Шановні колеги, прошу підготуватись до реєстрації. І ввімкніть систему "Рада". [[16:00:35]] "За" – 388. Перепрошую, зареєструвалися картками у сесійній залі 388 народних депутатів. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати! Продовжуємо розгляд питань, визначених розкладом на сьогодні. Шановні колеги, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо спрощення процедури розмежування земель державної та комунальної власності [[реєстраційний номер 9104]]. Ми його включили в прядок денний, комітет його підготував до розгляду. Тому я ставлю на голосування вашу пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[16:02:08]] За-199 Рішення прийнято. Доповідач – заступник голови Державного агентства земельних ресурсів Микола Никифорович Калюжний. Співдоповідач – голова Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Григорій Миколайович Калетнік.
Шановний Голово, шановні народні депутати! Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо спрощення процедури розмежування земель державної та комунальної власності розроблено на виконання Національного плану дій на 2011 рік щодо запровадження Програми соціально-економічних реформ. Концептуальною ідеєю покладеною в основу проекту закону є удосконалення нормативно-правової бази у сфері розмежування земель державної та комунальної власності та про спрощення процедури розмежування земель, надання права районним державним адміністраціям приймати рішення про розмежування земель державної та комунальної власності, скасування державного акта на право комунальної власності на землю та посвідчення права комунальної власності шляхом внесення даних до Державного земельного кадастру. Формування земельних ділянок комунальної власності за межами населених пунктів та земельних ділянок державної та комунальної власності в межах населених пунктів. Визначення меж земельних ділянок лише на кадастрових планах, а не в натурі чіткого визначення складу та змісту проектів землеустрою щодо розмежування земель державної та комунальної власності. Усунення правових колізій між Земельним кодексом України та Законом України про розмежування земель державної та комунальної власності. Підготовкою закону, окрім фахівців агентства земельних ресурсів, займалися провідні фахівці системи науково-дослідних інститутів землеустрою. Хочу зазначити, шановні народні депутати, що при прийнятті цього законопроекту зменшаться бюджетні витрати на проведення робіт з розмежування земель державної і комунальної власності. На сьогоднішній день це становить 2,5 мільярди гривень. І після прийняття законопроекту це буде коштувати державі та органам місцевої влади 600 мільйонів гривень. Варто зазначити, що за узагальнюючим висновком головного управління встановлено, що за результатом розгляду в першому читанні проект може бути прийнятий за основу з урахуванням зроблених зауважень. Враховуючи викладене, прошу підтримати.
Дякую, дякую. Сідайте будь ласка. Григорій Миколайович Калетнік, голова Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Комітет розглянув цей законопроект. І доповідаю вам рішення комітету. Комітет відмічає, що зазначений законопроект містить значні недоліки та неузгодження, які, на превеликий жаль, не будуть спрощувати та й взагалі не дозволять зняти проблему розмежування земель державної та комунальної власності. Законопроект розроблено без врахування діючих норм законодавства. В законопроекті не визначена процедура здійснення державної реєстрації права власності держави та територіальної громади на розмежовані земельні ділянки. Положенням проекту вносяться зміни до статті 84 Земельного кодексу стосовно врегулювання права власності Земельного кодексу. І вони не містять визначених таких земель та не вносять зміни до Водного кодексу. У законопроекті відсутній єдиний підхід щодо процесу розмежування земель. Так при проведенні розмежування земель лісогосподарського призначення пропонується відносити їх відразу до земель державної власності лише на підставі того, що вони знаходяться у постійному користуванні лісогосподарських підприємств. Зміни, запропоновані до положень Закону України про розмежування земель державної та комунальної власності містять ряд прогалин, суперечностей, зокрема не є обґрунтованим віднесення до земель державної власності і земельних ділянок господарських товариств, в статутних капіталах яких є навіть незначна кількість часток акцій, паїв, що належать державі. Також викликає серйозні заперечення перехід земель до державної власності, на яких знаходяться об’єкти незавершеного будівництва та законсервовані об’єкти і в числі тих, що перебувають у приватній власності. "Прикінцеві положення" запропонованого законопроекту суперечать Конституції України статтею 13, якою визначено, що всі суб’єкти права власності рівні перед законом. Однак, незважаючи на це, положення проекту містять імперативну норму, якою передбачено після 2015 року всі землі, які не були передані у комунальну власність, залишити у державній, чим звужують.
Завершуйте, будь ласка.
чим звужуються права комунальної власності. З огляду на викладене, комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді України проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів [[щодо спрощення процедури]] повернути на доопрацювання суб’єкту права законодавчої ініціативи. Дякую.
Шановні народні депутати, прошу записатися на обговорення цього законопроекту. Будь ласка, прізвища народних депутатів виведіть на інформаційне табло. Народний депутат Гривковський відмовляється. Ганущак, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Я вибачаюся, я проти. Не ту кнопку. Панове, тільки що Президент виступав на муніципальному форумі і заявив, що пріоритет є розвиток місцевого самоврядування. Насправді, ми бачимо повзучу експансію і централізацію. Принципи розмежування земель у законопроекті не визначено. Тобто законопроект навіть не має бази, по якій можна було би обговорювати, він просто ніякий. Як можна розглядати такий законопроект, який не має сутності по свої? Це, насправді це є рейдерство. Тобто прийшов, сказав – це моє, я забрав. Хто буде за це платити? Це абсолютно неправильно. Нормальний підхід, який би був би: все, що не визначено за державними, в межах відведених земель, все лишається в комунальній власності, ну, крім, звичайно, приватних земель. Отакий підхід абсолютно логічний, абсолютно нормальний. У даному випадку те, що пропонується урядом, є тим, що суперечить тому, що каже Президент. Поважайте, якщо вже не місцеве самоврядування, то хоча би Президента. Дякую.
Володимир Карпук, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Володимир Карпук. Прошу передати слово Роману Ткачу.
Роман Ткач, мікрофон.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Ну, перш за все, в принципі треба вітати ініціативу уряду про те, що вони не хочуть нарешті поставити крапку у питанні розмежування земель. Ви знаєте, що цей закон уже прийнятий ще в 2004 році, але, на жаль, на сьогоднішній день в цьому плані абсолютно нічого не зроблено, починаючи від таких речей як акт, що посвідчує право власності на землі державної власності, комунальної власності, тобто нічого не робиться. І в цьому плані треба вітати ініціативу Держкомзему. Але я би хотів, і тут уже мої колеги говорили, наголосити на двох речах. Логіка розмежування каже, що кінцевим етапом розмежування має бути встановлення межових знаків в натурі: тут земля державної власності, тут земля комунальної власності. Цей законопроект цього не передбачає, він говорить про розмежування тільки на кадастрових картах. Це є перше питання. І друге, найважливіше, що говорив мій попередник, про те, що тут ще йде страшніше. Тут не йде питання про розмежування земель державної і комунальної власності. В останньому пункті законопроекту сказано чітко, що, якщо до 1 січня 2015 року не буде проведена ця робота із розмежування, всі землі стають землями державної власності. А що це означає? Що, якщо не буде фінансування, а його не буде, бо його не передбачено ні цього року, не передбачено ні на наступний рік, то ця робота фактично не буде проводитися. А це означає, що за два роки ті землі, які логічно мали би бути муніципальними землями, комунальними, вони автоматично стають державними. Про що ми говоримо? Це пряме порушення Конституції України. Тому наш комітет, я вважаю, що поступив послідовно і правильно, і пропозиція є логічною: відправити цей законопроект суб’єкту законодавчої ініціативи на доопрацювання. Дякую.
Шановні народні депутати, обговорення пиатння завершено. Нагадую вам, шановні колеги, що комітет пропонує повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи законопроект на доопрацювання. Натомість Головне науково-експертне управління у своїх рекомендаціях зазначило, що законопроект може бути прийнятий за основу. Тому, шановні народні депутати, я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів [[щодо спрощення процедури розмежування земель державної та комунальної власності]] [[реєстраційний номер 9104]]. Прошу голосувати. [[16:12:03]] За-205 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію комітету про повернення законопроекту суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Прошу, визначайтесь. [[16:12:31]] За-246 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, дві фракції: фракція "БЮТ – "Батьківщина", фракція "Наша Україна – Народна самооборона" – вимагають перерви для проведення засідання Погоджувальної ради, а також готові виголосити заяву. Заяву буде виголошувати Сергій Шевчук. Нам треба плідно працювати, шановні колеги. Будь ласка.
Шановні народні депутати, шановні виборці! Як ви знаєте, усі провідні європейські політики та європейські інституції засудили методи боротьби з опозицією діючої української влади. Суди над Юлією Тимошенко і Юрієм Луценко, іншими урядовцями попереднього уряду продемонстрували підступно боязливий стиль дій влади, яка використовує правоохоронні органи як каральний механізм проти опозиції. Але до останнього часу подібні методи знаходились лише в юридичній площині, і от 1 листопада цей рубіж перейдено. В хід прийшли брутальні і злочинні дії. Саме 1 листопада минув рік, як жителі міста Ковеля на Волині обрали мером міста обласного підпорядкування представника "Блоку Юлії Тимошенко" Олега Кіндера. Рік роботи продемонстрував принциповість і енергійність нового мера. На нього не діяли типові методи адміністративного тиску у вигляді батога чи пряника, він відстоює інтереси громади і свої ідеологічні переконання. І саме на річницю роботи бютівського мера зловмисники о другій годині ночі підпалили його новозбудований дім, не палац, як пишуть недоброзичливці, а дерев’яну, зведену з брусу хатину, в яку сім’я ще й не поселилась. Сам мер не висловлює ніяких версій, окрім зумисного підпалу. Не вказує він і на політичну мотивацію. Однак, підконтрольні місцевій владі ЗМІ уже почали артпідготовку, натякають, вдумайтесь тільки, на самопідпал як форму самореклами. Я процитую: "Підпали і вибухи, після яких погорільці перемагали на виборах, вже давно стали своєрідною передвиборчою технологією", кінець цитати. Тобто замість людського співчуття до погорільців вони просять перевірити, на які кошти був зведений дерев’яний будинок, що згорів до фундаменту. Вульгарно оббріхуються люди, які виступили на захист мера. Хочеться запитати, чи совість хоча б ночувала в таких редакціях. Ми вимагаємо від правоохоронних органів в максимально можливі терміни розслідувати цей злочин, і міністру внутрішніх справ доповісти в парламенті на дні уряду. Я прошу вважати мій виступ депутатським запитом до міністра МВС пана Могильова. І водночас я хочу допомогти йому відкинути версію про самочинне займання від короткого замикання,як це часто пишуть, оскільки будинок не був підключений до електромережі. Шановні колеги! Традиційно на Україні вчили молодих чоловіків: збудуй дім, посади дерево, вирости сина. Нова влада спотворює цю народну мудрість: кради будинок у заповіднику, вирубай ліс для нових маєтків, зроби сина депутатом. Кінець такої влади буде закономірним.
Шановні народні депутати! Я прошу Секретаріат оформити цей виступ як депутатський запит тим, кому він адресується. Шановні народні депутати! Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про угоди про розподіл продукції" [[щодо вдосконалення механізму укладення угод про розподіл продукції]] [[9357]]. Пропозиція звучала – за скороченою процедурою. Ставлю на голосування цю пропозицію. [[16:16:44]] За-219 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат Юрій Каракай. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань економічної політики Олексій Плотніков.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Зазначеним законопроектом передбачається удосконалити чинний Закон України "Про угоди про розподіл продукції", бо базовий закон вже був прийнятий в 1999 році. Пройшло 12 років. Є передовий світовий досвід в цій сфері. На жаль, в Україні за ці 12 років немає чим сильно похвалитися по угодам по розподілу продукції. Законопроект дуже маленький, він складається з двох сторінок. Передбачається, що видобуток стратегічних корисних копалин, насамперед нафти і газу, він стає технічно і технологічно все більш важкий і більш коштовний по грошам. Тому , як правило, у світі до цього залучаються консорціуми спеціалізовані, які мають спеціалізоване обладнання і спеціалізовані технології. Також при цьому в законопроекті передбачається захист інтересів вітчизняного бізнесу, бо за міжнародним досвідом пропонується законопроектом обов’язкова участь у такому проекті наряду, якщо це потрібно, іноземної компанії, обов’язкова участь вітчизняної компанії, в тому числі і за участю держави. Також передбачається уточнити значення термінів "інвестор" та "учасник" з метою унеможливлення подальшого подвійного тлумачення результатів конкурсу. Дякую. Прохання підтримати.
Дякую вам також. Від комітету слово має Олексій Плотніков. Будь ласка.
Шановний Голово, шановні народні депутати! Комітет Верховної Ради України з питань економічної політики на засіданні 1 листопада 2011 року розглянув проект Закону про внесення змін до Закону України "Про угоди про розподіл продукції" [[щодо вдосконалення механізму укладення угод про реалізацію продукції]], що поданий народним депутатом України Каракаєм [[реєстраційний номер 9357]] від 28.10.2011 року. Законопроектом пропонується внести зміни до закону України, які надають можливості державі долучати до реалізації проектів на умовах угод про розподіл продукції разом з оперативними угодами провідними світовими нафтогазовими та іншими добувними компаніями також і профільні українські державні компанії. Це особливо важливо, якщо мова йде про профільні українські державні компанії, або відповідні їх дочірні підприємства, або господарські товариства за їх участі, тим самим стимулюючи як розвиток окремих компаній, так і галузі в цілому, і також уточнити термінології, які використовуються в Законі "Про угоди про розподіл продукції" та її уніфікації з метою запобігання різночитання. Комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України проект Закону про внесення змін до Закону "Про угоди про розподіл продукції" [[щодо вдосконалення механізму укладання угод про розподіл продукції]], поданий народним депутатом Каракаєм, прийняти в першому читанні за основу. Спасибі.
Шановні народні депутати, будь ласка, запишіться на обговорення цього законопроекту. Так, прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Сергій Гордієнко, фракція комуністів.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Я хотів би почати свій виступ із того, що автор законопроекту сказав, що видобуток природних ресурсів – нафти, газоконденсату стає більш дороговартісним. Звичайно, що стає, бо повністю, фактично, як в колоніальних країнах знищили все те, що було розвідано, пробурено і облаштовано за часів радянської влади. Я хотів би привернути увагу до того, що. також автора законопроекту, що в своєму законопроекті 9360 він прибирає, щоб органи місцевого самоврядування мали вплив на погодження виділення саме цих ділянок. І ще до головнішого я привертаю увагу. Бо це дуже актуально для Полтавщини, ви багато-багато років не хочете хоча б десять відсотків рентної плати віддати туди на місця, де видобуваються нафта, газ і конденсат. Ви там плюндруєте природне середовище, ви позбавили людей пити нормальну воду і не даєте навіть копійки на розвиток цих територіальних громад. Тому актуальним є також внесення змін до Бюджетного саме кодексу, і нам необхідно саме як голосувати за цей законопроект, дуже серйозно думати.
Григорій Смітюх, фракція Партії регіонів.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! І моя особиста думка завжди була і є послідовною в плані надр нашої держави. Надра нашої держави є обмеженими, і ми все повинні робити для того, щоб майбутнє покоління ці надра хотя би в залишковому варіанті залишилися для них. І значить так, ми керуємося так, що сьогодні в нас нема технологій, сьогодні ми залучаємо світові провідні корпорації-гіганти, які викачують з жил сили нашої держави. І так станеться, що наше майбутнє покоління, у моєму розумінні, нічого не залишиться. Чому ми говоримо про таку галузь стимулювання, як нафти і газу? Та вони достатньо сьогодні прибуткові, даже зверх прибуткові, тому і придбаєте тоді. Чому ми не говоримо про відходи, чому ми не говоримо про звалища, чому ми не говоримо про інші питання, які треба в екологічному плані поліпшувати і там надавати пріоритети? Ні, ми говоримо про нафту і газ, дуже смачний пиріг. Я дивуюся взагалі, чому це питання є актуальним на сьогоднішній день? Чому ми як народні депутати, які давали присягу тут, не відстоюємо статтю 13 Конституції і 14? Чому Голова Верховної Ради на цьому питанні. не загострює це питання? Тому що це є наше загальнонаціональне багатство нашої держави, нашого українського народу. І якщо не можемо сьогодні розробити, завтра покоління будуть мати технологічні можливості, спроможні будуть добувати, спроможні будуть розвивати цю галузь. Я заперечую проти такого лобістського закону. Дякую.
Шановні народні депутати, комітет пропонує прийняти законопроект за основу. [[Шум у залі]] Зніміть, будь ласка, з голосування. Хвилину має право на виступ Юрій Кармазін, будь ласка.
Шановні народні депутати! Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, ну, вдумайтеся: сьогодні вранці ми ставимо цей проект. Відсутні висновки експертних управлінь. Зараз після обіду ми вже його розглядаємо. Чому? Я відповім вам чому. Відкрийте, подивіться зміни, які пропонуються. Подивіться статтю шосту. Я, до речі, доповідаю вам, що на цей закон про. про розподіл продукції Президент накладав вето і писав. Тоді влітку вам написав, що ви прийняли 242 голосами лобістський законопроект, корупційний законопроект. Цей законопроект завершує лобізм, це – верх лобізму. Чому? Тому що тут ви нове визначення інвестора даєте, ви нове визначення в статті 6, ви пишете, у разі, якщо надрокористувач, який має спеціальний дозвіл на користування і розпочав діяльність на передбачених нею умовах, виявив бажання укласти угоду про розподіл продукції. Така угода за рішенням Кабінету Міністрів України також може бути укладена без проведення конкурсу. Що незрозуміло вам тут? Кому незрозуміло ще?.
Завершуйте, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Тому до вас зауваження, Володимире Михайловичу, без заключення, без експертизи, в тому числі тої експертизи, яка передбачена законом.
Дякую, Юрію Анатолійовичу, дякую. Сергій Соболєв, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Шановні колеги! Я думаю, що будь-хто, хто прочитав цей текст, зрозумів без будь-якої експертизи, на що направлений цей законопроект. Фактично це є узаконення схеми, по якій подальший розподіл надр буде відбуватися поза конкурсом, коли будуть виділятися, фактично, в обхід загальної схеми, яку ми установили з вами дуже в важкій боротьбі, законодавчо врегулювали порядок. Тепер можна буде це все робити поза законом, оскільки будуть виключення, які надають можливість діяти саме по цій схемі як ключовій. Більше того, наша фракція вважає, що навіть якби і були якісь висновки до цього законопроекту, такий законопроект, який прямо впливає на доходи бюджету, не може розглядатися без представника міністерства фінансів, який повинен тут доповісти, яким чином будуть компенсовані ті мільярдні втрати в разі, якщо цей закон почне діяти. Ми крохи кидаємо безпосередньо чорнобильцям і афганцям, заявляючи, що грошей немає, бачите. А коли треба попробувати забрати мільярди з бюджету, всі мовчать і роблять вигляд, що так.
Завершуйте, будь ласка.
.представника міністерства фінансів, нехай доповість, яким чином він буде компенсувати мільярдні втрати бюджету. Ми за цей законопроект голосувати не будемо. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати, обговорення законопроекту завершено. Доводжу до вашого відома, шановні народні депутати, що в понеділок на Погоджувальній раді Кабінет Міністрів запропонував розглянути цей законопроект. Я звернувся до членів Погоджувальної ради і запитав, чи немає заперечень. Заперечень не було. І водночас є і рішення комітету, і є заключення науково-експертного управління, які вам роздані. Тому з точки зору формальної, Регламенту всі вимоги дотримані. Але рішення приймати абсолютно тут в сесійній залі вам, шановні народні депутати. Тому, прошу уваги! Я ставлю на голосування пропозицію комітету: про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 9357]] про внесення змін до Закону України "Про угоди про розподіл продукції" [[щодо вдосконалення механізму укладення угод про розподіл продукції]]. Головне науково-експертне управління також вважає, що законопроект може бути прийнятий за основу. Прошу голосувати. [[16:28:57]] За-239 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 185, "Блок Юлії Тимошенко" – 0, "Наша Україна – Народна самооборона" – 5, комуністів – 0, "Реформи заради майбутнього" – 20, Народна Партія – 20, позафракційні – 9. Шановні народні депутати, пропоную вашій увазі проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо завершення процедури погашення заборгованості підприємствами паливно-енергетичного комплексу. Доповідач – заступник міністра енергетики та вугільної промисловості Чех Сергій Михайлович. Міністр відсутній, оскільки перебуває у відрядженні, проводить переговори в "Газпромі". І співдоповідач – заступник голови Комітету з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки Микола Романюк. Комітет пропонує розглядати питання за скороченою процедурою. Ставлю на голосування цю пропозицію. Ну, шановні колеги, ваша друга пропозиція, якщо ні, вона буде зреалізована. [[16:30:12]] За-234 Рішення прийнято. Будь ласка, Сергій Михайлович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Законопроект розроблено на виконання доручення Президента України від 28 січня поточного року для забезпечення належної реалізації спеціальної процедури погашення заборгованості підприємствами паливно-енергетичного комплексу. Положення цього законопроекту спрямовані на впорядкування окремих норм Закону України "Про заходи спрямовані на забезпечення сталого функціонування підприємств паливно-енергетичного комплексу", які не враховані чинною редакцією. Зокрема законом передбачається встановити строк дії спеціальної процедури погашення заборгованості до 1 січня 2012 року. Цим законопроектом також передбачається врегулювати процедуру зняття мораторію на виконання рішень суду органами виконавчої служби на обсяги заборгованості, які виникли до 1 січня 2007 року та визначити окремим порядком розстрочення примусового виконання судових рішень щодо внесених до реєстру підприємств паливно-енергетичного комплексу за грошовими зобов’язаннями, які виникли з 1 січня 2007 року по 1 січня 2011 року шляхом внесення змін до Закону України "Про виконавче провадження" щодо вдосконалення процедури примусового стягнення. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую вам також. Микола Прокопович Романюк, заступник голови комітету, доповість про рішення Комітету з питань ПЕК. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Комітет з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки на засіданні 21 вересня 2011 року розглянув проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо завершення процедури погашення заборгованості підприємствами паливно-енергетичного комплексу [[реєстраційний номер 9057]] поданий Кабінетом Міністрів України. Метою законопроекту, що розглядається, є упорядкування окремих норм закону про заходи, спрямовані на забезпечення сталого функціонування підприємств паливно-енергетичного комплексу, які не враховані чинною редакцією, передбачивши встановлені строки спеціальної процедури погашення заборгованості до 1 січня 2012 року. Комітет з питань бюджету на своєму засіданні 21 вересня 2011 року, за результатами розгляду проекту Закону, [[реєстраційний номер 9057]] прийняв рішення, що законопроект не має впливу на показники бюджету. У разі прийняття відповідного закону він може набрати чинності, згідно законодавству. Головне науково-експертне управління Верховної Ради України вважає, що проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо завершення процедури погашення заборгованості підприємствами паливно-енергетичного комплексу може бути прийнятий у першому читанні, з врахуванням висловлених зауважень і пропозицій. За результатами обговорення, Комітет з питань паливно-енергетичного комплексу прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти законопроект в першому читанні. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати! Прошу записатись на обговорення цього законопроекту. Будь ласка, запишіться. Прізвища народних депутатів покажіть на інформаційне табло. Григорій Смітюх, фракція Партії регіонів. Наступний буде виступати Іван Кириленко.
Спочатку репліка відносно закону лобістського характеру. Чомусь вони так стрімко проходять у нас, у Верховній Раді, що не встигли зареєструватися, а ми їх тут же приймаємо. Це, Володимире Михайловичу, до вас. Друге питання. Як так сталося, що енергетичний комплекс, це сама прибуткова у всьому світі галузь. Як так сталося, що ми дотуємо сьогодні вугілля? Як так сталося, що ми добуваємо дешевий газ на Україні? Як так сталося, що ми повинні робити привабливу приватизаційну складову для енергетичного комплексу? Чому ми це підтримувати повинні? Чому ми ці привілеї повинні робити?! Це дуже висока прибуткова галузь. І ви знаєте, що ці інтереси до приватизації обленерго і так далі, так дальше, у тому числі за участю іноземних компаній. Вони ж чомусь не створюють робочі місця, фабрики, заводи по виробництву плугів, тракторів і так далі. Ні. Вони приватизують важливу артерію держави – це енергетика і фінанси. І держава наша, ми з вами, натискуючи пальцями кнопки, даємо можливість їм не просто прибутки отримати, а стимулюємо ці прибутки за рахунок державних коштів. І Верховна Рада, і її керівництво підтримують цю ідеологію. Так само ці закони стрімко проходять у Верховній Раді обов’язково по скороченій процедурі, щоб ніхто не побачив. Пам’ятаєте, був такий анекдот при радянській владі: "Чому молдовани картоплю садять вночі? Щоб колорадський жук не бачив". А чому Україна по скороченій програмі такі важливі питання приймає? Щоб ніхто не зрозумів. Щоб ніхто не задав питання: чому, по якій причині, за які кошти і так далі, так далі це робиться? Але люди добрі, ну схаменіться. Мені 50 років, я не про себе думаю, я думаю про дітей, про онуків, дай Боже дожити до цього, я думаю про них, що ми їм залишимо. Ми всі з вами тут маємо достатньо хороше життя, зарплату, можливості і так далі. Чому ми робимо такі кроки? Чому ми робимо.
Завершуйте, будь ласка, що ви на мене дивитеся?
Володимире Михайловичу, чому ми робимо з вашим керуванням.
Дякую. Я шановному колезі прошу перейти через дорогу у Кабінет Міністрів і поставити там запитання. Іван Кириленко. Сергій Соболєв, будь ласка. А то такі розумні, тут виступили – туди побігли.
Володимире Михайловичу, я не знаю, хто розумний, але як це може бути, що в один рік ми встановлюємо пеню для населення і в один же рік спочатку списуємо 24 мільярди для енергетичних компаній, а тепер ще встановлюємо 5-річний термін, за який вони не повинні проплачувати борги, яких вони наробили перед державними підприємствами, включаючи НАК "Нафтогаз України". От скажіть, будь ласка, у чому ця логіка? 24 мільярди списали майже в один і той самий день. коли населенню встановили пеню за оплату за комунальні послуги. І тепер продовжуємо далі цю саму політику. Ви хоч вчитайтесь, що це за законопроект, підписаний Азаровим. От кого треба притягати до кримінальної відповідальності по 365 статті: Азарова і тих, хто в цій залі проголосує за чергові мільярди, які ви списуєте енергетичним приватним компаніям. Тому моя пропозиція є наступна. Як міг комітет встановити, що немає ніяких втрат бюджету? Якщо абсолютно чітко зрозуміло, що за кожним таким списанням це чергові мільярди, які забирають з бюджету. Більше того, немає сьогодні у компанії грошей, встановіть термін, добре, я розумію, нехай без пені оплатять це все. А ви подивіться, що цей законопроект робить – п’ятирічний термін скошує цим компаніям, щоб вони мали можливість всі кошти абсолютно не платити в бюджет. Саме тому це є чистий лобістський законопроект. Не дивно, що в цій залі сесійній є люди, які отримали за це гроші, я переконаний в цьому. Володимире Михайловичу, підтвердіть це, що ви Голова Верховної Ради! Не може бути у Верховній Раді голосування по списанню боргів приватних енергетичних компаній, коли населенню встановлюється пеня. У мене пропозиція є. Треба Генерального прокурора запросити в сесійний зал, нехай доповість, як можуть взагалі такі законопроекти з’являтися в сесійній залі; хто несе персональну відповідальність за це. Я хотів би бачити тут Азарова! А не завтра там він буде перед Президентом звітувати.
Завершуйте, будь ласка.
Перед нами він повинен прозвітувати, на якій підставі він спочатку плаче "крокодильовими сльозами", у нього немає грошей в бюджеті, а після цього вносить такі законопроекти. За нього не можна голосувати. Дякую.
Дякую. Дякую. У зв’язку з тим, шановні колеги, що прозвучало серйозне звинувачення, що у Верховній Раді тут отримали за голосування за законопроекти гроші, я, з вашого дозволу, направлю офіційне звернення до Генеральної прокуратури з тим, щоб вони провели розслідування, і з тим, щоб наш шановний колега надав відповідні свідчення, хто, які гроші, яку суму з цього приводу отримав. Якщо ні, то щоб сказав про це з трибуни Верховної Ради України. Сергій Гордієнко, будь ласка, фракція комуністів, у вас право на виступ.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України. Я думаю, що читаючи цей законопроект, ми давайте дамо чесну відповідь на те чи будуть після прийняття цього законопроекту відключатись водоканали, інші заклади, які будуть мати борги. Чи це, дійсно, ліквідовується той мораторій, який існує до 2013 року? Яка доля чекає шахти Центрального Донбасу, які мають величезну енергетичну складову, і яким гасить уряд цю енергетичну складову своїми коштами, і сьогодні має величезну заборгованість? То чи не будуть ці шахти потім збанкручені і пущені на приватизацію? Тому, коли фракція Компартії України обговорювала цей законопроект, ми прийняли рішення не підтримувати даний законопроект.
Дякую. Павло Жебрівський, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Досить цікава прозвучала теза, що не вимагає додаткових витрат з бюджету, тобто вкрадено вже до цього закону. Сумно з приводу того, що коли 24 мільярди списання ми розглядали, ми розглядали це за скороченою процедурою у першому читанні і в цілому. Це, безумовно, вина тих, хто голосував за ту скорочену процедуру і хто приймав цей законопроект. Кому списуємо? Облгазам. А що таке облгаз? Це контора у газорозподільчій мережі – це державна власність. І вони, експлуатуючи державну власність, отримують надприбутки і ми їм ще списуємо те, що вони не платять взагалі нічого. Те ж саме по обленергам відбувається, Друзі, скільки можна дерибанити цей бюджет? Скільки можна грабувати? Дивіться, після того 24 мільярди ми з Шкутяком направили до Президента запит з приводу непідписання цього законопроекту. Зробив все до навпаки. Буквально, після того, як лист отримали. Був підписаний цей законопроект. Я розумію, що хочеться зразу стати мільярдером за один рік, Друзі, якщо ви надовго, то ви заробите ці гроші. Ми не будемо.
Завершуйте.
Ми не будемо голосувати за цей законопроект не тільки, як лобістський, а який злочинний і спрямований проти українського товаровиробника.
Будь ласка, що з приводу порушення Регламенту?
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу! От ми розглядаємо закон по суті. А по суті взагалі не треба було розглядати його, ми не мали права це робити. І через те, що текст проекту щодо змін до абзацу шість пункту 3.7 статті 3 Закону про заходи, спрямовані на забезпечення сталого функціонування підприємств ПЕК і про виконавчі провадження, не відповідають тексту відповідних змін, які викладені у порівняльній таблиці до проекту, що суперечить частині шостій статті 91 Регламенту Верховної Ради. І вам чітко написали, що відповідно до частини другої статті 92 має бути відмовлено у прийнятті на реєстрацію цього законопроекту, бо він поданий з порушенням вимог статті 90 і 91 цього Регламенту. Тому, шановний Володимире Михайловичу, я прошу вас, не доводьте до голосування, зніміть цей законопроект в зв’язку з порушенням Закону про Регламент, запропонуйте уряду зробити експертизу цього законопроекту, в тому числі корупційну, антикорупційну експертизу.
Дякую. Шановні народні депутати, розгляд законопроекту завершено. Нагадую вам, шановні колеги, про те, що цей законопроект за підписом Прем’єр-міністра України надійшов до Верховної Ради 16 липня 2011 року. Одну хвилиночку. Щоб він був розглянутий науково-експертним управлінням, яке рекомендувало прийняти його за основу, і розглянутий комітетом, який також пропонує його прийняти за основу. Разом з тим, депутати, що виступали, висловили свої сумніви і глибокі застереження. З урахуванням цього, я не маю права знімати законопроект з розгляду, а поставити його на голосування про прийняття за основу [[реєстраційний номер 9057]] про внесення змін до деяких законів України щодо завершення процедури погашення заборгованості підприємствами паливно-енергетичного комплексу. Прошу голосувати. Все тут формально. Ну, я прошу вас, я ж вам читаю документи, які в мене є, будь ласка. [[16:44:50]] За-200 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування другу пропозицію – про направлення на повторне перше читання проекту закону. Що, що? Зніміть голосування. Друга є пропозиція. [[Шум у залі]] Я прошу вас! Повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Будь ласка, голосуйте. [[16:45:28]] За-238 Рішення прийнято. Справедливість торжествує. Бачили, обговорили і все нормально. Шановні народні депутати! Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про космічну діяльність" [[щодо удосконалення державного регулювання та управління]] [[реєстраційний номер 9036]]. Комітет і народні депутати пропонують розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[16:46:05]] За-220 Рішення прийнято. Шановні народні депутати! Мав доповідати цей законопроект голова космічного агентства. Разом з тим, я отримав лист від Кабінету Міністрів за підписом прем’єра, що доповідатиме Засуха Сергій Олексійович. Я тільки прошу представників Кабінету Міністрів наступного разу вказувати причину, чому відсутня ця людина. Засуха – заступник голови Державного космічного агентства. Це не той, що ви думали. Будь ласка, доповідайте.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується законопроект про внесення змін до Закону України "Про космічну діяльність". Забезпечення розвитку сучасних космічних технологій в Україні є важливим чинником, що визначає стратегічне місце держави у світі. Виконання космічних програм України, які затверджуються законами України, за роки незалежності забезпечило розв’язання невідкладних проблем розвитку космічної діяльності, а саме: збереження наукового і виробничого потенціалу в інтересах національної економіки та безпеки; вихід на міжнародний космічний ринок із власною продукцією і послугами; інтегрування України до Міжнародної космічної спільноти; формування основ внутрішнього ринку космічних послуг,реалізація перших кроків на шляху до комерціалізації космічної діяльності. Наразі космічна діяльність України забезпечує їй гідне місце серед порівняно невеликої кількості держав світу, які мають можливість створювати ракетно-космічну техніку у замкнутому циклі. Основні засади космічної діяльності в державі визначаються Законом України "Про космічну діяльність" [[№ 502]], який прийнято Верховною Радою України 15.11.1996 року. Незважаючи на те, що закон прийнято вже більше ніж 10 років назад, він є ключовим нормативним документом в галузі і успішно регулює переважну більшість правових питань. Разом з тим, життя йде вперед, і навіть хороші закони потребують уточнення. Загалом розроблення законопроекту пов’язане з адміністративною реформою. Основні зміни до закону: змінено власну назву "Національне космічне агентство" на центральний орган виконавчої влади з питань космічної діяльності; додано нове положення щодо створення та експлуатації наземного та космічного сегментів, супутникових систем зв’язку, мовлення та дистанційного зондування Землі, контролю і аналізу космічної обстановки, координатно-часового та навігаційного забезпечення; додано нове положення щодо створення суб’єктами космічної діяльності.
Завершуйте, будь ласка.
Прошу підтримати цей закон у першому читанні. Дякую за увагу.
Дякую вам також, Сергію Олексійовичу. Сідайте, будь ласка. Наталія Юріївна Королевська, будь ласка. Михайло Чечетов.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Комітет з питань промислової, регуляторної політики та підприємництва на засіданні 7 вересня 2011 року розглянув проект Закону про внесення змін до Закону України "Про космічну діяльність" [[щодо удосконалення державного регулювання та управління]] [[реєстраційний номер 9036]], поданий Кабінетом Міністрів України. Метою зазначеного законопроекту є подальше удосконалення механізму нормативно-правового регулювання космічної діяльності в Україні. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України у своєму висновку від 19.08.2011 року визначило, що за результатами розгляду у першому читанні проект може бути прийнятий за основу з урахуванням висловлених зауважень. Враховуючи те, що космічна галузь забезпечує поступальний розвиток економіки держави, підтримує необхідний рівень її науково-технічного потенціалу, члени комітету прийняли рішення, таке рішення. Проект Закону України про внесення змін до Закону України про космічну діяльність щодо вдосконалення державного регулювання та управління, реєстраційний номер 9036, внести на розгляд Верховної Ради України та пропонувати сесійній залі прийняти його за основу. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Шановні колеги, є потреба обговорювати цей законопроект? Тоді, будь ласка, запишіться. І прізвища народних депутатів виведіть на інформаційне табло. Народний депутат Солошенко, фракція Партії регіонів.
Уважаемые коллеги, законопроектом предлагается внести изменения в Законы Украины о космической діяльності в части переименования Национального космического агентства на центральный орган исполнительной власти по вопрос космической діяльності. Кроме того, закон дополнен двумя новыми положениями относительно создания и эксплуатации наземного и космического сегментов спутниковых систем, а также относительно создания суб’єктами космической деяльності подразделений ведомственной военизированной охраны. Отмечу, что замена в законе названия соответствующего органа на центральный орган исполнительной власти по вопросам космической деятельности содержит потенциальный риск лишения агентства гарантий против изменения самостоятельного статуса. Однако, принимая во внимание Указ Президента об оптимизации системы центральных органов исполнительной власти и утверждения нового положения о Государственном космическом агентстве, также отраженное в указе Президента, вопросы Государственного космического агентства Украины, целесообразным считаю инициировать изменения данного редакционного наполнения и предлагаю депутатам принять данный законопроект за основу.
Тарас Чорновіл, група "Реформи заради майбутнього", будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги народні депутати України! Наша депутатська фракція розглянула на своєму засіданні даний законопроект і ми дійшли висновку, що по трьох пунктах, в яких вносяться зміни, це зміни не суттєві, незначні, але вони потрібні були для того, щоб привести і цей законопроект до тої стандартної форми, в якій звичайно ми формулюємо положення законів щодо відповідних органів влади. Так ми вже по більшості органів, центральних органів виконавчої влади внесли такі зміни. В даному випадку залишилася ще одна прогалина, коли фігурував в законі чітка назва, діюча сьогодні, органу виконавчої влади, але внаслідок певних реорганізацій ті зміни можуть відбутися, може бути змінений орган. Щоб була збережена на постійно спадковість, у даному випадку, не було якихось непорозумінь на майбутнє, ми розуміємо, вважаємо, що це абсолютно доречно тут так само застосувати позицію щодо застосування найменування про центральний орган виконавчої влади у сфері космічної діяльності. Ми так само цілковито підтримуємо те, що потрібно перший пункт, який йде у змістовній частині, відмітити щодо створення та експлуатації наземного та космічного сегментів супутникових систем. Це теж потрібно було визначити у законопроекті. У нас немає якихось крайніх застережень щодо останнього пункту закону про те, що створюється окрема спеціальна система охорони, воєнізованої охорони таких об’єктів, але у нас виникло питання, жаль, що ми не можемо задати це запитання представникові центрального виконавчого органу влади у цій сфері. А що конкретно, які конкретно об’єкти будуть охоронятися? Ті об’єкти, які вже не підлягають сьогодні певним іншим видам охорони: відомчої охорони, державної служби охорони і тому подібного. Наскільки цей останній пункт принципово важливий. Але при тому всьому ми вважаємо, що у першому читанні закон можна приймати, і в принципі, він є достатньо підходящим для того, щоб голосувати за нього, можливо, і в цілому.
Олександр Чорноволенко, фракція "Наша Україна" – Народна самооборона".
Шановні друзі! От у процесі розгляду цього законопроекту я от вирішив порахувати, скільки буде доповідач говорити про саму суть законопроекту, а скільки загальні фрази, які його до цього підводять. Що таке дві хвилини на доповідь. Так от, по самому законопроекту доповідач сказав рівно 20 секунд. І як ви розумієте, це абсолютно несерйозне ставлення до такої важливої державної функції Верховної Ради, як прийняття законів. Фактично, це не робота, Володимире Михайловичу, а профанація роботи, це імітація Верховною Радою законотворчої діяльності. І по суті самого закону. Якби ми мали можливість задати питання доповідачу, то от ми з паном Кармазіним обговорювали питання і хотіли б задати наступне питання. Колись це було національне агентство. Потім Президент перейменував його в державне агентство. Тепер це пишеться, як центральний орган. Але центральний орган це може бути не це агентство, а скажімо, передати його функції Міністерству інфраструктури і на тому все закінчити. Так от в мене питання до всіх. Приймаючи цей закон, чи не знищуємо ми космічне агентство України і чи не знищуємо ми космічну галузь України? Тим більше, що у нас були спроби розпродати все попереднім законопроектом і пустити його все це на приватизацію. Я думаю, що кожний має задуматися чи варто, щоб виникали такі питання, а якщо вони. і чи варто розглядати по скороченій процедурі. А якщо все ж таки вони обосновані, в такому випадку чи маємо ми право знищувати космічну галузь України? Дякую за увагу.
Шановні колеги, обговорення питання завершено. Я думаю, що ми уважно слухали представника Державного космічного агентства. Якраз він говорив про необхідність удосконалення роботи цього відомства. Тому шановні колеги, нагадую вам, висновок і пропозицію комітету: прийняти законопроект за основу. Головне науково-експерте управління у своїх рекомендаціях також дійшло висновку, що є всі підстави рекомендувати Верховній Раді України прийняти законопроект за основу [[реєстраційний номер 9036]]. Я ставлю на голосування цю пропозицію, прошу голосувати. [[16:57:13]] За-284 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, я нагадую вам, що комітети, фракції, в тому числі під час засідання Погоджувальної ради погодили необхідність розгляду на цьому пленарному тижні до сотні законопроектів. То я відповідаю на запитання, з яким звертався до мене колега. Як нам розглянути всі ці питання за повною процедурою? Є один вихід – працювати до завершення розгляду питань, визначених розкладом на щодня. Підтримки це не знаходить. Доводиться йти на розгляд питань за скороченою процедурою. Крім того, нагадую, до кінця сесії уже зареєстровано до розгляду майже тисячу законопроектів. Якщо бути точним – 880. Щотижня реєструється як законодавча ініціатива народних депутатів, Кабінету Міністрів від 40 до 50 законопроектів. От давайте будемо приймати рішення. Оголошується до розгляду, спокійно, я прошу вас, спокійно. Оголошується до розгляду проект Закону, проекти законів про внесення змін до Митного тарифу України, затвердженого Законом України "Про Митний тариф України" та інших законодавчих актів [[реєстраційні номери: 8452, 9031, 9042, 8452-д]]. Пропозицію вашу я ставлю на голосування – про скорочену процедуру розгляду цього питання. Прошу голосувати. Разом з тим, що я абсолютно згоден з вами. Треба менше, та краще. Але, на превеликий жаль, і де таки вал. [[16:59:14]] За-242 Рішення прийнято. Доповідачі: голова Державної митної служби Ігор Калетнік, заступник міністраекономічного розвитку і торгівлі Володимир Бандуров і голова Комітету з питань фінансів, банківської діяльності, податкової та митної політики Віталій Хомутиннік. Будь ласка, Ігор Григорович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, шановні присутні! Проект Закону про внесення змін до Митного тарифу України [[реєстраційний 8452]] розроблено Державною митною службою України. Метою даного законопроекту є законодавче вирішення проблемних питань класифікації кондиціонерів, а саме на даний час Митним тарифом не визначено характеристики товарної підкатегорії "кондиціонери промислові автономні", за якими їх можливо одночасно відрізнити від інших кондиціонерів, наприклад, побутових або для нежитлових приміщень. Крім того кондиціонери з однаковими технічними характеристиками можуть мати різне призначення та цільове використання. В той же час ставка ввізного мита на промислові кондиціонери з потужністю від 5 до 50 кіловат складає 10 відсотків, а на інші 2 та 5 відсотків. З огляду на зазначене Держмитслужбою розроблено законопроект, яким пропонується внести зміни до опису товарних кодів, за якими класифікується дана категорія кондиціонерів та класифікувати їх не за цільовим призначенням, промислові і непромислового призначення, автономний, неавтономний, а в залежності від їх потужності. Таким чином прийняття даного законопроекту забезпечить достовірність декларування згаданої категорії кондиціонерів, правильність їх класифікації та застосування відповідних ставок ввізного мита. Слід зазначити, що положення законопроекту без змін включені до проекту закону 8452-д, який розроблено Комітетом з питань фінансів і банківської діяльності, податкової та митної політики. Враховуючи зазначене, Митслужба пропонує схвалити підготовлений народними депутатами комплексний законопроект, що зареєстрований за номером 8452-д. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Я запрошую заступника міністра економічного розвитку і торгівлі Бандурова Володимира Володимировича. Він буде доповідати по двох законопроектах: 9031, 9042. Тобто 4 хвилини, якщо потрібно вам. А потім – Віталій Хомутиннік.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, суть законопроекту 9031. Верховною Радою прийнято Закон України "Про внесення змін до Закону України "Про Митний тариф України" від 21.12.2010 року, положеннями якого передбачено переведення Митного тарифу на базу УКТЗД, яка побудована на основі гармонізованої системи опису та кодування товарів 2007 року. В свою чергу, на сьогодні, в разі вивезення товарів за межі митної території України, експортне мито справляється за ставками та згідно з переліками продукції, що побудовані на основі гармонізованої системи опису та кодування товарів 1996 року. Таким чином, з метою гармонізації національного законодавства розроблено проект Закону України про внесення змін до деяких законів України, який пропонується до вашої уваги. Крім того, цим законопроектом пропонується у Законі України про ставки вивізного експортного мита на брухт легованих чорних металів, брухт кольорових металів та напівфабрикатів за їх використанням закріпити норму щодо застосування експортних мит на брухт кольорових металів на рівні останнього сьомого року, закінчення трансформаційного періоду зниження ставок мита на цю продукцію, відповідно до взятих на себе Україною зобов’язань перед СОТ. А також відобразити положення Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку з прийняттям Податкового кодексу України від 2 грудня 2010 року стосовно деталізації одягу та інших виробів, що використовувалися у Законі України "Про Митний тариф України", у зв’язку з переведенням УКТЗД на версію ГС 2007 року. Просимо підтримати цей законопроект. Законопроект 9042. Суть цього законопроекту в тому, що на сьогодні, під час митного оформлення товарів застосовуються ставки ввізного мита відповідно до положень Закону України "Про Митний тариф України". Водночас діяльність України як члена СОТ передбачає насамперед виконання домовленостей та зобов’язань, досягнутих в результаті переговорного процесу. Зокрема, тарифних, що вже є частиною національного законодавства. Враховуючи зазначене, на виконання зобов’язань України в рамках вступу до СОТ, зокрема приведення ставок ввізного мита у відповідність з рівнем, визначеним графіком тарифних зобов’язань України за товарами на 2012 рік, урядом розроблено проект Закону України про внесення змін до Митного тарифу України, затвердженого Законом України "Про Митний тариф України", яким передбачається зменшення пільгових ставок ввізного мита на моторні транспортні засоби, обладнані для тимчасового проживання людей, нові автомобілі легкові з робочим об’ємом циліндрів двигуна понад 3 тисячі сантиметрів кубічних, човни, катери, моторні, морські. Отже, законопроект спрямований на гармонізацію національного законодавства в частині усунення розбіжностей між ставками ввізного мита, що передбачено Законом України "Про Митний тариф України" та Законом України про ратифікацію Протоколу про вступ України до Світової організації торгівлі. Враховуючи те, що всі пропозиції, які містяться у цих урядових законопроектах, також містяться у проекті закону 8452-д, пропонуємо підтримати законопроект номер 8452-д. Дякую за увагу.
Все у вас? Дякую. Сідайте, будь ласка. Віталій Хомутиннік щодо законопроекту і відносно рішення комітету. Будь ласка, 4 хвилини у вас.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Мова іде про три окремих законопроекти урядових під реєстраційними номерами 8452, 9031 і 9042, які по суті своїй відображають ту чи іншу позицію щодо змін до Закону "Про Митний тариф України". Перший закон – це зміни до Митного тарифу України у зв’язку з прийняттям Податкового кодексу, де класифікуються певні групи товарів, а саме: одяг та інші вироби, що використовувалися. Тобто мова не йде про ставки, мова іде про деталізацію кодів товарів. Інша позиція, інший закон – це мова іде про уніфікацію та спрощення митного оформлення кондиціонерів шляхом здійснення їх класифікації на національному рівні в залежності від споживчої потужності. Це дасть можливість, ця пропозиція унеможливить ввезення потужних кондиціонерів за низькими ставками ввізного мита. І третій законопроект – це гармонізація митних тарифних кодів до вимог Світової організації торгівлі. Ми маємо певні зобов’язання на 2012 рік по низки товарів, які стосуються транспортних засобів. І мова іде про зниження на один відсоток: з 7 до 6 відсотків та з 8,5 до 8 відсотків – на транспортні засоби, в тому числі на морські човни. Тому ці три окремих законопроекти, а також зміни до інших законодавчих актів, які в більшій частині носять суто технічний характер, були комітетом об’єднані в один доопрацьований законопроект під реєстраційним номером 8452-д. Для того, щоб не розглядати три окремих проекти і не вести всі процедури в парламенті, які втричі більше займуть наш час, ми об’єднали в один, по суті який відображає всі ті позиції, які були в урядових проектах. Тому ми пропонуємо прийняти за основу саме комітетську редакцію законопроекту під реєстраційним номером 8452-д. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатись на обговорення цього питання. Прізвища народних депутатів прошу вивести на табло. Тарас Чорновіл, група "Реформи заради майбутнього".
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги народні депутати України! Наша депутатська група розглянула на своєму засіданні всі три урядові законопроекти і підготований підсумковий об’єднаний законопроект від комітету профільного. Ми дійшли висновку, що, перше, зміни, які пропонуються в цих законопроектах, вони дійсно потрібні, необхідні і ми вважаємо, що це добре, що був в кінцевому рахунку підготований підсумковий законопроект, в якому всі ці зміни разом об’єднані, щоб не намножувати велику кількість законопроектів, які взаємодоповнюють один одного. Що стосується суті цих законопроектів. Перше, зміни ті, які запропоновані до митного тарифу, спрямовані: на забезпечення законодавчого вирішення проблемного питання класифікації промислових автономних кондиціонерів; деталізації одягу; насіння олійних культур; брухту чорних і кольорових металів. Це все ті специфікації, в яких ми маємо певні зобов’язання по СОТ. По частині з них, в даних законопроектах і в підсумковому законопроекті, вводяться зміни щодо митного тарифу, які відповідають чітко нашим зобов’язанням перед Світовою організацією торгівлі по частині зданих специфікацій. Ми у майбутньому матимемо теж вносити певні зміни, які стосуються диференційовано різних підвидів тої продукції, яка зараз була поки що об’єднана під одну класифікацію. У зв’язку з цим всі ці зміни наша депутатська група вважає доречними, вигідними, відповідними до наших міжнародних зобов’язань, у кінцевому рахунку такими, які будуть корисні для кінцевого українського споживача, хоча б примушуватимуть нашого виробника трішечки подбати про те, щоби знизити собівартість свого виробництва і бути конкурентоздатним у майбутньому. У зв’язку з цим ми прийняли рішення, підтримуючи ідею, яка закладена у всіх законопроектах, проголосувати за законопроект, який іде під номером 8452-д, тобто депутатський законопроект, в якому об’єднані всі ці пункти. Прошу підтримати.
Сергій Павленко, фракція Народної Партії, будь ласка.
Сергій Павленко, фракція Народної Партії. Ми так само підтримуємо проект 8452, тому що, якщо поступити іншим чином, то треба взагалі видати абсолютно інший документ, записати в один закон, який стосуються Митного тарифу України. дякую.
Григорій Смітюх, фракція Партії регіонів, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, безперечно, що слово "гармонізація" або любов, або так дальше – це дуже гарні слово, і вони повинні відповідно у нашому житті все більше і більше присутні бути. І, безперечно, я за те, щоби наше законодавство, наші можливості завжди співпадали із західними можливостями. І я за те, щоб вони, ці питання регулювалися і управлялися. Безперечно, мені трохи дивує, що саме депутатський буде прийнятий, тому що є потужні наші відомства і міністерства, і комітет в тому числі, де, безперечно, знають ці проблеми, володіють цими проблемами. І коли подається законопроект, то він, безперечно, надається такою формою в такому обсязі, який задовольняє потреби того чи іншого дію закону. Тепер що стосується моєї точки зору відносно Митної служби. На мій погляд, Митна служба в любій країні в любій економіці працює завжди на державу. На жаль, так сталося, що в нашій державі дуже багато продуктів, в тому числі які йдуть відповідно в цьому законопроекті, не виробляються або давно перестали вироблятися. Вигідно, невигідно, це є інше питання, але тут Митна служба могла би стати ініціатором введення таких податків тимчасових, недивлячись на сотовські закони, хоча ми маємо право, або інші, щоб спрямувати, саме стимулювати розвиток виробництва для нашої держави. Що ми в результаті робимо? Ми регулюємо, кажеться. Що ми регулюємо? Ми регулюємо більше й менше, а ми не стимулюємо виробництво в нашій країні. І нема таких товарів, які ми сьогодні обговорюємо. Що треба митниці, на мій погляд, зробити? Нам митниця повинна сказати, а скільки ми тих, в тому числі кондиціонерів ввезли, скільки ми надали робочих місць шляхом оплати. І чому би нам не створити, якщо це масове або велика кількість, дуже велика кількість, це мільйонів сьогодні одиниць завозиться на Україну, не стимулювати створення тут виробництва? От, на чому, я думаю, що митниця повинна робити. А якщо митниця в нас буде виконувати тільки одну функцію наповнення бюджету, то, безперечно, митниці що, головне план виконати, вони свою функцію, я думаю, що сьогоднішнє керівництво.
Мікрофон, будь ласка. Завершуйте.
дуже справно справляється, це їм треба надати належне. Але я призиваю і митницю. Говоріть, пропонуйте що нам треба зробити, щоб виробництво саме було на Україні. Дякую.
Дякую вам також. Шановні народні депутати! Обговорення законопроекту завершено. Комітет пропонує прийняти за основу законопроект 8452-д [[це депутатський]]. Головне науково-експертне управління вважає за доцільне рекомендувати Верховній Раді розглянути можливість прийняття за основу законопроектів, номери: 8452, 9031, 9042. Шановні колеги, я буду ставити відповідно до порядку реєстрації законопроекти на голосування. Прошу бути уважними при прийнятті рішення. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону [[8452]] про внесення змін до Митного тарифу України, затвердженого Законом України "Про Митний тариф України" [[урядовий]]. [[17:14:50]] За-2 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 9031]] про внесення змін до деяких законів України [[урядовий]]. [[17:15:16]] За-0 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування проект Закону [[реєстраційний номер 9042]] для прийняття його за основу: про внесення змін до Митного тарифу України, затвердженого Законом України "Про Митний тариф України" [[урядовий]]. [[17:15:53]] За-1 Рішення не прийнято. Ну, один. Я попрошу депутата. Шановні колеги, просіть ще, щоб депутат піднявся, той, хто один проголосував. Шановні народні депутати, тепер ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону реєстраційний номер 8452-д, автори: народні депутати Хомутиннік, Пінчук, Горбаль, Царьов. Прошу голосувати. [[17:16:36]] За-267 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, пропоную вашій увазі проект Закону про внесення змін до Закону України "Про передачу об’єктів права державної та комунальної власності" [[щодо об’єктів інженерної інфраструктури водопровідного господарства]]. Доповідач – народний депутат України Володимир Даниленко. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань економічної політики Олександр Бондар. Ставлю на голосування вашу пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[17:17:21]] За-218 Рішення прийнято. Володимире Андрійовичу, будь ласка.
Шановні народні депутати, шановний головуючий! Органи місцевого самоврядування є однією з головних основ розвитку демократії в Україні. Усвідомлюючи, що охорона і посилення місцевого самоврядування є важливим внеском у розбудову держави на принципах демократії та децентралізації влади, виникає необхідність зміцнення матеріально-технічної бази місцевого самоврядування. У даному періоді це можна зробити шляхом розширення кола об’єктів, що можуть безоплатно передаватися з державної у комунальну власність за рахунок підприємств, що забезпечують життєдіяльність міст, селищ, сіл. В моєму проекті Закону пропонується внести зміни до частини першої статті 7 Закону України про передачу об’єктів права державної та комунальної власності шляхом розширення переліку об’єктів, що можуть бути безоплатно передаватися з державної в комунальну власність за рахунок об’єктів інженерної інфраструктури, водопровідно-каналізаційного господарства, включаючи мережі, споруди, устаткування, що пов’язані з постачанням, споживанням води, відведення, очищення стічних вод, а також благоустроєм населених пунктів. Метою законопроекту є створення законодавчого підґрунтя для зміцнення матеріально-технічної бази місцевого самоврядування. Реалізація даного законопроекту не потребує фінансових витрат. Головне науково-експертне управління у своєму висновку висловило до проекту декілька зауважень і вважає за можливе прийняти його у першому читанні. Безоплатна передача в комунальну власність об’єктів, що не підлягають приватизації, сприятиме зміцненню матеріально-технічної бази місцевого самоврядування та підвищення відповідальності місцевих органів виконавчої влади і місцевого самоврядування, за збереження у комунальній власності цих об’єктів, а також виведення їх на більш ефективний режим роботи. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Олександре Миколайовичу, будь ласка, щодо рішення комітету.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Комітет з питань економічної політики розглянув на своєму засіданні запропонований законопроект і пропонує рекомендувати Верховній Раді прийняти його у першому читанні за основу. Я хочу сказати, що вноситься невелика зміна у закон, який передбачає безоплатну передачу у комунальну власність об’єктів інженерної інфраструктури водопровідного каналізаційного господарства, включаючи мережі, споруди, устаткування, що пов’язані з постачанням, споживанням води, відведенням і очищенням стічних вод, а також з благоустроєм населення. Хочу також сказати, що за пропозицією Кабінету Міністрів і співпадає ця пропозиція з науково-експертним управлінням Верховної Ради, пропонується у другому читанні внести заборону на відчуження таких об’єктів, оскільки це передбачено статтею 7 Закону України "Про передачу об’єктів права державної та комунальної власності" [[щодо підприємств теплопостачання]], а також у зв’язку з цим, що ці об’єкти знаходяться у 5 статті Закону України "Про приватизацію", яка забороняє приватизацію цих об’єктів. Тому якщо у другому читанні така поправка буде внесена, цей закон може бути прийнятий в цілому. На сьогоднішній день комітет пропонує його прийняти тільки у першому читанні у зв’язку, щоб унебезпечити відчуження цих об’єктів у приватну власність. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Шановні народні депутати, будемо обговорювати це питання? Будь ласка, запишіться. Прошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційне табло. Гривковський. Відмовляється. Гордієнко Сергій, фракція комуністів.
Я прошу передати слово Аллі Олександрівні Александровській.
Алла Олександрівна Александровська.
Александровская, фракция коммунистов, город Харьков. Вы знаете, если бы была практика выключення с какого-то закона конкретного положения, например, город Харьков, то я бы, конечно, такую поправку обязательно внесла. Потому что мне кажется, что иногда опасно передавать что-то местным властям, в частности городским властям, в результате вот этой передачи эти предметы, это имущество, эта собственность может просто исчезнуть. Вот в Харькове сейчас у нас новый мер уже второй год работает. Исчез памятник-монумент в честь провозглашения в Харькове Советской Украины. И именно поэтому Харьков в свое время назывался, был действительно первой столицей Украины. Теперь этого монумента нет. Реконструируют парк Горького. Но с центральной аллеи парка Горького исчезла скульптура Максиму Горькому. Недавно, вот буквально неделю назад, снесли, убрали памятник Макаренко. Это человек, которого чествует весь мир и которого чествуют ЮНЕСКО, его вклад в педагогику. Вот якобы по просьбе трудового коллектива памятник убрали и где-то на территории оборонного предприятия установят. Я представляю, что будет, если мы этому, этой власти городской будем отдавать все, там все будет исчезать. Поэтому я поддерживаю, что нужно обязательно внести ограничения. Действительно есть ограничения о передаче в концессию, например, зон отдыха. А у нас парк Горького сейчас ограждается колоссальным забором, и возникает вопрос, что люди будут платить за посещение этого парка, за посещение этого места отдыха и культуры. Поэтому в первом чтении нужно принимать. Но обязательно серьезные поправки внести, ограничивающие возможный деребан вот этих объектов собственности.
Тарас Чорновіл, група "Реформи заради майбутнього".
Прошу передати слово моєму колезі Трайдуку Миколі Федоровичу.
Микола Трайдук, будь ласка.
Уважаемые коллеги, есть такая хорошая пословица: "Благими намерениями устлана дорога в ад". Так вот если кто-то считает, что местное самоуправление будет счастливо от того, что ему передадут все эти сети, так сказать, державные, то я не думаю. Потому что сегодня мы знаем, и об этом докладывал нам министр по этому направлению о том, что сегодня они изношены практически на 90 процентов. Если сегодня кое-как еще держава их содержит, то местное самоуправление притом, что на сегодня дефицит в бюджете на следующий год составляет около 30 миллиардов, как он их будет содержать? Поэтому, если уже передавать их, тогда им нужно сделать капитальный ремонт, а потом передавать. Вот тогда местное самоуправление возьмет его. Поэтому наша фракция не будет голосовать за этот закон. Для того чтобы, как говориться, это стремление и правильное стремление воплотить в жизнь – для этого нужно сначала провести капитальные ремонты, тогда это будет правильно. Спасибо.
Григорій Смітюх, фракція Партії регіонів.
Шановні колеги, я особисто буду підтримувати цей законопроект. Тому що я вважаю, що ніхто інший як місцеві органи влади можуть дати ради і знають, в якому стані відбуваються їхні господарства в плані мереж, особливо вода і каналізація. Я задаю собі питання: чи можливе сучасне життя без повітря, без води і без харчів і так дальше? Неможливо. Чи можливе життя в наших населених пунктах без мереж? Неможливо. А чи можливі вони будуть, якщо такими темпами ми будемо дальше знущатися в тому плані, щоб не відтворювати ці мережі, або створюють такі умови, якщо вони будуть здорожчувати наші послуги, чи можливо це буде життя для людей наших в населених пунктах? Я думаю, воно буде дуже тяжке. Дуже тяжке. Тоді виникає питання: що з цим господарством робити. Якщо хтось думає, що прийде господар, який візьме в оренду і зразу начне міняти їх і заміняти, щоб вони були надсучасні, економні і так дальше, я сумніваюся. Беруть в оренду, беруть в концесію на короткий термін, щоби отримати кошти, надприбутки. Тому я вважаю, що передачу цього майна доцільно робити, але доцільно робити ще одне питання. При розгляді бюджету ми повинні зарахувати ці питання. Якщо ми передаємо місцевим органам влади, що є на мій, розумною точкою зору, цей хід, да, але треба зразу думати і про бюджет, передати місцевим органам влади бюджет. І безперечно я погоджуюся з тою точкою зору. Ні в якому разі. передача цього майна повинна чітко і ясно йти. Забороняється передача в приватну власність. І тоді буде гаразд, тоді ми будемо відтворювати ті повноваження або робити свої функції в плані, через бюджетну політику надавання місцевим бюджетам дотацій, які будуть відповідно накладуватись на те, щоб послуги в цьому сенсі були для нашого населення менші. Я підтримую цей законопроект. Дякую.
Шановні народні депутати, обговорення питання завершено. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління також рекомендує Верховній Раді розглянути можливість прийняття законопроекту за основу. Ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про передачу об’єктів права державної та комунальної власності" [[щодо об’єктів інженерної інфраструктури водопровідного господарства]] [[реєстраційний номер 8048]]. [[17:27:20]] За-230 Рішення прийнято. Дякую. Шановні народні депутати! Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України [[щодо приведення окремих положень Кодексу у відповідність із Конституцією України та Кримінальним кодексом України]], [[реєстраційний номер 3104]] Доповідач – народний депутат України Олег Новіков. Співдоповідач – перший заступник Голови Комітету з питань правосуддя Юрій Кармазін. Ставлю на голосування пропозицію вашу, шановні народні депутати, про розгляд питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[17:28:08]] За-220 Рішення прийнято. Будь ласка, доповідач. Співдоповідач? Юрій Анатолійович Кармазін, перший заступник голови Комітету з питань правосуддя. Будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Комітетом Верховної Ради України з питань правосуддя розглянуто поданий народним депутатом України Новіковим проект Закону про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України, [[реєстраційний номер 3104]] метою якого є усунення неузгодженостей нормативних положень самого Кримінально-процесуального кодексу України, а також невідповідності його окремих положень нормам Конституції України та Кримінального кодексу України. Підтримуючи прагнення автора законопроекту щодо необхідності приведення кримінально-процесуального законодавства України у відповідність з Конституцією України, узгодження з іншими законами та міжнародними стандартами у галузі кримінального провадження, однак, вважаємо за необхідне зазначити, що здебільшого положення законопроекту не узгоджуються з вимогами міжнародних договорів, згода на обов’язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормами інших законодавчих актів України. Для прийняття обґрунтованого рішення по зазначеному законопроекту Комітет з питань правосуддя звернувся до Верховного Суду України, Генеральної прокуратури України, Міністерства юстиції, наукових установ та організацій, які у своїх висновках до проекту закону вказують на його недоцільність та недосконалість. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради пропонує за результатами розгляду у першому читанні законопроект відхилити. Враховуючи викладене, комітет вважає за можливе рекомендувати Верховній Раді України відхилити проект Закону про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України [[реєстраційний номер 3104 від 12.5.2009 року]]. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати, і комітет, і Головне науково-експертне управління єдині у своїй думці, що законопроект потрібно відхилити. То можливо ми поступимо таким чином, я відповідно до вимог Регламенту поставлю на голосування його для прийняття за основу. Якщо ні, законопроект буде відхилено, і таким чином ми підтримаємо рекомендації відповідно і комітету, і Головного науково-експертного управління. Немає заперечень? Немає. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту закону [[реєстраційний номер 3104]]. Прошу визначатися. [[17:31:03]] За-7 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні народні депутати, пропоную вашій увазі проект Закону про внесення змін до Закону про внесення змін до Закону "Про рекламу" [[щодо розташування засобів зовнішньої реклами]] [[реєстраційний номер 8017, 8017-1]]. Пропонується розглядати це питання за скороченою процедурою, я ставлю на голосування цю пропозицію, прошу голосувати. [[17:31:43]] За-219 Рішення прийнято. Доповідачі: народні депутати Тищенко і Симоненко. Будь ласка, Олегу Івановичу, ваша доповідь. Співдоповідач – Олена Кондратюк.
Шановні народні депутати! Шановний головуючий! Проект Закону, що зараз пропонується, має на меті збільшення надходжень до місцевих бюджетів шляхом вилучення із Закону України "Про рекламу" заборони щодо стягнення плати за видачу дозволів на розміщення реклами, а також підвищення безпеки руху транспортних засобів на міжміських магістралях шляхом заборони розміщення рекламних конструкцій ближче 20 метрів від полотна доріг та над ними. Відповідно до висновку Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України рекомендовано об’єднати цей проект Закону з альтернативним проектом 8017-1 про внесення змін до статті 16 Закону України "Про рекламу". Однак, в альтернативному проекті передбачається додатково заборонити розташування зовнішньої реклами на пішохідних доріжках та алеях, а також рекламні конструкції поза населеними пунктами відносяться на відстань 100 метрів від краю полотна дороги, з чим не можна погодитися, оскільки, перше, не містить жодної безпеки та невиправдано цілями і завданнями самої наявності зовнішньої реклами, а останнє – робить рекламу нікчемною. Бо люди, що не знаходяться за кермом, розгледіти її на такій відстане не в змозі. У нашому є випадку "на відстані 20 метрів" її добре видно і у той же час вона не затіняє дорожні знаки та вказівники і не відволікає увагу водія, що підвищує безпеку руху. За висновком Комітету з питань свободи слова та інформації проект закону 8017 за результатами розгляду у першому читанні слід відхилити, зроблено це з посиланням на дослідження низки нібито іноземних держав, які було проведено ще у 1995-1999 роках, і за якими нібито наявність реклами на дорожньому полотні і над ним не впливає на безпеку руху, але відсутність посилання на джерело такої інформації поряд з фактичною відсутністю розміщеної таким чином реклами.
Будь ласка, мікрофон. Завершуйте.
на автошляхах європейських країн ставить під сумнів вмотивованість висновку комітету. Всі інші пропозиції і зауваження можуть бути враховані під час підготовки законопроекту до другого читання. Прошу народних депутатів прийняти в першому читанні і за основу. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Шановні колеги, тепер Олена Костянтинівна Кондратюк як голова підкомітету Комітету з питань свободи слова та інформації поінформує про рішення комітету. Будь ласка.
Шановні колеги! Комітет з питань свободи слова та інформації на своєму засіданні 15 червня 2011 року розглянув проект Закону України про внесення зміни до Закону України "Про рекламу" [[реєстраційний номер 8017]], внесений народним депутатом Олегом Тищенком, та альтернативний до нього проект Закону України про внесення зміни до статті 16 Закону України "Про рекламу" [[реєстраційний номер 8017-1]], внесений народним депутатом України Петром Симоненком. Комітет ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України за результатами розгляду в першому читанні дані законопроекти відхилити. Комітет не погоджується із запропонованими авторами законопроектів пропозиціями щодо запровадження нових суттєвих обмежень і заборон щодо розміщення зовнішньої реклами, вилучення норми щодо безоплатності надання дозволу на розміщення зовнішньої реклами тощо. Так, пропоновані зміни щодо заборони розміщення зовнішньої реклами над поверхнею проїжджої частини автомобільних доріг у населених пунктах на відстані менше ніж 10 метрів від краю проїжджої частини, поза населеними пунктами на відстані менше ніж 100 метрів від краю проїжджої частини, внесений Симоненком, призведуть до фактичної руйнації ринку зовнішньої реклами, знищення від 70 до 90 відсотків парку рекламних конструкцій, банкрутство більшості малих і середніх підприємств. Зауважу, що запропоноване Олегом Тищенком запровадження плати за видачу дозволів на розміщення зовнішніх рекламних засобів не зможе перекрити бюджетні втрати за ситуацію, коли фактичного ринку та підприємств зовнішньої реклами просто не стане. Автори обгрунтовують свої пропозиції насамперед піклуванням про безпеку на дорогах. У той же час, на думку комітету, за результатами численними наукових досліджень вони заперечують наявність взаємозв’язку між розвитком рекламної інфраструктури та безпекою дорожнього руху. Також про те. що до переліку основних причин дорожньо-транспортних пригод не входить зовнішня реклама йшлося у відповідних статистичних даних за 2000.
Мікрофон, будь ласка. Завершуйте.
які надавалися до нещодавно прийнятого Закону України "Про усунення надмірного державного регулювання у сфері автомобільних перевезень", який було ініційовано Президентом України. Науково-експертне управління Апарату Верховної Ради у своїх висновках на відповідні законопроекти врахувало ряд суттєвих недоліків, однак надало перевагу законопроекту 8017-1 і пропонує його об’єднати разом з проектом 8017. Зазначу, що профільний комітет, поділяючи стурбованість авторів законопроекту стосовно недоліків законодавчого регулювання, які мають місце на ринку зовнішньої реклами, необхідність наведення ладу в галузі, а також прислухаючись до конструктивних пропозицій, які надійшли у ході проведення відповідних нарад, пропонує вирішити підняті колегами питання еволюційним шляхом, ґрунтуючись на європейських підходах та практиці регулювання відповідних питань. З цією метою членами комітету було зареєстровано законопроект 8569, яким пропонується комплексно підійти в тому числі і до вирішення питання розміщення носіїв зовнішньої реклами. У разі схвалення його і Петро Миколайович, і Олег Іванович зможуть долучити до реформування галузі.
Дякую. Шановні народні депутати, прошу записатися на обговорення цього питання, якщо в цьому є потреба. Будь ласка. Прізвища народних депутатів. Ірина Геращенко, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”.
Шановні колеги, я пропоную підтримати пропозицію колеги Олени Кондратюк, а також профільного комітету про те, що цей законопроект потрібно відхилити, тому що насправді цей законопроект не має, ну, нічого спільного з бажанням врегулювати питання зовнішньої реклами і не відповідає європейським стандартам. До питання зовнішньої реклами, дійсно, потрібно підходити комплексно. Питання того, де знаходяться в нас ті сьогодні об’єкти зовнішньої реклами, що на них розміщено, а те, що пропонується, насправді, в цьому законопроекті, носить епізодичний характер і не відповідає європейським стандартам. І тому доречно його відхилити. І такою є позиція і відповідної індустрії, яку сьогодні от, що цікаво особливо перед виборами, по багатьом регіонам взагалі починають поступати сигнали, що є бажання не тільки через законопроекти, а взагалі цей ринок трошки переділити, щось там змінити, таке інше. Ми за цим бачимо не тільки бажання от профільно підійти, експертно, до цієї теми, а й бажання, насправді, перерозподілу відповідного ринку, дуже ласого, в тому числі і напередодні виборчої кампанії. Тому варто це відхилити. Дякуємо.
Народний депутат Фомін, фракція "БЮТ" – "Батьківщина".
Олександр Фомін, "БЮТ" – "Батьківщина". Прошу передати слово Миколі Томенку.
Микола Томенко, будь ласка.
Шановні колеги, насправді, проблема на багато серйозніша. Я поділяю стурбованість наших колег Тищенка і Симоненка, ситуація, яка склалася. Єдина проблема, я думаю, що, звичайно, такі законопроекти треба готувати спільно з фахівцями Міністерства внутрішніх справ для того, щоб ми дивилися не американську статистику, а українську статистику і розуміли, наскільки щільність носіїв зовнішньої реклами і їх наближеність до проїжджої частини реально впливає на безпеку руху. Я думаю, що така експертна частина є надзвичайно важлива. Оскільки моя гіпотеза полягає у тому, що це створює проблеми, що це небезпечним. Але для того, щоб бути більш переконливим, очевидно, таку експертизу треба провести. Я так само не поділяю стурбованість наших колег про те, що тут колеги Тищенко чи Симоненко хочуть собі рекламний ринок розподілити, тому що він давно уже розподілений. Я от проїжджаю в областях, у нас в основному там у вечірній час дітей лякають у повним ріст зображення голів обласних адміністрацій і реклама пива, ну і ще чогось. Тобто я так розумію, якщо на кожному третьому бігборді на трасі це зображення голови обласної адміністрації, на кожному третьому, а на кожному п’ятому Президента, то означає, що вже рекламісти домовилися з владою, і вже там ніхто не влізе туди. Чи, наприклад, пряма реклама пива розміщена. Тому я вважаю, що такий закон має право на існування. Але ще раз кажу, що, очевидно, треба було би зібратися всім зацікавленим особам, проаналізувати, подивитися реальну ситуацію і вносити такі законопроекти, оскільки точно я вам скажу, що ніде у світі немає такої кількості зовнішньої реклами біля трас, особливо, у такій щільності, як вони в Україні. Тому я вважав би, підтримував би пропозицію науково-експертного управління, що треба хоча би один закон зберегти для того, щоб між першим і другим читанням, залучивши експертів і громадськість, просуватися в напрямку вирішенні цієї проблеми, а не просто її відкинути як такої, що не існує.
Сергій Павленко, фракція Народної Партії. Відмовляється? Відмовляється. Тоді – Володимир Каплієнко, група "Реформи заради майбутнього".
Володимире Михайловичу, прошу передати слово Тарасу Чорноволу.
Тарас Чорновіл, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги народні депутати України! Ми цей законопроект так само розглянули вчора на засіданні фракції, обидва законопроекти. І ми дійшли до висновку, що проблема сама поставлена правильно. Проблема дійсно існує. Але її врегулювання мало того, що абсолютно фрагментарне, так ще й грішить тим, що бракує аргументації щодо цих вирішень, а в двох положеннях ми ще й бачимо порушення певних і наших законів. По-перше, що стосується зняття, виключення пункту про заборону про стягнення плати за видачу дозволу на розміщення зовнішньої реклами. Мабуть, правильно, може так і треба зробити. Це треба прорахувати, треба вирішити. Але питання в тому, чи може ми це робити в цьому законі, не внісши зміни до податкового законодавства. Це у нас вимагає від цього Бюджетний кодекс, ми не маємо права інакше поступати. Другий момент, що стосується самих моментів щодо розміщення реклами. Можливо, і правильно. Але, ще раз кажу, немає жодних досліджень, немає аргументації, немає висновків, чому саме 100 метрів, а не 50 чи не 200 метрів, немає досвіду інших закордонних країн, де такі речі використовуються. Плюс – ми зараз перебуваємо на піку, я б сказав, непродуманої рекламної діяльності, яка як в більшості цивілізованих країн світу скоро піде на спад. Коли буде менше необдуманої реклами, менше буде розміщуватися і на тих бігбордах і інших носіях, тоді може бути на тому спаді буде і ліпше це врегульовувати, щоб не було великих трагедій і великих втрат. І останнє. Оскільки рекламний ринок наповнює місцеві бюджети, для того, щоб вносити такі законопроекти, необхідно, оскільки буде скорочення рекламного ринку, потрібно передбачити, які будуть втрати місцевих бюджетів. І передбачити бюджетом, які будуть компенсації. В зв’язку з цими обставинами, ми пропонуємо не підтримувати дані два законопроекти. А в майбутньому підійти до цього питання комплексно.
Алла Александровська, фракція комуністів.
Александровская, фракция коммунистов, город Харьков. Уважаемые коллеги, логика законопроектов практически всеми поддержана. Вот предыдущий выступающий сделала странный, в конце концов вывод, что вот не надо за них голосовать, а перед этим все время говорил, что есть проблема, которую нужно урегулировать. Петр Николаевич Симоненко совершенно справедливо заметил, что реклама сегодня переполняет абсолютно окружающую среду и влияет, конечно, на безопасность движения. Да, нет конкретных аргументов и статистики, но, уважаемые товарищи, оглянитесь вокруг, посмотрите, мы не видим ландшафтов, ми не видим архитектурных памятников, мы не видим городов. Все города превратились в один какой-то образ, одно какое-то месиво этой рекламы. В каком ты городе находишься, ты все равно видишь одну и ту же рекламу. Поэтому нужно навести порядок, и с точки зрения безопасности в первую очередь. Поэтому в первом чтении нужно законопроект Симоненка поддержать, доработать и внести все ваши предложения. Спасибо за внимание.
Шановні колеги, слово має Ковалевська, фракція Партії регіонів, будь ласка.
Дякую. Юлія Ковалевська, фракція Партії регіонів. Шановні колеги, шановні телеглядачі, безпека на дорогах, безумовно, є дуже гострою проблемою, однією з таких проблем і в Україні, і в багатьох країнах світу. І в деяких державах існують навіть національні комітети безпеки на транспорті, що свідчить про системний та виважений підхід до цієї проблеми. Тим не менш я не буду закликати своїх колег голосувати за ці обидва законопроекти. По-перше, дійсно немає обґрунтованих розрахунків та пропозицій щодо джерел покриття витрат, обумовлених прийняттям цього закону і відсутні аргументи щодо причинного зв’язку між розміщенням зовнішньої реклами, розташованої над поверхньою або впродовж автомобільних доріг з безпекою дорожнього руху. Не зрозуміло, що мається на увазі саме під підвищенням безпеки руху. І не зовсім зрозуміло, чому робиться наголос на рекламі поза населеними пунктами, а не в самих населених пунктах. Тож виникає дуже багато питань, які не врегульовані цими законопроектами. Я вважаю, що ці.
Мікрофон, завершіть думку, будь ласка.
Я вважаю, що ці законопроекти треба відхилити. Але проблема існує і її треба вирішувати. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні народні депутати, обговорення питання завершено. Комітет рекомендує відхилити запропоновані законопроекти. Науково-експертне управління вважає, що законопроект 8017-1 може бути прийнятий за основу. Я ставлю на голосування пропозицію першу: про прийняття за основу проекту Закону, [[реєстраційний номер 8017]] про внесення змін до Закону України "Про рекламу" [[щодо розташування засобів зовнішньої реклами]]. Автор – народний депутат Тищенко. [[17:48:04]] За-39 Рішення не прийнято. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 1817-1]] – про внесення зміни до статті 16 Закону України "Про рекламу" [[щодо розташування засобів зовнішньої реклами]]. Автор – народний депутат Симоненко. [[17:48:36]] За-32 Рішення не прийнято. Законопроекти відхилено. Шановні народні депутати, я пропоную продовжити нашу роботу на 15. Ні, да? [[Шум у залі]] Ну продовжуємо. Шановні колеги, у нас там далі йдуть законопроекти, які стосуються пам’ятних дат, ми їх швидко проголосуємо і закінчимо. Але про всяк випадок – на 15 хвилин. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про автомобільний транспорт" [[щодо спрощення державного регулювання діяльності автоперевізників]] [[реєстраційний номер 8550]]. Є пропозиція розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[17:49:29]] За-207 Рішення прийнято. Шановні народні депутати! Доповідач – народний депутат Наталія Юріївна Королевська. І співдоповідач – голова Комітету з питань транспорту і зв’язку Мироненко Михайло Іванович. Михайло Івановичу, будь ласка.
Шановний головуючий! Шановні колеги! Комітет Верховної Ради України з питань транспорту і зв’язку розглянув проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про автомобільний транспорт" щодо спрощення державного регулювання діяльності автоперевізників, поданий народним депутатом України Королевською. В Пояснювальній записці зазначено, що метою законопроекту є спрощення державного регулювання шляхом скасування рейдових перевірок, визначення вичерпного переліку документів для виконання пасажирських перевезень, зменшення переліку довідок для конкурсного комітету та скорочення вимог до претендентів на участь в конкурсі по визначенню автомобільного перевізника на автобусному маршруті загального користування. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України наголошує на тому, що проект, за результатами розгляду в першому читанні, може бути прийнятий за основу з урахуванням висловлених зауважень та пропозицій. Міністерство внутрішніх справ України вважає недоцільним внесення запропонованих змін, які призведуть до погіршення ситуації з аварійністю на пасажирсько-автомобільному транспорті. Міністерство інфраструктури України висловило чисельні зауваження та пропозиції до законопроекту і наголошує на тому, що він потребує суттєвого доопрацювання. Враховуючи вищенаведене та результати обговорення на засіданні комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України зазначений проект закону України відхилити. Прошу підтримати.
Шановні народні депутати, хто наполягає на обговорення цього законопроекту, будь ласка, запишіться. Прізвища прошу вивести народних депутатів. Народний депутат Пачесюк, будь ласка, Партія регіонів.
Шановні депутати, Володимире Михайловичу, відміна рейдових перевірок – це збільшення нелегальних перевезень і створення нерівних, неконкурентних умов для легального перевізника. Друге. Зменшення надходжень до бюджету, адже сьогодні в тіні працює біля 5 мільярдів коштів, і це лобіює інтереси нелегальних перевізників. Виключенням Законом про автомобільний транспорт норми, яка передбачає використання на маршрутах автобусів, переобладнаних з вантажних транспортних засобів, сьогодні передчасна, так як на приміських, внутрішньообласних маршрутах до 150 кілометрів працює сьогодні біля 93 тисяч автобусів, із них 63 тисячі вже треба поміняти. Тому пропоную даний законопроект відхилити.
Так, Сергій Гордієнко, фракція комуністів.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Я хотів би, в першу чергу, подякувати Комітету з питань транспорту і зв’язку за їхній об’єктивний підхід до цього законопроекту і сказати, що він є чисто лобістський, популістський. Він не може бути саме підтриманий хоча би з одного того, що не допускається переобладнання, ну, не потрібно нам допускати переобладнання транспортних засобів в будь-яких умовах, крім тих, які мають саме певні ліцензії, що дуже буде впливати на аварійність на шляхах. У нас і так чуємо ми із автомобільних доріг повідомлення як з військових фронтів і конфліктів. Тому фракція Компартії України не буде підтримувати даний законопроект.
Дякую. Гривковський відмовляється, да? Каплієнко, будь ласка, мікрофон. Так хто буде тоді, будь ласка. Ну зараз Каплієнко, потім хто буде він Народної Партії.
Дякую, Володимире Михайловичу. Ви знаєте, ми на засіданні фракції багато дискутували біля цього законопроекту. Нібито ми побачили позитивний момент, в першу чергу, через спрощення процедури отримання відповідних ліцензій, фактично виписку на маршрути тих чи інших транспортних засобів. До них, до позитивних моментів, також відноситься введення такої новели, як обов’язкове страхування транспортного засобу, яке до сьогоднішнього дня було відсутнє. І якщо це буде закріплено законом, то це в принципі слушна процедура. Але відсутність довідки про відповідність транспортного засобу на безаварійне користування і перевезення пасажирів то, на наш погляд, знаєте, можливо приведе до жахливих наслідків, якщо ми не будемо контролювати технічний стан автомобілів і робимо спробу регулювати це питання лише через ліцензування, то можливо це до позитивних речей не приведе взагалі. Тому депутатська фракція прийняла рішення голосувати вільно. Я думаю, що в більшості ми не будемо підтримувати цей законопроект. Дякую.
Хто ще наполягає на виступі? Немає? Будь ласка. Шановні колеги, комітет пропонує відхилити законопроект. Головне науково-експертне управління вважає, що законопроект може бути прийнятий за основу. Ставлю на голосування першу регламентну процедуру: про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про автомобільний транспорт" [[щодо спрощення державного регулювання діяльності автоперевізників]] [[реєстраційний номер 8550]]. Прошу голосувати. [[17:55:48]] За-10 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Постанови про відзначення 70-річчя з дня створення підпільної молодіжної організації "Молода гвардія". Прохання розглянути за скороченою процедурою це питання. Я готовий, але комітет прийняв інше рішення. Зараз комітет скаже – тоді будемо голосувати. Якби було рішення "за основу і в цілому", проблем не було б. [[17:56:19]] За-213 Рішення прийнято. Будь ласка, Володимир Олександрович Яворівський, голова Комітету з питань культури і духовності.
Шановні колеги, дуже спірна, звичайно, ця вся історія довкола "Молодої гвардії". Ви знаєте, що це був абсолютно пропагандистський міф. Олександр Фадєєв спершу написав більш-менш пристойний, пристойна редакція роману була. То була просто молодіжна організація, справді, там були й підлітки, були трошки і старші, які, дійсно, були організовані і підпалили цю біржу праці, і зупинили, і розграбували автомобіль з подарунками новорічними. Але ви знаєте, що це в 46-му році вийшла перша редакція роману, а вже в 50-му, здається, в 51-му році змусили Фадєєва абсолютно все переінакшити, увести, щоб там була керівна роль партії там і тому подібне, і тому подібне. Ви знаєте про те, що сьогодні є інший погляд на "Молоду гвардію". Є такий Стахів, він живе в Америці, який написав цілу книжку, де він розклав буквально по поличках це все. Через те, дивіться, я прекрасно розумію, що оскільки це вніс Єфремов, то я прекрасно розумію, що більшість за це проголосує. Але меншості я би сказав. Я не думаю, що це така якась подія, цей міф радянський. Тут знову закладено, знову крутити цей кінофільм про "Молоду гвардію", знову вивчати в школі цю легенду, під якою немає, фактично, основи. Через те думайте самі, як голосувати. Я голосувати за цю постанову не буду і комітет теж визнав, що не варто святкувати. Відсвяткували 65-річчя, тепер – 70-рччя. До речі, на попередньому ювілеї Голенко, один із керівників області, заявив, що це взагалі святі, їх треба вознести, на що навіть обурився, кажуть, священик, який там сидів.
Шановні колеги, в мене таке прохання. Ми можемо скільки завгодно говорити про різні точки зору, вони мають право на життя. Одну хвилиночку! Але без міфів, без смислів і без наслідування суспільство жити не може. І я розумію, побувавши у цьому музеї, як люди ставляться до цієї дати, до цих людей. Тому у мене таке прохання, щоб ми зараз не виступали, шляхом голосування визначилися і. [[Шум у залі]] Ну, одну хвилиночку! Я зараз, якщо ви не захочете, будемо обговорювати. І прийняли рішення, єдине, що я пропоную: коли ми будемо ставити на голосування, вилучити сьомий пункт: "Контроль за виконанням цієї постанови покласти на комітет Верховної Ради України з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму". Якщо вже ставити, то, мабуть, комітету з питань освіти і науки. Воно було б логічніше. А так я пропонував би проголосувати за основу і в цілому. Ви вимагаєте обговорення? Давайте, будь ласка. Запишіться. Нема проблем, запишіться. Прізвища, будь ласка, народних депутатів. Петро Цибенко, потім – Катерина Ващук. Петро Цибенко, фракція Компартії України.
Дякую. Фракція комуністів, Петро Цибенко. Шановні колеги, "Молода гвардія" – це одна із героїчних сторінок нашої вітчизняної історії, зокрема Великої Вітчизняної війни. І мені гірко сьогодні усвідомлювати, що у Комітету з питань культури і духовності інші пріоритети, що якийсь Стахів, власівець, який втік в Сполучені Штати Америки, сьогодні є головним авторитетом у вивченні нашої вітчизняної історії. Отже, фракція Компартії України, безумовно, підтримує цей документ. Єдине, що мене непокоїть в цій ситуації, що із стін Комітету з питань культури і духовності дуже часто виносяться законопроекти не для того, щоб бути прийнятим, а для того, щоб зайвий раз поглумитися над вітчизняною історією і над її героїчними сторінками. Отже, фракція Компартії України підтримує цей документ. Причому пропонуємо голосувати не лише за основу, але й в цілому. Дякую.
Катерина Ващук, фракція Народної Партії.
Шановні колеги! Знаєте, часом звучить дуже образливо така теза, що українці є нація, в якої непередбачуване минуле. В усіх майбутнє, а в нас минуле. Тому що ми ділимо постійно країну. Одні пишуть ганьбу про Шевченка, Лесю Українку. Інші сьогодні глумляться над пам’яттю героїв Великої Вітчизняної війни. Можна по-різному дивитися на подвиги людей, з точки зору з такої висоти як сьогодні, не знаючи правди. Якщо ці діти хоча б на хвилину вийшли і протестували проти фашистів, вони вже заслуговують на повагу. На чому ми виховаємо наше майбутнє покоління? На яких прикладах? Ми все ганьбимо, одні з одного боку, інші з другого. Давайте звеличувати всіх, хто творив історію України, хто боровся за волю, хто боровся за народ, хто боровся за незалежність, от тоді ми будемо гордою нацією і не будемо соромитися за дітей, які печуть яєчню на Вічному вогневі. Ми за цей закон і за постанову.
Тарас Чорновіл, група "Реформи заради майбутнього".
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги народні депутати України! Знаєте, от ми зараз ще навіть тут в залі продовжуємо обговорення нашої позиції з цього приводу. З одного боку, "Молода гвардія", самі молоді діти, про яких тільки що пані Катерина сказала, які піднялися проти окупанта, які вчиняли дії, звичайно, зовсім не ті дії, не в тому об’ємі, які описані в книжці, але які це робили, звичайно, що підтримати їх пам’ять, вшанувати їх подвиг потрібно. Інший момент. Коли ми беремо саму постанову, чи ми в постанові маємо вшанування саме цих людей і того вчинку, який вони робили, який дійсно героїчний, чи ми маємо вшанування виходу абсолютно конкретного твору, конкретної книги ще й другої редакції. Якби в даному випадку була постанова, яка би відповідала питанню про дійсно тих дітей, які створили цей подвиг, це одна річ. Якби постанова була, яка би стосувалася безпосередньо, там, дати виходу книги і, там, відзначення цього моменту, ну, це було би сумнівне голосування, але це теж було би чисто. В даному випадку все змішано. Тому ми прийняли рішення про вільне голосуванні в даній ситуації, тому що, з одного боку тут як не голосуй, виходить воно не зовсім до кінця все чесно. Голосуючи за постанову, нібито відзначаємо тих героїчних дітей, тих юнаків і дівчат, але ми голосуємо за дуже сумнівний документ, який не має виходити зі стін Верховної Ради. Голосуючи проти, ніби відкидаємо це. Але ми ще й глянули на сам текст документу. Ну, нормальні, наша стандартна норма, при якій ми голосуємо проекти постанов по вшануванню людей чи подій. Вона передбачає те, що ми маємо свою межу, визначену у Верховній Раді Конституцією, де ми маємо право щось вирішувати, де не маємо. Де ми можемо щось вказувати, де ні. Ми даємо рекомендації Кабміну вшанувати, втілити. В даному випадку розписано по пунктах ті речі, які виходять за межі компетенції Верховної Ради. Тому у нас голосування вільне. Але дійсно, до таких святих речей треба ставитися серйозніше, а не підходити з якимись лобістськими інтересами бізнес-структур, які на цьому хочуть заробити.
Олександр Стоян, фракція Партії регіонів.
Я нажав кнопку "проти" для чого. Для того, щоб висловити свій протест проти того, як Голова Комітету з питань культури з такою неповагою, з таким блюзнірством доповідав про те, що треба вшанувати пам’ять тих молодих людей 18-20-річних, які під час Великої Вітчизняної війни віддали своє життя за те, щоб ми могли сьогодні мирно і спокійно жити і працювати. Це неподобство! Коли цей пан доповідає про інші дати сумнівні, то він каже з пафосом. А сьогодні він щось робив, пошукав якісь недоліки. Я хочу сказати, що я, як уже старше покоління, післявоєнне і інші люди, ми виховувалися на подвигах "Молодої гвардії", на подвигах цих героїв. Ми їм якось, ну російське слово "подражали", ми хотіли бути такими, як вони, ми хотіли очиститись, дивлячись на цих людей, які ризикували своїм життям. І сьогодні так доповідати без аргументів, без фактів – це неподобство. А колезі Тарасу Чорноволу хочу сказати: немає сумніву, пане Тарасе, дивіться, як називається проект постанови – про відзначення 70-річчя з дня створення підпільної молодіжної організації "Молода гвардія". Тут немає мови про книгу чи про автора, є про 70 років, коли створилася ця організація, коли діяла ця організація, коли боролася ця організація. І, шановні колеги, я думаю, що не тільки наша політична сила, а інші наші колеги комуністи підтримають. І треба просто зробити, щоб молодим людям, які вже виросли за роки незалежності, хоча б раз кіно показати "Молода гвардія", хоча б спектакль, хоча б провести екскурсію для цих людей. Бо, повірте мені, те що вони робили тоді, це варто, дійсно, наслідування, а не те, що зараз нашим дітям показують порнуху іншу, заганяють у сумнівні клуби і не має нічого святого. Тому я підтримую те, що сказала Катерина Ващук, коли, дійсно, яєчня жариться на святому вогні – це ганьба. Я закликаю всіх проголосувати цю постанову. Дякую.
Шановні колеги. Зараз, я бачу. Давайте таким чином: від фракції БЮТ – Андрій Шкіль, одна хвилина. Потім прізвища називались і Володимир Яворівський, і Тарас Чорновіл. [[Шум у залі]] Шановні колеги! ([[Шум у залі]]) Ну, я прошу вас, ми довше будемо говорити, ніж за одну хвилину закінчимо. Ну, називали.
Насправді ситуація в тому, що треба в даній ситуації розібратися з текстом постанови. Тому що отак люблять, особливо крайні сили, звинувачувати там одне одного в тому, що ти не так зрозумів, не так сказав і не то зробив. Мова тут ведеться чітко про, не про., а про книгу, про описання, все абсолютно вірно, тут я погоджуюся з попереднім виступаючим, котрий розповідав про те, що це торкається другого видання книги. Я ще раз кажу, я по-різному можу до цього ставитися, ну, але диктувати умови, що яким чином треба святкувати через Верховну Раду видання тої чи іншої книги і прикривати це все, блюзнірсько прикривати це все подвигом хлопців, ну, це неподобство. Я вважаю, що, ну, Верховна Рада має до цього ставитися чесніше і ретельніше, а не підражати іншим верховним радам чи іншим недолугим діям нинішньої влади. Дякую.
Так, Володимир Яворівський, потім – Тарас Чорновіл.
Мій покійний батько вчив мене такої мудрості: "Не намагайся сперечатися із дурником, тому що ти нічим не будеш від нього відрізнятися". Я ще раз хочу сказати, Тарас Чорновіл дуже чітко мене доповнив. Я ще раз кажу про те, що була справді ця організація, ніхто цього не принижує. Але ви подивіться, про що йдеться у постанові. Постанова Верховної Ради зобов’язує про те, щоби ввести до шкільної програми вивчення "Молодої гвардії", крутити кінофільми, видати знову. Хіба такий документ приймається? Через те комітет його і відхилив, через те, що він просто безграмотно зроблений. І я нічого тут не йорнічав. Я ще раз кажу, це прекрасні діти, які справді вчинили подвиг, але спекуляція на політичному міфі, коли кількох розстріляли, а потім їх реабілітували, бо це було випадково, то в цьому потрібно розібратися, а не просто бити у барабани і все. Набилися у барабани вже. Дякую.
Тарас Чорновіл, будь ласка.
Шановний колего Стоян, я вдячний принаймні що до мене у вас звернення було дуже коректне, але я вам хочу сказати, ви процитували назву постанови, у нас часто бувають назви постанов чи законопроектів, які прочитаєш і рука тягнеться голосувати, потім читаєш текст і розумієш, о Господи, упаси мене, тільки ліпше руку відрубати, ніж за таке проголосувати, особливо в соціальній частині таке буває. У даному випадку у тексті постанови є речі, які слід чітко говорити, що це не є про ту справжню "Молоду гвардію", яка,дійсно,героїчна, яка зробила те. що справді могла зробити. Невідомо під якими там ідеологічними гаслами вони йшли, це досі до кінця не встановлено. Але іде мова про певний пропагандистський жупел, який був після того зроблений. Давайте бути просто чесними. А плюс крім всього іншого, всі ці моменти, які там розписані, і кого звідки запрошувати на святкування і тому подібне, викликають великий сумнів. Ніхто не проти того, щоб вшановувати "Молоду гвардію", але йде мова про текст постанови, те, що ми випускаємо з Верховної Ради, під чим Голова Верховної Ради має поставити свій підпис.
Дякую. Шановні народні депутати, ми завершили обговорення. Я розумію, що ми не зможемо тут знайти єдину точку зору. Як мені бачиться, шановні колеги, будь-яке рішення розраховане на розумних людей. Раніше ми тримали під подушкою "Молоду гвардію", сьогодні ми бачимо набагато більше фактів про цю подію, але самопожертви підлітків, молодих людей ніхто заперечити не може. Що в тому буде поганого, якщо вчителька чи на інших заходах скажуть, була така подія? Сутність цієї події полягає в тому, що ці молоді люди шукали, як вони можуть захистити Батьківщину і боротися з ворогом. Разом з тим, на певному етапі, очевидно, це було використано з ідеологічних моментів, але це не підміняє суті, жертовності цих людей. Ми ж розраховуємо на розумних людей. І там міститься рекомендація Міністерства освіти, там також, я думаю, спеціалісти, які будуть розглядати це питання. Тому, шановні колеги, можна було б вносити пропозиції, уточнення, але оскільки це питання набуло такого контраверсійного характеру, то я вимушений поставити і зобов’язаний поставити на голосування, запропонувавши вилучити 7 пункт, де йдеться доручення про супроводження цієї постанови Комітету з питань сім’ї, молоді та спорту. Ну це не його профіль. Давайте ми просто приймем постанову, там уже всім розписано, що потрібно робити. тобто я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу і в цілому проекту Постанови Верховної Ради України як постанови [[реєстраційний номер 8512]]. Будь ласка, шановні колеги, прийміть усвідомлене рішення. Без 7-го пункту. [[18:11:59]] За-248 Постанову прийнято. Шановні колеги! Якщо ви не заперечуєте, давайте ми розглянемо. ще у нас тут одна.
4 хвилини! Встигнемо!
Шановні колеги! Ну послухайте! У нас. шановні колеги, я прошу вас. У нас є постанова про 100-річчя Ганькевича. Далі – 100-річчя скаутського руху. Мене дуже просили, щоб попросить вас розглянути. І проект постанови про проголошення Дня шахів в Україні. Два останні законопроекти не викликають заперечень. Тут є контраверсійний. Тому давайте зараз послухаємо голову комітету, голосуванням визначимося, приймемо рішення. Я прошу вас! Проект Постанови про святкування 100-річчя з дня народження Ганькевича Анатолія Борисовича [[9072]].
Я дуже коротко, тому що Матвєєв потім, якщо треба, то він мене доповнить. Ну, справді, це ім’я фактично, ну, мало знайоме в нашому суспільстві, але через те, що. тільки через те, що це була закрита інституція, це був фактично військовий завод у Миколаєві, чорноморський, де ці люди були закриті, мали, значить, певні, там, грифи і тому подібне. Сьогодні про це вже можна говорити. Це справді видатний чоловік, який пройшов від рядового слюсаря, здається [[так, Володя?]], якщо я не помиляюся, дійшов до директора оцього велетенського заводу, який будував військові кораблі підводні, турбінні і тому подібне. Я думаю, що варто було би нам все-таки нашому суспільству нагадати про те, що така людина у нас була. Через комітет підтримує це подання. І відразу, щоб другий раз уже не виходити, те саме можна сказати, це законопроект Пінчука, представника більшості, щодо 100-річчя скаутського руху. Це, справді, унікальний рух. Це щось подібне було в нас, це тимурівські якісь команди і піонерські якісь команди і піонерські, і тому подібне, але це, справді, дуже цікава дитяча і молодіжна організація, де є і фізкультура, є і спорт, є вивчення історії, є гарт певний. Вона має, справді, дуже велику історію і оскільки це вніс, я ще раз кажу, представник більшості, я переконаний, що ви проголосуєте і за це. дякую.
Дякую. Володимир Олександрович, в нас залишилась одна хвилин, тому я просив би. Будь ласка, Володимир Йосипович. Я дуже коротко, щоб ми встигли прийняти рішення.
Ну, і. ну, переплутав я, ну, вибачте. Але ж виступає, ну, що ви, шановні колеги.
Извинения принимаются. Значит, ну, Ганкевич Анатолий Борисович, действительно, великий человек, это человек, который в 38 лет при Сталине стал директором старейшего предприятия Украины – судостроительный завод имени 61-го коммунара, которому сегодня 225 лет, двадцать лет проработал директором крупнейшего в Европе судостроительного комплекса "Черноморский судостроительный завод", это человек, который вывел Украину в число стран, которые могут строить авианосцы и не почтить его память, не увековечить его память, просто-напросто, невозможно. Двенадцатого января, 15 января тысячу. 2012 года ему исполняется сто лет. Я прошу принять это постановление об увековечивании его.
Дякую. Дякую. Шановні колеги, я поставлю на голосування, але з уточненням назву постанови, як рекомендує комітет: про відзначення сторіччя з Дня народження державного діяча, видатного організатора суднобудівного виробництва України Анатолія Борисовича Ганькевича. Просив би погодитися із такою рекомендацією комітету. І з урахуванням цього прийняти проект постанови як постанову [[реєстраційний номер 9072]]. Прошу голосувати. [[18:16:04]] За-288 Рішення прийнято. І, шановні колеги, голова комітету вже доповідав з приводу проекту Постанови за авторством Пінчука Андрія Павловича, про відзначення сторіччя українського скаутського руху [[реєстраційний номер 9121]]. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття проект постанови за основу і в цілому прошу голосувати. [[18:16:40]] За-262 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 170, "БЮТ – "Батьківщина" – 34, "Наша Україна – Народна самооборона" – 9, комуністи – 0 [[тобто проти]], "Реформи заради майбутнього" – 20, Народна Партія – 20, позафракційні – 9. Шановні колеги, може приймемо ще одну постанову – про шахи? [[Шум у залі]] Я прошу вас, шановні колеги, ми вже домовилися консенсусом. Комітет пропонує прийняти за основу і в цілому з урахуванням пропозицій комітету. Я ставлю на голосування цю пропозицію [[реєстраційний номер 8760]] – про прийняття проекту постанови як Постанови про проголошення Дня шахів в Україні. З урахуванням пропозицій комітету. Прошу голосувати. [[18:17:48]] За-277 Рішення прийнято. Дякую, шановні народні депутати і дорогі колеги. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Завтра Верховна Рада України продовжить роботу в пленарному режимі за розкладом на 2 листопада, середа.