Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje. Začenjam nadaljevanje 15. seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanec: gospa Sonja Ramšak, gospa Irena Tavčar, gospa Eva Irgl in gospod Jožef Kavtičnik. Vse prisotne seveda lepo pozdravljam. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O UVELJAVITVI PREHODNEGA OBDOBJA ZA ZAPOSLOVANJA IN DELO DRŽAVLJANOV REPUBLIKE HRVAŠKE V REPUBLIKI SLOVENIJI PO VSTOPU REPUBLIKE HRVAŠKE V EVROPSKO UNIJO. Zakon obravnavamo po nujnem postopku. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada in za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavnici Vlade, in sicer dr. Andreji Kopač Mrak, ministrici za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti.
Dober dan, dobro jutro. Spoštovani predsednik, poslanke in poslanci! S predlogom zakona uvajamo dveletno prehodno obdobje za zaposlovanje in delo državljank in državljanov Republike Hrvaške v Sloveniji. S tem ukrepom naša država zaradi zaščite trga dela še naprej uveljavlja nacionalno zakonodajo s področja zaposlovanja in dela tujcev. Torej, če poenostavimo, s sprejetjem tega zakona se za državljanke in državljane Republike Hrvaške ne bo nič spremenilo. Tako bodo državljani Republike Hrvaške tudi v prihodnjih dveh letih delali oziroma se zaposlovali le na podlagi veljavnega delovnega dovoljenja, a tako kot so se do sedaj. Slovenska vlada se zaveda, da je prosti pretok ena od temeljnih svoboščin Evropske unije, vendar so razmere na slovenskem trgu dela žal zaskrbljujoče. Soočamo se z največjo stopnjo brezposelnosti po letu 1993, zato je treba naš slovenski trg zaščiti tako, da najprej omogočimo možnost zaposlovanja državljankam in državljanom naše države. Podatki, ki pričajo o težki situaciji na našem trgu dela, so očitni. V letu 2013 je število aktivnih prvič padlo pod milijon, število delovno aktivnih pa je bilo na zadnje tako nizko leta 2003, število brezposelnih pa je bilo najvišje po letu 1993. Tako je bilo ob koncu maja 2013 na Zavodu za zaposlovanje prijavljenih nekaj več kot 118 tisoč brezposelnih, kar je na žalost 11 % več kot v istem obdobju leta 2012. Tudi napovedi Umarja za prihodnje leto niso mnogo boljše, tako da ne moremo pričakovati v naslednjem letu bistveno izboljšanje situacije na trgu dela. Podobno stanje je na žalost tudi pri naših sosedih, tam imajo prijavljenih aprila letošnjega leta več kot 360 tisoč brezposelnih oseb in seveda to predstavlja skoraj 22-odstotno stopnjo brezposelnosti. Dejstvo pa je, da je tudi na teh obmejnih regijah, ki mejijo na Slovenijo, je število brezposelnih tudi zelo visoko, brezposelnih oseb je v teh regijah kar 100 tisoč. Treba je tudi vedeti, da bi v primeru takojšnjega prostega dostopa na slovenski trg dela brezposelni hrvaški državljani bili upravičeni do vseh vrst pomoči, ki jih Zavod za zaposlovanje zagotavlja slovenskim državljanom, torej tudi do programov aktivne politike zaposlovanja, vključno s tistimi, ki so financirani s strani Evropskega socialnega sklada. V tako zaostrenih razmerah je ministrstvo v zadnjih mesecih sistematično in pozorno spremljalo stanje na slovenskem trgu dela. Ob upoštevanju tudi – in nezanemarljivih – zunanjih političnih vidikov smo se vseeno odločili, da na Vladi predlagamo v sprejem Državnemu zboru zakon, kjer se pač daje prednost pri zaposlovanju in delu domačim brezposelnim osebam. Ob tem je treba upoštevati še geografsko in kulturno bližino, jezikovno sorodnost, razvito mrežo neformalnih in sorodstvenih povezav, kar bi pomenilo še večji pritisk s strani naših sosedov na naš trg dela. Na podlagi vsega navedenega lahko z veliko verjetnostjo trdimo, da bi takojšen prosti dostop hrvaških državljanov povzročil motnje na slovenskem trgu dela, vplival pa bi tudi na stopnjo brezposelnosti slovenskih državljanov. Tudi ob vstopu Slovenije v Evropsko unijo je večina tako imenovanih starih držav članic uvedla prehodno obdobje za slovenske delavce, čeprav je bila takrat gospodarska situacija bistveno drugačna. Tako sta na primer sosednja Avstrija in tudi Nemčija za Slovenijo uveljavljala celotno sedemletno prehodno obdobje, ki je trajalo vse do 30. aprila 2011. Na koncu je treba še poudariti, da gre pri uveljavitvi prehodnega obdobja za začasen ukrep, ki bo veljal le dve leti. Ta ukrep, poudarjamo, ni usmerjen proti hrvaškim delavcem ali proti slovenskemu gospodarstvu. Uvedbo prehodnega obdobja predlagamo kot edini racionalni odgovor in odgovoren odziv države, ki se sooča s težkimi razmerami na trgu dela ter slabimi gospodarskimi napovedmi, žal tudi v prihodnje. Hvala.
Hvala tudi vam. Predlog zakona je obravnaval tudi Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila dajem besedo predsednici dr. Andreji Črnak Meglič.
Gospod predsednik, gospa ministrica, kolegice in kolegi, dobro jutro! Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide je kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o uveljavitvi prehodnega obdobja za zaposlovanje in delo državljanov Republike Hrvaške v Republiki Sloveniji po vstopu Republike Hrvaške v Evropsko unijo, ki ga je Državnemu zboru predložila Vlada s predlogom za obravnavo in sprejetje predloga zakona po nujnem postopku. Kolegij predsednika Državnega zbora je sklenil, da se predlog zakona obravnava po nujnem postopku, zato ga je odbor obravnaval na podlagi 144. člena Poslovnika Državnega zbora. Pri delu odbora so sodelovali predstavniki predlagatelja z ministrico za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, predstavnica Zakonodajno-pravne službe in predstavnik Državnega sveta. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je podala konkretne pripombe na 3. člen predloga zakona. Odbor je bil seznanjen tudi z mnenjem Komisije za socialno varstvo, delo, zdravstvo in invalide Državnega sveta, ki je predlog zakona podprla. Ob tem pa je Vladi predlagala, naj v dveletnem prehodnem obdobju podrobno spremlja stanje na trgu dela in ostale ključne vidike, v tem primeru ugotovitve, da bi bila nadaljnja zaščita trga potrebna, ter Evropsko komisijo obvesti o podaljšanju prehodnega obdobja še za nadaljnja tri leta. V poslovniškem roku ni bilo vloženih amandmajev s strani kvalificiranih predlagateljev, bil pa je predlagan predlog za amandma odbora, ki je bil pripravljen na podlagi mnenja Zakonodajno-pravne službe. Predstavnica predlagatelja je na kratko predstavila predlog zakona, predstavnica Zakonodajno-pravne službe pa je predstavila pisno mnenje in povedala, da predlog za amandma odbora sledi njihovim pripombam. V razpravi je bilo izpostavljeno stališče, da je pravica in dolžnost države, da zaščiti svoje državljane, zato so vsi razpravljavci menili, da je zakon treba podpreti. Ob tem je bilo izpostavljeno nekaj pomislekov glede nujnega postopka, ki onemogoča poglobljeno, razpravo upoštevaje negativne posledice, ki bi jih lahko imela ta odločitev, postavljeno pa je bilo tudi vprašanje glede aktivne politike zaposlovanja. Ministrica za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti je povedala, da so se pri pripravi zakona ukvarjali s podrobnimi pomisleki, saj se zavedajo pomena medsosedskih odnosov. Poudarila pa je, da naše sporočilo mora biti, da ne onemogočamo sodelovanja, saj gre samo za podaljševanje tega, kar že obstaja. Odbor je sprejel svoj amandma in vse člene. Na podlagi tega je pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega je vključen sprejeti amandma. Hvala lepa.
Hvala tudi vam za predstavitev poročila odbora. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Dr. Andreja Črnak Meglič bo predstavila stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Lep pozdrav še enkrat! S Predlogom zakona o uveljavitvi prehodnega obdobja za zaposlovanje in delo državljanov Republike Hrvaške v Sloveniji po vstopu Hrvaške v Evropsko unijo Slovenija uvaja dveletno prehodno obdobje, kar pomeni, da se bodo državljani Republike Hrvaške v Sloveniji v tem obdobju še naprej lahko zaposlovali ali delali le na podlagi veljavnih delovnih dovoljenj. V Poslanski skupini SD bomo takšno rešitev, ki jo prinaša predlog zakona, podprli. Uvodoma želim poudariti, da se nam, Socialnim demokratom, dobri odnosi s sosednjimi državami zdijo zelo pomembni, zato jih je treba ves čas krepiti in si prizadevati za čim boljše sodelovanje. Uvajanje ukrepov, kot je ta o uveljavitvi prehodnega obdobja za zaposlovanje in delo državljanov Hrvaške v Sloveniji, mora biti dobro pretehtano in utemeljeno z analizo stanja, ki narekuje takšne ukrepe. In takšna analiza je bila tudi narejena. Podatki kažejo, da so se razmere na trgu dela v Republiki Sloveniji v prvem četrtletju letošnjega leta še poslabšale. Brezposelnost narašča, število delovno aktivnih pa je padlo pod milijon. Na žalost so dokaj žalostne tudi napovedi gospodarskih gibanj, kar posledično vpliva tudi na stopnjo gibanja brezposelnosti. Stanje na Hrvaškem je še slabše, saj je njihova stopnja brezposelnosti bistveno višja kot v Sloveniji, kar 21,9-odstotna. Tudi primerjava plač v obeh državah kaže, da je minimalna plača na Hrvaškem kar dvakrat nižja kot v Sloveniji, povprečna plača pa za tretjino nižja, kar še dodatno vpliva na privlačnost zaposlovanja v Republiki Sloveniji, zlasti v obmejnem pasu. Poleg navedenega je treba izpostaviti še podatek, da že od leta 2008 Slovenija zmanjšuje obseg zaposlovanja in dela tujcev, kar pa ne velja za zaposlovanje državljanov Hrvaške. V letu 2012 je bilo izdanih kar za 5 % več delovnih dovoljenj kot v letu 2011. Iz predstavljenih podatkov izhaja, da bi neuveljavitev prehodnega obdobja za zaposlovanje hrvaških državljanov v Sloveniji po vstopu te države v EU pomembno vplivala na razmere na trgu dela v Sloveniji. Zato je uvedba dveletnega prehodnega obdobja utemeljena v danih okoliščinah pa tudi potrebna. Predlog zakona uvaja dveletno, torej najkrajše mogoče prehodno obdobje. Ni nepomembno izpostaviti, da je večina članic držav EU ob vstopu Slovenije uvedla prehodno obdobje za prosti pretok naših delavcev, tudi naša soseda Avstrija, in nekatere med njimi tudi najdaljše, sedemletno prehodno obdobje, četudi tedaj v Evropi ni bilo krize in so bile možnosti zaposlovanja bistveno boljše. No, tudi v sedanjem obdobju analiza kaže, da je večina držav za hrvaške državljane uvedla takšne omejitve. Ponovno želim poudariti, da se bodo državljani Republike Hrvaške tudi po vstopu v EU še vedno lahko zaposlovali v Sloveniji pod enakimi pogoji kot sedaj, torej preko delovnih dovoljenj. Na podlagi vseh navedenih dejstev ponovno poudarjam, da bomo poslanci Poslanske skupine Socialnih demokratov zakon podprli. Hvala.
Hvala še enkrat. Gospa Kristina Valenčič bo predstavila stališče Poslanske skupine Državljanske liste.
Hvala, predsednik. Kolegice in kolegi! Slovenska vlada je ocenila, da so razmere na slovenskem trgu dela zaskrbljujoče, saj se soočamo z najvišjo stopnjo brezposelnosti od leta 1993. Tako je v zakonodajni postopek vložila predlog zakona, katerega ključni cilj je zaščititi slovenski trg dela pred prostim zaposlovanjem in delom hrvaških državljanov po vstopu Republike Hrvaške v Evropsko unijo. Podpora temu predlogu, ki jo najavljamo tudi v Državljanski listi, tako pomeni, da za državljane Republike Hrvaške tudi po njihovem vstopu v Evropsko unijo ohranjamo enake pogoje zaposlovanja, kot veljajo v tem trenutku, in to za prehodno obdobje dveh let. V Državljanski listi smo imeli resne pomisleke do predlagane omejitve prostega pretoka delovne sile. V običajnih okoliščinah se zavzemamo za spremembe, ki so usmerjene k izkoriščanju prednosti enotnega evropskega prostora pri iskanju poslovnih priložnosti. Prepričani smo, da je v Sloveniji še vedno prisotnega preveč strahu pred odprtjem slovenskega prostora. Najnovejše raziskave Evropske komisije kažejo, da članice Evropske unije ne izkoriščajo pomembnega potenciala na področju prostega pretoka delovne sile. Še vedno je preveč ovir, med katerimi so največje regulirani poklici in dejavnosti. Žal pa imamo v tem trenutku izredno zahtevne gospodarske in finančne razmere, zato je treba upoštevati tudi druge dejavnike, kot so 120 tisoč brezposelnih pri nas oziroma 11 % več kot v enakem obdobju lani. 360 tisoč brezposelnih oseb na Hrvaškem oziroma skoraj 22-odstotna stopnja registrirane brezposelnosti, največ brezposelnosti prav v regijah ob meji s Slovenijo. Brezposelni državljani Republike Hrvaške bi bili upravičeni do vseh vrst pomoči, ki jih mora Zavod za zaposlovanje zagotavljati slovenskim državljanom, torej tudi do ukrepov aktivne politike zaposlovanje. Upoštevajoč vse navedene dejavnike smo se v Državljanski listi odločili, da je v teh razmerah treba zaščititi interese Slovenije in naših državljanov, zato bomo predlog zakona podprli. Ob vstopu Republike Hrvaške v Evropsko unijo se moramo vsi skupaj osredotočiti na priložnosti, ki jih vstop prinaša slovenskemu gospodarstvu in skupnemu iskanju sinergij in učinkovitosti. Dejstvo je, da se ekonomski interesi slovenskega in hrvaškega gospodarstva pokrivajo in je sodelovanje edina pot k uspehu. In ne pozabimo, meje so tam, kjer si jih sami postavimo.
Hvala. Gospod Jakob Presečnik bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik, ministrica s sodelavko! V Poslanski skupini podpiramo predlog zakona in tudi nujni postopek, saj zagotovo ima država pravico in dolžnost poskrbeti za zaščito trga dela, tudi po pristopnih pravilih v Evropski uniji. Seveda imamo pravico do tega prehodnega obdobja in po prehodnem obdobju pa nastopi eden od poglavitnih ciljev združevanja v Evropsko unijo, to je prosti pretok ljudi pri zaposlovanju. Glavni razlog za našo podporo je, da mora država preprečiti morebitno škodo, ki bi nastala z zaposlovanjem in delom hrvaških državljanov brez delovnih dovoljenj v Sloveniji po vstopu Republike Hrvaške v Evropsko unijo. Podpiramo predlagano ureditev, ki bo zagotovila v dveletnem prehodnem obdobju, da lahko naša država še naprej uveljavlja nacionalno zakonodajo s področja zaposlovanja in dela državljanov tretjih držav. Glede tega, to smo že čuli danes, kakšne so napovedi tudi Urada za makroekonomske analize in razvoj, pa pričakujemo, da bo Vlada po preteku prvih dveh let ponovno pazljivo ocenila razmere in ustrezno ukrepala ter po potrebi zaščitila slovenski trg dela tudi v naslednjem triletnem obdobju. Pri tem moram poudariti še eno pomembno zadevo iz tega zakona, da se za dosedanje zaposlene iz sosednje Hrvaške, torej zaposlene v Sloveniji, v firmah v Sloveniji, nič ne spremeni. To je zagotovo dobro za gospodarstvo na tem območju in na ta način tudi ne ustvarjamo krivic posameznikom. Kot rečeno, v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo predlog zakona podprli. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Gospa Marija Plevčak bo predstavila stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Izvolite.
Vsem prav prisrčen pozdrav in hvala za besedo! Zakon, ki je pred nami, je zelo kratek, vendar po oceni Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev v tem času za Slovenijo izredno pomemben. Temeljni cilj je namreč zaščita slovenskega trga dela po vstopu Hrvaške v Evropsko unijo. Predlog zakona tako določa, da se bodo hrvaški državljani tudi po 1. juliju 2013 še vsaj naslednji dve leti v Sloveniji zaposlovali po enakih pogojih kot doslej; torej, kot državljani nečlanice Evropske unije na podlagi delovnih dovoljenj. Treba je izpostaviti, da je tudi Slovenija bila po vstopu v Evropsko unijo celih sedem let podvržena omejevanju zaposlovanja naših državljanov in državljank v drugih državah članicah. V naši poslanski skupini se globoko strinjamo s tem, da omejimo prosto zaposlovanje tujcev v naši državi. Naj se sliši to še tako protekcionistično, slednje je v času, ko je stanje domače brezposelnosti zelo zaskrbljujoče, še kako na mestu. Kljub temu da je prosti pretok oseb ena od temeljnih vrednot Evropske unije, je dobro, da si določeno omejevanje lahko pridržimo, saj vladajo na slovenskem trgu dela izredno hude razmere. Po stopnji brezposelnosti je leto 2013 drugo najhujše leto po osamosvojitvi. In kaj je najbolj primerno, da neka država v taki situaciji stori? V Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev menimo, da to, da ohranimo delovna mesta za naše državljane. Zato podpiramo odločitev Vlade, da se je odločila za dvoletni moratorij na zaposlovanje in delo državljanov Republike Hrvaške. Predvidevamo, da je sprejeti tako odločitev zavoljo dobrih medsosedskih odnosov težko in da ni bilo lahko. Kljub temu pa v Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev podpiramo predlog zakona, saj je po naši oceni nujno, da dodatno ne ogrožamo normalnega delovanja slovenskega trga ter da vsaj v teh kriznih letih prednostno obravnavamo domače brezposelne osebe.
Hvala. Gospa Ljudmila Novak bo predstavila stališče Poslanske skupine Nove Slovenije.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovana gospa ministrica, poslanke in poslanci, mladi obiskovalci, lepo pozdravljeni! Poslanska skupina Nove Slovenije je že pred dobrim mesecem med prvimi opozorila Vlado in Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti na dejstvo, da je treba zaščititi domači trg dela z uveljavitvijo prehodnega obdobja za zaposlovanje in delo državljanov Republike Hrvaške v Sloveniji po vstopu sosednje Hrvaške v Evropsko unijo. S poslanskim vprašanjem, ki sem ga postavila 20. maja 2013, smo verjetno dodatno spodbudili ministrstvo, da se je lotilo priprave zakona, ki ga sedaj obravnavamo. V Novi Sloveniji se veselimo vstopa sosednje Hrvaške v Evropsko unijo, saj bo to dolgoročno v korist tako Slovenije kot tudi Hrvaške, kljub temu pa podpiramo predlog zakona o uveljavitvi prehodnega obdobja za zaposlovanje in delo hrvaških državljanov, saj je pravica in dolžnost vsake države, da najprej zaščiti svoje državljane in brezposelnim omogoča prvo ali novo zaposlitev. Tako ravnajo tudi druge članice Evropske unije. To ni egoizem, pač pa nujna in dolžna skrb za lastne državljane. Razmere na trgu dela v Sloveniji so zaostrene. Število brezposelnih je zelo visoko, na Hrvaškem še višje, krizi pa, žal, še ni videti konca. Menimo, da je treba zaščititi domači trg dela z uveljavitvijo prehodnega obdobja. Vemo pa, da mora Slovenija ves čas izvajati aktivno politiko zaposlovanja s spodbujanjem gospodarstva in ustvarjanjem novih delovnih mest, hkrati pa želimo, da bi Slovenija izvajala še bolj aktivno politiko prekvalifikacij brezposelnih delavcev za poklice, ki jih v Sloveniji primanjkuje. Tako bi lahko zmanjšali število delovnih dovoljenj za tujce in zmanjšali brezposelnost. Ministrstvo pozivamo, da v dvoletnem obdobju spremlja stanje na trgu dela z veliko pozornostjo, če bi bilo treba po izteku tega obdobja prehodno obdobje še podaljšati. Predlog zakona bomo poslanki in poslanci Nove Slovenije podprli.
Hvala. Gospa Mirjam Bon Klanjšček bo predstavila stališče Poslanske skupine Pozitivne Slovenije.
Spoštovani predsedujoči, gospa ministrica, kolegice in kolegi! Obstajajo zelo tehtni argumenti za sprejetje tega zakona, katerega namen je zaščita slovenskega trga dela pred prostim zaposlovanjem in delom državljanov Republike Hrvaške po njihovem vstopu v Evropsko unijo. Ta zakon Republiki Sloveniji omogoča, da še naprej uveljavlja nacionalno zakonodajo s področja zaposlovanja tujcev, kar pomeni, da se uveljavijo začasni prehodni ukrepi na področju prostega gibanja oseb oziroma v konkretnem primeru s tem zakonom uvajamo dveletno prehodno obdobje za zaposlovanje hrvaških državljanov po njihovem vstopu v Evropsko unijo. Hrvati se bodo lahko zaposlovali še naprej po do sedaj veljavnih predpisih na podlagi delovnega dovoljenja o zaposlovanju tujcev. Pri odločitvi o uvedbi prehodnega obdobja za zaposlovanje in delo državljanov Republike Hrvaške v Republiki Sloveniji po vstopu Republike Hrvaške v Evropsko unijo je treba upoštevati trenutne razmere na slovenskem trgu dela in napovedi glede povpraševanja po ustrezni delovni sili, napovedi nadaljnjih gospodarskih gibanj za Republiko Slovenijo in tudi stanje na trgu dela Republike Hrvaške. Slovenske razmere na trgu dela so zaostrene. Po podatkih Umarja bo v povprečju v letu 2013 brezposelnih 124 tisoč oseb, brezposelnost se torej povečuje. Skladno s tem se zmanjšuje tudi zaposlovanje državljanov tretjih držav, pri čemer so izjeme le državljani Republike Hrvaške, katerih število se je na slovenskem trgu dela v lanskem letu povečalo. Zavedati se moramo, da po podatkih Zavoda za zaposlovanje Republike Hrvaške v regijah, ki mejijo na Republiko Slovenijo, prebiva kar okoli 100 tisoč brezposelnih oseb. Število vseh registriranih brezposelnih oseb v Republiki Hrvaški na dan 3. 4. 2013 je bilo 364 tisoč 898, stopnja registrirane brezposelnosti pa 21,9-odstotna. In še, primerjava minimalne plače kaže, da je v Sloveniji za več kot polovico višja. Glede na navedeno, torej upoštevajoč geografsko in kulturno bližino, jezikovno sorodnost ter razvito mrežo neformalnih in sorodstvenih povezav bi imela izenačitev državljanov Republike Hrvaške z domačimi delavci pomemben negativni vpliv na stanje na domačem trgu dela in stopnjo brezposelnosti. Poudariti moramo, da s pridobitvijo pravice do prostega gibanja oseb oziroma pretoka delovne sile državljani Evropske unije dobijo tudi pravice, ki izhajajo iz dela, torej tudi pravico do denarnega nadomestila. Temeljni razlog za odločitev za prehodno obdobje in za pripravo predloga zakona je predvsem zaščita slovenskega trga dela pred prostim zaposlovanjem in delom državljanov Republike Hrvaške po vstopu Republike Hrvaške v Evropsko unijo. Kot rečeno, bo v letošnjem letu v povprečju brezposelnih 124 tisoč oseb. Ob takšnih gibanjih zaposlenosti in brezposelnosti se bosta letos povečali tudi stopnja registrirane in anketne brezposelnosti. Naj ob tem spomnimo, da so ob vstopu Republike Slovenije v Evropsko unijo nekatere države članice uvedle prehodno obdobje za slovenske delavce, čeprav je bilo takrat v Evropi obdobje konjunkture in so bile države v veliko boljši gospodarski kondiciji, kot je danes Republika Slovenija. Tako je na primer sosednja Avstrija zaščitila svoj nacionalni interes in v celoti uveljavila celotno sedemletno prehodno obdobje do 30. aprila 2011. Prehodno obdobje je začasen ukrep in bo veljal dve leti, in sicer od 1. julija 2013 do 30. junija 2015. V Pozitivni Sloveniji bomo predlog zakona podprli. Hvala.
Hvala tudi vam. Mag. Štefan Tisel bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Izvolite.
Vsem lep pozdrav, spoštovani gospod predsednik Državnega zbora, spoštovana gospa ministrica s sodelavko, poslanke in poslanci! Naša južna soseda, prijateljska država Republika Hrvaška, s katero ima Slovenija najdaljšo kopensko mejo, s 1. julijem 2013 vstopa v Evropsko unijo kot polnopravna članica. Do pred 22 let smo s Hrvati živeli daljše obdobje v skupni državi, tako v dveh Jugoslavijah kot v Avstro-Ogrski. Povezujejo nas mnogi zgodovinski argumenti, gospodarsko sodelovanje in ne nazadnje imajo slovenski državljani najmanj 100 tisoč v glavnem počitniških nepremičnin, predvsem na jadranski obali Hrvaške. Ko se je Slovenija pridružila Evropski uniji leta 2004 ni bilo gospodarske krize in brezposelnost v Sloveniji ni bil problem in vendar so se nekatere države ogradile od Slovenije s prehodnim obdobjem za polnih sedem let, kar se tiče prostega pretoka delavcev in zaposlovanja za slovenske državljane. To sta storili zelo prijateljski državi, Avstrija in Nemčija. Glavni namen povezovanja držav v Evropsko unijo pa je ravno prosti pretok ljudi, blaga in storitev ter kapitala. Tako bi morala države Evropske unije na široko odpreti vrata tudi delavcem iz Hrvaške. Gospodarska kriza je v evropskih državah različno izražena. Slovenija je še vedno v recesiji, število zaposlenih je močno padlo, čeprav je po brezposelnosti v spodnji polovici lestvice. Nekatera podjetja že zdaj zaposlujejo v Sloveniji tudi delavce iz Hrvaške po zakonu o tujcih oziroma po pogodbi za deficitarne kadre. Delodajalci v Sloveniji želijo, da se jim dovoli prosto zaposlovati tudi hrvaške državljane, ker s tem vidijo konkurenčno delovno silo in koristi. Tudi slovenska država bi pokazala prijateljsko gesto, če bi sprostila dostop hrvaškim delavcem, pa vendar nam realna situacija v Sloveniji tega ne dovoljuje. Registriranih brezposelnih imamo 118 tisoč in nič še ne kaže, da bi kriza pojenjala in bi se zaposlenost povečala. Tako smo v Sloveniji primorani, da uveljavimo prehodno obdobje za zaposlovanje in delo državljanov Republike Hrvaške v Republiki Sloveniji po vstopu Republike Hrvaške v Evropsko unijo. Zaenkrat bo omejitev trajala dve leti in le želimo si lahko, da se bo zaposlenost v tem času toliko izboljšala, da po dveh letih ne bo treba te omejitve podaljševati. Vseeno pa ne bo dostop do trga dela v Sloveniji popolnoma zaprt za državljane Hrvaške. Enako kot do sedaj bodo lahko delodajalci zaposlovali državljane Hrvaške v primeru, da v Sloveniji ni ustrezne delovne sile, delavce z delovnimi dovoljenji. Tudi modra karta zaposlovanja v Evropski uniji velja tudi v Sloveniji, kar pomeni prosti pretok visoko izobraženega kadra, kar bo lahko koristila tudi Hrvaška oziroma hrvaški državljani. Tako bomo tudi v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke podprli Predlog zakona o uveljavitvi prehodnega obdobja za zaposlovanje in delo državljanov Republike Hrvaške v Republiki Sloveniji po vstopu Republike Hrvaške v Evropsko unijo. Hvala.
Hvala tudi vam. S tem smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili jutri, 20. junija 2013, v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 6. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O FINANČNIH KONGLOMERATIH, SKRAJŠANI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Ta hip ne vidim predstavnikov Vlade v dvorani, zato prehajamo na poročilo Odbora za finance in monetarno politiko kot matičnega delovnega telesa. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku gospodu Bojanu Starmanu.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Lep pozdrav vsem skupaj, tudi vam obiskovalcem na balkonu! Odbor za finance in monetarno politiko je na 17. redni seji 4. 6. 2013 obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o finančnih konglomeratih, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada. Kolegij predsednika Državnega zbora je na svoji 52. seji dne 10. 5. 2013 sklenil, da se Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o finančnih konglomeratih obravnava po skrajšanem postopku. Zakonodajno-pravna služba je predloženi zakon proučila z vidika skladnosti z ustavo in pravnim sistemom ter zakonodajno-tehničnega vidika dala pripombe k 2., 3., 4., 5., 7., 11., 13., 14., 17., 18., 19., 20., 21., 22. in 23. členom. V poslovniškem roku so amandmaje vložile poslanske skupine koalicije k istim členom. Pri delu odbora je sodeloval državni sekretar Ministrstva za finance ter predstavnica Zakonodajno-pravne službe. Državni sekretar na Ministrstvu za finance mag. Mitja Mavko je povedal, da se z novelo v slovenski pravni red delno prenaša direktiva Evropskega parlamenta in Sveta glede dopolnilnega nadzora finančnih subjektov v finančnem konglomeratu. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je pojasnila, da so njihove pripombe, ki so bile večinoma nomotehnične narave, ustrezno upoštevane v amandmajih koalicijskih poslanskih skupin. Odbor je brez razprave sprejel amandmaje k prej navedenim členom, amandmaje koalicije, k 2., 3., 5., 6., 7., 11., 12., 13., 14., 17., 18., 19., 20., 21., 22. in 23. členu. Odbor je na podlagi osmega odstavka 131. člena Poslovnika Državnega zbora oblikoval in sprejel tudi amandma k 5. členu, amandma k amandmaju poslanskih skupin koalicije, ki v napovednem stavku amandmaja k 5. členu se beseda "drugi" nadomesti z besedo "prvi". Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika zbora glasoval o členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerem so vključeni tudi sprejeti amandmaji, in predlagamo, da tega sprejme tudi Državni zbor. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Marko Pavlišič bo predstavil stališče Poslanske skupine Državljanske liste.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem, še posebej mladim obiskovalcem! Z novelo zakona delno vnašamo v slovenski pravni red direktivo Evropskega parlamenta in Evropskega sveta glede dopolnilnega nadzora finančnih subjektov v finančnem konglomeratu. V Državljanski listi pozdravljamo dodatno urejanje tega področja. Ne moremo namreč spregledati, da se je gospodarska recesija, ki smo ji priča, dejansko začela kot finančna kriza. Stečaj banke Lehman Brothers je nekako tisti mejnik, ki je označil začetek finančne krize, ki je nato prerasla v svetovno gospodarsko recesijo, ki jo sedaj že peto leto krepko občutimo tudi pri nas. Nadzor nad finančnimi institucijami, bankami, zavarovalnicami, investicijskimi družbami, ki se nato v različnih oblikah združujejo v finančne konglomerate, je nujen. Vendar se moramo ob tem zavedati, da ni boljšega nadzora kot skrben lastnik in sistem, ki je postavljen na način, da bo lastnik za napake uprave in nadzornega sveta plačal s svojim premoženjem, da bo račun za pohlep in s tem visoko tveganje plačal sam. Težave v finančnem sektorju so imeli po celem svetu, tudi v Ameriki, kjer je država dokaj zgodaj intervenirala s 700 milijardami dolarjev, ki jih je vbrizgala v sicer zasebni bančni sistem in jih je nato kmalu v celoti dobila povrnjene nazaj z obrestmi. Nadzor države je potreben, vendar mora biti primarno usmerjen v to, da tudi v primeru najhujšega, če posamezna finančna družba propade, to ne povzroči efekta domin. Če imamo sistem, kjer posamezne banke ali zavarovalnice ne moremo poslati v nadzorovan stečaj, ob tem pa ohraniti vlog varčevalcev in ostalih upnikov, je z nadzorom nekaj hudo narobe. Vloga države ni, da napake uprave in lastnikov prevali na račun davkoplačevalcev. Če se uprava zaveda, da bo za njene napake poskrbela država, jo s tem v bistvu silimo v čedalje bolj tvegane naložbe, kjer so v primeru sreče nagrajeni z visokimi dobički, v primeru smole pa le-to pokrijemo davkoplačevalci. To ni dopustno! Privatiziramo dobičke, socializiramo izgube, bi lahko temu rekli na kratko. To ni dopustno! Zgodba o finančnih instrumentih, konglomeratih in nadzoru nad njimi pogosto spominja na zgodbo o ravbarjih in žandarjih. Prvi so nekako vedno korak pred drugimi, zato je nujno potrebno, da nadzor ne zaspi, da budno spremlja dogajanje na finančnem trgu in ustrezno odreagira. Odraz tega so tudi spremembe, ki jih danes obravnavamo in jih bomo v Državljanski listi potrdili. Hvala.
Hvala tudi vam. Gospod Janez Ribič bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala za besedo. Spoštovani predsednik Državnega zbora, gospe poslanke in gospodje poslanci, vsem lep pozdrav! Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke do paketa zakonov, novele Zakona o finančnih konglomeratih, novele Zakona o bančništvu in novele Zakona o zavarovalništvu. Spoštovani, ker gre za tako imenovani paket treh zakonov, katerih spremembe so med seboj prepletene in povezane, dovolite, da predstavim stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke do vseh treh novel hkrati, saj gre večinoma za prenos iste direktive Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 v slovenski pravni red skozi vse tri zakone. Kot smo že slišali, gre za dopolnitve pri nadzoru finančnih subjektov. Ob zagotovitvi ustreznega regulativnega nadzora morajo pravno sestavo ter upravljanje in organizacijsko sestavo, vključno z vsemi reguliranimi osebami, nereguliranimi hčerinskimi podjetji in pomembnimi podružnicami bank, zavarovalnic in finančnih konglomeratov s čezmejnimi dejavnostmi, po potrebi nadzorovati tudi organe evropskih institucij. Gre torej za večji poudarek na čezmejnem sodelovanju pri nadzorstvenih funkcijah. Pri noveli Zakona o zavarovalništvu bo dopolnilni nadzor nad zavarovalnico v zavarovalniški skupini opravljala Agencija za zavarovalni nadzor, na novo pa so uvedeni tudi nekateri nadzorni ukrepi. Cilj zakona je tudi dodatno odpraviti nekatere administrativne ovire, predvsem pri pridobivanju dokazil iz uradnih evidenc, ki jih vodijo upravne enote. V predlogu zakona se razširi opredelitev zavarovalniške skupine na način, da je lahko nadrejena oseba v zavarovalniški skupini tudi mešani finančni holding, ki lahko ima sedež bodisi v državi bodisi je lahko iz tujine. Tu je še uvajanje dolžnosti izmenjave podatkov med zavarovalnico, ki se dopolnilno nadzira, in njenimi podrejenimi ter nadrejenimi družbami. Nadrejenim mešanim finančnim holdingom in nadrejenim tujim zavarovalnicam v skupini se naloži izračunavanje in poročanje o prilagojenih kapitalskih zahtevah. Na novo so uvedeni nadzorni ukrepi v Agencij za zavarovalni nadzor v zavarovalniški skupini in prilagojene so kazenske določbe. Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke bo vse tri zakone, torej novele Zakona o finančnih konglomeratih, Zakona o bančništvu in Zakona o zavarovalništvu, podprla. Hvala.
Hvala tudi vam. Gospod Jožef Horvat bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Vesel sem, da so se nam pridružili tudi predstavniki Ministrstva za finance, ki jih prijazno pozdravljam, seveda pozdravljam tudi mlade obiskovalce. Obveščam pa vas, da bom pri tej točki predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije do vseh treh novel zakonov, torej do Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o finančnih konglomeratih, Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zavarovalništvu, Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o bančništvu, in sicer iz preproste logike, ker se novele vseh treh zakonov nanašajo na implementacijo iste evropske direktive. Liberalizacija finančnih trgov je omogočila razvoj in delovanje finančnih konglomeratov, ki obvladujejo celoto finančnih storitev od bančništva, zavarovalništva pa vse do storitev v zvezi z vrednostnimi papirji. Zaradi prepletenosti medsebojnih kapitalskih povezav, možnih rizičnih medsebojnih transakcij in pomanjkljivosti nadzora, takšni finančni konglomerati lahko resno ogrozijo stabilnost finančnega sistema znotraj posamične države. Vsaka posamična država članica ima svoje notranje nadzorne institucije za ta področja. V Sloveniji so takšni nadzorni organi Banka Slovenije, ki upravlja nadzor nad bankami in drugimi kreditnimi institucijami, Agencija za zavarovalni nadzor, ki izvaja nadzor nad zavarovalnicami in pozavarovalnicami, in Agencija za trg vrednostih papirjev, ki opravlja nadzor nad investicijskimi skladi, borznoposredniškimi družbami, vzajemnimi, pokojninskimi skladi in družbami za upravljanje. S posebnim pravilnikom je urejeno medsebojno sodelovanje nadzornih organov za učinkovit nadzor nad družbami, povezanimi v finančni konglomerat. V večjih gospodarstvih je število finančnih konglomeratov že visoko, po nekaj deset, v Sloveniji pa imamo le dva finančna konglomerata, in sicer skupino Triglav in KD. Globalizacija omogoča povezovanje kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb iz različnih držav, kar dodatno otežuje nadzor nad njihovih poslovanjem. Zaradi vpliva, ki ga lahko imajo finančni konglomerati na stabilnosti finančnega sistema, je potrebna regulacija tega področja ne le znotraj posamične države članice v Evropske unije, pač pa tudi na celotnem območju Evropske unije. Potrebno je medsebojno sodelovanje posameznih nadzornih organov znotraj posamične države preko imenovanega koordinatorja. Iz tega razloga sta Evropski parlament in Evropska komisija sprejela več direktiv, ki jih morajo države članice implementirati v nacionalne zakonodaje. S sedanjimi novelami vseh treh zakonov se v slovenski pravni red prenaša direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2011/89/EU z dne 16. novembra 2011, s katero se krepi učinkovit nadzor nad finančnimi konglomerati. Zakonodajna določila se dopolnjujejo z definicijami novih oblik finančnih konglomeratov, sočasno se ureja nadzor nad njimi. Korigirajo se tudi nekatera dosedanja določila glede nadzora v skladu z ugotovitvami pri dosedanjem izvajanju zakonodaje s področja finančnih konglomeratov, uvaja se tudi obvezno upoštevanje regulativnih tehničnih standardov Evropske komisije. Poslanci Poslanske skupine Nove Slovenije bomo vse tri novele zakonov podprli. Namreč, finančni sektor se tako funkcionalno kot tudi institucionalno izjemno hitro razvija, tako da mu zakonodaja itak sledi z zamudo. Povezovanje finančnih institucij pomeni zanje namreč vrsto prednosti: zmanjševanje stroškov za trženje posameznega produkta, široko dostopnost produktov, zaradi možnosti prelivanja finančnih tokov znotraj holdinga se zmanjša potreba po zunanjem financiranju. Finančne institucije znotraj holdinga so tudi bolj zaščitene proti tveganju zaradi nesolventnosti. Po drugi strani pa se lahko s povezovanjem finančne institucije izognejo nadzorom, posebej pa je treba zagotavljati kapitalsko ustreznost finančnih institucij znotraj konglomerata zaradi varstva potrošnikov. Prav te cilje pa zasledujejo obravnavne novele zakonov, zato jih podpiramo. Hvala za pozornost.
Hvala tudi vam. Gospa Renata Brunskole bo predstavila stališče Poslanske skupine Pozitivna Slovenija.
Hvala lepa. Spoštovani gospod predsednik Državnega zbora, gospod državni sekretar na Ministrstvu za finance, kolegice in kolegi, vsi prav lepo pozdravljeni! Približno v času slovenskega osamosvajanja se v finančnem svetu začno razvijati poslovni modeli, ki ponujajo storitve in produkte iz vrst različnih finančnih sektorjev: bančnega, zavarovalniškega in trga vrednostnih papirjev. Finančne skupine, ki se s tem bavijo, dobijo ime finančni konglomerati. Zadeva je zapletena iz več razlogov: povečanih tveganj, namerno pridržanih informacij, prepletenost in zapletenosti upravljanja ter navzkrižje interesov, izhajajoč iz različne narave zakonitosti, ki veljajo v posameznih sektorjih. Problem je nadzor. Vsak finančni sektor ima svoje uveljavljene oblike in metode nadzora, toda izkušnje kažejo, da je za tvegano eksplozivno obliko konglomerata potreben poseben tako imenovani dopolnilni nadzor. Obvladovanje tveganj je torej treba dodatno regulirati, otežiti in uskladiti delovanje nadzornikov različnih skupin s koordinatorjem oziroma nadzornikom na najvišji ravni. Iz omenjenih razlogov ob prelomu tisočletja nastanejo v finančnih konglomeratih prve direktive Evropskega parlamenta in Sveta, v Sloveniji je bila prva implementacija leta 2006. S tokratno novelacijo zakona se v našo zakonodajo prenašajo ustrezni členi Direktive 2011/89 EU, hkrati pa se je to priložnost izkoristilo tudi za popravke, ki podrobneje pojasnijo nekatere pojme in postopke v veljavnem zakonu. Načelo izboljšanega, tudi obsežnejšega dopolnilnega nadzora je v središču domala vseh sprememb. Naj pri tem omenim najbolj ključne. V okviru konsolidiranega oziroma dopolnilnega nadzora so na novo uvrščeni alternativni investicijski skladi. Pristojni organi, ki izvajajo regulativni nadzor, morajo biti natančno informirani o pravni in organizacijski strukturi ter o upravljanju vseh oseb, ki so povezane s finančnim konglomeratom. Dopolnilni nadzor se glede postopkov upravljanja s kapitalom in tveganji uskladi s postopki nadzora po zakonu, ki ureja bančništvo. In ne nazadnje, preko kolegija nadzornih organov se ureja sodelovanje z nadzornimi organi tretjih držav – držav torej, ki niso članice Evropske unije. V Poslanski skupini Pozitivna Slovenija podpiramo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o finančnih konglomeratih.
Hvala. Gospod Ivan Grill bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala za besedo. Prav lep pozdrav vsem skupaj! Predlog spremembe Zakona o finančnih konglomeratih, ki ga obravnavamo po skrajšanem postopku, bomo v Slovenski demokratski stranki podprli. V tem predlogu sprememb gre za manj zahtevne spremembe in dopolnitve, ki so v veliki meri povezane tudi z usklajevanjem z evropskim pravnim redom. Paket zakonov, med katerega spada tudi Zakon o finančnih konglomeratih, dopolnjuje Zakon o bančništvu, Zakon o zavarovalništvu, in sicer v zvezi z dodatnim nadzorom na najvišji ravni skupine. V ta namen vsebuje tudi določbe za usklajevanje različnih nadzornikov skupine in seveda zahteva, da se s tem organom posvetuje glede določenih nadzornih vprašanj. Kot je bilo danes že rečeno, ta predlog zakona v slovenski pravni red delno prenaša tudi Direktivo 2011/89 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011. Kot smo že uvodoma omenili, glede na to, da gre za manj zahtevne spremembe in prilagajanje evropskemu pravnemu redu, bomo v Slovenski demokratski stranki ta zakon tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Gospod Matevž Frangež bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Spoštovane in spoštovani! Tudi Socialni demokrati bomo predstavili paketna stališča o Zakonu o finančnih konglomeratih, Zakon o bančništvu in Zakon o zavarovalništvu. Vsi trije zakoni so rezultat pomembne direktive, pri kateri lahko sicer z zvenečimi besedami govorimo o okrepljenem nadzoru nad nekaterimi finančnimi institucijami, dejansko pa imajo navedene zakonske spremembe majhen vpliv na slovensko realnost – v Sloveniji obstajata dva takšna finančna konglomerata. Cilj je torej prenos direktiv. Na evropski ravni že dalj časa poteka proces izboljšane in okrepljene regulacije finančnega sistema in finančnih sektorjev in v tem pogledu zakoni prinašajo nekaj pomembnih rešitev. Tako se na eni strani rešujejo pomanjkljivosti pri določitvi finančnega konglomerata, kjer so celotna upravljana sredstva, uvedena kot alternativni kazalnik v členu, obenem pa se ustrezno razlikuje med primernimi pogoji za skupine pod in nad pragom 6 milijard evrov, alternativne investicijske sklade pa se vključuje v okvir konsolidiranega oziroma dopolnilnega nadzora, prav tako je z zakonom določenih tudi nekaj novih kazenskih določb. V Zakonu o zavarovalništvu se odpravljajo administrativne ovire, skladno z akcijskim programom za odpravo administrativnih ovir in zmanjšanje bremen za leti 2012 in 2013, predvsem glede pridobivanja dokazil iz uradnih evidenc. Poglavitne rešitve so ob tem še: dopolnilni nadzor Agencije za zavarovalni nadzor nad zavarovalnico v zavarovalniški skupini, ob dogovoru z nadzornimi organi se za nadzor mešanega finančnega holdinga uporabljajo pravila direktive, ki ureja finančne konglomerate ali pravila direktiv s področja bančništva, opredelitev zavarovalniške skupine z razširitvijo, tako da je lahko nadrejena oseba v zavarovalniški skupini mešani finančni holding, uvede se dolžnost izmenjave podatkov med zavarovalnico, ki je dopolnilno nadzirana, in njenimi podrejenimi ter nadrejenimi družbami, natančneje se določa poročanje zavarovalnic o transakcijah v zavarovalniški skupini, nadrejenim mešanim finančnim holdingom in nadrejenim tujim zavarovalnicam v zavarovalniški skupini se naložita izračunavanje in poročanje o prilagojenih kapitalskih zahtevah, na novo se uvedejo nadzorni ukrepi Agencije za zavarovalni nadzor v zavarovalniških skupinah, razširi se namen obdelave podatkov ter zavarovalnicam omogoči zbiranje historičnih podatkov o predmetu zavarovanja. Prav tako se prilagajajo določene kazenske določbe. Z zakonom o bančništvu se uvajajo nekatere poglavitne rešitve, denimo za zagotovitev, da se lahko uporabi vse potrebno nadzorno orodje o konsolidiranem nadzoru, prav tako se uvaja pojem mešanega finančnega holdinga, o katerem sem govoril že pri Zakonu o zavarovalništvu. S tem se preprečuje izključevanje holdingov na najvišji ravni bančne skupine, ki so klasificirani kot mešani finančni holding, medtem ko se določbe in pooblastila, ki so veljali za nekdanje finančne holdinge, ohranjajo, ko se klasifikacija skupine ali holdinga spremeni. Da bi zagotovili ustrezen regulativni nadzor, morajo pravno sestavo in upravljanje in organizacijsko sestavo, vključno z vsemi reguliranimi osebami, nereguliranimi hčerinskimi podjetji in pomembnimi podružnicami bank, zavarovalnic in finančnih konglomeratov s čezmejnimi dejavnostmi, po potrebi nadzorovati evropski bančni organ, torej European Banking Authority in nekateri drugi ter Skupni odbor evropskih nadzornih organov, informacije pa morajo biti na voljo ustreznim pristojnim organom. Določa se tudi vnovična razpoložljivost pooblastil na ravni mešanih finančnih holdingov, kar pomeni, da se na tej ravni hkrati uporabljajo nekatere določbe Zakona o finančnih konglomeratih, Zakona o bančništvu, kot tudi Zakona o zavarovalništvu, ki so lahko enakovredne, zlasti kar zadeva kakovostne elemente postopkov nadzornih pregledov. Da bi se izognili prekrivanju takšnih določb in zagotovili učinkovit nadzor na najvišji ravni, morajo nadzorniki imeti možnost, da posamezno določbo uporabijo le enkrat, obenem pa upoštevajo enakovredne določbe vseh drugih veljavnih zakonov. Skratka, Socialni demokrati bomo vse tri navedene zakone podprli.
Hvala. S tem smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje Državnega zbora opravili jutri, 20. junija 2013, v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 7. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O BANČNIŠTVU, SKRAJŠANI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade, mag. Mitji Mavku, državnemu sekretarju Ministrstva za finance.
Hvala lepa za besedo. Marsikaj v zvezi s tremi zakoni, ki so danes pred vami, je bilo že povedanega pri prejšnji točki, zato dovolite samo še enkrat s strani Vlade, ki je predlagateljica vseh treh sprememb zakonov, kratko pojasnilo. Kot navedeno, omenjeni trije predlogi zakonov v slovenski pravni red uvajajo tako imenovano omnibus direktivo, ki se nanaša na finančne konglomerate; in sicer je potrebna sprememba v treh delih v našem zakonu o finančnih konglomeratih, v našem zakonu o bančništvu in v našem zakonu o zavarovalništvu. Tako imenovana omnibus direktiva v veliki meri – ključne spremembe se nanašajo na uvajanje sprememb na področju delovanja finančnih holdingov, ki so z novo direktivo na novo opredeljeni, bolj natančno določeni v smislu uvedbe celotnih upravljanjih sredstev kot alternativnega kazalnika za definicijo finančnega holdinga, uvajajo pa tudi nekatere nove določbe oziroma nove definicije, kot so mešani finančni holding, to je holding, pri katerem holdinška družba pod seboj lahko obvladuje tako banko kot tudi zavarovalnico ali pa več bank in več zavarovalnic. Jasno, v taki kompleksni finančni strukturi, kot jo mešani finančni holding uveljavlja in pa sicer v čedalje bolj kompleksnem sistemu finančnega poslovanja, tako bank kot tudi zavarovalnic in finančnih konglomeratov, je zelo pomembno, kako so razdeljene pristojnosti za nadzor, zato da nam nadzorov nad temi institucijami, da nam kakšno malenkost ne uide. Zato – zelo pomembno – omenjene spremembe zakonov posodabljajo pojem pristojnega nadzornega organa, zelo jasno definirajo, kakšne so potrebne dodatne informacije pri upravljanju in organizacijski strukturi nadzorovanih oseb; zelo natančno določajo, kakšno je sodelovanje pristojnih nadzornih organov z organi tretjih držav in kakšni regulativni in tehnični standardi se upoštevajo pri uvajanju nadzora. To seveda pomeni predvsem bistveno več dela za našo centralno banko, ki je nadzornik nad bankami, in Agencijo za zavarovalni nadzor, ki je nadzornica na trgu zavarovalništva. Kot Vlada vsekakor predlagamo, da omenjene tri predloge zakonov Državni zbor podpre, s tem zagotavljamo enakovredno raven obravnave finančnih holdingov v Sloveniji, kot bo tudi sicer veljala na celotnem področju EU, zagotavlja pa dodatno varnost v poslovanju naših finančnih institucij. Hvala.
Hvala tudi vam. Predlog zakona je obravnaval tudi Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo in za predstavitev poročila dajem besedo predsedniku gospodu Bojanu Starmanu.
Hvala lepa še enkrat. Odbor za finance in monetarno politiko je na svoji 17. seji dne 4. 6. 2013 kot matično delovno obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o bančništvu, ZBan-1K, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejetje po krajšem postopku predložila Vlada. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predlog zakona proučila z vidika skladnosti z ustavo, pravnim sistemom in zakonodajno-tehničnega vidika. Služba je v svojem mnenju podala konkretne pripombe k posameznim členom predloga zakona, in sicer k 7. in 32. členu. V skladu s 129. členom Poslovnika Državnega zbora so amandmaje k predlogu zakona vložile poslanske skupine koalicije, in sicer k 32. členu predloga zakona. Cilj predloga zakona je v slovenski pravni red delno prenesti Direktivo 2011/89/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede dopolnilnega nadzora finančnih subjektov v finančnem konglomeratu. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je dodatno pojasnila, da so pripombe njene službe ustrezno upoštevane v vloženem amandmaju. Odbor je v skladu z drugim odstavkom 130. člena Poslovnika Državnega zbora obravnaval amandma poslanskih skupin koalicije k 32. členu in predlog sprejel. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na sprejeti amandma je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega je vključen tudi amandma. Predlagamo, da tako besedilo sprejme tudi Državni zbor. Hvala lepa.
Hvala tudi vam za predstavitev poročila. Gospa Marija Plevčak bo predstavila stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev.
Hvala za besedo. Pred nami je drugi iz paketa treh zakonov, ki so bili pripravljeni z namenom prenosa direktive Evropskega parlamenta in veta glede dopolnilnega nadzora finančnih subjektov v finančnem konglomeratu v slovenski pravni red. Za zagotovitev ustreznega regulativnega nadzora morajo pravno sestavo ter upravljanje in organizacijsko sestavo, vključno z vsemi reguliranimi osebami, nadzorovati organi evropskih bančnih institucij ter Skupni odbor evropskih nadzornih organov. Razpoložljivost pooblastil na ravni mešanih finančnih holdingov pomeni, da se na tej ravni hkrati uporabljajo nekatere določbe Zakona o finančnih konglomeratih, Zakona o bančništvu in Zakona o zavarovalništvu. Da bi se izognili prikrivanju takšnih določb in zagotovili učinkovit nadzor na najvišji ravni, morajo nadzorniki imeti možnost, da posamezno določbo uporabijo le enkrat, obenem pa upoštevajo enakovredne določbe vseh drugih veljavnih zakonov. V Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev bomo predlog novele Zakona o bančništvu podprli. Podprli bomo tudi prej predstavljeni Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o finančnih konglomeratih.
Hvala. Gospa Aleksandra Osterman bo predstavila stališče Poslanske skupine Pozitivna Slovenija.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, gospod državni sekretar! Poslovne modele finančnega sektorja, ki ponujajo storitve in produkte iz vrst različnih finančnih sektorjev, tako bančnega, zavarovalniškega in trga vrednostnih papirjev, imenujemo finančni konglomerati. Poglavitna novela pričujoče novele je uskladitev pravnega reda Republike Slovenije s pravnim redom Evropske unije, torej prenosa direktive na domačo zakonodajo. Novelo Zakona o bančništvu moramo obravnavati skupaj v paketu z novelo zakona, ki smo ga predhodno obravnavali, tj. novelo Zakona o finančnih konglomeratih, kot tudi novelo Zakona o zavarovalništvu, ki ga bo zbor obravnaval pozneje. Rdeča nit teh treh zakonov je nadzor; nadzor, ki se nanaša na dopolnilni nadzor, na nadzorno orodje, ki je na voljo posameznim nadzornikom, kadar govorimo o nadzoru nad tako imenovanimi mešanimi finančnimi holdingi, torej tako strukturo, kjer ena holdinška družba obvladuje različne skupine finančnih institucij pod seboj. Takšna struktura ima lahko pod seboj tako banke kot tudi zavarovalnice. Tako banke kot zavarovalnice so predmet nadzora sektorskih regulatorjev, mešani finančni holding, ki deluje na vrhu, pa bi bil lahko podvržen manjšim regulatornim in nadzornim zahtevam, kot bi bilo mogoče primerno z vidika kompleksnosti institucij, ki so obravnavane. Poglavitne rešitve novele so: zagotovitev potrebnega nadzornega orodja, ki v konsolidiranem nadzoru uvaja pojem mešani finančni holding ter tako na najvišji ravni bančne skupine prepreči izključevanje holdingov, ki so klasificirani kot mešani finančni holdingi, obenem pa ohranja določbe in pooblastila, ki so veljala za finančne holdinge. Za zagotavljanje ustreznega nadzora morajo pravno sestavo ter upravljanje in organizacijsko sestavo, vključno z vsemi reguliranimi osebami, nereguliranimi hčerinskimi podjetji in pomembnimi podružnicami bank, zavarovalnic in finančnih konglomeratov s čezmejnimi dejavnostmi, po potrebi nadzorovati organi EBA, EIOPA in ESMA ter Skupni odbor evropskih nadzornih organov, informacije pa morajo biti na voljo ustreznim pristojnim organom. Ponovna razpoložljivost pooblastil na ravni mešanih finančnih holdingov pomeni, da se na tej ravni hkrati uporabljajo določbe Zakona o finančnih konglomeratih, Zakona o bančništvu in Zakona o zavarovalništvu, ki so lahko enakovredne. V izogib prekrivanju takšnih določb in za zagotavljanje učinkovitega nadzora na najvišji ravni morajo imeti nadzorniki možnost, da posamezno določbo uporabljajo le enkrat, obenem pa upoštevajo enakovredne določbe vseh veljavnih zakonov. V Poslanski skupini Pozitivna Slovenija menimo, da bo pričujoča novela zakona pripomogla k učinkovitejšemu nadzoru, ki bo pripomogla k boljšemu obvladovanju tveganj in bo uskladila delovanje nadzornikov različnih skupin. V Poslanski skupini Pozitivna Slovenija podpiramo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o bančništvu. Hvala.
Hvala tudi vam. Mag. Andrej Šircelj bo predstavil stališče Poslanke skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala lepa, spoštovani predsednik, za besedo. Spoštovani državni sekretar! V zadnjih desetletjih dejansko narašča število finančnih storitev, ki so na eni strani podane s strani bank, na drugi strani zavarovalnic in tudi ostalih finančnih institucij državljanom in državljankam Slovenije ter tudi državljanom in državljankam ostalih držav Evropske unije. Govorim seveda tudi o ostalih državljanih in državljankah Evropske unije zato, ker danes sprejemamo direktivo Evropske unije, ki bo posebej nadzorovala finančne konglomerate, to se pravi, na eni strani banke, zavarovalnice in tudi ostale finančne institucije. Bistvo tega je, da se zagotovi večja stabilnost finančnega sistema, bistvo večjega nadzora je tudi to, da dejansko državljani in državljanke imajo večjo varnost takrat, ko uporabljajo storitve teh institucij, predvsem zaradi tega, ker imamo navsezadnje slabe izkušnje izpred nekaj let, ko je dejansko prišlo do finančne krize, ki se je začela s propadom Lehman Brothers. Dejansko sta v Sloveniji dve instituciji, ki si ta organizirani kot konglomerati, vendar moramo upoštevati, da državljani in državljanke Slovenije lahko uporabljajo te storitve tudi v drugih državah Evropske unije, zaradi tega je pomembno, da imamo enoten nadzor, da imamo enotne finančne inštitucije tako na ravni Evropske unije kot v Sloveniji. V Slovenski demokratski stranki bomo ta zakon podprli, navsezadnje in predvsem zaradi tega, ker prinaša korist, večjo varnost in večjo stabilnost finančnega sistema za vse subjekte v državi. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Gospod Marko Pavlišič bo predstavil stališče Poslanske skupine Državljanske list. .
V Državljanski listi bomo spremembo Zakona o bančništvu podprli. Obrazložitev je enaka prejšnji ob spremembi Zakona o finančnih konglomeratih. Hvala.
Hvala tudi vam. S tem smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili jutri, 20. junija 2013, v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 8. TOČKO DNEVNEGA REDA, NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ZAVAROVALNIŠTVU, SKRAJŠANI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev zakona predstavnik Vlade meni, da ni treba predstaviti oziroma podati dopolnilne obrazložitve. Predlog zakona je obravnaval tudi odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku, gospodu Bojanu Starmanu.
Hvala lepa. Govorimo o trojčku, kot so že vsi povedali, nakazali, seveda je pa z veliko obravnave na odboru treba podati določene stvari in da se pravilno zapiše, kako je potekel postopek sprejema sprememb. Odbora za finance in monetarno politiko je na svoji 17. seji dne 4. 6. 2013 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zavarovalništvu. Tega je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada s predlogom za obravnavo po skrajšanem postopku, ki ga je Kolegij predsednika Državnega zbora na svoji 25. seji dne 10. 5. 2013 tudi potrdil. Prejeto je bilo dodatno gradivo k predlogu zakona, to je mnenje Zakonodajno-pravne službe z dne 21. 5. 2013. Vloženi amandmaji koalicijskih poslanskih skupin: 30. 5. 2013 k 2., 3., 5., 6., 12., 14., 15. in 16. členu zakonskega predloga. Ti amandmaji so bili pripravljeni na podlagi mnenja Zakonodajno-pravne službe. Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora je po proučitvi besedila v okviru svojih pristojnosti odboru posredovala pripombe k 2., 3., 5., 6., 12., 14. in 15. ter 16. členu zakonskega predloga. Seji so prisostvovali predstavniki Vlade ter Zakonodajno-pravne službe. Tudi v tem je osnovni cilj tega predloga implementacija spremenjene področne direktive, uveljavljene leta 2011, v slovenski pravni red, vezane na dopolnilni nadzor nad finančnimi subjekti v finančnem konglomeratu. V nadaljevanju je predstavnica Zakonodajno-pravne službe v okviru prestavitve mnenja navedla, da so z vloženimi amandmaji koalicijskih poslanskih skupin posredovane pripombe v celoti upoštevane. O predloženem besedilu odbor ni razpravljal. Ob obravnavi je odbor sprejel amandmaje koalicijskih poslanskih skupin k 2., 3., 5., 6., 12., 14., 15. in 16. členu zakonskega predloga. V zaključku je odbor na podlagi predhodno sprejetega sklepa v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih zakonskega predloga skupaj in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga, za katerega prelagamo, da ga Državni zbor sprejme. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije naj bi predstavila gospa Marija Plevčak, vendar mislim, da je ta hip ni v dvorani. Tako bo stališče prestavila gospa Marjana Kotnik Poropat.
Gospod predsednik, lep pozdrav! Spoštovane poslanke in poslanci! ¸ Še zadnji iz že omenjenega paketa zakonov, ki implementirajo področno direktivo, vezano na dopolnilni nadzor nad finančnimi subjekti v finančnem konglomeratu za odpravo določenih administrativnih ovir pri pridobivanju dokazil iz uradnih evidenc, ki jih vodijo upravne enote. Predlog novele prinaša nekaj pomembnih rešitev. Definira se dopolnilni nadzor, ki ga opravlja Agencija za zavarovalni nadzor nad zavarovalnico, ki sodeluje znotraj posamezne zavarovalniške skupine. Predvideva se uporabo pravil direktive, ki ureja finančne konglomerate. Pravila se uporabljajo za kreditne institucije v primeru mešanega finančnega holdinga, po dogovoru z nadzornimi organi pa tudi za razširitev opredelitve zavarovalniške skupine na način, da je lahko nadrejena oseba v zavarovalniški skupini tudi mešani finančni holding s sedežem v državi članici ali v tujini. Predlog uvaja tudi dolžnost izmenjave podatkov med zavarovalnico, ki se dopolnilno nadzira, in njenimi podrejenimi oziroma nadrejenimi družbami. Natančneje določa poročanje zavarovalnice ter transakcije znotraj zavarovalniške skupine. Ob tem nadrejenim mešanim finančnim holdingom in nadrejenim tujim zavarovalnicam v skupini nalaga izračunavanje in poročanje o prilagojenih kapitalskih zahtevah z novouvedenimi nadzornimi ukrepi Agencije za zavarovalni nadzor ter ustrezno prilagaja kazenske določbe. Poslanke in poslanca Poslanske skupine DeSUS bomo podprli tudi ta predlog novele zakona. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Gospod Aljoša Jerič bo predstavil stališče Poslanske skupine Pozitivne Slovenije.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Lep pozdrav vsem prisotnim tudi z moje strani! Tudi predlog novele Zakona o zavarovalništvu je nastal zaradi spremembe Direktive o finančnih konglomeratih, ki je bila uveljavljena leta 2011 in je vezana na dopolnilni nadzor nad finančnimi subjekti v finančnem konglomeratu. Rešitve, ki jih uvaja novela Zakona o zavarovalništvu, so tako dopolnilni nadzor, ki ga opravlja Agencija za zavarovalni nadzor nad zavarovalnico v zavarovalniški skupini in ki sodeluje znotraj posamezne zavarovalniške skupine. V predlogu zakona je razširjena opredelitev zavarovalniške skupine na način, da je lahko nadrejena oseba v zavarovalniški skupini tudi mešani finančni holding, ki ima lahko sedež bodisi v državi bodisi je lahko iz tujine. Predlog zakona uvaja dolžnost izmenjave podatkov med zavarovalnico, ki se dopolnilno nadzira, in njenimi podrejenimi ter nadrejenimi družbami. V Poslanski skupini Pozitivne Slovenije podpiramo tudi Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zavarovalništvu. Hvala.
Hvala tudi vam. Mag. Marko Pogačnik bo predstavnik stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Spoštovani predsednik, hvala za besedo. Pozdrav državnemu sekretarju! Spoštovani kolegice in kolegi! Zadnji razvoj dogodkov v zavarovalništvu temelji predvsem na tem, da se nepričakovano zapleta in posledično zamuja s Solventnostjo II. Glavni cilj zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zavarovalništvu je prenos nekaterih direktiv Evropske unije in posledično spremembe glede na zaplete, ki se pojavljajo v zvezi s Solventnostjo II. Poglavitne rešitve tega zakona so, da dopolnilni nadzor opravlja Agencija za zavarovalni nadzor nad zavarovalnico v zavarovalniški skupini. Na novo se uvajajo nadzorni ukrepi Agencije za zavarovalni nadzor v zavarovalniški skupini. Ocenjujemo, da bodo te dopolnitve vsekakor vplivale na večjo transparentnost poslovanja zavarovalnic in tudi na zaščito vseh, ki zavarovalniške storitve opravljajo. Zaradi vsega tega navedenega bomo v Poslanski skupini Slovenske demokratske, poslanci in poslanke, ta predlog oziroma dopolnitev zakona tudi podprli. Hvala.
Hvala tudi vam. Gospod Marko Pavlišič bo predstavil stališče Poslanske skupine Državljanske liste.
V Državljanski listi bomo spremembe Zakona o zavarovalništvu podprli. Obrazložitev je enaka prejšnji. Hvala.
Hvala za kratko in jedrnato predstavitev stališča poslanske skupine. Ugotavljam, da smo s tem končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili jutri, 20. junija 2013 v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBI ZAKONA O ŽIČNIŠKIH NAPRAVAH ZA PREVOZ OSEB, SKRAJŠANI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila skupina osmih poslank in poslancev s prvopodpisanim Branetom Golubovičem. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku predlagateljev predloga zakona gospodu Branetu Goluboviću.
Spoštovane kolegice in kolegi, predsednik – predstavnikov ministrstva še ni – prav lepo pozdravljeni! Prepričan sem, da je slovenski razvoj, predvsem umeščanje investicij v prostor, ujetnik ozke miselnosti upravnih ovir in parcialnih javnih interesov, ki ne znajo pogledati na potrebe skupnosti oziroma družbe. Dejstvo, da lahko samo en lastnik zemljišča ustavi celotno investicijo za vrsto let, pa najsi gre za pločnik v neki občini ali veliko zasebno investicijo, ni dober signal tujim, niti domačim investitorjem. Eno izmed takšnih upravnih ovir želimo odpraviti s predlogom zakona, ki ima cilj, da se znotraj postopka pridobitve koncesije za gradnjo žičniških naprav, uredi vse potrebno, kar investitor potrebuje za pridobitev gradbenega dovoljenja. Obstoječi zakon v svojem drugem členu določa, da je gradnja žičniških naprav v javnem interesu, saj pozitivna vpliva na razvoj širšega območja. To pomeni, da z gradnjo žičniških naprav ne nastane samo neposredna korist za investitorja, temveč nastane tudi zelo velika javna korist za skupnost oziroma regijo. Zato mi dovolite, da na kratko predstavim postopek pridobitve koncesije. Investitor vloži vlogo o zainteresiranosti za graditev žičniške naprave. Na podlagi te vloge ustrezen organ odloča, ali je umestitev žičniške naprave v prostor utemeljena. Osnova je, ali je za žičniško napravo izkazan javni interes in ali bo prinesla investicija širšo javno korist. Poleg tega se ugotavlja, ali je za to območje sprejet ustrezen prostorski akt, ki dovoljuje gradnjo žičniških naprav. Na podlagi vsega tega se izda koncesijski akt, na podlagi koncesijskega akta se razpiše javni razpis, na podlagi javnega razpisa se podeli koncesija ali tudi ne. Če se koncesija podeli, se na koncu podpiše še koncesijska pogodba. Torej, postopek je dokaj dolg in zakompliciran. Tukaj pa nastane problem, saj se lahko zgodi, da je treba za pridobitev gradbenega dovoljenja dvakrat izkazovati javni interes: prvič se izkazuje pri pridobivanju koncesije in drugič pri morebitnem postopku za razlastitev ali omejitev lastninske pravice. To pomeni, da investicija zaradi časovne omejenosti podeljene koncesije, obsojene na neuspeh, saj že postopek omejitve lastninske pravice ali celo razlastitev terjajo svoj čas. Če pa je treba javni interes izkazovati še s točno določenim prostorskim načrtom občine in ga občina nima sprejetega, ker ima sprejet nek drugi prostorski akt, na podlagi katerega je bila podeljena koncesija, pa postane investicija misija nemogoče. Vse to kljub dejstvu, da se že v fazi podeljevanja koncesije natančno, na parcelo določi potek žičniških naprav, kot tudi tehnične karakteristike izkaže javni interes in javna korist. Za območje je bil celo sprejet ustrezni prostorski akt, ki dovoljuje gradnjo in ga določa 25. člen zakona. S to spremembo odpravljamo podvajanje izkazovanje javnega interesa in v 35. členu zakona predlagamo, da se lahko postopek omejitve lastninske pravice ali razlastitve začne na podlagi ustreznega prostorskega akta, ki omogoča gradnjo žičniških naprav in ki je tudi osnova za pridobitev koncesije za gradnjo, kar določata tudi 25. in 26. člen zakona. Na predlog ministrstva pa smo dodali tudi varovalko v obliki amandmaja, da se takšen postopek lahko začne le, če prostorski akt omogoča identifikacijo nepremičnine v zemljiškem katastru. Poleg tega nadalje predlagamo, s tem se strina tudi ministrstvo, in predlagamo v obliki amandmaja, da bi že začetek postopka za pridobitev služnosti v javno korist oziroma uvedba postopka razlastitve zadostoval za začetek pridobivanja in izdajo gradbenega dovoljenja. Odgovornost za uspeh razvoja žičniških naprav in s tem smučarskih centrov je tako na investitorju kot tudi na lastnikih zemljišč, občini in tudi državi. Zato je pomembno, da se investitor vseskozi dogovarja z lastniki, tudi s pomočjo lokalne skupnosti in države kot mediatorke. Uvedba postopkov za omejitev lastninske pravice ali razlastitve je skrajni ukrep, poudarjam, skrajni ukrep, katerega se ni dobro posluževati, je pa pomembno, da se vsi zavedajo, da do njega lahko pride dokaj hitro, tudi v Bohinju ali na katerem drugem območju, primernem za gradnjo žičniških naprav. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Predlog zakona je obravnaval tudi Odbor za infrastrukturo in prostor kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku gospodu Samu Bevku.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani zbor! Odbor za infrastrukturo in prostor je na 7. seji 4. junija 2013 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembi Zakona o žičniških napravah za prevoz oseb, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo po skrajšanem postopku predložila skupina poslancev. V uvodu je v imenu predlagatelja poslanec Brane Golubović pojasnil, da je cilj predloga zakona odprava nepotrebnih administrativnih ovir za pridobitev gradbenega dovoljenja za graditev žičniških naprav in ureditev pogojev za razlastitev oziroma omejitev lastninske pravice na nepremičninah, ki so potrebne za graditev žičniških naprav. Po njegovem mnenju je treba upoštevati, da se zaradi javne uporabe in športno-rekreativnega pomena vse žičniške naprave v javnem interesu, če je ugotovljena utemeljenost žičniške naprave in primernost lokacije. Podporo predlogu zakona je podala tudi Vlada. Po njenem mnenju sedanja ureditev določa, da je izkazana javna korist za razlastitev ali omejitev lastninske pravice na nepremičnini, ki je potrebna za graditev žičniških naprav in drugih objektov ter naprav iz koncesijskega akta, za katere je sprejet lokacijski načrt, podeljena koncesija za graditev in sklenjena koncesijska pogodba. Predlog zakona je podprla tudi Komisija Državnega sveta za lokalno samoupravo in regionalni razvoj. Zakonodajno-pravna služba je v pisnem mnenju opozorila, da je prelagano napotilo na prostorski akt iz 25. člena zakona, ki je predlagano z novelo, po njihovem mnenju preširoko, saj je v pravnem sistemu pojem prostorski akt skupen pojem, ki označuje več vrst aktov. V razpravi so vsi razpravljavci izrazili podporo namenu, ki se ga želi doseči s predlogom zakona, nekateri razpravljavci pa so izrazili pomisleke glede predlagane rešitve o konkretnem predlogu zakona in opozorili na pripombo, ki jo je v svojem mnenju izpostavila Zakonodajno-pravna služba glede opredelitve javne koristi v primeru razlastitve v povezavi z 69. členom Ustave Republike Slovenije. Predlagatelji so napovedali, da bodo v obdobju do obravnave na plenarni seji skušali z resornim ministrstvom poiskati rešitev, ki bo v največji meri odpravila pripombe Zakonodajno-pravne službe, hkrati pa privedla do optimalne rešitve, kot se jo želi doseči s predlogom zakona. Po razpravi je odbor na podlagi osmega odstavka 131. člena Poslovnika Državnega zbora sprejel svoj amandma k 1. členu. Odbor je nato v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona skupaj in jih sprejel. Glede na sprejeti amandma je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega je sprejet amandma tudi vključen. Hvala lepa.
Hvala za predstavitev poročila odbora. Glede na to, da seja poteka relativno hitro, ugotavljam, da predstavnikov Vlade ta hip še ni v dvorani, zato prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospa Iva Dimic bo predstavila stališče Poslanske skupine Nove Slovenije.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Nova Slovenija je do novele Zakona o žičniških napravah za prevoz oseb zadržana, saj, kot je opozorila že Zakonodajno-pravna služba, vprašanje odvzema ali omejitve lastninske pravice v javno korist predstavlja zahtevno ustavnopravno materijo. Na matičnem delovnem telesu je že Zakonodajno-pravna služba opozorila, da mora biti v primeru razlastitve javna korist določena za vsak konkreten primer in ne kar na splošno. V Novi Sloveniji se močno zavzemamo, da bi zakonodajo čim bolj poenostavili, odpravili administrativne ovire in ljudem omogočili zagon novih projektov, vendar pa menimo, da je pri tem treba upoštevati določena družbena merila in standarde, ki varujejo naravo, človekovo lastnino in v konkretnem primeru pravice, ki iz tega izhajajo. Pojavila so se tudi opozorila, da nepremišljena določba zakona lahko povzroči celo več škode kot koristi. Na Odboru za infrastrukturo je bil k noveli sprejet amandma odbora, ki ga v Novi Sloveniji nismo podprli, saj bistvenega vprašanja o tem, na kateri prostorski akt naj se novela nanaša, ni rešila na dovolj jasen način. Zakonodajno-pravna služba je menila, da bi bil občinski podrobni prostorski načrt alternativna rešitev, vendar ta predlog ni bil sprejet. Koalicija je zdaj vložila nov amandma, za katerega pa menimo, da še vedno dokaj široko opredeljuje tip prostorskega akta, ki naj bi služil kot podlaga v postopku morebitne omejitve ali odvzema lastninske pravice. Zaradi občutljivosti področja omejevanja lastnine in razlaščanja je Nova Slovenija do takšne rešitve zadržana in zakona v predlagani obliki ne bo podprla.
Hvala. Gospa Alenka Pavlič bo predstavila stališča Poslanske skupine Pozitivna Slovenija.
V Sloveniji smo po letu 1995 postavili kar lepo število novih žičniških naprav, kar 28, vendar žal v zadnjih štirih letih samo eno. Naložbe v žičniške naprave pomembno vplivajo na razvoj turistične dejavnosti v krajih, kjer se postavljajo, zato je postavitev novih kapacitet nujno potrebna za izboljšanje celotne turistične ponudbe Slovenije. Rezultati raziskave svetovnega gospodarskega foruma uvrščajo Slovenijo po konkurenčnosti za razvoj turizma na 36. mesto med 140 državami. Pod njo so tudi nekatere druge evropske države, ki Sloveniji konkurirajo pri zimskem turizmu, kot na primer Švica, ki zaseda to prestižno mesto že zadnjih 8 let, Francija, Italija, Avstrija. Turizem se je po ocenah analitikov pri WEF izkazal za razmeroma odpornega na krizo, predvsem v državah v razvoju hitro rastočega srednjega sloja prebivalstva. Zato velja vložiti podporo vsem razvojnim projektom, ki pospešujejo gospodarski razvoj in odpirajo nova delovna mesta. Postopek, ki ga mora bodoči investitor izvesti, da bi lahko gradil žičniške naprave skupaj s koncesijo za gradnjo, je izjemno dolg, potrebne je veliko dokumentacije, dokazovanja, potrpljenja in vse skupaj lahko traja tudi več let. Večina zainteresiranih tujih investitorjev je v preteklosti obupala in izbrala njim prijaznejše okolje. Zato bo z dopolnitvijo drugega odstavka 35. člena omogočeno, da investitor pridobi gradbeno dovoljenje na podlagi veljavne odločbe ali sklepa pristojnega upravne organa o uvedbi postopka razlastitve oziroma potrdila, da je začet postopek za pridobitev služnosti v javno korist. Zakon o graditvi objektov namreč določa, da upravni organ lahko izda gradbeno dovoljenje le, če investitor izkaže pravico graditi. V predlogu amandmaja je zato upoštevana zahteva, da je podlaga za razlastitev prostorski akt, v katerem je mogoča identifikacija nepremičnine v zemljiškem katastru. Predlagana sprememba omogoča razlastitev na podlagi katerega koli prostorskega akta, vendar le, če njegova vsebina omogoča konkretno in določno realnost javne potrebe. Na podlagi predlagane zakonske ureditve investitorju za začetek gradnje ne bo treba čakati na pravnomočno razlastitveno odločbo, saj takšna ureditev velja tudi za druge objekte, pri katerih je izkazana javna korist. Poslanska skupina Pozitivna Slovenija podpira Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o žičniških napravah za prevoz oseb, kar bo predlagana odprava nepotrebnih administrativnih ovir za pridobitev gradbenega dovoljenja za graditev žičniških naprav in ureditev pogojev za razlastitev oziroma omejitev lastninske pravice na nepremičninah, ki so potrebne za graditev žičniških naprav, to tudi omogočila.
Hvala za vašo predstavitev. Gospod Ljubo Žnidar bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Spoštovani predsedujoči, kolegice in kolegi! V Slovenski demokratski stranki podpiramo razvoj turizma, podpiramo investicije s tega segmenta, kar posledično prinese nova delovna mesta in seveda tudi razvoj gospodarstva. Ne strinjamo pa se z načinom razlastitev oziroma omejitvijo lastninske pravice v primeru izkazane javne koristi za graditev žičniških naprav. V Slovenski demokratski stranki menimo, da bi bilo treba pridobivanje zemljišč z razlastitvijo sistemsko urediti in to za vse vrste gradenj v javno korist, ne pa, da se ta problematika pridobivanja zemljišč rešuje od primera do primera, in to različno. Ravno tako vložen amandma koalicijskih strank odpira vrata za razlastitev preširoko in ga ne moremo podpreti. Takšno pa je tudi mnenje Zakonodajno-pravne službe.
Hvala. Gospod Samo Bevk bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani zbor! Predlagano novelo Zakona o žičniških napravah za prevoz oseb v Poslanski skupini Socialnih demokratov podpiramo. Z njo predlagatelji želimo poenostaviti postopek pridobitve gradbenega dovoljenja za gradnjo žičniških naprav. Ob tem je treba upoštevati, da so zaradi javne uporabe in športnorekreativnega pomena vse žičniške naprave v javnem interesu, če je ugotovljena utemeljenost žičniške naprave in primernost lokacije. V Poslanski skupini Socialnih demokratov poudarjamo velik pomen ohranitve vsakega posameznega delovnega mesta v Sloveniji. Pri tem zakonu gre za še več. Končno gre za ustvarjanje novih delovnih mest. V praksi namreč poznamo primer iz Bohinjske Bistrice oziroma Bohinja, kjer je projekt gradnje žičniške naprave zastal prav zaradi zakonodaje, ki jo danes spreminjamo. O predlagani noveli zakona smo imeli na matičnem Odboru za infrastrukturo in prostor obširno razpravo. Zaradi opozoril Zakonodajno-pravne službe smo sprejeli amandma in tako pustili člen v zakonu odprt ter kasneje v sodelovanju z Ministrstvom za infrastrukturo in prostor, ki novelo zakona podpira, koalicijsko vložili amandma, ki sledi opozorilom Zakonodajno-pravne službe, ter po našem mnenju tudi opozorilom, ki jih je na seji odbora izrazila opozicija. Z zakonom bomo poslanke in poslanci podprli razvoj zimskega turizma v Sloveniji, konkretno v Bohinju pa omogočili nadaljevanj postopkov pri projektu, vrednem 50 milijonov evrov, v katerem sodeluje tudi tuj investitor. Omenjeni projekt je v prostor treba umestiti hitro. Samo novo smučišče bo pomenilo 60 novih delovnih mest, v višku sezone tudi do 70, ob seveda multiplikatornih učinkih. Za projekt je izdelana vsa projektno-tehnična dokumentacija, pridobljena velika večina soglasij, s sprejemom te novele zakona pa bi se sama gradnja žičniške naprave lahko začela v še sprejemljivem času. V Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo torej novelo zakona podprli, saj se zavedamo izjemnega pomena izgradnje novih infrastrukturnih objektov in naprav, pomena investicij in pomena vsakega novega delovnega mesta v Sloveniji. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Gospa Kristina Valenčič bo predstavila stališče Poslanske skupine Državljanske liste.
Spoštovani predsednik, kolegice in kolegi, lep pozdrav še enkrat. Stanje na področju prostorskega načrtovanja in gradnje objektov pri nas je preveč togo. Postopki so dolgotrajni in komplicirani in kot takšni zavirajo gospodarski razvoj. Danes so gradnje objektov, nakup nepremičnin in njihova raba v Sloveniji dražja in bistveno manj varna kot v primerljivih evropskih državah. Večji delež krivde se skriva v slabostih zakonodaje in načinu njenega izvajanja. Kljub številnim manjšim spremembam prostorske zakonodaje, ki smo jih sprejeli v tem mandatu, so potrebne korenitejše spremembe, o katerih že potekajo strokovne razprave. Ena takih je potekala konec maja v Državnemu svetu. Urejanje in načrtovanje prostora nista samo strokovni vprašanji, ampak neposredno zadevata tudi javni interes in različne zasebne interese. Odpovedovanje lastnemu interesu v korist skupnosti, katere člani smo, je neizogibno, vendar mora biti predvidljivo, razumno in sorazmerno s koristmi, ki jih prinaša. In prav na temu področju se v praksi pojavljajo številne težave. Eno takšnih poskušamo odpraviti s predlogom tega zakona. Ključni cilj predloga je poenostavitev razlaščanja zemljišč, potrebnih za gradnjo žičniških naprav za prevoz oseb. V Državljanski listi se strinjamo, da žičniške naprave nosijo širšo družbeno in gospodarsko korist ne zgolj korist za investitorja. Zato podpiramo spremembe, ki poenostavljajo postopke pri gradnji teh objektov. Zapleteni birokratski postopki ne smejo biti ovira za nov razvoj, za nove poslovne priložnosti. Opozarjamo pa, da mora biti razlastitev zadnji možni in hkrati najostrejši ukrep za pridobitev lastninske pravice na nepremičninah. Lastnikov interes se mora v določenih primerih umakniti javnemu interesu, vendar mora pri tem razlastitveni upravičenec storiti vse, da postopek razlastitve ne bo potreben, zato je treba vložiti ves napor v to, da se pripravi ustrezna ponudba, poišče nadomestne nepremičnine oziroma si maksimalno prizadeva za sklenitev pogodbe. Splošno ureditev razlastitve in drugih omejitev lastninske pravice na nepremičninah ureja Zakon o urejanju prostora, zato v Državljanski listi pričakujemo, da bo pristojnost ministrstvo pripravilo spremembe tega zakona, ki bodo sledile rešitvam oziroma poenostavitvam, kot jih prinaša današnji predlog. Največ tovrstnih težav in zastojev se namreč pojavlja pri gradnji avtocest in drugih infrastrukturnih objektov. Poslanci in poslanke Državljanske liste bomo predlog zakona kot tudi vloženi amandma podprli.
Hvala. Gospod Jakob Presečnik bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Predsednik, hvala za besedo. Gospod državni sekretar s sodelavcema, kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke smo pozorno obravnavali predlog spremembe Zakona o žičniških napravah za prevoz oseb, prav tako smo temeljito prebrali obrazložitve predlagateljev, kot tudi mnenje Vlade in mnenje Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora. Kot navaja predlagatelj se namreč predlagana sprememba zakona nanaša na konkreten primer, ko se je v Bohinju zapletlo pri pridobivanju gradbenega dovoljenja za žičniško napravo, ker ni bilo mogoče izpolniti pogojev opredelitve javne koristi, potrebne za razlastitve oziroma omejitev lastninske pravice na nepremičnini, ki je potrebna za zgraditev žičniških naprav. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke smo seveda naklonjeni investicijam, še posebej turističnim, in z veseljem podpremo vsako spremembo zakona, ki omogoča odpravo administrativnih ovir, seveda v okviru ustavno zagotovljene pravne varnosti vsakokratnih lastnikov. Vendar smo kljub naši nedvoumni podpori za poenostavitev teh postopkov skrbno preučili predlagane spremembe in ugotovili, da takšno besedilo, kot je bilo vloženo v zakonodajni postopek, ne more dobiti naše podpore. Zakaj ne? Zato, ker je predlagatelj poskušal narediti obvod, po katerem bi se lahko razlastitev zaželenega zemljišča izvajala na osnovi vsakega sprejeta prostorskega akta, tudi na podlagi, recimo, prostorskih ureditvenih pogojev ali občinskega prostorskega akta, ki pa žal ne določata dovolj natančno, navadno pa sploh ne določata, na katere konkretne parcele in v kakšnem obsegu se določena vrsta dovoljena gradnje, torej tudi žičniških naprav, nanaša. Razlastitev ali omejitev lastninske pravice pa je takšne vrste poseg, ki mora temeljiti na nedvoumno vnaprej znanih in predhodno javno razgrnjenih dokumentih, saj bi sicer lahko omogočil tudi določene špekulacije ali celo zlorabe. Takšen dokument bi zagotovo lahko bil občinski podrobni prostorski načrt, a predlagatelj s takšno rešitvijo očitno ni bil zadovoljen, saj bi tak postopek v konkretnem primeru lahko trajal tudi več kot leto, morda celo dve. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke smo nasprotovali takšni netransparentni zakonski rešitvi, ki po našem mnenju tudi ne bi zdržala ustavne presoje. Smo bili pa zato večkrat presenečeni nad ugotovitvijo, da je predlagana spremembo zakona v svojem pisnem mnenju podprla tudi Vlada Republike Slovenije. No, svoje nestrinjanje s podano rešitvijo je podala tudi Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora, ki je prav tako ugotovila preveliko ohlapnost spremenjenih določb. Amandma, ki ga je predlagatelj vložil k predlagani spremembi na seji odbora, zdaj pogojuje izkazovanje javne koristi z obvezno grafično priloga akta, v kateri je mogoče identificirati nepremičnino v zemljiškem katastru. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke menimo, da novi amandma predstavlja še sprejemljivo zakonsko rešitev, ki jo bomo v nadaljevanju tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Gospa Marjana Kotnik Poropat bo predstavila stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani! Med najbolj uspešna področja slovenskega turizma štejemo zimski turizem, zato si mnogi turistični centri prizadevajo za pridobivanje novih smučarskih površin. Za obratovanje smučišča morajo biti zagotovljene primerne žičniške naprave, ki so zaradi javne uporabe in športnorekreativnega pomena, povezanega z izjemnostjo lokacije, v javnem interesu. Ena od največjih prednosti žičniških naprav je, da se lahko umestijo na redkih in izjemnih lokacijah. Prav zato, ker gre za posebne naprave, prihaja do tega, da prečijo v naravi tudi več različnih lastniških parcel. V praksi se tako dogaja, da kljub potrjenim prostorskim ureditvenim načrtom, ki ustrezno obravnavajo vse prostorske in okoljske vidike pri izgradnji nameravane naprave, gradbenega dovoljenja ni mogoče pridobiti zaradi dodatnih administrativnih zahtev, ki so bile postavljene v preteklosti pri normativnem urejanju tega področja, pa čeprav se te izkazujejo za nepotrebne. Zato je po oceni Poslanke skupine DeSUS nujno, da se v čim večji meri odpravijo administrativne ovire za gradnjo osnovne turistične infrastrukture, kamor sodijo tudi žičniške naprave kot eden od elementov za uspešen razvoj turističnega območja. Tako bomo poslanke in poslanca Poslanske skupine DeSUS podprli predlog novele Zakona o žičniških napravah za prevoz oseb, saj menimo, da je odprava nepotrebnih administrativnih ovir za pridobitev gradbenega dovoljenja za graditev žičniških naprav in ureditev pogojev za razlastitev oziroma omejitev lastninske pravice na nepremičninah, ki so potrebne za graditev žičniških naprav, nujna. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. S tem smo zaključili predstavitev stališč poslanskih skupin. Prehajamo pa na razpravo o členu in vloženem amandmaju, ki jo bomo opravili na podlagi pregleda vloženega amandmaja z dne 18. junija 2013. V razpravo dajem 1. člen ter amandma poslanskih skupin Pozitivna Slovenija, Socialnih demokratov, Državljanke liste in Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Želi kdo razpravljati o tem amandmaju in k 1. členu? Ugotavljam, da ni zainteresiranih za razpravo. Zato zaključujem razpravo. O amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali jutri, 20. junija 2013, v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 9. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA RUDARSTVU, IN SICER V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. V zvezi s tem predlogom zakona Odbor za infrastrukturo in prostor predlaga Državnemu zboru sprejem sklepa, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Besedo dajem predsedniku odbora gospodu Samu Bevku za dopolnilno obrazložitev predloga sklepa. .
Hvala za besedo, gospod predsednik, spoštovani zbor! Odbor za infrastrukturo in prostor je na 7. seji 4. junija 2013 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o rudarstvu, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada. V dopolnilni obrazložitvi je v imenu predlagatelja državni sekretar na Ministrstvu za infrastrukturo in prostor mag. Bojan Babič poudaril, da je bil predlog zakona pripravljen s ciljem implementacije direktive EU o geološkem shranjevanju CO₂ odprave težav, do katerih je prihajalo pri uporabi zakona v praksi zaradi neustreznih in manjkajočih prehodnih določb, odprave nekaterih neskladij v veljavnem zakonu in odprave nedoslednosti, zaradi katerih določenih upravnih postopkov ni bilo mogoče izpeljati. Izpostavil je, da je Zakonodajno-pravna služba k predlogu zakona podala precej pripomb, v vmesnem obdobju pa je bilo izraženih tudi več pripomb s strani strokovne javnosti. Iz omenjenih razlogov je predlagatelj predlagal odboru, da predloga zakona ne podpre in s tem omogoči ministrstvu, da v naslednjih mesecih pripravi nov predlog zakonskega besedila, v katerem bodo v največji meri upoštevane izpostavljene pripombe in pomisleki. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je izmed ugotovitev iz njihovega pisnega mnenja izpostavila, da je predlog zakona vključeval pomembne vsebinske spremembe in dopolnitve obstoječe zakonske ureditve na področju rudarstva in se po svojem obsegu bliža noveliranju tretjine obsega veljavnega zakona, zato bi bilo namesto novele ustrezneje poseči po pripravi novega zakona v celoti. Opozorila je tudi, da predlog zakona vsebuje pomanjkljivo obrazložitev, ki ne dosega standardov, kot so predpisani v poslovniku Državnega zbora. Predsednik Komisije Državnega sveta za lokalno samoupravo in regionalni razvoj Jernej Verbič pa je poudaril, da je komisija sicer podprla predlog zakona za drugo obravnavo, hkrati pa je bila seznanjena tudi s številnimi vsebinskimi težavami, s katerimi so se soočali pripravljavci predloga zakona in zaradi katerih so tudi sami izrazili mnenje, da bi bila priprava povsem novega sistemskega zakona bolj smiselna. V razpravi je bilo izraženo mnenje, da predlog zakona ne rešuje stanja na področju rudarstva, ampak celo odpira nekatera nova vprašanja, poudarjeno je bilo, da predlog zakona ne rešuje področja izvajanje rudarskih del izven pridobivalnih prostorov rudnikov, kjer trenutno nimamo zakonsko omogočenega učinkovitega nadzora teh del. Prav tako ustrezno ne ureja posega v prostor, kjer so že podeljene koncesije, podeljevanje samih koncesij, področja sanacij rudarskih del in opustitve izkoriščenja, vključno s prenehanjem pravic in obveznosti. Opozorjeno je bilo tudi na obsežne pripombe in pomisleke, ki jih je k predlogu zakona izpostavila Zakonodajno-pravna služba. Iz omenjenih razlogov je bil podan predlog, da odbor glasuje o sklepu, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Na podlagi podanega predloga je odbor glasoval in sprejel naslednji sklep: Prelog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o rudarstvu ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala lepa za pozornost.
Hvala tudi vam za dopolnilno obrazložitev predloga sklepa. Besedo pa dajem predstavniku Vlade kot predlagateljici predloga zakona za uvodno predstavitev stališča do predloga matičnega delovnega telesa, in sicer besedo dajem državnemu sekretarju na Ministrstvu za infrastrukturo in prostor, mag. Bojanu Babiču.
Hvala, gospod predsednik. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Cilji predloga novele zakona so bili naslednji. Prvič, uskladitev s pravni redom Evropske unije, prenos evropske Direktive 2009/31 ES v delu, ki se nanaša na shranjevanje ogljikovega dioksida z novelo shranjevanja v Republiki Slovenji – to se prepoveduje. Odprava neskladij v veljavnem zakonu in uskladitev z drugimi predpisi, priprava podlage za podaljševanje rudarskih pravic in koncesij po 31. 12. 2013, saj po veljavnem zakonu po temu datumu podaljšanje ni več mogoče. Priprava podlage za vpis odgovornih rudarskih revidentov v imenik pooblaščenih oseb v rudarstvu, ki je iz veljavnega zakona pomotoma izpadel. Ureditev prehodnih določb, s katerimi se strankam omogoča uveljavljanje pravic, ki so jih pridobili na podlagi starega zakona, pa jih veljavni zakon ni prinesel v novo ureditev. Debirokratizacija in odprava administrativnih ovir na več mestih, odpravlja se večfaznost nekaterih upravnih postopkov, s čimer bi se postopki reševali hitreje, odpravljene so napake v postopkih, natančno so zapisani pogoji, ki jih je treba izpolnjevati za pridobitev posamezne pravice, ter vse sistematično zapisana zahtevana vsebina vlog. Dopolnjen je postopek dražbe ter pripravljene so podlage za izdajanje pravilnika, ki ta postopek natančneje definira. In ureditev inšpekcijskega nadzora nad nezakonitim izvajanjem rudarskih del, razširitev tudi na zemljišča, ki so s prostorskimi akti namenjena rudarstvu, pa niso sestavin del raziskovalnih ali bivalnih prostorov. Možnost, da nezakonita rudarska dela inšpekciji prijavi kdor koli in ne le lastnik zemljišča. Možnost uvedbe postopka ugotavljanje izvajalcev nezakonitih rudarskih del, tudi v primeru, ko se dela trenutno ne izvajajo, ter izdaja ukrepov za sanacijo. V dosedanjih aktivnostih je novelo zakona podprl Državni svet s pripombo, da je z amandmaji treba upoštevati pripombe Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora. Zaradi odločitve koalicijskih partnerjev, da amandmajev ne bodo vložili in novele zakona ne bodo podprli, je Ministrstvo za infrastrukturo in prostor zavzelo stališče, da zakon brez ustreznih popravkov ni primeren za nadaljnjo proceduro. Odbor za infrastrukturo in prostor predlagane novele ni podprl. Odprta vprašanja so še to, da predlog novele ne upošteva utemeljenih pripomb Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora, zato po našem mnenju ni primeren za sprejetje v Državnemu zboru. Predlagane aktivnosti za naprej: zaradi nujnosti implementacije evropske direktive, priprave podlage za podaljšanje rudarskih pravic po 31. 12. 2013 in ureditve prenosa že pridobljenih pravic po starem zakonu v veljavni zakon bi bilo nujno pripraviti nov predlog sprememb in dopolnitev zakona, ki bi upošteval pripombe Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora, ter ga čim prej poslati v proceduro. Prenos že pridobljenih pravic po starem zakonu v novelo je mogoč, medtem ko neposredno v novi zakon ni mogoč. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Poslanska skupina Pozitivna Slovenija, gospod Jože Velikonja.
Spoštovana predsedujoča, predstavniki vlade, poslanke in poslanci! Obravnavani Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o rudarstvu stanja na področju rudarstva ne rešuje in poenostavlja, temveč odpira nova vprašanja. Ključne dileme, katere predlog zakona ne rešuje, so na področju izvajanja rudarskih del izven pridobivalnih prostorov rudnikov. Med ta dela sodijo geotermalne vrtine, vodnjaki, sondažne vrtine in vsi nezakoniti posegi z rudarskimi deli v prostor, ki niso povezani z raziskovanjem in izkoriščanjem. V tem primerih tako nimamo zakonsko omogočenega učinkovitega nadzora, zato si reševanje konkretnih primerov med sabo podajajo različne inšpekcije. Predlagani zakon prav tako ne ureja načina posegov v prostor, kjer so že podeljene koncesije. Takšni posegi se ne morejo izvajati brez soglasja nosilcev pravic in obveznosti, z zakonom pa je treba urediti tudi podeljevanje koncesij samih ter področje sanacije rudarskih del in opustitev izkoriščanja, vključno s prenehanjem pravic in obveznosti. Dolžina koncesije mora biti odvisna od pridobivalnega prostora posameznega rudnika, količine zalog in od napovedi pridobivanja po posameznih letih. Za podaljšanje bi moral zadostovati že elaborat o zalogah, menimo, da poleg elaborata izdelan rudarski projekt ni potreben, če se izkoriščanje nadaljuje v skladu z že načrtovanim osnovnim projektom. Predlog zakona vključuje pomembne vsebinske spremembe in dopolnitve obstoječe zakonskega ureditve na področju rudarstva, med drugim pa brez ustrezne obrazložitve ukinja možnost pritožbe na Vlado Republike Slovenije v upravnih postopkih ministrstva, pristojnega za rudarstvo, kar predstavlja izjemo sistemske ureditve po Zakonu o upravnem postopku. Strinjamo se tudi z navedbami Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora, ki je v obsežni preučitvi z vidika njegove skladnosti z ustavo, pravnim sistemom in zakonodajno-tehničnega vidika poleg navedbe številnih pripomb opozorila, da se njegov dejanski obseg bliža noveliranju tretjine obsega zakona in predlaga, da je namesto novele ustrezneje – nov zakon. Poslanska skupina Pozitivna Slovenija zaradi navedenega zakona ne podpira. Hvala.
Hvala lepa, gospod Velikonja. Poslanska skupine SDS, gospod Ljubo Žnidar, izvolite.
Spoštovana predsedujoča, kolegi in kolegice! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o rudarstvu je bil posredovan v proceduro z namenom, da se uredijo koncesijska razmerja in odpravi blokada podaljšanja rudarskih pravic. Obstoječi zakon nosilcem rudarske pravice, ki so imeli na dan 1. 1. 2011 veljavno rudarsko pravico za koriščenje, s 1. 1. 2014 zopet ni mogoče podaljšati. Verjamem, da bi z manjšimi popravki predlaganega zakona bilo mogoče bolje urediti koncesijska razmerja. Jasno in natančno bi bilo treba definirati pogoje o podaljšanju rudarskih pravic, saj marsikje izkoriščanje ni v skladu s prostorskimi akti ali pa je v nasprotju z drugimi predpisi. Ker vladne koalicijske stranke zaustavljate predlog zakona, boste s tem prevzeli odgovornost, da bo novi zakon sprejet in uveljavljen do konca letošnjega leta.
Poslanska skupina Socialnih demokratov, gospod Srečko Meh.
Ob tem zakonu se mi zdi pomembno povedati tudi to, da pri načinu priprave tako pomembnega zakona, kot je zakon o spremembah Zakona o rudarstvu, treba uporabiti vse instrumente, ki jih imamo na razpolago. S tem mislim na vse tiste, ki se z rudarstvom še posebej ukvarjajo. Socialni demokrati predlagane novele zakona ne bomo podprli, ker mislimo, da ni primerna za nadaljnjo obravnavo in še manj za uporabo. Proti temu zakonu je stroka, proti temu zakonu so inšpekcijske službe, proti temu zakonu oziroma proti določilom zakona je pravna stroka, pa tudi občine. Izjemno pomembno se mi zdi, da pri zakonu, kot je Zakon o rudarstvu, vprašamo in spoštujemo tudi mnenje občin. Sanacija ugreznin oziroma sanacija posledic odkopavanja oziroma posledic posegov v prostor je izjemno pomembna, zato je treba temu področju posvetiti še posebno pozornost. Prav tako se nam zdi pomembno posebej preveriti, kako poteka prehod lastnine med posameznimi lastniki, ker so zaradi tega lahko tudi posledice glede sanacije. Še pomembnejši pa je inšpekcijski nadzor nad sanacijami. Opozoril bi rad tudi na to, da je Zakon o rudarstvu lahko tudi pri podzemni eksploataciji, in tudi drugače, izjemno pomemben za varnost ljudi. Zato je posebno pozornost treba nameniti inšpekcijskim služba, geodetski oziroma jamomerski službi zaradi vsega, kar se sicer lahko dogaja v zvezi z eksploatacijo in spremljanjem te eksploatacije, pa tudi v zvezi z rudarskimi pravicami in koncesijami. Če sem danes pravilno razumel, da z novim zakonom koncesij ne moremo podaljšati, se mi zdi to na nek način izjemno problematično, ker bomo v letošnjem letu morali zelo eksaktno določiti podaljšanje rudarskih pravic, ker bomo sicer imeli po koncu letošnjega leta izjemne težave. Zato je sprememba tega zakona oziroma pisanje novega zakona izjemno pomembno. Pa še glede koncesnin. Občine in država se morajo zelo eksaktno dogovoriti, kakšna bo delitev koncesnin, kolikšne bodo te koncesnine in komu gredo te koncesnine, sicer bomo prišli do konflikta med lokalnimi skupnostmi in državo, kajti večina ali prav vse posledice rudarskih del so na področju lokalnih skupnosti. Zato mislimo, da bi bilo dobro zelo hitro pripraviti potrebne spremembe, pri tem pa upoštevati tudi Zakon o energetiki, ki je v proceduri in ki mora pokrivati tudi del tega področja oziroma Zakon o rudarstvu je del tega področja. Še enkrat, Socialni demokrati bomo glasovali za to, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala lepa.
Poslanska skupina Državljanske liste, gospod Marko Pavličič.
Hvala za besedo. V Državljanski listi se strinjamo, da si Zakon o rudarstvu zasluži novo priložnost. Trenutni predlog odpira več vprašanj, kot jih rešuje. Že ureditev zakona s pripombami Zakonodajno-pravne službe bi zahtevala kopico amandmajev, kar bi zakon naredilo še bistveno slabše berljivega. Le jasna, enostavna in razumljiva zakonodaja zagotavlja enakost pred zakonom in je največji garant za spoštovanje zakonodaje. Zato se v Državljanski listi strinjamo, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Janez Ribič v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala za besedo. Spoštovana podpredsednica Državnega zbora, predstavniki ministrstva, spoštovane gospe poslanke in gospodje poslanci! Na zadnji seji matičnega delovnega telesa, torej Odbora za infrastrukturo in prostor, je bila sprejeta odločitev, da Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o rudarstvu ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Glede na predlagan širok nabor sprememb, ki jih je predlog prinašal, smo tudi v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke menili, da tak predlog nikakor ni primeren za nadaljnjo obravnavo. V naši poslanski skupini smo namreč, tako kot že pri vrsti zakonov, ki jih je v zakonodajni postopek vložila Vlada na predlog Ministrstva za infrastrukturo in prostor, tudi pri tej noveli zakona opazili, da se spreminja v precejšnjem obsegu, hkrati pa smo pri marsikaterem členu našli napačne oziroma neustrezne obrazložitve in ugotovili, da številne spremenjene določbe odpirajo vrsto novih vprašanj. Imeli smo sicer pomislek, ker je predlog vseboval tudi pozitivne rešitve, med drugim tudi takšne s ciljem implementacije Direktive Evropske skupnosti o geološkem shranjevanju ogljikovega dioksida. No, izkazalo se je, da je imela Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora še bistveno več pripomb, kot smo jih imeli v naši poslanski skupini, saj so njihove obsegale ker 15 tipkanih strani. V skladu z našimi pričakovanju so v uvodnem delu zapisali tudi priporočilo, da se zaradi noveliranja skoraj tretjine členov, kar 63, pripravi nov zakon, ki bo odpravil pomanjkljivosti, neskladja in vsebinske napake te novele. Predvsem pa smo v Slovenski ljudski stranki prepričani, da tako nekonsistentni predlogi zakonov, kot je pričujoči za področje rudarstva, resnično ne morejo in ne smejo dobiti zelene luči v Državnem zboru. Pričakujemo, da bo v skladu z zavezami, danimi na seji odbora, pristojno ministrstvo pripravilo nov sistematičen predlog Zakona o rudarstvu, v katerega bo vključilo tudi pripombe, ki jih je v tem postopku podala tudi strokovna javnost. Hvala.
Hvala lepa. Poslanska skupina DeSUS, gospa Marjana Kotnik Poropat.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! V Poslanski skupini DeSUS bomo podprli sklep matičnega delovnega telesa, da predlog novele Zakona o rudarstvu ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Tudi na samem matičnem delovnem telesu smo glasovali za ta predlog, saj menimo, da predlog zakona ne rešuje stanja na področju rudarstva, temveč celo odpira nekatera nova vprašanja. Tako predlog ne rešuje področja izvajanja rudarskih del izven pridobivalnih prostorov rudnikov, kjer trenutno nimamo zakonsko omogočenega učinkovitega nadzora teh del, prav tako ne ureja ustrezno posega v prostor, kjer so že podeljene koncesije, podeljevanje samih koncesij, področja sanacij rudarskih del in opustitve izkoriščanja, vključno s prenehanjem pravic in obveznosti. Ne moremo mimo obsežnih pripomb in pomislekov, ki jih je k predlogu zakona izpostavila Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora, ter mimo tega, da se obseg novelacije približuje dvema tretjinama obsega veljavnega zakona, zaradi česar bi bilo bolj primerno, da se pripravi nov predlog zakona. Tudi same obrazložitve spremembe so bile s strani predlagatelja zelo pomanjkljive. V Poslanski skupini DeSUS, kot že rečeno, ocenjujemo, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo, saj je naj preveč pripomb, tako s strani Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora kot tudi strokovne javnosti. Poslanke in poslanca Poslanske skupine DeSUS apeliramo na Vlado, da čim prej pripravi predlog novele zakona, ki bo urejal tudi področje koncesij, saj se konec tega leta le-te iztečejo. Hvala.
Hvala lepa. Poslanska skupina Nove Slovenije, gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa gospa podpredsednica, spoštovane kolegice, spoštovani kolegi, spoštovani gospod državni sekretar s sodelavci! Naj povem, zelo na kratko, da bo Poslanska skupina Nove Slovenije podprla sklep, ki ga je sprejel Odbor za infrastrukturo in prostor, torej matično delovno telo; vendar z obžalovanjem. To samo pomeni, da bomo do dokončnih rešitev morali čakati še najmanj nekaj mesecev. Mi seveda pričakujemo, da bo ministrstvo oziroma da bo Vlada upoštevala vse kritične pripombe, ki so bile izražene na razpravi na odboru in tudi danes na tej seji, prav tako pa, da bo Vlada pri snovanju nove novele Zakona o rudarstvu ali kar v novem zakonu upoštevala pripombe tudi Zakonodajno-pravne službe. Mi seveda tudi pričakujemo, glede na to, da nerešena vprašanja na področju rudarstva pomenijo neko oviro, neko turbulenco na tem področju in zaradi tega pričakujemo, da bo minister svojim sodelavcem dal nalogo in ko jo bodo opravili, šele potem bo najbrž dopust. Hvala lepa.
Hvala lepa gospod Horvat. S tem smo končali si predstavitvijo stališč poslanskih skupin. O predlogu sklepa bomo v skladu s časovnim potekom seje Državnega zbora odločali jutri v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda Prehajamo na 16. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ODLOKA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ODLOKA O USTANOVITVI IN NALOGA DELOVNIH TELES DRŽAVNEGA ZBORA. Predlog odloka je v obravnavo Državnemu zboru predložil Kolegij predsednika Državnega zbora in opravili bomo predstavitev stališč poslanskih skupin. Najprej je na vrsti poslanska skupina Slovenske demokratske stranke [[...]]Se odpoveduje predstavitvi. Mag. Majda Potrata v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov, izvolite.
Hvala, gospa podpredsednica. Spoštovane poslanke in poslanci! Kolegij predsednika Državnega zbora je soglasno potrdil Predlog odloka o delovnih telesih Državnega zbora. Pregled tega odloka kaže, da gre pravzaprav za prilagoditev obveznosti ali pristojnosti delovnih teles glede na spremenjene obveznosti ali ureditve, ki jih prinašata Zakon o Vladi in Zakon o javni upravi. Zaradi tega bomo v Poslanski skupni Socialnih demokratov predlog odloka podprli, vendar pa moram opozoriti na to, da smo vložili predstavniki vseh štirih koalicijskih poslanskih skupin predlog amandmaja, ki govori drugače, kot je govoril predlog, potrjen na Kolegiju predsednika Državnega zbora. Ta namreč v štirinajsti točki, ki se nanaša na Odbor za kulturo, ustrezno preimenuje alinejo, ki bo namesto tako kot je bilo napisano, da so naloge odbora, da obravnava predloge zakonov, druge akte in problematiko, ki se nanaša ne na verske skupnosti, ampak na področje verske svobode, kar je ustrezneje. V predlogu pa ste našli tudi predlog, da bi spremenili ali dodali alinejo, ki bi pristojnosti Odbora za kulturo omejile do te mere, da odbor kot matično delovno telo ne bi smel obravnavati vprašanj, ki zadevajo finančno poslovanje Zavoda RTV Slovenija. Koalicijske stranke smo ugotovile, da takšne omejitve ne moremo zapisovati ali bi jo bilo neprimerno zapisati glede na dosedanjo parlamentarno prakso in glede na to, kaj je po Zakonu o RTV Slovenija tudi naloga nadzornega odbora. Namreč, v tretjem odstavku 27. člena je jasno zapisano, da mora, berem: "Nadzorni svet pisno obvešča programski svet in programska odbora RTV programov za italijansko oziroma madžarsko narodno skupnost, Državni zbor in ministra, pristojnega za področje medijev o svojih ugotovitvah. Če ugotovi nepravilnosti, naloži generalnemu direktorju, da jih odpravi. Nadzorni svet ima pravico in dolžnost, da v primeru ugotovljenih nepravilnosti predlaga pristojnim organom ukrepe iz njihovih pristojnosti." Prebrala sem celotni odstavek in posebej poudarjam, da nadzorni svet ne pošlje v Državni zbor celotnega poročila o finančnem poslovanju in tega tudi Odbor za kulturo oziroma kakor koli se je že v preteklosti odbor imenoval, imel pa je v svojih pristojnosti tudi kulturo, da je doslej odbor vedno obravnaval stališča nadzornega sveta v zvezi z ugotovitvami pri poslovanju, tudi finančnem poslovanju, se razume. Naj samo spomnim, da od leta 2007 tako ravnamo in imamo v tem primeru dvomatičnost: Komisija za nadzor javnih financ in odbor, v katerem se obravnava kultura, je drugo matično delovno telo. Odbor za kulturo, ki ima tudi po tem, najnovejšem odloku pristojnost obravnavati medije, ima v svojem delovnem področju po zakonskih določilih tudi pravico in dolžnost obravnavati poročila drugih medijev, denimo letno poročilo STA, letno poročilo Sveta za radiodifuzijo in poročilo nadzornega sveta. To vključuje tudi finančne ugotovitve oziroma ugotovitve o finančnem stanju. Naj posebej poudarim, da ima RTV poleg javnih sredstev, ki jih dobi za oba manjšinska programa, tudi RTV prispevek, ki ga je mogoče uvrstiti tudi med javna sredstva, ker so to sredstva davkoplačevalcev. Ob tem pa ima RTV tudi tržno dejavnost in od obsega finančnih sredstev je odvisen tudi program. Tako je poročilo nadzornega sveta enovito, ni razdeljeno na dve področji in menimo, da je prav, da tudi v prihodnje ostane dvomatičnost zapisana tako, kot je uveljavljena doslej. Menimo, da torej ta dodatna alinea ni potrebna in da je dovolj upoštevati to parlamentarno prakso, ki se je uveljavila po veljavnem zakonu o RTV. Če pa bo novi zakon kdaj sprejet in če bo kaj drugega prinašal, se bo pa takrat znova lahko pretresalo to vprašanje, komu naj nadzorni svet o čem poroča. Še enkrat pa poudarjam, ne gre za celovito finančno poročilo, ampak gre za poročilo nadzornega sveta, ki poroča Državnemu svetu o svojih ugotovitvah. Hvala.
Hvala lepa. Poslanska skupina Pozitivna Slovenija, gospod Dragan Bosnić.
Hvala za besedo, predsedujoča! V Pozitivni Sloveniji imamo enake težave, kot jih je prej nakazala predhodnica, kolegica Potrata, in sicer z dvomatičnostjo. Namreč, kar se samega odloka o spremembah tiče, ga podpiramo v vseh segmentih, razen v tem. Razložil bi logiko naših težav pri tem. Ministrstva se določajo v skladu z Zakonom o državni upravi, to pomeni, da se določa njihovo področje, teritorij in njihove pristojnosti. Skladno s tem potem Državni zbor v skladu s poslovnikom imenuje matična delovna telesa, ki praviloma pokrivajo identično področje. Tukaj je zdaj namreč problem pri RTV, katerega poročilo naj bi se obravnavalo. Ustanoviteljske pravice do RTV uveljavlja, jasno, Ministrstvo za kulturo. Če se iz tega poročila izvzame finančna shema, potem to poročilo ne daje popolne slike in je s stališča ustanovitelja zelo težko potem odločati zgolj o programih. To pomeni, za nas je ključna ohranitev te dvomatičnosti. Zato tega dela, kot je prej predhodnica povedala, iz 14. člena drugega odstavka, ne podpiramo. Kar se pa verske svobode tiče, je pa jasno, da je to domena odbora in tudi Ministrstva za kulturo in s tem nimamo težav.
Hvala lepa, gospod Bosnić. S tem smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin in nadaljujemo z razpravo poslank in poslancev o predlogu odloka. Prvi bi bil na vrsti sicer Ivan Vogrin potem Borut Ambrožič, Jani Möderndorfer [[...]]Nikogar od naštetih ni v dvorani. Na vrsti je mag. Majda Potrata.
Hvala, gospa podpredsednica, še enkrat. To priložnost porabljam za to, da bi poslanke in poslance pozvala k podpori amandmajev,ki smo ga vložili. Dvomatičnost morebiti prinaša nekatere težave. Naj spomnim samo na to, da smo v preteklem letu, ko smo obravnavali poročilo Nadzornega sveta RTV Slovenija, imeli v dveh delovnih telesih različen pogled na poročilo nadzornega sveta. Medtem ko je Komisija za nadzor javnih financ štela poročilo kot ustrezno in ni imela posebnih zahtev k temu poročilu, je ,recimo, Odbor za izobraževanje, znanost, kulturo, šport in mladino takrat vendarle zavrnil poročilo. In zavrnitev poročila nadzornega sveta ki je bila zvezana tudi z ugotavljanjem finančnega stanja, je bila tedaj osnova za to, da je bil tedanji nadzorni svet razrešen. To se je torej zgodilo in tega ni mogoče spregledati. Tudi zdaj je bila pripomba verjetno zvezana s tem, da je Komisija za nadzor javnih financ sprejela neke sklepe oziroma en daljši sklep, Odbor za kulturo je sprejel svoje sklepe, v enem delu pa povzel sklep Komisije za nadzor javnih financ in temu še nekaj dodal. Zanimivo pa je, da je bil tisti dodatek sprejet na predlog poslanca SDS. Torej, ne gre tukaj za klasično tekmo med opozicijo in koalicijo, ampak gre za nekatere ugotovitve, ki jih imamo iz parlamentarne prakse. To, da je Odbor za izobraževanje, znanost, kulturo, šport in mladino zavrnil tisto poročilo za leto 2011, je imelo za posledico to, da je tedanji nadzorni svet dopolnil svoje poročilo in odgovoril na očitke. Tako se tudi tej zadregi da neka možnost, je pa zanimivo da se odbor potem v nadaljevanju do tega dopolnjenega predloga nadzornega sveta ni opredelil. Zdaj ne bom komentirala, zakaj se je to tako zgodilo, ampak hočem reči, da doslej kakšnih drugih težav pri tem ni bilo, če izvzamem seveda to, da je Odbor za izobraževanje, znanost, kulturo, šport in mladino na tisti seji pri obravnavi poročila nadzornega sveta pa presegel svoje, z zakonom določene pristojnosti. Ampak, to je druga zgodba, ki nima nič skupnega z vprašanjem dvomatičnosti. Menimo torej, da bi bilo prav, če ta dvomatičnost tudi v prihodnje ostane. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Dragan Bosnić, želite še razpravljati? Izvolite.
Pravzaprav ne gre za razpravo, ampak še enkrat bi poudaril to, kar sem prej. Jasno, da bomo amandma podprli, ampak osnovna logika, kateri sledimo in tudi sam, je nek princip subordinacije. To pomeni, ustanovitelji, ministrstvo, odbor in pristojnosti. Tukaj pač vztrajamo na tem, da ta pristojnost ostane takšna, kot je bila do zdaj.
Hvala lepa. S tem je zaključena splošna razprava o predlogu zakona. Prehajamo na razpravo o 7. točki predloga odloka in vloženem amandmaju, ki jo bomo opravili na podlagi pregleda vloženega amandmaja z dne 18. 6. 2013, zato zdaj v razpravo dajem 7. točko in amandma poslanskih skupin PS, SD, DL in DeSUS in sprašujem, ali želi kdo razpravljati. Gospod Tanko, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Na ta problem dvomatičnosti oziroma pomešanje pristojnosti enega odbora in ene komisije je bilo opozorjeno na Kolegiju predsednika Državnega zbora. Potem so v koaliciji temu opozorilu sledili in poskušali to zadevo na nek način urediti. Dejstvo je, da je za poročila Računskega sodišča tudi v povezavi z Javnim zavodom RTV pristojna Komisija za nadzor javnih financ, in to s posebno določbo v našem poslovniku, ki je urejena v 39. členu. Pri obravnavi poročila nadzornega odbora pa smo imeli določene težave, zagotovo, kajti Odbor za kulturo po mojem mnenju ni pristojen za to, da obravnava poročila nadzornih institucij, še kot matično delovno telo, še posebej pa ne poročil Računskega sodišča. Če namreč pogledamo sklepe Odbora za kulturo, potem je vse navezano na poročanje na revizijo Računskega sodišča in zato imamo pri nas pristojno drugo delovno telo. Seveda po naši poslovniški ureditvi ni nobene težave, da katero koli delovno telo, če tako oceni, obravnava tudi druge vsebine, vendar z drugim statusom, se pravi s statusom zainteresiranega delovnega telesa. V primerih, ko pa gre za poročanje nadzornih institucij, pa je ta zadeva posebej urejena in je po našem poslovniku za to pristojno posebno delovno telo. Menim, da gre v tem primeru že po tem starem odloku za neko neskladje med odlokom in poslovnikom, gre pa tudi za to, da si nekateri predsedujoči v Državnem zboru določena pravila razlagajo zelo po svoje. Namreč, če nekdo vodi delovno telo in obravnava kot matično delovno telo in sprejema sklepe, ki niso v pristojnosti delovnega telesa, potem gre v tem primeru za kršenje poslovnika. Imamo tudi primere, ko nekateri najbolj pedantni poslanci predsedniki delovnih teles kljub izrecnim določbam v poslovniku nočejo sklicati v predpisanih rokih nujnih sej delovnega telesa in tako naprej. Skratka, tu nastopajo težava in žal takšne težave povzročajo tudi poslanci koalicijskih poslanskih skupin, tudi gospa Potrata je med tistimi, ki krši določbo 58. člena Poslovnika. Tu moramo ugotoviti, da morajo biti posamezna razmerja med delovnimi telesi urejena primerno, na pravi način, na način, da ne vzbujajo dvomov, da ne dopuščajo, da o isti stvari z enako težo, z enako verodostojnostjo ali pa z enako močjo odločata dve delovni telesi. Kajti, za vsako področje v Državnem zboru imamo pristojno oziroma matično samo eno delovno telo. Edina izjema so zadeve s področja Evropske unije, ampak tam so tudi posebej urejena. V primerih, o katerih govorimo, pa gre tudi za zlorabe poslovnika in tudi za to, da se pač spušča megla ali obračunava z osebami ali s skupinami, ki komu najbrž niso po godu; ampak, tako pač je. Mislim, da je treba te stvari v poslovniku, tam kjer so, zelo natančno urediti, če niso urejene. Odlok pa ne more preko poslovniške določbe. Zakon določene pristojnosti prinaša, ampak tudi ne tako velike, kot bi kdo želel, kajti skladnost poslovanja Javnega zavoda RTV v javnem in nejavnem financiranju pač revidira Računsko sodišče. Skladnost izvajanja programa tudi revidira Računsko sodišče. Tako je Odbor za kulturo pri obravnavi revizijskih poročil relativno [[...]] [[znak za konec razprave]] [[...]],lahko pa zadeve na nek vsebinski način obravnava. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati o tej vsebini? To je pa problem, če nimate več časa, pač ne morete razpravljati, gospa Potrata. Zato bomo zaključili s to razpravo o amandmaju. O amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje Državnega zbora odločali jutri, v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 17. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO AKTA O RAZŠIRITVI OBSEGA PARLAMENTARNE PREISKAVE O UGOTAVLJANJU ZLORAB V SLOVENSKEM BANČNEM SISTEMU. Predlog za razširitev parlamentarne preiskave je Državnemu zboru predložila preiskovalna komisija. Besedo za dopolnilno obrazložitev dajem mag. Marku Pogačniku, predsedniku komisije.
Predsedujoča, hvala za dano besedo. Kolegice in kolegi! Preiskovalna komisija predlaga, da se na podlagi usklajevanja s predstavniki Državnega sveta Republike Slovenije obseg parlamentarne preiskave o ugotavljanju zlorab v slovenskem bančnem sistemu razširi oziroma dopolni. V nadaljevanju bom podal obrazložitev. Predmetna parlamentarna preiskava o ugotavljanju zlorab v slovenskem bančnem sistemu je bila zahtevana dne 30. 11. 2012 s strani poslank in poslancev, kjer je bil prvopodpisani poslanec Jože Tanko. Dne 28. 11. 2012 je Državni svet Republike Slovenije vložil zahtevo za odreditev parlamentarne preiskave za ugotavljanje politične odgovornosti nosilcev javnih funkcij zaradi suma vpletenosti v dodeljevanje tako imenovanih slabih posojil bank v pretežni državni lasti. Pri tem je zahteva Državnega sveta Republike Slovenije omejena na obdobje od 1. 1. 2005 do 1. 1. 2010 in se nanaša samo na kredite, podeljene v okviru Nove Ljubljanske banke, delniške družbe in Nove Kreditne banke, delniške družbe. Ker gre za dve zahtevi za parlamentarno preiskavo, ki se samo v delu ugotavljanja odgovornosti nosilcev javnih funkcij za obdobje od 1. 1. 2005 do 1. 1. 2010 prekrivata, je bil dne 9. 1. 2013 izveden sestanek z Državnim svetom Republike Slovenije in prvopodpisanim poslancem pod zahtevo za predmetno parlamentarno preiskavo, kjer je bilo dogovorjeno, da bo Državni svet poslal utemeljene in obrazložene predloge za vsebinsko dopolnitev parlamentarne preiskave, EPA 816 /VI. Državni svet Republike Slovenije je dne 21. 2. 2013 podal pobudo za širitev predmetne parlamentarne preiskave, v kateri je podal svoje predloge za širitev parlamentarne preiskave in pooblastil predsednika Državnega sveta Republike Slovenije gospoda Mitjo Bervarja za usklajevanje besedila s predlagateljem parlamentarne preiskave. Hkrati pa je Državni svet Republike Slovenije zavzel stališče, da bo Državni svet odstopil od zahteve o odredbi parlamentarne preiskave številka 020-01/12-32 z dnem 23. november 2013. V postopku usklajevanja besedila za širitev parlamentarne preiskave med prvopodpisanim poslancem Jožetom Tankom in predsednikom Državnega sveta Republike Slovenije Mitjem Bervarjem je bilo dogovorjeno, da se predmetna parlamentarna preiskava razširit tako, da vsebinsko zavzema predloge, ki jih je predlagal Državni svet Republike Slovenije in izhajajo iz vsebine sklepa. Parlamentarna preiskava se bo nanašala na celotno obdobje od 1. 1. 1992 do odreditve parlamentarne preiskave, tako kot je bilo opredeljeno v zahtevi predmetne parlamentarne preiskave. Sporočamo še, da je parlamentarna komisija soglasno sprejela sklep o takšni širitvi. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Poslanska skupina Socialnih demokratov, gospod Matevž Frangež, izvolite.
Spoštovane in spoštovani. Že ob ustanovitvi preiskovalne komisije smo Socialni demokrati opozarjali na dejstvo, da je nekoliko defektno. Namreč, iz ustanovitvenega akta je izhajalo, da izvzema točno določeno obdobje, zato smo v ambiciji, da preiskovalna komisija pokrije celotno zgodovino podeljevanja spornih posojil in zlorabe političnega vpliva pri tem z veseljem podprli. Preiskovalna komisija je začela z delom, začela zbirati dokumentacijo in Socialni demokrati na temu mestu ponavljamo našo zavzetost, da preiskovalna komisija čim prej prične tudi s poglobljenim preiskovalnim delom. Nesporno je, da je prav obseg slabih naložb, visok bruto zunanji dolg Slovenije eno od ključnih, če ne najpomembnejši razlog za to, da je Slovenija znatno ošibila svojo gospodarsko sposobnost. Še več, danes vemo, da je to vir ne samo gospodarskih, pač pa tudi javnofinančnih težav in danes država močno omejuje pri njeni sposobnosti, zato da aktivneje in pogumneje stopi na pot gospodarskega okrevanja. V času, ko terjamo od ljudi, da se bodisi s povečanjem nekaterih davščin ali zmanjšanjem transferjev plač, zamrznitvijo rasti pokojnin odrekajo delu svojega prihodka, je treba slišati njihovo jasno in glasno zahtevo, da država, Državni zbor, predvsem pa tudi organi pregona razčistijo to, kar se je v slovenski zgodovini, posebej osredinjeni od leta 2004 naprej, zgodilo: preiskava odgovornosti, zloraba politične moči in vse, kar nas je pripeljalo v situacijo, ko imamo tolikšen obseg slabih naložb. To zahtevo nam državljanke in državljani dnevno sporočajo na socialnih omrežjih s svojimi pismi in sporočili. Žal pa očitno nismo na točki, ko bi se takšne prakse tudi končale. Socialni demokrati si želimo, da bi stopnja zavedanja o stanju prišla do te točke, da bi tistim, ki imajo to odločevalsko moč, preprečila tovrstna ravnanja tudi v prihodnje. Zato nas neprijetno presenečajo informacije o tem, da banke podaljšujejo in odobravajo nove kredite poslovnežem z izjemno visoko izpostavljenostjo do teh bank. Pri tem gre za ljudi, ki že imajo velik obseg prejetih posojil, ki jih banke že obravnavajo kot slabe naložbe, odobravajo pa se še vedno novi. Državni zbor in ne politika nima pristojnosti, da poslovnim bankam, četudi so te v lasti države, določa njihovo poslovno politiko, a na tem mestu naj ponovimo svojo jasno zavezanost, da je treba stopiti na prste tovrstnim praksam. Še posebej v tistih primerih, ko in če se izkaže, da je posredi tudi netransparenten in nelegitimen politični ukrep. Socialni demokrati bomo torej akt o razširitvi pristojnosti in delovnega področja preiskovalne komisije podprli.
Hvala lepa, gospod Frangež. Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, gospod Janez Ribič, izvolite.
Hval za besedo. Spoštovana podpredsednica Državnega zbora, poslanke in poslanci! Razpravljati o tem, ali se razširi obsega parlamentarne preiskave v Preiskovalni komisiji o ugotavljanju zlorab v slovenskem bančnem sistemu, je nepotrebno. V Slovenski ljudski stranki menimo, da je razširitev nujna glede na indeks zaznave korupcije v raziskavi, ki je Slovenijo konec minulega leta med 176 državami uvrstila na 37. mesto. Podatek, da je naša država najbolj skorumpirana država na stari celini, bi nas moral strezniti. Si predstavljate, dvomilijonska država je najbolj skorumpirana med 727 milijoni ljudi! To so zaskrbljujoči podatki. Ampak za nekatere očitno ne. Namesto analize in razmisleka, kako zadevo začeti reševati, se ukvarjamo s tistim, ki je to alarmantno stanje ugotovil, saj že lahko zasledimo kritike uporabljene metodologije pri raziskavi. Vse preveč govorimo in se sprašujemo, kaj je počela politika, nadzorni sveti bank, Banka Slovenije itd. Nehajmo uporabljati pasiv! Nadzorni svet ni počel nič. Vprašajmo se, kaj so počeli ljudje v teh nadzornih svetih, ki imajo imena in priimke, ter kdo so ti ljudje. Kredite na bankah so odobravali finančni strokovnjaki z ustrezno izobrazbo in dajmo enkrat njih vprašati, kaj so počeli. Če so nesposobni, naj vrnejo diplome. Če so prejemali podkupnine, naj za ta dejanja kazensko odgovarjajo. Če pa so klonili pod pritiski politike, naj povedo imena in priimke tistih, ki so jih v to prisilili. Spet ni politika nič kriva. Politiko sestavljamo ljudje. Začnimo govoriti z imeni in priimki. Verjetno ni težko ugotoviti, kdo je odobril kredit Binetu Kordežu, ki se je hvalil, da je kredite za menedžerski prevzem Merkurja dobil na lastno dobro ime. Bivši predsednik Združenja manager, gospod Svetelšek, je dejal, da so tajkune ustvarile banke. Spet je uporabljal pasiv – ne banke, ljudje na teh bankah in politiki! Spet ljudje, ki imajo imena in priimke. Guverner Banke Slovenije je trdil, da je nadzornike v največjih slovenskih bankah nastavljala politika in so odločali po njenih navodilih. Baje je Banka Slovenije Vlado Republike Slovenije večkrat opomnila o tveganem ravnanju obeh največjih slovenskih bank. No, gospod guverner, pa vi začnite, povejte z imeni in priimki, kdo so nadzorniki v bankah, ki jih je nastavila politika? Kdo so bili podložniki politične elite? Koga v vladi ste na to opozorili? Predsednika, ministra? Oba imata ime in priimek. In na koncu nam protestniki na ulici povedo, da smo vsi lopovi in smo razočarani. Zakaj moramo vsi nositi breme korupcijskih dejanj posameznikov v gospodarstvu, politiki in bančništvu? Recimo enkrat bobu bob in povejmo ljudem, kdo so tisti, ki so dobivali kredite in kdo jih je odobraval in pod katerim političnim botrstvom. Gospe in gospodje, danes je zadnji čas, da ljudem povemo, da mislimo resno, ter danes začnimo boj s korupcijo, ki se je očitno zasidrala v vse pore našega življenja. Zakaj čakamo, da nas bo nekdo v to prisilil? Naj bo to ulica ali pa tolikokrat omenjena trojka, ki jo sestavljajo Evropska komisija, Evropska centralna banka in Mednarodni denarni sklad? Zato podpiramo razširitev preiskave in to ne s figo v žepu, da bomo že jutri onemogočali delo komisije. Vsi skupaj začnimo delati v dobro vseh državljanov naše države in onemogočimo tiste, ki jim je malo mar za našo državo in vidijo le osebne koristi. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Ribič. Gospod Aljoša Jerič, Poslanska skupina Pozitivne Slovenije, izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovane in spoštovani! Kot je dejal moj predhodnik, predlagatelj akta o razširitvi parlamentarne preiskave je Državni svet februarja 2013 na Državni zbor naslovil pobudo, da se razširi in dopolni parlamentarna preiskava o ugotavljanju zlorab v slovenskem bančnem sistemu, ki jo je Državni zbor odredil na predlog poslancev prejšnje vladne koalicije. Preiskava se bo širila tako, da bodo v obseg širitve vključeni vsi vsebinski predlogi in namena preiskave Državnega sveta, nekateri so sicer glede na prvotno podan predlog malo omiljeni, a sledijo namenu preiskave. Najbolj bistveno pa je, da bo preiskava obsegala tudi obdobje od 1. januarja 2005 do 1. januarja 2010, ki ga sedaj odrejena preiskava ne zajema. Opozoriti velja, da je problem slabih posojil najbolj pereč v bankah v pretežni državni lasti, saj imajo te v svojem kreditnem portfelju največji delež slabih posojil. Pri tem velja omeniti, da je po pričevanju guvernerja Banke Slovenije, nekaterih zaslišanih prič v parlamentarni preiskavi, ki jo je Državni zbor opravil v prejšnjem mandatu, in nekaterih bivših nadzornikov bank v pretežni državni lasti največ teh slabih posojil nastalo v letih 2006, 2007 in leta 2008, pa tudi še v letu, ki je sledilo letu, v katerem se je uradno začela največja finančna kriza po 30 letih prejšnjega stoletja. Za razumevanje kreditne ekspanzivnosti bank in dodeljevanje tako imenovanih posojil je treba vedeti, da je bila do vstopa v Evropsko skupnost Slovenija neto upnik tujine in da je do sprememb prišlo potem, ko se je slovenska valuta vključila v mehanizme deviznega tečaja evra oziroma z uvedbo evra; se pravi, ko so banke dobile dostop do mednarodnih finančnih trgov in so se lahko zadolževale po nizkih obrestnih merah. Slovenija je zaradi vstopa v evroobmočje morala zniževati obrestne mere, zaradi slednjega je prišlo do večjega povpraševanja po kreditih in zaradi visoke likvidnosti tudi do povečanja kreditne aktivnosti. Do največje kreditne ekspanzije je prišlo v letih 2006, 2007 in 2008. Slovenski bančni sistem naj bi po nekaterih navedbah v treh letih, se pravi od 2006 do 2009, skupaj dobil za več milijard evrov posojil oziroma garancij za okoli 200 menedžerskih prevzemov podjetij. Ta posojila so bila zavarovana večinoma z vrednostnimi papirji, vrednost osrednjega indeksa ljubljanske borze pa se je v času od konca 2007 znižala za kar 70 % ali več, kar je prineslo resne posledice za kakovost teh zavarovanj ali pa so bila zavarovana oziroma nezavarovana zgolj s tako imenovanim "goodwillom" oziroma dobrim imenom. Naj spomnimo na javno izjavo bovškega menedžerja Merkurja Bineta Kordeža konec leta 2007, da je kredite za menedžerski prevzem Merkurja dobil na lastno dobro ime. Ker je prišlo do prave poplave denarja po ugodnih obrestnih merah, so bile banke pripravljene financirati skorajda vse projekte, ki so jih lahko formalno odobrile. Poudarek je na formalni odobritvi, saj so odobravali posojila tudi za projekte, ki niso bili ekonomsko upravičeni ali pa so za dodelitev zahtevale nezadostna zavarovanja oziroma teh sploh niso zahtevala, četudi se danes kaže, da bi jih morala. Ker je bilo denarja več kot projektov, so posojila dodeljevale tudi za projekte, ki so kazali na dober in lahek zaslužek, a so bila rizična. Banke so torej določene rizike podcenjevale, zavarovanja pa so bila nezadostna. Upravljanje tveganj je bilo nezadostno, napak v procesih odobravanja posojil se ni odkrivalo, poročanja o težavah pa ni bilo oziroma se je temu izmikalo, dokler težave niso izbruhnile z vso silo na plan. Dejstvo je, da glavna odgovornost za slaba poslovanja bank nosijo organi upravljanja in nadzora, torej uprave in nadzorni sveti. Ni pa moč oziroma ne smemo zanemariti tudi dejstva vprašanja odgovornosti lastnikov bank za slab nadzor nad njihovim poslovanjem. Zato je treba ugotoviti tudi odgovornost lastnikov bank. Po besedah guvernerja Banke Slovenije nadzorniki v največjih slovenskih bankah niso bili kompetentni, nastavljala pa jih je politika in ti so jo tudi ubogali. Ta pa ni želela ukrepati, čeprav naj bi Banka Slovenije vlado večkrat opomnila o tveganjem ravnanju obeh največjih slovenskih bank v večinski državni lasti. Zato je tudi guverner dopuščal možnost, da so bila nekatera posojila odobrena na politični ali prijateljski podlagi. Pozitivna Slovenija bo akt o razširitvi preiskave zato podprla. Hvala.
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine SDS gospod Jože Tanko, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Vsem lep pozdrav! Danes imamo pred sabo uskladitev odrejene parlamentarne preiskave in tudi njeno dopolnitev s tistim, kar je onemogočila dva dni prej vložena zahteva za parlamentarno preiskavo, ki jo je vložil Državni svet. Takrat, ko je bila ta preiskovalna komisija odrejena januarja meseca, ste mnogi očitali, da se je na zahtevo SDS izločilo obdobje, ki v principu pokriva obdobje prejšnje vlade, vendar so bile to zgolj zlonamerne špekulacije, kajti pravila za odreditev parlamentarne preiskave so takšna, da onemogočajo, da bi se to uredilo brez soglasja predlagatelja. Žal smo izgubili pol leta v tem obdobju, da je prišlo do te predmetne uskladitve in v bistvu do dopisa datuma tudi iz tistega obdobja. Sicer pa je ta parlamentarna preiskava namenjena predvsem ugotavljanju politične odgovornosti članov uprav, nadzornih svetov in ostalih odgovornih oseb pri odobravanju kreditov. Tu se bo ugotavljala tudi opustitev potrebne poklicne skrbnosti ali pa ravnanja v nasprotju s to poklicno skrbnostjo, pri nosilcih javnih funkcij pa tudi opustitev dolžnih ravnanj pri njih. Tu moramo dejansko ugotoviti, da je bančni sistem že dolgo časa pod pritiskom političnih vplivov. Marsikaj, kar se je dogajalo v bančnem sistemu, je bilo storjenega pod vplivom političnih botrov, v navezi z njimi. Ne nazadnje, iz ne tako davnega obdobja prejšnje Pahorjeve vlade smo slišali vehementne izjave posameznih odgovornih ministrov, nosilcev javnih funkcij, celo predsednika Vlade, da so storili vse, da je projekt Stožice dobil pomoč konzorcija za dograditev športnega dela – v tej dvorani so bile te besede izrečene! Da so odigrali nosilci javnih funkcij pomembno vlogo pri razdeljevanju bančnega denarja, je nesporno. Ne nazadnje, nekateri nosilci javnih funkcij, ki so bili ministri, so bili prej, kasneje ali pa vmes tudi guvernerji Banke Slovenije. To prehajanje med Banko Slovenije in politično funkcijo ali pa med Banko Slovenije in poslovno banko pač za sabo potegne velike rizike privilegiranih odločanj, opustitve skrbnih ravnanj, velike previdnosti pri podeljevanju določenih kreditov in še marsičesa. Bili smo priče številnim informacijam, da so mnoge politično pomembne osebnosti dobile ugodne kredite, kredite, ki so bili slabo zavarovani, ki so imeli nizko obrestno mero in tako naprej. Skratka, teh imen je veliko, ki so na tak ali drugačen način prišli do poceni bančnega denarja, ki je pa denar gospodarstva, ki je denar državljanov, se pravi, gre za vloge in tako naprej, kar se je potem prerazdeljevalo na te načine. Da je zavedanje, da so problemi v bančnem sistemu veliki, bilo tudi v vladi Boruta Pahorja, kaže njegova izjava, potem ko ni bil več predsednik vlade, ampak je kandidiral za predsednika republike. Na soočenju je javno povedal, da so podcenili probleme bančnega sistema in da so se primarno ukvarjali z drugimi problemi. To spoznanje je pravzaprav po svoje težko, kajti katera koli vlada je že bila, še posebej pa tista vlada, ki je bila v krizi, ko so se te ugodne okoliščine rasti in prilivanja v javno blagajno in banke povečevala, takrat je bilo marsikaj skrito. Vendar v trenutkih, ko pride kriza, ko ta plima gospodarske rasti pade, ko se znižuje, ko prihaja oseka, takrat se pokažejo mnoge čeri marsikje. V bančnem sistemu so se te čeri zagotovo pokazale. Posledice težav bančnega sistema so tudi težave v gospodarstvu, v gospodarskih družbah. Vsi tisti, ki smo bili poslanci v mandatu vlade Boruta Pahorja, vemo, da smo takrat sprejemali dva ali tri zakone, tako imenovane jamstvene sheme pomoči gospodarstvu v težavah. Vendar v končni fazi je vse to, kar je bilo takrat zapakirano pod jamstveno shemo pomoči malemu ali velikemu gospodarstvu, bilo prikrito namenjeno samo temu, da je pripeljalo dodaten denar v bančni sistem. Ni bilo to namenjeno gospodarski pomoči družbam v težavah, razen posebej izbranim skupinam. Ta denar je bil namenjen v bistvu neki vrsti tihi zagotovitvi ustreznega kapitalskega fonda, da so lahko banke opravile ali prešle preko teh čeri. Pokazalo se je, da to ni bilo zadosti, kajti v vsem tem obdobju je bilo treba banke tudi dokapitalizirati; velike, z velikimi zneski, večkrat. Ob teh dokapitalizacijah nikoli ni bilo priložnosti, da bi tudi v Državnem zboru ali kjer koli drugje opravili kakšno razpravo o ustreznosti delovanja bančnega sistema. Vse to, kar naj bi opravili, je bilo enostavno pokrito s tako imenovano bančno skrivnostjo, bančno tajnostjo in z neko krilatico, da je kapital plaha ptica, ki bo izginila, če bomo o njej preveč govorili oziroma če bomo preveč izpostavljali težave našega bančnega sistema. Ampak, kljub temu da je bila takšna razprava blokirana – eden od predhodnikov dosedanjega predsednika Državnega zbora, gospod Gantar, niti ni hotel sklicati izredne seje Državnega zbora na temo, kjer bi obravnavali probleme bančnega sistema. Tako se je na nek način sistemsko blokirala razprava o problemih bančnega sistema. Ko smo pred nekaj meseci, še v času prejšnje vlade, imeli razpravo v Državnem zboru o teh problemih v bančnem sistemu, pravzaprav tudi poslanci na zaprti seji nismo mogli priti do kakšnih pomembnih podatkov o tem, kaj se je dogajalo v bankah, kdo so tisti, ki so dobili privilegirane kredite, na privilegiran način bančna sredstva, kdo so tisti, ki so to odobravali. Guverner banke Slovenije, ki je glavni nadzornik bančnega sistema, o tem na tak način ni želel spregovoriti; niti do kumulativnih podatkov nismo mogli priti. Govorilo se je o nekaj številkah velike bančne luknje, vsi so govorili, da je to izračunano na eno ali drugo metodologijo, ampak o tem, da bi nekdo povedal, koliko je tega, kar je na netransparenten način, na privilegiran način, s politično podporo odšlo iz bančnega sistema, tega ni hotel povedati nihče. Danes sicer obstajajo neki spiski, pač nekateri mediji so jih objavili, o tem, koliko dolgov so pustile posamezne gospodarske družbe v stečaju v bančnem sistemu. Tam so pri nekaterih napisani enormni zneski, 50, 70, 100, čez 100 milijonov, 200 milijonov, pa se nikomur od tistih, ki so to podpisali na bančni strani, in od tistih, ki so to prejemali na poslovni strani, ni zgodilo pravzaprav nič. V tem segmentu ne. Mi sicer imamo zdaj pred sabo obravnavo nekih sodnih procesov proti nekaterim tako imenovanim tajkunom, recimo s področja gradbeništva, vendar za neke bagatelne zadeve tam na brniškem stolpu. Ne spomnim pa se, da bi kakršen koli proces potekal na teh konkretnih primerih bančnih lukenj. Ni! Nihče izmed bankirjev ni procesiran, najodgovornejših, najbolje plačanih ljudi v tej državi – nihče ni procesiran. Nihče od tistih, ki so za te bankirje pripravljali obrazložitve in utemeljitve tistih poslovnih načrtov ali ekonomskih elaboratov, na osnovi katerih so se ta sredstva odobravala, ni sankcioniran. Tudi odgovorne osebe bank niso do svojih uslužbencev storile ničesar, če so ugotovile, da so ti elaborati na nek način prirejeni nekemu ciljnemu, izbranemu prejemniku bančnega kredita. Nič se ni zgodilo. Banka Slovenije, ki je glavni revizor bančnega sistema, glavni nadzornik, ki lahko izreka mandatne kazni, daje ali jemlje licence bankirjem, ni storila nič. Nihče med nami se ne spomni, da bi Banka Slovenije kateremu koli bankirju v tej državi odvzela licenco za opravljanje funkcije. Je ni! Sedaj prihajajo pred nas zahteve za reševanje bančnega sistema pravzaprav za reševanje tistih, katerih obrazi so skriti, jih na nek način niti ne poznamo. Za koga vse pa vemo, da je bil v upravah ene, druge, tretje ali pete banke? Kdo je bil njihov nadzornik? Kdo je dal tem ljudem taka pooblastila? Nič se ni storilo! Ni ukrepov ne znotraj bank, ki so povzele v težave, ki smo jih potem z davčnim denarjem, s proračunskim denarjem pokrivali, ni ukrepov s strani tistih, ki bi morali te stvari nadzirati, to je Banka Slovenije. Politični del je bil pa tako ali tako sistemsko izključen iz tega nadzora. Še danes se marsikaj govori, da se odločitve v bankah sprejemajo na osnovi telefonskih klicev, da imamo tam v upravah ljudi, ki odločajo ali sprejemajo, transferirajo tisto, kar jim morda nekdo naroči iz neke druge stolpnice. In ne zgodi se nič! Ustanovljeno imamo preiskovalno komisijo, ki naj bi se končno začela ukvarjati s podeljevanjem bančnih kreditov, tudi z lizingi, tudi s kakšnimi slabimi naložbami v državi ali zunaj nje, predvsem na Balkanu, vendar moramo ugotoviti, da ima ta komisija resne težave. Institucije, ki so zaprošene za posedovanje dokumentov, pa naj bo to za Banko Slovenije, naj gre za poslovno banko in, kar je še najbolj čudno, recimo, ko se zaprosi Komisijo za preprečevanje korupcije za podatke o tistem, kar so ugotovili glede nadzora nad bankami in tveganjem korupcije, dokumentov ne posredujejo! Kar je najbolj čudno, je to, da tega ne stori Komisija za preprečevanje korupcije, ki ima toliko povedati o transparentnosti, o preglednosti in o teh zadevah pri funkcionarji in tudi pri ostalih, ki jih nadzirajo. To je žalostno. Očitno so nekatere stvari bolj verbalne narave, bolj piarovske narave. Če Komisija za preprečevanje korupcije ne posreduje poročila državnozborski komisiji, ki bi ugotavljala politično vpletenost funkcionarjev v slabo poslovanje bančnega sistema od leta 1992 naprej, pa vsaj od leta 2004 naprej, ko imamo to komisijo, ali pa od tega časa, kar ima poročilo, potem pravzaprav ne moremo govoriti o tem, da se gremo preiskavo na področju korupcije, ampak govorimo lahko o simbiozi politike, dela politike in Komisije za preprečevanje korupcije. O neverjetno velikem sožitju. Namesto da bi bil, glede na ta poročila, ki prihajajo od zunaj, glede ocen stanja korupcije v državi, da bi bil odziv za organe, ki to pregledujejo, revidirajo, preganjajo, da bi naredili korak naprej, da bi ugotovili od politične odgovornosti, da bi popravili tudi zakonodajo tam, kjer je to treba, se noče niti dostaviti dokumentacijo o tistem, kar je ugotovila komisija. Niti o tistem, kar je ugotovila Banka Slovenije, niti o tistem, ker se je dogajalo znotraj bančnega sistema. Tu težko govorimo, da imamo vsi v tej državi isti cilj. To se pravi, da želimo vzpostaviti dobre temelje, transparentne temelje, pregledno poslovanje, učinkovit nadzor, če pa ključne nadzorne institucije ne sodelujejo pri tistem, kar naj bi bilo predmet parlamentarne preiskave. Mimogrede, do sedaj same na temu področju niso naredile po naši presoji nič konkretnega; nič konkretnega, ker ne vemo, da bi kakršni koli proces proti kateri koli odgovorni osebi v tej državi bil sprožen, s področja bančništva ni sprožen. Lahko je to morda posredovano, ne vem, na organe pregona, morda. Ampak glede na to, kako se do teh stvari pristopa, se to najbrž ne dogaja. Mi smo dnevno seznanjeni z velikimi zgodbami o tveganjih korupcije z nekaj sto ali tisoč evrov, ko gre za nekatere funkcionarje – in tam gre za domneve. Tukaj, kjer obstaja kompletna dokumentacija, kjer so dosjeji podpisani, kjer se vidi, kdo je odobril komu in koliko in kam je to nakazilo šlo, pa se ne zgodi ničesar. Očitno je pri tem problem v tem, da so nekateri v tej državi drugačni kot drugi. Pri nas so institucije – pognati veliko preiskovalcev proti "ptičji hišici", proti nekomu, ki ni plačal dvesto, tristo evrov kakšne dajatve ali pa utajil nekaj malega denarja, tam lahko ekipiramo zadevo, ko gre za probleme velikega kriminala, belih ovratnikov, sistemske korupcije, načrtne korupcije se ne zgodi praktično ničesar. Kot vidimo, tudi ti prenosi dosjejev, ki bi se morali dogajati in se dogajajo, iz poslovnih bank v večinski državni lasti na tako imenovano družbo za upravljanje oziroma slabo banko – tudi tukaj stvari potekajo počasi. Tudi to, kar smo dobili v Državni zbor in kar je Vlada sprejela, koalicija sprejela glede prodaje državnega premoženja, je vredno svojega denarja. Tudi to sodi v ta kontekst, glede na to, kako se je pristopilo h temu paketu z oznako tveganje sistemske korupcije. Tisto, kar je bilo pripravljeno kot podlaga za sprožitev postopka zahtevanje privatizacije, pripravila jo je Janševa vlada, je bilo tu na lahko zavrnjeno. Takrat je bilo tudi zahtevano, da manjkajo obrazložitve, da je treba dopolnilne obrazložitve pripraviti, da je treba – ob tem, ko se prodaja državno premoženje – ugotoviti in izračunati cilje prodaje, učinke za državni proračun in druga podjetja, ki bodo ostala v državni lasti in tako naprej. Ta trenutek nimamo nič od tega, ta koalicija ni pripravila ničesar, je pripravila samo spisek, kaj se bo prodajalo; prodajalo s politično podporo. Državni zbor bo o teh prodajah glasoval, kar pomeni, da tistim, ki bodo te prodaje na nek način politično sprocesirali, vi zagotavljate tudi podlago za to, da bodo najbrž morda ljudje, kot pravi gospod Lukšič, z lepljivimi prsti – dali bomo politično podporo. Kar je še večji problem, poskušate predhodno v postopke prodaje državnega premoženja, v enem delu so tam tudi bančne terjatve – to boste na nek način sprocesirali. Mislim, da to ni dobra popotnica. Med temi stvarmi, ki so se našle na spisku za prodajo, je tudi Nova Kreditna banka Maribor, praktično eden največjih bančnih bolnikov v tem delu. V tej banki je bila nadzornica predsednica Vlade. Zdaj pa sprašujem mnoge odgovorne politike tukaj, ali pomeni vključitev Nove Kreditne banke Maribor na ta spisek, ki nima nobene podlage, zgolj odločitev, zato da se pokrije prah vseh odločitev v Novi Kreditni banki Maribor. Tisti trenutek, ko bo banka prodana – lahko bo hitro, lahko morda ne –, pomeni, da se ne bo več ugotavljala nobena odgovornosti za nobeno odločitev, ker bo prišel novi lastnik in bo vesel, da je morda to banko dobil poceni in ga ne bodo zanimala pretekla dejanja. Tudi to, da na tak način pride Nova Kreditna banka Maribor na spisek za prodajo, je del tega postopka transparentnosti ali pa netransparentnosti in velikega tveganja korupcije. Zanima me, kako bi člani sedanje koalicije, recimo iz Pozitivne Slovenije, Socialnih demokratov reagirali, če bi bil v tej banki, recimo, nadzornik gospod Janša in bi potem, ko bi prevzel vlado, dal to banko na spisek za prodajo. Kakšna bi bila reakcija Alenke Bratušek, recimo, v takem primeru. Mislim, da je to pomembno vprašanje. To, kar se dogaja z dejanji pri prodaji gospodarskih družb, to, kar se dogaja z nesodelovanjem institucij pri tej preiskovalni komisiji, je vredno velike pozornosti. Javnost pričakuje, ker to tudi plačuje navsezadnje, da se bo na tem področju ugotovila odgovornost, ker verjetno je odgovornost bila in je bila tudi bogato nagrajena v času, ko smo imeli tam uprave, take ali drugačne, in nadzornike iz takih ali drugačnih logov in vetrov. To je pač treba ugotoviti. Če je takrat bilo luštno in lepo, bi moralo biti tudi sedaj. Predlagam, javno predlagam, dajem javno pobudo, da se institucije, tiste, ki so v postopku nadzora, to se pravi bančnega sistema, se pravi Banka Slovenije, poslovne banke, tudi Komisija za preprečevanje korupcije in drugi organi, ki razpolagajo s temi podatki, odzovejo na pozive preiskovalne komisije, dajo dokumentacijo, s katero razpolagajo, da se bo lahko enkrat končno začel postopek preverjanja odgovornosti za nekaj milijardno bančno luknjo v tej državi. Ta ni nastala sama od sebe. Na vseh straneh in vseh koncih so bile osebe z imeni in priimki in te osebe in priimki, imena in priimki pač morajo priti na svoje mesto in tudi njih mora končno doleteti neka odgovornost. Kar zadeva širitev preiskovalne komisije, pa jo bomo v poslanski skupini podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Tanko. S tem smo končali s predstavitvami stališč poslanskih skupin. Nadaljujemo z razpravo poslank in poslancev. Nekaj sprememb je tukaj, zato bom prvi nekaj razpravljavcev prebrala. Na vrsti bi bil gospod Srečko Meh, pa Ivan Vogrin, tukaj z nami pa je gospod Jože Jerovšek, ki bo prvi razpravljavec, za njim Borut Ambrožič in potem Marijan Pojbič. Izvolite, gospod Jerovšek.
Hvala lepa. Spoštovana gospa predsedujoča, kolegice in kolegi! Žal ena ključnih tem tudi tega parlamenta poteka v relativno malem interesu poslank in poslancev. Mi vsi pa vemo, kako izjemno pomembno je, da razčistimo ali da se vsaj prebijemo skozi prag teme v zvezi s tem, na kakšen način se ropa naš bančni sistem. Večkrat poudarjam stališče ali pa besedo dr. Urbana Vehovarja, ki jo je, mislim, da je sedaj že dve leti, izrekel v eni radijski oddaji, da se je v naših bankah zgodil zločin. Res se je zgodil zločin nad Slovenci, nad državljankami in državljani te države! Zaradi tega zločina bodo naslednje generacije trpele. Bojim se, da je v tej državi še stalno prisotno interes, da se tudi tega zločina ne razišče, kot se nikoli ni in se ne namerava zločin genocida in vojnega hudodelstva med vojno in po vojni. Žal moram reči, da približno iste strukture trdno stojijo za tem, da se tega zločina ne razišče. Te strukture so vzele že davno to državo v precep in oblast. Te strukture jo izjemno močno obvladujejo in njihov interes – ga lahko razumemo. Prisvojile so si državo, delno preko politik nekaterih strank, delno pa iz ozadja s kapitalsko močjo. Te strukture bodo naredile vse, da ta zločin ne bo raziskan ali pa bo raziskan v takšni obliki, kot je bil primer Satexa, kjer je bila uvertura tem mafijskim poslom, ki so se zgodili, kjer primer z izjemno pomočjo sodstva in teh struktur zastara, kljub temu da je bilo odobrenih tisoč kreditov, kljub temu da se je v čudnih okoliščinah smrtno ponesrečila bankirka, ki je na to opozarjala, ko se je zavedala, da dela po naročilu nadrejenih protizakonite zadeve in je na to opozarjala in je bila očitno kot priča umaknjena s sveta. Današnja razširitev mandata preiskovalne komisije na mandat obdobja v času Janševe vlade. Mi bi od vsega začetka to komisijo oblikovali tako, če ne bi bilo vmes predloga Državnega sveta, ki nam je to onemogočal. To je koalicija doslej izjemno uspešno in namerno zlorabljala, da bi onemogočila to komisijo, češ da smo mi zablokirali, da se preiskuje tudi to obdobje. Povem vam, da sem bil prvi na poslanski skupini, ki sem predlagal to preiskovalno komisijo globoko, celo pred predsedniškimi volitvami, in nas je potem Državni svet, verjetno so nekje izvedli, prehitel. Žal. Ampak na kraj pameti mi ni prišlo, da ne bi dali v preiskavo celotnega obdobja. To zlorabljanje, češ vi ste v preiskavo dali segment, je sistematično. Slovensko javnost zastrupljate tudi s tem, da so preiskovalne komisije brezvezne. In poslanci pomagajo pri tem! To je klasični institut parlamentarne demokracije, ki je politična preiskava, ki se lahko marsičesa tudi posluži. Sistematično jo blokirate z izjavami in žal, zdi se mi, da tudi ena pomladna stranka govori, da niso učinkovite. Ja, seveda, če je takšna filozofija, potem ne morejo biti dovolj učinkovite! Če je vse narejeno, da ne bi uspele; kot je že bilo rečeno, da se jim ne da gradiv, čeprav je to sveta zadeva povsod po svetu, tudi v Ameriki, ko je preiskovalna komisija navidezno preiskovala Clintonove osebne prestopke. Ampak svetosti politikov tam ni več, treba je dati na mizo vse. Tu pa gre za zločin, ki se je zgodil nad ljudstvom. Sedaj se vprašajte, ali boste pomagal, ali bo držalo to, kar se je prebralo. Z dolžnim spoštovanjem, in mi je žal, da moram reči, da v Poslanski skupini Pozitivne Slovenije to temo zastopa kolega Jerič. Ne vem, mogoče je največji ekspert na tem področju, ne vem, vendar domnevam, da ne, da je že drugič v vlogi žrtvenega jagnjeta, da mora narediti tisto, s čimer se poslanska skupina ne strinja oziroma sklicati sejo na način, s katerim se krši poslovnik Državnega zbora. Nastopati mora tu – nimam nič proti vsebini –, da bodo drugi lahko potem zanikali in negirali in ne bodo upoštevali tega, kar je bilo rečeno. Po mojem gre za arogantno izkoriščanje kolega in mi je žal, da je prišel v Državni zbor, da ga zlorabljajo in je žrtveno jagnje. Torej, naj se razčisti oziroma pride do vsega, kar v teh točkah piše. Naj še enkrat poudarim, tudi če se bodo ujele ribe, za katere bo kdo rekel, da so blizu moji stranki – naj se razčisti! Kajti ta zadeva, ta rop in zločin v bankah bo imel dolgoročne katastrofalne posledice za naslednje generacije. Tudi zaradi tega, tudi če bomo razčistili, ti ljudje so odpeljali enormne količine denarja, ki se trenutno nahaja v davčnih oazah in drugod. S tem bodo preko slamnatih ljudi pokupili naše zdaj obubožano in razvrednoteno premoženje. S tem bodo naslednje generacije Slovencev "tepčali". Na podlagi ropa bodo dobili kapitalske pravice. Še enkrat poudarjam: ni res, da tega ni bilo mogoče predvideti. To je predvidel celo Svet Evrope v tisti resoluciji, ki sem jo včeraj citiral in jo bom danes še enkrat. V letu 1996, ko je dejal, da če države ne bodo razgradile vzvodov in mehanizmov totalitarnega režima, da bodo isti ljudje obvladovali naprej – dejansko banke obvladujejo isti ljudje, posredno in s podaljšano roko –, "potem," so zapisali, "bo v takšnih državah vladala oligarhija namesto demokracije, korupcija namesto vladavine prava in organizirani kriminal namesto človekovih pravic." V bankah se je zgodil izjemno dobro organiziran organizirani kriminal, ki, kot piše v tej resoluciji, vlada tej državi. Vemo, da je bilo naročeno, ne Pahor – domnevam, da je imel iskrene namene – ni mogel temu zmaju priti v preko. Tudi Janševa vlada, kot sem že rekel večkrat, je naredila največjo napako, ker ni imela moči, da bi zamenjala takratna direktorja bank – Kramarja in Kovačiča v Mariboru. Tulili so mediji, vsi so tulili, da so to najboljši menedžerji, ko se je predvidevalo, da bo morda Janševa vlada zamenjala te direktorje. Kaj bodo naredili! Uničili bodo bodočnost Slovenije, so govorili, ker so to najboljši! Res so najboljši, milijonsko nagrado so si vzeli zase! Sami se čutijo za najboljše. Že dvakrat sem postavil poslansko vprašanje glede tega, pa se še kar naprej vodstvom bank, Sodu in podobnim odobravajo enormne nagrade za uspešno upravljanje premoženja. Ti krvosesi delujejo kar naprej in koalicija jih podpira. Koalicija to podpira, čeprav so krvosesi! Kajti, v trenutku ko je zguba v nekem podjetju in bankah – pomislite, odobravanje nagrad! V državnih bankah, Ljubljanski banki, se je enormno nagrajevanje vršilo preko članstva v nadzornih svetih zunaj Slovenije, v ekspoziturah banke LBH Frankfurt, New Yorku, Sarajevu – ne vem kje, nekje so že ukinili. Vsi, ki so bili člani uprav, so bili tam nadzorni sveti in tam so si delili enormne letne nagrade za članstvo v nadzornem svetu, v vseh letih praktično – kdaj, me sprašujete. Kar naprej in kar naprej še to traja. To je zmaj, ki mu doslej politika v tej državi ni bila sposobna odrezati še niti ene glave! Žal je temu mirno sledila narodna banka Slovenije, ki ima pooblastila, da bi slabim kreditom rekla konec. Mislim, da ni treba biti bankir, da je vsak normalen človek v tej državi vedel, da ti krediti ne bodo poplačani. Oni so pa nemo zrli in odobravali. Tisti del politike odobrava vedno zaradi tega, ker nekaj kane nazaj v žep takim ljudem. In to je sprega "roka roko umiva". Kolegice in kolegi, rotim vas, da ne rečete več ene besede proti preiskovalnim komisijam, ker pljuvate v lastno skledo, v našo skledo. Če ne bi bilo prve Pukšičeva parlamentarne komisije, bi bil takrat Elan potopljen. Potem so se ustrašili, so ga takrat zopet pustili v slovenskih rokah. Ja, gospa tako čudno gledate, seveda vem to! Če ne bi bilo parlamentarne komisije Vič-Holmec, ki sem jo sam vodil, bi slovenski vojaki končali na sodišču za vojne zločine v Haagu. To je bil namen. Organizirali so ljudje, ki jih resolucija Sveta Evrope omenja – da bo vladala mafija in organizirani kriminal in oligarhija! Pri vseh teh zadevah so zadaj isti ljudje; iz desetletja v desetletje. Jaz pa, kolegi, večini vam zaupam, da ste se iz poštenih namenov podali na volitve in bili izvoljeni in da boste tu zastopali to oropano ljudstvo. Ampak, nekateri znaki kažejo slabo. Prejšnjega ministra Križaniča sem izza govornice, od tod, neštetokrat opozarjal: "Kako ste lahko dali za predsednika nadzornikov Nove Kreditne banke Maribor človeka, ki je garantirano volk nad ovčicami in jih bo požrl," ker sem ga izkusil v tovarni in vem, da je napravil finančni in kapitalski imperij iz direktovanja državnih firm, v stoodstotni državni lasti. In potem takšno osebo daste za predsednika nadzornika! Tam je bila gospa Bratuškova poleg, je svečo in štango držala. Večkrat sem jo vprašal, ali se je kdaj oglasila proti temu, kar se je tam delalo. Gospe in gospodje, da vsaj s to razširitvijo posvetimo v ta prostor, na kakšen način so odobravali, kakšne so bile te mreže. Če bi človek napisal tako, preko palca, bi v 80 odstotkih zadel, ker vsi v Sloveniji vemo, kakšne so te ideološke, politične povezave in kako se je to delalo in kdo je v teh povezavah imel moč. Vi kar obsojajte našo opcijo, ampak prepričan sem, da so se mrhovinarji, karieristi, pokvarjenci prihlinili k naši stranki, ampak več kot deset odstotkov vpliva in moči in sredstev niso dobili. So pa morda nekateri zaradi tega štango držali – zaradi drobiža! Treba je tudi reči, da slišim marsikaj. Ti ljudje, te kriminalne združbe, bodo storili vse; so pripravljeni ljudi spraviti tudi s poti. Zato, ko bo v težave prišla preiskovalna komisija, ko ji bodo res grozili, naj si kar vzame zaščito, ker se bodo posluževali vseh metod. Ampak upam, da bomo pospeševali te preiskovalne komisije, gospe in gospodje, da je ne bomo zavirali. Tu vidim, da ko so takšne točke, prve vrste Pozitivne Slovenije nikoli ni tukaj. Kaj to pomeni? Da so Stožice glavna stvar, ki jo je treba rešiti? Ali to to pomeni?! Kolegice in kolegi, mislim, da nas bo zrla slovenska javnost, da bo sledila tej komisiji, še posebej, če ne bodo imeli mediji naročeno, da ji morajo metati polena pod noge, da jo diskreditirajo, da preiskovalna komisijo diskreditirajo sistematično. Če bomo to preprečili, potem mislim, da začnemo svetiti v temo s svetilko – bo pa to izjemno težko delo, kajti, naredili bodo vse, da bo neuspešna, da bodo zaščitili svoje interese. Zdaj smo dva dni govorili o sodstvu. Sodstvo žal ni bilo uspešno na tem področju, vsega tega ne bi bilo, če bi sodstvo v tistih začetnih korupcijskih zadevah odreagiralo, če bi takrat šlo do konca, vključno z represivnimi organi, če bi se takrat to ustavilo. Pa se ni, ker so bili posvečeni ljudje zadaj, iz politike, bivše politike in tako naprej. Naj rečem še to, da je bil gospod Kordež prvi obsojen, ampak se mi zdi zelo čudno, da zdaj pa ni več govoril ne o pritožbi, ne o ničemer, da je sprejel zase vlogo žrtve, da bodo drugi lahko naprej v miru delali. Kakšen sporazum je tu dosežen?! Ne vem, v tem trenutku pa so se mi zdele njegove reakcije malo čudne in zato še enkrat pravim, te stvari so zelo občutljive, so pa pomembne za to državo in naslednje generacije. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Jerovšek. Na vrsti je [[...]]Gospod Jerič, ne morete imeti replike, niste še razpravljali, imeli ste samo predstavitev stališča poslanske skupine. Boste pa imeli potem v nadaljevanju kot razpravljavec možnost. Gospod Ambrožič, izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoča! Včasih je manj tudi več, zato dovolite, da za razliko od nekaterih drugih predgovornikov samo izrazim svojo podporo predlogu o razširitvi obsega parlamentarne preiskave o ugotavljanju zlorab v slovenskem bančnem sistemu in ne toliko o iskanju razlogov, kdo je predlagal kaj in kdaj, saj je pomembno predvsem to, da imamo zdaj formaliziran predlog, da se razišče celotno obdobje podeljevanja kreditov v slovenskem bančnem sistemu in posledično ugotovi tudi odgovorne osebe. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji razpravljavec je Marijan Pojbič, potem Alenka Jeraj in Jani Möderndorfer.
Hvala, spoštovana gospa podpredsednica! Citiral bom en del predloga za razširitev obsega parlamentarne preiskave, ki ga je zapisal mag. Marko Pogačnik, predsednik te komisije, in sicer iz razloga, da še enkrat slovenski javnosti povemo nekaj pomembnih podrobnosti. Torej, citiram: "Parlamentarna preiskava se bo nanašala na celotno obdobje od 1. 1. 1992 do odreditve parlamentarne preiskave, tako kot je bilo opredeljeno v zadevi predmetne parlamentarne preiskave." Torej, to pomeni, da bo ta parlamentarna preiskava potekala za celotno obdobje samostojne Slovenije. Tako da ne bi slučajno kdaj spet ponovno slišali od določenih medijev, da se določena obdobja izpuščajo. To se mi zdi izjemno pomembno, da to slovenska javnost ve. Nadalje, citiram: "Pri ugotavljanju vloge in odgovornosti članov uprav – opustitev poklicne skrbnosti ali ravnanja v nasprotju s poklicno skrbnostjo – pri nosilcih javnih funkcij pa se ugotavlja tudi opustitev posameznih nosilcev javnih funkcij. Poleg tega pa se s širitvijo ugotavlja tudi, ali je katera koli vpletena oseba pridobila nepremoženjsko korist, poleg premoženjske, ki je v prvotni zadevi. Dodatno se namen parlamentaren preiskave dopolni s tem, da se upoštevajo vse dosedanje parlamentarne preiskave, odrejene v Državnemu zboru Republike Slovenije, ki so se posredno ali neposredno obravnavale garancije ali kredite, ki se jih obravnava v tej preiskavi, pri čemer se kredite in garancije za celotno obdobje obravnava po enakih kriterijih in sorazmerno." Hkrati pa se namen preiskave dopolni tudi s tem, da se "poda ocena, ali je politika storila vse, kar je bilo v njeni moči in v okviru pristojnosti, da do nastalih razmer v bančnem sektorju ne bi prišlo." Torej, prepričan sem, da je ta parlamentarna preiskava izjemnega pomena in absolutno potrebna. Vsi zelo dobro vemo in zelo dobro poznamo situacijo v bančnem sistemu v naših državi in prepričan sem, da ga ni v Državnemu zboru in skoraj ni Slovenke in Slovenca, ki ne bi razmišljal o tem, ali je mogoče, da se je v tej državi lahko zgodila ravbarija stoletja pa da v ozadju niso statirali strici iz ozadja ali pa en del politike. Kogar koli v tej državi vprašam, so skoraj vsi prepričani, da v ozadju mora biti del politike oziroma stricev iz ozadja, ki so povezanimi z določenimi političnimi opcijami. To je tisto, kar je izjemno zaskrbljujoče, to je tisto, kar je nesprejemljivo, kar je nedopustno in škodljivo za naše državljanke in državljane. Če samo nekaj stvari nazaj pogledamo, kakšni ljudje in kateri so dobivali kredite in jih to prejemali na izjemno netransparentne načine, brez pomembnih garancij in tako dalje; to so bili predvsem tisti ljudje, ki so imeli v ozadju povezave, povezave političnih botrov ali posameznih političnih opcij. Ta parlamentarna preiskava, hvala bogu, ima to možnost, da razkrije te povezave in te svinjarije, ki jih drugače ne moreš imenovati. Če se spomnite – in sem v to tudi prepričan –, ko je prišlo, da se ruši vlada Janeza Janše, je prišlo ravno in predvsem tudi zato, ker je pripravila ustrezen zakon, kjer bi se poleg tega, da se je ugotavljalo, kdo in na kakšen način je dobil kredit, ugotavljala tudi odgovornost tistih, ki so te kredite na takšen netransparenten in neodgovoren način podeljevali. To je bil eden izmed ključnih razlogov in je prav, da slovenska javnost to ve. Eden ključnih razlogov, da se je takrat zbrala ekipa, ki ji danes pravimo koalicija, ki je asistirala tistim, ki so preprečili vsaj za neko časovno obdobje, da tukaj ne bi prišlo do tistega, kar je v tej državi nujno potrebno, in to je, da se te stvari razčistijo. Danes, ko gledamo te stvari, ki se pri nas ponovno dogajajo, lahko ugotavljamo in celo preberemo v nekaterih medijih, kjer pišejo, da si velikani – še vedno trdim, da so to velikani –, velikani iz posameznih bank, morda tudi iz NLB, najamejo jadrnice – in tako naprej pa ne vem še, kaj vse – in tam oni poslovno razpravljajo. Ja, sveti bog! Ali je to normalno v teh okoliščinah, ko so te banke in ti bankirji praktično zapravili vse, kar je mogoče? Praktično so uničili Slovenijo, do temeljev uničili Slovenijo in da lahko s takšnimi izgovori in na takšen netransparenten, pokvarjen in ravbarski način – to si upam trditi – počenjali to, kar počenjajo. Državni zbor, zakonodajna veja oblasti, pravosodna veja oblasti in vse te oblasti, ki so tukaj, so dolžne storiti nekaj, da se takšne svinjarije ne morejo dogajati. Potem imamo primer, ko je nekdo, ki tudi piše v časopise, ki je že tako ali tako ima do tam okoli 41 milijonov evrov kreditov, ki so zelo vprašljivi, za katere je velika verjetnost, da jih ne bo nikoli vrnil, je sedaj dobil še ponovno 750 tisoč evrov novega kredita. Lepo vas prosim, ali živimo res ne vem kje, da tega ne sprevidimo in da temu ne stopimo na prste? Na drugi strani pa imamo celo kopico podjetnikov, obrtnikov tudi fizičnih oseb, ki ne morejo dobiti niti centa! A nekateri, ki imajo zadaj politične povezave in najverjetneje delijo provizije, saj ti krediti, ki so se delili, tako kot je moj kolega Jerovšek povedal, zagotovo se niso delili samo na lepe oči. Tega ne moram dokazati, a dejstvo je, da če bi katerega koli našega državljana ali državljanko vprašali, vam bi povedal in potrdil naslednje: definitivno ti ljudje niso poslovali brez provizij. In lepo vas prosim, kako dolgo bodo naši ljudje to dopuščali?! Kako dolgo bomo še mi v Državnem zboru gledali in dovoljevali, da lahko to počenjajo? Kako dolgo? Ponovno slišite, da je skupščina Ljubljanske banke sprejela odločitev o dokapitalizaciji okoli 500 milijonov, mariborska okoli 400 milijonov. Drage kolegice in kolegi, od kod je ta denar, ki ga bomo ponovno vložili tja, da bo splahnel skozi noč?! Takšnim posameznikom, ki so okradli to državo in večino naših državljank in državljanov, ki danes ravno zaradi tega izjemno, izjemno slabo živijo. Da ne govorim o tistih, ki so morali žrtvovati del sredstev, ki so socialno ogroženi. Da ne govorimo o upokojencih [[...]]Da ne govorimo o podjetnikih, obrtnikih in tako naprej, ki danes ravno zaradi tega, ker ne dobijo tistih osnovnih nekaj tisoč evrov, da bi lahko normalno poslovali, zapirajo svoja podjetja in ljudje prihajajo na zavod za zaposlovanje. Prepričan sem, da bo ta parlamentarna preiskava dokazala, da je v resnici v tem sistemu nekaj narobe in da tukaj imajo asistenco določenih struktur politike. Zadnji čas je, da v tej državi to presekamo in s takšnimi svinjarijami zaključimo. Kako si predstavljate, da bodo ljudje ponovno od svojih penzij, od svojih plač in podjetniki z vsemi temi višjimi davki in vsem, kar načrtuje ta vlada, dajali še naprej denar za to, da bomo mi ta denar dajali v banke in banke bodo ta denar na tak način zapravile, kot so ga do zdaj? Kako dolgo še vi verjamete, da se bo to dogajalo? Ali je ta koalicija zaspala? Ali ste vi sploh sposobni prisluhniti našim ljudem? Ti vam vseskozi govorijo: "Nehajte nas samo znova in znova in znova obremenjevati!" Z vsemi temi davki, da ne govorim o katastrskem dohodku, da ne govorim o davku na nepremičnine in da ne naštevam naprej. Prepričan sem, da tukaj niti medijska asistenca tej koaliciji ne bo pomagala! Ljudje bodo to spregledali! Enostavno to ni mogoče! Da ne govorim o novih višjih kaznih – vsepovsod, kamor koli pogledaš, same nove višje kazni. Kdo bo to plačal, če ljudje ne morejo in nimajo od česa živeti? Ali ta koalicija res ne sliši nič, kaj se dogaja okoli nje? Ali so res tisti lobiji v ozadju toliko pomembni in tako močni, da držijo tudi politiko znotraj Državnega zbora v svojem šahu? Upam in verjamem v to, da večina politikov, ki sedijo v Državnem zboru, niso tisti, da bi jih lahko kdo iz ozadja držal v šahu, in če ni to, potem je nujno in potrebno – v kar sem prepričan –, da smo tudi sposobni, da te zadeve čim prej pripeljemo pred oltar pravice in da se ne bo zapiral ljudi brez vsakega dokaza, tisti, ki so pa stotine, pa tisočine milijonov v tej državi pokradli, pa so lepo na svobodi, uživajo kot mali bogovi, na koncu še dobijo odpravnine milijon evrov in tako dalje in tako dalje. Ali mislite, da tega slovenski narod ne vidi? Da tega slovenski ljudje, tisti, ki delajo za nas, ki smo tukaj v Državnem zboru, in za te bankirje, ki uživajo tam s temi ladjami in s temi jadrnicami, da tega ti ljudje ne vidijo? Še enkrat vam povem, tudi medijska asistenca pri teh zadevah ne bo več dolgo pomagala nikomur. Nikomur v tej državi! Ljudje imajo tega poln kufer in čez glavo vsega. Dejstvo je, da bo neka politika v tej državi morala enkrat potegniti črto pod temi svinjarijami. Prepričan sem – kolikor se je sedaj in v zadnjem času angažirala Slovenska demokratska stranka in vsi poslanci in tudi nekatere druge stranke iz opozicije, da bi res pripeljali to zadevo do neke točke, pa do neke črte –, da je to tista prava pot in edina pot. Mislim, da bo prišel trenutek, ko bodo na volitvah – ki bodo, kadar koli že bodo –, ljudje znali to na pravi način razumeti in oddati glas tistim, ki delajo za ta slovenski narod, ne tistim, ki ta slovenski narod uničujejo. Hvala bogu, da do naslednjih volitev ni več strašno dolgo, ker mislim, da s temi novimi davki in vsem tem, kar sedaj pripravljate, bo Slovenije kmalu konec. In je daleč daleč od tistega, kar ste, ko ste prevzeli vodenje te države, obljubljali – nova delovna mesta. Kje so nova delovna mesta, vas sprašujem! Kje? Lahko je govoriti, lahko je bilo takrat, ko ste bili v opoziciji govoriti: to je treba narediti, to je treba narediti. Zdaj imate dovolj časa, da bi lahko pokazali, kaj znate. In – kaj ste pokazali? Pokazali ste to, da znate obremenjevati državljanke in državljane Republike Slovenije. Na drugi strani, na prihodkovni strani ste pridelali samo to, da ste pridelali in pridelujete nove davke in nove obremenitve za naše ljudi. Ničesar drugega! Temu bodo ljudje enkrat dejali: konec! Za konec samo še en stavek. Ravno včeraj se je zgodil zanimiv sestanek pri enem ministru, kjer so ljudje iz sindikata, iz podjetja, ki je locirano v mojem okolju, to je podjetja Paloma, prišli k ministru. Za njih si je vzel čas – niti 15 minut, da bi se z njimi pogovarjal o stanju, kakršno je, in o našem gospodarstvu. To je neverjetno, neodgovorno in mislim, da take vlade in takih ministrov si pa res naše državljanke in državljani ne zaslužijo. Za zaključek; prepričan sem, da bo ta parlamentarna preiskava pripeljala do tiste točke, kamor jo je nujno treba pripeljati čim prej, da tisti, ki so povzročili ravbarijo stoletja, tudi enkrat stopijo pred sodnike in da so tudi pravnomočno obsojeni z odvzemom kompletnega premoženja, ki so ga na ta račun tudi dobili. To se mora zgoditi. Prepričan sem, da bo Slovenska demokratska stranka tukaj naredila čisto vse, da do te rešitve, do te situacije pride. Hvala lepa.
Hvala lepa. Izvolite, proceduralno gospa Alenka Pavlič.
Gospa predsedujoča, lepo prosim, da govornike v dvorani opozorite, da se pogovarjamo o parlamentarni preiskavi o ugotavljanju zlorab v slovenskem bančnem sistemu in da nismo na tržnici in da bi vso zgodovino slovenskega naroda zdaj tukaj obravnavali, vse lumparije, ki so se dogajale v preteklosti. Prosim, da govornike na to opozorite, da se držijo predlagane teme. Hvala.
Hvala lepa. Ker sem sedaj prevzela vodenja seje, se bom tega vašega opozorila tudi pri vodenju držala. Naslednji ima besedo gospod Matevž Frangež. Vidim, da ga ni. Gospod Aljoša Jerič, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Istočasno hvala tudi gospodu Jerovšku, da ga tako zelo skrbi zame. Upam, da bo tako tudi nadaljeval. Bi pa rad opozoril glede njegove opazke, glede moje stopnje finančne ali druge strokovnosti. Pri tej zadevi, kot ste pravilno omenili – govorimo namreč o zlorabah, ki so se zgodile v slovenskem bančništvu –, mislim, da ni posebej potrebna ne vem kakšna stopnja strokovnosti, ko govorimo o slabo zavarovanih kreditih, o nedovoljenem vplivanju s strani politike. Tako ne vem, mogoče je to za vas toliko zahtevno, pa smatrate, da je zahtevana kakšna stopnja finančne strokovnosti . Sicer pa se bom tudi zahvalil za njegovo navedbo, da se strinja z mojo vsebino, ker mislim, da je glavno, o čemer moramo debatirati, se pravi o vsebini predlogov in zakonov, o katerih trenutno debatiramo. Dodal bi pa še, da se mogoče pri kakšni vsebini njegove razprave nisem strinjal in upam, da mi to tudi dovoli naprej. Hvala.
Hvala lepa. Repliko ima gospod Jože Jerovšek.
Hvala lepa. Vesel sem, da se je kolega Jerič odzval tako, kot se je odzval. Rekel sem, da se bojim, da je žrtveno jagnje. Jaz sem ga vsaj razumel, dobesedno afirmativno omenjal. Pri tako pomembni zadevi, bi pa pričakoval, da bi vodja poslanske skupine gospod Möderndorfer [[...]]Mislim, da ima bistveno več vedenja o tem, kaj se je v finančnem sistemu dogajalo, tudi preko svojega predsednika Jankovića, in da bi on z avtoriteto, da Pozitivna Slovenija stoji za tem – zdaj ko pravite, da niste več odvisni od bivšega predsednika, vendar ga sploh ni. Mislim, da pri teh zadevah ne suportira, in mislim, da ima nalogo, spet preko vzvodov ozadja, vemo od kod, da bo to blokiral, da bo rušil, da onemogočal. Še posebej glede na to, kako ga ne zanima, kaj se s Slovenijo dogaja, ko vidimo, da sploh ne ve, kaj je trojka, pa je vodja poslanske skupine največje stranke v državi. To se pravi, živi v nekem drugem svetu. Zaradi tega sem reagiral tudi na ta način, da sem rekel, da je treba dati kredibilnost, težo, ne da vi niste kredibilni, ampak težo temu, kar bo preiskovalna komisija storila, da bo imela podporo. Danes vidim, da se ji ta teža skuša vzeti tudi na ta način. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima predlagatelj mag. Marko Pogačnik.
Spoštovana predsedujoča, kolegice, kolegi! Zelo na kratko, zdaj kot predsednik preiskovalne komisije pričakujem od poslank in poslancev, da boste sledili tej spremembi predloga in boste ta predlog, ki ga je podala preiskovalna komisija, tudi podprli. Osebno od preiskovalne komisije pričakujem, da bo sledila svojim ciljem, kljub temu da smo na začetku naleteli na določene probleme s pridobivanjem podatkov, vendar vsekakor je glavno poslanstvo, verjetno tudi naše preiskovalne komisije, da sledi sami zakonodaji. Zato bi ob koncu dal samo v razmislek, da je zakonodaja o preiskovalnih komisijah še iz leta 1993 in da bi bilo verjetno vredno razmisliti o spremembah in dopolnitvah tega zakona. Pričakujem tudi od vseh članov preiskovalne komisije konkretno delo in mislim, da naloga vseh nas tukaj je, da sledimo tem ciljem in da s kvalitetnim in kakovostnim delom poskušamo priti do cilja in ugotoviti, ali je v slovenskem bančnem sistemu od leta 1992 do zdaj prihajalo do nepravilnosti. Hvala.
Hvala lepa. Vsi prijavljeni razpravljavci, ki ste to želeli, ste dobili besedo. Ker čas, določen za razpravo, še ni potekel, sprašujem, ali želi na podlagi prvega odstavka 71. člena Poslovnika Državnega zbora še kdo razpravljati. Želi. Torej, odpiram prijavo na razpravo. Prijava poteka. Prijavljena sta dva razpravljavca, vsak razpravljavec ima na voljo 5 minut časa. Prvi ima besedo gospod Jožef Jerovšek.
Hvala lepa. Nameraval sem, pa nisem rekel v redni razpravi; namreč to, da nam je vsem jasno v tej državi, da ob tem ko Evropska komisija ob ukrepih, ki jih bo slovenska vlada naredila, ko je nedavno odločala v zvezi s slabim krediti, prenosom na slabo banko oziroma banko za upravljanje teh slabih naložb, ne zaupa narodni banki in podatkom. Očitno je ta bančna luknja še bistveno večja, kot imamo vtis in vemo navadni smrtniki in tudi mi, poslanci v Državnemu zboru. Namreč, upravičeno lahko sumimo, da je tako, zato ker vem, da Janševa vlada ni dobila – čeprav je vlada lastnica – podatkov od bank. Ni jih dobila. Narodna banka se je vseskozi nenadzorniško obnašala, centralna banka. Domnevam, da ima sedanja vlada preko vseh boljše zveze, bolj imajo vsi tisti močni ljudje iz ozadja povezave v nekaterih strankah tu, vendar uradnih podatkov tudi verjetno nima pravih. In Evropska unija prav sodi Slovenijo, očitno. Vedo, da je ta finančna oligarhija država v državi, ki obvladuje službe države, da je to paradržava. Seveda, proti tej paradržavi se moramo boriti vsi, če smo še sposobni rešiti, pred kremplji te paradržave in finančne oligarhije. Kajti veste, s takšnimi kupi zastonj denarja se kupi marsikaj, se podkupi marsikoga, se marsikomu naredi nekaj, da blokira takrat, ko bi moral odreagirati. To se dnevno dogaja. Dogaja se tudi to, da najbolj razvpiti človek po kreditih, gospod Pogačar, dobi nove kredite – celo Poslanska skupina SD je to ugotovila. Da vodstvo banke v trenutku spet sklepa fiktivne pogodbe za svetovanje. Pa kako je to mogoče? Se imajo ti ljudje za božanstva, se sprašujem. Se imajo za božanstva in da so nad nami, državljani te države, da jim nihče ne more do živega, da so oni bogovi. Zdi se, da po prejemkih so bogovi – tisti, ki so naredili ta rop v bankah, se upravičeno lahko imajo za bogove in bodo urejali usode Slovencev, bodo pa te usode Slovencev žal slabe. Če jih mi kot parlament in institucija države ne bomo prisilili, ne bomo prisilili vlade, da bo postavljala v nadzorne svete kredibilne ljudi in ne stihijsko, kot je naredila pretekli teden, ko se je otresla tujcev, ker se boji transparentnosti – sedanja vlada. Naj mi vladni ljudje povedo, koga ščitijo spet. Koga ščitijo? Kateri ljudje ne smejo priti s svojimi kriminalnimi dejanji na sceno? Ne smejo priti pred ljudstvo! Očitno je bil ta poseg, da se ščiti ljudi. Članica bivšega nadzornega sveta – mislim, da je iz Norveške – je rekla, da v tej državi očitno transparentnosti ni mogoča. Ko bi ne imeli slabe izkušnje – ampak kar naprej so ti ljudje, ki so potem imenovani, del omrežja –, potem bi rekel, da ni pošteno do teh, ki so bili imenovani, saj nimamo o nobenem podatkov, razen o gospodu Arharju, ki ga cenim in mislim, da je bil imenovan za figov list, da bi bilo videti kredibilno, večina bo pa odločala drugače. In bo ščitila to naprej. Gospe in gospodje, žal nam je sedaj Evropska unija tutor, ker smo si sami pozicije uničili. Ampak ima prav, ne zaupa in očitno ima podatke, ki so v Bruslju, ni jih pa v Sloveniji za javnost, kaj vse se je [[...]] [[znak za konec razprave]] [[...]]storilo. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jerko Čehovin.
Hvala, predsedujoča, za besedo. Sploh ne vem, zakaj danes razpravljamo toliko časa, ker mi je znano, da nobena od poslanskih skupin ne nasprotuje razširitvi preiskave. Tako se mi zdi, da so to bolj predstave za javnost, ne pa tema te točke dnevnega reda. Naj povem, da tudi sam zelo podpiram to parlamentarno preiskavo. Zelo sem pa proti temu, da se kriminalizira našo stranko, ki je šele v tem mandatu prišla v Državni zbor. Večkrat sem že rekel, da si nekateri s svojimi razpravami izrekate samokritiko za svoje delovanje 12, 16, 20 let in tako naprej. Sam sem 39 let delal v gospodarstvu in sem kot davkoplačevalec odvajal denar za plačevanje takih neumnosti. Zdi se mi, da bi morali pri taki resni zadevi od parlamentarne preiskovalne komisije pričakovati predvsem, da odgovori na nekaj eminentnih vprašanj. Eno teh je, na kar že dvakrat nisem dobil odgovora v Državnem zboru, kdo je bil tisti, ki je pokojnemu ministru Bajuku onemogočil, da bi uveljavil Zakon o poroštvih, ki bi moral stopiti v veljavo 1. januarja 2007, stopil je pa v veljavo šele leto kasneje. Po tem zakonu je bilo predvideno, da se kot garancije, torej kot poroštva, ne morejo dajati delnice tistih firm, ki se jih kupuje. Če pogledamo v zgodovino, bomo videli, da je večina, največ tako imenovanih tajkunskih kreditov bilo danih iz bančnega sistema v letu 2007, torej ravno takrat, ko bi to moralo biti preprečeno. Seveda, gospod Bajuk ne more danes odgovarjati, vendar moram povedati njemu v dobro in tudi tistih, ki so ga podpirali, da je on hotel to preprečiti. Takrat je bilo dano največ teh posojil, med njimi tudi nekatera taka posojila, ki nimajo nobene zveze s tistimi posojili, ki so bila dana kasneje. Bila so dana posojila za največje tajkunske zgodbe v Sloveniji in za lastninjenje podjetij brez svojega denarja. Upam, da bo parlamentarna komisija to tudi ugotovila. To je ena zadeva. Druga stvar. V vseh teh obdobjih so banke imele svoje nadzorne svete, svoje uprave, z imeni in priimki, in tega res ni težko ugotoviti, za to ni treba pridobiti ničesar posebnega. Lahko gremo samo za nazaj pogledat, kdo je v določenem obdobju vodil nadzorne svete, kdo je bil v nadzornih svetih, lahko ugotovimo tudi, kdo je bil v upravah bank. Mimogrede, na čelu sektorja za dajanje kreditov pri Novi Ljubljanski banki je vseskozi bil član uprave nekdanjega lastnika te banke, ki je letos izšla iz lastništva, to je belgijske KBC. On je bil glavni, ki je vodil odobravanje kreditov gospodarstvu v Sloveniji, pa tudi širše. Upam, da bomo tudi od Belgije dobili odgovore na kakšna vprašanja. Sicer pa moram reči, da dejansko ne vidim, še enkrat ponavljam, ne vidim razloga, da danes to vlečemo, torej dlje kot vse prejšnje točke, predvsem z namenom nekega političnega obračunavanja, ko pravzaprav nihče niti ne ve, s kom in zakaj. Na koncu je morda res ta vročina zunaj kriva in bi lahko zaključil samo s tem: "Qui bene bibit bene dormit, qui bene dormit non peccat, qui non peccat, vadit in caelum, ergo, qui bene bibit, vadit in caelum."
Hvala lepa. Zaključujem razpravo. Na podlagi 93. člena Ustave Republike Slovenije ter prvega odstavka 9. člena, drugega odstavka 1. člena in drugega odstavka 4. člena Poslovnika o parlamentarni preiskavi ugotavljam, da je Državni zbor odredil razširitev obsega parlamentarne preiskave za spremembo zakonodaje ter za druge odločitve Državnega zbora iz njegove pristojnosti ter za ugotovitev ter oceno dejanskega stanja za ugotovitev odgovornosti nosilcev javnih funkcij zaradi suma, da so sodelovali pri nadzoru slovenskega bančnega sistema in pri posrednem ali neposrednem vplivanju preko državnega lastništva oziroma preko državnih organov in regulatorjev na odločitve v slovenskem bančnem sistemu v zvezi z odobritvijo odpisanih kreditov, unovčenih garancij in posojilne politike ter spoštovanje veljavnih zakonov ter predpisov pri odobravanju in upravljanju s krediti ter bančnimi garancijami ter zaradi suma, da so nastale še neugotovljene negativne posledice takšnih dejanj. Predlog za razširitev obsega parlamentarne preiskave je opredeljen v predlogu za razširitev parlamentarne preiskave, ki ga je posredovala Preiskovalna komisija o ugotavljanju zlorab v slovenskem bančnem sistemu, in v aktu o razširitvi obsega parlamentarne preiskave, ki ste ju prejeli. Razširitev obsega parlamentarne preiskave je s tem odrejena. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prekinjam 15. sejo, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 9. uri zjutraj. Pozdravljeni!