo nujnosti celovitejših zakonskih sprememb, vendar pa obstoječih razmerij ni mogoče urediti drugače kot z zakonsko določitvijo prehodnega obdobja do nove ureditve teh razmerij. Predlagatelj je zato še predlagal, da se amandmaji dopolnijo z določitvijo skrajnega datuma, to je 31. 12. 2013, do katerega bo možno podaljšanje obstoječe rudarske pravice. Odbor je na podlagi osmega odstavka 131. člena Poslovnika sprejel amandmaje odbora. Odbor je po opravljeni razpravi o posameznih členih predloga zakona ter po opravljeni razpravi in glasovanju o amandmajih v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval še o vseh členih predloga zakona skupaj in jih sprejel.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Srečko Meh v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Gospe in gospodje, gospod minister, spoštovani gospod podpredsednik! Zaradi razlogov, ki jih je gospod minister navedel na sami razpravi na odboru in tudi danes, je to zakon, ki ga zagotovo lahko sprejmemo po tem hitrem ali nujnem postopku, zato ker rešuje problematiko rudarskih pravic v primeru, ko so te pravice pravzaprav že problematične, ker niso bile pravočasne urejene. To je zakon, ki ima dva člena in na zelo enostaven način ureja tisto, kar bi morali pravzaprav že prej urediti. Tudi pripomb ni bilo veliko, vse so upoštevane v predlogu odbora. Tudi tisti, ki so predloge k temu zakonu dajali, so govorili o tem, da je treba ta zakon še celovito urediti. To, kar je gospod minister tudi napovedal, da bomo naredili, se mi zdi, da je pravi čas, na nek način tudi začetek vsega, kar bi v zakonu o rudarstvu bilo treba spremeniti. Izjemno veliko problemov je lahko na področju rudarskih pravic, koncesij in vsega, kar se tukaj zraven dogaja, ker je najbrž zadeva dovolj neurejena, razpršena in ker spada pod tako imenovane rudarske pravice veliko tega, kar se sicer dogaja na tem področju. Socialni demokrati bomo zakon podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mag. Katarina Hočevar v imenu Poslanske skupine Državljanske liste. Prosim.
Hvala za besedo. Spoštovani minister in ostali prisotni! Poslanci Državljanske liste bomo to kratko novelo Zakona o rudarstvu podprli in s tem omogočili več kot 10 podjetjem, da nadaljujejo s svojo dejavnostjo oziroma s tem jim omogočamo podaljševanje koncesijskega razmerja, seveda pa upamo, da se to področje v prihodnosti celostno in sistemsko uredi.
Hvala lepa. Gospod Janez Ribič v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Hvala za besedo. Spoštovani! V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke smo že pred meseci s poslanskim vprašanjem ministru za infrastrukturo in prostor izpostavili problematiko podeljevanja, bolje rečeno nepodeljevanja koncesij za koriščenje mineralnih surovin. Bivše ministrstvo za gospodarstvo je namreč samo v letu 2011, torej v letu, ko je začela veljati prejšnja novela Zakona o rudarstvu, zavrnilo približno 40 vlog za podaljšanje trajanja koncesij za izkoriščanje mineralnih surovin, zaradi česar je bila več gospodarskim družbam povzročena velika gospodarska škoda, občine in država pa so bile prikrajšane za koncesijske dajatve. Zato nas veseli, da je minister prisluhnil našim pobudam in začel s pripravo novele Zakona o rudarstvu, ki je sicer kratka, a po našem mnenju zelo jedrnata. Z novelo se omogoča podaljševanje obstoječih koncesijskih pogodb za koriščenje mineralnih surovin ne glede na pogoje iz 50. člena veljavnega zakona o rudarstvu. Podaljšanje rudarske pravice bo omogočeno tako nosilcem, ki so vlogo za podaljšanje rudarske pravice na ministrstvo vložili na podlagi veljavnega zakona, kot tudi nosilcem, ki bodo vlogo vložili po uveljavitvi danes obravnavane novele Zakona o rudarstvu. Kot že rečeno, smo v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke zadovoljni, da je pristojni minister odreagiral na konkretne primere kar obupanih gospodarskih subjektov, ki so dolgo časa neuspešno čakali na podelitev koncesije. Verjamemo tudi, da bodo pripombe s področja rudarstva, ki jih je podala Gospodarska zbornica Slovenije, upoštevane v obširnejši noveli Zakona o rudarstvu, ki naj bi bila pripravljena in sprejeta do konca tega leta. Zaradi navedenih razlogov in nujnosti čim prejšnje uveljavitve sprememb bomo v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke predlagan zakon o dopolnitvi Zakona o rudarstvu tudi podprli. Hvala.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije gospod Franc Jurša.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Lep pozdrav ministru, kolegicam in kolegom! Tudi v naši poslanski skupini bomo podprli Predlog zakona o dopolnitvi Zakona o rudarstvu. Gre predvsem za podaljšanje rudarskih pravic za tiste, ki niso izkoristili mineralnih surovin na že pridobljeni koncesiji, ki jim je potekla s 1. 1. 2011. Kot sem že v začetku rekel, ne bom govoril predolgo. V naši poslanski skupini bomo ta predlog podprli.
Hvala lepa. Gospod Janez Vasle v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije. Prosim.
Še enkrat pozdravljeni! Spremembe Zakona o rudarstvu so nujno potrebne, saj dosedanja pravna ureditev na tem področju onemogoča podaljšanje koncesij za koriščenje mineralnih snovi, na katerih temelji osnovna dejavnost podjetij, ki se z rudarstvom ukvarjajo. Minister je na matičnem delovnem telesu pojasnil, da se zavedajo, da je treba čim hitreje oblikovati nabor še nekaterih drugih zakonskih spremembe na tem področju, vendar obstoječih razmerij ni mogoče urediti drugače kot z zakonsko določitvijo prehodnega obdobja do nove ureditve. Ob nekaterih drugih pobudah za dodatne spremembe obstoječega zakona pa je minister pojasnil, da obsežnejše spremembe in dopolnitve zakonodaje na področju rudarske dejavnosti ministrstvo načrtuje že letos. V Novi Sloveniji spremembo zakona o rudarstvu podpiramo, saj menimo, da si v času hude gospodarske krize ne moremo privoščiti, da bi zaradi birokratskih ovir propadla podjetja, ki jim osnovno dejavnost predstavlja izkopavanje mineralnih snovi.
Hvala lepa. Gospod Ljubo Žnidar v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Spoštovani predsedujoči, gospod minister, kolegice in kolegi! Slovenska demokratska stranka absolutno podpira dopolnitev zakona o rudarstvu. Gre za kratko a zelo pomembno dopolnitev k temu zakonu, saj ta zakon oziroma ta dopolnitev omogoča podaljševanje obstoječih koncesij za koriščenje mineralnih surovin. Seveda so do podaljšanja upravičeni tisti, ki imajo s koncesijsko pravico že pridobljeno pravico koriščenja rudnin. Gre za prehodno obdobje in tudi podpiramo tako rekoč že pričetek postopka celovite ureditve zakona o rudarstvu. To dopolnitev bomo v Slovenski demokratski stranki podprli.
Hvala lepa. S tem smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 21. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O PRAVILIH CESTNEGA PROMETA PO SKRAJŠANEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade, ministru za infrastrukturo in prostor, gospodu Zvonko Černaču. Prosim.
Spoštovani vsi prisotni! Novela zakona o pravilih cestnega prometa ureja tri vsebinska področja, s katerimi se na nek način odpravljajo težave pri izvajanju zakona, dopolnjujejo pristojnosti občinskih redarjev in prilagajajo oziroma znižujejo globe za manjše kršitve prometnih pravil. S predlaganimi spremembami in dopolnitvami pa ne spreminjamo vsebin, ki so pomembne z vidika zagotavljanja prometne varnosti, ne spreminjamo vsebin, ki na nek način zagotavljajo varen in nemoten potek prometa. Pri vseh hujših kršitvah prometnih pravil, naj omenim predvsem kršitve, ki se nanašajo na vožnjo pod vplivom alkohola ali ostalih prepovedanih substanc, vožnja v nasprotno smer, velike prekoračitve hitrosti, pobege s kraja nesreče in druge hujše kršitve pravil, v vseh teh primerih globe ostajajo nespremenjene. Spremembe pa so bile nujne na nekaterih področjih, kjer se je pri izvajanju zakona pokazalo, da določbe povzročajo velike težave pa tudi materialne in socialne posledice posameznikom, ker takrat, ko je bil zakon uveljavljen, nekako ni bilo predvideno, kakšne bodo te posledice v praksi. Naj navedem enega izmed teh primerov. Gre za primer voznikov avtobusov, ki so zaradi določila 89. člena prizadeti na ta način, da ne morejo opravljati svojega profesionalnega dela in so zaradi tega tudi socialno ogroženi, če so bili deležni manjših kršitev pravil z drugimi motornimi vozili. Te napake odpravljamo. Podoben primer je tudi pri voznikih reševalnih, gasilskih, policijskih vozil. Mislimo, da na ta način na ustrezen način urejamo normativno področje na tem področju. Uvajamo nov pojem: prometna nesreča z majhno poškodbo. Gre za majhne, neznatne nesreče, kjer gre tudi za manjšo materialno škodo, pri kateri lahko policist odstopi od ugotavljanja dejstev in zbiranja dokazov pod določenimi pogoji. S tem je omogočeno, da se pri majhnih poškodbah vozil ali predmetov in tam, kjer ni spora, udeleženci sami sporazumejo, kako in na kakšen način bodo pri sanaciji te škode postopali in s tem na nek način tudi razbremenjujemo delo policije v številnih manjših primerih. Odpravljajo se tudi postopkovne težave, ki jih ima policija pri ugotavljanju alkoholiziranosti. Spreminjajo pa se tudi pogoji za pridržanje v posamičnih primerih, na način, ki smo ga že poznali v preteklosti in je tudi učinkovit. Zakon na predlog lokalnih skupnosti jasneje ureja pristojnosti občinskih redarjev na ta način, da bodo le-ti lahko ukrepali tudi na nekategoriziranih cestah izven naselij, ki se uporabljajo za javni cestni promet oziroma kjer se odvija ta javni cestni promet. Gre predvsem za nakupovalna središča, gre za nadzor kolesarjev, voznikov koles z motorjem in seveda na cestah v naselju ter na občinskih cestah izven naselij urejali promet, kjer je bila doslej težava predvsem pri urejanju tega prometa ob nekaterih večjih prireditvah. Globe in stranske sankcije za manjše kršitve prometnih pravil prilagajamo zakonodaji v naših sosednjih državah. Delamo jih primerljive, izhajamo tudi iz načela sorazmernosti. Tako bodo globe za manjše kršitve znižane na 40 evrov in pri vrsti kršitev, kjer ni bilo razloga za neko ostro obravnavo, se tudi ukinjajo kazenske točke, recimo pri neuporabi smernih utripalk. Predlog sprememb zakona želi postaviti ločnico, da so v prometu ravnanja, do katerih pride zaradi trenutne nezbranosti in nepozornosti, na katere je treba udeležence predvsem ustrezno opozoriti, ker lahko vplivajo na varno odvijanje prometa, ne pa na tak drastičen način oglobiti. Korak, ki smo ga želeli narediti ob tej noveli, pa bo verjetno sledil v nadaljnjih obravnavah sprememb tega zakona in širše zakonodaje. Gre za to, da imamo vrsto manjših kršitev, ki jih povzročijo tisti, ki pet, deset ali 20 let niso storili nobenega prekrška. V takem primeru menimo, da je dovolj opomin, vendar je zato potrebna sprememba širše zakonodaje in na tej poti v prihodnje bo potrebno tudi to novelo zakona nadaljevati. Sicer pa vas vabim, da novelo, ki je danes na mizi, podprete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za infrastrukturo in prostor kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku, gospodu Danijelu Krivcu. Prosim.
Hvala še enkrat. Lep pozdrav vsem! Odbor za infrastrukturo in prostor je na 11. nujni seji 16. 7. kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravilih cestnega prometa, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo po skrajšanem postopku predložila Vlada. Na seji odbora so sodelovali predstavniki Ministrstva za infrastrukturo in prostor, Komisije Državnega sveta za lokalno samoupravo in regionalni razvoj in Zakonodajno-pravne službe. Predstavnik predlagatelja, minister za infrastrukturo in prostor, je v dodatni obrazložitvi členov dejal, da predlog zakona zasleduje cilj povečanja varnosti vseh udeležencev cestnega prometa na način, ki je primerljiv z ureditvami v nekaterih primerljivih evropskih državah. Poudaril je, da je bilo pri pregledu normativne ureditve v primerljivih državah ugotovljeno, da so nekatere določbe v veljavnem zakonu izrazito nesorazmerne glede na težo posameznih prekrškov, zato se z novelo zakona predlaga znižanje glob za blažje prometne prekrške, ki po mnenju predlagatelja ne bodo imele pomembnejšega vpliva na prometno varnost. Poleg tega novela zakona uveljavlja nedvoumnejši zapis posameznih določb zakona, s čimer se odpravljajo nekatere nedoslednosti, ki so se skozi izvajanje veljavnega zakona izkazale za neprimerne. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je v predstavitvi njihovega mnenja poudarila, da ugotovljene pomanjkljivosti nomotehnične oziroma redakcijske narave v predlogu zakona v pretežni meri odpravljajo vloženi amandmaji koalicijskih poslanskih skupin, čeprav bi bilo treba amandma k 65. členu dopolniti s podaljšanjem uporabe dosedanjega zakona v vmesnem obdobju od začetka veljavnosti do začetka uporabe te novele, sicer v vmesnem obdobju ne bo nobenih pravnih pravil, ki bi urejala to področje varnosti v cestnem prometu. Podpredsednik Komisije Državnega sveta za lokalno samoupravo in regionalni razvoj je poudaril, da komisija podpira predlagane rešitve o predloga zakona, še posebej nekatere določila, ki so se v praksi izkazala za neustrezna in neživljenjska. V razpravi so člani iz opozicijskih poslanskih skupin odrekli podporo predlagani noveli zakona. Poudarili so, da predlog zakona spreminja zgolj dobro leto uveljavljen zakon, ne da bi bile prej opravljene relevantne analize in ocene njegovih učinkov. Prav tako po njihovem mnenju ni tehtnih razlogov za njegovo sprejemanje po skrajšanem postopku. Minister in direktor Direktorata za promet Bojan Žlender sta v zvezi s pripombami poslancem opozicije poudarila, da po mnenju predlagatelja ravno veljavna zakonska ureditev krši načelo sorazmernosti, kar je bil glavni razlog za predlaganje spremembe obstoječe ureditve. Izpostavila sta, da se znižujejo kazni zgolj za blažje prekrške, medtem ko za težje prekrške kazni ostajajo nespremenjene, zato ni pričakovati poslabšanje varnosti v cestnem prometu. Opozorila pa sta tudi na nekatere neustrezne in neživljenjske rešitve, kot je veljavna ureditev v 89. členu veljavnega zakona, ki kategoriji poklicnih voznikov prepoveduje prevoz oseb, če so kaznovani z več kot sedmimi kazenskimi točkami, čeprav so te bile pridobljene pri vožnji vozil druge kategorije, kar ta novela odpravlja. V nadaljevanju je odbor sprejel amandmaje koalicijskih skupin. Odbor pa je sprejel tudi svoj amandma, ki je bil pripravljen v skladu z opozorilom Zakonodajno-pravne službe, da je treba od uveljavitve do začetka uporabe novele zakona podaljšati uporabo dosedanje ureditve. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona skupaj in jih sprejel.
Hvala lepa. V okviru predstavitev stališč poslanskih skupin dajem besedo gospe Polonci Komar v imenu Poslanske skupine Državljanske liste. Prosim.
Hvala za besedo še enkrat. Spoštovani vsi prisotni! Na slovenskih cestah je registriranih približno 1.4 milijona motornih vozil, od tega je več kot en milijon osebnih vozil. Dolga leta je število prometnih nesreč iz leta v leto naraščalo. V preteklem obdobju se je sicer število prometnih nesreč znižalo, obenem pa se je zmanjšalo tudi število smrtnih žrtev. Tudi visoke kazni so prispevale k izboljšanju prometne varnosti, s pomočjo preventive in osveščanja voznikov pa se je hkrati spremenilo tudi obnašanje voznikov. Po nekajletnem zaostrovanju zakonodaje na področju pravil v cestnem prometu, ko smo denarne kazni iz leta v leto višali in dodali še nedenarne v obliki kazenskih točk, se tokrat problematike varnosti v prometu lotevamo nekoliko drugače. Nekaj mesecev po uveljavitvi Zakona o pravilih cestnega prometa smo se odloči, da kazni zmanjšamo. Zakaj? S tem odpravljamo pomanjkljivosti obstoječega zakona, ki so se pojavila v praksi pri samem izvajanju zakona. Glavni razlog za pripravo novega zakona pa je prav v znižanju glob za blažje prometne prekrške, ki naj ne bi imeli pomembnejšega vpliva na prometno varnost ter znižanje glob za pravne osebe, samostojne podjetnike in posameznike, ki samostojno opravljajo dejavnost, njihove odgovorne osebe in odgovorne osebe državnega organa ali samoupravne lokalne skupnosti. Tako sledimo načelom blažjega sankcioniranja, natančnejše odločitve pristojnosti občinskega redarstva in odpravi pomanjkljivosti zakona, ki so se izkazale v praksi. Dejstvo je, da so trenutno globe za nekatere prometne prekrške v Sloveniji višje, kot so globe v sosednih državah. Ob upoštevanju življenjskega standarda udeležencev v cestnem prometu v teh državah pa je razlika še toliko večja. Ocenjujemo, da so kazni za blažje prometne prekrške v času resne finančne krize prevelik zalogaj za že tako plitve družinske proračune. Hkrati smo prepričani, da to ne bo negativno vplivalo na prometno varnost na slovenskih cestah. Verjamemo, da stopnja prometne ozaveščenosti v Sloveniji narašča in da kultura obnašanja v primeru pridobiva na svojem pomenu. Vsako življenje je neprecenljivo. Ko smo na cesti, se moramo tega še posebej zavedati. Nobena denarna kazen ne more povrniti izgube dragega človeka. S ciljem povečanja varnosti v cestnem prometu in zmanjšanja prometnih nesreč bomo v Državljanski listi predlog novele podprli. Vse udeležence v prometu pa pozivamo, bodite previdni, varujte sebe in druge. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Janez Ribič v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Spoštovani! Ob sprejemanju nove zakonodaje s področja cestnih predpisov v prejšnjem mandatu smo poslanci Slovenske ljudske stranke opozarjali na nekatere nedoslednosti in na neživljenjske rešitve pri določanju sankcij za kršitelje cestnih predpisov. Glede višine kazni smo celo opozorili na primerljivost s kaznimi v nekaterih državah Evropske unije, kjer so dohodki neprimerljivo višji od slovenskih. Ponovno pa opozarjamo tudi na dejstvo, da je treba več pozornosti še vedno namenjati preventivi in vzgoji za varnost v prometu. Ne glede na krizo pa je treba omeniti tudi nujno vlaganje v varnejše prometne poti in kvalitetnejšo infrastrukturo za večjo varnost na naših cestah, kar bi konec koncev pomenilo tudi ponovni zagon gradbeništva. Poslanci in poslanke Slovenske ljudske stranke torej podpiramo predlagane rešitve v noveli zakona, ki ne posegajo v večje prekrške ampak bolj sorazmerno in življenjsko določajo kazni na manjše prekrške. Podpiramo predlagano znižanje zagroženih glob za prekrške pri manjših hitrostih ali na primer pri obračanju vozil, saj le-ti nimajo pomembnejšega vpliva na večjo varnost v cestnem prometu. Take visoke kazni so glede na dosedanje izkušnje od sprejetja zakona pomenile zgolj polnjenje državne blagajne. Ustrezno je tudi zvišanje največje dovoljene hitrosti na 100 kilometrov na uro za vozila, z največjo dovoljeno maso 3,5 tone, s priklopnim vozilom v skladu z zakonodajo nekaterih drugih držav. Podpiramo tudi določbe, ki dopolnjujejo pristojnosti redarjev, da bodo sploh učinkoviti in da lahko odslej ukrepajo tudi na nekategoriziranih cestah izven naselij, predvsem so to nakupovalna središča, ter da nadzirajo kolesarje in voznike koles z motorjem. Zakon podpiramo med drugim tudi zaradi odprave pomanjkljivosti, ki so se pokazale v dosedanjem izvajanju zakona. Nujni postopek zakona smo podprli zato, ker je zakon vsekakor pozitiven za državljane in podjetnike, da bodo za manjše prekrške, ki ne vplivajo odločilno na varnost v prometu, lahko plačevali ustrezno manjše globe. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Franc Jurša v imenu Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Prosim.
Hvala za besedo in še enkrat lep pozdrav vsem. 1. julija je minilo leto dni od uveljavitve nove cestno prometne zakonodaje. Njeni učinki so po navedbah Direktorja agencije za varnost v prometu definitivno pozitivni, vseeno pa se je Vlada odločila za spremembo Zakona o pravilih cestnega prometa, ki med drugim znižuje globe za nekatere manjše prekrške, predvsem prekrške glede hitrosti. To je primerljivo tudi z nekaterimi drugimi državami, s katerimi se dostikrat radi primerjamo. Konkretno, naše kazni za te prekrške so bile bistveno večje kot pa na primer sosednji Avstriji. Te višine sem zagovarjal tudi v prejšnjem mandatu, zagovarjam jih tudi sedaj in zagovarja jih tudi naša poslanska skupina. Kot navaja predlagatelj, je glavni razlog za pripravo novele v znižanju zagroženih glob za blažje prometne prekrške kot tudi to, da so se pri izvajanju obstoječega zakona pokazale nekatere pomanjkljivosti. Največji poudarek sprememb zakona je na znižanju nekaterih glob za blažje prekrške, ki po navedbah ministrstva nimajo pomembnejšega vpliva na prometno varnost. Znižanje se obeta tudi za pravne osebe, samostojne podjetnike in posameznike, ki samostojno opravljajo dejavnost. Novela, ki je pred nami, predvideva znižanje določenih kazni za prekoračitev hitrosti, medtem ko so kazni za vožnjo pod vplivom alkohola nespremenjene, saj je človek, ki vozi pod vplivom alkohola, smrtno nevaren za druge udeležence v prometu, zato takšne brezbrižnosti in takšnega obnašanja nikakor ne smemo tolerirati. Eno največjih znižanj kazni prinaša novela za prekrške pravne osebe, ki upravlja napravo za onemogočanje delovanja merilnih naprav, kjer se višina kazni drastično znižuje. Tudi globa za neustrezno zimsko opremo bi se s 120 evrov znižala na 40 evrov. Kot sem že pomenil, v naši poslanski skupini pozdravljamo predlagane rešitve, s katerimi se jasneje urejajo pristojnosti občinskih redarjev, ki so na podlagi predlaganih sprememb s strani lokalnih skupnosti, da lahko redarji v skladu s svojimi pristojnostmi ukrepajo tudi na nekategoriziranih cestah izven naselij. Predvsem so to nakupovalna središča, kjer pogosto vlada prometni kaos, še posebej pri mirujočem prometu ter nadziranju kolesarjev in voznikov koles z motorjem. Ker predlog zakona spreminja zgolj kazni za blažje prekrške v cestnem prometu, bomo poslanke in poslanci naše poslanske skupine predlog zakona podprli.
Hvala lepa. Gospod Janez Vasle v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije.
Še enkrat pozdravljeni! Čeprav od zadnje spremembe Zakona o pravilih cestnega prometa ni minilo več kot leto dni, moramo ugotoviti, da so nekatere določbe v veljavnem zakonu izrazito nesorazmerne glede na težo posameznih prekrškov v cestnem prometu. S spremembo zakona med drugim znižujemo tudi kazni za blažje prometne prekrške, ki nimajo pomembnejšega vpliva na prometno varnost. S tem ne ogrožamo vzdržnosti sistema prometne varnosti v Sloveniji, ampak postajamo predvsem primerljivi s prometnimi ureditvami nekaterih drugih razvitih evropskih držav. Novela zakona, ki jo predlagamo, bo takšne nelogične situacije preprečila, spremembe in odpravo še nekaterih drugih določb pa podpira tudi prometna stroka. Zakon o pravilih v cestnem prometu se bo spremenil tudi v tistih določbah, ki so se v praksi pokazale kot neustrezne in neživljenjske. Tako na primer pade v oči obstoječi 89. člen zakona, po katerem se poklicnemu vozniku avtobusa in reševalnega vozila, ki dobi več kot 7 kazenskih točk, prepove prevoz oseb, čeprav je voznik te kazenske točke dobil za vožnjo vozila neke druge kategorije. V programu Nove Slovenije je med drugim tudi zapisano, da bomo znižali kazni za prometne prekrške, ki so le v funkciji polnjenja proračuna. Zakon, ki je pred nami, pa bo te visoke kazni za blažje prekrške ukinil, poleg tega pa predlog zakona v veliki meri uresničuje poglede na politiko prometne varnosti v Sloveniji. Zaradi vseh teh razlogov bomo poslanke in poslanci Nove Slovenije predlog zakona podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Marijan Pojbič v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala, gospod podpredsednik. Spoštovani minister! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravilih cestnega prometa, ki je v obravnavo vložila Vlada Republike Slovenije, bomo v Slovenski demokratski stranki z veseljem podprli. Prepričani smo, da je predlog novele zakona potreben iz več razlogov. Prvič. Z novelo zakona se odpravljajo pomanjkljivosti zakona, ki so se v praksi pojavile pri dosedanjem izvajanju zakona. Drugič. Znižujejo se zagrožene globe za pravne osebe, samostojne podjetnike in posameznike, ki samostojno opravljajo dejavnost, njihove odgovorne osebe in odgovorne osebe državnega organa ali samoupravne lokalne skupnosti. Tretjič. Glavni razlog za pripravo novele zakona je znižanje zagroženih glob za blažje prometne prekrške, ki nimajo pomembnejšega vpliva na prometno varnost. Kazni za prometne prekrške, še posebej tiste manjše, so v Sloveniji v primerjavi z drugimi državami Evropske unije bistveno previsoke glede na kupno moč našega prebivalstva. Zato želimo narediti zakonodajo s področja kaznovalne politike in prekrškov v cestnem prometu bolj življenjsko in bližje stvarnosti. V Slovenski demokratski stranki smo to spremembo napovedali že pred državnozborskimi volitvami in to svojo zavezo in obljubo volivkam in volivcem sedaj tudi izpolnjujemo. Načrtna kaznovalna politika zaradi polnjenja proračuna ali zgolj zaradi nespametnega prepričanja, da lahko posameznika z ekstremnim povišanjem kazni prisilimo v brezhibno vožnjo, se je izrodila v svoj absurd. Življenjsko je namreč, da se lahko vsakemu vozniku v trenutku nezbranosti primeri manjši prometni prekršek, na katerega so ga policisti primorani opozoriti, ne pa ga zato tudi oglobiti v tolikšni meri, da to ogrozi njegov mesečni proračun. Novela zakona o pravilih cestnega prometa globe in kazenske točke za manjše prometne prekrške prilagaja zakonodaji nekaterih sosednjih in srednjeevropskih držav. Globe za manjše kršitve, pri katerih res ne moremo govoriti o ogrožanju udeležencev v prometu, kot je na primer prekoračitev hitrosti za 10 kilometrov na avtocesti, se znižujejo na 40 evrov. Pri vrsti kršitev, kot je na primer neuporaba smernih utripalk, se ukinjajo kazenske točke. Vsem tistim, ki poskušate prepričati javnost, da bomo z novelo zakona povečali nevarnost za najhujše prometne nesreče, pa naj odgovorim, da predlog sprememb v ničemer ne posega v najhujše kršitve prometnih pravil, kot so na primer hude prekoračitve omejitve hitrosti, vožnja pod vplivom alkohola, vožnja v nasprotno smer. Za te primere ostajajo globe in kazenske točke enake. Če zares želimo doseči večjo varnost v prometu, je poleg uvedbe pametnega sistema glob nujno treba dovolj energije vložiti v ustrezno izobraževanje otrok, od otroškega vrtca preko osnovnih in srednjih šol, vključno s fakultetami, na eni strani, in izboljšati cestno infrastrukturo na drugi. Če želimo doseči pomembne premike v smislu večje varnosti vseh udeležencev v prometu, je nujno pristopiti k tej problematiki celovito, dolgoročno in odgovorno. Neživljensko visoke globe niso pravi pristop, zato v Slovenski demokratski stranki to novelo zakona z veseljem podpiramo.
Hvala lepa. Mag. Dejan Židan v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke in poslanci, spoštovani gospod minister! Novela zakona kljub všečnim rešitvam, ki jih ta z zmanjševanjem kazni prinaša, v Poslanski skupini Socialnih demokratov ne bo doživela podpore, saj nima predhodnih analiz, kaj takšne spremembe prinašajo za varnost na naših cestah. Skrbi nas namreč varnost ljudi. Kot smo namreč zasledili, je zakon izpred enega leta kljub negodovanju prinesel veliko dobrega. Na to opozarja tudi Javna agencija za varnost prometa. Čeprav natančnih podatkov še ni, prvi rezultati kažejo, da se je v enem letu število mrtvih zmanjšalo za 40 do 45 %, število hudo telesno poškodovanih za okoli 30 do 40 %, lažje telesno poškodovanih pa za 15 do 20 %. Manjše število mrtvih in poškodovanih pomeni tudi najmanj 20 milijonov evrov prihranka zaradi manjših potreb po zdravstvenih storitvah ali nižjega števila bolniških dni. Tudi podatki Policije kažejo na izboljšanje stanja na področju prometne varnosti. Od 1. januarja do 28. junija so policisti našteli 45 smrtnih žrtev slovenskih cest, v lanskem primerljivem obdobju pa je bilo število žrtev 70. Vsi se zavedamo, da kazen boli, ampak v tem je tudi namen kazni. Pristojni minister in Vlada sta ocenila, da kazen boli preveč in da je nesorazmerna za prekrške. Odgovornost za takšno oceno nosi Vlada in zlasti resorni minister, ki se mora zavedati, da ga bomo v primeru poslabšanja stanja na slovenskih cestah poklicali na odgovornost. Hvala.
Hvala lepa. S tem smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 23. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O POROŠTVU REPUBLIKE SLOVENIJE ZA OBVEZNOSTI IZ DOLGOROČNEGA POSOJILA V VIŠINI 440 MILIJONOV EVROV, KI GA NAJAME TERMOELEKTRARNA ŠOŠTANJ, D. O. O., PRI EVROPSKI INVESTICIJSKI BANKI ZA FINANCIRANJE PROJEKTA POSTAVITVE NADOMESTNEGA BLOKA 6, MOČI 600 MEGAVATOV V TERMOELEKTRARNI ŠOŠTANJ PO REDNEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina štirih poslancev, s prvopodpisanim Srečkom Mehom. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku predlagatelja predloga zakona gospodu Srečku Mehu. Prosim.
Spoštovani gospod minister, podpredsednik, gospe in gospodje! Danes je pred nami obravnava poroštva za blok 6, torej projekta, ki omogoča zanesljivo električno oskrbo tudi nadaljnja leta v Sloveniji. Veliko razprav in polemik je bilo izrečenih in veliko argumentov za in proti smo slišali in povedali v tej razpravi. Pri vsem tem bi rad ponovno poudaril nekatere pomembne poudarke. Blok 6 je nadomestni blok, s katerim nadomeščamo sedanje bloke 1, 2, 3, 4 in tudi 5. Torej stari bloki 1, 2, 3, 4 in 5 imajo 750 megavatov inštalirane moči. Blok 6 ima 600 megavatov inštalirane moči in je torej nadomestni blok predvsem bloka 4 in 5, ki največ delata, in tudi bloka 3. Blok 1 in 2 sta tako in tako potrebna rušenja in ne proizvajata več, sta popolnoma neprimerna za proizvodnjo. Blok 6 bo porabil milijon ton premoga manj in bo bistveno manj onesnaževal okolje in bo zaradi tega tudi okoljsko sprejemljivejši. Vse emisijske vrednosti so znotraj dovoljenj, ki jih blok 6 ima, CO2 kvote, CO2 pa bo milijon ton manj tudi zaradi tega, ker bo porabil manj električne energije. Poroštvo pomeni, da presekamo agonijo, v kateri so inženirji, organizatorji, ki vodijo proizvodnjo v bloku 6, ki vodijo investicijo bloka 6, in na ta način tudi damo podporo vsemu, kar se je dogajalo že v nekaj naslednjih letih. Znano je dejstvo, da so o tem bloku sklepale že tri vlade in da se poroštvo za izgradnjo tega bloka vleče bistveno predolgo. Blok 6 je predvsem gospodarski projekt, ki ga vodi blok 6 v Holdingu Slovenske elektrarne in je v celoti plačan oziroma bo v celoti plačan iz električne energije. Naše poroštvo, to je poroštvo, ki ga predlagamo Državnemu zboru, pomeni, da bo zato lahko investicija tudi cenejša. Slovenska vlada je odgovorno obravnavala vso problematiko, ki se je odvijala okoli bloka 6 in sprejela primerne ukrepe in tudi predlagala primerne zaključke, amandmaje, ki smo jih potrdili oziroma tudi sprejeli v samo poroštvo in so sestavni del poroštva, ki ga danes sklepamo. S tem, kar danes sprejemamo kot poroštvo, dajemo slovenski vladi vsa pooblastila, ki jih je po mojem imela tudi danes, da lahko znotraj svojih pristojnosti in tudi odgovornosti preveri, ali so vsi postopki peljani v tisto smer, za katero smo se dogovorili, in ali je cena bloka 6 primerna. Posebej pomembno se mi zdi povedati, da smo veliko govorili o posameznih stroških in da so ti stroški danes nekako limitirani do milijarde 300 milijonov evrov in da so okoljsko sprejemljivi in da je blok 6 okoljsko sprejemljiv tudi za samo dolino oziroma za Šaleško dolino. To, da prebivalci Šaleške doline podpiramo proizvodnjo oziroma izgradnjo bloka 6 in tudi nadaljnjo proizvodnjo električne energije, pomeni, da so odgovorni ljudje v premogovniku, v Termoelektrarni Šoštanj, pa tudi drugje znali z ljudmi govoriti in jim tudi prikazati, kakšno je realno stanje. Veliko je bilo govora, ali je dovolj premoga v Šaleški dolini. Vsa zagotovila imamo, da je za proizvodnjo bloka 6 dovolj premoga, da je to naš edini vir in da je tudi s tega vidika poroštvo primerno, proizvodnja električne energije pa nam tudi v naprej zagotavlja nemoteno oskrbo z električno energijo tudi v naslednjih letih. Hvala lepa in predlagam, da to poroštvo tudi sprejmete.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko, kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku mag. Andreju Širclju. Prosim.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Minister, državni sekretar, kolegice in kolegi! Odbor za finance in monetarno politiko je 21. 6. v nadaljevanju tudi 28. 6. in zaključkom 13. 7. obravnaval predlog zakona o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti iz dolgoročnega posojila za TEŠ. Točka je bila na odboru dvakrat prekinjena zaradi pridobivanja dodatnih informacij o upravičenosti poroštva temu projektu. V okviru delovnih gradiv je odbor dobil mnenje Zakonodajno-pravne službe, mnenje Vlade, dve mnenji Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance. Holding Slovenskih elektrarn, TEŠ sta odboru predložila obsežno gradivo, posredovala vrsto pojasnil z izčrpnimi odgovori. Poleg tega so članice in člani odbora s podpisom prejeli na vpogled zaupno gradivo TEŠ in HSE. Odbor je prejel še vrsto dopisov s stališči zainteresirane javnosti. Na sejah odbora so sodelovali oziroma so bili vabljeni gospod Srečko Meh v imenu predlagateljev, predstavniki Ministrstva za finance, Ministrstva za infrastrukturo in prostor, predstavniki Holdinga Slovenskih elektrarn in TEŠ, zastopniki uprave Alstoma, predstavnica Zakonodajno-pravne službe, predstavnik Državnega sveta, predstavniki civilne iniciative. Na seji odbora 21. junija 2012 je odbor začel z drugo obravnavo predloga zakona. Ker je bilo v obširni razpravi v začeti drugi obravnavi besedilo ugotovljeno, da Vlada in Odbor nista dobila zadostnega zagotovila, da je cena projekta za nadometni blok TEŠ 6 dokončna, niti da so izpolnjeni pogoji, ki jih je sprejela Vlada 23. februarja 2012, je bila na podlagi prvega odstavka 73. člena Poslovnika Državnega zbora do pridobitve ustreznih podatkih obravnava odbora prekinjena. Iz istega razloga je bilo prekinjeno tudi prvo nadaljevanje te točke na seji odbora 28. junija 2012. Odbor je v nadaljevanju opravil drugo obravnavo predloga zakona in zaključil obravnavo. Po pojasnilih ministrstva za infrastrukturo in prostor in ministrstva za finance se je Vlada do poroštvenega zakona kot do projekta TEŠ 6 opredelila z vso odgovornostjo in ob tem upoštevala visoko stopnjo tveganja z zahtevo po dosledni izpolnitvi predhodno postavljenih pogojev. Ob ugotavljanju slednjih je Vlada obravnavala poročilo posebne komisije z vpogledom v celotno listinsko dokumentacijo in stanje projekta ter na podlagi izračuna vseh stroškov, povezanih z investicijo. Po dani oceni bodo vladne zahteve dosledno spoštovane z vgradnjo potrebnih varovalk v predlogu za amandma odbora k 1. členu, kar Vladi hkrati odpira možnost, da poroštva ob neizpolnjenih pogojih ne sprejme. Ob obravnavi je odbor glasoval tudi o treh predlogih za amandmaje odbora, in sicer za nove 4.a, 4.b in 4.c člen, danih na pobudo člana odbora gospoda Matevža Frangeža. Odbor teh amandmajev ni sprejel. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih zakonskega predloga skupaj in jih sprejel. Glede na sprejeti amandma odbora k 1. členu je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, ki je sestavni del tega poročila. V zaključku seje je odbor na pobudo Vlade sprejel tri sklepe, s katerimi predlaga, da TEŠ pripravi recenzirano novelacijo investicijskega programa poimenovanja NIP 5, ki ga potrdijo neodvisni in strokovno usposobljen recenzent in nadzorna sveta TEŠ in HSE. Na navedeni osnovi Vlada še pred podpisom poroštvene pogodbe preveri izpolnjevanje pogojev iz zakona o poroštvu za TEŠ 6. Hvala lepa za pozornost.
Hvala lepa. Za obrazložitev mnenja Vlade dajem besedo predstavnikoma Vlade, najprej ministru za infrastrukturo in prostor gospodu Zvonku Černaču in nato še državnemu sekretarju na Ministrstvu za finance dr. Dejanu Krušcu.
Še enkrat vsem lep pozdrav. Spoštovani! Govorimo o TEŠ 6, o največji investiciji v Republiki Sloveniji, ki se je iz začetnih 600 milijonov evrov povečala na milijardo in 300 milijonov evrov, torej se je več kot podvojila in odgovorno lahko trdimo, če Vlada ne bi odgovorno pristopila do te investicije in predloga zakona o poroštvu in na 3. seji 23. februarja sprejela nekatere sklepe, bi danes oziroma čez nekaj let gotovo govorili vsaj o 200 milijonih evrov dodatnih stroških na tej investiciji. Kot sem omenil, Vlada je že na 3. redni seji 23. februarja sprejela ustrezne sklepe, s katerimi se je seznanila s celovito informacijo o projektu nadomestni blok TEŠ 6 in na tej isti seji sprejela tudi pet pogojev ali izhodišč, če želite, pod katerimi je Vlada pripravljena prevzeti dodatno tveganje z izdajo državnega poroštva za projekt nadomestnega bloka TEŠ 6 v višini 440 milijonov evrov. Gre torej za zakon, ki ga obravnavamo danes in ki je bil v zakonodajno proceduro vložen s strani poslanca gospoda Srečka Meha. Vlada se je do tega poroštva opredelila 23. 2. pozitivno, pod pogojem, da bo investitor izpolnil predhodno določene pogoje, ki bodo optimirali stroške projekta, zagotovili njegovo dolgoročno finančno stabilnost in pod pogojem, da bo opravljen celovit pregled investicije, iz katerega bodo tudi podani razlogi, zakaj je prišlo do povečanja te vrednosti, in tudi ukrepi za uveljavljanje odgovornosti. Sam sem kot minister, pristojen za področje energetike, 15. 3. letos imenoval komisijo, ki je pripravila poročilo glede TEŠ 6. Pri tem je izhajala iz dosedanjih poročil PricewaterhouseCoopers, iz poročil Komisije za preprečevanje korupcije in obsežne listinske dokumentacije o tem projektu. Komisija je 30. aprila na podlagi vseh navedb podala pisno poročilo z ugotovitvami in predlogi v 18 točkah, ki so nujne za korektno in optimalno nadaljevanje tega projekta. Naj izpostavim nekaj bistvenih. Komisija je ugotovila, da projekt v preteklosti v več fazah ni bil voden primerno negospodarno, da je bila zanemarjena ustrezna dolžnost uprav in nadzornih svetov. Ugotovila je, da v številnih investicijskih programih niso bili zajeti vsi stroški projekta. To smo ugotovili tudi v nadaljevanju. Kot veste, strošek montaže je z 89, 100 milijonov evrov zdaj narasel nekje na okrog 156 milijonov evrov. Ugotovljeno je bilo, da tudi niso bili na ustrezen način vrednoteni stroški financiranja. Vendar na osnovi vseh teh dokumentov, s katerimi so razpolagi Vlada, Ministrstvo pa tudi Odbor za finance in monetarno politiko je bil na koncu sprejet sklep oziroma zaključek v petih točkah, ki izhajajo tudi iz poročila Vlade glede izpolnjevanja pogojev z dne 23. februarja. Ocenjujemo, da na podlagi vsega tega lahko poslanke in poslanci odgovorno in na podlagi vesti odločajo o tem zakonu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo dajem še državnemu sekretarju z Ministrstva za finance gospodu dr. Dejanu Krušcu.
Spoštovani gospod predsedujoči, spoštovane poslanke in poslanci! Kot smo že opozorili v okviru splošne razprave o zakonu, ki je pred vami, je imela Vlada nad postopkom izvedbe projekta pomisleke, zato je sprejela več sklepov o pogojih dokončanja projekta. V četrtek, 17. maja, je Vlada v zakonodajni postopek vložila predlog amandmaja, ki vsebuje navedene zahteve. TEŠ se bo v pogodbi z Republiko Slovenijo moral zavezati o okvirih izvedbe projekta. Ta amandma Vlade je bil sprejet na seji matičnega delovnega telesa. Vlada se je na seji 12. 7. seznanila z informacijo o izpolnjevanju pogojev, ki jih je naložila investitorju. Ministrstvo za infrastrukturo in prostor kot resorno ministrstvo je ugotovilo, da je investitor sledil sklepom Vlade in opravil številne aktivnosti v smislu optimiziranja stroškov projekta. Hkrati je predlagalo, da se v zakonu sprejme ustrezen amandma, ki Vladi omogoča, da tudi ne podpiše ustrezne pogodbe, če se v času do podpisa pogodbe vrednost projekta poviša. Tak amandma je bil na seji pristojnega delovnega telesa tudi sprejet. Dodatno je matično delovno telo sprejelo še sklepe, po katerih mora TEŠ pred podpisom poroštvene pogodbe sprejeti nov investicijski program v peti verziji, ki ga morata potrditi nadzorna sveta TEŠ in HSE, potrditi pa ga mora neodvisni recenzent. Na podlagi tega bo Vlada lahko preverila, ali so izpolnjene njene zahteve, ki so določene v zakonu. Če povzamem, zakon v besedilu, kot je bilo spremenjeno z amandmajem Vlade in amandmajem odbora, Vladi na bo nalagal avtomatične pravne obveznosti izdaje poroštva, temveč jo bo zavezoval, da mora pred izdajo, prvič, s TEŠ skleniti posebno pogodbo in, drugič, preveriti, ali so izpolnjeni vsi pogoji, ki jih zahteva.
Gospod državni sekretar, čas Vladi se je iztekel. Mi je žal. Hvala lepa.
Predstavitev stališč poslanskih skupin ni možna. Ker je zbor na drugi seji že opravil splošno razpravo o predlogu zakona, tudi amandmajev k dopolnjenemu predlogu zakona nimamo, zato zaključujemo drugo obravnavo. Prekinjam to točko dnevnega reda in vas obveščamo o nadaljnjem časovnem poteku seje. Sejo bomo prekinili po opravljeni razpravi o 15. točki dnevnega reda, to je predlog novele Zakona o socialnem varstvu, in sicer za eno uro. Potem bomo opravili glasovanja o vseh točkah dnevnega reda, o katerih smo razpravljali včeraj in danes, in tudi o Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o delu na črno, kjer imamo samo še glasovanje, razprava je bila na redni seji. Jutri bo zasedala Mandatno-volilna komisija dopoldne, da pripravi vse potrebno za še eno točko dnevnega reda in potem bomo izredno sejo nadaljevali in zaključili v petek. Prehajamo na 20. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ODGOVORNOSTI PRAVNIH OSEB ZA KAZNIVA DEJANJA Predlog je v obravnavo Državnemu zboru po skrajšanem postopku predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade gospodu Helmutu Hartmanu, državnemu sekretarju. Izvolite.
Spoštovani predsednik Državnega zbora, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Vlada predlaga Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o odgovornosti pravnih oseb za kazniva dejanja predvsem zaradi uskladitve z novelo Kazenskega zakonika, KZ-1B, in Zakona o kazenskem postopku, ZKP-K, ki sta se začela uporabljati v sredini maja letošnjega leta. Ob pripravi predloga novele pa so bile ugotovljene še določene pomanjkljivosti, ki se nanašajo predvsem na spremembe dveh stranskih kazni, in sicer 15.a in 15.b točke zakona o stranski kaznih, prva o prepovedi udeležbe na razpisih na področju javnega naročanja in druga o prepovedi trgovanja s finančnimi instrumenti pravnih oseb na organiziranem trgu. Glede prvih uskladitev je bilo ugotovljeno, da je stranska kazen v neskladju z Zakonom o javnem naročanju, zato bomo to anomalijo popravljali v okviru tega zakona. V okviru prepovedi trgovanja s finančnimi instrumenti pa je bilo ugotovljeno, da je bila možnost izrekanja tovrstnih stranskih sankcij vezana na imetnika vrednostnega papirja in ne na tisto osebo oziroma na tisto pravno osebo, ki je kaznivo dejanje storilo. Kot že rečeno, z novelo predlagamo spremembo v tej smeri. Zakon je materialne in pravne narave in pomeni podlago za izrekanje kaznivih dejanj in sankcij sodiščem, zato predlagamo, da ga v postopku sprejmete. Hvala lepa.
Hvala. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za pravosodje, javno upravo in lokalno samoupravo. Poročilo odbora bo predstavila predsednica gospa Eva Irgl.
Najlepša hvala za besedo, gospod predsednik. Odbor za pravosodje, javno upravo in lokalno samoupravo je na 11. nujni seji obravnaval predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o odgovornosti pravnih oseb za kazniva dejanja, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada s predlogom, da ga obravnava po skrajšanem postopku. Kolegij predsednika Državnega zbora je namreč na svoji 21. seji odločil, da se predlog zakona obravnava po skrajšanem postopku. Predstavnik predlagatelja, državni sekretar na ministrstvu za pravosodje, javno upravo in lokalno samoupravo gospod Helmut Hartman, je v dopolnilni obrazložitvi členov predloga zakona pojasnil, da je predlagani zakon potreben zaradi uskladitve z novelama Kazenskega zakonika in Zakona o kazenskem postopku, ki sta se začeli uporabljati maja 2012. Predlagane rešitve, ki jih ponujamo znotraj te novele, se nanašajo tudi na dve stranski sankciji. Zaradi neusklajenosti z zakonodajo na področju javnega naročanja se črta stranska kazen, prepoved udeležbe na razpisih na področju javnega naročanja, stranska kazen prepoved trgovanja s finančnimi instrumenti na organiziranem trgu pa se zaradi neustrezne formulacije, ki povzroča težave v izvajanju, preimenuje v prepoved razpolaganja z vrednostnimi papirji, katerih imetnica je pravna oseba. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe gospa Mira Palhartinger je povedala, da je v pisnem mnenju Zakonodajno-pravna služba opozorila na dejstvo, da je stranka kazen prepovedi razpolaganja z vrednostnimi papirji, katerih imetnica je pravna oseba, zgolj predpisana, ni pa določen tudi način njene izvršitve. Zato je treba v Zakonu o izvrševanju kazenskih sankcij, ki je pravnosistemsko ustrezno mesto za ureditev tega vprašanja, čim prej urediti način njene izvršitve, kar je Vlada v uvodu predloga zakona tudi napovedala. Nato je spregovoril na odboru tudi predsednik Komisije Državnega sveta za državno ureditev gospod Bogomir Vnučec, ki je v predstavitvi mnenja komisije povedal, da komisija predlog zakona podpira, saj gre v pretežni meri le za uskladitev med zakoni na področju kaznovalnega prava. Razprava članov odbora se je nanašala predvsem na črtanje stranske kazni prepovedi udeležbe na razpisih na področju javnega naročanja. Člani odbora so namreč izrazili pomisleke glede predvidenega črtanja te stranske kazni in v zvezi s tem predlagatelja prosili za pojasnilo, ali bi to pomenilo, da pravnih oseb, ki ravnajo protipravno, ni mogoče izločiti iz postopkov javnega naročanja. Menili so, da bi bilo neusklajeno z Zakonom o javnem naročanju ustrezneje odpraviti spremembo slednjega in ne spremembo v tem predlogu zakona. Predstavnik predlagatelja je v odgovoru na izražene pomisleke članov odbora poudaril, da je ustrezno mesto urejanja postopkov javnega naročanja ter v zvezi s tem sankcije, ki bi pravnim osebam, odgovornim za nekatera kazniva dejanja, preprečile udeležbo, Zakon o javnem naročanju. Zakon o odgovornosti pravnih oseb za kazniva dejanja določa kazniva dejanja, za katera je lahko odgovorna pravna oseba in vrste kazni oziroma kazenskih sankcij. Opredelitev sankcije prepovedi udeležbe na razpisih na področju javnega naročanja v veljavnem zakonu odgovornosti pravnih oseb za kazniva dejanja je zato neustrezna, saj je mesto urejanja te materije zakonodaje na področju javnega naročanja. Naj še povem, da k predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev. Odbor je potem v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona skupaj in jih tudi sprejel. Ker k predlogu zakona na matičnem delovnem telesu niso bili sprejeti amandmaji, Odbor za pravosodje, javno upravo in lokalno samoupravo Državnem zboru predlaga, da Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o odgovornosti pravnih oseb za kazniva dejanja sprejme. Hvala.
Hvala. Na vrsti je predstavitev stališč poslanskih skupin. V imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke gospa Jasmina Opec.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem skupaj! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o odgovornosti pravnih oseb za kazniva dejanja pomeni uskladitev zakona z novelama KZ-1B in ZKP-K, ki sta začeli veljati oziroma se uporabljati 15. maja 2012. Zakon prinaša predvsem spremembe na področju dveh stranskih kazni: prepovedi udeležbe na razpisih na področju javnega naročanja in prepovedi trgovanja s finančnimi instrumenti pravne osebe na organiziranem trgu. Stranska kazen prepovedi udeležbe na razpisih na področju javnega naročanja se zaradi neusklajenosti z ureditvijo izločitve iz postopka javnega naročanja po Zakonu o javnem naročanju in Zakonu o javnem naročanju na vodnem, energetskem, transportnem področju in področju poštnih storitev s predlogom zakona črta. Pri prepovedi trgovanja s finančnimi instrumenti pravne osebe na organiziranem trgu pa se odpravlja pomanjkljivost in nejasnost zaradi napačnega poimenovanja, saj so se do sedaj sankcionirale pravne oseb in fizične osebe, ki so imetniki finančnih instrumentov, torej vrednostnih papirjev, in ne pravne osebe, ki so storile kaznivo dejanje in bile pravnomočno obsojene. Nadalje predlog zakona odpravlja še nekatere redakcijske napake, nejasnosti in pomanjkljivosti v dosedanji ureditvi. Na tem mestu želimo opozoriti, da še tako dobra zakonodaja na področju kaznovalnega prava ni garant za odkrivanje in sankcioniranje kaznih dejanj, ki jih storijo pravne osebe. Zaradi povečevanja trenda kaznivih dejanj, ki jih storijo pravne osebe, zaradi vedno večje premoženjske škode, ki s temi kaznivimi dejanji nastanejo, in zaradi krutosti situacije, v katero pripeljejo kazniva dejanja pravnih oseb na področju kršenja temeljnih pravic delavcev, je to področje tisto, kateremu je treba nameniti še večjo pozornost. Zavedamo se, da so potrebni nujni ukrepi, če želimo slabo statistiko glede odkritih in kasneje obsojenih pravnih oseb spremeniti. 606 ovadenih pravnih oseb v letu 2010, vloženih 55 obtožnic in le 6 pravnih oseb, spoznanih za odgovorne, pričajo o tem, da so potrebne spremembe tukaj in takoj, če želimo, da naše državljanke in državljani še verjamejo v pravno državo. Poslanci Slovenske ljudske stranke bomo predlog zakona podprli z upanjem, da bomo imeli kmalu na poslanskih klopeh zakonodajo in druge ukrepe, ki bodo prispevali k učinkovitejšemu delovanju organov na področju odkrivanja in preganjanja kaznivih dejanj ter ukrepov, ki bodo naše pravosodje naredile efektivnejše in pravičnejše.
Hvala. V imenu Poslanske skupine DeSUS gospa Marjana Kotnik Poropat.
Lep pozdrav, gospod predsednik, in hvala za besedo. Pozdravljeni tudi vsi prisotni! Poslanska skupina DeSUS bo podprla Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o odgovornosti pravnih oseb za kazniva dejanja, in sicer s ciljem uskladitve tega zakona s preostalo kazenskopravno zakonodajo, zakonodajo s področja javnega naročanja ter odpravo redakcijskih napak, nejasnosti in pomanjkljivosti v dosedanji ureditvi. Predlog novele zakona za Poslansko skupino DeSUS ni sporen niti v delu črtanja oziroma ureditve stanskih kazni, vendar na tem mestu tako kot Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora tudi mi opozarjamo, da je nujno čim prej pristopiti k noveliranju Zakona o izvrševanju kazenskih sankcij ter v njem urediti način izvršitve stranske kazni prepovedi razpolaganja z vrednostnimi papirji, katerih imetnica je pravna oseba. Opozarjamo na to, da je ta stranska kazen zgolj predpisana, brez ureditve njene izvršitve pa ostaja le mrtva črka na papirju. Zato še enkrat apeliramo na pristojne službe, se pravi, na ministrstvo oziroma Vlado, da pristopi k oblikovanju novele zakona, ki bo to pravno praznino zapolnila. Obravnavani predlog zakona pa bomo v Poslanski skupini DeSUS, kot že rečeno, podprli. Hvala lepa.
Hvala. V imenu Poslanske skupine Nove Slovenije gospa Iva Dimic.
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči. Kolegice poslanke in kolegi poslanci! Novela Zakona o odgovornosti pravnih oseb za kazniva dejanja novih vsebinskih rešitev ne prinaša. Pomeni le uskladitev z zadnjima novelama Kazenskega zakonika in Zakona o kazenskem postopku, ki sta bili sprejeti že v letu 2011. Kljub temu pa je novela potrebna in pomembna zaradi notranje skladnosti tega predpisa in usklajenosti z ostalimi predpisi, ki urejajo področje odgovornosti pravnih oseb za kazniva dejanja. Načelo zakonitosti, ki ga zasleduje novela tega zakona, je eno najpomembnejših temeljnih načel prava. Na področju kazenskega prava to načelo pomeni, da mora biti kaznivo dejanje v zakonu opredeljeno kot kaznivo in zanj določena kazenska sankcija. Prav področje kazenskih sankcij za pravne osebe je bilo v dosedanjem zakonu o odgovornosti pravnih oseb za kazniva dejanja nedosledno urejeno in take nedoslednosti je treba odpraviti. Za učinkovito delo pravosodja je prvi predpogoj dobra in notranje usklajena zakonodaja. Za to je odgovoren Državni zbor in vsi mi, poslanci. Seveda pa potem lahko zahtevamo in pričakujemo od državnih organov, zlasti od pravosodja, da bodo sprejete zakone v praksi tudi izvajali. Na področju vodenja kazenskih postopkov zoper pravne osebe pravosodje do sedaj ni bilo uspešno. Delež nerešenih kazenskih ovadb na tožilstvih je še vedno prevelik. Posebej za sodišča pa lahko rečemo, da so bila na področju odločanja o odgovornosti pravnih oseb za kazniva dejanja vrsto let tudi neuspešna. Stanje se tudi v zadnjih letih ni popravilo kljub vsem projektom za odpravo zaostankov na sodiščih. Postopki so predolgi, tako da je zaradi splošne gospodarske situacije kazenski postopek zoper pravno osebo ustavljen bodisi zaradi prenehanja pravne osebe bodisi zaradi zastaranja. Nihče za tako stanje ne prevzema odgovornosti. Ob predstavitvah letnih poročil tožilstev in sodišč pa ves čas poslušamo, da so razlogi za zaostanke sistemski. Poslanci Poslanske skupine Nove Slovenije bomo novelo tega zakona podprli, ker bo s tem urejena ustrezna zakonodajna podlaga za vodenje kazenskih postopkov zoper pravne osebe. Bomo pa pozorno spremljali letna poročila o delu tožilstev in sodišč tudi v prihodnosti in po potrebi zahtevali tudi ustrezno odgovornost za pravilno in pravočasno delo tako posameznih tožilstev kot sodišč in sodnikov.
Hvala. V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke gospa Eva Irgl.
Najlepša hvala za besedo še enkrat. Vlada Republike Slovenije je, kot rečeno, v zakonodajni postopek vložila Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o odgovornosti pravnih oseb za kazniva dejanja. Za obravnavo zakona je Kolegij predsednika Državnega zbora sprejel skrajšani postopek na podlagi 142. člena Poslovnika Državnega zbora, saj smatramo, da gre za manj zahtevne spremembe in dopolnitve zakona ter za uskladitev z Zakonom o kazenskem postopku in Kazenskim zakonikom. Tudi zato menimo v Slovenski demokratski stranki, da je skrajšani postopek vsekakor utemeljen. S predlogom zakona se spreminja devet členov sedaj veljavnega zakona o odgovornosti pravnih oseb za kazniva dejanja. Poglavitni cilj predloga zakona je uskladitev z Zakonom o spremembah in dopolnitvah Kazenskega zakonika in z Zakonom o spremembah in dopolnitvah Zakona o kazenskem postopku, ki sta začela veljati oziroma se uporabljati dne 15. maja 2012 ter s področno zakonodajo: Zakonom o javnem naročanju, Zakonom o javnem naročanju na vodnem, energetskem, transportnem področju in področju poštnih storitev. Naj pojasnim, da bomo v Slovenski demokratski stranki te spremembe tudi podprli. Najlepša hvala.
Hvala. V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov gospod Mirko Brulc.
Spoštovani vsi prisotni! Predlog novele je pripravila že prejšnja vlada. Postopek je bil ustavljen zaradi konca mandata in prav je, da se je sedaj ta zadeva ponovno znašla tu v Državnem zboru. Predlog zakona je skoraj identičen predlogu prejšnje vlade. In če bi bil vložen predlog v zakonodajni postopek zgodaj spomladi, bi lahko šel po normalnem postopku po poslovniških pravilih. Bistvena razlika, kot je bilo danes že omenjeno, med predlogom iz leta 2011 in predlogom iz leta 2012, je v tako imenovani stranski kazni. Citiram: "Prepoved udeležbe na razpisih na področju javnega naročanja oziroma izločitev iz postopkov javnega naročanja." Mene čudi, da pravna služba, pravna stroka, ne naša, ampak zunaj tega parlamenta, nasprotuje, da se ta predlog črta. Ministrstvo sicer opravičuje črtanje z obrazložitvijo, da ta stranska kazen ni usklajena z Zakonom o javnem naročanju. Vendar 42. člena Zakona o javnih naročilih in 15.a člena Zakona o odgovornosti pravnih oseb za kazniva dejanja ne gre enačiti. Po 42. členu Zakona o javnih naročilih mora naročnik iz postopka javnih naročil izločiti kandidata, ki je bil pravnomočno obsojen. In tu je naštetih 12 primerov, alinej. Ta kazniva dejanja pa se po določenem času brišejo iz evidence, kar je dobro. Pri 15.a členu zakona o odgovornosti pravnih oseb za kazniva dejanja pa je govora, da se lahko izločitev iz postopka javnih naročil izreče kot stranska kazen za dobo treh do deset let. To novost je uvedla prva Janševa vlada, ki pa sedaj pravi, da te stranske kazni ne potrebujemo. Sprašujem, komu želimo s to spremembo omogočiti kakšno nepravdno dejanje oziroma koga zaščititi. Poslanci Socialnih demokratov bomo spremembe kljub temu vprašanju, ki sem ga povedal, podprli. Hvala lepa.
V imenu Poslanske skupine Državljanske liste gospod Rihard Braniselj.
Lep pozdrav, spoštovani predsednik, minister, kolegice in kolegi! Z novelo zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o odgovornosti pravnih oseb za kazniva dejanja se odpravljajo notranje neusklajenosti z novelo Kazenskega zakonika in Zakona o kazenskem postopku, vse sprejeto v preteklem letu. Zakon, ki ga danes obravnavamo, je funkcionalno povezan s tema dvema zakonoma, pri čemer so ugotovljene manjše pomanjkljivosti, ki jih je treba zaradi enotne ureditve v kaznovalnem pravu s tem predlogom novele tudi odpraviti. Zakon bomo v Državljanski listi podprli, pri čemer upamo, da bodo organi odkrivanja in pregona odločneje in pogumneje zahtevali kazensko odgovornost pravnih oseb za kazniva dejanja in bili pri tem bistveno uspešnejši. Ne glede na specifike uspešnost odkrivanja in pregona pri pravnih osebah namreč močno odstopa od uspešnosti pri fizičnih osebah. Zgolj 10 % vseh podanih kazenskih ovadb v Republiki Sloveniji državno tožilstvo povzame v obtožne akte in zgolj 10 % od vseh teh je deležno obsodilne sodbe pred sodiščem. Hvala lepa.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. K predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, tako da tudi na seji ni bilo mogoče vlagati amandmajev. Zato zaključujemo drugo obravnavo predloga zakona. O predlogu zakona bomo v skladu s časovnico odločali danes v okviru glasovanj. Prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 24. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA PRVO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBI ZAKONA ZA URAVNOTEŽENJE JAVNIH FINANC. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila skupina 22 poslank in poslancev, s prvopodpisanim gospodom Jankom Vebrom. V zvezi s tem predlogom zakona je 27 poslank in poslancev zahtevalo, da Državni zbor opravi splošno razpravo. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavnici predlagateljev dr. Andreji Črnak Meglič.
Spoštovani, prav lep pozdrav! Danes se odločamo o uveljavitvi zakona, ki naj bi razveljavil 143. člen Zakona o uravnoteženju javnih financ. Za to obstaja vrsta razlogov, ki jih bom skušala strniti v teh petih minutah. V Sloveniji od leta 1996 državni proračun neposredno pokriva več kot petino za normalne upokojence. Če povem drugače, v Sloveniji ni upokojenca, ki ne bi prejemal vsaj petine svoje pokojnine iz državnega proračuna. Poleg splošnih pogojev pa predpisi omogočajo tudi pridobitev pravice do pokojnine pod ugodnejšimi pogoji. To regulirajo posebni zakoni, sporazum o vprašanjih nasledstva in na pravno zavezujoč način tudi Temeljna ustavna listina in ustavni zakon za njeno izvedbo. Gre torej za pokojnine, ne na podlagi posebnih zakonov, uveljavljenimi pod ugodnejšimi pogoji, in ne za dodatke oziroma kakršnekoli dajatve. 232. člen ZPIZ pa določa, da je treba te stvari izplačevati. Zato je toliko manj utemeljeno, da je ZUJF posegel le v določene pokojnine, ki se sofinancirajo iz državnega proračuna. Člen je dvojno selektiven. Razlikuje med vsemi upokojenci in tistimi, ki se jim pokojnina delno sofinancira iz državnega proračuna, znotraj te skupine pa še dodatno selekcionira tiste, ki jim je na podlagi nekega nam vsem nedoumljivega načela pravičnosti, ki ni bil nikjer obrazložen, izločil skupine, ki se jim znižajo pokojnine tudi do 25 %. Če citiram dr. Udeta, "gre za selektiven poukrep, za diskriminacijo in tak poseg je evidentno protiustaven". Kot rečeno, glavni cilj zakona je povrnitev vseh pravic iz 143. člena razen prvega odstavka. Glavne razloge, zakaj, lahko strnemo v nekaj točkah. Že prva bi bila zadostna, da zakon spremenimo. Kršitev ustavne vezanosti Državnega zbora ne referendum. Odločitev smo sprejeli pred rokom enega leta po razglasitvi odločitve na referendumu o ZPIZ-u 2. To pomeni kršitev prvega odstavka 90. člena Ustave in 25. člena Zakona o referendumu. Ali ni čudno? Prav danes bomo odločali o Zakonu o delu na črno, odločanje, o katerem smo preložili za en teden, da smo spoštovali ta pogoj, pri ZUJF pa nam tega ni bilo treba spoštovati. Že samo na podlagi tega člena bi Ustavno sodišče lahko v bistvu zavrnilo ta člen zakona. Drugič, kršenje načela oziroma pravice do socialne varnosti in pravice do pokojnine iz 50. člena Ustave. Pokojnina ima dvojno naravo, je ekonomska in je odvisna od vplačanih prispevkov, vsebuje pa tudi elemente solidarnosti. Z znižanjem pokojnin tudi do višine 25 % je prišlo do protiustavnega posega v pokojnine, v socialno varnost in prekomerni poseg v pravico do pokojnine iz 50. člena. Nepravično in nesorazmerno je, da mora biti breme znižanja, ki predstavlja manj kot en odstotek vrednosti vseh pokojnin, nositi manj kot 5 % upokojencev, ki se jim znižujejo pokojnine na podlagi 143. člena. To ciljno skupino smo si izbrali za največjo žrtev ekonomske krize, s katero se srečujemo. Kršitev načela zaupanja v pravo in pričakovane pravice. 155. člen Ustave prepoveduje povratno učinkovanje predpisov. Izjemoma lahko posamezna določba velja za nazaj, če ne posega v pridobljene pravice. Pri 143. členu ZUJF ne gre za retroaktivnost v tem smislu, da bi zakon zniževal pokojnine za nazaj, vendar pa posega v pravice, določene z odločbo, pravnomočno odločbo na podlagi 158. člena Ustave. Gre za nepravo retroaktivnost, pomeni poseg zaupanja v pravo kot načelo pravne države in pričakovane pravice na podlagi 2.člena ustave. Kršitev prepovedi diskriminacije iz 14. člena Ustave, kršitev načela o jasnosti in določnosti predpisov. Protiustavne posledice ima sam način izvrševanja ZUJF. Napisan je tako, da ga vsak razume drugače. ZPIZ, mi, Vlada. Gre za kršenje standardov, ki jih je v svoji sodni praksi določilo Ustavno sodišče in evropska konvencija o človekovih pravicah. Kolegice in kolegi! Polagam vam na srce, odločajte se po svoji vesti in prihranite marsikateri postopek, marsikatero uro, marsikatero muko upokojencev, ki si tega niso zaslužili. Hvala.
Hvala. Za obrazložitev mnenja Vlade dajem sedaj besedo dr. Janezu Šuštaršiču, ministru za finance.
Spoštovani, spoštovane! Naj uvodoma omenim neko dejstvo, ki je sicer znano, pa ga je treba v obravnavi tega predloga sprememb zakona vseeno povedati. Državni proračun vsako leto nakaže približno milijardo 400 evrov v pokojninsko blagajno, pri uravnoteženju javnih financ pa je bilo treba pogledati tudi, kaj lahko naredimo glede tega. Ta prenos iz proračuna v pokojninsko blagajno temelji na dveh členih pokojninskega zakona, in sicer gre za 30 % vseh izdatkov pokojninske blagajne, milijarda približno temelji na tem, da se s prispevki od plač in drugih dohodkov ne zbere dovolj sredstev za plačilo obveznosti pokojninske blagajne. Drugi del, tretjina oziroma 440 milijonov v lanskem letu, temelji pa, ker je proračun po Zakonu o pokojninskem zavarovanju dolžan pokriti ZPIZ vse tista plačila, ki ne temeljijo na plačanih prispevkih, ampak temeljijo na posebnih predpisih, na upokojevanju pod ugodnejšimi pogoji, seveda vse na podlagi nekih zakonov, ampak gre za ugodnosti, ki jih je država tako ali drugače v preteklosti odobrila določenim skupinam ljudi. In mi bi si težko predstavljali kakršenkoli poizkus uravnoteženja javnih financ, če ne bi na nek način posegli tudi v teh 440 milijonov. To je na koncu koncev velik znesek in ocenili smo, da je tukaj treba nekaj narediti. Tisto, kar smo naredili pri tistem, kar smo v tem zakonu predlagali, smo skušali slediti splošnim načelom, ki smo jih na splošno sledili pri Zakonu o uravnoteženju javnih financ, to se pravi, da smo skušali ukrepe delati tako, da so prizadeli veliko skupin ljudi, pa vse približno enako, ščitili pa smo tiste z najnižjimi prejemki. Ta člen, ki je danes predlog spremembe, ne znižuje pokojnin nikomur, ki ne prejema vsaj povprečne pokojnine. Tistim, ki prejemajo nadpovprečne pokojnine, jih pa znižuje v tistem delu, kjer se pokrivajo iz teh 440 dodatnih milijonov in tudi na tak način, da je odstotek znižanja odvisen od višine pokojnine, ki jo nekdo prejema. Se pravi, tistim, ki prejemajo najvišjo pokojnino, se znižuje največ. Zato smo tudi lahko poslušali o zneskih nekaj sto evrov znižanja. Zgornja meja, ki je postavljena za pokojnine, ki temeljijo na podlagi teh posebnih pravic iz 232. člena, je bila postavljena na tisoč 450 evrov, kar je še vedno 1,5-kratnik povprečne slovenske plače. Pri tem sledenju splošnega načela, da posežemo v prejemke, znižamo ta transfer iz proračuna za prejemke, ki temeljijo na nekih posebnih pravicah na osnovi 232. člena, je treba reči še to, da so te pravice, ki temeljijo na tem členu, zelo različne. Zelo različne kategorije ljudi, zelo različni temelji za neke dodatne pokojnine so v ta člen vključeni. Lahko izhaja to iz nekega statusa osebe, iz nečesa, kar je nekoč v preteklosti bil, lahko pa izhaja tudi recimo iz naslova nedoseganja pogojev za polno upokojitev, kot recimo matere, ki niso bile zavarovane v prvem letu otroke starosti in tako naprej. Člen smo skušali napisati tako, da bi bil sorazmeren in da bi posegal v tiste pravice, ki so najmanj na nek način utemeljene, ki so najmanj povezane s plačevanjem prispevkov, s tem, kar pokojnina po svoji naravi je. Lahko je bila kakšna kategorija tukaj prizadeta preveč, o tem smo se pripravljeni pogovarjati, mislim, da je tudi vladna koalicija že izrazila pripravljenost za dogovor za nek smiseln amandma tega člena. To, kar je danes predlagano, pa kot Vlada težko podpremo. Finančne posledice, ki sicer v predlogu samem niso ocenjene, bi po našem mnenju že letos pomenile po naši oceni 60 milijonov, in na to, ne da bi hkrati predlagatelj povedal, kje naj to privarčujemo, v tem hipu ne moremo pristati, zato ne podpiramo tega predloga zakona. Hvala.
Hvala. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Najprej v imenu Poslanske skupine DeSUS gospod Franc Jurša.
Predsednik, hvala za besedo. Lep pozdrav ministru, kolegicam in kolegom, še posebej pa kolegom in kolegicam iz poslanske skupine Pozitivne Slovenije, ki so se nam zdaj priključili. V uvodu ste rekli, da letno mora proračun nameniti milijardo 400 milijonov evrov pokojninski blagajni iz proračuna seveda. Ja, tako dolgo, dokler pokojninska blagajna ne bo očiščena, in to si v naši poslanski skupini in tudi v stranki DeSUS še kako želimo. Upam, da bomo to uspeli tudi v tem mandatu realizirati. Za začetek razprave o tem zakonu, ki črta razen prvega odstavka vse ostale postavke 143. člena Zakona o uravnoteženju javnih financ, se v poslanski skupini DeSUS mimogrede sprašujemo, zakaj se člen v celoti ne črta, torej v ključno s prvim odstavkom. Naj pojasnim, da gre tukaj za to, da opoziciji ni mar za usklajevanje pokojnin, saj ne predlaga, da bi se le-te letos vsaj novembra meseca uskladile. Se pa načeloma v Poslanski skupini DeSUS strinjamo z ugotovitvami predlagateljev zakona, da je Zakon o uravnoteženju javnih financ ne zadosti argumentirano posegel v določen del pokojnin. Zato tudi v naši poslanski skupini menimo, da so v varčevalnem zakonu potrebni določeni popravki. Kolikor mi je znano, je tudi večina koalicijskih strank takšnega mnenja. Si pa v poslanski skupini želimo, da s temi popravki ne bi hiteli, tako kot smo hiteli z zakonom, saj bi vnovične slabe rešitve in napake ponovno odpirale nezadovoljstvo in povzročile prizadetost upokojencev. Naše splošno sprejete stališče je že v času sprejemanja Zakona o uravnoteženju javnih financ bilo in ga še vedno zagovarjamo, da se z varčevalnimi ukrepi lahko poseže le v tisti del pokojnin, ki so privilegirane in ki niso posledica plačanih prispevkov iz minulega dela ter so nadpovprečne, varčevalni ukrepi pa so nujni. Mnenja smo in še danes mislimo tako, da je varčevanje na vseh segmentih, ki se črpajo iz proračuna, sorazmerno in po malem nujno na vseh področjih, saj bomo le tako zajezili preobsežno porabo javnofinančnih sredstev in s tem pripomogli k stabilizaciji in vzdržnosti javnih financ ter se posledično tudi rešili krize. V tej smeri pričakujem, da bi šel tudi vladni popravek zakona, ki ga pričakujemo že meseca septembra. Ob tem bodo natančno proučene sedanje posledice varčevalnega zakona v delu, ki se nanaša na pokojnine, natančno bodo proučene posamezne kategorije pokojnin, ki so bile znižane in upravičenost oziroma neupravičenost njihovih znižanj, ocenjene bodo finančne posledice. Pričakujemo pa tudi podatke s strani Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje. V Poslanski skupini DeSUS zato danes ne bi želeli vsebinsko razpravljati o tem, kako naj bi bodoče spremembe izgledale, prizadevali pa si bomo, da bi bile ob nujnosti varčevanja pravice do posameznih kategorij vezane na pogoj plačevanja prispevkov. Mnenje poslanske skupine glede obravnavanega postopka za spremembo, kot ga predlagajo kolegi poslanci iz vrst opozicije, je, da je glede na javnofinančno stanje nerealen.
Hvala. V imenu Poslanske skupine Nove Slovenije mag. Matej Tonin.
Spoštovani poslanke in poslanci, lepo pozdravljeni! V tej dvorani ponovno pozdravljam poslance Pozitivne Slovenije. Moram reči, da smo vas pogrešali. Brez vas so razprave precej bolj dolgočasne, tako da upam, da se čim prej vrnete in prekinete vašo obstrukcijo. Če poskušam obrazložiti oziroma predstaviti naše stališče preko prispodobe, bi rekel naslednje. Če si predstavljamo, da je naša ljuba Slovenija kot neko podjetje, ki zaposluje 10 ljudi, in to podjetje je v danih trenutkih zmožno dajati plačo zgolj 8 delavcem, dvema pa ne. In za ta dva delavca se ta naša Slovenija stalno in konstantno zadolžuje. Nekje je treba reči, da je to stanje nevzdržno in da tako ne gre več naprej. In ZUJF, ki smo ga sprejeli pred meseci, je naredil to, da smo se enemu izmed teh 10 delavcev zahvalili za sodelovanje, za enega pa smo se še zadolžili, za ostalih 8 pa smo uspeli zbrati dovolj denarja, da jim damo plačo. Vsi skupaj se zavedamo, da je bil ZUJF boleč in neprijeten. Tega nihče ne zanika. Bil pa je nujno potreben zaradi tega, da bodo imeli upokojenci in tudi javni uslužbenci ob koncu leta pokojnine in plačo. Z ZUJF smo se tako ali drugače trudili, da bi breme te krize prerazporedili na vse družbene skupine. Ta predlog, ki je prišel s strani opozicije, na nek način poskuša dati neke bonitete samo eni družbeni skupini, to pa so upokojenci. In nevarnost, ki se lahko zgodi, je, če rušimo ZUJF na tej točki, potem lahko pade celoten ZUJF. in to vi v opozicij zelo dobro veste. Tokrat je prišel popravek ZUJF na področju upokojencev. Čez nekaj ur, mogoče minut, ko bo ta zakon sprejet, se bodo javili tisti, ki zagovarjajo pravice družin, in tudi oni bodo hoteli imeti svoje popravke. Še malo kasneje se bodo oglasili tudi javni uslužbenci, in tudi oni bodo hoteli imeti svoje. In konec koncev ta ZUJF tako ali drugače pade. In prej kot bo padel ZUJF, prej lahko pade tudi Slovenija. Če je to v interesu opozicije, O. K., če ni, potem pa se najbrž vsi skupaj strinjamo, da je bil ta predlog zakona, ki ga je vložila opozicija pretirano radikalen in da se zaradi ZUJF v tej razpravi uporabljajo vse mogoče resnice in neresnice. Če samo nekaj konkretnih stvari povem, ki so povezane z ZUJF in se nanašajo na pokojnine. Vsi tisti, ki imajo nizke pokojnine, med drugim tudi moja babica, torej tisti, ki imajo pokojnine, manjše kot 414 evrov, za te se ni spremenilo nič, ti dobivajo isto pokojnino in bodo dobili tudi dodatek za rekreacijo v polni meri. Tistim, ki imajo pokojnine do 622 evrov, se bo v določenem delu zmanjšal ta rekreacijski dodatek, še vedno pa dobijo polne pokojnine. Za tiste upokojence, ki imajo nizke penzije, se praktično ni spremenilo nič. Obljuba, ki jo je dala Vlada, da bo ščitila najšibkejše, se je dejansko uresničila. Bi pa opozoril še na eno stvar, in sicer na definicijo pokojnine. Mislim, da se vsi strinjamo s tem, da naj bi pokojnina izhajala iz vplačanih sredstev. To je pokojnina, in ta se ne znižuje. K tej pokojnini pa so dodani različni dodatki, ne vem, dodatki, ki jih dobivajo borci iz časa NOB, dodatki, ki jih dobivajo predčasno upokojeni uslužbenci nekdanje Službe državne varnosti, dodatki, ki jih dobivajo uslužbenci nekdanje JLA, tudi dodatki, ki so jih dobivali uslužbenci, ki so delali v republikah nekdanje Jugoslavije in v tiste blagajne vplačevali. Žal pa se v ta ZUJF in v to naše obdobje meša tudi druga stvar, ki je padla na nas, je pa to stvar prejšnje vlade, in sicer Zakon o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev, ki je bil sprejet v prejšnjem mandatu in je začel veljati 1. januarja letos, ki je ukinil tako imenovane državne pokojnine, ki so bile visoke nekaj manj kot 200 evrov. To je posledica drugega zakona, da ne bo nekdo imel občutek, da ta ZUJF posega tudi na to. Če zadeve nekoliko strnem. Prepričan sem, da je predlog opozicije v tem delu preveč radikalen in zaradi tega naše podpore nima. Tudi ni pravičen. Zakaj? Če ste spremljali samo medije oziroma sredstva javnega obveščanja, ste lahko med drugim tudi zasledili razne posameznike, ki so protestirali in kazali svoje dopise, v katerih je pisalo, da se jim pokojnina oziroma njihovi prihodki zmanjšajo iz tisoč 500 evrov na tisoč 200 evrov in so bili upravičeno oziroma tudi neupravičeno jezni, da so izgubili 300 evrov. Sedaj se mi vprašajmo, ali je to pravično, da tistim, ki imajo nekoliko večje pokojnine, bomo te pokojnine zagotovili nazaj, tisti, ki pa imajo pokojnino 400, 500 evrov, to je pa neka velika skupina, ki pa je tiho in za katero se nobeden ne zavzema. Ne vem, mogoče je z zavrnitvijo tega opozicijskega predloga čas, da se čez poletje in po poletju trezno pogovorimo, zadeve premislimo, mogoče pa je pravičnost tudi to, da če že hočemo upokojencem dati svoje, da del teh stvari, ki so bile izplačane iz proračuna in zaradi katerih se je sedaj posameznikom pokojnina oziroma dohodek zmanjšal s tisoč 500 evrov na tisoč 300 evrov, da ta denar damo tistim, ki danes dobijo pokojnino 400, 500 evrov.
V imenu Poslanske skupine Pozitivne Slovenija mag. Barbara Žgajner Tavš.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani predsednik, spoštovane kolegice in kolegi! Pandorina skrinjica je odprta. Iz nje padajo novi škandalozni primeri politični igric, manipulacij, si upam trditi. V tem kontekstu je škandalozna tudi izjava enega od ministrov te vlade, da bi morali pokojnino vezati na število otrok. Dnevno poslušamo zgodbe o potrebi po konsolidaciji javnih financ, predsednik Vlade nam grozi s predčasnimi volitvami, grozil nam je ob sprejemanju Zakona o uravnoteženju javnih financ, grozi nam danes. Nekateri vladni, tudi poslanci, govorijo o privilegiranih pokojninah, bonitetah, ki so bile upravičeno ukinjene. Te izjave, spoštovane kolegice in kolegi, po moji oceni razkrivajo resnični namen vladnega varčevanja, ki pomeni ideološki obračun z nekaterimi kategorijami upokojencev – zgolj z nekaterimi. Za to ceno je Vlada pripravljena poseči v mednarodne pogodbe in povoziti celo lastno ustavo. Minister za finance je danes dejal, da ga skrbi pokojninska blagajna. V isti sapi ustanavlja državni holding in uprizarja, če hočete, kukavičji let nad Kadom. S pokojninsko blagajno rešujemo nelikvidnostne državne banke. Danes je jasno, da je z mega varčevalnim zakonom, ki ga je sprejela v parlamentu, vladna koalicija povzročila nove krivice. 26 tisoč 341 upokojencem, političnim izbrancem, je konec preteklega meseca omenjeni zakon odvzel tudi do četrtine dohodkov, pokojnin. 7 tisoč 512 osebam, udeležencem NOB in drugim vojnim veteranom, španskim borcem, narodnim herojem, nosilcem partizanske spomenice, žrtvam vojnega nasilja, 8 tisoč 84 osebam, ki so bile zaposlene na območju nekdanje Jugoslavije, 3 tisoč 953 osebam, internirancem, beguncem, delovnim deportirancem, tisoč 160 je oseb, ki so prejemale pokojnino na podlagi Zakona o popravi krivic, 241 oseb, ki so prejemale oziroma prejemajo izjemne pokojnine, med njimi so vrhunski športniki, kulturni delavci za izjemne dosežke, tudi rudarji. Tu so še zaposleni na MNZ, v zaporih in ostali, da ne naštevam vseh. Spoštovane kolegice in kolegi! Ta hram demokracije je na majski seji sprejel Zakon o uravnoteženju javnih financ. Ta zakon je po mnenju Zakonodajno-pravne službe v določenih delih nakazoval na možnost protiustavnosti. Na to smo opozarjali tudi v Pozitivni Sloveniji, ko smo vas prosili, da pri sprejemanju tako obsežne zakonske materije prevlada zdrav razum. Vložili smo med drugim tudi amandma k delu, ki se nanaša na pokojnine. Poglejte si izid glasovanja. Gladko ste ga povozili! In ko danes predsednik DeSUS reče, da ob podpori nižanju pokojnin ni vedel, kaj počne, ker mu Vlada, njegova vlada, ni predstavila vseh podrobnosti zakona, se resno vprašam, kako daleč gre lahko posameznikova ignoranca do volivk in volivcev oziroma državljank in državljanov te države. Da je bila storjena napaka, danes javno priznava tudi minister Šušteršič. Vlada sicer napoveduje spremembe jeseni, vendar znova le za nekatere kategorije upokojencev. Istočasno se Vlada trudi iskati opravičilo za svoja dejanja. Medtem ko predsednik, pa tudi nekateri drugi, še vedno govorijo o privilegijih, v Sloveniji postaja sramotno biti vrhunski športnik ali – pa bom tu uporabila besede sobotnega komentatorja, citiram, "partizanom jemlje denarni nadomestek za kri in znoj, ki so ju vgradili v suverenost Slovenije". Minister Hojs je med drugim dejal, citiram, "pavšalno govorjenje o tistih, ki se jim je zgodila krivica z nižanjem pokojnin, ni dovolj". Da ne bom govorila "pavšalno", konkretne zgodbe. Citiram: "Zaradi postopnega ukinjanja premogovništva v Sloveniji je slovenska Vlada sprejela Zakon o izjemnih pokojninah v premogovništvu." Ne gre za nadstandardne pokojnine. "Sam sem ta zakon sprejel in šel v pokoj leta 1999 z 31-letno delovno dobo. Celotno delovno dobo so se mi redno odvajala sredstva v pokojninsko blagajno in država ni prispevala ničesar. Ker mi je takrat manjkalo še 9 let do polne pokojninske dobe 40 let, se mi je pokojninska osnova zmanjšala za 18 %, 2 % za vsako manjkajoče leto. V odločbi o upokojitvi, ki sem jo prejel od Vlade Republike Slovenije, je zapisano, da za mojo pokojnino jamči Republika Slovenija in se izplačuje v celoti iz državnega proračuna, vendar samo do dosega upokojitvene starosti, nato se izplačilo pokojnine preloži na ZPIZ." To je bil zakon, to je bila odločba. Tej osebi se je pokojnina zmanjšala za 100 evrov na 641 evrov. Druga zgodba. Babica sodelavca je sedem let delala v Makedoniji kot medicinska sestra. Takrat to ni bila druga država, ampak je bila bratska socialistična republika iste države. Potem je prišla v Slovenijo, se poročila, delala do upokojitve, zdaj pa so ji za 140 evrov ali za šestino znižali pokojnino, saj ji "manjka" sedem let. Ko je delala v Makedoniji je redno plačevala vse prispevke. Tretja zgodba, takrat 16-letni fant je moral proti svoji volji na delo v Bosno v rudnik lignita. Ta gospod, danes upokojenec, od lastne države Slovenije doživi novo kaznovanje. Pokojnino ima nižjo za 50 evrov. Vrhunec cinizma je, da razlike ti ljudje ne morejo zahtevati niti od bosanske, niti od srbske ali makedonske pokojninske blagajne, Slovenija se je zavezala z mednarodnim sporazumom. Še 8 tisoč 81 upokojencev je v podobnem položaju. Krivice so bile storjene, spoštovane kolegice in kolegi! Morda je teh 8 tisoč jugoupokojencev, kot jih bom imenovala, samo postranska škoda, da je lahko Vlada, ki sicer ne odpira ideoloških tem, znižala borčevske in vojaške pokojnine, morda. Ob takih primerih se vprašam o ceni človekovega dostojanstva in vrednosti lastne zgodovine. Upam, da ne govorimo o novi zgodovinski napaki. Spoštovane kolegice in kolegi! Zakon, ki smo pripravili v opoziciji, v Pozitivni Sloveniji in SD, in ki je danes pred nami, popravlja vse krivice, o katerih sem govorila, in tudi tiste, ki jih zaradi časovne stiske nisem uspela obelodaniti, so se pa v okviru Zakona o uravnoteženju javnih financ nedvomno zgodile. In ko poslanci pritiskamo danes na gumb za ali proti, je dobro, da se vsakič znova zavedamo, da bo nekdo čutil posledice našega dejanja. Danes je nedvomno nova priložnost za tudi tiste vladne poslanske skupine, in tukaj apeliram predvsem na DeSUS in Državljansko listo, ki odkrito priznavate, da so bile storjene napake, da te napake popravimo v dobrobit državljank in državljanov te države. Pravica za nekatere žal ostaja zavezanih oči. Upam, da si bomo vsi skupaj danes oči odvezali in glasovali za zakon, kajti to omogoča, da krivice, ki so bile storjene, popravimo danes, ne drugo leto ali sploh nikoli. V nasprotnem primeru v tem trenutku napovedujem, da bomo v poslanski skupini Pozitivne Slovenije začeli zbirati tudi podpise za vložitev zahteve za ustavno presojo vladnega zakona.
V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa za besedo. Predsednik, minister, kolegice in kolegi! Ko obravnavamo to tematiko je treba pogledati najprej razloge, zaradi katerih je prišlo do zakona za uravnoteženje javnih financ. In razlogi so bili takrat očitni. Izredno slabo finančno stanje v državi, z drugimi besedami, v zadnjih treh, štirih letih je država trošila več, vsako leto dve milijardi več, kot je ustvarila. Zato smo se zadolžili in zaradi tega je imenovani državni dolg zelo porasel, iz 8 na 16, kasneje tudi na 17 milijard, javna poraba v bruto družbenem proizvodu pa se je povečala z manj kot 3 % na več kot 6 %. In to dejansko lahko ogrozi finančno stanje v državi in zaradi tega je bilo treba zmanjšati javno porabo. Zmanjšanje javne porabe je potekalo na uravnotežen način. Različne skupine prebivalcev so dobivale manjše prejemke, med drugim tudi nekateri upokojenci, tisti upokojenci, za katere niso bili plačani prispevki, in tisti upokojenci, ki so imeli večjo pokojnino od 622 evrov. Z drugimi besedami to pomeni, da so po prejšnjem sistemu nekateri dobivali denar, dobivali različne dodatke, čeprav za njih ni bilo plačanih prispevkov. Temu v pokojninskem sistemu rečemo solidarnost. In prav je, da obstaja solidarnost. Vprašanje pa je, do katere meje solidarnost, kateri je tisti znesek, ki pomeni znesek, po katerem več ni solidarnosti. V tem primeru smo se odločili za znesek 622 evrov oziroma, kot je kolega Tonin rekel, tudi nižji glede tako imenovanega rekreacijskega dodatka. Z drugimi besedami to pomeni, da so določeni upokojenci dobivali različne dodatke, dobivali tudi denar iz pokojninske blagajne na podlagi neplačanih prispevkov in na podlagi tega, da niso delali polnih 40 let, velja za moške, oziroma manj ženske. To pomeni, da že sam pokojninski zakon daje možnost nekaterim ljudem, da dobijo več kot drugi. Tukaj se postavi vprašanje pravičnosti, ali je to pravično ali to ni pravično. Po mojem osebnem mnenju bi morale pokojnine in znesek pokojnin izhajati iz dela. Socialo naj pokriva država iz proračuna. In kot je predstavnik DeSUSa rekel, treba je očistiti pokojninsko blagajno. To je naloga, ki se naj naredi v naslednjih mesecih v naslednjem letu. Zakaj? Zato, da bodo ljudje dobili pokojnino na podlagi tistega, kar so plačali, ob upoštevanju načela solidarnosti. Danes je bilo tudi veliko govora o kršenju ustavnih načel. Z veliko lahkoto se govori o kršenju ustavnih načel. Vsekakor bi rad opozoril na sklep Ustavnega sodišča v zvezi z zahtevo za oceno ustavnosti 2., 3., 4., 6. odstavka 143. člena Zakona za uravnoteženje javnih financ. Med drugim je sklenilo, da izpodbijane odločbe, to so odločbe, ki se danes spreminjajo, za katere ta zakon predlaga spreminjanje teh odločb, niso protiustavne. Citiram 3. točko, lahko si seveda preberete tudi ostale dve, "izpodbijane določbe urejajo višino pokojnine določenih upravičencev ter višino letnega dodatka uživalcem pokojnin oziroma določenih nadomestil iz invalidskega zavarovanja, ne urejajo pa delovnopravnega položaja delavcev. Zato z izpodbijanimi določbami niso ogrožene pravice delavcev." Tukaj se Ustavno sodišče še ni opredelilo vsebinsko, ampak enostavno imamo sklep Ustavnega sodišča in ta sklep je sprejet soglasno, da Ustavno sodišče zahtevo zavrže, kar pomeni z drugimi besedami, da resnično z lahkoto govorimo o protiustavnosti. Jaz vedno pravim, naj o protiustavnosti odloča Ustavno sodišče. Jaz nisem kvalificiran za to, da bi govoril o tem, da je nekaj protiustavno. In tukaj potrjuje ta sklep Ustavnega sodišča, da je v bistvu to zahtevo zavrnilo. V Slovenski demokratski stranki menimo, da je ob sprejemanju zakona seveda mogoče, da je prišlo do morebitnih napak, da je prišlo do morebitnih nepravilnosti pri zakonu, ki se je hitro sprejemal. Mi bomo naredili vse, da bomo proučili učinke tega zakona, naredili analize in predlagali morebitne spremembe na podlagi analiz in takšne analize, ki bodo narejene za vse prebivalce in za vse prebivalke te države. Zato tega predloga zakona ne bomo podprli. Hvala lepa.
V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov gospod Janko Veber.
Hvala za besedo in lep pozdrav tudi v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov. Pri obravnavi današnjega Predloga zakona o spremembi Zakona za uravnoteženje javnih financ ugotavljamo, da so stranke vladajoče koalicije v koalicijski pogodbi opredelile vrednote, iz katerih naj bi izhajale v času vodenja vlade. Med temeljne vrednote koalicija med drugim uvršča: solidarnost, skrb za sočloveka in zagotavljanje enakih možnosti vsem, povezovalnost in konstruktivnost ter domoljubje, ki ga koalicija razume kot dolg do vseh tistih rodov, ki so tlakovali pot k naši samostojni državi. Veliko lepih, zvenečih besed, vendar Zakon o uravnoteženju javnih financ, ki je bil sprejet, kaže na to, da je vladajoča koalicija omenjene vrednote iz koalicijske pogodbe dala povsem na stran in na široko odpira vrata praksi sprejemanja nepremišljenih, restriktivnih ukrepov po hitrem postopku ter po zakonsko spornem zmanjševanju pravnih pravic. Socialni demokrati smo že v času obravnave varčevalnega zakona v Državnem zboru opozarjali, da ima zakon vrsto resnih pomanjkljivosti, po našem mnenju tudi ustavnopravne narave. Prav tako smo opozarjali na to, da je Zakon za uravnoteženje javnih financ neuravnotežen tako z vidika posega v posamezna področja kot tudi z vidika posledic, ki jih bo imela uveljavitev zakona za večino prebivalk in prebivalcev naše države. Še več. Lahko trdimo,da varčevalni zakon ruši temeljna načela solidarnosti v slovenski družbi s tem, da je prekomerno selektiven in v nekaterih primerih v nasprotju z Ustavo Republike Slovenije, Evropsko konvencijo o človekovih pravicah ter v nasprotju z mednarodnimi sporazumi. V to smo prepričani in upamo, da bodo argumenti tudi prepričali Ustavno sodišče. Ravno zaradi tega smo se v poslanski skupini odločili, da skupaj s poslanci Pozitivne Slovenije vložimo zakon, s katerim želimo spremeniti 143. člen tega zakona, kajti ta člen je zagotovo tisti, ki na selektiven, diskriminatoren in, po našem mnenju, protiustaven način posega tako v pridobljene kot tudi pričakovane pravice upokojencev. Glavni namen spremembe zakona je ohraniti pravico do pokojnine pod posebnimi pogoji ter pravico do letnega dodatka, kot sta se izvajali pred uveljavitvijo varčevalnega zakona. Razlogov za to, da vrnemo te pravice, je več; in sicer: Vlada je pravice posebnih pokojnin z ukrepi v 143. členu Zakona za uravnoteženje javnih financ oblikovala na, po našem mnenju, protiustaven način, saj omenjenih pokojnin ni zgolj negativno uskladila, kot radi pravijo, temveč tiste, ki presegajo 622 evrov, na podlagi lestvice nesorazmerno znižala na trajni osnovi. Tako so se pokojnine nekaterih upokojencev po uveljavitvi varčevalnega zakona znižale za več kot 24 %. Pri tem pa zakon ni predvidel rešitev, ki bi zagotavljale pravno varstvo pravic zavarovancev. O znižanju pokojnin so bili upokojenci namreč obveščeni le na podlagi obvestila in ne z odločbo. Katastrofalno! Zato tudi Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje na podlagi odločbe Ustavnega sodišča mora izdati odločbe in ne obvestila, kot je to predvidel zakon. Torej, v enem primeru je Ustavno sodišče že ugodilo našim opozorilom in zahtevam. Želimo tudi opozoriti, da upravičencev, ki prejemajo pokojnino pod posebnimi pogoji, varčevalni zakon v 143. členu ne obravnava na enak način. Tako so se na podlagi določb drugega in tretjega odstavka tega člena pokojnine znižale okoli 26 tisoč 300 upravičencem. V istem členu varčevalnega zakona pa so kot izjeme navedene tiste skupine upokojencev, katerih se pokojnine niso oziroma ne bodo zniževale. Pri tem Zakon za uravnoteženje javnih financ ne navaja nobenih kriterijev, na podlagi katerih bi bilo tovrstno razlikovanje med posameznimi skupinami upravičencev do pokojnin pod posebnimi pogoji kakor koli utemeljeno. Torej, enostavno ni kriterijev za takšno odločitev. Zakon je posegel tudi v pravico do letnega dodatka upokojencev. Šesti odstavek 143. člena določa nesorazmerne omejitve pri izplačilu letnega dodatka za upokojence in teh je okoli 210 tisoč, in enostavno ta zakon določa, da teh 210 tisoč upravičencev ni več upravičenih do letnega dodatka. Torej je ukrep, s katerim varčevalni zakon posega v pravico do pokojnine in letnega dodatka, po našem mnenju neustrezen. To se ne nazadnje poskuša dokazovati tudi preko številnih pritožb, ugovorov, ki so jih upokojenci do sedaj posredovali na Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje, ter tudi ustavne pritožbe, ki pa ne prihajajo samo s strani posameznikov ali zainteresiranih društev, pač pa tudi varuhinje človekovih pravic. In ne nazadnje, da s tem zakonom ni vse v redu in s tem členom, priznava tudi sama vladna koalicija, ki se strinja, da so v delu varčevalnega zakona, ki posega v pokojnine, potrebni popravki. Pri tem pa želimo Socialni demokrati poudariti, da če boste predlagali popravke, s katerimi boste ponovno ustvarjali dodatno diskriminacijo in razdor med upokojenci, seveda ne bodo sprejemljivi. Menimo pa in upamo, da boste ta predlog zakona, ki smo ga vložili v proceduro poslanke in poslanci Socialnih demokratov in Pozitivne Slovenije, ohranili v proceduri in tudi v jeseni potem oblikovali skupne rešitve, ki bi bile v korist vsem upravičencem in s čimer bi preprečili veliko krivico, ki se jim je zgodila. Hvala.
V imenu Poslanske skupine Državljanske liste gospa Kristina Valenčič.
Hvala za besedo. Še enkrat lep pozdrav! Ne zgodi se pogosto, da smo vse politične stranke tako enotne, če ne celo soglasne v kakšni temi. In nujnost omejitve javne porabe ter konsolidacija javnih financ sodi med te teme. Tudi strokovna javnost deli mnenje, da je treba čim hitreje sprejeti ukrepe, da državno porabo prilagodimo tistemu, kar ustvarimo. In to smo storili s sprejetjem Zakona za uravnoteženje javnih financ. Ukrepe, ki jih ta zakon prinaša, smo podprli tudi v Državljanski listi, saj verjamemo, da so pomembni za Slovenijo in za našo prihodnost. Zavedamo se, da samo zdrava gospodarska rast lahko predstavlja osnovo za splošno blaginjo, zato je nujno vzpostaviti ravnovesje med socialno državo in bolj konkurenčnim težnim gospodarstvom. Ukrepi, ki jih prinaša Zakon za uravnoteženje javnih financ, so posegli tudi na področja, ki so za državljane še posebej občutljiva; torej področja šolstva, zdravja, sociale. In res je, posegli smo v nekatere že pridobljene pravice, pri čemer smo verjeli, da so ti ukrepi uravnoteženi, začasni, pravični in ne posegajo v pravice tistih državljanov, ki imajo nizke prihodke. Dobrih petnajst dni po uveljavitvi zakona se v javnosti pojavljajo opozorila o nesorazmernosti posegov na nekaterih področjih, na primer pri pokojninah. V Državljanski listi se strinjamo z ugotovitvijo, da zakon za uravnoteženje javnih financ pri poseganju v pokojnine vsebuje anomalije oziroma nesorazmerne ukrepe, zato je glede na opozorila treba temeljito proučiti učinke zakona v praksi in pripraviti ustrezne popravke, ker so očitno le-ti potrebni. To je treba storiti premišljeno, da ne povzročimo novih nesorazmerij. V Državljanski listi predloga zakona ne moremo podpreti, saj ta predlog povsem izniči varčevalne učinke in povzroča nova nesorazmerja. Pozivamo pa Vlado, da preuči učinke ZUJF v praksi in pripravi ustrezne rešitve. Rešitve naj gredo v smer spoštovanja pokojninske dobe posameznikov, ne glede na to, v kateri pokojninski sklad so bili vplačani prispevki, pri čemer posegi v pridobljene pravice ne smejo biti prekomerni. Od vsega začetka zagovarjamo načelo, da mora biti zniževanje javne porabe uravnoteženo, enakomerno porazdeljeno med različne družbene skupine in pravično. Pri pokojninah se je očitno pokazalo, da temu načelu nismo sledili, zato bo treba ukrepati. Državljanska lista pričakuje od koalicijskih partnerjev, zlasti pa od Vlade, da bodo ustrezne rešitve na mizi septembra. Če se to ne bo zgodilo, bomo sami oziroma v sodelovanju z drugimi strankami, morda tudi opozicijskimi, pripravili predlog novele zakona. Naj pa na koncu vendarle še enkrat poudarim, da pretirano zadolževanje države vodi v izgubo njene suverenosti in samostojnosti pri oblikovanju fiskalne politike in tega ne smemo dopustiti.
V imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke gospod Roman Žveglič.
Spoštovani predsednik, minister, kolegice, kolegi! Samo nekaj uvoda za začetek, kajti v Slovenski ljudski stranki mislimo, da je očitno neizpodbitno dejstvo treba ponoviti večkrat. Vsi smo bolj ali manj seznanjeni z gospodarskimi razmerami v Evropi in svetu. Vse razvite države so se zaradi padca gospodarske aktivnosti in posledične poti v recesijo lotile reformno. Tiste najpametnejše so jih opravile že v zlatih časih, še pred krizo. V Sloveniji smo z veliko žlico zajemali ekspanzijo gospodarstva tja do leta 2008. Res je, nismo ustvarili rezerv, nismo opravili reform do takrat. Toda nismo jih tudi v naslednjih treh letih. Z izjemo pokojninske reformne, za katero prav dobro vemo, s čigavimi glasovi je sploh prestala glasovanje v Državnem zboru, resne strukturne reformne na parlamentarne klopi ni bilo. Tako kot tudi ni bilo resnejšega posega v javne izdatke. Manko v proračunu smo nadomeščali z zadolževanjem v tujini in kriza se Slovenije v smislu življenjskega standarda praktično ni dotaknila. Te pravljice je konec in sedaj pred nami ni več dileme, ali varčevati, temveč kje in kako. Če želimo vsaj približno gospodarsko konkurirati ostalim državam in ne samo životariti, potem moramo javne izdatke zmanjšati in na ta načni razbremeniti gospodarski sektor. Z Zakonom za uravnoteženje javnih financ smo posegli na najširši spekter javne porabe. Namen je bil zajeti vse kategorije upravičencev, tudi pokojnine niso bile izjema. V Slovenski ljudski stranki smo bili ostro proti linearnemu znižanju pokojnin, torej povedano enostavneje, da bi vse pokojnine znižali za določen odstotek. Ne! Prvič zato, ker so mnoge pokojnine glede na čas, v katerem se nahajamo, že tako sramotno nizke, in drugič bilo bi zelo neprimerno, da posegamo v pokojnine tistih, ki so si jih prislužili, potem ko so delali celotno delovno dobo. Tako smo posegli v pokojnine, ki jih plačuje proračun in ki so nadpovprečno visoke glede na večino izplačanih pokojnin. Danes država zagotavlja že 1,4 milijarde evrov na leto za pokojnine. Prepričan sem, da ima iz tega razloga tudi pravico, da tiste, ki od tega denarja dobivajo največ, lahko tudi nekoliko omeji. Zakaj? Zato, ker so razmere v naši blagajni takšne, kot so. Lahko pa se zgodi, da jutri denarja za pokojnine niti ne bo več. Zakon predvideva črtanje drugega odstavka zakonskega člena za uravnoteženje javnih financ, kjer so po principu solidarnosti – torej, kdor ima več, naj prispeva več – pokojnine, za katere plačuje državni proračun in so višje od 622 evrov do 777 evrov, zmanjšujejo največ do 100 evrov; za pokojnine do 933 evrov za največ 150 evrov; za pokojnine do tisoč 88 evrov največ 200 evrov in tako naprej. Višja kot je pokojnina, nekoliko več vzamemo. Ali ni to primer solidarnosti? Ali ni to primer, ki bi moral veljati v socialni državi? Ali ni to, za kar naj bi se zavzemala slovenska politična levica, da pri ukrepih zaščitimo tiste, ki imajo najmanj, hkrati pa obremenimo tistega, ki ima več. Mislim, da smo to v koaliciji storili, sedaj pa hočete predlagatelji to zaustaviti. Prav tako želite črtanje tretjega odstavka, ki največjo izplačano pokojnino, ki izplačuje proračuna, omejuje na tisoč 450 evrov. Spoštovani, kdo pa je tisti, ki si zasluži, da mu država plačuje mesečno rento na to vsoto? Ali je naš standard resnično takšen, da si lahko privoščimo takšne nagrade za posebne zasluge? Da ne bo napačno razumljeno: prav je, da jih nagradimo za zasluge in športnike za njihove vrhunske dosežke, kulturnike in tako naprej. Toda, ali jim moramo plačevati 2 tisoč evrov pokojnine? Potem je tukaj tudi letni upokojenski dodatek. Ali ni tudi ta dodatek sedaj urejen solidarnostno, da ga dobijo največ tisti, ki ga tudi najbolj potrebujejo? Ali ni podobno kot regres, kjer smo se prav tako odločili, da ga uredimo glede na dohodek, torej največ ga dobijo tisti, ki imajo najnižje plače? Poslancem Slovenske ljudske stranke se takšen način zdi pravičen in solidarnosten. Spoštovane poslanske kolegice in kolegi! Pri tej spremembi pa ne moremo mimo naslednje zadeve. V spremembah socialne zakonodaje ste nekateri v prejšnjem mandatu ukinili državne pokojnine. Skoraj 15 tisočim ostarelim smo odvzeli prav tistih borih 189 evrov. Večini je bil to edini dohodek. Z redkimi izjemami je velika večina izmed teh 15 tisoč ostarelih kmečkih žensk ali pa gospodinj, ki so celo življenje garale ob svojih možeh na kmečkih gospodarstvih in niso imele možnosti vplačevati prispevka; ni jim bilo omogočeno. Tudi to je bila pridobljena pravica, spoštovani kolegi iz SD, ki me prekinjate vmes, ko govorim. Takrat nihče izmed poslancev takratne koalicije v prejšnjem mandatu, danes vas kar nekaj sedi v opoziciji, ni dvignil glasu. Tudi takrat, ko smo vas poslanci Slovenske ljudske stranke prosili, da vsaj pustite državne pokojnine tistim, ki jih trenutno prejemajo. Ne. Takrat ste bili trdni in ste te ljudi pošiljali po socialno pomoč. Danes ste se postavili na stran ljudi, ki iz državnega proračuna prejemajo posebne, izjemne pokojnine za posebne zasluge in podobno. In te pokojnine krepko presegajo tisoč evrov mesečno, nekatere tudi tisoč 500 in več. Torej, kje je sedaj vaš čut za pravičnost, solidarnost, socialno državo? Še nekaj velja poudariti. S spremembami zakonodaje danes nihče izmed tistih, ki so jim pokojnine zmanjšane, ni socialno ogrožen. Ker če bi bil z zmanjšanjem ogrožen on, kaj je potem s 340 tisoč upokojenci, ki prejemajo pokojnine, manjše od 600 evrov? In kar je najhuje, večina izmed teh 340 tisoč ljudi je delala celo življenje, garala v družbenih tovarnah, podjetjih, medtem ko večina izmed ljudi, ki se jim je pokojnina zmanjšala, nimajo izpolnjenih pogojev za upokojitev oziroma so upokojeni na neki drugi zakonski podlagi. Oni torej niso problem. Skrbi pa vas za tiste, ki imajo tudi po novem zakonu še vedno več od tega zneska. Meni se ta skrb ne zdi logična, da danes protestirajo na cesti upokojenci s tisoč 200, tisoč 300 evrov pokojnine. Tukaj nekaj ne štima. Tukaj ni razdora med upokojenci. Naj bo povsem jasno, v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo sodelovali pri popravi krivic, ki so se nekaterim zgodile s tem zakonom. Pristojno ministrstvo že proučuje, kako je s primeri, ko so bili prispevki plačani v kakšni od drugih jugoslovanskih republik. Kajti to resnično ni problem upravičenca, temveč stvar sporazumov med državami. Popravke zakona v tej smeri pričakujemo že v jeseni. Toda, kot že rečeno: kriza velja za vse, tudi za pokojnine pod posebnimi pogoji – z vsem dolžnim spoštovanjem tudi za borce narodnoosvobodilne vojne, mimogrede. Tudi moj oče je aktivni udeleženec narodnoosvobodilne vojne in ga ZUJF ni prizadel, ker dobi 49 evro mesečne rente, razliko od 420 do 470, ker je kmet. Če bi bil delavec, bi imel 300 evrov višjo osnovo. To govorimo o solidarnosti. Zato ker je kmet, ima nižjo osnovo in ga to ni prizadelo. Moja mama pa ima 380 evrov pokojnine. Mimogrede, moj oče bo danes, ko sem jaz tukaj, verjetno enih 5, 6 ur preživel na traktorju. Hočem povedati še to, da bomo sodelovali pri popravi, danes pa bomo to zavrnili. Hvala lepa.
Hvala. Končali smo predstavitev stališč poslanskih skupin. Sledi splošna razprava poslank in poslancev. Dr. Andreja Črnak Meglič se lahko v imenu predlagatelja kadar koli vključi v razpravo. Izvolite, imate besedo. Prav tako se lahko kadarkoli vključi tudi Vlada. Izvolite.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi, namenoma sem v svojem uvodu res vztrajala na pravni argumentaciji, zakaj menimo, da je modro, da sami spremenimo 143. člen Zakona o uravnoteženju javnih financ. Namenoma. Veste, da se vlagajo ustavne pritožbe, da jo bo danes vložila tudi varuhinja človekovih pravic in tokrat Ustavno sodišče sigurno ne bo moglo najti obvoda, da ne bo odločalo o vsebini, kajti vedno proceduralni razlogi postajajo pomembnejši od vsebine. Naloga Ustavnega sodišča je, da razsoja o vsebini: ali je zakon v nasprotju z ustavo ali ni v nasprotju z ustavo. Trdimo, da ta zakon je v nasprotju z ustavo. Namenoma sem vas spomnila na vaše lastne pomisleke. Gospod predsednik, vi ste bili tisti, ki ste rekli, da ne moremo še danes odločati o zakonu na delo na črno, ker še ni potekel zakonsko določen rok glede na izvedeni referendum. Tukaj imamo drugačna pravila. Ne gre – a ne? Če je ustava, velja ustava za vse. Drugič. Kar se tiče pokojnin. Imamo Bismarckov model pokojninskega sistema, ki pomeni, da tekoči upokojenci prejemajo pokojnine na podlagi vplačil tistih, ki so aktivni. Ko smo leta 1976 prepolovili – prepolovili – prispevno stopnjo za delodajalce, je začela naraščati luknja v pokojninski blagajni. Takrat je bilo to deloma kompenzirano z davkom na izplačane plače ali kako se je že imenoval, potem pa smo tisto ukinili, še vedno pa delodajalci plačujejo polovico manj kot delavci. To je en razlog za luknjo v pokojninski blagajni. Drugi razlog pa je, da delamo premalo, glede na to, kakšno populacijo imamo. To je jasno. Zato smo hiteli s pokojninsko reformo, ki je bila, kot vemo, zavrnjena. V tej pokojninski reformi, gospod Žveglič, je bilo zapisano tudi to, da se ohranijo družinske pokojnine, pa je to padlo. Torej, nismo krivi mi, ampak krivi tisti, ki so zavrnili to pokojninsko reformo. Danes, kot rečeno, ni upokojenca, ki ne bi prejemal vsaj 20 % svoje pokojnine iz proračuna. To je več kot milijarda. Več kot milijarda! Na drugi strani imamo te pokojnine, ki so na podlagi posebnih predpisov, mednarodnih obveznosti, Zakona o temeljni ustavni listini, ki določa, da se določeni skupini upokojencev daje določen del tudi iz proračuna. Ko poslušam te razprave, imam občutek, kot da ti ljudje niso nikoli v življenju delali. Pa lepo vas prosim! To so ljudje, ki so delali, nekateri tudi polno pokojninsko dobo, pa vendar jim je zakonodaja omogočala, da se je določen del let štel dvojno. To se pravi, niso paraziti, kot želite vi prikazati, ampak so ljudje, ki so delali in si zaslužili svoje pokojnine. Kakšna je struktura upokojencev? Kot rečeno, 8 tisoč je takšnih oseb, ki so delali v drugih jugoslovanskih republikah. Zakonodaja jim jamči na podlagi sporazumov in predpisov, da prejemajo pokojnine tudi za tisti del časa, ko so delo opravljali v drugih republikah. Saj so vendar ves čas vplačevali v pokojninsko blagajno! Tukaj ne moremo govoriti, da je proračun tisti, ki pravzaprav nadomešča ta izpad prihodkov. Oni so vplačevali samo nekam drugam, pač živeli smo v drugi državi. Na drugi strani imamo 7 tisoč 500 oseb, ki so bili borci vojne za Slovenijo. Na njihovem delu, na njihovi vojni, na njihovih žrtvah sloni naša današnja svoboda, nadgrajena s samostojno Slovenijo. Nekateri so tudi po štiri leta lačni in v mrazu živeli in se bojevali za nas, zato da uživamo danes to, kar imamo. Edino kar jim je zakon priznal, je bilo dvojno štetje tistih let. Je to preveč? Je to krivica? Naprej. 3 tisoč 900 oseb: interniranci, begunci, delavni deportiranci – so to paraziti? Ali so to žrtve druge svetovne vojne?! Naprej. Zaposleni v Ministrstvu za notranje zadeve in v zaporih. Temu lahko prištejemo tudi tiste, ki so bili administrativno upokojeni. Dnevno dobivam pisma ljudi, ki se jim dogajajo krivice. Najprej jih je svobodna Slovenija prisilila, da so se upokojili, zoper to niso imeli nobene pravice ugovora, zdaj pa jih še kaznuje s tem, da jim jemlje pokojnino. Kaj lahko rečemo o političnih zapornikih? Ljudje, ki se jim je v prejšnjem sistemu zgodila krivica, so zdaj ponovno lustrirani, še enkrat! Pa jim vzemimo še to, kar smo jim priznali! So to paraziti? Pokojnine, ki jih prejemajo ljudje, so v veliki meri rezultat njihovega dela, tako kot so rezultat njihovega dela za ostale upokojence. Tega se moramo zavedati in če bomo stremeli k temu, kar je rekel kolega iz stranke SDS, da naj bi ljudje dobili samo toliko, kot so zaslužili – o tem sem že govorila, gospe in gospodje, kolegice in kolegi! Povedala sem vam, da bo potem velika večina upokojencev zaradi izničenja kriterija solidarnosti zdrsnila še nižje kot danes in bodo samo tisti, ki so bog daj, imeli srečo, da so delali na dobro plačanih delavnih mestih, imeli višje pokojnine, vsi ostali pa nižje. To je tako imenovani individualni račun, na katerega vedno opozarjam in na kar vas opozarjam in vas tudi rotim, da v to smer ne gremo, ker se je v mnogih državah pokazalo, da ta sistem ni dober. Gospod Jurša pravi, ja, če bomo očistili pokojninsko blagajno, bomo vsi živeli na podlagi vplačanih prispevkov, pokojnine bodo sorazmerne. Ni res gospe in gospodje! Ta milijarda, ki jo doplačujemo v pokojninsko blagajno tudi tem upokojencem, ki so zdaj na minimumu, omogoča, da prejemajo vsaj ta minimum. Ali se vi tega zavedate? Očiščenje tega ne bo prineslo. Dajmo, natočimo si čistega vina! Naprej. Kar se tiče državnih pokojnin. Povedala bi tudi to. Državne pokojnine so bile dodeljene brezpogojno, na podlagi pravice iz Zakona o invalidskem in pokojninskem zavarovanju in ob ukinitvi mi te želje nismo imeli in smo želeli problem rešiti s SPIZ 2, kot sem že povedala. Ob ukinitvi pa so se ti ljudje lahko vključili v sistem socialnega varstva, kajti zavedajmo se, za državne pokojnine prispevki niso bili vplačani. In če so prejemali ljudje približno 180 ali 190 evrov poprej, je sedaj minimalna raven socialne varnosti po zakonu o socialnem varstvu oziroma zakonu o uresničevanju pravic iz javnih sredstev 460 evrov. To se pravi, posameznik ima pravico dobiti razliko med njegovim prejemkom, z družinskim prejemkom in pa to ravnjo, seveda ob upoštevanju lastnine. Osebno moram reči, da ob tej lastnini sem imela in še danes imam problem razumevanja. Če boste predlagali, da je to lahko kriterij, ki ga iz zakona izločimo – jaz s podporo temu ne bom imela problemov. Mislim, da smo pri tej točki preveč hiteli. Pravite, da nas bo 26,7 milijona evrov pokopalo. Poglejte, s kakšno lahkoto smo dajali odpustke delodajalcem oziroma lastnikom podjetij za investicijske olajšave in tako naprej. 170 milijonov – ko bo, če bo, kar bo! Ni nujno, da bo prineslo eno samo delovno mesto. 170 milijonov! Šestkrat manjši znesek! [[oglašanje iz dvorane]] Davek na dobiček pa davek od dohodnine – ja, ta dva, da ne gremo v potankosti. Pa tam nismo imeli nobenih problemov – 170 milijonov. Tu pa bo 26,7 milijona pokopalo Slovenijo. Pa ne govorim, da ni treba tega denarja najti, lahko najdemo načine. Recimo, samo potegnite iz predala Marušičev zakon o obdavčitvi nezdrave prehrane, pa boste dobili dovolj denarja za te namene. Uveljavite ga! Zakaj ga ne bi uveljavili? Nezdrav način življenja prizadene tudi naše zdravstvo in tako naprej. Dobili boste ta denar. Ali kaj drugega. Pogovorimo se, vendar ne na način, da kršimo ustavo, Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in da se nekako sprenevedamo, kaj kaj pomeni. Poglejte, spremembe, ki jih boste uvedli – ja, nova selekcija, nova diskriminacija, nove protiustavnosti! Mar je res treba, da tudi s to zgodbo končamo na Evropskem sodišču za človekove pravice? In verjemite mi, ta epilog bo dosegla, če v tej državi ne bomo zmogli razuma in poguma, da priznamo – zmotili smo se, prav je, da nekaj, kar je bilo narobe, tudi popravimo. Potem pa s skupnimi močmi iščemo rešitve, ki so bolj pravične. Hvala.
Besedo ima gospod Matevž Frangež.
Ne morem verjeti, s kakšno lahkotnostjo nekateri v tej dvorani pripovedujejo o primerih, pri čemer namenoma uporabijo samo tiste skrajne zgornje primere, pozabijo pa na to, da tudi sami prejemajo, recimo, kmetijske subvencije. A ta renta je pa pravična? Ta renta pa je pravična – zato, ker jo prejema nek posameznik, ki tu z vehemenco govori o krivicah, ki se v družbi dogajajo. Oprostite, to se mi ne zdi korektno! Tisto, kar bi pričakoval predvsem od koalicijskih poslancev, je minimalno zavedanje, da je bila z buldožerskim načinom sprejemanja Zakona o uravnoteženju javnih financ storjena tudi kakšna krivica. Vsaj toliko upajte priznati. Mimogrede, pri družinskih pokojninah je šlo samo za spremembo naslova z možnostjo, da se enak dohodek doseže iz druge blagajne, v skladu s tistim, kar so nekateri v predhodnih razpravah že obljubljali – očiščenje pokojninske blagajne. Predvsem tisti, ki prisegajo na pravo, morajo pogledati številne primere, praktično vsa obvestila Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje, kjer v obvestilu o znižanju pokojnine zaradi Zakona o uravnoteženju javnih financ ni bilo nobenega pravnega pouka, nobene možnosti uveljavljanja kakršnega koli pravnega sredstva. Ali to pomeni dokončen obračun s pravno državo? Ali to pomeni, da je oblast postala dokončno arbitrarna in da zoper to oblast, tudi če tepta tvojo individualno pravico, ni mogoče več nobeno sredstvo? Ne! Vljudno vas prosim, naj vam bo Zakon o uravnoteženju javnih financ in njegov način sprejemanja na horuk, nepremišljeno, brez možnosti kogar koli izmed nas, da resnično premislimo, kaj posamezne določbe zakona pomenijo in kakšne bodo njegove posledice za usode ljudi, naj vam bo v poduk, da na ta način v Državnem zboru zakonov več ne bomo sprejemali. In prosim vas, vzemite ta poduk v naslednjih dnevih, ko bomo glasovali o zakonih, ki jih je predlagala na še hitrejši način, s še manj razprave ta vlada.
Prijavljen je bil gospod Franc Pukšič, ki ga pa ni. Na vrsti je mag. Majda Potrata, za njo pa gospa Marjana Kotnik Poropat.
Hvala za besedo. ZUJF je skok v prazen bazen, prinaša krivice, kriza je pa čas, ko morata biti solidarnost in pravičnost posebej poudarjena. Brez kriterijev, ki niso bili pojasnjeni ne v predlogu zakona ne v razpravi, je naredila veliko krivico 26 tisoč upokojencem. In zdaj, tako kot vas je slišati, boste naredili novo selekcijo – le po kakšnih kriterijih!? Morebiti bo pa tisti kriterij o otrocih vsaj prinesel kašnemu otroku očeta, ki bo priznal očetovstvo brez [[...]] [[izklop mikrofona]]
Gospa Marjana Kotnik Poropat. Za njo mag. Ivan Vogrin.
Hvala za besedo. Na kratko bi komentirala ta predlog, ki so ga vložili poslanci opozicije. Najprej bi rekla, da napake ZUJF so nesporno storjene. Bili so nesorazmerni ukrepi, zato menim, da je ta predlog upravičen. Znižanje pokojnin nekaterim skupinam, kot so na primer upokojenci, ki prejemajo pokojnino za delovno dobo, ki so jo oddelali v nekdanji SFRJ, tu gre za 8 tisoč oseb, je po moje nesprejemljivo. SFRJ je bila država, v kateri smo vsi živeli, in ljudje, ki so takrat delali v tej državi, ne morejo biti zaradi tega kaznovani. To ni prav. Tudi ni prav, da smo prizadeli borce NOB, španske borce, Maistrove borce, ki so se borili za našo severno mejo, da smo prizadeli begunce internirance. Tudi ni prav, da smo nekdanje vojaške zavarovance prizadeli. Da so prizadeti nekdanji delavci organov za notranje zadeve, zavodov za prestajanje kazni in drugi uslužbenci, ki so opravljali vojaško službo. Še druge napake, ki so ugotovljene, je treba vzeti pod drobnogled in skušati odpraviti te napake. Tudi pri regresu so ljudje, vam moram reči, zelo prizadeti. Namreč tisti, ki ima dva evra več, kot je meja, ne dobi regresa in ta človek na more razumeti, zakaj ga ni dobil. Tukaj je narejena razlika in smo kršili načelo enakopravnosti po mojem skromnem poznavanju prava. Gospod Šircelj je v predstaviti stališča Poslanske skupine SDS dejal, da bodo analizirali stanje in proučili učinke ZUJF, in to za vse prebivalke in prebivalce te države, in pripravili spremembe, tako sem ga jaz razumela in jaz tudi to pričakujem, da se bo koalicija v tej smeri angažirala. Upam in pričakujem, da bo Vlada čim prej pripravila spremembe ZUJF, ki bodo odpravile te napake in kršitve te napake, kršitve ustavnih pravic in kršitve Evropske konvencije za človekove pravice. Sedaj pa bi želela še par besed o protiustavnosti; o tem, da nekateri v Državnem zboru menijo, da naj o protiustavnosti aktov, zakonov, ki jim mi sprejemamo, odloča Ustavno sodišče. Ja, prav je tako in zato imamo mi Ustavno sodišče, da presoja o usklajenosti zakonov in drugih aktov z ustavo, vendar se ne morem strinjati in menim, da poslanci v Državnem zboru ne smemo pozabiti, da moramo sprejemati take zakone, za katere bomo prepričani, da so usklajeni z ustavo in da se nam lahko zgodi spodrsljaj, da bo nek člen v nasprotju z določilom ustave, ne pa, da že vnaprej vemo, da kršimo ustavo in rečemo, da pač bo Ustavno sodišče ugotovilo. To po mojem skromnem poznavanju prava, ustavnega prava, ni sprejemljivo. Opozorila bi še na to, da je skrajni čas tudi za to, da v Državnem zboru prenehamo sprejemati zakone po skrajšanem in po nujnem postopku v primerih, ko gre za zakone, o katerih je treba govoriti širše in temeljiteje. Hvala lepa.
Mag. Ivan Vogrin, za njim bo na vrsti gospa Romana Tomc.
Spoštovan gospod predsednik, spoštovane kolegice in kolegi! Izhajam iz tega, da je motiti se človeško. Vsi, ki veliko delajo, se tudi kdaj pa kdaj zmotijo. Že Vlada je napovedala, da ima Zakon o uravnoteženju javnih financ verjetno nekatere napake in ga bo treba spremeniti. To je dobra napoved in kaže na to, da se zavedamo, da so bile nekaterim upravičencem najbrž narejene krivice in da je te treba popraviti. Zakon, ki je zdaj v obravnavi, teče po normalnem postopku, če prav razumem, je prva obravnava, torej je dovolj možnosti in priložnosti, da najdemo dobre rešitve. Skupaj, ne vsak na svojemu kupu. Menim, da je možnosti za varčevanje veliko in da je Vlada pravilno pristopila, ko je dala varčevalni zakon v proceduro in v sprejem, vendar menim, da je treba to delali zelo občutljivo in zelo tenkočutno. Težko razumemo ali pa težko razumejo tisti, ki imajo minimalne plače, ki imajo minimalne pokojnine ali pa zelo nizke, da se jim jemlje, ob tem da imamo ogromna strukturna neskladja, ki pa se jih nihče ne upa ali ne zmore lotiti. Kako si razlagamo dejstvo, da ima v javnem zdravstvenem zavodu direktor dvakrat večjo plačo kot predsednik vlade? Ali ne bi tukaj varčevali? Ne bi tukaj varčevali?! Takšnih strukturnih anomalij je ogromno. Nadalje. V obdobju 2008–2012 se je zaposlenost v javnem sektorju povečala za 4,9 %, v gospodarstvu, ki pa polni proračun, pa zmanjšalo za 14,1 %. Lotimo se teh sprememb! Nadalje, plače. Bruto plače v javnem sektorju so se v obdobju 2008–2012 povečale za 17,3 %, v gospodarstvu pa zmanjšale za 1,1 %. Ali veste, kako je s tem v primerljivih evropskih državah? Drugačna razmerja so. Torej možnosti za varčevanje je ogromno. Povedal vam bom zgodbo, kje mi delamo napake, ki mi jo je povedal državljan Republike Slovenije pred dvema urama – ki ima neposredno zvezo z varčevanjem, kar se bomo mi še naučili. Njegova hčera je bila stara štiri leta, ko se je odločila, da si bo kupila mercedes. Resnično mi je to povedal, lahko vam povem ime in priimek. Otrok je sedaj star 12 let in ima prihranjenih 10 tisoč evrov. In ker ima prihranjen denar in je bila pridna in so jo starši, seveda, navajali na varčevanje, je mama, zaradi tega ker moraš dati na center za socialno vse podatke, bila ob 30 evrov otroškega dodatka. Ali je to pravilna pot za spodbujanja varčevanja? Veste, koliko imamo mi napačnih rešitev? Mi lahko govorimo eno, delamo pa drugo. Mi temu otroku rečemo, da ne sme varčevati, ker bo izgubil tisto. In kaj bo oče naredil? Vam povem pa še to. Ljudje so bolj pametni, kot si mislimo. Društvo bo ustanovil. Hčera bo dala posojilo temu društvu in se bo izognila in bo naredil obvode. Ta država je postala strašilo za državljane. Takšnih zgodb, kaj delamo narobe, je tisoče, samo prisluhniti jim ne znamo in ne znamo odreagirati. Pustimo ljudem, naj živijo. Kdo smo mi, da jim neprestano jemljemo? Pa mi v 21 letih drugega ne delamo, kot strašimo ljudi: ne moreš delati, ker ne moreš organizirati v ustrezno gospodarsko vejo; če varčuješ, si oškodovan. Počakajte, ogromno je možnosti in priložnosti. Ta zakon v prvi obravnavi je popravni izpit. Jaz sem vsak izpit na fakulteti drugič naredil. Drugič sem naredil vsak izpit, prvič pa sem tudi na kakšnem padel. Hvala lepa.
Gospa Romana Tomc, za njo bo na vrsti gospod Jože Tanko, če seveda pride v dvorano, drugače pa gospod Jakob Presečnik.
Hvala lepa za besedo, predsednik. Danes govorimo o 26 tisoč upokojencih, ki so bili prizadeti z Zakonom o uravnoteženju javnih financ. To je 26 tisoč zgodb, ne tri zgodbe ali pa pet zgodb, kar jih bomo tukaj lahko predstavili javnosti. Prepričana sem, da ima vsaka svoje ozadje. Vsakemu, ki je bila kakršna koli pravica odvzeta, je seveda to težko sprejeti. Pa vendarle, vsakič ko se uporablja v tem prostoru za teh 26 tisoč usod in ljudi izraz "paraziti", me stisne pri srcu – v kakršnem koli kontekstu! To so ljudje, to so upokojenci, ki so jim bile pravice odvzete oziroma prizadete. In ne, ni nam nerodno priznati, če se je v tem velikem zakonu, s katerim se skuša reševati slovenska blagajna, naš proračun in v nadaljevanju tudi socialno državo, zgodila kakšna krivica; bomo pogledali, bomo popravili. Zato tukaj ne bi delala preveč panike. Je pa prav, da v kontekstu teh individualnih usod malce vseeno pogledamo številke. Te številke pravijo, da imamo danes 722 tisoč zaposlenih, ki v pokojninsko blagajno vplačujejo, in imamo 586 tisoč upokojencev, ki dobivajo pokojnino. Zraven tega še približno 50 tisoč tistih upravičencev, ki dobivajo še delček pokojnine iz naslova tistega dela za vdovsko pokojnino. Kako bo torej zdržal naš Bismarckov sistem, sprašujem vse tiste, ki ste taki zagovorniki? Bismarckov sistem namreč temelji na tem, da tisti, ki delajo in plačujejo, prispevajo za tiste, ki prejemajo. Sedaj se bomo pa morali odločiti: ali bodo tisti, ki delajo, prispevali še več, ali pa bodo tisti, ki dobivajo, prejeli toliko manj. Glede borčevskih pokojnin, čeprav to meni ni ljuba tema. Ampak od 20 tisoč in nekaj borčevski pokojnin, oprostite, jih je več kot 15 tisoč tistih, ki jih ne dobivajo borci, ampak njihove družine. Tako bi bilo treba o kakšni krvi in takih težkih besedah tudi govoriti bolj previdno. Ker časa zmanjkuje, naj za konec samo še povem, da smo pravzaprav pri Zakonu o uravnoteženju javnih financ zasledovali osnovno načelo, da je treba najmanj prizadeti tiste, ki imajo najmanj, in poskušati doseči, da so ti ukrepi čim bolj pravični za vse.
Gospod Jakob Presečnik. Za njim mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Ker imam samo minuto časa [[...]]
Gospod Presečnik, samo da pojasnim eno stvar. Ne morete imeti replike, ker niste razpravljali in je nemogoče, da bi napačno razumel vašo razpravo. Izvolite, gospod Presečnik.
Prej je bila dobra minuta, zdaj je pa slaba. Torej stanje v javnih financah je bilo zagotovo takšno, da je bilo treba sprejeti neke ukrepe, ampak se strinjam, da so potrebni predvsem tudi ukrepi na področju spodbujanja gospodarstva. Usklajevanje zakona je bilo dolgo in dejstvo je, da so nekatere rešitve tudi krivične in nimajo nobene logične osnove, zato podpiram stališča Vlade, da bo ponovno preverila nekatere rešitve in pripravila ustrezne spremembe. Vendar še enkrat moram, spoštovani kolegi, predvsem pa predstavnica predlagateljev, opozoriti na državne pokojnine. Res je, da so bile po naši zaslugi državne pokojnine vnesene nazaj v pokojninsko zakon, vendar črtane so bila že v zakonu o socialnih transferjih, po domače povedano. Že takrat sem najmanj stokrat opozarjal, da niso samo državne pokojnine tiste, ki nimajo osnove v plačanih prispevkih, ampak je ta seznam še mnogo mnogo daljši; mislim, da je kar okrog 40 takih posebnih zakonov. In tu vidimo danes posledice.
Gospod Kavtičnik, proceduralno vprašanje oziroma predlog. Izvolite.
Hvala lepa. Ker sem osebno prizadet zaradi tega, ker je bilo omenjeno, da ni tekla kri itn. Moj bratranec, Praper Otokar je bil komandir šestnajstim policajem na Holmcu, bil je prestreljen, osemnajst strelnih ran – ne vem, ali je to kri ali ni. Je vojni invalid – vzeli so mu 300 evrov pokojnine. Tako mislim, da tukaj ne smemo govoriti o tem, da ni tekla kri. Hvala.
Dobro, gospod Kavtičnik, veste, da vas pri taki pripovedi nisem mogel prekiniti. Ste pa zlorabili poslovnik in to tudi dobro veste. Dobro. Želi predlagateljica še izkoristiti čas v tem prvem krogu razprave? Izvolite, dr. Črnak Meglič.
Hvala lepa. Ponovno se bom vrnila nazaj. Opozorila sem vas na protiustavne posledice in na to, da uporabljajte enaka merila za enake protiustavnosti. To je prvo, kar bi želela povedati. Očitno temu niste pripravljeni prisluhniti. Drugič. Besedo paraziti sem uporabila zato, ker je iz interpretacij nekaterih naših poslanskih kolegov izhajalo, kot da ti ljudje, ki prejemajo pokojnine pod posebnimi pogoji, niso delali. Samo opozorila sem, da so delali, da pretežni del njihovih pokojnin izhaja iz delovne dobe, vendar je bila opravljena na različne načine, da pa imajo tudi nekatere bonitete na podlagi tega dela, ki smo jih sprejeli z zakoni. Drugič. Kako bo zdržal naš pokojninski sistem? Ja, saj smo vam predlagali pokojninsko reformo! Trikrat: "Ne," ste rekli, gospodje in gospe iz SDS! Ta pokojninski sistem, ki smo ga predlagali, bi rešil problem. Preprečil bi to, da bi se pokojnine še naprej zniževale, kajti to je bila prva predpostavka. In druga, zato ker živimo dlje, naj bi tudi delali dlje, bi prejeli pokojnine vsi na relativno dostojni ravni. Pa ste rekli: "Ne." Kaj se potem sprenevedamo? Slišali smo: "Želimo spremeniti pokojninski sistem, namesto Bismarckovega bomo uvedli individualne račune." Svarim vas, gospe in gospodje, kam to pelje. Poljska je pred petnajstimi leti zadnja uvedla individualne račune, pokazalo se je, da še danes nimajo urejenih invalidskih pokojnin, da so v popolno bedo pahnili ženske in da pretežni del upokojencev živi na minimalni ravni. Mi izhajamo iz srednjeevropskega prostora iz njegove tradicije. Iz tega, da moramo to, kar imamo, nadgrajevati. Verjetno najboljši model bi bil Bismarckov model, ki bi ga dopolnili s točkovnim sistemom, kar bi vam povedal moj veliki prijatelj in specialist za pokojninske sisteme Tine Stanovnik. Ampak ob pogojih, ki smo jih zapisali v pokojninsko reformo. V to pokojninsko reformo bo treba ugrizniti, če nam je to všeč ali ne. Prej, boljše bo za nas. Seveda pa upam, da boste v dogovoru s socialnimi partnerji preskočili tisto napako, ki smo jo storili mi, pač "mea culpa", tako je bilo. Morda še to, gospod Presečnik je govoril o mnogih pokojninah, ki niso rezultat plačanih prispevkov – da, te stvari je treba urejati, vendar pa na celovit, sistemski način, v dogovoru z vsemi vključenimi in tako, da bo to maksimalno pravično. To je naša zaveza, ne pa rokohitsko, tako kot delamo to danes. Ja, podpiram to, kar sta rekla gospod Vogrin in gospa Poropat: podprimo ta zakon v prvem branju, uskladimo se, če ta vsebina ni najboljša, za naprej. Kajti danes bo vložena pritožba na Ustavno sodišče s strani varuhinje človekovih pravic; od danes naprej bodo upokojenci morali prejemati odločbe in se bodo na podlagi teh odločb pritoževali na sodišče. Seveda bodo morali tisti, ki se bodo pritoževali, imeti za to denar. Prihranimo muke njim, sebi in na koncu si priznajmo, treba je spoštovati temeljne pravne akte, ki jih imamo v tej državi. To je naša temeljna dolžnost. Hvala.
Hvala lepa. Čas za razpravo še ni potekel. Zato sprašujem, ali želi še kdo razpravljati. Ravno se je predsednik preselil, ker vem, da bo razpravljal in odpiram možnost za prijavo še za druge. Izvolite, prijava. Predsednik, tokrat je bila napaka, niste imeli kartice. Lahko ponovimo? Pravijo, da lahko ponovimo. Prosim, še enkrat bomo odprli čas za razpravo. Prijavite se. Torej imamo sedem prijavljenih. Prva bo razpravljala gospa Majda Potrata. Pet minut.
Hvala za besedo, gospoda podpredsednica! Ko sem rekla, da je ZUJF skok v prazen bazen, mislim na to, da ni bil ZUJF samo boleč in neprijeten, ampak da je v veliko sestavinah nepravičen in škodljiv za razvoj zaradi tega, ker tisto, kar je nepravičnega v tem zakonu, je, da ni vseh prebivalstvenih skupin obravnaval enako in na mojstrski način sprl med seboj posamezne skupine. Spomnite se samo, kako je tekla polemika med javnim sektorjem in realnim sektorjem. Kako je z ustavnostjo in zakonitostjo, je druga zgodba in je o njej moja kolegica dr. Andreja Črnak Meglič veliko govorila. Samo tisto, kar mene skrbi pri vseh teh razpravah, je, ko poslušam poslanke in poslance koalicije, kaj bo, če bomo doživeli z njihove strani predlagano pokojninsko reformo; ali je pričakovati, da bodo v pravno varnost segli tako daleč, da bodo zahtevali novo odmero pokojnin za vse. Ker tako, kot se pogovarjajo, ni druge možnosti kot razmišljati o tem, ker so bili ljudje v različnih časih upokojeni pod različnimi pogoji. In jaz sem na strani tistih, ki niso imeli nobene možnosti, da bi uporabili tisti dogovor, o katerem sva se takrat z dr. Virantom prepirala, ko je bil še minister za javno upravo, da bo javni uslužbenec lahko uveljavljal pravico do nadaljevanja dela, pa sem trdila, da je javni uslužbenec šibkejši člen v dogovoru; in to se zdaj dogaja. Samo poglejte, kaj se dogaja s tistimi javnimi uslužbenci, ki po mnenju njihovih predstojnikov morajo oditi v pokoj, ker jim prekinjajo pogodbe o delu. Minister Vizjak pa trdi, da ni nihče na silo upokojen, ampak da jim prekinjajo samo pogodbe o delu. Kako jim to prekinjajo, je pa zgodba zase. Tudi policiste kličejo na pomoč! Ob ZUJF ni verjetno nihče spregledal tega, da se je minister Vizjak tudi z nekaterimi skupinami posebej dogovarjal in če je ugotovil, da je kje kakšna posebna sprememba, če so bili dovolj prepričljivi in močni, so tam mogoče lahko še kaj iztržili. Ampak poseben problem v zvezi s tem, o čemer se zdaj pogovarjamo, je pa zame razprava o visokih pokojninah. Ali mi kdo lahko pove definicijo visoke pokojnine? Kaj je nizka pokojnina? Kakor za koga, ker tudi revščina je individualna percepcija revščine in verjetno kaj je za koga nizka pokojnina in kaj je za koga visoka pokojnina, je tudi zvezano z individualno percepcijo. Pokojnina je individualna pravica in zato je razumljivo, da pričakujemo odmero pokojnine glede na vplačane prispevke, ampak tu ne moremo zanemariti pomena solidarnosti, ki je vgrajena v ta sistem, in pravičnosti. In pravičnost povezujem s pravno varnostjo. To, kar se zdaj dogaja, je rušenje pravne države in ni zagotavljanje pravne varnosti. Kar naprej poslušamo, da če je storjena kakšna krivica, bo krivica popravljena. Ampak zakaj mora tisti, ki mu je strojena pravica, vlagati toliko napora, da bo to krivico dokazoval? Kako je že s tistim: nisi kriv, dokler ti krivde ne dokažejo? Tu pa moraš ravno obraten postopek narediti. Mislim, da je veliko stvari, o katerih bi se dalo govoriti, in niste prepričljivi, oprostite, s tem ko pravite, da boste nov predlog pripravili. Koga boste izločali? Eni pravijo te, drugi druge; eni pravijo da se jim zdijo posebej prikrajšana skupina nekdanji politični zaporniki, drugi pravijo, da ni prav, da ne dobijo tisti, ki so v drugih republikah delali [[...]]Kako ste pa prišli do tistih, ki jim niste odvzeli pokojnin, ki tudi ne temeljijo na vplačanih prispevkih? To so temeljna vprašanja. Odgovorov nanje nimate, žal.
Hvala lepa. Mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa. Vsekakor je treba reči, da nekaj odgovorov vsekakor je na nekatera vprašanja, je pa vprašanje, ali pravilno navajamo, ko govorimo eden o drugem in kaj eden misli in kaj drugi misli. Prvo. Danes sem veliko govoril o solidarnosti. Niti enkrat nisem govoril o individualnem računu, niti ga nisem imel v mislih, čeprav nekateri mislijo, da vedo, kaj mislim. Žal temu ni tako. Razložil sem tudi solidarnostni princip sedanje ureditve in predvsem solidarnostni princip, ki je bil uporabljen, ko se je sprejemal Zakon o uravnoteženju javnih financ, in govoril sem o znesku 622 evrov. Govoril sem o tem, da pod tem nikomur ni bilo ničesar odvzeto. Zaradi tega bi prosil, da že takrat, ko se navaja vsaj vsebino, je tukaj treba biti nekoliko bolj točen. Drugo, kar bi rad povedal, je tudi to, da nekatere stvari, ki so bile tukaj izrečene v zvezi s pokojninsko reformo, enostavno ne držijo. Ne drži, da je nekdo zavrnil pokojninsko reformo. Pokojninska reforma je padla na referendumu. Mislim, da je to treba povedati – ljudje so odločili na referendumu, da tisti pokojninski zakon ni bil primeren. Mislim, da je v demokratični državi treba spoštovati institut referenduma. Če ne drugega, nas zgodovina uči, da je bil ta institut včasih veliko bolj cenjen kot danes. Na primer, lahko gremo v grško zgodovino. Drugo, kar je treba reči, da se je postopek referenduma začel – zakaj? Zaradi tega, ker ni bilo soglasja s socialnimi partnerji. Zelo enostavno! Popolnoma upravičeno je, če se nekdo ne sporazume s socialnimi partnerji, da pride do referendumskega vprašanja. Tam so odločili ljudje. Slovenska demokratska stranka ni bila iniciatorka tega referenduma; je pa podprla referendum jasno in glasno in tudi povedala, zakaj. Tako je v teh zadevah treba biti nekoliko bolj prepričljiv, dosleden in tudi natančen. Ne trdim in nikoli nisem trdil, da je bil ta zakon sprejet brez kakršnih koli napak, da se ni komur koli zgodila krivica, in če se mu je, bo ta tudi popravljena. To je bilo tudi večkrat poudarjeno, zaradi tega nekih velikih besed ni potrebnih, treba je seveda veliko več sprejemati ukrepov in veliko več delati. Kajti najslabše je, če neka vlada ne sprejema ukrepov. Ne vem, če je prejšnja vlada v zadnjih 9 mesecih sprejela kakšne bistvene ukrepe za to, da bi se zgodil gospodarski razvoj, ali za to, da bi hitreje prišli iz krize. Če govorimo o individualnih percepcijah do revščine – ne, ni samo individualna percepcija revščine, je tudi družbena percepcija revščine in včasih imate zelo natančne podatke, koliko ljudi živi pod pragom revščine. Ampak danes se ne pogovarjamo o teh pokojninah, danes se pogovarjamo o pokojninah, ki znašajo več kot 622 evrov, ki znašajo tudi več kot tisoč evrov, ki znašajo tudi več kot tisoč 500 evrov. Tukaj je treba biti solidaren in to nima nobene zveze z nobenimi individualnimi računi ali čimer koli. Je pa temeljni problem v tej državi, ki ga danes ne bomo rešili, kako zagotoviti prejemke upokojencev glede na to, da je razmerje med tistimi, ki delajo, in tistimi, ki uživajo pokojnine, vedno slabše. V korist njih je treba razmišljati o tem. Težko je delati na posameznih postulatih, kot da je nekaj zacementirano za vse veke in veke. Tako pač ne gre, stvari se spreminjajo. Če danes ne bi bili v krizi, se verjetno tudi o tem ne bi pogovarjali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Dr. Gregor Virant.
Hvala. Ko smo sprejemali ZUJF, ko smo pripravljali ZUJF, smo šli v to z zelo jasnim namenom, da znižamo proračunski deficit. To je bilo nujno treba storiti. Država je vrsto let živela v previsokem proračunskem deficitu, začela povečevati javni dolg prehitro, preveč kritično, in to je bilo treba ustaviti. To je cilj, glede katerega, mislim, ne more biti nobene dileme. Smo pa takrat tudi rekli, da se nam ob pogledu na ta cilj ne bo zameglil tudi pogled na ljudi, na to, kaj ti ukrepi lahko pomenijo za konkretne posameznike, ki se jim posega v pravice. Zato smo rekli, da mora biti princip, da so ukrepi uravnoteženi, se pravi, da posežejo v vse družbene skupine približno enakomerno, in da morajo biti pravični. In v glavnem je ZUJF temu principu sledil. Tule pri pokojninah pa ne. Tu je treba zelo jasno povedati, priznati, da so bili nekateri posegi prehudi, pregrobi, da so se ponekod pokojnine nižale tudi 20 %, 25 %, in to ni v redu. Zgodba, ki jo je, recimo, povedal gospod Kavtičnik, malce zlorabljajoč poslovnik sicer, je v resnici krivična. Težko pristanem na to, da bo nekdo za uravnoteženje javnih financ žrtvoval 20, 25, 30 % svoje pokojnine. Ne gre. In to bo treba popraviti. Ne sicer na tak način, da bi popolnoma izničili varčevalni učinek ZUJF, ampak bo treba najti neko srednjo varianto, ki je v prvi vrsti odgovornost koalicije oziroma najprej mora Vlada, predvsem minister za delo v sodelovanju z ministrom za finance, najti rešitev, ki bo te probleme rešila, in mi smo rekli, da damo rok do septembra. Državljanska lista čaka do septembra, če do takrat te rešitve ne bo, bomo mi kot poslanska skupina vložili predlog zakona, magari v sodelovanju z drugimi, tudi opozicijskimi.
Hvala lepa. Gospa Patricija Šulin.
Predsedujoča, hvala za besedo. Pozdrav vsem prisotnim! Pri vsej današnji razpravi pri tej točki in tudi pri nekaterih drugih, se mi pri nekaterih zdi, kot da ne razumejo, v kakšni državi živimo oziroma v kakšni situaciji smo in da je bilo nujno potrebno, da smo sprejeli ZUJF. Nekako je tudi res, da je ZUJF vsakemu po svoje nekaj vzel, vendar če smo želeli zmanjšati stroške za 800 milijonov evrov, potem je bilo to tudi potrebno. Kljub temu pa, kot vemo, se bomo morali zadolžiti za eno milijardo evrov v letošnjem letu. Tudi sama sem mnenja, da so poprave krivic, ki so se zgodile, potrebne in da gredo tudi v smeri reševanja in odprave, kar se bo zgodilo jeseni. Ob vsem tem pa pozabljamo, da so bili ukrepi, ki smo jih sprejeli v ZUJF, dogovorjeni s socialnimi partnerji in ekonomskim svetom. Je pa res, da je poprava tistih napak, ki so se z ZUJF zgodile, potrebna in da verjetno ni nikogar v tej dvorani, ki misli drugače. Ko pa poslušam nekatere, se mi zdi, da ne bi nič spremenili, hkrati pa bi želeli imeti manjše zadolževanje, boljše gospodarske pogoje, boljše plače in še pokojnine in še kaj. Vendar ne gre. Brez sprememb sistema, ki ga imamo, upam, da je vsem jasno, da to ne gre, ne bo šlo po starem. Kot država zaostajamo tudi zaradi sistema, ki je birokratski, ki ni tržen in tudi ni gospodaren. Ministra za finance se kar redno sprašuje, ali bo Slovenija zaprosila za mednarodno finančno pomoč. Zdaj sprašujem, ali je to res lažje ali je nekako lažje, da se sami omejimo, da se v lastni državi sami dogovorimo, kako bomo varčevali, kako bomo spremenili nekatere sisteme. Tudi ne smemo pozabljati, da pomoč naši državi iz Evrope ni zastonj in tudi da ne bo ta mednarodna pomoč, v kolikor bo do tega prišlo, upam pa, da ne. Kajti sprejeti moraš tudi nekatere programe in obveznosti, preden dobiš pomoč iz Evropske unije, in boniteta države pri tem pade, drastično pade. Še nekaj je, kar me skrbi. Kot zgleda, se nekateri ne zavedate pomena fiskalnega pravila. Kajti, če ne bo vneseno v ustavo, ne bomo dobili kreditov iz tujine niti za te redne potrebe, ki jih imamo in za katere sami nismo sposobni ustvariti toliko, da bi vse pokrili. Torej, dokler se vsega tega ne bomo zavedali in razumeli, potem res ne vemo več, v katero smer pravzaprav želimo, da gre naša država.
Hvala lepa. Gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Gospe in gospodje! Vem in verjamem, da je zelo hudo posameznikom in zelo hudo družinam, ko država odreže del priliva v družinski oziroma posameznikov proračun. Iskreno sočustvujem z vsemi, ki jih je zakon za uravnoteženje javnih financ prizadel. Približno tako sem razmišljal tudi takrat, ko smo sprejemali ta zakon. Načelo v Poslanski skupini Nove Slovenije je to, da moramo javne finance stabilizirati. Pravimo, da je stabilizacija nujna za gospodarsko rast, seveda je pa tudi rast nujna za stabilizacijo. Te zadeve so, najbrž to vsi dobro razumemo, izjemno organsko povezane. Še preden je bila podpisana koalicijska pogodba, sem imel to čast, da sem s strani poslancev Nove Slovenije sodeloval z dr. Šuštaršičem, ki ga izjemno cenim. Ko smo delali okvir rebalansa proračuna RS in ko smo takrat prišli do rezultata oziroma naše naloge, da moramo na odhodkovni strani zneske zmanjšati skupaj za okoli 800 milijonov evrov. Ni nam uspelo v celoti z Zakonom za uravnoteženje javnih financ, nam je pa uspelo vsaj z večino socialnih partnerjev doseči soglasje. Z adaptacijo Zakona za uravnoteženje javnih financ nimam nobenih težav, sam pa sem tudi predlagal, da si vzamemo neko, ne predolgo, kratko, ampak optimalno opazovano obdobje, recimo, da bo to tri mesece, in da potem naredimo natančno analizo. Nekatere analize že obstajajo in vidimo, da so dejansko nekateri ljudje bili prizadeti, da so se jim zgodile krivice, ampak to ni generalno, to je za nekatere ljudi. Sam sem pri svojem prvem delodajalcu bil zadolžen za izračun plač. V tistem mojem obdobju sem skupaj s sodelavci izračunal, namreč mesečnih plač, okoli 800 tisoč, bil sem v relativni veliki korporaciji zaposlen. To je bila velika odgovornost in veliko tudi svetlih noči, ko smo računali plače. Na kaj želim pokazati? Želim pokazati na to, da so se morda, pravim morda, zgodile tudi napake, ko so obračunovalci iz besedila zakona delali softverske algoritme in je morda tu nehote prišlo do napak v razumevanju zakonskih določil. To je naloga, recimo, Ministrstva za delo, družino in socialne zadeve in SPIZ, recimo, da te algoritme preverijo in da vidijo, če so dejansko konsistentni z določili zakona. Pričakujem tudi, da bo minister za finance v tem opazovanem obdobju, o katerem govorim, prišel s podatki, kjer se bodo dejansko pokazali tudi finančni učinki Zakona za uravnoteženje javnih financ. Kot rečeno, in to želim slovenski javnosti sporočiti, mi bomo na podlagi analiz prinesli v Državni zbor in vsi skupaj, vseh nas 90, bomo adaptirali spremenili zakon v tistih določilih, ki so nekatere posameznike, družine prizadela po principu nepravičnih določil zakona. S tem težav nimam; težave imam s tem, ker je državna kasa prazna, gospe in gospodje! O tem danes nihče več ne govori in tudi jaz ne bom, ker varčujem; varčujem pri besedah, ki bi lahko bile ostre in zelo neugodne. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Mirko Brulc.
Hvala za besedo. Nihče danes še ni rekel, da so upokojenci pripravljeni prispevati k temu žaklju varčevanja. O tem ni dvoma, to so javno povedali, vendar je ta zakon za nekatere upokojenci pravzaprav lustracija in recite, kar hočete, ste proti temu, da bi odpirali ideološke teme, ampak vsak dan jih odpirate. Startali ste na borce. Kolega Tonin, ki ga ni zdaj tukaj, je pa prej razpravljal, bi mogoče v nasprotnem primeru, če ne bi zmagali partizani in zavezniki, tukaj govoril italijansko. Karl Erjavec, velik zaščitnik upokojencev, pravi, da je treba pri Miru Cerarju, olimpioniku, pogledati, mogoče pa ima dobro premoženje, ker je bil odvetnik, pa bi mu na osnovi tega potem lahko določili pokojnino. Pa to je katastrofa! Ali pa reče Karl Erjavec, da je treba pregledati, kdo je bil v hosti, kdo pa ne. Ja, pustite jih pri miru še teh par let, ki jih imajo pred sabo, naj živijo v miru! Tudi ti so pripravljeni svoj delež prispevati k varčevalnim ukrepom. Zakaj se ne odločite, ne vem, linearno, razen tistim najnižjim, vzeti 3 %, 4 %, 5 % pokojnine? Nihče ne bi rekel prav nič. S kolegom Šircljem se strinjam, ki je rekel: "Referendumi so bili, ljudje so tako odločili", ne strinjam pa se, da se SDS ni tu izjemno trudila. Vaši kolegi, ki so sedaj ministri, če pogledate magnetograme, vam bodo vstali lasje, zato ker boste te zakone morali vi spraviti zdaj v življenje. In to je moje veselje in vam bom pomagal. Ampak, tudi sindikati, tudi Semolič in drugi, organizirali so metanje kamenja v parlament: čim slabše, tem boljše! In zdaj smo na tem. Prepričan sem, da z nekim pametnim zakonom lahko to zelo hitro popravite, popravimo skupaj, posežemo počez, odvzamemo vsakemu nekaj in ne gledamo, kdo je kje bil in kam je v kakšen košek dodajal. Vi veste, koliko ljudi na Goriškem ima italijansko penzijo. Pa ta država priznava, vplačevali so v tisti fond, trpeli v italijanski vojski pod prisilo in tako dalje, pa jim Italija tega ne vzame. Mi bomo pa našim, ki so delali v nekaterih firmah po Jugoslaviji, to preprečili, da dobivajo iz tega fonda pokojnino. Ljudem, ki so stari, ki so gradili to domovino udarniško – če še veste, kaj je to –, ki so gradili nove tovarne. Vem za Meblo, ko so zgradili stavbo, je šel glas okoli, kdor ima kladivo, žago in še kaj, naj pride delat v Meblo in je nastal Meblo, ki je bilo pojem v Evropi. Tak način je bil. In tem ljudem bomo zdaj mi jemali nekatere dele pokojnine, ki jim po moji oceni brez nadaljnjega pripadajo. Varčevati je pa treba, ja! Marsikje je ogromno rezerv še v tej državi, ki ne bi bile boleče, če bi posegli po njih. Ne nazadnje popravili tiste zakone, ki so bili tik pred volitvami prejšnje vlade sprejeti, ki so dajali neverjetne bonitete. Pa obdavčimo danes bogate, obdavčimo jih – ne dvignete roke za to! Obdavčimo tiste, ki imajo v davčnih oazah skrit denar, pa obdavčimo – ne tistih, ki imajo premoženje, kot ga imam jaz, hišo in ne vem kaj, ki pa ni vredna milijon evrov; vemo, kdo ima tak denar. To naredite! Kolegica Irgl, vem, da se ne strinjate. Bogate je treba stisniti za vrat in jim vzeti malo. Prav? Hvala. Če se strinjate, greva na kavo, čao.
Hvala lepa tudi za ta zaključek. Zdaj je pa na vrsti gospod Jožef Kavtičnik.
Hvala, spoštovana podpredsednica. Kolegi in kolegice! Z ZUJF smo naredili veliko slabega. V Pozitivni Sloveniji smo opozorili, in tudi opozicija je opozorila, na hitenje in kadar se hiti, se lahko naredijo napake in tukaj so se naredile napake, evidentno, na različnih področjih. Sedaj govorimo o 26 tisoč 341 upokojencev, ki so se jim storile krivice. Toliko kot je teh upokojencev, toliko je osebnih zgodb. Nekatere zelo žalostne. S tem načinom smo poteptali njihova hrabra dejanja in poteptali smo njihove vrhunske dosežke. Ne zaradi denarja, ki smo jim ga vzeli, predvsem zaradi dejanj, ki ste jih storili. To je sporočilo. Vam povem, da ko sem govoril s posamezniki, niso bili jezni, bili so pa žalostni in razočarani. In to se ne da popraviti s tem, da bomo sedaj naredili popravek in vrnili denar. Veste, ko že zabiješ žebelj v les in ga izpuliš, ostane luknja. Ko poveš neko grdo besedo, ko narediš neko dejanje, ostane prizadetost; in to boli. Tega se ne da popraviti z novo odpravo, ampak nekaj pa lahko naredimo: damo vsem tistim, ki živijo v naši državi vedeti, da kadar naredimo napako, smo pripravljeni v Državnem zboru to napako odpraviti. Dosežki, ki jih dosegajo naši vrhunski športniki – kolega je omenil Mira Cerarja. Veste, on bo preživel, ni problem, vendar boli pa to, da je bilo njegovo delo in njegov trud nekako spravljen v nič s tem dejanjem. In kakšen je napotek za ostale vrhunske športnike, za ostale mlade? Torej: ni problem, vi se kar trudite, ampak to ni vredno nič. Primer, ki sem ga povedal prej, bratranec je dobil tudi medaljo za hrabrost, vendar ni šel več na podelitev oziroma na sprejem k predsedniku, zato ker je za njega zgodba končana in takšnih zgodb je veliko. In to ni prav. To so takšne stvari, to so takšne krivice, ki jih lahko odpravimo samo z dejanjem, da priznamo, priznate, da ste naredili napako. Poglejte, kolega Šircelj je govoril o solidarnosti. Ja, se strinjam, takoj sem za solidarnost. In vsi. Pa naj bo tudi predsednik vlade solidaren. Z Rodosa se je peljal s svojim privatnim letalom za 20 tisoč evrov v tej krizi. Še danes ne vemo, od kod se je to plačalo. Ali je to solidarnost? Ali je to dobro? Ali je to pravo sporočilo našim ljudem, ki smo jim vzeli pokojnine, zmanjšali pokojnine itn? Ne, ne vemo! Nič ni bilo razčiščeno in tudi ni treba, vendar 20 tisoč je nek denar. Kolega Virant je dejal, da je pripravljen sodelovati in Lista je pripravljena sodelovati, v septembru tudi sami vložiti zakon, da bi odpravili te krivice. Zakaj? Naj se sedaj priključijo! Naj se priključijo, saj je zakon v prvem branju. Naj se sedaj priključi, če je ta namera res takšna, kot je dejal, in s svojim prispevkom prispevajo, da bo ta zakon tak, kot seveda mora biti. Tako da ste vabljeni, priključite se in odpravimo te krivice, ki jih seveda ne bomo mogli odpraviti, kajti so že storjene, je pa sigurno lahko jasno sporočilo našim ljudem, da če naredimo v Državnem zboru napako, da smo jo pripravljeni priznati in odpraviti to napako. Hvala.
Hvala lepa. S tem zaključujemo razpravo. Želite proceduralni predlog?
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Predlagam, da izkoristimo še teh dvanajst minut in odpremo še en krog za prijavo razpravljavcev, kajti sami ste uvedli to prakso in mislim, da teh dvanajst minut ne bo, bi rekel, onemogočilo normalnega dela današnje seje. Zato predlagam, da izkoristimo še ta čas in 100 %, kot je bilo predvideno za to točko dnevnega reda, saj smo že skoraj en dan ali dva prihranili.
Hvala lepa za vas proceduralni predlog, toda tokrat se bom odločila drugače. Tudi drugače, kot sem se odločila prejšnjič, boste dobili še enkrat proceduralno. Vem, da je to moja odločitev, sem tudi nekako dolžna pojasnilo, zakaj je bila odločitev prejšnjič drugačna. Pojasnili so mi, da je tako gramatikalna razlaga 71. člena kot tudi parlamentarna praksa bila do sedaj taka, da je bil dovoljen samo en krog razdelitve časa. Zato bom v naprej to določitev in to parlamentarno prakso upoštevala. Zdaj pa ima najprej proceduralni predlog gospod Bevk.
Sam sem tudi sopodpisnik tega zakona in predlagam, da mi daste besedo kot predlagatelju.
Enako velja za vas kot predlagatelja, za vlado, za kogar koli v tej dvorani; ko je bila možnost za prijavo v okviru delitve časa, ste imeli možnost, da se prijavite. Ostajam pri svoji odločitvi. Mag. Šircelj, še vi ste imeli proceduralno.
Kar s prvim stavkom bom povedal, in sicer moj proceduralni predlog je, da se v Državnem zboru govori v okviru točke in se ne meša ostalih zadev, ki niso predmet točke dnevnega reda v samo debato. Ni namreč v redu, ni fer, ni kakor koli že, da se omenja odnos med očetom in sinom pri zakonu o uravnoteženju javnih financ. Če vi govorite, kaj je nek oče naredil za svojega sina, je to potem posebno druga zadeva in nima z zakonom o uravnoteženju javnih financ nobene zveze. Verjetno bi vsak oče plačal prevoz za svojega otroka, če gre za življenje ali smrt ali tudi če gre za to, da otrok ne bi bil prizadet. Zaradi tega vas, gospod Kavtičnik, resnično prosim, da če že navajate številke, jih navajajte pravilno. Navedli ste nepravilno številko, zavajajočo številko; in da ne vnašate osebnih odnosov v to dvorano. Hvala lepa.
Hvala lepa. Tokrat smo imeli dvakrat zlorabo želje po postopkovni razlagi, zato sem dopustila tudi tokrat, da dokončate, sicer pa prosim vse, da se držite poslovnika. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Še nekaj prej, se opravičujem. Obvestilo, da bomo o tem, ali je predlog zakona primeren za nadaljnjo obravnavo, v skladu s časovnim potekom seje odločali danes v okviru glasovanj. Sedaj prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 15. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O DOPOLNITVI ZAKONA O SOCIALNEM VARSTVU PO NUJNEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo državni sekretarki gospe Patricii Čular.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim! Predlagamo novelo Zakona o socialnem varstvu, in sicer v njegovem 98. členu. Trenutno ta člen določa, da se investicije v socialnovarstvene zavode financirajo izključno iz proračuna Republike Slovenije, s predlagano novelo pa dodajamo člen, in sicer dajemo možnost socialnovarstvenim zavodom, da sredstva za investicije pridobivajo tudi samostojno na finančnem trgu. To pomeni, da dejansko lahko za investicije samostojno najemajo javni zavodi, ki delujejo kot socialnovarstveni zavodi, kredite. Kaj želimo s tem predlogom zakona omogočiti? Želimo omogočiti: kot prvo, izvedbo investicij, ki jih lahko socialnovarstveni zavodi izvajajo s pomočjo evropskih sredstev, in sicer iz kohezijskega sklada z namenom energetske sanacije obstoječih domov. Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve je že zaključilo razpis v višini 20 milijonov in s spremembo tega dela zakona omogočamo zavodom, tistim, ki so upravičenci do teh sredstev, da lahko samostojno najamejo kredit za lastno udeležbo pri izvedbi investicije. Pod drugo omogočamo tudi to, da ti zavodi najemajo kredite tudi za tiste investicije, za katere sami odločajo oziroma za katere tudi sami ugotavljajo, da bodo z njimi izboljšali bivalne pogoje svojim nameščenim oziroma svojim uporabnikom. Pri razpravi na odboru se je postavilo vprašanje same cene, da bomo dejansko s tem, ko bomo omogočili najemanje kreditov zavodov, posredno tudi omogočili povečanje cene v tistem delu najema kredita zavoda. Tukaj bi želela opozoriti, da je za samo oblikovanje cene, za soglasje cene pristojno ministrstvo oziroma daje soglasje ministrstvo. Odločitev o tem, ali zavod gre v investicijo ali ne gre, pa je na strani sveta zavoda, ki bo kot prvi odločal o tem, ali določena investicija izboljšuje pogoje, ali je nujna in tudi posledično, ali bi ta investicija s svojo višino prispevala k takšnemu povišanju cene, da za njihova stanovalce potem tudi mogoče ta ni sprejemljiva. Za samo najemanje kreditov mora predloge posameznih zavodov obravnavati tudi naše resorno ministrstvo, ki daje mnenje, in Ministrstvo za finance, ki potem v nadaljnjem koraku oziroma zadnjem izda tudi soglasje k investiciji. Kot zadnje, dejansko s tem predlogom omogočamo tudi izvajanje samih investicij, ne samo koriščenje evropskih sredstev, ki so za ta namen na voljo, ampak tudi izvajanje investicij, s katerim, kot že tolikokrat povedano, odpiramo možnosti za določena dela: investicijska dela, gradbena dela in tudi posledično krepimo gospodarski sektor. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici Alenki Jeraj.
Hvala lepa. Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide je na 9. nujni seji 17. 7. 2012 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o dopolnitvi Zakona o socialnem varstvu, ki ga je Državnemu zboru predložila Vlada s predlogom za obravnavo in sprejetje po nujnem postopku. Skladno s tem je odbor zakon obravnaval na podlagi 144. člena Poslovnika. Pri delu odbora so sodelovali predstavniki predlagatelja, Patricia Čular, državna sekretarka na Ministrstvu za delo, družino in socialne zadeve s sodelavcem, in predstavnica Zakonodajno-pravne službe Valentina Marolt. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predlog zakona proučila z vidika njegove skladnosti z Ustavo Republike Slovenije, pravnim sistemom in zakonodajno-tehničnega vidika. K predloženemu besedilu je podala pripombe k 1. členu, kjer je opozorila na to, da ker se s predlagano dopolnitvijo ureja drugačno zagotavljanje sredstev za investicije, mora biti jasneje opredeljena izjemnost od ureditve v 98. členu. V skladu s 129. členom Poslovnika Državnega zbora so amandma k 1. členu predloga zakona vložile poslanske skupine SDS, Državljanska lista, SLS, DeSUS in Nova Slovenija. Predstavnica predlagatelja je v uvodni obrazložitvi povedala, da sprememba zakona zajema le spremembo enega člena, ki socialnovarstvenim zavodom, ki izvajajo institucionalno varstvo, omogoča pridobivanje sredstev za investicije na finančnem trgu, s čimer se bo omogočilo javnim socialnovarstvenim zavodom vzdrževanje, obnova in širitev infrastrukture za izvajanje institucionalnega varstva. Poudarila je, da morajo vsi javni zavodi, ki izvajajo institucionalno varstvo starostnikov in odraslih oseb s posebnimi potrebami, do 2012 zadostiti pogojem po minimalnih tehničnih in normativnih standardih za izvajanje minimalnih tehničnih storitev, pri čemer sta bistveni energetska varčnost objektov in doseganje ustreznih standardov za izboljšanje pogojev bivanja varovancev. S predlagano spremembo se obremenitev države ne bo povečala, saj sprememba pomeni le možnost najemanja kreditov javnih zavodov za investicije v infrastrukturo javnih zavodov. Poudarila je, da bo država investicije tudi po predlagani spremembi nadzorovala, saj se ohranja tako predhodno soglasje Ministrstva za finance kot tudi soglasje ministrstva, pristojnega za delo in socialne zadeve, brez katerih najem kredita javnega zavoda ne bi bil mogoč. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je ob svoji predstavitvi povedala, da vloženi amandma povzema pripombe, ki jih je podala Zakonodajno-pravna služba. V razpravi so člani odbora opozorili predvsem na to, da se krediti javnih zavodov prenašajo tudi na oskrbovance javnih zavodov, pri čemer se bo cena oskrbnega dne lahko zvišala maksimalno do 2,6 evra na dan, čemur pa ne sledi zvišanje pokojnin. Poudarjeno je bilo tudi, da so kapacitete javnih zavodov za oskrbo starejših glede na evropski standard sicer nadpovprečne, manjka pa razvijanje drugih alternativnih skrbi za starejše. V nadaljevanju je bilo poudarjeno, da je treba zagotoviti pogoje, da se omogočijo investicije in s tem izboljšajo bivalni pogoji oskrbovancev, pri čemer pa je glavno, da vsak posamezen javni zavod tudi dobro in gospodarno posluje. Predstavnica predlagatelja je dodatno pojasnila, da želi predlagatelj z novelo obravnavanega zakona omogočiti javnim zavodom investicije v energetsko sanacijo, pri čemer lahko veliko sredstev pridobijo tudi iz evropskih kohezijskih skladov. Poudarila je tudi, da je ministrstvo, pristojno za delo in socialne zadeve, predvidelo najvišje mogoče zvišanje cene oskrbnega dne za 2,6 evra, kar pa ni pravilo, saj bo morebitno zvišanje cen oskrbnega dne močno odvisno od investicije in gospodarjenja posameznega zavoda. Pri tem je poudarila, da si velik del javnih zavodov želi preko kreditov zagotoviti 15 % vložek lastnih sredstev za kandidiranje za sredstva iz evropskih kohezijskih skladov. Ob koncu razprave je odbor sprejel vloženi amandma koalicijskih poslanskih skupin k 1. členu Zakona o socialnem varstvu. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o obeh členih predloga zakona in ju sprejel. Glede na sprejete amandmaje na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora je pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega je vključen sprejeti amandma. Dopolnjeni predlog zakona je sestavni del tega poročila.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Nove Slovenije, gospa Iva Dimic.
Hvala za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovana gospa predsedujoča in spoštovana gospa državna sekretarka! V Novi Sloveniji pozdravljamo predlog novele Zakona o socialnem varstvu, saj bo po oceni Ministrstva za družino in socialne zadeve dobri polovici socialnovarstvenih zavodov omogočil, da izvedejo nujne investicije v infrastrukturo. Številne stavbe teh zavodov so v slabem stanju, ko nujno potrebujejo energetsko obnovo, prilagoditev standardom in izboljšanje kvalitete bivanja in življenja ali pa morajo zaradi odločbe zdravstvene inšpekcije nujno obnoviti tudi kuhinje. Trenutno veljavni zakon določa, da se investicije v socialnovarstvene zavode financirajo iz proračuna Republike Slovenije. Zaradi ekonomske krize so se sredstva za investicije v javne zavode v preteklih letih bistveno zmanjšale. Realno pa je pričakovati, da se takšno stanje ne bo izboljšalo tudi v bližnji prihodnosti. Z investicijami v te zavode se bodo po eni strani izboljšali pogoji za življenje stanovalcev ter pogoji za izvajanje storitev. Po drugi strani pa bo slovenskim podjetjem omogočeno pridobivanje dela na področju gradbeništva in storitev, kar bo zagotovo pozitivno vplivalo na ohranjanje delovnih mest oziroma na njihovo rast. V Poslanski skupini Nove Slovenije se nam zdi zelo pomembno, da bo država investicije tudi po predlagani spremembi nadzorovala, saj se z novelo ohranja tako predhodno soglasje Ministrstva za finance kot tudi predlog Ministrstva za delo, brez katerih najetje kredita javnega zavoda ni mogoče. Zaradi številnih pozitivnih učinkov predlagane dopolnitve Zakona o socialnem varstvu bomo v Poslanski skupini Nove Slovenije le-to podprli.
Hvala lepa. Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, gospa Alenka Jeraj.
Lep pozdrav še enkrat! Skladno z veljavno zakonodajo je mogoče sredstva za investicije v javne zavode, ki delujejo na področju socialnega varstva, zagotavljati predvsem iz proračuna Republike Slovenije. S predlagano rešitvijo lahko tisti izvajalci, ki pridobivajo del sredstev za izvajanje svoje dejavnosti z neposrednimi plačili uporabnikov, sredstva za investicije pridobivajo na finančnih trgih ter na ta način skrbijo za vzdrževanje, obnovo in širitev svoje infrastrukture. Skladno s predlogom zakona bodo morali vsi izvajalci, ki se bodo zadolževali na finančnem trgu, pridobiti ustrezno mnenje resornega ministrstva ter soglasje ministrstva, pristojnega za finance. V Poslanski skupini SDS se zavedamo, da je država dolžna skrbeti za vse kategorije državljanov; v tem primeru oziroma v primeru domov starejših občanov za kategorijo starejših. Ocenjujemo, da je zavodom treba omogočiti najem kredita, saj le tako lahko kandidirajo za evropska sredstva in ne le čakajo na sredstva ministrstva, za katera vemo, da jih je vedno premalo. Z investicijami in vlaganjem v energetsko obnovo stavb se na dolgi rok zmanjšujejo stroški, kar posledično prinese cenejši oskrbni dan, najbolj pomembno pa je, da z vlaganji izboljšujemo standard v domovih, saj si oskrbovanci zaslužijo primerne prostore in ustrezno oskrbo. Zaradi navedenega bomo novelo Zakona o socialne varstvu v Poslanski skupini SDS podprli.
Hvala lepa. Poslanska skupina Socialnih demokratov, dr. Andreja Črnak Meglič.
Ponovno lepo pozdravljeni! Država je na podlagi Zakona o socialnem varstvu dolžna zagotavljati in razvijati delovanje socialnovarstvenih zavodov. Glede na varčevalne ukrepe za uravnoteženje javnih financ in proračuna, ki jih je sprejela Vlada, pa se zmanjšujejo tudi sredstva za investicije v javne zavode. Na podlagi spremembe, ki jo Vlada predlaga po nujnem postopku, se bodo javni zavodi s področja institucionalnega varstva pri vzdrževanju infrastrukture morali v večji meri znajti sami, saj bo država po sprejetju dopolnitve zakona ohranila zgolj nadzor nad investicijami v domove za starejše in druge socialnovarstvene zavode, sredstev za modernizacijo mreže socialnovarstvenih zavodov in izboljšanje kvalitete institucionalnega varstva pa država še nekaj časa ne bo sposobna zagotoviti. To lahko spremljamo tudi iz gradiva za dopolnitev zakona. Tako je pripravljavec zakona v oceni stanja ugotavljal, da so se, citiram, "zaradi ekonomske krize sredstva za investicije v javne zavode v preteklih letih bistveno zmanjšala, realno pa je pričakovati, da se takšno stanje ne bo izboljšalo tudi v bližnji prihodnosti". S tem, da je država s predlogom dopolnitve javnim zavodom omogočila najemanje kreditov za investicijo v infrastrukturo javnih zavodov in možnosti iskanja alternativnih virov financiranja, ni prav nič narobe. Toda ni vse zlato, kar se sveti. Treba se je namreč zavedati, da bo s tem stroški obremenila oskrbni dan. Četudi lahko to prinese tudi racionalizacijo in zmanjšanje cene storitve, pa se moramo na drugi strani zavedati, da bi lahko popoln prenos tega bremena na oskrbni dan pomenil tudi do 15 % povišanje cen v domovih starejših občanov. To se pravi, breme se lahko v veliki meri prenese tudi na same uporabnike. Na to sem opozarjala na sami seji, kajti zavedati se moramo, da nam je bilo večkrat zatrjevano tudi pri Zakonu o uravnoteženju javnih financ, ko smo prenašali večji del bremena z obveznega na dopolnilno zdravstveno zavarovanje, da se breme ne bo preneslo na zavarovance. Izkazalo se je, da to ni res, zato sem dolžna danes na tem mestu opozoriti, da lahko ta bremena postanejo zelo pereča za uporabnike. Ker tukaj zgodba ne bo končana, ker se bo nadaljevala tudi z modernizacijo v domovih upokojencev, kar je seveda nujno potrebno, se je treba zavedati, da bomo morali pri dejanskem nadzoru nad izvajanjem tega ukrepa biti zelo pozorni. Dejstvo je, da bi Vlada morala tovrstna vprašanja reševati v okviru celovitih rešitev, s katerim bi na novo opredelila izvajanje socialnovarstvene dejavnosti v naši državi, ne pa vedno znova predlagati parcialne posege, ki jih upravičuje z nujnimi postopki. Socialni demokrati predlogu dopolnitve Zakona o socialnem varstvu ne bomo nasprotovali, čeprav se ne strinjamo s prelaganjem finančnih obveznosti države na uporabnike storitev s področja institucionalnega varstva. Prav zato bomo skrbno spremljali, da spremembe zakonodaje po nujnem postopku tudi s področja sociale ne bodo korak za korakom vodile v privatizacijo javnih storitev. Zagotavljanje javno dostopnih socialnih storitev za vse skupine prebivalk in prebivalcev naše države, tudi za najbolj ranljive, namreč za Socialne demokrate predstavlja enega temeljev socialne države, ki jo moramo ohranjati, ne glede na varčevalne ukrepe. Hvala lepa.
Hvala lepa. Poslanska skupina Državljanske liste, mag. Truda Pepelnik.
Spoštovana podpredsednica, spoštovane kolegice, kolegi, spoštovana sekretarka! Sprememba Zakona o socialnem varstvu zajema spremembo le enega člena, ki socialnovarstvenim zavodom, ki izvajajo institucionalno varstvo, omogoča pridobivanje sredstev za investicije na finančnem trgu, s čimer se bo omogočilo vzdrževanje, obnova in širitev infrastrukture za izvajanje institucionalnega varstva. Javnim zavodom bo sprejetje tega člena omočilo, da bodo lahko hitro pridobili finančna sredstva in lažje črpali evropska sredstva. Nesprejetje bi pomenilo, da javni zavodi v ta namen ne bi mogli pridobiti sredstev Evropske unije, saj se finančna perspektiva izteka in s tem bi nastale težko popravljive posledice za delovanje države. Na področju socialnovarstvenih zavodov je nujno hitro zagotoviti možnost kreditiranja javnih zavodov, kar brez spremembe tega zakona ne bo mogoče. Tako bodo zavodi lahko obnavljali in širili svoje kapacitete, brez da bi sredstva zagotovil ustanovitelj in posredno vsi davkoplačevalci. Predlog zakona je tako z vidika državnega proračuna finančno nevtralen in za državo ne pomeni nobenih obremenitev. Država bo investicije o predlagani spremembi preko predhodnega soglasja Ministrstva za finance in Ministrstva za delo le nadzorovala. Sprememba zakona posredno omogoča tudi razvoj gospodarstva, saj bodo gospodarski subjekti na področju gradbene dejavnosti pridobili delo in se bo s tem povečala tudi gospodarska rast. Zaradi nujnosti in zaradi preprečitve težko popravljivih posledic za delovanje države bomo poslanci Državljanske liste predlog zakona podprli. Havla.
Hvala lepa. Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, gospod Jakob Presečnik.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Gospa državna sekretarka, kolegice in kolegi! Spomnim se časa, ko smo v Državnem zboru sprejemali nacionalni program, po domače, izgradnje domov za starejše, kjer smo takrat zapisali, to je bilo proti koncu prejšnjega stoletja, da je cilj pokritost 5 % populacije, starejše od 65 let. Ta cilj, ki je bil takrat ambiciozen, smo že v preteklih leti dosegli, res je pa, da ta pokritost ni enakomerna po celotni državi, da na nekaterih območjih je ta pokritost preslaba, na primer območje Ljubljane, Primorske, kolikor vem, na nekaterih območjih pa ta pokritost celo presega povpraševanje. Ta zakon zdaj je samo en del tega, ki omogoča dejansko tistim zavodom, ki imajo za to sredstva, ki imajo potrebe in možnosti, da koristijo tudi druge načine pri investicijah, da koristijo evropska in državna sredstva za energetsko sanacijo objektov in tako dalje in tako dalje. Mnogo zavodov pričakuje ta zakon, zagotovo je nastal tudi na pobudo zavodov po Sloveniji, zaradi tega mislim, da je ta zakon dober in da ga je treba iz tega stališča tudi gledati. Seveda bodo pri vseh eventualnih investicijah in koriščenju kreditov in koriščenju nepovratnih sredstev o tem odločali tudi sveti zavodov in tako dalje, tako da kakšne hude bojazni glede tega, da bi zaradi takšnega načina vlaganj v domove trpeli tudi koristniki oziroma stanovalci, v poslanski skupini ne vidimo. Zato bomo v poslanski skupini to manjšo spremembo zakona tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Še Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije, gospa Marjana Kotnik Poropat.
Spoštovana podpredsednica, hvala za besedo. Lep pozdrav državni sekretarki in vsem prisotnim! S predlagano dopolnitvijo Zakona o socialnem varstvu se uvaja možnost pridobivanja sredstev za investicije na finančnem trgu, s čimer se bo omogočilo javnim socialnovarstvenim zavodom vzdrževanje, obnova in širitev infrastrukture za izvajanje institucionalnega varstva. Ker razpisi Evropske unije zahtevajo, da je zagotovljena lastna udeležba s strani javnih zavodov za črpanje evropskih sredstev, je seveda sprememba zakona potrebna. S tem zakonom se želi omogočiti zadolževanje socialnovarstvenih zavodov z namenom investiranja v vzdrževanje, obnovo in širitev domske infrastrukture. Posledično to pomeni izboljšanje pogojev za življenje uporabnikov in pogojev za izvajanje storitev domske oskrbe, kar nedvoumno vodi v izboljšanje obstoječih standardov. Pozitivna plat bo tudi ponovna spodbuda gradbeništvu in drugim storitvenim dejavnostim, ker bi se vsaj ohranjala ali celo odprla nova delovna mesta. V Poslanski skupini DeSUS se zavedamo, da je kvaliteto institucionalnega varstva starejših oseb treba izboljšati, moteče pa so finančne posledice tega zakona. Glede na to, da finančni vidik kreditiranja socialnovarstvenih zavodov pomeni nevarnost za prevalitev bremena cene kredita na uporabnika, smo nekateri poslanci oziroma poslanke v naši poslanski skupini glede podpore temu zakonu skeptični in zato v skupini nimamo enotnega mnenja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo predstavitev stališč poslanskih skupin in ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujemo drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili čez 1 uro v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda in vas obveščam, da bomo to prekinjeno 16. izredno sejo zbora z glasovanji nadaljevali čez 1 uro oziroma ob 15.30. Hvala lepa.
Spoštovane kolegice in kolegi! Ura je 15.30, kot smo bili dogovorjeni, nadaljujemo prekinjeno sejo Državnega zbora. Glasovali bomo o predlogih odločitev. Najprej se je k besedi za proceduralni predlog javil gospod Samo Bevk. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani zbor! Med odmorom sem zgrožen opazil, da so nam iz Državnega zbor odnesli bankomat Nove Ljubljanske banke. Argument naj bi bil, da ima Nova Ljubljanska banka preveč stroškov z njegovim varovanjem in da ni rentabilen. Danes je v Državnem zboru več kot 500 ljudi. Tudi kadar so odmori krajši, nimamo časa, da bi šli izven hiše, zato pozivam vodstvo Državnega zbora, da nemudoma zagotovi vrnitev bankomata v prostore Državnega zbora. V primeru 6,6 milijarde terjatev je ta stroške za NLB kapljica v morje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Če je bil pa tole proceduralni predlog, vezan na današnjo sejo, potem pa [[...]]Dobro. Nadaljujemo prekinjeno sejo. Prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Nadaljujemo prekinjeno 13. točko dnevnega reda, to je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gospodarskih družbah v okviru nujnega postopka. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o edinem vloženem amandmaju, ki jo bomo opravili na podlagi pregleda z dne 18. 7. 2012. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin koalicije k 8. členu. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker smo v drugi obravnavi sprejeli amandma, sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali želijo napovedati amandma. Če ne, ugotavljam, da ni bilo vloženih amandmajev in lahko preidemo na glasovanje o predlogu zakona v celoti. Tudi nisem dobil obvestila od Zakonodajno-pravne službe ali Vlade, da bi bila kakršna koli neusklajenost, zato lahko glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Nadaljujemo prekinjeno 14. točko dnevnega reda, to je Predlog zakona o preprečevanju zamud pri plačilih po nujni postopku. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih 58, za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo prekinjeno 4. točko dnevnega reda, to je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o graditvi objektov po nujnem postopku. Prehajamo na tretjo obravnavo. V drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili sprejeti, tako da lahko preidemo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 9. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 5. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o prostorskem načrtovanju. Nadaljujemo z drugo obravnavo. Imamo amandma. Torej odločali bomo o vloženem amandmaju na podlagi pregleda z dne 18. 7. 2012. Gre za amandma k 29. členu Poslanske skupine Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 11, proti 45. [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Ker v drugi obravnavi amandma ni bil sprejet, prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona, na odločanje. Zakonodajno-pravna služba in Vlada me nista obvestili o kakršni koli neusklajenosti zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, in lahko glasujemo o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 9. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 6. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o umeščanju prostorskih ureditev državnega pomena v prostor. Prehajamo na tretjo obravnavo. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 8. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Tudi to točko smo zaključili. Nadaljujemo s prekinjeno 7. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu okolja po nujnem postopku, tretja obravnava. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 9. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Točka je zaključena. Nadaljujemo s prekinjeno 10. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o vodah po nujnem postopku. Nadaljujemo z drugo obravnavo. Glasovali bomo o amandmajih, in sicer na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 18. 7. 2012. Najprej odločanje o amandmaju Poslanske skupine Socialnih demokratov k 12. členu. Glasujemo. Navzočih 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 12, proti 43. [[Za je glasovalo 12.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin koalicije k 17. členu. Glasujemo. Navzočih 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 4. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 4.]] Amandma je bil sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin koalicije k 26.a členu. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 1. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 1.]] Amandma je bil sprejet. In še amandma poslanskih skupin koalicije k 27. členu. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 55, proti nihče. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je tudi ta amandma sprejet. S tem zaključujemo drugo obravnavo. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. V drugi obravnavi smo sprejeli amandmaje, zato sprašujem kvalificirane predlagatelje, če želijo napovedati kakšen amandma. Če ne, potem lahko preidemo na tretjo obravnavo, to je na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 9. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 8. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o kmetijstvu. Prehajamo na tretjo obravnavo. V drugi obravnavi k dopolnjenemu predlogu zakona amandmaji niso bili sprejeti. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 58, proti nihče. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Zaključujem to točko dnevnega reda. Prekinjena 9. točka dnevnega reda, Predlog zakona o spremembah Zakona o promociji kmetijskih in živilskih proizvodov, tretja obravnava. V drugi obravnavi amandmaji niso bili sprejeti, tako da lahko preidemo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 58, proti nihče. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti nihče.]] Zakon je sprejet. Zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 11. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o spodbujanju skladnega regionalnega razvoja po nujnem postopku. Nadaljujemo z drugo obravnavo, se pravi z odločanjem o amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda, ki je bil pripravljen danes. Najprej odločanje o amandmaju poslanskih skupin koalicije k 6. členu. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti 1. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 1.]] Amandma je sprejet. Amandma poslanskih skupin koalicije k 15. členu. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 54, proti 1. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 1.]] Amandma je bil sprejet. S tem smo zaključili glasovanje o amandmajih in drugo obravnavo predlog zakona. Prehajamo na tretjo obravnavo. Kvalificirani predlagatelji mogoče želite vložiti amandmaje? Ne. Amandmajev ni, tudi neusklajenosti ni in lahko odločamo o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 58, proti nihče. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti nihče.]] Zakon je sprejet. Točka zaključena. Nadaljujemo s prekinjeno 17. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah Zakona o spodbujanju tujih neposrednih investicij in internacionalizacije podjetij po skrajšanem postopku. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. V drugi obravnavi ni bilo amandmajev in lahko preidemo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 2. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. 18. točka dnevnega reda – Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o spodbujanju razvoja turizma, skrajšani postopek Nadaljujemo z drugo obravnavo. Imamo en amandma. Odločanje bomo opravili na podlagi pregleda, ki ste ga dobili danes. Torej odločamo o amandmaju poslanskih skupin koalicije k 1. členu. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 2. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 2.]] Amandma je bil sprejet. S tem zaključujemo drugo obravnavo. Želite mogoče kvalificirani predlagatelji na ta člen vložiti amandma v tretji obravnavi ? Ne. Tudi o neusklajenosti nisem bil obveščen, tako da lahko preidemo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 53, proti 3. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet . Točka je zaključena. In že smo pri prekinjeni 19. točki dnevnega reda, to je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o podpornem okolju za podjetništvo po skrajšanem postopku, tretja obravnava. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 1. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 1.]] Zakon je sprejet in točka zaključena. Prehajamo na prekinjeno 2. točko dnevnega reda, to je na obravnavo Predloga za začetek postopka za spremembo Ustave Republike Slovenije z osnutkom Ustavnega zakona Odločali bomo o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor Republike Slovenije sprejema predlog skupine poslancev z dne 17. aprila 2012, EPA 267 /6, za začetek postopka za spremembe Ustave Republike Slovenije z osnutkom Ustavnega zakona. Mislim, da vas ni treba posebej spomniti, da gre za predlog ustavne spremembe o ukinitvi Državnega sveta. Na Ustavni komisiji za ta sklep ni bila dosežena potrebna večina, tako da Ustavna komisija predlaga Državnemu zboru, da tega sklepa ne sprejme. Moram vas spomniti, da bo po drugem odstavku 168. člena Ustave ta sklep sprejet, če bosta zanj glasovali najmanj dve tretjini navzočih poslank in poslancev. Glasujemo o predlogu za začetek postopka za [[...]] Proceduralno gospod Tanko.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Predlagam pet minut odmora.
Dobro. Prekinjam sejo. Lahko poveste, zakaj, gospod Tanko.
Zaradi posveta.
Zaradi posveta. To pa lahko. Nadaljujemo ob 15.53.
Glede na to, da je kratek posvet zaključen [[...]] Mag. Tonin, moramo počakati pet minut.
Ni še pet minut in niso vsi prisotni, če lahko počakamo dve minuti.
Dobro. Se pravi, ob 15.53 nadaljujemo.
Preden nadaljujemo, samo dve pojasnili. Najprej v izogib kakršnim koli dvomom. Pojavili so se nekateri dvomi v strokovnih službah pa tudi med poslanci o tem, ali lahko poslanska skupina, ki neko točko obstruira, potem to obstrukcijo prekine pri glasovanju. Moje mnenje je: "Da." Torej, tako kot obstaja pravica oditi, obstaja tudi pravica vrniti se. Tako bi rad samo jasno povedal za vse. Druga stvar. Zdaj bomo glasovali o predlogu sklepa, da se postopek nadaljuje. Torej, glasujemo o predlogu pozitivnega sklepa, ne glasujemo o predlogu negativnega sklepa. Večina iz Ustavne komisije nam predlaga, da tega sklepa ne podpremo. Se pravi, tisti, ki želi, da gre postopek za ukinitev Državnega sveta naprej, glasuje "za". Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, da Državni zbor sprejema predlog skupine poslancev za začetek postopka za spremembe Ustave Republike Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 41, proti 37. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da potrebna dvotretjinska večina navzočih ni bila dosežena, da torej sklep ni bil sprejet in v skladu z drugim odstavkom, 177. člena Poslovnika je ta postopek končan in vsebinsko enakega predloga ni mogoče uvrstiti na dnevni red seje Državnega zbora v tem mandatu, kakor tudi ni mogoča obravnava vsebinsko enakega predloga na Ustavni komisiji. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 12. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o preprečevanju omejevanja konkurence po nujnem postopku. Prehajamo na tretjo obravnavo. Ker v drugi obravnavi k dopolnjenemu predlogu zakona amandmaji niso bili sprejeti, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba in Vlada nista obvestili, da bi bil predlog zakona neusklajen zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o prevozih v cestnem prometu po nujnem postopku, tretja obravnava Odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 58, proti nihče. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Točka je zaključena. Nadaljujemo s prekinjeno 16. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o dopolnitvi Zakona o rudarstvu po nujnem postopku, tretja obravnava Odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 59, proti nihče. [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Točka je zaključena. Smo pri prekinjeni 21. točki dnevnega reda, to je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravilih cestnega prometa po skrajšanem postopku, tretja obravnava. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 1. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem tudi to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 23. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti iz dolgoročnega posojila v višini 440 milijonov evrov, ki ga najame Termoelektrarna Šoštanj, d. o. o., pri Evropski investicijski banki za financiranje projekta postavitve nadomestnega bloka 6 moči 600 MW v Termoelektrarni Šoštanj. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Zakonodajno-pravna služba in Vlada me nista obvestili o kakršni koli neusklajenosti in lahko preidemo na odločanje o predlogu zakona o poroštvu TEŠ. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 20. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 20.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 20. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o odgovornosti pravnih oseb za kazniva dejanja po skrajšanem postopku, tretja obravnava Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 54, proti nihče. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Točka je zaključena. Nadaljujemo s prekinjeno 24. točko dnevnega reda, to je s prvo obravnavo Predloga zakona o spremembi Zakona o uravnoteženju javnih financ. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o spremembah Zakona za uravnoteženje javnih financ je primeren za nadaljnjo obravnavo. Pred glasovanjem sem videl, da je nekaj interesa po obrazložitvi glasu. Kdo želi v imenu poslanske skupine obrazložiti glas? Dr. Andreja Črnak Meglič v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov, potem mag. Barbara Žgajner Tavš v imenu Pozitivne Slovenije in tako naprej. Izvolite, dr. Črnak Meglič.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi poslanci! V uvodnem nagovoru sem vam poskušala nanizati najmanj pet pravnih argumentov, zakaj moramo podpreti zakon oziroma spremembe 143. člena Zakona o uravnoteženju javnih financ; pravnih argumentov, ki imajo ustavnopravno težo. Nisem si jih izmislila, povzela sem jo po mnenju strokovnjakov. Tako kot je povedala kolegica Poropatova, ni treba čakati na mnenje Ustavnega sodišča, naša naloga, naloga nas poslancev je, da se zamislimo nad uresničevanjem temeljnega akt v naši državi. Zato vas prosim in pozivam, stopite pred ogledalo in premislite o teži svoje odločitve. Podprite zakona. Če se o njem popolnoma ne strinjamo, ga bomo usklajevali naprej. To je šele prva obravnava. Vabim vas, da dejansko na tej točki stopimo skupaj. Dejstvo je, da ste tudi sami ugotavljali, da z zakonom ni vse v redu oziroma da s tem členom ni vse v redu. Opozorila bi vas še na nekaj. Kršeno je bilo človeško dostojanstvo, ki je temeljni pravno-etični in ustavni princip mnogih ljudi. Prizadejana krivica. Mar je treba, da gremo po tej poti naprej?! Ali vendarle pregledamo, kaj ne stoji. In še tisto, kar bi na koncu povedala. Na današnji seji, ponovno odločamo o stvareh, ki so povezane z odločitvami na referendumu. Pri enem zakonu smo prelagali svojo odločitev, pri tem zakonu ne. Že samo s tem je kršena ustava. Zatorej upam, da bomo tokrat zmogli pogum in sprejeli odločitev, ki bo zakonu omogočila, da nadaljuje svojo pot. Hvala.
V imenu Poslanske skupine Pozitivna Slovenija mag. Barbara Žgajner Tavš.
Hvala lepa za besedo. Tudi Pozitivna Slovenija je predlagatelj novele Zakona o uravnoteženju javnih financ. Zakaj? Zato ker, kot smo danes že v sami razpravi na seji ugotavljali pravzaprav v vseh poslanskih skupinah, so bile z osnovnim vladnim zakonom o uravnoteženju javnih financ, ki je bil sprejet v mesecu maju, storjene krivice. Če hočete, teh krivci je bilo, konkretno, ko govorimo o upokojencih, več kot 23 tisoč. Ni prav, da v naši državi pristajamo na delitve, na tiste upokojence, ki so zaželeni, in na tiste, ki niso zaželeni. Ni prav, da brišemo pravice upokojencem tudi do četrtine njihovih mesečnih prejemkov. Ni prav, da se danes pogovarjamo, kaj je ideološko sprejemljivo in kaj ideološko ni sprejemljivo. Ni prav, da poskušamo s posamičnimi, parcialnimi ukrepi v nekaterih pogledih redefinirati tudi slovensko zgodovino. V razpravi sem omenila, da je bilo 23 tisoč 341 upokojencev prizadetih – 26 tisoč 341, se opravičujem. Zato smo se odločili, da bomo vložili novelo zakona, ki popravlja krivice; krivice, ki jih je povzročil ta državni zbor. Da se danes izgovarjamo na Ustavno sodišče, ki bo, če bo odločalo, v kolikor bo predlagatelj pravi, v kolikor se bodo vsi upokojenci, ki so jim bile storjene krivice, pritožili na Ustavno sodišče, je neodgovorno s strani zakonodajalca. Mi imamo možnost, da popravimo tisto, kar smo storili napak. Pa ni treba s prstom kazati na tistega, ki je odgovoren za to. Pravim, da imamo danes možnost, da odgovornost prevzamemo vsi, da popravimo storjene napake. Še enkrat bom apelirala, tudi na Državljansko listo. Njen predsednik je dejal, da bo sicer počakala, če bo Vlada pripravila do jeseni svoj predlog zakona, s katerim bo popravila storjene krivice, v nasprotnem primeru bo sam, njegova poslanska skupina vložila predlog zakona. Predsednik, ne! Danes imate to možnost! Novela zakona je na mizi, ne čakati, krivice so bile storjene! Isti apel gre poslancem Poslanske skupine DeSUS, oni so tisti, ki se prvi radi pohvalijo, kako stojijo za slovenskimi upokojenci. Danes imamo vsi skupaj možnost, da popravimo krivice, ki so bile storjene. Če želite, lahko seveda v nadaljevanju popravljate, dodajate, spreminjate zakon, zato pravim, ne ga zavreči v prvi obravnavi. V Poslanski skupini bomo podprli [[...]] [[izklop mikrofona]]
Hvala. Gospod Roman Žveglič v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala za besedo, gospod predsednik. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo proti in bomo nasprotovali, da gre zakon nadalje v obravnavo. Strinjamo se, da je ZUJF šel v poseganje pridobljenih pravic, kakor je tudi šel zakon konec lanskega leta za ukinitev državnih pokojnin, tudi njim so bile odvzete pridobljene pravice, tudi te bi potrebovale zagovornika. Ko sem v tistem času delal odziv in iskal ljudi in so me ljudje prosili, naj pomagam, je bila na televiziji ena oddaja in me je novinar prosil, naj najdem nekoga, ki bi hotel v kamero povedati – zaradi bede in sramu ti ljudje niti niso želeli javno nastopati zaradi vzetih 189 evrov. Med njimi je bilo največ kmečkih žensk, ki so trpele med vojno in dale so skozi povojno obvezno oddajo, ko so jim jemali breje svinje, da se je jara gospoda lahko mastila; sami za svoje otroke niso imeli nič. Zato me čudi to razlikovanje, zavzemanje za naše in za vaše. Veste, na istem smo vsi. Pravim še nekaj, da ta zakon pač ne dela razlik in da je ta zakon, ZUJF, solidarnosten in jemlje tistim, ki imajo več. 344 tisoč upokojencev je, ki imajo pod 600 evrov mesečne penzije, zamislimo si to. Strinjam pa se s tem, da bi jim SPIZ moral dati – in upam, da jim tudi bo v čim krajšem času – odločbe. Povedal bom še eno drugo zgodbo izpred 10 let, ko smo dobili kmetje poziv, da ne smemo oddajati mleka brez vsake odločbe – nikamor se nismo mogli pritožiti! Takrat sem prosil kot predsednik sindikata tudi pravne strokovnjake, da nam bi pomagali. Nobeden nam ni pomagal, tudi ne varuh človekovih pravic. Nič. Zopet ali zato, ker smo bili kmetje! Zakona v poslanski skupini ne bomo podprli.
V imenu Poslanske skupine Nove Slovenije gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospod predsednik. V imenu Poslanske skupine Nove Slovenije želim vam, kolegice in kolegi, in slovenski javnosti sporočiti, da nimamo težav v Poslanski skupini Nove Slovenije z adaptacijo Zakona za uravnoteženje javnih financ, vendar je naš pristop nekoliko drugačen. Želimo si vzeti opazovano obdobje, ne predolgo. To področje, s katerim smo posegli v družinske proračune in proračune posameznikov, je izjemno občutljivo, zato ga želimo pregledati, v tem opazovanem obdobju analizirati in potem tudi prinesti adaptacijo, torej spremembo Zakona za uravnoteženje javnih financ v Državni zbor. Že sedaj vas pozivam, da vsi skupaj pri tem konstruktivno sodelujemo. Zakaj smo oziroma zakaj je Vlada v Državni zbor prinesla Zakon o uravnoteženju javnih financ, je menda vsem jasno. Državna blagajna je prazna in mi moramo javne finance stabilizirati. Stabilizacija je nujna za rast, prav tako je rast nujna za stabilizacijo javnih financ. Mi v Poslanski skupini Nove Slovenije ta zakon, to spremembo Zakona za uravnoteženje javnih financ zavračamo. Hvala lepa.
V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa. Spoštovani! Ko smo sprejemali Zakon o uravnoteženju javnih financ, smo se zavedali, da se lahko zgodijo napake in to tudi jasno povedali. Sprejemali smo ga na hitro, sprejemali smo ga v, če želite, dveh, treh nočeh, tudi na Odboru za finance in monetarno politiko. Zakaj? Zato, ker je bilo to ključno vprašanje za finančni obstoj države. Lahko so se zgodile napake in če so se zgodile napake, bomo napake popravili. Popravili jih bomo tako, da bomo ugotovili, ali se je napaka zgodila morda še kje drugje, ali se je zgodila morda še pri kakšni skupini državljank in državljanov, in bomo napake popravili za vse. Pri tem bomo upoštevali solidarnost in solidarnostno merilo, predvsem tako, da bomo napake najprej popravili pri tistih, ki imajo najmanj, in šele nato pri tistih, ki imajo več. Danes se pogovarjamo o skupini državljank in državljanov, ki imajo tudi na podlagi podatkov predlagateljev zakona nekaj več; ne rečem, kaj je več, tudi ne morem govoriti o tem, ali je to preveč – strinjam se, da imamo lahko vsi premalo, samo več moramo narediti za to, da bomo imeli vsi več. To pa pomeni, da moramo ustvariti takšne pogoje, da bo pokojninska blagajna imela več denarja na podlagi plačanih prispevkov. Ne glede na to je danes – oziroma govorimo o ljudeh, kjer je glavni kriterij bil, da prispevki niso bili plačani. Strinjam se, lahko se je zgodila nekomu krivica, ta krivica mu bo povrnjena. Glede na to, da v Slovenski demokratski stranki predlagamo ukrepe na podlagi analiz, bomo analizirali celotne učinke Zakona o uravnoteženju javnih financ in predlagali spremembe v najkrajšem roku, se pravi meseca septembra na podlagi analize Vlade. Tokrat, glede na to, da gre samo za eno skupino, pa tega zakona ne bomo podprli. Hvala.
Še obrazložitve glasu v lastnem imenu, individualno. Odpiram prijavo. Mag. Dejan Židan.
Hvala, predsednik. Lep pozdrav vsem prisotnim! Seveda bom spremembo tega "kriznega zakona" sprejel, podprl. Prvič zato, ker vsi tukaj prisotni ugotavljate, da ima napake, in potem ne vem, zakaj ne sprejmete naše roke, da te napake skupaj popravimo. Drugi razlog, zakaj bom spremembo tako imenovane kriznega zakona podprl, je pa, da je to tudi možnost, da odpravite grd način lustracije, ki ste se ga šli. In mimogrede vprašanje, ali ste Giorgiu Napolitanu, italijanskemu predsedniku Italijanske Republike, ki je bil v Državnem zboru in ste se vladajoči s takšnim veseljem slikali v njegovi bližini, povedali, da bi on kot partizan in kot komunist bil v Sloveniji lustriran? Hvala.
Gospod Jerko Čehovin.
Hvala. Jaz bom tudi podprl zakon; v nasprotju z mnogimi, ki so govorili, da je šlo za napako, trdim, da ni šlo za napako. Te spremembe ZUJF niso bile v osnovnem besedilu, ampak smo jih dobili ponoči ob dveh, treh. Nekatere stvari smo potem drugi dan črtali, ker je bila reakcija sindikatov, kot je recimo to, da se je v to mini pokojninsko reformo vnašalo to, da ne bi bilo več možnosti za uveljaviti vojaščine in pa študija. Nekatere stvari so pa notri ostale. Sam sem bil prvi, ki je uporabil izraz, da delamo diskriminacijo oziroma da uvajamo prikrito lustracijo. Tako tudi dejansko mislim. Tukaj je bilo danes rečeno, da imamo neke sodbe Ustavnega sodišča. Imamo, ampak te sodbe, na katere se je skliceval gospod predsednik Odbora za finance, se nanašajo na to, da niso vložili ustavne pritožbe reprezentativni sindikati, ne pa na vsebino. Sodišče ni sklepalo o vsebini. Druga stvar pa je, da je sodišče včeraj tudi sprejelo sklep, da ni mogoče pravic, ki so bile podeljene na podlagi individualne odločbe, jemati samo z obvestili oziroma sklepi, ampak enako kot so se dajale. Še enkrat ponavljam, ne gre za napako in mislim, da je prav, da se tega zavemo in poskušajmo to stvar odpraviti.
Gospod Samo Bevk.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani zbor! Danes bi bile razmere v Sloveniji bistveno bolj obvladljive, če bi opozicija v prejšnjem mandatu podprla reforme Pahorjeve vlade. Tako pa je vodja takratne opozicije Janez Janša pred super referendumsko nedeljo šel že na predčasno glasovanje in oznanil svetu in mestu, da je glasoval proti vsem trem zakonom in proti vladi, rekoč, da Slovenija zmore bistveno več. Glasoval je trikrat proti reformam in enkrat proti vladi. Da ta vlada zmore bistveno več, je pokazatelj prav Zakona o uravnoteženju javnih financ in poseg proti 26 tisoč upokojencem. Znižuje partizanske in veteranske pokojnine, pokojnine borcev in aktivistov Osvobodilne fronte, ki so osvobodili našo domovino. Znižuje standard veteranov osamosvojitvene vojne za Slovenije iz leta 1991 in za marsikoga izmed borcev to ne bo začasni, temveč trajni ukrep. Spravili ste se na 80- in 90-letne stare partizane, veterane osamosvojitvene vojne, zaslužne športnike in umetnike. Vendar tukaj ne gre samo za protiustavno znižanje najvišjih pokojnin, temveč tudi za nesorazmerno znižanje borčevskih in drugih pokojnin, ki so komaj kaj višje od 622 evrov, saj so se znižale tudi za 100 evrov oziroma kar za 13,85 %. Glasoval bom torej za zakon, ki sanira nehigienično in nekorektno rešitev v vladnem zakonu, ki na simbolni ravni odpravlja otipljivo finančno kazen za sodelovanje v narodnoosvobodilni vojni in zmagoviti svetovni protifašistični koaliciji. Hvala lepa.
Mag. Barbara Žgajner Tavš.
Hvala lepa. Še v svojem imenu. Dovolite. Včasih pravim, je kakšna stvar res sprevržena. Tudi v Državnem zboru. Ker se je nekomu storila krivica, me je prosil, pa takrat nisem imel moči, da bi mu pomagal, bil je moj človek ali pa meni blizu po ideološki in ne vem kakšni liniji, bom danes jaz odigral enako vlogo in ne bom pomagal nekomu drugemu, ki me danes prosi, da sem jaz povzročil njemu krivice in naj jih popravim. To je sprevrženo. Krivice smo povzročili z Zakonom o uravnoteženju javnih financ; tisti, ki ste glasovali zanj, in ostali, ki nismo bili dovolj močni, vsaj številčno ne, da bi vas uspeli preglasovati. Zato vas danes opozarjamo in prosimo: na mizi je novela Zakona o uravnoteženju javnih financ, ki popravlja storjeno napako. Sprašujem retorično, ali je napaka te vlade krivica ali je morda krivica napaka te vlade. Kakor koli, ne se danes sprenevedati, s prstom kazati na nekoga drugega, tretjega, na Ustavno sodišče, prelagati odgovornost na nek nedorečen čas, jesen, september, morda drugo leto. Danes imamo možnost. Jaz bom absolutno podprla zakon v prvi obravnavi in mu omogočila ali poskušala omogočiti, da gre naprej v proceduro in da se popravljajo napake, ki so bile storjene v tem parlamentu. Absolutno pa pravim, ker sem prej pozabila povedati, uvodoma sem sicer dajala v predstavitvi stališča poslanske skupine, da če zakon danes ne bo dobil zadostne podpore, bomo absolutno v Pozitivni Sloveniji pristopili k zbiranju podpore za ustavno presojo.
Gospa Renata Brunskole.
Hvala lepa. Predlog spremembe zakona, torej ZUJF, v prvi obravnavi pomeni, da sedaj lahko ta zakon vsi tu prisotni podpremo. Zakaj? Saj bomo, tako kot so tudi koalicijski poslanci razpravljali, lahko zakon še dopolnili in popravili in videli, komu vse je še bila s tem zakonom narejena krivica, da bi to odpravili. Zgodovina je dejstvo. Ne moremo je spreminjati in ni prav, da jo nekateri želijo spreobračati. Boj proti fašizmu in nacizmu je v večini povezal slovenski narod in ga pripeljal do zmage. Naprej je pripeljala slovenski narod do zmage tudi osamosvojitvena vojna, veterani vojne za Slovenijo, do zmage so nas pripeljali tudi naši vrhunski športniki, olimpijci in velikokrat tudi do pomembnih uspehov umetniki. Veliko ljudi je še bilo, ki jim je s tem zakonom bila prizadejana sedaj, ko živimo v miru in svobodi, krivica. Predlagam kolegom iz koalicije, gre za predlog spremembe zakona v prvi obravnavi. Kdor je za upokojence, katere koli, ne glede na ideološko prepričanje, bo zagotovo glasoval "za", da se krivice, ki so bile storjene s tem zakonom, odpravijo. Zato bom predlog podprla. Zanima me, kdo je tisti, ki razmišlja drugače, še posebej zato, ker lahko v drugi obravnavi še marsikaj dopolnimo.
Gospod Jože Velikonja.
Hvala za besedo. Predlog spremembe zakona tudi jaz podpiram. Z razpravami v obravnavi predloga zakona ste tudi nekateri koalicijski poslanci ugotovili, da je bila storjena krivica preko 23 tisoč upokojencem. Pokazali ste tudi voljo, da se zakon spremeni. Danes boste dokazali, kako ste pripravljeni podpirati predloge opozicije. Sicer pa je zakon v prvi obravnavi, tako da je bojazen o ustreznosti vsebine popravka odveč. Hvala.
Mag. Matej Tonin.
Zakona ne bom podprl, ker ni pravičen in je bil narejen v naglici. Medtem ko so številni v začetku leta 2012 ostali brez državnih pokojnin, brez tistih 180 evrov zaradi zakona o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev, se ta zakon, za katerega se zavzema opozicija in ki ga je vložila opozicija, zavzema za tiste, ki so pri tisoč 500 evrih pokojnine ostali brez 300 evrov. Gre za proračunski del pokojnine. Zdi se mi pravično, da se bi zavzemali, da se ta del proračunske pokojnine nameni tistim, ki so v začetku leto ostali brez 200 evrov državne pokojnine, ker sem prepričan, da bodo tudi tisti, ki so danes ostali brez proračunskega dela pokojnine, s tisoč 200 evri uspeli preživeti.
Mag. Majda Potrata.
Hvala za besedo. Zakon bom podprla, ker se loteva enega samega v nebo vpijočega problema, neenakosti upokojencev. Predlog ohranja prvi odstavek, ki vse upokojence postavlja v enak položaj, to pomeni, da se do konca leta pokojnine ne usklajujejo. Vse, kar temu sledi v tem členu, nima osnove v nobenih konkretnih merilih, samo v ideoloških razlogih. Ti pa so izriniti tiste, ki so svojo delovno obveznosti opravljali zunaj Slovenije, kaznovati tiste, ki so bili po mnenju vladajoče koalicije tam, kjer njihovih somišljenikov ni bilo, to se pravi v antihitlerjevski koaliciji, in še bi lahko naštevali. Kako čudno! Ko dosežejo naši športniki uspeh, jim vsi ploskamo, se zavzemamo za odličnost, tukaj pa postavljamo kot problem, če dobi nekdo, ki se je s svojo ustvarjalnostjo ali s svojim športnim talentom in z možnostmi dvignil nad povprečje, tem ne dovolimo, da bi za to dobili del k pokojnini. Pri vsem tem pa tečejo predlogi in usklajevanja za to, kako bi zdajšnjim športnikom uredili pokojnine. A tem, ki pa so že imeli, bomo pa to zdaj jemali? Menim, da vseh krivic tega sveta ta predlog zakona ne bo spravil z obličja Zemlje. Lahko pa odpravi krivice 26 tisoč in še nekaj upokojenkam in upokojencem. Zato je prav, da stisnem tipko "za" in omogočim, da gre zakon naprej. Hvala.
Mag. Ivan Vogrin.
Hvala lepa. Sam težko razumem, da kljub temu da Vlada priznava, da bodo v zakonu potrebne določene spremembe, pravzaprav zakona v prvi obravnavi ne podpremo. Ne prejudicira nobenih končnih rešitev. Prejudicira samo to, da gre stvar naprej v obravnavo in na koncu koncev tisti, ki imajo škarje in platno v rokah, bi lahko na koncu sprejeli v tretji obravnavi to, kar bi sami želeli. Torej, to težko razumem. Nadalje menim, da bo težko sprejemati v bodoče modre rešitve ob dejstvu, da nismo sposobni sodelovati. Glejte, sprememba ustave, ki se je zgodila, je pravzaprav prvi zelo hladen tuš. Nismo uspeli doseči konsenza za to, da bi začeli postopek. Nadalje; kako naj pričakujemo, čeprav sem hudo za zlato fiskalno pravilo, da bo izglasovano, če vsak razumen predlog zavrnemo? Menim, da če nekoga neprestano tepeš po glavi, ti bo težko segel v roko. Tako vas vendar prosim v imenu državljanov Slovenije, da vzemimo razum v svoje roke. To je prva obravnava, ničesar ne prejudicira! Dajmo neko simbolično gesto dobre volje tudi tistim, ki trenutno niso na oblasti in imajo, jaz sem prepričan, dobre namene. Imajo dobre namene, tako kot je imela opozicija v prejšnjem mandatu. Sem prepričan, hvala.
Gospod Matjaž Zanoškar.
Hvala. Seveda sem tudi jaz na strani borcev narodnoosvobodilne borbe, na strani udeležencev osamosvojitvene vojne, na strani delavcev, ki so bili po dekretu dani na delo v druge republike, jaz sem na strani vrhunskih športnikov, vrhunskih umetnikov in seveda tudi na strani političnih zapornikov, ki so bili rehabilitirani. Podpiram predlog zakona. Vendar mi ni jasno, da s to kršitvijo, pravzaprav napako, ki je bila storjena in ki jo priznava tudi predlagatelj, da nima toliko moči, da bi to napako tudi odpravil in popravil. Saj veste, krivice, ki so storjene nekomu, se morajo vedno poravnati in zato se vedno plača račun. Če je gospod Horvat govoril o tem, da je to varčevalni ukrep, ki bo prinesel veliko denarja privarčevanega – ne bo! Te krivice bomo morali popraviti, mi bomo morali tudi retrogradno vsem tem, ki smo naredili krivice, plačati to, kar jim gre. Popolnoma razumem in popolnoma pričakujem, da bo Ustavno sodišče razsodilo v njihovo dobro, v njihov prid. Ne razumem pa, da tako trdovratno vztraja predlagatelj pri tem, da to ne bi v tej fazi že opravil in naredil korekture. Zdi se mi, da je vse skupaj močna klofuta pravni državi, da ne zmoremo toliko moči, toliko pozitivne energije, da bi te krivice takoj na začetku popravili. Na koncu koncev, gre za državljanke in državljane, ki so nekaj storili za to državo. Gre za njih, ki imajo nek ugled. In ne gre samo za materialno škodo, gre predvsem za moralno škodo, ki smo jo s tem povzročili oziroma jo povzročamo. Torej, pričakujem in želim, da bi se ta krivica takoj popravila in sanirala, da bi bilo zaupanje v našo pravno državo tako, kot mora biti. Hvala.
Gospod Jakob Presečnik.
Hvala lepa za besedo. Ker je prej kolegu zmanjkalo časa in ni do konca pojasnil stališča poslanske skupine, naj povem, da je stanje v javnih financah takšno, da je treba sprejemati določene ukrepe na področju gospodarskega razvoja in tudi zmanjševanja javne porabe. In ta zakon je usmerjen v to drugo, v zmanjševanje porabe. Vendar so po sorazmerno hitrem sprejetju, kljub temu da je bilo opravljenih mnogo usklajevanj, bile s tem zakonom sprejete tudi nekatere napake, nekatere krivice, nekatere nelogičnosti posameznim skupinam, posameznim kategorijam, tudi upokojencev. Zaradi tega v poslanski skupini in tudi osebno podpiram stališče Vlade, da bo ponovno preverila nekatere rešitve in pripravila ustrezne spremembe. Pričakujemo, da bo Vlada te spremembe pripravila dejansko do septembra in bomo takrat obravnavali ustrezno spremembo zakona. Do takrat pa bomo glasovali proti oziroma bom glasoval proti, tudi, konec koncev, zaradi tega, da ne vnašamo nekaterih lažnih pričakovanj – težje je stopiti korak nazaj kot korak naprej. Hvala lepa.
Gospa Janja Klasinc.
Spoštovani! Seveda bom tudi jaz podprla ta zakon, ki ga predlaga naša stranka skupaj s Socialnimi demokrati, predvsem zaradi tega, ker točno vem, da ne gre za varčevalni del zakona. Vsakemu otroku je jasno, da če bi hoteli varčevati pri najvišjih pokojninah, bi se naredil razrez vseh pokojnin, rekli bi, da je meja, recimo, tisoč evrov; vse, kar je nad tisoč evrov, se zniža za toliko in toliko. Ne! Tu se je zelo premišljeno poseglo v določene kategorije. Se je pa v tisti hitrici, ko se je hotelo prizadeti vse, ki so imeli karkoli z NOB in bivšo državo, spregledalo, da so tudi nekatere žrtve zraven. Recimo, ljudje, ki so osamosvajali tudi po letu 1991, ko se je za polovico tega državnega zbora začela pisati zgodovina. Zgodovina se je začela pisati že malce prej. Recimo, pravite, niso plačevali prispevkov. Dober del teh ljudi je plačevalo prispevke in so imeli plačane prispevke za celotno delovno dobo. Za tiste, ki jih pa niso imeli, pa bi jaz, recimo, svojemu očetu partizanu predlagala, da bi bilo bolje, da bi takrat, namesto da je branil domovino, lepo delal v Ljubljani pod okupatorsko vojsko, ki bi mu plačevala prispevke, in danes ne bi imel znižane pokojnine v zahvalo, da je žrtvoval svoje zdravje in življenje svojih kolegov in prijateljev. Hvala.
Gospod Jožef Kavtičnik.
Hvala lepa. Predlog sprememb zakona bom podprl zaradi tega, ker se držim načela, da kadar se komu naredi krivica, jo je treba odpraviti. Danes imamo priložnost, da krivico odpravimo, ne enemu, ampak 26 tisoč 341 upokojencem. Se pa sprašujem, ko posamezniki govorijo o tem, da niso bili plačani določeni prispevki – komu, kdaj in na kakšen način bi partizani morali plačevati prispevke, da bi bili upravičeni do teh pokojnin, ki ste jim jih vzeli? Hvala.
Gospod Roman Jakič.
Hvala. Kar me žalosti, je, da brezsramno v resnici delate krivice svojim državljanom, ki vam niso všeč. V tem mandatu obračunavate segment po segment z vsemi, ki so družbeno kritični: od šolnikov, kulturnikov, sindikalistov, če hočete, in tudi upokojencev; pod krinko varčevanja lustrirate ljudi in jih, kar je najhuje, pehate v revščino. Krivica boli tiste, katerim je storjena, ne vas, zato ker velika večina nas, ki sedimo v tej dvorani, že dolgo ne zna preživeti meseca s 620 ali pa 900 evri na mesec. Vsi mi dobimo zneske, ki so štirikratnik teh pokojnin, in na vrhu tega smo sebi znižali plače za 6 %, njim, upokojencem, pa 20 do 30 %. Zato razumem nekatere med vami, da ne razumete, kaj pomeni 150, 200 ali 250 evrov, ki so jim bili odvzeti – tudi tistim, o katerih nismo danes govorili, poleg partizanov in vseh ostalih, tistih, ki so delali v slovenskih firmah, ampak bili poslani v države nekdanje Jugoslavije. To je nedopustno, neodgovorno, slabo, nepošteno, nima zveze s solidarnostjo in je krivično. Vse obveznosti iz delovnopravne zakonodaje smo z osamosvojitvijo in sklenjenimi bilateralnimi sporazumi z državami nekdanje Jugoslavije sprejeli in ta država je nastala na spoštovanju človekovih pravic. To državo demontirate na točki njene samobitnosti, človekovih pravic, ki jih kršite iz dneva v dan.
Gospod Branko Ficko.
Glasoval bom za spremembo iz razloga, ker je sedanji zakon povzročil ideološko razlikovanje. Ideološko razlikovanje – zakaj? Očitno se je sedanji centralni komite odločil, da izbere tistih 26 tisoč izbrancev, ki so kakor koli imeli opraviti s peterokrako zvezdo, in tega ne morem sprejeti. Še en matematični absurd. Poznani primer, ko je upokojenec imel 623 evrov pokojnine, pa mu je sedanji zakon odvzel 80 evrov. Njegov kolega s 622 – pa nič. Hvala lepa.
Še gospod Gašpar Gašpar Mišič.
Spoštovani predsednik, kolegice in kolegi! Glasoval bom za spremembo Zakona o uravnoteženju javnih financ iz diametralno nasprotnih razlogov, kot so to predstavile kolegice in kolegi iz koalicijskih vrst. Preprosto gre za popravo napak, ki so bile sprejete tukaj v Državnem zboru, in je prav, da gremo po rednem postopku. Morda je napaka naša, da nismo predlagali nujnega postopka, ker vi ste v koalicijskih vrstah navajeni samo na nujne postopke. Ravno ta zakon, ta sprememba bi morala biti vložena po nujnem postopku, tista, ki ste jo sprejeli, pa po rednem postopku in morda ne bi prišlo do toliko napak. Glede na predstavljene argumente in vladne ukrepe, ki ste jih predstavili in sprejeli v zakonu o uravnoteženju javnih financ za izhod iz krize, mi vladna ekipa deluje kot reševalci iz vode, ki ne znajo plavati. Žal v tem bazenu ni vode, ki je že kdaj odtekla skozi podtalne kanale, v podtalno kanalizacijo, s pomočjo tudi nekaterih politikov. Ni prav, da na račun zgrešenih napak in zaradi zgrešenih odločitev politikov in pohlepnih bogatašev, nekoč pohlepnih bogatašev, ki niso več bogati, račune izstavimo socialno najbolj šibkim; tistim, ki so v pokoj odšli zasluženo in pokojnine prejemajo za svoje zasluženo delo. Ne zdi se mi prav. Delamo krivico tistim, na katere bi morali biti ponosni, da so nam omogočili nadaljevanje življenja v Republiki Sloveniji. To je napaka, ki jo delati, in to napako boste nekega dne tudi plačali.
Hvala. Videl sem še dvignjene roke, tako da bom odprl še en krog prijav za obrazložitev. Lahko se prijavite. Gospa Alenka Pavlič.
26 tisoč 341 oseb 26 pomeni 526 avtobusov, pomeni vlakovnih kompozicij po 20 vagonov. To so številke, koliko oseb je bilo oškodovanih. Mislim, da to ni mačji kašelj. Zato bom glasovala za predlog spremembe.
Gospod Franc Pukšič.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi! Moj kolega je že predhodno povedal, da smo v lanskem letu sprejemali en zakon, ko smo ukinili državne pokojnine. 14 tisoč jih je bilo. To državo imamo tudi zaradi tega, ker smo na tej zemlji imeli dolga stoletja klenega slovenskega kmeta, ki je obdržal to zemljo in za nič na svetu – tudi lastno življenje je prej bil pripravljen dati kot pa zapraviti slovensko zemljo. Nekateri danes veliko govorite o nekih ideoloških in ne vem kakšnih razdelitvah. Sploh ne gre za to. Mimogrede, če pogledamo tisto osnovno matematiko računanja do 100, pa se tudi marsikdo vpraša, ali je res še 7 tisoč 500 – in če, potem sem absolutno za, da imajo pokojnine – udeležencev narodnoosvobodilne borbe, ki so leta 1940 – če so takrat imeli 17 let, bi danes bili stari 85 let, ali je 7 tisoč 500 ljudi starih 85 let? Ne verjamem. Verjamem pa, da je zraven marsikdo, ki se je samo privesil na to. Torej, privilegiji. Govorimo samo o nekaterih privilegijih, ne pa o ideoloških razlikah. In če ste, kolegice in kolegi, lansko leto pozabili na 14 tisoč slovenskih kmetic, v glavnem mater, žena, ki so delale do 75. do 80. leta na slovenski zemlji, garale za to, da smo to državo ustvarili že po 1945. letu.
Gospod Stanko Stepišnik.
Hvala lepa. Ta primanjkljaj, ki nastaja zadnja leta v državnem proračunu, mislim, da ni posledica tega, da so krivi upokojenci. Dejansko je bila tu narejena velika napaka in mislim, da je treba to napako popraviti, ker je le prizadetih več kot 26 tisoč ljudi. Mislim, da bi bilo treba na drugi strani kaj več narediti, da bi se pojavila gospodarska rast oziroma dovolj denarja, da bi to luknjo začeli pokrivati, zato bom glasoval "za". Za vse ostalo mislim, da je škoda besed, to pa moramo popraviti.
Hvala. Zdaj bomo glasovali o predlogu sklepa. Torej, proceduralno, da pojasnim, saj mislim, da je vsem jasno. Glasujemo o predlogu zakona v prvi obravnavi, torej ne o sprejemu zakona, ampak o tem, da gre zakon v drugo obravnavo, ker je to redni postopek, ker je skupina poslancev zahtevala splošno razpravo. Zdaj odločamo o tem, ali gre zakon v drugo obravnavo. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 37, proti 45. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da Državni zbor predlaganega sklepa ni sprejel, zato je zakonodajni postopek končan. Mislim pa, da se bomo na isto temo pogovarjali zgodaj jeseni. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 15. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o dopolnitvi Zakona o socialnem varstvu po nujnem postopku, tretja obravnava Glasovanje o predlogu zakona v celoti. Proceduralno, gospod Tanko.
Hvala lepa za besedo, spoštovani predsednik! Mislim, da je vodja Poslanska skupine Pozitivne Slovenije v začetku seje Državnega zbora napovedal obstrukcijo pri glasovanju cele poslanske skupine pri vseh točkah dnevnega reda, razen pri dveh. Sodelovanje in obstrukcijo. Ena od teh točk je bila slednja točka, ki smo jo sedaj obravnavali. Bila je napovedana obstrukcija tudi pri točki dnevnega reda, ko smo glasovali o nadaljevanju ustavnega postopka glede Državnega sveta, in bila je napovedana obstrukcija tudi pri točki, ko smo glasovali o zakonu o poroštvu za TEŠ. Žal ugotavljam, da so kljub napovedani obstrukciji nekateri poslanci Pozitivne Slovenije glasovali pri obeh točkah dnevnega reda, ne da bi kdor koli od poslanske skupine napovedal spremembo glede obstrukcije. Pri TEŠ je glasoval v nasprotju z napovedano obstrukcijo gospod Kavtičnik, pri ustavi, pri 2. točki dnevnega reda pa kar 24 članov Poslanske skupine Pozitivne Slovenije. Mislim, da je takšno izigravanje Poslovnika Državnega zbora nedopustno. Tudi sama napoved obstrukcije k vsem točkam dnevnega reda je nedopustna, ker drugi odstavek 65. člena natančno zapoveduje, da je treba napovedati obstrukcijo ob vsaki točki dnevnega reda. Predlagam, gospod predsednik, da opozorite poslansko skupino, da če obstruira, obstruira in da popravite glasovanja k obema tema dvema točkama dnevnega reda, ker sta izpeljani v nasprotju z napovedjo, pri tej točki ne bi smelo biti nobenega poslanca na glasovanju od te poslanske skupine. Na tak način najbrž ni mogoče delati v Državnem zboru, da se napove obstrukcija, potem se pa glasuje, brez da bi vodja poslanske skupine preklical odločitev poslanske skupine. Vi kot predsedujoči ali pa kot predsednik Državnega zbora pa ste dolžni zagotavljati, da glasovanja potekajo v skladu s poslovnikom. Pri teh dveh točkah dnevnega reda glasovanje ni bilo izpeljano v skladu s poslovnikom. Predlagam, da preden nadaljujemo z delom v Državnem zboru, preden glasujemo, da razčistimo ti dve glasovanji, ki sta se izvršili v nasprotju z napovedjo, v nasprotju s Poslovnikom Državnega zbora. Hvala lepa.
Hvala, gospod Tanko. Moje stališče v tej točki – in kot predsednik oziroma kot predsedujoči imam to pravico, da interpretiram poslovnik med sejo –, je, da nikomur, nobenemu poslancu ne moremo odvzeti pravice do glasovanja, ne glede na to, ali in kako je obstrukcija napovedana. To je stvar politične kulture, politične odgovornosti. Če se obstrukcija napove, kako se potem poslanska skupina tega drži, navsezadnje lahko tudi kakšen od poslancev ali poslank na obstrukcijo ne pristane in želi sodelovati v razpravi. Tako mislim oziroma sem prepričan, da bi mi moral dati poslovnik izrecno pravico, da komur koli prepovem glasovanje, kaj šele, da neko glasovanje anuliram. Lahko se o tem naslednjič pogovorimo na kolegiju ali na poslovniški komisiji, če želite, ampak zaenkrat je stališče takšno. Še enkrat proceduralno, gospod Tanko.
Spoštovani predsednik, kaj naj rečem na to vašo obrazložitev? V Državnem zboru ste najbrž eden izmed tistih akterjev, ki povzročate, da nobene poslovniške ureditve ne veljajo. Če drugi odstavek 65. člena zapoveduje, da lahko vodja poslanske skupine napove odsotnost vseh članov poslanske skupine pri obravnavi posamezne točke dnevnega reda, potem najbrž mora v skladu s poslovnikom takšno odločitev napovedati. Nek šišmiš je tudi bil. Napovedana je bila odsotnost vseh članov poslanske skupine pri vseh točkah dnevnega reda, razen dveh. Zanima me, kako je mogoče, da poslanska skupina, ki obstruira, pri točkah glasuje, ne da bi kdor koli opozoril ali pa dejal: "Pri teh točkah dnevnega reda ne obstruiramo več." To ni mogoče, gospod predsednik Državnega zbora, ni mogoče! Predlagam, da preden nadaljujemo sejo, to je moj proceduralni predlog, si vzamete čas, če ne, pa predlagam odmor pred glasovanjem, da razčistimo te stvari, ki so povezane s tem glasovanjem oziroma s tema dvema glasovanjema. 45 minut odmora predlagam za to, da o tem razčistimo. Pred glasovanjem o naslednji točki. Ja, zahtevam. Zato, ker to pomeni kršitev vseh proceduralnih norm v Državnem zboru. Naj ob tem opozorim, da je poslanka njihove poslanske skupine, gospa Kociper, pri obravnavi rebalansa proračuna glasovala dvakrat na seji delovnega telesa, čeprav ni bila tam z mandatom oziroma je bila kot poslanka dodatna na tej seji odbora za finance. Na koncu, ko so jo dobili drugič, se je celo opravičila. Mislim, da je tako ravnanje poslancev v Državnem zboru nedopustno. Če niste sposobni v Državnem zboru zagotoviti dela državnega zbora v skladu s predpisanimi normami, potem je bolje, da ta državni zbor razpustimo ali dobimo novo vodstvo, ki bo bilo sposobno voditi postopke v Državnem zboru v skladu z veljavnim poslovnikom. Gospod predsednik, vi se čudite, ampak tako je to. Poslovnik imamo izključno zato, da delamo po njem in ne, da si predsedujoči izmišlja obrazložitve levo, desno, gor, dol, dve ure tako, pol ure tako itd. Zato je poslovnik, 65. člen si preberite. Preklical ga ni nihče, napovedal drugačno ravnanje poslanske skupine ni nihče, zgodilo pa se je glasovanje pri teh dveh točkah dnevnega reda. Predlagam prekinitev, da te stvari razčistimo, preden nadaljujemo glasovanje o ostalih točkah dnevnega reda.
Gospod Tanko, dve stvari. Prvič. Vodja Poslanske skupine Pozitivna Slovenija je povedal danes zjutraj, da se bo poslanska skupina udeležila glasovanja o ustavnih spremembah; v tej dvorani, zjutraj, tisti, ki smo bili navzoči, smo slišali. Jaz sicer nisem vodil, sem pa bil v dvorani, ker je bila točka, kjer sem bil predlagatelj, in sem to slišal, je napovedal. Kot rečeno: mislim, da ima poslanska skupina pravico oditi in priti nazaj. To ni mišelovka, se pravi, je dvosmerna pot iz državnega zbora in v državni zbor. To je ena stvar. Druga stvar. Resnično si ne bi upal nikomur od 90 članov Državnega zbora odvzeti pravico do glasovanja, ker mi tega nobena poslovniška določba ne dopušča. Poglejte, drugi odstavek 65. člena pravi: "Vodja poslanske skupine lahko napove odsotnost vseh članov poslanske skupine pri obravnavi posamezne točke dnevnega reda, pri čemer mora navesti razloge za odsotnost." Kot pravnik bi pričakoval, da če je bilo mišljeno, da v takem primeru nastopi prepoved glasovanja, da bi v naslednjem stavku poslovnika pisalo, v tem primeru se nobeden član poslanske skupine ne sme udeležiti glasovanja. Ne morem pristati na tako razlago in ne bom prekinil seje. Vi imate seveda pravico zahtevati 45 minut za razmislek, za posvet, vendar nam boste vsem vzeli 45 minut za to pred glasovanjem, tako da – odločite se. Zahtevate 45 minut odmora? Dobro. Smo tik pred glasovanjem. 45 minut ima vsaka poslanska pravico do odmora in jo bomo tudi naredili. Nadaljujemo ob 17.37.
Spoštovani kolegice in kolegi, nadaljujemo prekinjeno sejo! Smo pri nadaljevanju prekinjene 15. točke dnevnega reda. Najprej sprašujem gospoda Tanka, vodjo poslanske skupine, če želi obrazložiti stališče poslanske skupine? Želite. Ne. Dobro. Hvala lepa. Prehajamo na glasovanje. Gospod Veber, proceduralno.
Hvala za besedo. Spoštovani predsednik, želim povedati, da Poslanska skupina Socialnih demokratov ne bo sodelovala pri tej točki dnevnega reda, kajti želimo prepustiti koaliciji, da se dogovori, kako bo delovala, glasovala, upoštevala predloge predsednika Državnega zbora ali ne, tako da napovedujem odsotnost pri glasovanju o tej točki dnevnega reda. Hvala.
Hvala. Mi pa glasujemo o Predlogu zakona o dopolnitvi Zakona o socialnem varstvu. Glasujemo. Zaradi nesklepčnosti bomo ponavljali glasovanje. Še enkrat moramo ponoviti glasovanje. Prosim, bodite pozorni, če nas je 46, bodite pozorni na glasovanje. Kolegica Janja se nam je pridružila. Preverite glasovalno napravo. Še enkrat glasujemo o Predlogu zakona o dopolnitvi Zakona o socialnem varstvu. Bodite pozorni. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev, za je glasovalo vseh 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajam na 22. TOČKO DNEVNEGA REDA – PREDLOG ZAKONA O DOPOLNITVI ZAKONA O PREPREČEVANJU DELA IN ZAPOSLOVANJA NA ČRNO, SKRAJŠANI POSTOPEK Drugo obravnavo o predlogu zakona smo opravili na 5. redni seji in v skladu s prvim odstavkom, 74. člena Poslovnika sklenili, da odločanje o predlogu zakona opravimo na eni od naslednjih sej. Sedaj smo pri tem. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi niso bili vloženi amandmaji, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev, vse več nas je, za je glasovalo vseh 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prekinjam 16. izredno sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali v petek, 20. julija 2012, ob 8.uri s 27. točko dnevnega reda. V petek nas bo ob 11.20 nagovoril tudi generalni sekretar Združenih narodov. Se vidimo. Hvala.