Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради. Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:00:24]] Зареєструвалося картками в сесійній залі 420 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження народного депутата України, нашого колеги Мошака Сергія Миколайовича. Йому виповнилося 45 років. Прошу привітати нашого колегу, побажати йому успіхів. [[Оплески]] Надаю вам інформацію про результати роботи Верховної Ради України на пленарних засіданнях 21 вересня 2010 року. Розглянуто 23 питання порядку денного. За результатами їх розгляду прийнято 7 законів та одна постанова, 10 законопроектів прийнято за основу, 6 законопроектів відхилено. Шановні народні депутати, відповідно статті 25 Регламенту у середу відводиться 30 хвилин для виступів народних депутатів з внесенням заяв, пропозицій, повідомлень. Прошу, шановні колеги, записатися на виступи. Прошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційне табло. Георгій Скудар, фракція Партії регіонів.
Передаю слово депутату Кожарі.
Наступний буде виступати Михайло Чечетов.
Добрий ранок, шановні депутати, шановний пане Голово! Вступивши у передвиборну боротьбу „Блок Юлії Тимошенко” разом з іншими партнерами по опозиції, розгорнули кампанію деструктивної критики української влади за кордоном. У цій критиці вони намагаються власні упереджені оцінки ситуації видати за думку європейських лідерів. Така поведінка є ганебною, не можу знайти іншого слова, адже в усьому світі існує просте правило: у будь-якій країні може точитися запекла внутрішньополітична боротьба, але коли політичні діячі виїздять за кордон, внутрішня боротьба припиняється. Британці за кордон виїжджають не консерваторами чи лейбористами, а британцями, французи – французами. Це європейський стиль, європейська поведінка, адже європейці усвідомлюють, що винесення внутрішніх чвар у зовнішній світ є паплюженням доброго імені власної держави. На жаль, в Україні це правило не спрацьовує. У нас існує протилежна традиція: рік за роком опозиція бігає по європейських столицях, ниє та скиглить, скаржиться на те, що їй, опозиції, влада нібито не дає можливостей для опозиційної діяльності. Навіть перебуваючи у владі, помаранчеві не соромилися виставляти перед усім світом брудну білизну власних чвар та суперечок. Мабуть, лише Партія регіонів за всю історію України була єдиним винятком із цього сумного правила. На жаль, нинішня опозиція продовжує йти тим самим хибним шляхом: наш кандидат на пост Президента Віктор Янукович переміг на демократичних та справедливих виборах – вони, або вона, кинулись закликати світ не визначати цю перемогу; ми вклали взаємовигідні угоди з Росією заради енергетичної безпеки України та всієї Європи, вони ж зганьбилися на весь світ, кидаючи у залі засідань парламенту димові шашки. Сьогодні опозиція скиглить про те, що діюча влада не створює для них райських умов, за яких вони могли би, як і раніше, нічого не діючи, лише паплюжачи імідж нашої держави, робити собі політичний капітал. Вони виходять на дрібних закордонних експертів та чиновників, які під їхню вказівку готують гучні заяви від імені серйозних політичних сил. Але як дипломат зі стажем запевняю вас впливові та відповідальні європейські політики дотримуються зовсім інших поглядів на розвиток України, ніж наша опозиція. Їх заяви є на всіх офіційних європейських сайтах. Ви не знайдете там жодною мірою того деструктивного критиканства, яким переповнені виступи нашої опозиції. Тому, знаючи те, як реально оцінює нашу роботу світ, ми впевнені, в опозиції знову нічого не вийде. Опозиція в котре наступає на ті ж самі граблі, які боляче вдарили по лобу ту частину помаранчевих, яка уже відійшла у небуття. А український народ, переконаний, сам зробить правильні висновки. Дякую.
Анатолій Кирилович Кінах, фракція Партії регіонів, замість Михайла Чечетов. Наступний буде виступати Вечерко.
Шановні народні депутати, шановні співвітчизники! В Організації Об’єднаних Націй відбувається 65 Генеральна асамблея, яка розглядає дуже важливі питання, виклики перед людською цивілізацією у третьому тисячолітті: такі питання, як голод, бідність, міжнародний тероризм тощо. Нам необхідно зрозуміти, що Україна уже глибоко інтегрована в економічне, політичне європейське і світові співтовариство, і питання національної безпеки приймають величезне значення в контексті як внутрішніх, так і зовнішніх тенденцій. В Україні накопичилися величезні системні проблеми, починаючи з проблематики енергетичної безпеки, загрози для газотранспортної системи України у зв’язку з будівництвом північних і південних потоків, питання завантаження газотранспортної системи, проблематика подальшого розвитку нафтопереробки. Аналогічні проблеми загострюються по напрямку обороноздатності держави, подальшого реформування розвитку Збройних сил України, реалізації величезного потенціалу, який є в оборонно-промисловому комплексі України. В тому числі ці проблеми можна фіксувати як тенденції в фінансовій системі держави. За останні два роки зовнішній, внутрішній і гарантований борг держави збільшився більше чим в три рази і наближається до 40 відсотків валового внутрішнього продукту. Питання негативного сальдо зовнішньої торгівлі, де якраз перевіряється вміння держави захищати і просувати свої економічні інтереси. Стан здоров’я людей, умови дитинства, материнства, проблематика бідності, міжнародний тероризм, піратство - всі ці проблеми повинні бути в центрі уваги держави, влади, в тому числі парламенту України. Виходячи із вище зазначеного, Президент України дав доручення, спираючись на Конституцію України і законодавство України, по розробці стратегії Національної безпеки України, яка б давала можливість прогнозувати всі світові тенденції, консолідувати політичну волю, інтелект, ресурси по зміцненню всіх складових Національної безпеки і вивід України на потужну сталу траєкторію розвитку. У цій стратегії приймають участь всі відомі фахівці нашої держави, ми закликаємо вас до співпраці, тільки сконсолідована держава, тільки вміння захищати і просувати сучасними методами інтереси є запорукою розвитку, і гідного міста в світі. Дякую за увагу.
Народний депутат Хомутиннік замість Вечерка. Будь ласка, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Сергій Терещук.
Шановні колеги, шановний Володимире Михайловичу, вчора Верховна Рада отримала доопрацьований урядом проект Податкового кодексу України. Після тривалих дискусій, громадських обговорень, отримання тисяч пропозицій від народних депутатів України ми отримали документ, над яким маємо разом працювати і який країна чекає вже 20 років. До того ж, оподаткування до цих пір залишається єдиною галуззю права, в якій майже повністю відсутня будь-яка система. Визначення податків як економіко-правової категорії наводиться щонайменше в трьох законах. Права контролюючих органів і платників податків регулюються більш ніж десятьма законами. Частина податкових норм міститься в законодавчих актах, які взагалі не стосуються сфери оподаткування. Окремі податки і збори регулюються ще декретами Кабінету Міністрів, прийнятими 10 років тому, а деякі з них взагалі втратили свій сенс. Перша і головна мета для ухвалення Податкового кодексу України полягає в тому, що податкова система нарешті буде ґрунтуватися на системному документі, який не буде змінюватися щомісяця. І платники податків, і держава мають працювати за єдиними правилами. І це є ключовою умовою для залучення в Україну інвестицій, адже інвестор готовий працювати тоді, коли він може прогнозувати розвиток ситуації. Я не хотів би зараз говорити про переваги та недоліки цього документу, але після презентації урядового проекту Податкового кодексу на відкритому засіданні Кабінету Міністрів України, де, до речі, були присутні представники всіх галузевих громадських організацій, всі губернатори, міністри, народні депутати, в тому числі від опозиції, ми побачили, що Податковий кодекс пропонує реальні правові механізми стимулювань та переваг, що забезпечить дійсну рівність прав адміністраторів та платників податків. Шановні колеги, проект, безумовно, потребує ще додаткового вдосконалення. І з урахуванням того, що вже стартував бюджетний процес, ми повинні скоріше почати з ним працювати для того, щоб Україна швидше отримала нормативний акт, що має для економіки України стратегічне значення. І в кінцевій редакції цього документу це має бути збалансований, дійсно, закон, який буде ґрунтуватися на зауваженнях всіх галузевих громадських організаціях, міністерств, народних депутатів, профільних комітетів, щоб ми за цей час зробили той документ, який би влаштував всі фракції та політичні партії. И до этого наша фракция, фракция Партии регионов, цілком відкрита. Дякую за увагу.
Сергій Терещук, будь ласка, право на виступ ваш. Підготуватися Смітюху.
Сергій Терещук, "Блок Литвина", Народна Партія, Черкащина. Шановні колеги, шановні радіослухачі і телеглядачі! Фракція "Блоку Литвина" вважає за необхідне привернути увагу Президента, уряду, вищого законодавчого органу України до проблем сільських трудівників, бо вони заслуговують більшої уваги і більш вагомої державної підтримки, адже в цьому непростому посушливому році вони зробили все, щоб кожна родина мала хліб насущний на столі, та й не тільки хліб. Зрештою, мова йде не тільки про сільських трудівників, а насамперед про продовольчу безпеку країни, про відродження світової слави українських хліборобів. Сказати, що ми стривожені станом справ на селі, умовами життя сільських мешканців – це дуже мало. Село потрібно рятувати сьогодні, бо завтра буде пізно. Саме доречно всі сільські проблеми ґрунтовно розглянуті в цій залі при обговоренні Податкового кодексу та при затвердженні державного бюджету на наступний рік. Як не гірко, але слід визнати, що селяни виживають самі по собі, за рахунок тяжкої праці на присадибних ділянках, виробляють продукцію як для власних потреб, так і для жителів міст. Село занепадає, деградує, задихається від бездоріжжя, не має хорошого медичного обслуговування, нема освітлених вулиць, у переважній більшості відсутнє виробництво. І тільки на Черкащині за 15 років кількість працюючих в сільському господарстві скоротилася в 6 разів. Наша фракція при прийнятті державного бюджету на наступний рік буде вимагати і добиватись суттєвої державної підтримки сільського господарства, покращення умов життя на селі. Насамперед мова йде про будівництво доріг, ремонт доріг, централізоване водопостачання. Пора запровадити електроопалення сільських будинків за пільговими цінами, тому що газ провести не по кишені більшості людей та й не факт, що газ завтра не буде дорогим. Не можу обійти такого питання як наші чорноземи. В Україні ще не розтягнута більша частина дарованих Всевишнім чорноземів, але до них тягнуть руки не тільки наші олігархи, а і іноземці. На сьогодні занеповними даними на наших полях хазяйнують більше 1100 фірм із 11 країн світу. Ми пропонуємо уряду глибоко вивчити це питання. Відсутність інвентаризації землі, відсутність законодавчої бази породжує зловживання в земельній сфері. Земля в світі виконує щонайменше дві функції – це забезпечення продовольчої безпеки кожної держави, і створення робочих місць на селі, а це наповнення бюджету, це життя сіл. Ми наполягаємо і на створенні земельного банку, без якого не обійтися селянам. Якщо скептики скажуть, де взяти гроші? Тільки від зміни цільового використання земель держава втратила мільярди гривень. Тому, шановні колеги, давайте відкинемо політичні пристрасті і при прийнятті Бюджетного кодексу і Податкового кодексу, бюджету і Податкового кодексу вирішимо ці.
Григорій Смітюх передає право на виступ Олені Бондаренко, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Володимир Бондаренко замість Гнаткевича. Так? Чи ні?
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, какстало известно ОБСЕ планирует отправить в Украину своего представителя по вопросам свободы медиа. Как член парламентского Комитета по вопросам информации свободы слова, и как представитель властной коалиции могу только поприветствовать стремление Европы помочь Украине в развитии демократических принципов и укрепления свободы слова. Всякий раз, когда наша политическая сила приходила к власти, Европа пристально наблюдала именно за нами. Визита европейских ревизоров от демократии учащались, а европейские эксперты не давали спуску команде регионалов. Партия регионов в подобных визитах всегда видела для себя и страны только пользу. Нам никогда не давали авансов доверия, нам никогда не устраивали оваций с апельсинами в Евро парламенте, нам никогда не создавали тепличных условий. Нас всегда критиковали больше других. Мы старались работать еще лучше, как по Библии: «кому многое дано, с того многое и спросится». Мы точно не хотим снисхождения, ибо оно развращает, как в свое время развратило наших политических оппонентов. Они ослабели, ослепли и проиграли не только выборы, но и страну. Поэтому от заявленного визита представителя ОБСЕ ждем, прежде всего, кропотливой работы, а главное – объективной работы. Мы готовы к встречам, дискуссиям, предоставлению интересующей Европу информации. И заранее предлагаем представителям ОБСЕ запланировать встречи не только с украинской оппозицией, которая на данный момент старается монополизировать уши, глаза и уста Европы, но и с представителями власти. Мы готовы к визитам самых строгих и самых въедливых представителей ОБСЕ. Поскольку именно их работа поможет нам построить новую страну, поможет нам построить новую Украину. Спасибо.
Юрій Гнаткевич передає право на виступ Володимиру Бондаренко, фракція БЮТ. І водночас інформую вас, шановні колеги, що 28-30 в Україні перебуватимуть доповідачі Парламентської асамблеї Ради Європи. Тому буде можливість у представників фракції всіх провести відповідні зустрічі, дати відповіді на всі запитання.
Володимир Бондаренко, "Блок Юлії Тимошенко", Партія „Реформи і порядок”. Шановні друзі! Хто цікавиться новинами і кожного дня читає ці новини, не міг не помітити три повідомлення, які з’явилися в пресі. Перше. Це доручення Президента Прем’єр-міністрові Азарову забезпечити продовольчу безпеку в Україні. А як він її забезпечить, цей бідний Азаров, коли дотації на корів на село скасовані. Коли будь-які дотації на посівну скасовані? Хто збирається сьогодні збирати якийсь урожай, коли він не посіяний? І так далі. Тому я думаю, що Азаров не виконає це завдання Президента. Друге, що треба було би помітити всім нам. Це те, що є повідомлення про статистичні дані стосовно того, як розвивається економіка в Україні. Зокрема мова йде про те, що інфляція у нас складає за серпень місяць лише 0,1 відсотка. 0,1 відсотка, це, ну, надзвичайно маленька статистична дана навіть на рівні похибки. І тому кожен громадянин, хто ходить на ринок, помічає брехню уряду, брехню всіх, хто сьогодні представляє коаліцію, про те, що, беріть, беріть, вам не вистачає, беріть, да, візьміть собі, ось знайшовся зайчик в парламенті, який взяв морквинку, от. Я хотів би звернути увагу на те, що ми також стали свідками оголошення двом замміністра сільського господарства доган за те, що вони не організували ярмарки в Києві. А це що, їхня роль – ярмарки в Києві організовувати. Ярмарки – окозамилювання, де вони мали виступати фіглярами, які показують які дешеві ціни в Україні. Та кожен з нас має свою статистику в кишені, і громадяни України розуміють, що цей уряд будує все лише на обмані і брехні. Я хотів би звернути увагу, що вчора тут було проголосовано один цікавий закон, який не підтримала Партія регіонів і її сателіти, це про те, щоб газ для громадян України, які є дітьми війни, не робити дешевшим, тобто та пільга, якою користуються міські жителі, не доходить до села. Тобто ми сьогодні маємо факт остаточного добивання сільського населення. Дивіться на ці корзинки. Тут дві ціни. Одна корзинка – це тоді, коли Юлія Тимошенко керувала урядом, і ми ходили на ринки, і сьогодні ми ходимо туди. Так зверніть увагу на різницю в цінах і подивіться чи відповідає це статистиці 0,1 відсотка. Морква, буряк, картопля, капуста – те, що колись ви говорили про борщ, стало в три рази дорожчою. Так от коли я їду на Київщині, та й по всій Україні, та читаю лозунги „Ми будуємо нову країну!”, запам’ятайте, нову країну не можна будувати на брехні, на обмані, на цинізмі. Ви перекупили в цій залі запроданців, які поповнили ваші ряди і таким чином ви міняєте сьогодні вектор розвитку держави. Це брехня, це цинізм, це ваш гріх! Ви сьогодні обманюєте людей, які повинні чомусь вам повірити, що стало жити краще. Як вони живуть.
Завершуйте, будь ласка.
Дякую.
Завершуйте, будь ласка.
Як вони живуть вже сьогодні, ми бачимо. І це бачать громадяни. Тому вам і страшно йти на вибори, і ви скасували їх у Києві і стараєтеся зняти рейтингові партії по більшості областей, перш за все „Батьківщину”.
Дякую. Олександр Стешенко передає право на виступ народному депутату Мовчану. Будь ласка, ваше слово.
Павло Мовчан, „Блок Юлії Тимошенко”. Я маю доручення від імені представників української інтелігенції ознайомити з ним зверненням, яке було схвалене 12 вересня по підсумках роботи круглого столу, в якому взяли участь: академіки Дончик, Борис Олійник, герої України Юрій Мишкетич, Ніна Матвієнко, доктор філологічних наук Лариса Масенко, Юрій Мицик – історик, відомий правознавець Володимир Василенко. „Шановні українці, до влади в Україні прийшов режим, який активно демонтує нашу державу. Кожен з нас уже відчув на собі загрозливість соціальної та економічної атмосфери, що панує в України. Покращання життя вже сьогодні, обіцяного легковірному електоратові, який проголосував за Партію регіонів і її лідера, не відбулося. Замість концентрації уваги на розв’язанні пекучих соціально-економічних проблем та підвищення життєвого рівня зубожілих громадян правлячий режим заходився нищити українську освіту, історію, культуру, добрався до мови. Напередодні місцевих виборів коаліція зареєструвала у Верховній Раді законопроект про мови в Україні, зберігаючи за українською мовою лише епітет „державна”. Автори цього законопроекту мають реальну мету створити інструмент витіснення української мови з усіх сфер суспільного життя всупереч Основному Закону держави, основоположним принципам європейської мовної політики і практики. Цим документом, який узаконює тотальну русифікацію, режим Януковича засвідчує, що він є прямим спадкоємцем царського і комуністичного режимів, відвертим противником української національної ідеї. Освіта, наука, культура і інформаційний простір тотально русифікуються. Очевидно, гасло „Будуємо нову країну” насправді приховує програму руйнації української нації – системоутворюючого елемента державної незалежності України, посилює розкол між її людьми, фрагментацію суспільства, безглузду регіоналізацію кожного хутора чи робітничого селища. Цей законопроект від влади означає продовження жорсткої мовної війни проти України, проміж нами тої, якої полягає у критичному збільшенні асиметричної двомовності України на користь домінування мови сусідньої держави, яка цілеспрямовано поглинає Україну, повертає її до азійського простору злиднів, корупції та сваволі. Громадяни України, сьогодні від кожного з нас залежить, чи будемо ми українцями у своїй державі, в Україні, не зрадьмо пам’яті поколінь, наших предків, які.
Завершуйте, будь ласка.
не виступаймо від демократичного вибору українського народу, збережемо свою душу, свою неповторність, своє рідне слово. Ми звертаємося до вас до кожного з закликом написати листи протесту до Верховної Ради, до її спікера, до Президента, бо ми будемо вдаватися до інших способів аби нагадати їм, що всі режими, які зазіхали на життя української мови, знайшли свій безславний кінець, бо у світі нема іншої.
Дякую, Павло Михайлович, дякую вам. Ярослав Кендзьор, фракція „Наша Україна – Народна самооборона” передає право на виступ В’ячеславу Кириленку. Наступний буде виступати Василь Хара.
В’ячеслав Кириленко, партія „За Україну!” Заява партії „За Україну!”. „Минуло півроку від часу призначення на посаду міністра освіти Дмитра Табачника. Вже в день цього одіозного призначення партія „За Україну!” попереджала Президента Януковича та коаліцію, що вони нестимуть відповідальність за наслідки його антиосвітньої і антиукраїнської політики. Ось лише деякі наслідки цієї руйнівної політики. Дискредитується система вступу до вузів, нівелюється зовнішнє тестування, до вступної кампанії повертається корупція. Через оцінку, так званих, середніх балів, а не знань, на рік раптово стало на 30 відсотків більше медалістів. Про хаос під стінами вузів, створений Табачником влітку під час вступу до вишів, годі і казати. Безцеремонно витісняється з совіти українська мова, скасовано іспити з української мови для бакалаврів, для вступу до аспірантури, для складання кандмінімуму. Є факти у деяких областях, коли батьків змушують писати заяви про переведення учнів з українських класів у російські. По суті, робиться все, щоб випускники не лише середньої, але і вищої школи не знали української мови, насаджується сталінсько-кагебістське бачення історії. З підручників викидається правда про героїчну боротьбу українців за незалежність, цинічно перекручуються наукові дані і історичні факти. До цього можна було б додати ще багато іншого. Однак вершиною непрофесіоналізму від Табачника став прийнятий у липні закон, який всупереч Конституції перетворив дошкільну освіту дітей від п’яти років з права на обов’язок. У липні партія „За Україну!” попереджала, цей закон не лише протиправний, але й нереалістичний, адже минулого навчального року лише 57 відсотків дошкільнят відвідувало дитсадки, а заповнюваність садків складала 108 відсотків, а у великих містах ще більше. Як навчати решту – 43 відсотка дітей у вщент заповнених садочках? Що робити на селі, де до найближчого садочка багато кілометрів? Що робити батькам, які вирішили виховувати дитину у сім’ї? коаліція не почула наші аргументи і проголосувала за це безглуздя. Зараз цей закон діє на папері, а в реальності нічого не змінилося. Десятки тисяч батьків в зв’язку із цим мимоволі стали порушниками законодавства. Цьому абсурду слід покласти край. І тому я вніс законопроект про відновлення норм Закону про дошкільну освіту, які діяли до липня цього року. Я пропоную невідкладно прийняти цей проект заспокоїти батьків і припинити експерименти над дітьми. А експериментатора, непрофесіонала Табачника чим швидше парламент відлучить від освіти і від управління освітою, тим краще буде для освіти, а значить і для усієї України. Слава Україні!
Хара Василь Георгійович, фракція Партії регіонів, будь ласка ваш виступ.
Уважаемые коллеги, последнее время меня все больше завораживает театр абсурда имени Тимошенко. Вы посмотрите на эти жалобные, влюбленные в народ физиономии все чаще всплывающие на экранах телевидения и требу не Верховной Рады. Как они искренне пекутся о трудящихся, как они за них страдают, как будто бютовцы никогда не были у власти и не имели возможность делать что-то хорошее для людей. Без года неделя прошла, как помаранчевые были отстранены от власти после пятилетнего издевательства над страной. Уничтожив 30 процентов промышленности, миллионы рабочих мест, разрушив финансовую систему страны, набрав невиданные доселе долги, доведя до нищеты две трети населения Украины, они вдруг воспылали любовью к обнищавшему народу. Вы вдумайтесь в цинизм происходящего! Бютовцы настаивают на повышении социальных стандартов. Они думают, что люди забыли, как их вождь Тимошенко, будучи Премьер-министром, категорически не выполняла решение Верховной Рады о повышении социальных стандартов, утверждая, что это – атомная бомба под бюджет 2010 года. Виктор Федорович Янукович стал Президентом, тут же ввел в действие повышение социальных стандартов, причем задним числом. Чудно, но именно сегодня бютовцы пекутся о бюджетниках, которых, будучи при власти, бесконечно унизили, заморозив зарплату, фактически, на три года. Именно Тимошенко при минимальной зарплате в 605 гривен с 1 января 2009 года установила тариф первого разряда для бюджетников в размере 545 гривен, при этом уравняв заработную плату специалистов с первого по седьмой разряд. Сейчас Президент Янукович и правительство Азарова пытаются максимально быстро устранить этот перекос, но всем понятно, деньги должна дать экономика Украины. Вы посмотрите, с каким лицемерием они требуют наложить мораторий на повышение цены на газ для населения! Бютовцы забыли, что это их вождь Тимошенко подписала с Россией кабальный для страны договор на поставку газа, бютовцы забыли, что именно Тимошенко на пару с Ющенко подписали меморандум с МВФ, где взяла обязательство повысить цены на газ для населения в 2,5 раза за займ в 16 миллиардов долларов. Деньги получены, обязательства нужно еще выполнять. Причем, деньги ушли неизвестно куда, а обязательства Украины перед МВФ перешли к правительству Азарова. Президент и Кабинет Министров оказались заложниками перед МВФ по вине именно бютовской команды и лично Тимошенко. Новой власти пришлось искать пути для того, чтобы максимально минимизировать последствия бездарной деятельности своих предшественников. Не могу не сказать об участии ФПУ, которое я возглавляю в этом процессе. Несмотря на изначальный конфликт между ФПУ и Кабмином результаты работы совместной группы найден выход – максимальная социальная защита населения и выполнение обязательств Международным валютным фондом. Снижен порог для населения субсидий с 15 до 10 для пенсионеров ис работающих с 20 до 15. Максимально упрощена процедура.
Дайте можливість завершити. Будь ласка.
Расширено число семей, получающих субсидию. Если раньше могли получить до 300 тысяч, сейчас – до полутора миллионов. Подавляющее число малообеспеченных семей будут платить за газ как до повышения. Некоторые будут платить меньше. Небольшая часть будет, возможно, платить на 5-10 гривен больше. Идут переговоры по требованию федерации между Кабмином, ФПУ и МВФ. Ставится задача: снять требование повышения пенсионного возраста, снять требование второго повышения цены на газ в апреле, снять требования по замораживанию зарплаты бюджетников. Есть шансы решить положительно. Единственное, вызывает сожаление поведение оппозиции, которая занимается вредительство. Цель оппозиции.
Дякую. Шановні колеги, відведений на виступи, вичерпано. Я прошу традиційно секретаріат підготувати відповідні звернення і доручення, виходячи із тих рекомендацій і пропозицій, і заяв, які оприлюднили народні депутати під час виступів. Шановні колеги, переходимо до розгляду питань, визначених розкладом на середу. У нас надзвичайно напружений план роботи. Будь ласка, Сергій Сас, мікрофон.
Дякую. Володимире Михайловичу, шановні колеги! Народний депутат Сас, фракція „Блоку Тимошенко”, партія „Батьківщина”. Володимире Михайловичу, як відомо, є такий вислів, що демократія – це процедура. А процедура для парламенту – це Регламент. Так от у 25 статті частині третій Регламенту зазначено, що середа відводиться для формування порядку денного опозиції. Я хотів з’ясувати, яким чином у порядок денний потрапили законопроекти 7060 і 7061, внесені народним депутатом Симоненком, або я пропустив, що комуністична фракція вийшла із коаліції або є порушення регламенту. Тому я прошу вас припинити ці всі речі узв’язку з тим, що ці всі речі повторюються постійно і регулярно. Дякую за увагу.
Дякую. Я, шановні колеги, надаю інформацію. На засіданні Погоджувальної ради було узгоджено, що оскільки є законопроект за авторством народного депутата Сенченко і фактично законопроекти, які. [[Шум у залі]] Одну хвилинку, ви не кричіть, порушуючи Регламент. І оскільки вони фактично перегукуються між собою, то їх потрібно розглядати одночасно. Якщо ви заперечуєте, ми вилучимо, потім будемо розглядати. Але Погоджувальна рада – я ще раз прошу вас, – але Погоджувальна рада прийняла таке рішення. А якщо ви вже такий поборник Регламенту, то це не дозволяється розміщувати у Верховній Раді. Ви спочатку наведіть там порядок, потім будете вчити мене. Ми узгодили, що сьогодні всі питання, які були запропоновані представниками опозиційних фракцій, вони будуть розглядатися. Тому я просив би, шановний колего, зараз не звинувачувати в тому, що не має під собою підстав. Прошу вас, давайте ми домовимося краще, як нам розглянути всі ці питання, а головне – щоб розглянути їх результативно.
Результативно не домовлялися? Тоді не будемо приймати рішення. Шановні колеги, я таким чином пропоную: якщо буде пропозиція розглядати за скороченою процедурою, ви скажете і будемо розглядати те чи інше питання. А зараз я оголошую до розгляд проект Закону про внесення змін до Кодексу України про надра щодо видобування питних підземних вод [[реєстраційний номер 4679]]. Автор і голова комітету пропонують за скороченою процедурою. Я ставлю на голосування пропозицію щодо розгляду проекту Закону про внесення змін до Кодексу України про надра щодо видобування питних підземних вод [[реєстраційний номер 4679]] за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[10:36:09]] За-243 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат України Королевська Наталія Юріївна. Співдоповідач - секретар Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи Сергій Миколайович Глазунов.
Спасибо. Уважаемые коллеги! Уважаемый Владимир Михайлович! Вашему вниманию предлагается законопроект о внесении изменений в Кодекс Украины о недрах относительно добычи питьевых подземных вод. Законопроект подготовлен на основании многочисленных обращений избирателей. И этим законопроектом предполагается снять ограничения относительно добычи подземной питьевой воды, которые на сегодня уже устарели. Цель проекта – дать право землевладельцам и землепользователям добывать питьевую подземную воду без получения специальных разрешений и горного отвода независимо от глубины ее добычи. Сейчас без специальных разрешений землевладельцы и землепользователи могут добывать пресные воды на глубине до 20 метров. Однако ресурс качественной питьевой воды на горизонтах до 20 метров сегодня фактически отсутствует. Более того, более 260 населенных пунктов в Украине сегоднялишены доступа в качественной питьевой воде. Такимобразом норма о свободном доступе к питьевой воде на глубине до 20 метров сегодня в условиях ухудшения экологической ситуации требует изменений. Для собственного потребления воду населению обычно приходится добывать с большей глубины, чем предусмотрено законом. Особенно часто это происходит в горной местности, а также в районах горнодобычи, где из-за подземных работ подземные воды исчезают, уходя на все большие глубины. Искусственное ограничение фактически вынуждает людей нарушать закон. А согласно Уголовного кодекса [[статья 2]], статьи 240 Криминального кодекса Украины наказываются штрафом до 100 необлагаемых минимумов доходов граждан или ограничение воли на строк до двух лет. Предложенным законопроектом 4678 измененияснимают ограничения в свободном доступе 20 метров и право добычи предоставляется при условии, что производительность водозабора подземным.
Дайте можливість завершити виступ. Будь ласка, продовжуйте.
что производительность водозабора подземных вод не превышает 300 кубических метров у сутки. Реализация проекта не требует дополнительных затрат государственного бюджета. Прошу поддержать данный законопроект и сделать доброе дело для людей. Спасибо за внимание.
Так, я запрошую до співдоповіді секретаря Комітету Глазунова Сергія Миколайовича.
Комітет розглянув проект Закону про внесення змін до Кодексу України про надра щодо видобування підземних вод, внесений народним депутатом України Наталією Королевською. Основна мета законопроекту полягає у наданні права землевласникам і землекористувачам видобувати питну підземну воду без отримання спеціальних дозволів та гірничого відводу незалежно від глибини її добування. Законопроектом пропонується передбачити право видобування без отримання спеціального дозволу питної води для власних господарських побутових потреб, не централізованого та централізованого, крім виробництва фасованої питної води господарської, питного водопостачання за умови, що продуктивність водозаборів підземних вод не перевищує 300 метрів кубічних на добу. На даний момент статтею 23 Кодексу України про надра передбачено право землевласників і землекористувачів без спеціальних дозволів та гірничого відводу видобувати для своїх господарських і побутових потреб прісні підземні води глибиною до 20 метрів. В сьогоднішніх умовах добування прісних підземних вод для власного споживання дуже часто відбувається з більших глибин, ніж передбачено Кодексом України про надра.Особливо це часто зустрічається в гірських районах, де сусідні домогосподарства знаходяться на різній відстані від підземних вод, що одним людям дозволяє видобувати воду без отримання дозволу до 20 метрів, а іншим, відповідно до чинного законодавства, необхідно отримувати дозвіл, а також в гірничо видобувних районах України, де із-за проведення гірничих робіт підземна вода зникає і її доводиться видобувати все з більших і більших глибин. В зв’язку з цим виникає необхідність внесення відповідних змін до Кодексу України про надра. За висновком Головного науково-експертного управління зазначений законопроект може бути прийнятий за основу, Кабінет Міністрів України висловлює підтримку цьому законопроекту, Комітет з питань промислової регуляторної політики та підприємництва підтримує цей законопроект і рекомендує прийняти його за основу, громадські організації, зокрема Європейська бізнес-асоціація, також підтримують зазначений законопроект. Враховуючи вище складене, Комітет з питань екологічної політики природокористування та.
Будь ласка, завершуйте.
рекомендує Верховній Раді України прийняти цей законопроект за основу.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення цього питання: два – „за, два – „проти”. Прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Володимир Карпук, фракція "Наша Україна”. Мікрофон, будь ласка.
Володимир Карпук. Прошу передати слово Роману Ткачу.
Роман Ткач. Можна з трибуни, якщо ви. Включіть мікрофон. Наступним буде виступати Скубенко, фракція „БЮТ – „Батьківщина”.
Роман Ткач, депутатська група „За Україну!”, фракція "Наша Україна”. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, я перш за все хотів би дійсно подякувати Наталії Юріївні, що вона внесла цей законопроект і великий є позитив в тому. Це в першу чергу стосується дійсно гірських районів, якою є Івано-Франківщина, а також тих регіонів, де видобуваються корисні копалини. Але тут є маленьке зауваження. Я думаю, що в першому читанні можна його голосувати „за”. Але все-таки ось тут, де мова йде про добовий видобуток прісної води 300 метрів кубічних, все-таки тут треба зробити диференціацію. Адже ми цим законопроектом прив’язуємося до землевласників, землекористувачів. Наприклад, коли стосується приватної садиби, тут питань немає, не треба більше як 300 кубів. А, наприклад, коли є школа чи школа-інтернат, де вчаться 100, 200, 300 дітей, там добовий видобуток води йде більше, ніж 300 метрів кубічних. Якщо це невелике підприємство в комунальній власності знаходиться, там також йде більше як 300 метрів кубічних. І тут питання в тому, що з однієї сторони, ми кажемо, що це є позитив, а з другого боку, ми можемо зменшити якраз ресурс тих, хто користується цією питною водою. Тому, я думаю, що його за основу можна прийняти, а вже в другому читанні треба все-таки зробити чітку градацію: кому, скільки положено - землекористувачу чи землевласнику. Дякую.
Народний депутата Скубенко, фракція „БЮТ – „Батьківщина”. Будь ласка.
Уважаемые коллеги, я считаю, что мы идем по правильному пути, снимаю массу ограничений на производственную и хозяйственную деятельность, особенно тогда, когда мы разграничиваем потребления для частных нужд и потребления для разлива. На сегодняшний день, не секрет, что существует масса подпольных цехов по разливу воды, притом, самое страшное – воды не самого лучшего качества, которые используют наши подземные питьевые воды для получения сверхприбыли. На сегодняшний день необходимо, с одной стороны, ограничить сельхозпотребителей и частный сектор оттаких недобросовестных делков. А с другой стороны, защитить их от неправомерных требований со стороны действующей власти. На сегодняшний день все сельские жители пользуются своими колодцами, пользуются своими скважинами. Измерять глубину до 20 метров, после 20 метров. Те, кто с этим сталкивался, всегда большой элемент коррупции и все понимают, какое количество взяток надо заплатить для того, чтобы получить скважину на собственном участке. Не будет никакой проблемы, если мы ограничим до 300 кубических метров потребление воды и увеличим глубину скважины на неопределенный размер. Потому как, исходя из геологического строения, вода в каждом регионе может находиться на разных глубинах, особенно питьевая вода. Поэтому я считаю, что закон позитивный. Его надо принимать. И таких законов должно быть как можно больше. Надо снимать ограничения, все больше и больше ослаблять государственную удавку на шее предпринимателя и рядового гражданина. Спасибо.
Михайло Чечетов, будь ласка, до трибуни.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Партия регионов никогда не смотрит на то, кто является автором закона. Мы смотрим на суть. Вот сегодня Наталия Королевская вносит несколько законов. Там, где Наталия Королевская писала закон как специалист, она действительно специалист высокого уровня, высокого класса, как профессионал. Там, где она писала как профессионал этот закон, действительно, закон нужен для страны. Объективно. Это признаем и мы, и вы. Мы за него будем голосовать. Но там, где остальные надо законы, Наталия Юрьевна написала как политик, исходя из политической конъюнктуры, она, ну просто принижает свой профессиональный уровень. Конечно, мы поддерживать не будем. Поэтому я призываю правую часть зала подавать законы, которые будут написаны не политиками. Вы все профессионалы. Пишите, как профессионалы. И вы всегда найдете поддержку этой части зала. Мы тогда консолидируем усилия парламента и будем давать законодательную базу, которая позволит поднять экономику и реально поднять социальный уровень жизни людей. Спасибо.
Так, хто ще наполягає від фракцій на виступ? Немає. Шановні колеги, комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Висновок Головного експертного управління аналогічне, зводиться до того, що законопроект може бути прийнятий за основу. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Кодексу України про надра [[щодо видобування питних підземних вод]] [[реєстраційний номер 4679]]. Прошу голосувати. [[10:46:59]] За-351 Рішення прийнято. Шановні колеги, дві фракції: фракція БЮТ і „Наша Україна – Народна самооборона” вимагають перерву на 30 хвилин або надати їм можливість виголосити заяву. Будь ласка, хто буде виступати? Сергій Сас, будь ласка, заступник голови фракції партії БЮТ, фракції БЮТ, вибачте.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, я хотів вже від імені двох фракцій в черговий раз звернути вашу увагу на те, що відповідно до Закону про Регламент середа відводиться для того, щоби опозиція мала можливість сформувати порядок денний і включити до нього ті питання, які вона вважає за необхідне. В першу чергу, це питання, які стосуються мораторію на підвищення ціни на газ; це питання, які стосуються мораторію на підвищення цін на продукти харчування; питання, які стосуються підвищення пенсійного віку вже задекларованого у певних угодах. А включення до прядку денного питань, не запропонованих опозицією, обмежує її права у вирішенні цих надзвичайно важливих для суспільства питань. І ми є свідками того, що більшість питань, які внесені в середу до порядку денного, за пропозицією вашою, Володимир Михайлович, розглядаються на скороченою процедурою ніби то для того, щоб розглянути весь порядок денний, який сьогодні розглядається. Тому ми вимагаємо, щоб раз і назавжди не за пропозицією ніякої Погоджувальної ради, тому що відповідно до Регламенту Погоджувальна рада є виключно дорадчим органом, рішення щодо порядку денного приймаються парламентом, ви припинили інсинуації з Регламентом. І в середу всі питання, які виносяться, повинні розглядатися за повною процедурою, питання повинні бути внесені виключно опозицією. Тому ми попереджаємо черговий раз і, я думаю, що більше цього не повториться, щоб більше порушень таких в майбутньому не було, тому що ми будемо постійно керуватися своїм правом і нікому не дозволимо забирати його від нас. Тому ми пропонуємо виключити сьогодні внесені до порядку денного питання 7060, внесені народним депутатом Симоненко, і 7061, тому що автори цих законопроектів не є членами опозиції і тому сьогодні нехай розглядають ці питання в загальному порядку, передбаченому Регламентом. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, давайте домовимось таким чином, що, дійсно, в середу опозиція має право формувати порядок денний, що якщо є альтернативні законопроекти, то надалі ми їх включати не будемо, в тому числі від опозиції, а будемо переносити на наступний день. І про це, очевидно, можна було сказати під час засідання Погоджувальної ради, не чекаючи пленарного дня, для того щоб продемонструвати свою принциповість. І водночас я запрошую першого заступника голови Регламентного комітету, що він так же принципово в усіх питаннях обстоював Регламент як то, що у Верховній Раді в сесійній залі забороняється розміщувати предмети і речі, які не мають відношення до парламентської діяльності у тому числі. Тоді у вас будуть підстави так принципово і виразно говорити про Регламент Верховної Ради України. Тому я з вами солідарний у тому плані, щоб ми забезпечували роботу виключно так, як того вимагає. так як. я просто не коментую, а я говорю яке було рішення погоджувальної ради. А коли ми дійдемо до розгляду законопроектів, які стосуються зерна, я поставлю на голосування вашу пропозицію, бо одноосібно зараз я зніти з розгляду це питання не можу. Підтримає Верховна Рада – так і буде, а надалі. Давайте так: якщо є законопроекти альтернативні, викликають заперечення, ми їх будемо розглядати в інші дні, не в „день опозиції”. Згодні з такою постановкою? Дякую вам за це. Тепер переходимо до розгляду проекту Закону про встановлення мораторію на підвищення пенсійного віку для жінок [[реєстраційний номер 7039, 7039-д]]. Доповідачі – народні депутати України Наталія Королівська і Валерій Сушкевич.
Уважаемые коллеги! Уважаемый Владимир Михайлович! Заявление вице-премьера Тигипко об обязательном повышении пенсионного возраста для женщин вызвали панику и тревожные настроения у наших женщин. Украинских женщин хотят сделать заложницами непоследовательной политики. К нам обратились сотни женских организаций, общественных организаций с просьбой выступить с инициативой о недопущении увеличения пенсионного возраста для женщин. И их возмущение вполне понятно, ведь пенсия – это та минимальная гарантия, которую обязано предоставить государство. Сегодня мы призываем принять вас решение о моратории на повышение пенсионного возраста для женщин. Почему мы говорим о моратории, о недопущении увеличить возраст пенсионный? В истории Украины женщины всегда играли выдающуюся роль. Они взваливали на свои плечи непосильный труд в мирные годы и в годы разрушительных войн, и во время восстановления народного хозяйства. Наши матери всю свою жизнь тяжело работа, надеясь хоть чуть-чуть отдохнуть на пенсии. И сейчас, не сделав ничего для их счастливой старости, их пытаются заставить работать еще на 5 лет дольше, и я считаю это циничным и аморальным. Это черные реформы, которые недопустимы в нашей стране. К сожалению, как мужчины некоторые политики, проиграв переговоры с МВФ, сегодня стараются свои ошибки возложить на плечи женщин. Нам приводят в пример страны Европейского Союза, где на пенсию выходят в 70 лет. Да, есть такие примеры. Но разве можно сравнивать возможности пенсионеров в Европе и в Украине? Средняя пенсия по старости в Германии составляет 250 евро, в Украине она в 10 раз меньше. В Европе выход на пенсию – это начало времени путешествий, в Украине – начало времени выживания. Нам приводят примеры о том, что пенсионный возраст для женщин, увеличение пенсионного возраста для женщин уменьшит дефицит Пенсионного фонда. На самом деле экономический эффект от нововведений в 2011 году не превысит 2 миллиардов гривен, что составляет лишь 3 процента от того дефицита – 30,7 миллиардов гривен – Пенсионного фонда. При этом в стране нужно создать дополнительно 180 тысяч рабочих мест, для того чтобы женщины, которые не смогут уйти на пенсию в 2011 году, остались на своих рабочих местах. Кто, какая женщина, где сможет найти работу в 60 лет? В итоге в стране будет создана армия пожилых безработных женщин, которые окажутся на грани выживания. Работу найти будет невозможно, а пенсию выходить будет еще рано. Правительство также планирует увеличить минимальный срок социального страхования с 5 до15 лет, а квалификационный период для получения полной пенсии увеличить до 10 лет. Слухи об этом уже привели к массовой панике. Оформляются льготные пенсии, на пенсию сейчас массово уходят учителя, врачи, военнослужащие. Такой политикой мы доведем страну до того, что некому будет ни лечить, ни учить, ни защищать. Люди хотят успеть, пока действуют старые нормы закона, оформить пенсию. Когда же перестанут пугать наших граждан? Когда перестанут предлагать такие шоковые реформы? Я убеждена, что реформировать пенсионную систему необходимо. И, вероятно, не только популярными мерами. Но я также убеждена, что прежде чем росчерком пера заставить сотни тысяч женщинпредпенсионного возраста вновь искать работу необходимо создать условия для их достойной занятости. Сегодня мы все должны ответить на вопрос: что ждет впереди наших женщин, которых вы лишаете минимального социального обеспечения в старости еще на минимум пять лет? Что будет с теми, кого вы оставляете один на один с болезнями и неразрешенными социальными проблемами? Уважаемые народные депутаты, решение о моратории на повышение пенсионного возраста принимать нам вместе и яхочу чтобы перед тем, как вы приняли решение каждый из вас представил свою мать, сестру, дочь, тех, кто находится рядом с вами, кто вырастил вас, кто поддержал, кто дал все, что вы сегодня имеете. И скажите им, что вы готовы сегодня увеличивать для них пенсионный возраст, не создавая никаких дополнительных условий. Нет, я думаю, чисто по-человечески к этому не готов ни один нормальный цивилизованный человек. Поэтому есть предложение, дабы остановить панику, остановить неразбериху в обществе, не допустить колоссального сокращения количества рабочих мест, не допустить того, что сегодня учителя, врачи, военнослужащие массово увольняются из-за недоверия к власти и уходят на пенсию. Давайте примем мораторий и добьемся того, чтобы люди спокойно, как положено уходили на пенсию и в первую очередь займемся реформами, которые улучшат качество жизни, займемся детенизацией экономики и займемся социальными гарантиями, а не будем проводить такие черные шоковые реформы. Спасибо за внимание, надеюсь очень за поддержку. Также я прошу поддержать законопроект 7039-д, который мы вместе с комитетом, вместе с председателем комитета Сушкевичем доработали и учли все технические неточности, которые были заложены в данном законопроекте. Спасибо за внимание.
Прошу, шановні колеги, записатися на запитання. Прошу прізвища вивести на табло. Олександр Стоян, будь ласка.
Шановний доповідачу, я дуже не хотів би, щоб це питання ви політизували. Дійсно, питання пенсійного віку є складним соціальним. Але дайте мені відповідь: ви кажете: ось, виходять на пенсію, вони повинні відпочити. Скільки сьогодні працює пенсіонерів вчителів, лікарів, які отримують повну пенсію, і повну заробітну плату? Чи це не заважає тому, що сьогодні ті люди, які не змінюють місця, не дає можливості молодим людям піти і працювати? Це перше питання. Друге питання. Скажіть, будь ласка, якщо ми, скажемо, відпустимо цих людей на пенсію, чи це означає, по вашому закону, що вони завтра зобов’язані піти на пенсію, а не продовжувати працювати? Бо якщо ви так жалкуєте про те, що вони немічні, старенькі жінки, то я хочу сказати, абсолютна більшість жінок, які досягають 55-ти років, вони не признають, що вони пенсіонерки, вони хочуть і далі працювати. Ви радилися з людьми чи це просто ваша позиція як молодої людини? Дякую за відповідь.
Нет предела цинизма, как говорится. Советовались ли вы с людьми! Я вам сказала: десятки общественных организаций женщин обратились с просьбой прекратить панику, прекратить такие шоковые заявления, которые сегодня толкают женщин увольняться и получать по старому закону пенсии. И если вы считаете, что норма сегодня социального страхования с 5 до 15 лет можно увеличивать, что можно увеличивать получение квалификационного периода на 10 лет и в результате этого это улучшит сегодня социальное состояние наших женщин, то вы, к сожалению, слишком далеки и слишком оторваны от мнения людей. Молодым людям, безусловно, необходимо предоставлять рабочие места, и, безусловно, тот уровень безработицы, который есть в нашей стране, он недопустим, но для этого необходимо давать сегодня стимулы экономики, необходимо давать возможности создания новых рабочих мест и новых предприятий. И необходимо оставить в покое женщин, которые сегодня могут и пенсию получить, и работать. Потому что государство не в полном объеме.
Народний депутат Ковалевська, фракція Партії регіонів.
Юлія Ковалевська, фракція Партії регіонів. Шановна Наталія Юріївна, скажіть, будь ласка, чому, коли Юлія Тимошенко їде до Європи, вона там обіцяє проведення пенсійної реформи, і вона саме казала за те, що реформа має стосуватися підвищення пенсійного віку. Тож запитання: чому ви в Європі говорите одно, а повертаючись в Україну, зовсім інше. Це перше запитання. І друге запитання. У проекті закону ви пропонуєте встановити десятирічний мораторій на підвищення пенсійного віку. Поясніть, будь ласка, чому саме 10 років, а не, скажімо, 5 чи 20, чи 30? Дякую.
Уважаемая коллега, я думаю, вам лучше задать вопрос Юлии Тимошенко касательно того, что вы имеете в виду. Но я считаю, что, в первую очередь, нужно судить по делам. А по делам: самые сложные 2009 и 2008 года кризиса Тимошенко смогла удержать и не повысить ни пенсионный возраст и не сорвать ни одного месяца по выплатам пенсий в срок, и не дать возможности задержать пенсию. Поэтому дела, они показывают действительно реальные намерения. А то, что касается 10 лет, я считаю, что этого срока вполне достаточно при нормальном, стабильном развитии экономики, для того, чтобы и создать достойный уровень заработных плат и достойный уровень пенсий, и обеспечить необходимое количество рабочих мест. Тогда можно говорить о структурных изменениях в пенсионной реформе.
Юрій Костенко, „Наша Україна – Народна самооборона”.
Шановна Наталія Юріївна, ви розумієте, що ефективна пенсійна політика чи соціальна політика неможлива без ефективної економічної політики. Україна на 48 мільйонів громадян має доходів Державного бюджету, який обчислюється 37 мільярдами доларів. Для порівняння: Польща – це 170 мільярдів доларів на 38 мільйонів населення, Естонія – на 1,4 мільйона населення – майже 20 мільярдів доларів дохідної частини Державного бюджету. Моє питання. Ви як голова Комітету з питань економічної політики, я думаю, були б більш дієвими у вирішенні соціальних питань, якби через ваш комітет упродовж останніх років пройшли такі питання, як наприклад, скасування усіх дозволів і ліцензій на мале підприємництво, податкові канікули хоча б на 5 років. Все це дало б можливість людям самим собі створювати робоче місце. Тому сьогоднішній законопроект, який ми, в принципі, підтримуємо, не вирішує головних проблем.
Будь ласка, завершіть своє питання.
Тому, Наталія Юріївна, сьогоднішній законопроект не вирішує головної проблеми, яку ви ставити перед собою: підвищення соціальних стандартів в Україні. Бо він не вирішує економічної проблеми, проблеми наповнення державного бюджету коштами, які потрібні для соціальної політики. Дякую.
Спасибо за вопрос. Первую цель, которую мы ставим данным законопроектом, это успокоит наших женщин и прекратит ту панику, которую посеяли политики и в частности заявление вице-премьера Тигипко о недопустимости шока сегодня для женщин. А то что касается профессиональной деятельности, во-первых, я являюсь председателем Комитета по промышленной регуляторной политике и предпринимательству, а не председателем Комитета по экономической политике. Второе. Совместно в комитете при участии депутатов всех фракций мы смогли разработать и принять в парламенте действительно серьезные и прогрессивные нормы: это и декларативный принцип, и принцип молчаливого согласия. Мы приняли мораторий на проведениепроверок и мы даже рассмотрели и в первом чтении принимали налоговые каникулы. Мы приняли закон о государственном частном партнерстве, который в нашей стране не работал 19 лет. Но к сожалению часто законы остаются на бумаге и законы потом игнорируются чиновниками, когда приходит время их выполнять. И здесь я бы обратилась к вам, давайте.
Будь ласка, ви завершили відповідь. Тоді Ярослав Джоджик, фракція "Наша Україна - Народна самооборона".
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Шановна Наталія Юріївна, йдучи на вибори сьогоднішня влада обіцяла стабільність вже сьогодні, обіцяла почути кожного у вирішенні насущних проблем сьогоднішнього суспільства. На вашу думку, кого за цей час могла почути нова українська влада, що вона запропонувала збільшити ціни на житлово-комунальні послуги, збільшити пенсійний вік, запропонувати „драконівські” норми до нового Податкового кодексу. Чи не створюється у вас враження, що вона чує – нова українська влада – лише нове олігархічне оточення своє і саме через це пропонує збільшення пенсійного віку, підвищення житлово-комунальних послуг для простого українця? Дякую.
Спасибо за вопрос.Я бы сказала, что лозунг «Стабильно уже сегодня!», если перевести на человеческий язык и проанализировать те действия и те инициативы, которые мы видим, и те заявления, которые идут от экономического блока правительства, то в первую очередь – это стабильное повышение цен на продукты питания, стабильно из месяца в месяц повышаются, это стабильное повышение цен на газ, это стабильное повышение на тарифыжилищно-коммунального хозяйства. Потому что, когда говорят, что цены на газ для населения повысят на 50 процентов, то если взять и сравнить платежки, которые приходят людям, то цена не только на газ же повышается, и на транспортировку, и на транзит, на услуги. И в результате стабильное повышение закончится не 50, а все 150 процентов. Это стабильные обещание и запугивание женщин о повышении пенсионного возраста, то есть это стабильное ухудшение жизни людей. Вот я считаю, что имели ввиду, что стабильность уже сегодня.
Іван Заєць, фракція "Наша Україна – Народна самооборона"
О. Іван Заєць, Українська Народна Партія. Проблемає.Є напруга із наповненням Пенсійного фонду. Але я думаю, що сьогодні треба говорити, обговорювати це питання значно ширше. Ми говоримо лише про вихід на пенсію, а чому ми не говоримо про інші засоби. Наприклад, нам треба врешті-решт розібратися з тим віком 40-45 років, коли люди виходять на пенсію, нам потрібно розібратися з тими спецпенсіями. Друге. Ми чудово розуміємо, що Пенсійний фонд наповнюється із заробітної плати. Отже давайте боротися із корупцією, давайте боротися із виведенням заробітної плати із тіні. Третє. Ми знаємо, що ефективна ставка пенсійного податку для бідних вона є значно більшою ніж для багатих, тому що з певної межі багаті абсолютно не платять. Тому я хотів би, щоб ми проговорили оцю систему питань, а потім.
Спасибо за вопрос. Я с вами полностью согласна, что экономического эффекта в 2011 году от повышения пенсионного возраста для женщин не будет. Да и в целом нельзя здесь ставить на чашу весов экономический эффект и те колоссальные социальные последствия, которые могут быть от повышения пенсионного возраста. Потому что дополнительные доходы бюджета могут составлять только около 2 млрд. гривен, а общий дефицит пенсионного фонда будет составлять 37 млрд. гривен. То есть это не те методы, которые позволят решить проблему. Нам либо должен господин Тигипко честно предоставить расчеты и ответить, что пенсионный возраст они наверное планируют повышать до тех пор, пока не будет сокращен дефицит Пенсионного фонда, тогда соответственно это где-то будет до 95 лет, но намного раньше вынуждены будут наши люди умирать. Поэтому нужно абсолютно другие применять методы: это сокращение льготных пенсий, вы правильно сказали, это пересмотр всех льготных статей в бюджете, это в первую очередь детенизация.
Шановні колеги, час для доповіді вичерпано. Наталія Юріївна, я вам дякую. Голова Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів Валерій Сушкевич, мікрофон, будь ласка, увімкніть.
Дякую, Володимире Михайловичу! Народний депутат Сушкевич,голова Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів і інвалідів, фракція "Блок Юлії Тимошенко". Шановні колеги, я насамперед хочу подякувати за законодавчу ініціативу мою колегу Королевську Наталію, яка визначила домінанту тієї ситуації, яка сьогодні існує по напрямку намагань в реформуванні пенсійної системи в Україні. Хочу сказати, що порушені питання викликають надзвичайно велику дискусію в суспільстві і серед пенсіонерів, так і серед потенціальних пенсіонерів. Проте цілком впевнений, що сьогодні головним чинником пенсійного реформування є оптимальний варіант реформування, ну, скажімо, який повинен враховувати пріоритети загальної стратегії соціально-економічних відносин в Україні. Шановні колеги, я хотів би звернути вашу увагу на деякі питання дуже практичні, які пов’язані з тим, що сьогодні потрібно робити, на думку комітету, і те, що, на жаль, зроблено. На нашу думку, на думку комітету не може бути сьогодні пенсійна реформа ґрунтуватися на локальних моментах, на локальних діях, які пов’язані з пенсійною системою. Не може бути сьогодні питання, яке відірвано від інших системних чинників соціально-економічних, які сьогодні існують в Україні. Я приведу декілька конкретних моментів, які суттєві при розгляді цього питання. Перше. На сьогодні на вітчизняному ринку склалася доволі чітка сегрегація зайнятого населення. За молодіжними та, вибачте, старечими видами економічної діяльності. Молодь захопила найбільш оплачувані види діяльності. Пенсіонери працюють переважно в сфері бюджетних закладів з низьким рівнем заробітної плати. І сьогодні, шановні друзі, пенсіонери компенсують оцю низьку заробітну плату, де вони працюють, вони компенсують іншим джерелом - тою пенсією, яку вони отримують. Фактично сьогодні працюючий пенсіонер він складає свій прожитковий рівень з пенсії і низької заробітної плати. Чи захочуть ота молодь, для якої ми начебто звільняємо робочі місця працювати на таких посадах без пенсій, з тим рівнем заробітної плати, яка сьогодні є у тих пенсіонерів, які поєднують зарплату і пенсію? Тут є інше питання: чи готовий ринок праці до використання робочої сили такого віку, який звільниться? Наскільки захищеними будуть такі особи? Чи не поповнять вони ряди безробітних та одержувачів різних видів державної допомоги? Тобто це знову ж питання витрат державного бюджету. На ці питання поки що відповідей немає. Є інші проблема. Підвищення пенсійного віку розглядається як варіант забезпечення стабільності нинішньої солідарної системи. Зокрема за рахунок збільшення економічної активності населення, тобто, наприклад, жінок відповідно збільшення надходжень від страхових внесків, якщо буде підвищений пенсійний вік. На жаль, ми не бачимо практики реалізації вже діючих законодавчих норм, діючого пенсійного законодавства. Шановні друзі! Я просив би звернути увагу, що за останні 5 років кількість осіб, які досягли віку на 3 роки вищого за сьогодні діючий, тобто жінки – 58, чоловіки – 63, і які не мають права на пенсію, тобто не мають 5 років страхового стажу, збільшилась в 4 рази! Тобто збільшилась в 4 рази кількість людей, які не мають права на пенсію, досягли пенсійного віку і отримують від держави допомогу, соціальну допомогу. Є тенденція навіть останніх років. В 2010 році кількість таких людей збільшилась, в порівнянні з 2009 роком, на 30 відсотків. А тепер давайте подумаємо. Хіба це та база, на основі якої можна підвищити пенсійний вік? Це нереально. Ну, я хотів би звернути також, що цей несистемний чинник пенсійного реформування, про це вже було сказано, посіяв паніку. Що сьогодні потрібно сказати в контексті законопроекту про мораторій підвищення пенсійного віку? Перше. За те, що сьогодні реформа повинна бути системною. І вона повинна початись з реформи заробітної плати, з виведення з тіні заробітної плати, стабілізації солідарної системи, проведення певних економічних чинників економічним блоком уряду, щоб реально забезпечити ситуацію з розвитку фінансового ринку. І.
Дайте можливість завершити.
поступовим переходом до другого рівня пенсійної системи. Шановні колеги! Я, завершуючи, хочу сказати насамперед, що повинен бути і чітко визначений план загальнодержавних комплексних заходів. Я хочу сказати, комітет підтримав законодавчу ініціативу колеги Королевської, доопрацював її в контексті закону, внесення змін до Закону про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування. І пропонує прийняти цей законопроект за основу і в цілому як закон. Дякую за увагу. Прошу підтримати і перейти до системних дій по пенсійній реформі в Україні. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатись на виступи від фракцій. Зараз прошу здійснити запис бажаючих народних депутатів взяти участь в обговоренні цього питання. Прошу тепер вивести загальних список на табло. Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів. Потім Володимир Карпук буде виступати.
Шановні колеги, я з глибокою повагою ставлюся до тяжкої долі і невдячної роботи опозиції. Але, принаймні, будь-який суб’єкт законодавчої ініціативи, пропонуючи той чи інший механізм соціального захисту має хоча б розуміти суть проблеми. Отже, без пропаганди, без навішування ярличків, без намагання дошкулити опонентам. Слухайте мене, шановна опозиція уважно, особливо автори цього законопроекту. Перше. Солідарна пенсійна система в Україні переживає глибоку і системну кризу. Друге. Світова фінансово-економічна криза поставила пенсійну систему України на грань краху і розвалу. Третє. Ця проблема не є чисто українською, це проблема світовою, всі країни, які мали дотичність до Другої світової війни, переживають вторинне відлуння демографічної катастрофи. Але, якщо європейські країни, починаючи з кінця 80-х років, комплексно і системно займались реформуванням солідарної пенсійної системи, то ми з вами проспали. У 2003 році пенсійна реформа розпочалася, у 2005 році пенсійна реформа зупинилася. Сьогодні середня пенсія в Україні приблизно 1100 гривень, вона менше фінляндської в 14, ізраїльської – в 10, Сполучених Штатів Америки – в 9, польської пенсії – в 4 рази, литовської і російської – у 2,5 рази. Разом з тим затрати державного бюджету на пенсійне забезпечення, не дивлячись на страховий момент, неухильно зростають: 2001 рік – це було 9 процентів ВВП, недавно в 2008 році 15, 2009 рік майже 20 процентів ВВП. В Чехії це 8 процентів, в Польщі 11 і тому подібне. І останнє. Дефіцит бюджету пенсійного фонду 26,6 мільярдів гривень. Вихід, шановні економісти, або ріст дохідної частини, нові податки українська економіка не винесе, або зменшення видатків. Тоді ми отримаємо 14 мільйонів зубожілих громадян, різке падіння купівельної спроможності. Об’єктивна причина ще одна – старіння суспільства. Висновок. Реформу пенсійної системи слід поновити. Якби ми продовжували послідовно хоча б з 2000 року, наслідки були б зараз м’якші. Комплекс заходів я таки тут і не почув. Має бути запроваджено на законодавчому рівні другий рівень пенсійного забезпечення – обов’язкове накопичення, третій рівень – недержавне пенсійне забезпечення. Я пропоную, шановний Володимир Михайлович, шановні колеги, ті, кому, дійсно, не байдужа ця тема, або слухання провести парламентське, або окремий день уряду, присвячений проблематиці реформування пенсійної системи. Не можна без сорому слухати розмови опозиції, яка не розуміє, що вона хоче, але чогось дуже хоче. Зрозумійте суть.
Будь ласка, завершуйте.
Шановні колеги, суть полягає в тому, що пенсійна система під загрозою. І ще один міф. 62 роки – середня тривалість життя пенсіонера. Це хлопчики від народження живуть менше, бо вони вічно в якісь історії попадають. Мужчини в Україні після 60 років на пенсії живе 14, жінки 25 років. І про високі пенсії народних депутатів України. Запам’ятайте собі, пані Королевська, цифру. Якби всіх народних депутатів-пенсіонерів, які є в залі, зараз позбавили цієї пенсії, то кожен би пенсіонер отримав би по 73 копійки. Нам піднімати потрібно пенсії знизу наверх, а не зменшувати верх. Не займайтесь лукавством. Пенсійну реформу.
Дякую. [[Оплески]] Володимир Карпук передає право на виступ від фракції В’ячеславу Кириленко, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”. Наступним буде виступати Петро Цибенко.
В’ячеслав Кириленко, партія „За Україну!”. Шановні колеги, шановні виборці! В пенсійній реформі завжди є одна ключова проблема. Вона полягає в тому, що влада не хоче починати пенсійну реформу із себе. Вона завжди хоче починати пенсійну реформу із народу, із простих людей, які внаслідок такої реформи завжди першими починають страждати. От саме це починає відбуватися і тепер. Ніколи влада не хоче переглядати питання спецпенсій і верхнього порогу пенсій, тому що той прошарок, який отримує надзвичайно великі пенсії, він їх отримає за будь-яких погодних, економічних і політичних умов в Україні, а ті люди, які отримують невеличку середню пенсію, які по 40-45 років відпрацювали, з них завжди починається пенсійна реформа. І це не питання якоїсь окремо взятої політичної сили. Якби сказати, що в цьому питанні хтось завжди був правильний, а хтось завжди був неправильний, це буде неправдою, це болюче питання, яке потребує політичної волі. Я прихильник того, що в цьому питанні просто голого соціального популізму також не може бути, тому що треба нарешті підійти до осмислення пенсійної реформи як реформи економічної. На словах це багато урядів незалежної України ніби визнавали. На діях ні в кого політичної волі не ставало. Ми не можемо говорити лише про захист пенсіонерів без початку системних економічних змін. Якщо у нас половина фонду оплати праці в тіні, то де візьмуться гроші для погашення багатомільярдного боргу перед Пенсійним фондом, який зараз покриває Державний бюджет України? Якщо ми не будемо зменшувати податки хоча би в якійсь частині, то звідки візьмуться гроші для погашення боргу перед Пенсійним фондом, якщо навіть введений єдиний соціальний внесок він нічого не робить. не спричиняє зменшення навантаження на фонд оплати праці, то звідки візьмуться гроші для погашення боргів перед Пенсійним фондом? Якщо влада палець об палець не збирається бити у цьому напрямку, а в кращому випадку лише говорити, то звідки візьмуться ці гроші? Тому ми повинні нарешті побачити ті реформи, які були обіцяні. Прийшли ж господарники, прийшли ті, що сказали: знаємо економіку найкраще. Де ці реформи? Де виведений із тіні фонд оплати праці? Де зменшені податки? Де єдиний соціальний внесок, який розподілений між найманими працівниками і роботодавцями більш справедливо? Нічого цього немає. Навпаки, нам підкидаються у зал лише політичні питання: про мови, про національну пам’ять і про інші резонансні речі, які людей лише розсварюють, а пенсіонерам від того жити не краще. Тому цей законопроект ми голосуємо, але закликаємо владу до зміни політики. Дякую за увагу.
Петро Степанович Цибенко, фракція комуністів. Наступним буде Скубенко, фракція БЮТ.
Дякую. Петро Цибенко, фракція Компартії України, голова Ради Організації ветеранів України. Мабуть, тема пенсійного віку найбільш резонансна. Це, справді, так. В залі, вочевидь, знайдуться бажаючі подати проекти закону щодо підвищення пенсійного віку. Відтак, від імені фракції Компартії України я хотів би довести до відома всіх, хто ініціюватиме такі законопроекти, а також до громадян України, що голосів нашої фракції на підтримку законопроектів щодо підвищення пенсійного віку не буде, не буде жодного. Ми розуміємо, що загальна світова тенденція до зростання пенсійного віку. Це, справді, так. Але підвищення пенсійного віку можливе лише при суттєвому та сталому зростанні тривалості життя та суттєвій різниці між пенсійним віком і тривалістю життя в цій країні. Дехто з наших колег хоче піднімати пенсійний вік при зниженні середньої тривалості життя. Хто з колег каже: „Давайте, як у Європі”. Немає питань. Давайте, як у Європі. Тільки давайте все, як у Європі. То давайте піднімемо рівень якості життя, тривалості життя до європейського рівня, а потім будемо вирішувати це питання. А сьогодні у нас ситуація така: рівень, якість, тривалість життя африканський, а пенсійний вік хочемо встановити європейський. Ми ж розуміємо, що так не буває. І ще одне, про що я хочу сказати. Шановні колеги, кого не переконують ці аргументи щодо того, що не можна сьогодні підвищувати пенсійний вік, то я хотів би порадити деяким своїм колегам таке: поїдьте у село, тільки не у свій поміщицький маєток, а до людей, до трудівників. Знайдіть людину, яка пропрацювала свинарочкой, доярочкой 20-30 років і подивіться на її руки. Вони в неї покручені так, що кусок хліба вже не тримає. А ми все плануємо, як нам вирішити це питання. І щодо проблеми, як вирішувати це питання, попередній виступаючий піднімав цю проблему. Шановні колеги, я розумію, що у будь-якого рішення є два боки. Підвищення пенсійного віку – це батіг, а давайте пошукаємо дещо інше, давайте пошукаємо варіанти створення таких умов, коли пенсіонер сам був би зацікавлений піти не в 50 років жіночка, а пізніше. Для цього треба створити для неї певні переваги в цьому плані. Тоді людина сама особисто для себе прийме це рішення, а заганяти законом під підвищення пенсійного віку, ну, це безперспективно абсолютно. Дякую.
Народний депутат Скубенко передає право на виступ Миколі Томенку. Прошу.
Шановні колеги, я від загального хотів би почати. На мою думку, в таких питаннях делікатних, суспільних, гуманітарних треба стратегічне розуміння, що хоче влада досягти. Бо недавно тут цитувалося обмовка, як кажуть, високопосадовців, що влада не говорить про погане, а робить. То треба навпаки, щоб влада говорила про погане для того, щоб знайти, як робити добре. Ось з цією історією трапилася така сама справа. Значить, пообіцяли, підписали, а тепер іде обговорення. То я підтримую наших колег з Партії регіонів, що треба з початку було не обіцяти, а провести парламентські слухання, подумати, як робиться пенсійна реформа, а потім вирішувати це питання. Цілком очевидно, що ключове, ключ до успішності суспільства – це тривалість життя і в мене склалося враження, що ті експерти західні і наші урядовці, які з цим не погодились, пішли найпростішим шляхом. Вони подивилися, що в нас жінки середні, що в нас жінки живуть до 74 роки, чоловіки до 62 і вони пішли простим арифметичним методом. Раз в Україні жінки живуть довго, то треба, щоб вони і довше працювали. Насправді ж, середній вік в Україні загалом 68, один із нижчих в цивілізованих країнах. Тому треба зараз думати стратегічно, як покращувати якісь життя, як збільшувати тривалість життя, а потім уже думати, як навантажувати жінок, які в силу певних обставин живуть довше, чим чоловіки. Наступна теза – співвідношення між підвищенням пенсійного віку і пенсійною реформою. Звісна річ, що спочатку треба робити пенсійну реформу. І тут багато колег говорили, а потім думати вже про вік. Я не погоджуюсь з тими, які говорять про те, що є співвідношення між грошима там і важливістю рішення, є ще проблема моральності і справедливості. Ну, давайте ж чесно скажемо: елітні пенсії ж не тільки депутати отримують, сім категорій отримує. Ну, яка це справедливість, якщо заступник міністра внутрішніх справ в останній місяць собі пише 17 тисяч чи 20 і отримує 18 чи 20 тисяч пенсію, а ми говоримо: „Та це слабо наповнює Пенсійний фонд”. Та при чому тут Пенсійний фонд? Це аморально і несправедливо. І якщо працівники уряду, чи депутати, чи міліціонери, які займають високопоставлені посади, отримують такі пенсії, то це неправильно за визначенням. Наступна проблема пов’язана з нашими іншими категоріями, як армія і міліція. Я хочу запитати: в нас що, ми з кимсь воюємо, що у 45 років можна на пенсію йти? Міліція у нас, що, такі серйозні навантаження виконує, що може піти у такому віці? Так давайте переглянемо інші вади пенсійної реформи, а потім повинні повертатися до цього. Більше того, я вважаю, що якщо ми проаналізуємо, то ми погодимося на те, що є певні категорії, які погодяться на підвищення пенсійного віку, наприклад, працівники державної служби, наприклад, викладачі вузів. Тому ще раз хочу сказати: сьогодні треба думати не як таким арифметично-політичним простим кроком вирішити це питання, сьогодні треба думати, як через пенсійну реформу забезпечити якість життя, підвищити тривалість життя, і тоді самі пенсіонери зрозуміють і будуть діяти разом з владою. Тому сьогодні очевидно, що підвищення пенсійного віку для життя. для жінок – це і несправедливо і аморально. Але ми як опозиція готові працювати над пенсійною реформою і вважаємо, що проведення пенсійної реформи зробить все необхідне, щоб вирішити ті проблеми, про які ми говоримо, а не підвищення пенсійного віку.
Народний депутат Гасюк, фракція БЮТ. Будь ласка. Потім буде виступати Олійник, і він передає право Павловському, так я розумію. Будь ласка, Гасюк. Увімкніть мікрофон, будь ласка.
Дякую. У першу чергу я хочу, щоб мене почули наші виборці і в основному жінки нашої України. Коли у своєму досить об’єктивному виступі колега Королевська говорила про те, чому має бути прийнятий мораторій на 10 років на підвищення пенсійного віку для жінок, дуже багато перед очима постає моментів із життя. Перш за все це та наша славна українська література і маса українських народних пісень, де ми славимо матір, де ми славимо дружину, де славимо дітей. Вряд чи якась держава має надзвичайно великий такий спадок. Я вам хочу сказати, що після виступу Королевської наші колеги із більшості не задали якихось би таких питань, які б настільки були сказані конкретно, чому ми хочемо проголосувати за цей мораторій. Я вам хочу сказати, що ці питання, про які говорили вже мої колеги, і про 45-50 років виходу на пенсію деяких категорій, вони виходять, як бугаї, здорові, розумієте, і невідомо чим займаються потім. Це питання про те, що, напевно, не вирішить ситуація про підвищення пенсійного віку, покращання стану нашого економічного, і, дійсно, треба починати тільки з реформ. Я хочу подумати, як ми будемо, ті, хто захоче не проголосувати, як ми будемо, перед собою, яку будемо мати совість, коли скажемо на 8 березня кожний підходить і вітає матір, вітає дружину, вітає колектив і майже із сльозами на очах говорить, як він страшенно любить цього дня жінку. Розумієте чи ні? А 9 березня вона має вже йти працювати в полі, кормити, сказав би кого, всіх, розумієте чи ні, вставати у шахту частково чи є там, іти в школу і тратити своє здоров’я. Тобто я хотів би звернутися до всіх наших колег про те, щоб добре ми подумали, що ми хочемо зробити. Те що Європа ставить перед нами це питання, так, вона ставить, але на те ми і є Верховна Рада для того, щоб ми знайшли інші шляхи аби захистити нашу жінку, або дати можливість їй, коли маса молодого населення працює, забезпечуючи свої молоді сім’ї, вони сидять з внуками, вони роблять надзвичайно величезну справу.
Володимир Олійник передає право на виступ Андрію Павловському. Ні. Відмініть, будь ласка. Хто мені написав, цю записку передав? Одну хвилинку. Я прошу, шановні колеги, не займатися блудом. От тому депутату я кажу, який підійшов і передав мені записку щодо того, що передає право на виступ. Одну хвилинку. До речі, давайте тут хоча б не будемо демонструвати наш рівень печерної культури. Я звертаюсь до депутата, який це зробив, він знає про це. Будь ласка.
Шановні колеги, на мій погляд особистий, сам виступ і законопроект наповнений таким махровим цинізмом і популізмом. В чому цинізм цього виступу? А цинізм полягає в тому, що звучала тут цікава така теза не один раз для тих, хто буде голосувати проти: подумайте про маму, подумайте про сестру, про дружину, про Україну. А я хочу запитати, а Юлія Тимошенко, коли двічі підписувала меморандум з Міжнародним валютним фондом і брала на себе зобов’язання України про те, щоб підвищити Пенсійний фонд, вона думала, певно, про маму, про сестру, вона думала про одну жінку – про себе, як виграти вибори, і не думала про Україну. Звучала й інша теза, дуже цікава. Вона звучала так: а Тимошенко не виконала зобов’язання, яке взяте перед Міжнародним валютним фондом. То так і скажіть прямо: киданули Міжнародний валютний фонд. Але я хочу вам сказати відверто, після таких кидків і кидал знижується ділова репутація України. Тому що після от таких кроків до нас інвестор не прийде, бо він знає, якщо ми вчинили так з Міжнародним валютним фондом, то подавно і вчинимо з ними. І третя цікава теза. А ви знаєте, що фактично вже пенсійний вік ми давно підняли? Скажіть, будь ласка, що робить пенсіонер в Європі? Коли він виходить на пенсію, він відпочиває, їздить дивиться білий світ. А що робить наш пенсіонер вийшовши на пенсію? Шукає роботу. Тому що тієї пенсії давно вже не вистачає. Невже від насолоди людина у віці 70-80 років працює на присадибній ділянці? Та вона вимушена працювати, тому що в неї немає виходу. А що повинно було сьогодні розглядатися? А напевно не політизоване питання про пенсійну проблему. І тут звучали деякі речі. Бо тому що, якщо ми приймемо рішення – мораторій, то на цей мораторій хліба пенсіонер не купить. Проблема тут глибша, і потрібно переглянути, чому різні пенсії, подивитися щодо продуктивності праці, щоб вона зростала, подивитися про те, щоб з тіні економіка виходила, щоб ми зробили багато кроків для того, щоб підняття пенсійного віку було останнім, але було настільки вмотивованим, щоб хтось би зробив це добровільно. Тому я вважаю, що цей законопроект популістський. Сама тема, піднята політичною силою, цинічна, а уряд буде приймати практичні кроки для того, щоб все зробити, щоб пенсіонери у нас були захищені. Дякую.
Шишкіна передає право на виступ Олегу Ляшку. Наступним буде виступати Одарченко.
Дякую, шановний Володимире Михайловичу! Я хочу звернутися до своїх колег з опозиції. Ви знаєте, ми неправильно зробили, нам не треба було взагалі записуватися на обговорення цього питання. Нехай би записувалися лише представники провладної коаліції від фракції регіонів і десять разів отут розказували про те, що вони проти мораторію і за підвищення пенсійного віку. Це найкраща агітація на їхню користь в кавичках. Але тепер по суті. Отут іще один колега питав доповідачку Королевську: от чи ви не знаєте, що люди працюють, коли на пенсії? Так вони чому працюють? Якби вони отримували пенсію таку як ви, по 18 тисяч гривень, то вони б теж не працювали. А оскільки вони отримують пенсію, яка не дає їм можливості вижити, тому пенсіонери вимушені працювати. І коли ви тут двадцять разів, шановні представники від влади, розказуєте про те, що Тимошенко підписала меморандум з Міжнародним валютним фондом, де передбачила ці питання. Так, передбачила, тільки ви ж не дуріть людей! У меморандумі, який підписала Тимошенко, передбачено проведення пенсійної реформи. А ви що робите? А ви замість пенсійної реформи – механічне підвищення пенсійного віку! Відчуваєте різницю, шановні виборці, між пенсійною реформою і підвищенням пенсійного віку?! Так от, пенсійна реформа – це не просто підвищення пенсійного віку, а пенсійна реформа – це, в першу чергу економічна реформа, це коли створюються нові робочі місця, коли виводиться з тіні зарплата, нові робочі місця дають додаткові надходження до Пенсійного фонду, підвищення фонду заробітної плати дає додаткові надходження до Пенсійного фонду і таким чином покривається дефіцит Пенсійного фонду. А що робить нинішня влада? Вона йде шляхом найменшого супротиву, „клепки” в голові немає вивести з тіні зарплату, вивести економіку з тіні, бо вони живляться з цієї тіньової економіки, якраз нинішня влада, вони вирішують механічно підняти пенсійний вік. У нас дефіцит бюджету Пенсійного фонду 29 мільярдів гривень. [[Шум у залі]] На утримання. Будь ласка, не заважайте! Будь ласка! [[Шум у залі]] На державний апарат, витрати на державний апарат у цьому році збільшені на 25 відсотків. Якби влада скоротила утримання державного апарату, то ми б якраз покрили дефіцит бюджету Пенсійного фонду. От одне із джерел наповнення бюджету Пенсійного фонду. Про інші говорили попередні виступаючі. Тобто потрібно вирішувати проблеми Пенсійного фонду не за рахунок простих українців, а особливо жінок, які молоком викохали оцих всіх депутатів, які сьогодні розказують, що вони за підвищення пенсійного віку для жінок. А потрібно робити системну пенсійну реформу, яку якраз ви й не дали зробити уряду Тимошенко. Повернемося до влади, зробимо без вас. Дякую.
Народний депутат Одарченко передає право на виступ колезі Сенченко, фракція „БЮТ – „Батьківщина”. Наступним буде витупати Уляна Мостіпан.
Сенченко, фракція „БЮТ – „Батьківщина”. Уважаемые коллеги, обсуждаемый вопрос как раз и демонстрирует, насколько власть далека от народа и насколько политика нынешней власти она вообще не соответствует реальной жизни страны. Это пенсионная инициатива, озвученная господином Тигипко, по сути дела взорвала ситуацию в стране. Вы знаете для того, чтобы продемонстрировать, вот здесь коллега Олийник из фракции регионов, защищая увеличение пенсионного возраста, говорил о том, что Тимошенко подписывала какие-то бумаги. Я хочу сказать, что главный вектор в исполнении Тимошенко – за каждыйгод проработанный сверху установленного строка, если женщина или мужчина имели работу, нашли ее и хотели работать, получали полтора процента к своей пенсии. Что сейчас? Сейчас власти этот показатель снижают до одного процента, тем самым убирая экономический стимул, о котором говорили наши коллеги, для продолжения работы. Теперь, если говорить с цифрами об этих инициативах. 55 лет женщина не сможет уйти с 1 января, по мнению нашей власти, не должна уходить на пенсию. Это означает, что в следующем году 180 тысяч украинских женщин не уйдет на пенсию. Скажите, где для них рабочие места? Попробуйте женщине в 55 лет умной, образованной, работящей найти работу. Я думаю, что это практически непосильная задача. Дальше. 20 лет стажа, которые были необходимы женщине для получения полноценной пенсии. Теперь, по мнению власти, надо иметь 30 лет стажа. Но тогда давайте честно скажем, что 19 лет украинской независимости власть не смогла обеспечить должное количество рабочих мест. И большинство украинских граждан начинали с челночного бизнеса в Турцию, в Польшу и до сих пор стоят реализаторами на рынках и в ларьках, неоформленные на работу. Где им взять дополнительно 10 лет стажа? Где рабочие места для того, чтобы все граждане страны рабочего, работящего возраста, работоспособного, получили и заработали эти дополнительные 10 лет стажа? И, вконце-концов, давайте вспомним еще об одном. К сожалению, подавляющее большинство украинских мужчин не в состоянии содержать семью. И соответственно, так сказать, мамы вынуждены вместо того, чтобы уделять время воспитанию детей, работать. Ну, так мы с вами пытаемся, мы не смогли обеспечить этих самых украинских женщин возможностью полноценно воспитывать детей. Давайте хотя бы не лишать их возможности быть нормальными, полноценными бабушками. Спасибо.
Уляна Мостіпан, фракція БЮТ. Прошу вас до виступу.
Мостіпан, "Блок Юлії Тимошенко”, партія "Батьківщина". Шановні присутні в цій залі! Невже підвищення пенсійного віку для жінок, а саме уряд є ініціатором даного питання, кардинально змінить проблему, ситуацію щодо пенсійної системи і додасть до бюджету Пенсійного фонду більше 20 мільярдів гривень? Кому таке прийшло в голову? Залишається тільки думать і відповідь напрошується одна. Чоловікам здалося, що жінки довше живуть від них. Ну, так говорить статистика. А треба подумать, що жінки, мабуть, живуть довше через те, що і працюють більше. Бо працюють вони зміну на роботі і зміну дома, даючи можливість чоловікам відпочивать. Звичайно, шановні товариші, закономірно, що вимоги Міжнародного валютного фонду щодо підняття пенсійного віку для жінок рівняється на європейські стандарти. Тож і в Україні останнім часом стало модним рівнятись на Європу, особливо, коли мова йде про пенсійний вік. Дійсно, в Європі є багато позитивно, як в економічній сфері, так і у сфері соціальній – це складові, які пов’язані між собою. А тому і пенсійний вік для чоловіків і жінок у них вище, ніж в Україні. Відомо, що підняття пенсійного віку в усіх країнах відбувалося у комплексі, тобто разом із запровадженням інших заходів: економічних, медичних та соціальних. Європейський пенсіонер має зовсім інший рівень, ніж наш, український, обов’язково має медичну страховку, достатню пенсію і інше. Хто із жінок мав нагоду працевлаштуватись у віці 45-50, не у 55 років, а 45-50, підтвердить, що майже це неможливо. Наші роботодавці не цінують працівників у такому віці. І таким жінкам дорога лише до центру зайнятості, а це, якщо думать по-державницькому, лягає на державні плечі, оскільки соціальна допомога і допомога по безробіттю буде йти саме із державної каси. Отже, звичайно, піднімати пенсійний вік для жінок можна, але не тепер і не у першу чергу. На мою думку, саме тепер, саме в першу чергу необхідно зменшити різницю між мінімальними та максимальними пенсіями, а зараз різниця у десятки разів, збільшити залежність розміру пенсії від величини страхового стажу роботи, розпочати кардинальні законодавчі зміни у сфері пільгових та соціальних пенсій. І саме головне, з чого потрібно почати уряду, потрібно зробити, у першу чергу, реформу в оплаті праці, а це збільшення заробітної плати і виведення із тіні реальних заробітків. Тому, звичайно, наш блок буде голосувати за мораторій. І чому 10 років? Бо ми.
Завершуйте, будь ласка.
зміни в економічній сфері відбудуться. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати! Репліки потім, після завершення розгляду питання. Шановні колеги, ми з вами завершили обговорення надзвичайно чутливого і дражливого питання. Разом з тим давайте ми всім скажемо, щоб люди нас зрозуміли, що сьогодні у Верховній Раді України немає жодного рішення, яке б продукувало чи передбачало підвищення пенсійного віку. Але зрозуміло, чому потрібно сьогодні говорити на цю тему. І судячи з того, як у нас відбувалось обговорення, можна зробити висновок, що потрібно не рішення, а процес. А в цьому процесі, шановні колеги, а в цьому процесі ми спільними зусиллями руйнуємо країну. І я думаю, що обговоренням цього питання ми не отримали підтримки у людей, але непокоєння привнесли і посилили у людях неспокій. І я думаю, що судячи з обговорення питання, можна зробити висновок, шановні колеги, я просив би так спокійно ставитись, я головуючий і маю право підвести підсумки обговорення. І, будь ласка, слухайте не тільки себе, бо я можу зробити висновок, що ніхто так не знає, що потрібно людям як політики, які учора мали владу, а сьогодні владу втратили. Якраз тоді вони знають, що потрібно людям. Постає просте питання, ми повинні ж боротися, очевидно, не за пенсійний вік і не за пенсії, а про підвищення заробітних плат. А я вам нагадаю, шановні колеги, було два законопроекти у Верховній Раді, які ви не підтримали, щодо погодинної оплати праці, щоб не знущались на людьми і не платили в конвертах, і про частку заробітної плати в собівартості продукції. І я повинен сказати, що це питання виносилось на обговорення, і його не підтримали. І тоді б не було у нас такої актуальності щодо теми про пенсії і пенсійний вік, бо люди, отримавши пристойні пенсії, пішли б на пенсію, і у нас був би пенсійний фонд. Але простіше обслуговувати олігархів, що періодично ви робите всі, а не хочете слухати те, що потрібно слухати. Тому, шановні колеги, нам потрібно спокійно, без емоцій розібратись в цьому питанні, бо, на превеликий жаль, у нас до пенсії доживає надзвичайно мало людей. Да, ті, хто дожив до пенсії, має сьогодні середній вік на 10 років менше, ніж в Європі. І я переконаний, що ні ліва, ні права частина не може заплющувати очі на цю проблему. Потрібно нам вийти на діалог, і я підтримую пропозицію про те, що ми повинні провести парламентські слухання, можливо позачергово, якщо ми хочемо вирішити проблему для людей. Нам потрібен діалог між суспільством і владою, але не з метою змінити одну частину при владі на іншу частину, що, як правило, приводить до того, що ситуація в країні погіршується. А нам потрібно бодай з’ясувати причини чому в країні відбувається так, що ми стаємо відчувати погіршення життя, умов життя людей, про яких ми так з вами піклуємося. Бо ми всі хочемо перемін, а, як казав один співак знаменитий Цой, не знаємо яких ми хочемо перемін. І ми колотимо один одного у Верховній Раді України. Тому нам потрібно обговорити це питання спокійно. Тут звучали пропозиції, що державні службовці, судді і інші категорії можуть мати більший пенсійний вік, оскільки вони в цьому самі зацікавлені. Подивитися на педагогів, на вчених, на викладачів, але за однієї умови, щоб у нас була спадкоємність і щоб був зв’язок поколінь. І можливо, якщо ставити це питання, а ми всі прекрасно розуміємо, що та чи інша влада буде ставити це питання. [[Шум у залі]] Шановні колеги, то треба нам визначитися. Якщо з якого віку, добровільно, якщо це люди хочуть, як треба це робити для того, щоб був це органічний процес. Ваш свист підтвердження того, що ви не хочете слухати! Шановні колеги! Шановні колеги! Я зрозумів ще раз одне, що треба збурення, а не треба вам серйозна розмова. Шкода! Тому я ставлю на голосування. [[Шум у залі]] Шановні колеги! Репліку – це якщо о когось було персональне звернення. [[Шум у залі]] Заключне слово має доповідач. Але не репліку. Я просив би вас не кричати. Прошу, спокійно. Я ж говорю вам нормальні речі, не критикую вас, закликаю до розуму. Чому ви кричите? Що, розуму немає? [[Шум у залі]] Репліка – якщо прізвище називали, а заключне слово голови комітету. Будь ласка. Королевській мікрофон увімкніть.
Уважаемые коллеги, мы, действительно, провели эмоциональное достаточно обсуждение данного законопроекта. Это еще раз доказывает, насколько актуально поднят вопрос. Необходимо остановить шоковую терапию, необходимо оставить наших женщин в покое. Во всех цивилизованных странах, начиная с 80-х годов, проводили системные, грамотные и структурные реформы, комплексно и системно занимались пенсионными реформами. В нашей странеиз год в год реформы имитируются, и обманывают людей государственными гарантиями о пенсионном обеспечении. Введение моратория – это в первую очередь шанс для власти заниматься реформами, заниматься профессиональным подходом, системным подходом, а не заниматься имитацией. И не перекладывать сегодня проблемы на плечи МВФ, потому что решения МВФ и рекомендации МВФ носят исключительно рекомендательный характер – и они не обязательны для выполнения. А начинают кивать на МВФ тогда, когда не умеют и не знают, как сделать правильно и как сделать грамотно. Поэтому мыоднозначно поддерживаем парламентские слушания и считаем, что этот вопрос необходимо широко обсудить, для того чтобы некоторые депутаты в зале понимали, в каком сегодня положении находятся женщины и насколько этот вопрос, который был поднят вице-премьером Тигипко, носит резонансный характер в обществе. Поэтому мы настаиваем на том, чтобы принять мораторий, чтобы ближайшие 10 лет не трогать стаж женщин пенсионный, а за эти годы провести системную, комплексную реформу, не ухудшая социального уровня людей, недопустить сегодня сокращение рабочих мест, не допустить увеличения безработицы, не допустить финансового кризиса в стране. Поэтому мы настаиваем на принятииданного законопроектом. И это тест сегодня для политиков: для людей мы работаем, для защиты наших женщин или мы все-таки занимаемся имитацией и демагогией. Спасибо за предоставленное слово.
Валерій Сушкевич, будь ласка, від комітету заключне слово.
Дякую, Володимир Михайлович. Шановні колеги, Володимир Михайлович, я хочу звернутись до вас. Розумієте, ви виступили так, як не варто виступати по пенсійній реформі. Ви виступили, як політик. Я, як голова комітету, жодного політичного гасла не сказав. Я, як голова комітету, підсумовуючи все те, що прозвучало на комітеті назвав абсолютно прагматичні конкретні чинники, які стосуються пенсійної реформи і звернувся до влади, звернувся до колег з приводу того, що ми робимо помилку, висмикуючи із системних дій, а системність – це аксіома пенсійної реформи, ми висмикнули один чинник локальний і зробили помилку. Про це сказали сьогодні народні депутати, в тому числі моя колега Королевська. Тому сьогодні може хтось виступив і політично, але треба сьогодні побачити проблему локальних спорадичних дій в системі пенсійної реформи. І це прозвучало, починаючи від низької заробітної плати, яка в тіні, закінчуючи тим, що торкається стабільності солідарної системи, перед тим як переходити до другого рівня і так далі, і так далі. На завершення хочу підтримати ідею, знову ж те, що було сказано, парламентських слухань за участю уряду, за участю профільних комітетів, бо є ще профільний комітет, які сьогодні провели круглий стіл разом з урядом і знайти саме рішення системних дій по пенсійній реформі, не лякаючи населення підвищенням пенсійного віку. Ми же це налякали і комітет захлинається від кількості листів, які люди кажуть. Ми йдемо на пенсію терміново. Що це робить з пенсійним фондом? Спитайте у нашого керівника Пенсійного фонду. Дякую за увагу.
Дякую. Так, шановні колеги, обговорення питання завершено. Пропозиція комітету: прийняти за основу і в цілому цей законопроект. [[Шум у залі]] Репліка – після завершення розгляду питання. Ми ж з вами домовилися. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про встановлення мораторію на підвищення пенсійного віку для жінок [[реєстраційний номер 7039]]. [[11:58:17]] За-202 По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 0, „Блок Тимошенко” – 123, "Наша Україна–Народна самооборона" – 48, комуністів – 27, "Блок Литвина" – 1, позафракційні – 3. Тепер ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про встановлення мораторію на підвищення пенсійного віку для жінок [[реєстраційний номер 7039-д]]. [[11:58:57]] За-197 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. По фракціях, будь ласка!. [[Шум у залі]] Шановні колеги, по фракціях: Партія регіонів. Ну, як не працює! Всі 27 проголосувало. Партія регіонів – 0, „Блок Тимошенко” – 118, "Наша Україна–Народна самооборона" – 48, комуністів – 27, "Блок Литвина" – 1, позафракційні – 3. Ставлю на голосування про направлення законопроектів. [[Шум у залі]] Шановні колеги, от комуністи кричали, що не працювали, у нас все спрацювало – 27. Заспокойтеся, все працює. Шановні колеги, все працює! Шановні колеги, заспокойтеся! Ну, якщо не встигають добігти, натиснути кнопку, ну, це не проблема головуючого. Шановні колеги, спокійно. Прошу вас. Ставлю на голосування про направлення законопроектів на повторне перше читання. [[12:00:08]] За-204 Рішення не прийнято, законопроект відхилено. Я прошу комітет підготувати пропозиції щодо проведення парламентських слухань з цього питання. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 0, „Блок Тимошенко” – 123, "Наша Україна–Народна самооборона" – 48, комуністів – 27, "Блок Литвина" – 1, позафракційні – 5. Володимир Олійник має право на репліку. Будь ласка, одна хвилина. [[Шум у залі]] Шановні колеги, ну, я прошу вас! Ну, навіщо ви кричите?
Шановні колеги, політична сила, яка вносила цей законопроект, була більш логічною, якби вона перше, що зробила, це вибачилася перед українським народом за створення цієї проблеми юридично. Бо це зобов’язання, взяті попереднім урядом перед Міжнародним валютним фондом, а дальше внесла б цілу низку законопроектів, які б пішли б, направлені були на реформування пенсійного законодавства. Маєте ж опозиційний уряд, могли б цим скористатися. Я хочу сказати так, що зробили. Заявили про те, що це необов’язково, це рекомендаційно. То може Міжнародний валютний фонд там рекомендаційно написав, що ми можемо повертати гроші, а може ні. Це неправда. І я вам заявляю офіційно, що сьогодні ось я вам показую цей меморандум, де написано білим по чорному і чорним по білому, як хто хоче читати, про те, що ми взяли зобов’язання, і підпис тут стоїть Юлії Тимошенко, і навіть між собою розберіться. З одного боку, один виступаючий говорить, що ми взяли та не виконали, а інший говорить, що таких зобов’язань не виконували. Брали і покайтеся перед українським народом!
Шановні колеги, на цій ноті оголошую перерву до 12 години 30 хвилин.
Шановні колеги, продовжуємо ранкове засідання. Слухається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про третейські суди" [[щодо удосконалення окремих положень]]. Законопроект за номером 2452, автор законопроекту Кармазін Юрій Анатолійович має доповідати і голова підкомітету Шпенов, підготуватися від комітету. Будь ласка, Юрій Анатолійович, прошу.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, законопроект, який вам пропонується, це закон про внесення змін і доповнень до Закону України про третейські суди, розроблено відповідно до резолюції засідання Третейської палати ще 14 березня 2004 року. І цей законопроект вносився мною 13 травня 2008 року. Через це, можливо, і виникнуть деякі питання по цьому законопроекту. Я зразу хочу сказати про те, що такі питання виникнуть. Але я зараз скажу вам підхід, який застосовувався при розробці цього законопроекту. Підхід був направлений на комплексні зміни до закону, законодавства, яке регулює діяльність третейських судів. На сьогоднішній день практика застосування Закону про третейські суди засвідчила його недосконалість, оскільки поза увагою законодавців залишилася ціла низка важливих проблем від питання про статус третейських судів до проблеми контролю, в тому числі і державного за їх діяльністю. Для їх вирішення необхідно внести зміни до цього закону, спрямовані на: створення в Україні дієвих механізмів контролю за діяльністю третейських судів, в тому числі державного контролю; усунення недоліків та правових прогалин з питань виконання рішень третейських судів; обмеження компетенції судів ad hoc та встановлення суворого контролю за її діяльністю; уточнення інституту оскарження рішень третейських судів; вдосконалення інститутів забезпечення позовів, витребування доказів; уточнення статусу Третейської палати України та надання їй повноважень щодо контролю за діяльністю третейських судів, зокрема ведення єдиного реєстру третейських судів в Україні, атестація або сертифікація третейських судів; набуття третейськими судами своєї дієздатності з моменту внесення третейського суду до єдиного реєстру третейських судів в Україні; право Третейської палати України на подання про скасування державної реєстрації третейського суду. На мою думку, проект Закону України про внесення змін та доповнень до Закону „Про третейські суди”, в разі його прийняття, дозволить розв’язати нагальні проблеми третейського судочинства щодо забезпечення прав юридичних і фізичних осіб, а також найбільш ефективно реалізувати повноваження Третейської палати України із представництва та захисту професійних і соціальних прав третейських суддів та третейських судів і здійснення методичної та видавничої роботи, аналізу практики правозастосування третейських судів тощо. Проектом вноситься ціла низка змін і доповнень до цього закону. Я хочу вам сказати, що ми передбачаємо такі зокрема зміни. Це зміни до статті 51 прим. розгляди. доповнити взагалі це я пропоную цей закон цією статтею це розгляд спору в зв’язку з нововиявленими обставинами. Оскільки бувають обставини, які не були і не могли бути відомій осіб, яка звертається з заявою на час розгляду справи. Це і встановлені вироком суду, що набрав законної сили за відомо неправдиві показання свідка, за відомо неправдивий висновок експерта, неправильний переклад, фальшивість документів або речових доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного або необґрунтованого рішення. Це і скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення рішення чи постановної ухвали, що підлягають перегляду. Це і установлено Конституційним Судом України неконституційність закону, іншого правового акту чи їх окремого положення, застосованого судом при вирішенні справи, якщо рішення суду ще не виконане. Тому я вважаю, що таке доповнення абсолютно потрібне. Також є ряд інших доповнень до цього закону, зокрема, які пропонували і деталізацію, і принципів організації діяльності третейського суду. Хочу зауважити, шановні народні депутати, що після внесення мною змін, які я запропонував 13 травня 2008 року, пройшло, звісно, два з лишнім роки. І за цей час ми з вами працювали і приймали законодавчі акти. В тому числі прийняли Закон 5 березня 2009 року номер 1076, яким частинку, дуже маленьку частинку із тих пропозицій, про які я казав, уже врегулювали. Із-за цього виникають проблеми і непорозуміння. І я зараз побачив, що в Міністерстві юстиції виникли під час нашого обговорення і уточнення позиції, виникли деякі проблемні питання, вони говорять, а для чого ж вносити зміни? Я говорю: „Шановні, та я ж це пропонував в 2008 році, коли не було цих змін”. А сьогодні, в 2009 вони прийняті були, а в 2010 очевидно, що вони там непотрібні. Це і зауваження які виникли у зв’язку з цим до статті 38, це і зауваження, які виникли до статті 6, і до статті 12 Закону, і до 58 статті закону. Очевидно, що ці зауваження звісно існують. Я щиро дякую всім, хто надав свої пропозиції, і Верховному Суду, і Вищому господарському суду, і Міністерству юстиції України, комітету з питань правосуддя, який рекомендував цей закон прийняти в першому читанні, Головному науково-експертному управлінню, яке видало також своє позитивне рішення. Але ще раз кажу, ми розглядаємо закон в 2010 році. Тому я є два виходи з цього питання: Перший вихід - це прийняти в першому читанні і поправити те, що вже життя змінило і з цих позицій підійти до закону. І другий підхід, якщо з цим підходом, а я бачу, що може й таке статися, бо знаю, що відбувається в залі сьогодні, тим більше в день опозиції, коли виноситься проект. Всі проекти. Я ще не бачив прийнятого проекту в день опозиції. Можливо це моя суб’єктивна точка зору. Але, Адам Іванович, це неправильно, що в день опозиції всі закони валяться, це абсолютно неправильний підхід, непрофесійний підхід. Тому для того, щоб ми просто так не робили зайвої роботи, не витрачали папір на все це. Я пропоную два виходи: або прийняти в першому читанні і все це поправити, бо кругом є там більшість коаліційна, і це не політичний законопроект, він абсолютно немає ніякого політичного навантаження, він чисто професійний законопроект. І, або доручити на повторному першому читанню комітету доопрацювати ці речі, які абсолютно об’єктивні, і яке б прізвище автора не стояло – Кармазін чи Пупкін, різниці абсолютно немає. Тому що в 2009 році в травні через рік після внесення мною проекту, очевидно, що внесені були частково інші зміни, але вони такі часткові, що вони не вирішили всіх питань абсолютно. І мій законопроект являється абсолютно актуальним на сьогоднішній день, бо він є комплексним. Дякую за увагу, і прошу підтримати.
Дякую, Юрій Анатолійович. Маленьке зауваження. Я думаю, що сесійна зала переконана, що Кармазін – це не Пупкін. Так що ви себе не порівнюйте. Це перше. А друге. Заради справедливості, робота сьогодні також показала, що ті проекти, які відповідають актуальності вони підтримуються, немає значення, хто автор, Юрій Анатолійович. Не грішить. І саме ви говорите, що дійсно проект давно був і дещо треба поправити, і ви правильну пропозицію просите. Запитання будемо ставити? Запишіться, будь ласка. Так. Прошу, Міщенко Сергій.
Дякую. Юрій Анатолійович, в мене є наступне запитання. Дійсно, ніхто не буде заперечувати, що треба розвивати таку інституцію як третейські суди, але тут чітко повинна градація бути вирішення питання в судах загальної юрисдикції і в третейських судах. Але, коли вносився закон не було 116 статті Регламенту, розумієте? Якщо ми в першому читанні його приймемо, то ми не зможемо, згідно з 116 статті Регламенту, зміни до інших. Відомо, що і Науково-експертне управління і зауваження депутатів вимагають вносити в інші статті цього закону правки. Як в цьому випадку зробити? Може, є вихід на повторне перше читання? Його повернути і там доопрацювати, і направити знову ж? Щоб 116 статтю Регламенту ми все-таки виконали. Дякую.
Я дякую, шановний Сергій Григорович. Ви правильно вловили суть проблеми. Проблема може бути. Бо якщо врахувати ті пропозиції, які є, ви їх прочитали, то ми виходимо трішечки за межі статті Р Регламенту 116-тої. До речі, я хотів би, щоб ви як голова конституційного комітету розглянули питання, а чи відповідає по великому рахунку вимога 116-тої Конституції України? І ви чітко зрозумієте, чому я так поставив питання. Воно не відповідає Конституції України. І я буду, зараз працюю над внесенням змін до того, щоб скасувати статтю 116 Регламенту. Вона обмежує наші з вами повноваження, вона веде до того, що ми тут молотимо воду в ступі просто на рівному місці. Не треба цього робити. Краще ми потім визначимося під час голосування по тих чи інших статтях. Тому я погоджуюся з вами, що в даному випадку найкращим виходом, це було б повторне перше читання. Я погоджуюся з вами. Бо тоді, бо треба. А коли внесемо зміни до Регламенту, я думаю, що і Адам Іванович, і всі інші депутати нас підтримають, коли ми внесемо ці зміни.
Не чіпайте святе. Нащо вносити зміни? Так, сідайте будь ласка. Голова підкомітету Комітету з питань правосуддя Шпенов Дмитро Юрійович. Думка комітету.
Добрий день, шановні колеги! Законопроект Кармазіна Юрія Анатолійовича Комітет Верховної Ради України з питань правосуддя розглянув на своєму засіданні ще 11 червня 2008 року. Це ще одна з ініціатив в галузі розвитку законодавства про третейське судочинство. Автор звертає увагу на проблему контролю за діяльністю третейських судів, необхідність усунення правових прогалин питання виконання та оскарження рішень третейських судів. Пропонує обмеження компетенції третейських судів і уточнює статус третейської палати України. Слід зазначити, що процес удосконалення законодавства про третейські суди триває. У березні минулого року парламентом вже було внесено низку досить радикальних змін, спрямованих, на протидію використання третейських судів рейдерських схемах. Крім цього, нещодавно Верховною Радою України у першому читанні прийнятий законопроект 4806 Притики Дмитра Микитовича щодо змін до Цивільного процесуального кодексу України відносно. оскарження та виконання рішень третейських судів. Аналогічний йому законопроект зі змінами до Господарського кодексу України також розглянуто комітетом. Оскільки законопроект був внесений ще у 2008 році, деякі запропоновані в ньому зміни вже знайшли своє відображення у законодавстві, наприклад, звуження компетенції третейських судів, визначення змісту третейської угоди. Однак, законопроект містить низку слушних пропозицій, які після доопрацювання до другого читання можуть вдосконалити Закон України „Про третейські суди”. Висновок Головного науково-експертного управління стосовно законопроекту: він може бути прийнятий за основу у першому читанні. Свої пропозиції до законопроекту також надали: Вищий господарський суд України, вищі навчальні заклади та наукові установи. Комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України за результатом розгляду законопроекту в першому читання прийняти його за основу. Дякую за увагу.
Нема запитань? Є? Бондаренко хотів поставити ще попередньому. Будь ласка, дайте можливість, мікрофон.
Шановний доповідачу, я хотів би вас запитати. Чи ви щиро вірите у те, що ухвалення цього законопроекту що-небудь змінить у функціонуванні судової системи України, на мій погляд і глибоке переконання, сьогодні таким чином сформатована, що вона не зможе вирішувати питання будь-кого із звичайних громадян? Та реформа судова, яка проведена, визнана сьогодні в Україні більшістю політичних сил як така, яка зроблена лише для догоди одній політичній силі. Що вирішать третейські суди у даному випадку?
В даному випадку рассматріваються тільки питання третейських судів. З того моменту, як у березні минулого року парламентом були змінений Закон „Про третейські суди”, ми на 100 відсотків використання третейських судів у рейдерських схемах, які звучали и приходили жалобы в наш комитет, виключили. И на сегодня третейские суды являются дійсною нормою і дуже файним інститутом, отдельным институтом права в Украине. Дякую.
Сяде, задасте. Ну, будь ласка, ні, ні, ні. Шановні колеги, коли я запитував чи є запитання, крім Бондаренка ні в кого не було бажання поставити запитань. Зараз уже є запитання. Тоді, будь ласка, Бондаренко від БЮТ уже запитував, від Партії регіонів ще одне запитання й закінчимо. Будь ласка, Чечетов.
Вы знаете, я вот не согласен с предыдущим коллегой, который поставил под сомнение профессиональный уровень теневого вице-премьера и лучшего юриста парламента и страны Кармазина, что якобы он подготовил не тот документ. Юрий Анатольевич у нас всегда готовит то, что надо.По этому абсолютно правильно, он видит, что можно усовершенствовать, что была принята судебная реформа, это правильно. Но там, где нужно подсовершенствовать, надо подкорректировать. По этому Юрий Анатольевич абсолютно правильно внес законопроект, и не надо его критиковать, что он что-то не так сделал или он не так видит. Он видит глубоко, широко и самое главное правильно. Спасибо.
Михайло Васильович, це ви хотіли запитати доповідача, чи є таким Кармазін? Доповідач скаже, що є, бо він у нього начальник, перший заступник комітету. Дякую, Дмитро Юрійович. Сідайте, будь ласка. Так, є бажаючі виступити? Хто хоче взяти участь в обговоренні, підніміть руки. Так, я бачу Сергія Міщенка. Більш ніхто не наполягає? І Іван Васильович Вернидубов. Більше ніхто? Тоді, будь ласка. З місця? Мікрофон Міщенка. Потім Вернидубов.
Дякую, Адаме Івановичу. Я хотів все-таки задати запитання представнику комітету, але не дали можливість, відносно того, що перша частина доповіді була, що ми все вже ж поміняли, а друга частина доповіді була така, що треба прийняти за основу. Мені тут трошки не зрозуміло, як побудована сама доповідь від комітету. І я так і не зрозумів, якщо все зроблено, то чого його приймати тоді? А тепер по суті. Стосовно того, що дійсно третейські суди були задіяні в рейдерських схемах, особливо по захопленню земель. Тому що не треба було йти до загальних судів, до адміністративних судів. Треба було підійти до третейського судді, зробити відповідні запрошення, відповідні преференції і це рішення вже вступало в силу. І можливо таким чином узаконити сотні, тисячі гектарів землі по всій Україні на тих власників, які ніякого відношення до державного майна не мають. І дійсно, народ має єдиний, який може розпоряджатися цією землею. Але, на жаль, третейські суди розпоряджалися нею так на користь збагачення маленької купки наших громадян. Дійсно, були прийняті закони, які зараз майже унеможливлюють ці рейдерські захоплення. Але вони все-таки існують. І тому є слушні зауваження в цьому законопроекті, які унеможливлюють такі захоплення і комунального майна, і земельних ділянок, і такого іншого. І тому все-таки треба тут визначитися, чи нам треба змінювати законодавство з урахуванням тих змін, які були в березні цього року внесені, чи нам не потрібно це робити? Тому я вважаю, що на сьогоднішній день, при тій статті 116 регламенту ми не зможемо до другого читання підготувати дійсно законопроект, який відповідав би зараз проблемам, які існують в Україні, розмежування компетенції третейський судів і загальний судів. Тому що вони в деяких речах все-таки перетинаються. Тому я все-таки казав би за те, що треба направити на повторне перше читання цей законопроект, доопрацювати його. А потім уже говорити про дійсно реформу третейських судів в Україні. Дякую.
Дякую, Сергій Григорович. Будь ласка, Іван Васильович Вернидубов. Мікрофон.
Шановні колеги, дійсно, прав автор Кармазін, що на сьогоднішній день практика застосування Закону „Про третейські суди” засвідчує його недосконалість, оскільки поза увагою законодавців, дійсно, залишилось дуже багато питань і особливо, що мене непокоїть багато питань, проблем контролю і особливо державного контролю. І для цього, для їх вирішення, дійсно, необхідні зміни. Проте, хотів би зауважити таке. Ми говоримо про відкритість, прозорість всіх процесів у державі не тільки судових. А демократ Кармазін пропонує загнати розгляд справ у третейських судах у таких кулуарний спосіб, затуманивши процедуру розгляду новими принципами організації діяльності, які він пропонує ввести у статтю 4, я маю на увазі принцип автономності третейської угоди та особливо принцип конфіденційності. Якщо підтримати такі пропозиції, то згідно з ними розгляд справи третейським судом у відкритому засіданні можливим стане лише за згодою сторін без будь-якого зв’язку із законодавчо встановленою конфіденційністю інформації, яка розглядається при цьому. При такі постановці питання розгляд справ третейським судом у закритому засіданні без наявності ґрунтовних підстав для цього може стати підставою для їх неправомірного вирішення. Я маю на увазі, що будуть затронуті питання про права та обов’язки третіх осіб, які не беруть участі у справі, чому мав би запобігти відкритий розгляд спору. Такі зміни, дійсно, не будуть відповідати статті 29 Закону „Про третейські суди” про гласність третейського розгляду. І з тих же підстав, дійсно, тут не відповідають ті принцип організації та діяльності третейського суду статті 4 законопроекту. І таке друге питання, про яке я хотів би сказати зауважень своїх до проекту, – це можливість утворення постійно діючих третейських судів при територіальних громадах та асоціаціях місцевого самоврядування. Треба сказати, що третейські суди розглядають цивільно-правові та господарські справи, і утворюються вони при відповідних суб’єктах, які або самі беруть участь у таких відносинах або об’єднують чи представляють інтереси учасників. Територіальна ж громада не є суб’єктом таких відносин. Територіальні громади не підлягають реєстрації надання ним права на створення постійно діючих третейських судів, що суперечить також Закону про третейські суди, які можуть утворюватися та діяти при суб’єктах, зареєстрованих згідно з чинним законодавством України. Є й інші зауваження, які описує науково-експертне управління, тому я пропонував би відхилити.
Дякую. Обговорення питання завершено. Є в доповідача декілька слів. Будь ласка, Кармазіну мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я щиро дякую всім, хто долучився до обговорення будь з яких позицій. Це було сказано, особливо це стосується останнього доповідача, очевидно, що не все стало зрозуміло. Я хотів би поставити деякі акценти. Перший акцент. Рішенням Комітету з питань правосуддя записано, що комітет підтримує законодавчу ініціативу депутата Кармазіна і прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді за результатами розгляду в першому читанні прийняти за основу проект закону. Раз. Головне науково-експертне управління також вважає, що можна, цей закон може бути взятий за основу з наступним урахуванням висловлених зауважень. Що стосується до зауважень про те, що щось хочуть кудись загнати, зробити таємний розгляд і так далі, то, шановні, в статтю 4 пропонується добавити принцип організації діяльності третейського суду конфіденційності. А що зараз не так розглядається? Але цього принципу нема. Мовчать про це, а це треба говорити. Як зараз розглядається? Як відбувається на практиці гласність? Так от для того, щоб це і відбувалося, я якраз і пишу, що ця конфіденційність і ця гласність, а ви знаєте, що тільки треба два сторони, щоб погодилися, тільки тоді справа розглядається в третейському суді. Вона може бути тільки тоді у відкритому суді, коли є згода сторін спору, бо вони не пішли в державний суд, вони розглядають в третейському суді, не довіряють складу суду і так далі. Це особливість третейського судовпровадження. І ще щодо статті 34, де учасники третейського розгляду. Я, навпаки, пропоную, що залучається третя особа до розгляду з письмової згоди третьої сторони, за ініціативи третейського суду. Бо якщо нема письмової згоди третьої сторони, то вона скаже: а я не визнаю ніякий ваш суд, і я туди не піду. І з правової точки зору і рішення ваше щодо мене може бути також я не визнаю, а обов’язковість і добровільність – це ті принципи, які мають бути враховані. Через це я просив би, коли кидають каміння, трішечки виваженіше до цього відноситися. Я нормально відношусь до каміння, якщо воно слугує росту тої площини, по якій ходять, їздять люди, але я погано сприймаю каміння, яке кидають задля того, щоб щось розрушити, що хтось інший будує. Я звик будувати і прошу вас також прийняти законопроект. Дякую.
Дякую, Юрій Анатолійович. Я думаю, каміння в вас не кидали, особливо якщо вслухатись у слова Чечетова. Ви абсолютно праві, є позитивні висновки тих організацій, про які ви говорите. Лише одне „але”. Все це зроблено більше 2 років тому. За той час, ви самі розумієте, дуже багато води утекло і дуже чимало нових законопроектів по судочинству в тому числі прийнято. Тому я думаю, тут зрозуміло, що логічніше було б направити на повторне перше, але це сесійній залі визначатися. Я ставлю на голосування законопроект за номером 2452 – проект Закону про внесення змін та доповнень до Закону України "Про третейські суди" [[щодо удосконалення окремих положень]]. Прошу визначатися. [[12:57:37]] За-126 Не підтримано. Була пропозиція, шановні колеги, і прошу її підтримати: направити законопроект на повторне перше читання. Прошу голосувати. [[12:58:01]] За-126 Рівно 126 знову ж. Законопроект знятий з розгляду. Розглядаємо законопроект за номером 3228. Вибачте, 7037: проект Закону про введення податкових канікул для малого бізнесу. Проект колеги Королевської. Будь ласка, і від комітету, і від автора. Наталія Юріївна, за скороченою можемо розглядати? Не хоче автор. Добре, розглядаємо за повною. Будь ласка, доповідайте.
Уважаемые коллеги, я предлагаю просто оперативно его рассмотреть. Уважаемый Адам Иванович, это второй законопроект, который носит не какие-то системные изменения в законодательстве, а который носит предупредительный характер: не допустить совершить ошибку. В первом законопроекте мы с вами обсудили, что необходимо оставить женщин в покое и дать положительный сигнал обществу. К сожалению, не получилось. Сейчас я предлагаю оставить в покое малый бизнес, потому что складывается ситуация, когда малый бизнес в нашей стране сегодня находится на грани исчезновения. И дело вовсе не в мировом кризисе, который в большинстве стран подходит к концу. Вспомним историю развития малого бизнеса в нашей стране. В 90-е годы бизнесом вынуждены были заняться сотни тысяч людей, в одночасье оставшиеся без работы. Они не стали ждать помощиот государстве, а на свой страх и риск проявили предпринимательскую инициативу – и не только смогли заработать деньги для своей семьи, но и создавали новые рабочие места, поднимали целые отрасли народного хозяйства. Фактически это не бизнесмены в понимании европейском, а самозанятые люди, которые таким образом сегодня выживают и создают возможность выживать людям вокруг себя. На выборах, практически, все политические силы шли с лозунгами о защите поддержке малого бизнеса. И предвыборная инициатива была поддержана, какэкспертами так и предпринимателями. Но, к сожалению, после выборов карета обещаний превращается в тыкву реальности. И послушайте сегодня, что говорит экономический блок правительства и ни о каком послаблении фискального давления не идет речи и ни о каком послаблении административного давления. И сегодня наш малый бизнес замер в ужасе и в ожидании того, что же будет дальше. А сразу же есть и экономические показатели: и падение инвестиций, и нельзя располагать на ближайшее время о том, какая экономическая ситуация будет складываться в стране. Нельзя допустить, чтобы в стране хлынула новая волна безработных. И если сейчас не поддержать малый бизнес, через несколько лет мы получим страну, в которой будет с десяток крупных компаний и миллионы наемных людей, которые будут претендовать на социальное пособие. Ни один бюджет такой колоссальной нагрузки не выдержит. Между тем, мировой опыт показывает, что малый бизнес является столпом, на котором держится экономическая независимость разных стра. развитых стран. У нас в бюджете, во внутреннем валовом продукте малые предприятия занимают не более 15 процентов, в то время как на порядок выше цифры в развитых странах. У нас 75 малых предприятий на десять тысяч населения – это один из самых малых показателей и это даже меньше, чем в 2007 году. И кризис, который мы пережили в 2008 и в 2009 году также показал,на сколько несистемна экономика и на сколько она экспортно зависима, и кризисоподвержена, когда в основе лежат гиганты металлургии и химии. Мы считаем, что из такой ситуации тоже есть вывод. И стимулом для оживления рынка производства и предоставления услуг могут стать сегодня налоговые каникулы для малого бизнеса. Бизнесу нужно дать положительный сигнал, что готовы поддерживать, готовы понимать и готовы создавать нормальные условия и бизнес-климат. Сегодня понятно, что для реальных изменений в экономической ситуации в стране не хватит ни двух, ни трех законов. И чем лучше закон, тем больше сопротивление бюрократической машины. Потому что необходимо комплексно менять систему в целом. Потому что все хорошее, что мы с вами принимаем и приняли за последние два года, административная машина съедает, как минотавр – все положительные изменения. Все 19 лет независимости бизнес себя чувствует под постоянным прессингом. Чуть ли не каждые полгода меняются правила игры, и предприниматели не могут адекватно планировать ни бизнес-планы, ни стратегии, ни инвестиции. И не удивительно, что в кризисном 2009-м рентабельность бизнеса была около 9 процентов, то в нынешнем году рентабельность уже упала до двух процентов, что в 2008 году доля убыточных предприятий составляла 38 процентов, а в первом полугодии 2010 года доля убыточных предприятий составляет уже 48 процентов. Украинское общество, экономическая элита до сих пор не понимает, какую же все-таки модель экономики мы строим: либерально-рыночную, социально ориентированную или инерционно постсоветскую. Несмотря на наличие разных программ реформ, мы видим, что нет единой карты реформ, нет единого понимания цели, а есть замкнутый круг недоверия. И в итоге мы имеем самые худшие экономические рейтинги почти по всем показателям. И за 15 лет Украина получила всего 40 миллиардов инвестиций, когда нормальная развитая страна с таким потенциалом, как мы, такой объем инвестиций получает, как минимум, раз в год. Просто отечественный бизнес перестал. начал бояться вкладывать в себя деньги. И мы предлагаем абсолютно нормальную, спокойную норму, которая не является политической, а которая является экономической, для того, чтобы мы послали адекватный сигнал сегодня малому бизнесу: до 31 декабря 2006. года ввести налоговые каникулы и освободить малый бизнес от налога на добавленную стоимость, налога с дохода физических лиц, фиксированного налога и ряда платежей.Эти каникулы будут распространяться на тех, кто занимается производством товара сельскохозяйственной продукции, ее переработке, а также предоставлением бытовых услуг населению. Отмечу, что эти льготы будут предоставляться не всем, а лишь физическим лицам-предпринимателям, которые проводят хозяйственную деятельность на самостоятельной основе, без привлечения нанятых работников, то есть тем, кто своим трудом и умением зарабатывает на жизнь. Прошу вас поддержать этот важный законопроект, этот, действительно, важный сигнал сегодня для нашего малого бизнеса, для самозайнятого населения. Потому что те страшилки, которые мы слышим о Налоговом кодексе, те постоянные нервозные заявления сегодня добавляют экономической нестабильности. Я также обращаюсь к народным депутатам. Сегодня в 3 часа дня в зале парламента будут проходить парламентские слушания: «Экономические реформы – реалии и ожидания украинского бизнеса». Я считаю, что мы должны вынести те предложения по реформам, которые идут сегодня от экономического блока правительства, от вице-премьера Тигипко на обсуждение и понимать, что в них полезного и есть ли там что-то полезное, а что необходимо сегодня кардинально менять. Потому что не нужно проводить шоковую реформу для людей в виде пенсионных повышений пенсионного возраста, не нужно сегодня инициировать шоковую реформу для бизнеса с ужесточением давления на предпринимателей. Сегодня нужно проводить шоковую реформу для бюрократов, и об этом нужно говорить в первую очередь. Прошу поддержать данный законопроект. Спасибо за внимание.
Є запитання? Запишіться. Будь ласка, Бондаренко Володимир.
Володимир Бондаренко, „Блок Юлії Тимошенко”, партія „Реформи і порядок”. Пані Наталю, сьогодні надзвичайно актуальні законопроекти ви виносите, і стосовно жінок, на жаль, ті, хто обіцяв щасливе і добре життя вже сьогодні, не дали жодного голосу за нього. Я думаю, що і цей законопроект, який надзвичайно важливий для бізнесу, для того, щоб люди хоча би були впевнені в тому, у яких параметрах вони будуть працювати, вони також провалять. Тим не менше, та робота, яку ви проробили і як народний депутат, і як керівник комітету, заслуговує надзвичайної уваги. Я думаю, що сьогодні треба, щоб кожна людина в Україні знала: хто, що хоче зробити для того, щоб була тут стабільність, щоб кожна сім’я виживала для., можливо, не державі, а самій собі, щоб держава менше втручалася в діяльність малого бізнесу. Тому хотів би ініціювати і просити вас, можливо, обговорити або на всеукраїнському форумі малого і середнього бізнесу проблеми Податкового кодексу, який сьогодні є.
Спасибо за вопрос. Действительно, вчера ночью, вы знаете, поступил вариант Налогового кодекса, который уже постарались в максимальном объеме проработать. Мы видим что самые одиозные нормы от туда подубрали, но достаточное количество спорных норм, которые есть,и к сожалению также не содержаться в Налоговом кодексе, четкого, понятного и ясного сигнала для бизнеса, какую экономику мы строим, какая цель реформ и какая роль бизнеса. Потому что мы все должны себе отдать отчет, без сильного бизнеса не будет сильной экономики в нашей стране. Не будет ни Пенсионного фонда, не будет ни социальных фондов, ни сильной инфраструктуры. Украина имеет колоссальный экономический потенциал и колоссальных людей готовых сегодня реализовывать этот экономический потенциал. Но к сожалению колоссальные барьеры, которые не хотят ломать чиновники и наша задача действительно предать это максимально к обсуждению с людьми и провести максимальное количество открытых слушаний, а не закрытых обсуждений Налогового кодекса.
Будь ласка, Джоджик Ярослав.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Шановна Наталія Юріївна, дуже похвально, що ми сьогодні розглядаємо цей надзвичайно важливий законопроект. Я хочу наголосити на тому, що Українська Народна Партія однією з перших вже багато років ініціює введення податкових канікул для малого бізнесу. Як відомо, сьогодні чинна влада також однією із передвиборчих обіцянок мала обіцянку введення податкових канікул для малого бізнесу. Але ось вже пройшло більше ніж півроку, але не те, що не реалізований цей сценарій, введення податкових канікул для малого бізнесу, а той поданий Податковий кодекс фактично по суті спробує ліквідувати малий бізнес як клас, в той же час створює величезні пільги для певних галузей народного господарства. На вашу думку, які наслідки такий підхід буде мати для всієї української економіки? Дякую.
Спасибо за вопрос. До тех пор, пока в легальном поле не будет выгодней работать, чем в нелегальном поле, до тех пор у нас доля теневого сектора в экономике будет более 45 процентов. И мы помним все, как и европейские страны, и Америка занималась легализацией бизнеса: сначала кардинально были понижены ставки, кардинально сокращены все контролирующие органы и дали возможность бизнесу проявить себя, создавали условия, при которых удобнее и выгодней работать в легальном поле. И я уверена, что ментально сегодня украинский бизнес созрел платить налоги, умеренные, адекватные налоги. Украинский бизнес устал спать с открытыми глазами от невроза, который постоянно присутствует у непонятных, неконтролируемых действиях власти. И сейчас мы считаем необходима единая понятная экономическое политика, а не каждый раз ужесточение, то санкциями налоговой милиции, то создание налоговых дополнительных надзоров, то опять же расширение полномочий налоговых органов.
Завершуйте.
расширение полномочий налоговых органов, которые мы видим вновь в зарегистрированном Налоговом кодексе. Необходимо оставить бизнес в покое и тогда мы действительно сможем создать совершенно другое экономическое поле и совершенно другие возможности в нашей стране.И я благодарю вас за поддержку, и надеюсь, что такой тест, который мы сегодня предложили для всех народных депутатов, которые в ближайшие дни уже поедут заниматься избирательной кампанией в округа и встречаться, в том числе с представителями малого бизнеса, он будет показательным: так все-таки мы за людей, которые проявляют предпринимательскую инициативу, или мы за серьезные крупнейшие компании, государственные монополии, которыесегодня проводят деконкуренцию внутри рынка.
Цікаво, що заважало це зробити раніше. Гордієнко передає Матвєєву.
Адаме Івановичу, если вы проверите, то я это уже раз десять подаю, вот поэтому только не ко мне этот вопрос.
Я дякую. Шановні колеги, те, що сьогодні необхідно підтримувати малий бізнес, я думаю, що не викликає ні в кого сумніву. Але Наталя Юріївна, розглядаючи ваш попередній законопроект, я маю на увазі про мораторій на підвищення пенсійного віку, а фракція комуністів, як ви бачили, одноголосно підтримала його, ми з вами говорили про те, що у наповненні Пенсійного фонду стоять сьогодні уже дуже і дуже гострі проблеми і їх необхідно вирішувати. Так, це дійсно, мабуть, необхідно робити. Тому, будь ласка, скажіть, які можливі втрати бюджетів і Пенсійного фонду також, я маю на увазі в цілому України, буде від впровадження у дію пропозицій вашого законопроекту? На жаль, разом із проектом закону.
Спасибо большое за вопрос, и.
Завершуйте, будь ласка, Матвєєв.
На жаль, разом із проектом закону ви таких розрахунків не надали. Поясність, будь ласка.
Спасибо большое за вопрос и спасибо большое за поддержку и понимание роли женщин сегодня в украинском обществе, и за понимание роли малого бизнеса. Потому что если говорить о наполнении Пенсионного фонда, то как я уже приводила примеры, поднятием пенсионного возраста решение вопроса в дефицит 37 млрд. гривен решить невозможно и необходим комплексный подход. И главная задача, которая должна перед нами стоять, это создать те условия, при которых будет бизнес выходить из тени, когда бизнесу будет выгодно работать в легальном поле и все политические силы, присутствующие здесь в зале, такие нормы поддерживали. Но правильно сказал Адам Иванович, почему раньше их не принимали? А раньше, мы с вами помним: то у нас голосов не хватало, то инициатив не хватало, то кто-то, когда-то постоянно мешал. Потому что страшно каждый раз дать возможность бизнесу сделать два шага вперед, легче постоянно его „тянуть за уздечку” назад. И главная задача, которую мы должны решить, - это детенизация. 45 процентов экономики в тени.
Завершили Наталія Юріївна? Будь ласка, Ковалевська Юля.
Юлия Ковалевская, фракция Партии регионов. Прошу передать слово Болдыреву.
Мікрофон Болдирєва.
Уважаемая Наталья Юрьевна, вот вы сказали, что у нас малый бизнес – это 13 процентов, 13 процентов ВВП, как японимаю они производят. А в развитых странах на порядок больше. На порядок – это в 10 раз. В 10 раз – это 130 процентов. Назовите мне, пожалуйста, страну, в которой, ну, я думаю, что 30 – это преувеличение, такого не бывает в жизни, а назовите мне страну, в которой бы это было хотя бы 100 процентов. Хотя бы одну страну приведите в пример. Это мой первый вопрос. И второй вопрос. Я, к сожалению, в вашем законопроекте не увидел механизма противодействия той реальной практике, которая состоит в том, что в действительности нет никаких малых предпринимателей, а в действительности есть огромное количество людей,.
Завершуйте.
находящихся на зарплате у крупных предпринимателей, которые изображают из себя мелких предпринимателей и в действительности продают товар принадлежащий своему боссу и работаю на него. Ни было бы целесообразно отозвать ваш закон и выработать такой механизм противодействия подобной позорной практике? Спасибо.
Спасибо большое за вопрос. Ну, я не знаю, где вы слышали на счет 13 процентов, я говорила о 15 процентов. И действительно в развитых странах доля ВВП малого бизнеса доходит до 70 процентов. Вы можете взять почитать статистику. Вопрос в другом, что в Украине на 1 июля 2010 года осуществляет деятельность 3 миллиона 101 тысяча 846 физических лиц предпринимателей. Если взять условно, как минимум, 50 процентов, из них осуществляет деятельность без привлечения работников и при условии расширения применения закона к торгующим предпринимателям, то можно говорить о том, что закон будет распространятся более чем 1,5 миллиона предпринимателей. И закон позволит им как сэкономить оборотные средства, так и возможность развиваться и создавать дополнительные места. Мы должны понимать, что сегодня малый бизнес в Украине – это самозанятые люди. Мы должны относиться к этому как к людям, которые смогли.
Завершуйте.
как к людям, которые смогли сами проявить инициативу и создать рабочие места. Они не пошли в фонд по безработице, они не пошли получать дополнительные пособия, они не ходят и не клянчат у государства деньги. А когда вы сегодня ликвидируете малый бизнес,то как минимум 200 тысяч людей, которые не смогут работать в новых условиях, лишаться рабочих мест. Вот какие будут нагрузки на бюджет, когда 200 тысяч людей лишаться рабочих мест, вот тогда вы все вместе и посчитаете последствия ликвидации малого бизнеса. А то, что вы говорите, что весь малый бизнес сегодня работает в подчинении крупных предприятий, то я вам рекомендую просто заехать на любой рынок и посмотреть, как наш малый бизнес содержит небольшой ларек; бизнес, который организовал несколько рабочих мест; как занимаются частной практикой. И выйти из зала парламента – и понимать, что такое малый бизнес, пройти эту школу и войти в шкуру предпринимателей, для того чтобы не делать такие неуважительные заявления. Спасибо.
Будь ласка, Павловський. А ні, вибачте, вибачте. Сідайте. Нема дискримінації – є Регламент. Так, будемо обговорювати питання. Прошу записатись від фракцій. І від народних депутатів. Так, будь ласка, 30 хвилин на обговорення. Ляпіна, „Наша Україна”. Підготуватись Бондаренку.
Ксенія Ляпіна, політична партія „За Україну!”. Шановні колеги, ми свідомі того, що, напевно, цей закон не буде прийнятий в залі Верховної Ради, але він нам дає можливість, нарешті, підняти фундаментальне питання: що країна очікує від малого підприємництва. І це фундаментальне питання, яке досі не мало відповіді. Давайте подивимося, що робить сьогодні чинна влада, пропонуючи вже зареєстрований і опублікований проект Податкового кодексу, і тут вже не приховаєш: там все написано. Сьогодні очікується, що малий і середній бізнес, власне, буде головним платником податків. Бо галузям даються пільги, для великого бізнесу робляться преференції, а малий і середній бізнес має наповнювати бюджет. Я вам доповідаю, шановні колеги, що це безнадійна річ, бо в жодній країні світу малий і середній бізнес не є головним платником податків. Що ж в розвинених країнах світу очікують реально від малого підприємництва? А ви знаєте, одну дуже просту річ: єдиний спосіб поглинання робочої сили, створення робочих місць в сьогоднішніх умовах – це малий бізнес. Іншого просто немає. Великий бізнес оптимізує свої видатки шляхом чого – скороченням робочих місць. Ефективний великий бізнес скорочує робочі місця. І це природно, така природа економіки. Куди ж діваються люди? А от тут якраз головне питання. Люди поглинаються малим і середнім бізнесом, який гнучко реагує на ситуацію. Є надлишок робочої сили – розквітає малий бізнес, створює маленькі робочі місця, заробляє собі копійку, своїй сім’ї копійку ще й два-три робочих місця для співвітчизників створює. І у всіх країнах світу розвинених давно вирішили, що податки від малого бізнесу – це другорядне. Шановні колеги, це другорядне. Це не є головна мета. Сплачують якусь копієчку – спасибі. Але головне – створили робоче місце. І немає навантаження соціального на бюджет, люди не йдуть в Фондзайнятості, не просять гроші, не просять соціальні допомоги, працюють, самі собі заробляють – це головна риса малого підприємництва. Тому даний законопроект, фактично, пропонує просто поставити все на свої правильні місця. Малий бізнес не є джерелом поповнення бюджету, одначе є способом вирішення найголовнішої соціальної функції держави, а саме – забезпечення людей робочими місцями. Тому він є основа демократії, тому є він є основа середнього класу, бо це люди, які не від кого не залежать, ні до кого з протягнутою рук.
Завершуйте.
Тому, шановні колеги, я прошу серйозно до цього віднестися. Легко зруйнувати, дуже складно виростити. Потім десятки років будемо плакати один одному, а відновити малий бізнес буде дуже складно. Дякую.
Будь ласка, Володимир Бондаренко, БЮТ. За ним – Чечетов. Сербін, прошу.
Шановні колеги, наша фракція підтримує цей закон, але я дозволю собі не погодитися із шановним автором в одній її позиції, з Наталією Юріївною. Вона каже, що не потрібно вводити шокову терапію для малого бізнесу. Пробачте, я не погоджусь, бо вона вже давно введена новою владою. Візьміть всі рішення, які зараз пропонується, які кажуть, що ми піднімаємо з приводу і політичних питань. Ну, замість того, щоб, наприклад, займатися реформою житлово-комунального господарства і дати туди всього менші відсотки від нашого бюджету, хоч вонобуло затверджено, ми піднімаємо ціну на газ. І тоді в наступному році знову будемо піднімати ціни на газ, бо будемо викидати ці кошти в повітря і спалювати стодоларові купони. Замість того, щоб робити пенсійну реформу, ми підвищуємо, робимо спробу підвищити пенсійний вік. Ось так точно ми хочемо зняти сейчас шкуру з тих людей, які виручають державу і власність, і владу, яка не здатна дати їм робочі місця. В чому погана в цьому законі? Що, погано те, що пропонується, що зараз влада повинна надати їм безкоштовно дозвіл на робоче місце, на розміщення цього робочого місця? То давайте хоч щось зробимо для людини, яка хоче працювати через нездатність влади. Ніхто ж не каже про те, що дайте йому в центрі міста поставити ржавий ларьок. Правила залишаються. Але навіщо ми пускаємо його по кругу, і він ходить півроку по цьому кругу, а потім ще сплачує кошти, щоб займатись малим підприємництвом? Що виходить? Ми маємо дуже гарну картину. Як ми підготуємося до Євро-2012? У нас бабусі і люди знову будуть торгувати з асфальту. То що ми зробимо під Євро-2012? А ми залучим нашу міліцію і щоб не паплюжити себе перед Європою, будемо їх вивозити за межі Києва. Так може краще все ж таки дати пільги? Інша справа. Що погано в тому, що ми зараз не будемо їх зобов’язувати сплачувати податок на землю? Скільки землі займає малий підприємець один? Ми ж це теж дуже добре знаємо. І оте. та підтримка малого бізнесу, який зроблено в Києві паном Чорновецьким його молодою талановитою командою дозволило, щоб тепер люди стоять там, де неможливо, бо не можуть сплачувати податок на землю і просто дають хабарі нашій орденоносній міліції. То Наталія Юріївна казала про півтора мільйона робочих місць, то я вам кажу, я теж тут не згоджуюсь, вона трохи зменшила цифру. Зараз 420 тисяч будівельників.
Завершуйте.
420 тисяч будівельників втратили свою роботу через кризу. Але 210 зараз, я знаю, пішли в малий бізнес і працюють там по обслуговуванню і по ремонту квартир. То що, ми будемо з них брати податок на додану вартість? Куди піде молода людина в 20 років, яка має професію? А хто. де гарантія, що вона не піде в наркоманію або в банду? То давайте подумаємо і давайте приймемо цей закон, бо він корисний для нашої держави і для наших людей. Це – саме менше, що ми повинні зробити для наших людей.
Михайло Васильович Чечетов, фракція Партії регіонів. Підготуватися Болдирєву.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги! Я буду с этойтрибуны и поддерживать Наталью Юрьевну, и критиковать. Ну, начну с поддержки. Вы знаете, я не могу не согласиться, когда был задан вопрос: а почему раньше, когда вы были при власти, вы этот закон не проголосовали? И она, положа руку на сердце, сказала как один из лидеров БЮТа и партии «Батьківщина”, абсолютно правильно сказала: так у нас же голосов не было. То есть она как один из лидеров БЮТа и «Батьківщини” признала и де-юре, и де-факто, что при прошлой власти у нас не было большинства и не было коалиции, это была все бутафория. С этим я согласен, спорить не буду. Теперь второй вопрос, в отношении. Я уже с этой трибуны говорил, чем отличается законопроект политика от законопроекта профессионала. Да дело в том, что политик делает законопроект для того, чтобы получить политические дивиденды – в глазах избирателей, перед выборами и так далее, а профессионал делает законопроект для дела, для страны, для людей, по экономике. Третий момент, чем отличается профессионал от политика, когда готовит документ:политик говорит взагалі, профессионал считает цифрами, и каждую цифру обосновывает. Поэтому если посмотреть законопроект, здесь написано, нужно упразднить там семь видов налогов, ввести каникулы, возникает вопрос: а почему не восемь, а почему не 12? А потому что это же политик говорит. А если бы был профессионал, здесь был бы карандашик, стояли конкретные суммы, сколько поступает в бюджет, какой недобор, чем компенсировать. А это говорил политик, которого абсолютно не волнуют суммы. Нужны дивиденды под выборы. И, наконец, последнее. Ну, если готовится системный документ, можно сказать, настоящая налоговая революция, настоящий Налоговый кодекс, настоящая налоговая конституция, который прошел уже. пять месяцев обсуждается в обществе, проводились круглые столы. Сегодня, как правильно сказал Президент, дискуссия будет под крышей парламента, с кондачка приниматься не будет этот законопроект, будет первое чтение, на второе чтение будет замечание, будет второе чтение, этобудет может месяц-два этот законопроект будет приниматься. Так почему без всякой политической бутафории, спокойно внести на рассмотрение в комитет на второе чтение или при первом чтении и уже в тело этого большущего системного документа имплементировать вот это маленькое решение вопроса? Мы однозначно и возможно в этой налоговой конституции может быть даже не семь будет, а восемь законов. Может мы упраздним восемь налогов, которые обременяют сегодня малый бизнес, но это будет все посчитано конкретно. Поэтому мы предлагаем не голосовать за этот закон, чтобы Наталия Юрьевна передала в рабочую группу, которая будет дорабатывать системный документ, который именуется.
Дякую. Будь ласка, Юрій Болдирєв,підготуватися Павловському.
Болдырев, Партия регионов. Действительно давайте из этого сегодняшнего обсуждения вынесемкакой-то конструктив. Вместо того, чтобы использовать трибуну для политической агитации, что демонстрирует нам Наталья Юрьевна, давайте сделаем что-то полезное. На мой взгляд корень зла во всех этих проблемах, связанных с малым бизнесом, состоит в том, что в реальности малый бизнес составляет абсолютное меньшинство. И те цифры, которые назывались там, полтора миллиона, три миллиона, это все бутафория. В действительности малых бизнесменов неизмеримо меньше, а все остальные это наемные работники, которые оформлены как малые бизнесмены, потому что они не имеют своих оборотных средств, потому что они не имеют защиты собственной и они вынуждены работать у крупных предпринимателей изображая из себя малых бизнесменов. Если прийти в любой большой торговый центр и обнаружить там огромное количество якобы малых бизнесменов, но исследовать этот вопрос глубже, вы выясните, что в действительности это наемные работники и в действительности весь этот бизнес принадлежит какому-то одному крупному бизнесмену, который является владельцем самого торгового центра, помещения. Тоже самое и на рынке, пройдите по рядам не там, где бабушки торгуют картошкой и помидорами, а там, где люди с контейнеров торгуют какими-то вещами. И вы обнаружите всюду весят объявления: «нужен продавец», «нужен продавец», «нужен продавец для этого», «нужен продавец для другого товара». То есть это тоже не малый бизнес, это в действительности наемные работники, которые оформлены под видом малого бизнеса. А в действительности все это рождает механизм ухода от налогов крупного бизнеса. Потому что конечно у владельцев всего этого товара, у владельцев всего этого бизнеса доход не 300 тысяч в год, а неизмеримо больше. И он таким образом, дробя свой бизнес, уходит от налогов. Поэтому вот решение этой проблемы – это действительно интересно для государства, это действительно интересно, потому что отделить здесь как бы здесь зерна от плевел – это значит дать возможность работать по-чесному, выйти из тени, получать государству налог и в тоже время дать людям работу. А все остальное, к сожалению, это разговор и демагогия. Поэтому законопроект нужно вернуть, доработать и попытаться выписать вот такой механизм отделения истинного малого бизнеса от его бутафории. Спасибо.
Будь ласка, Павловський. Підготуватися.
Андрій Павловський, БЮТ, партія „Батьківщина”. Шановні співвітчизники, ми всі є свідками того, що зараз наше суспільство українське переживає сильний шок від дій нинішньої влади і особливо така категорія, як малий і дрібний бізнес, якому Янукович перед виборами обіцяв п’ять років податкових канікул. Натомість ми отримали податкове гестапо замість Податкового кодексу, яке фактично це податкове гестапо ліквідує як клас малий і дрібний бізнес. То чому ж уряд Азарова не виконує обіцянки Януковича і фактично ліквідує малий бізнес, людей, які самозайняті, які забезпечують себе самі і свої родини. А тому що у нас при владі зараз десять кланів олігархів, які контролюють реально більше 80 відсотків економіки і їм не потрібні самостійні люди, які самі себе забезпечують, їм потрібна наймана маса, зомбована їхніми телеканалами, яка тільки буде приносити їм зверхприбутки. Ось, що їм потрібно! Їм потрібно, щоб було тільки цих десять родин-кланів, які все і все контролюють, в тому числі і владу Януковича. Ми повинні розуміти, що без малого бізнесу не буде майбутнього в економіці нашої країни. І тому треба зробити все можливе, щоб підтримати цих людей, бо за цими людьми стоять їх родини і про ті 3,5 млн., про які казав доповідач, треба ще помножити на три членів їхніх родин, така кількість родин зараз утримується за рахунок малого бізнесу. І не треба думати, що це тільки ті, хто працює на цих олігархів і обналічує там гроші через малі підприємства, через тих, хто на спрощеній процедурі оподаткування. Це не зовсім так, це люди, які самостійно створюють і інтелектуальні продукти, і створюють товари і про це йдеться мова і в законопроекті. Ми повинні підтримати в першу чергу тих, хто самостійно господарює, не використовує найману працю, от саме для них, от ті маленькі пільги з тих законів, про які казали наші опоненти з Партії регіонів і які не хочуть підтримати цих людей. Тож робіть висновки, яка у нас окупаційна влада!
Ярослав Джоджик, будь ласка, за ним Олійнику підготуватись.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Шановний Адам Іванович, шановні народні депутати! Українська Народна Партія уже багато років займає принципову позицію, щодо необхідності створення сприятливих умов для розвитку малого і середнього бізнесу. Одним із елементів цього є надання податкових канікул для малого бізнесу. Реалії демонструють, що багато політичних сил під час попередніх виборчих кампаній демонстрували своє бажання надати податкові канікули для малого бізнесу. Але досвід той же демонструє, що якщо вони беруть владу, потім зразу ж забувають про свої обіцянки. Тому, об’єктивно кажучи, в такому підході по наданню податкових канікул для малого бізнесу є надзвичайно тонка грань між популізмом і реальними конструктивними механізмами. Тому сьогодні наша спільна задача залишити популізм і залишити лише реальні конструктивні механізми, які реально нададуть податкові канікули для реального малого бізнесу. Саме тому мені зараз хотілося викласти позицію Української Народної Партії щодо основних принципів податкового стимулювання розвитку малого та середнього бізнесу. Особливо важливим для розвитку малого підприємства є податкове сприяння входження в бізнес, заснування своєї справи. При цьому наш підхід полягає в тому, що це не повинно бути компанійщиною та тимчасовим кроком. Мають існувати не якісь тимчасові пільги до якогось там року, а постійно діюча система податкового сприяння для малих підприємців, особливо для тих, хто починає свою першу справу. При цьому мова повинна йти не просто про самозайнятих осіб, а в цілому для підприємців, обсяг операцій яких не перевищує певну суму незалежно від того, чи працюють вони самостійно чи, наприклад, разом з членами родини, або у них є найняті особи. Отже, система податкового стимулювання для розвитку малого бізнесу має базуватись на певних принципах. Як я вже сказав, формування не тимчасової, а постійно діючої системи податкового сприяння, спрощена система оподаткування та ведення податкового обліку і звітності. Якщо ж мова йде про сприяння середньому бізнесу та започаткування справи особами з певним рівнем капіталу, починаючи, наприклад, з суми більше мільйона, то в першу чергу, потрібно перейти до загальноприйнятої в багатьох розвинутих країнах практики зменшення в перший рік діяльності новостворених підприємств, доходів, що підлягають оподаткуванню, на суму всіх витрат капітального характеру. І на завершення.
Завершуйте.
Я пропоную підтримати цей законопроект в першому читанні, щоб при підготовці до другого читання всі нашарування популізму залишити, а дійсно обрати лише реальні, конструктивні механізми, які нададуть податкові канікули реально для малого бізнесу. Дякую.
Будь ласка, Володимир Олійник, Партія регіонів. Підготуватись Одарченко.
Шановні колеги! Ми вчергове розглядаємо популістичний проект закону, популістичний і по формі, і по суті. Якби він сьогодні мав предмет розмови, ну, наприклад, Податковий кодекс і ми б вели дискусію, що робити із малим бізнесом, а уряд передбачає податкові канікули. Це був предмет серйозної розмови. А це просто накласти мораторій. Ви знаєте, це в житті так виглядає, коли людина хвора приходить до лікаря, а він каже: „Ми накладем мораторій”. Тобто нічого не будемо роботи. Є проблема. Її треба серйозно розглядати. Тому що добре ви знаєте, коли звільняємо когось від податків, то на когось упаде додаткове навантаження. Це також український бізнес. І треба подивитися, чи не вдарить це боляче по видатковій частині, бо там пенсії, соціальні і різні виплати, і так далі. І в цьому відношенні це треба серйозно вести дискусію, з карандашем, з цифрами і так далі. Цього тут не звучало. Я розумію, якби був предмет слідуючий. Коли попередній уряд, попередня коаліція прийняла доленосне рішення – податкові канікули до 16-го року. А ми тут все це зараз ламали, а вони захищали. Так не приймали, бо свідомо розуміли, як влада, що це є популізм. І точка сидіння визначала, визначала позицію. Тобто місце сидіння визначало чітку позицію – популізм. Сьогодні кинуте питання для того, щоб підняти свій рейтинг. Але люди вже розумні. Вони вже ні один раз чули з цього, з цих стін парламенту: мораторій, мораторій; а тоді: відміна, відміна і відміна. Тому ми готові до серйозної дискусії. Вона буде мати місце. Малий бізнес буде мати підтримку, але ми це повинні робити у комплексі, тому що є проблема в економіці, є проблема тіньової економіки, є проблема неплатежів, є проблема Пенсійного фонду, зовнішніх зобов’язань, які ви позичили, а віддавати прийдеться нам. Я вам скажу, треба дати відповідь мінімум хоть питання: „З 16 мільярдів де гроші діли?” Кинули в банки. Та ви що, врятували окремих, а де банківську систему врятували? Чого не можна сьогодні малому, середньому бізнесу отримати кредити? А нинішній уряд взяв запозичень на 1 мільярд 800, 1 мільярд – Національний банк для того, щоб зміцнити додатково валюту, а 800 мільйонів – Казначейство на всякий випадок, щоб підтримати нашу платіжоспроможність. От різниця у підходах. Тому припиняйте з цим популізмом, він дешевий, і народ на вже не купиш.
Дякую. Будь ласка, Юрій Одарченко, БЮТ. Підготуватись Кармазіну.
Юрій Одарченко, Партія „Батьківщина”, „Блок Юлії Тимошенко”. Шановні друзі, всі ви бачили перед президентськими виборами дуже велику кількість бігбордів, де було написано про податкові канікули, які обіцяв Віктор Федорович Янукович. Це було одним із основних гасел нині діючого Президента. Сьогодні ми чуємо від одного з виступаючих від коаліції, він каже, що даний законопроект про мораторій підготували політики, а не фахівці. У нас виходить з його слів, коли Президент Янукович, коли йшов на вибори, він був політиком і обіцяв все, що завгодно, будучи популістом, а як він став Президентом, то він став фахівцем і змінив свою точку зору. Шановні друзі, ми стаємо напередодні місцевих виборів і запам’ятати це, закарбувати у себе у пам’яті абсолютно необхідно, бо, коли вигідно, ти політик, коли ти в інших обставинах, ти фахівець. Сьогодні, шановні колеги, що ж відбувається? Замість того, щоб конструктивно реалізовувати ті обіцянки, які надавались виборцям, коаліція вирішила вирішувати свої проблеми за допомогою „тушок”. І, я думаю, що їм потрібно провести якийсь семінар науковий під назвою, наприклад, „Тушки” в новітній історії України” чи „Тушки” як стабілізатор влади”. Це досягнення, безумовно. Я впевнений в тому, що історики будуть обговорювати такий метод в політиці, який застосувала Партія регіонів, - тушки. Ми бачили два дні тому „судді-тушки”, які заведені – Конституційного Суду, - які заведені були сюди під, знаєте, під захистом тут фізично накачаних представників Партії регіонів. Заведені, із цієї трибуни вони дали клятву для того, щоб надалі вести свою політику за допомогою тушок. Шановні друзі, за мною висить гасло „Ні підвищенню пенсій”. І я впевнений в тому, що даний законопроект, він чітко йде в руслі того, щоб не підвищувати пенсії, не підвищувати, я хвилююсь, пенсійний вік. Він чітко стоїть на тому, щоб не підвищувати пенсійний вік, а підвищувати зайнятість населення і в тому числі в тій галузі, якою опікується малий бізнес. Тому прийняття мораторію є конче необхідним засобом сьогодні для нашої держави. Я закликаю всіх підтримати даний законопроект. Дякую.
Юрій Кармазін, що на це скаже?
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, я скажу, що те, що відбувається сьогодні в державі, коли кожне четверте, кожне п’яте підприємство закривається через те, що іде такий вал перевірок, далі продовжуватись не може. І законопроект Королевської абсолютно є правильний, бо він стосується тільки і поширюється на платників податків, які здійснюють, почитайте в частині другій статті 2, що вона написала, які здійснюють виробництво товарів, крім підакцизних і сільськогосподарської продукції або її переробку, і надання побутових послуг населенню. Це що багато таких підприємств? Ну, очевидно, що ні. Все інше не розповсюджується. А тепер я до колеги Чечетова хочу сказати. Він інтелектуальна людина, він мене зрозуміє. З ілюзіями треба розпрощатися і розлучатися своєчасно. І я хочу, щоб ваш уряд, уряд Азарова, який не приймає депутата Кармазіна, ну я буду говорити з трибуни все, що я хочу йому сказати чи запитати тепер бо я вже, знаєте, втомився. Раз записався через приймальню, другий записався. ну Закон про статус не діє для Азарова, тому я Азарову буду говорити тут. Чи правда – запитаю Микола Яновича Азарова – що ви надрукували 61 мільярд гривень, нічим не забезпечених, не передбачених в законі, як мені повідомляють фахівці з національного банку? Я хочу почути на це відповідь з цієї трибуни як і весь народ, тому що оті ціни в 3 рази, які зараз зняли, які росли, не просто так виявились. І далі. Щоб розставалися з ілюзіями я хочу підказати вам. Шановні, не сподівайтесь на той новий Податковий кодекс, який ви хочете зробити. І я скажу вам чому. Ви знаєте Закон „Про Регламент”. Адже постанова Верховної Ради про прийняття за основу проекту Податкового кодексу втратила чинність на підставі нашої постанови від 7 вересня 2010 року 2495. і внаслідок цього проект Податкового кодексу [[його реєстраційний номер був 6905]], що був внесений, знятий з розгляду. А оскільки альтернативний проект Податкового кодексу №6509-1 від 16.06, поданий народним депутатом Катеринчуком, вашим покірним слугою Кармазіним і іншими, було тільки заслухано, а рішення щодо нього не приймалося, то Верховна Рада повинна проголосувати щодо проекту цього Податкового кодексу. І у випадку, якщо проект не буде прийнято, то наступний раз проект податкового кодексу може бути внесено суб’єктами тільки в лютому 2011 року. Виходячи з Регламенту частини 2 статті 94. статті 94 Регламенту, бо там наявність прийнятого.
Ні, дякую. Сідайте, будь ласка. Ну півсекунди, якщо Ляпіна дозволить.
Півсекундочки. або відхилення на поточній сесії. Тому, шановні друзі, розстаньтеся з ілюзіями зараз, підтримайте законопроект Королевської. Дякую.
Будь ласка, Ляпіна, прошу.
Дякую. Ксенія Ляпіна, партія „За Україну!”. Шановні колеги, хочу продовжити. Якщо суспільство і держава очікує від малого бізнесу створення робочих місць, що малий бізнес очікує від держави? Кожен раз, коли ми тут кажемо: „Допоможемо малому бізнесу”, - знаєте, в малого бізнесу „кондратій” починається, тому що вони зразу підозрюють, що їм зроблять гірші умови. Єдине, що вони просять, вони кажуть: „Не заважайте, друзі! От ви тут, в цьому залі, зробіть все, щоб не заважати”. Хочу сказати, що ця політика незаважання – вона найскладніша, тому що вона потребує професійності роботи. Легко прийняти гасла – складно прийняти такі рішення, які, дійсно, дозволять не заважати розвитку малого бізнесу. Що ми маємо натомість сьогодні? Сьогодні ми маємо, на жаль, дуже погані очікування малого підприємництва. Мале підприємство – це як трава, знаєте: от ударить мороз – і трава в’яне, дерева виживуть, а трава в’яне. от зараз малий бізнес знаходиться, як трава в очікуванні морозу. І морозом цим вони вважають Податковий кодекс. І небезпідставно, тому що Податковий кодекс, вже зареєстрований у Верховній Раді, містить норми такі спрощеної системи оподаткування, що вона просто знищить мале підприємництво. Що вони роблять, маючи такі очікування? Я вам доповідаю, можете звернутись до вашої державної статистики, вони вже мають ці дані: люди здають документи про реєстрацію фізичними особами – підприємцями. У нас скорочується кількість фізичних осіб – підприємців. Якщо ви ще не побачили цього в статистиці, то це тільки тому, що процедура ліквідації не така коротка. Вони вже написали заяви, але ще це не відобразилось в реєстрі. Що це значить? Це значить, що вони будуть або в тіні працювати і взагалі ніяких податків ніколи не сплачувати, або вони будуть скорочувати людей, які підуть на біржу праці шукати десь роботу. І одне, і друге є погано для держави. Тому що це веде до двох наслідків: до тінізації, а, як наслідок, до криміналізації в малому підприємництві. Знову ми повертаємося. Весь бізнес каже: нас повернули на десять років назад. З’являється рекет, бо до нелегального підприємця може прийти не тільки міліція, до нього можуть прийти бандити і так було десять років тому. І ми повертаємо ситуацію такими діями назад, це неприйнятно. В даному випадку я розглядаю пропозицію про канікули виключно, як запорука від от таких безглуздих, не виважених, безсистемних і руйнівних дій, які сьогодні, на жаль, очікуються від Податкового кодексу, який сьогодні вже є фактом і його не приховаєш. І якщо хто.
Завершуйте.
якщо хтось тут думає, що це податкова революція, так це не революція, це податкова. податковий геноцид. Він просто знищить малий бізнес. Дякую.
Будь ласка, заключне слово автор і голова комітету Наталія Юріївна Королевська.
Спасибо, Адам Иванович.Спасибо уважаемым коллегам, которые поддержали мою инициативу, инициативу нашей фракции, потому что в первую очередь мы должны ответить себе на вопрос: что необходимо для того, чтобы экономическая политика в стране, действительно, отвечала ожиданиям бизнеса? И ответ на этот вопрос – это, действительно, системные, радикальные реформы, но главное – это установление доверия власти к бизнесу, а бизнеса к власти. И я настаиваю, что никакая реформа предпринимательства не заработает в нашей стране, пока не будет проведена комплексная реформа всей административной государственной системы. Потому что чиновничий аппарат подирает все то хорошее, что мы с вами иногда принимаем. И своим коллегам, которые здесь больше критиковали, я хочу напомнить, что мы все вместе с вами смогли принять ряд серьезных законов, но которые сегодня,опять же я настаиваю на этом, в полном объеме игнорируются и не работают. И когда мы говорим о профессионале или политике, политике или профессионале, то в первую очередь должен быть профессиональный и последовательный политик. И мы, не зависимо от того, находимся в оппозиции или во власти, считаем, что роль малого бизнеса в экономике страны сегодня недооценена. И такие методы, как усиление давления или изменения на несколько процентных ставок основных налогов не даст серьезных результатов. Это все – экономика вчерашнего дня. А посткризисный мир диктует нам необходимость принимать подходы экономики ХХІ века, не проводить шоковые реформы для людей, а в первую очередь провести шоковую реформу для бюрократов. И я, и мои коллеги, мы сегодня, в первую очередь поднимаем те проблемы, которые являются самыми актуальными для людей, потому что люди должна получить понятные ответы: готова ли сегодня власть поддерживать малый бизнес, готова ли сегодня власть защитить женщин? И люди эти ответы абсолютно адекватно получают. И для меня, конечно, сегодня было полным шоком, когда я услышала от представителей власти о том, что малого бизнеса в стране нет. Значит, вы просто малый бизнес в упор не видите. И поэтому вы принимаете такие законы и даете такие предложения в Налоговом кодексе, потому что вы считаете, что малого бизнеса в стране нет. Но если это ошибка, тогда опровергните. Ну, нельзя сегодня делать такие заявления. А восемь налогов там перечислено, потому что восемь налогов сегодня насчитывается для малого бизнеса. И я просила бы сегодня поддержать данный законопроект, потому что он говорит не о популизме, он говорит о будущем, о той экономической модели, которую необходимо начинать закладывать в нашей стране, о роли людей и бизнеса в будущем нашего государства. Спасибо за внимание.
Дякую. Обговорення питання завершено. Висновок комітету – повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання, хоча Наталія Юріївна очолює цей комітет. І висновок Головного науково-експертного управління: законопроект потребує доопрацювання. Але будемо визначатися у порядку ініціатив. Я ставлю на голосування про прийняття за основу проекту. законопроекту за номером 7037 – про введення податкових канікул для малого бізнесу. Прошу визначатися. [[13:57:16]] За-143 Не підтримано. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 0, „Блок Тимошенко” – 113, „Наша Україна” – 29, позафракційні- 1. Є пропозиція і комітету, і Головного науково-експертного управління повернути суб’єкта права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Прошу підтримати цю ініціативу. [[13:58:01]] За-158 На жаль, не підтримана пропозиція. Чечетов, будь ласка. По фракціях? Покажіть по фракціях. „Блок Тимошенко” – 115, „Наша Україна” – 26, комуністів – 17, решта не підтримала. Будь ласка, Чечетов, мікрофон.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги! Это закономерно и нормально, когда по законопроектам разные точки зрения профессиональные, на то и парламент. Но я думаю, что в парламенте мы не просто парламентарии, а граждане одной большой европейской страны, есть фундаментальные ценности, которые нас объединяют. Как бы мы профессионально не смотрели по-разному идеологически на разные вопросы. И у меня есть такое предложение конструктивное. Давайте мы дадим слово Владимиру Яворивскому, пусть он свои пять постанов вынесет, и мы действительно проголосуем за празднование юбилейных дат пяти исторических личностей, это гордость Украины. И этим конструктивным позитивным голосование объединим зал, покажем, что у нас больше общего, мы все – украинцы, мы все – патриоты нашей страны. Спасибо.
Шановні колеги, значить є така пропозиція. Оскільки у нас, уже завершуючи час, я можу продовжити на 15 хвилин, але. Дійсно, якщо ми зараз дещо змінимо порядок розгляду питань, бо якщо ми увійдемо у питання, які зараз стоять, то ми за 15 хвилин їх не розглянемо, а ті пропозиції, про які говорив колега Чечетов, за 15 хвилин ми можемо розглянути і навіть можемо приступити до іншого розділу „про включення до порядку денного”. Тобто якщо немає у вас заперечень, щоб ми зараз дещо змінили порядок розгляду питань, тоді я продовжую. Будь ласка. Прошу. Я розумію, що сьогодні і комітети, і парламентські слухання, не забувайте, о 15 годині. Кожем’якіну мікрофон, будь ласка.
Шановний Адам Іванович, я хотів би запропонувати альтернативну, по відношенню до пана Чечетова, пропозицію. Перше, я хотів би поміняти місцями, ми із задоволеннями підтримаємо проекти постанов, які зараз Володимир Олександрович Яворівський буде пропонувати. А спочатку давайте ми перед постановами все ж таки проголосуємо про внесення в порядок денний. Включення в порядок денний законопроектів, як ми і домовлялися. Включимо і потім за десять хвилин проголосуємо ці постанови. Дякую.
Дякую. Є дві пропозиції. Вирішить сесійна зала. Хто за те, щоб зараз приступити до розгляду питань, пов’язаних із відзначенням пам’ятних дат, а після того перейти так як є по включенню до порядку денного. Прошу голосувати. [[14:01:21]] За-228 Рішення прийнято. Будь ласка. Переходимо до розгляду питань. Першим 6626 - проект Постанови про відзначення 90-річчя з дня народження двічі Героя Радянського Союзу Султана Ахмет-Хана. Яворівський Володимир Олександрович. Є пропозиція розглянути всі ці постанови за скороченою процедурою. Прошу підтримати цю пропозицію. [[14:01:59]] За-233 Будь ласка, Володимир Олександрович, у вас дві хвилини на доповідь.
Шановні колеги, я вніс саме цю дату відзначення 90-річчя двічі Героя Радянського Союзу Султана Амета, не Ахмета, а Амета-Хана після того, коли я познайомився з біографією цього унікального абсолютно чоловіка, пілота. Я назву просто кілька епізодів, навіть не стільки для народних депутатів, як щоб і люди про це почули, що це була за людина. Це чоловік, який посадив, скажімо, - один епізод - посадив німецький літак на наш аеродром. І через три години на цьому невідомому літаку сів у нього і злетів з ним у небо. Це точнісенько те ж саме, коли було пробито бак і бензин почав витікати до нього в кабіну і він міг катапультуватися. Але був ще один чоловік разом з ним радист і він таки посадив цей літак. Він випробував унікальні літаки, які тільки-но були, і загинув під час випробування літаків. Крім всього іншого, ви самі розумієте, це був представник кримськотатарського народу, який був депортований зі своєї Батьківщини, унікальний просто чоловік. Єдине, що просить Мустафа, що просять кримські татари, чого я не передбачив у своїй постанові і прошу, щоб це було у нашій стенограмі, це пропозиція їхня назвати аеропорт у місті Севастополі іменем цього легендарного кримського татарина. [[Шум у залі]] У Сімферополі, Сімферополі, вибачаюся. Ставте на голосування, якщо.
Шановні колеги, немає необхідності обговорювати? Немає. Я тоді ставлю на голосування проект Постанови за номером 6626 - про відзначення 90-річчя з дня народження двічі Героя Радянського Союзу Султана Амет-Хана. Прошу голосувати.
Аеропорту в постанові немає. Я сказав, що я це. хай буде в стенограмі.
Голосуємо постанову без доповнень. [[14:04:15]] За-294 Постанова прийнята. Володимире Олександровичу, ваша пропозиція, я думаю, почута, і це місцеві органи влади вирішують і без нашої рекомендації.
Домовилися. Пішли далі.
Слухається проект Постанови про відзначення 200-річчя з дня народження Миколи Пирогова – 6627. Будь ласка, я так розумію, ми ж всі постанови за скороченою, немає необхідності голосувати. Прошу Володимире Олександровичу.
Ну, унікальний абсолютно хірург, який відкрив абсолютно нове слово у хірургії, це так звана військова хірургія, він прославлений на весь світ, ставте на голосування. 200 років, значна частина його життя пройшла в Україні і він для України, це власне син України так само.
Немає заперечень? Тоді ставиться на голосування пропозиція прийняти постанову про відзначення 200-річчя з дня народження Миколи Пирогова. Реєстраційний номер 6627. Прошу підтримати. [[14:05:29]] За-299 Прийнято рішення. Слухається проект Постанови 6629 про відзначення 110-річчя з дня народження Катерини Білокур. Будь ласка.
Дивовижна жінка, жодного дня не навчалася в школі, Яготинський район, ось село Богданівка, буквально під Києвом, яка самотужки навчилася малювати і навіть кісточки для малювання виготовляла сама з кінчика вуха, котячого вуха і малювала дивовижні картини і ними накривали глечики з кислим молоком, ніхто про неї не знав. І аж коли показали в Парижі її кілька робіт, „Цар-колос”, ще там кілька робіт, Пабло Пікассо, а він себе називав не Пікассо, а Пікассо, коли він побачив ці картини, каже: „Якби Бог мені дав такий талант, я був би ще більшим художником, ніж я є насправді”. Унікальна жінка, перлина українська. Та не кричіть же так! 110 років від дня її народження, я прошу проголосувати і підтримати відзначення цієї геніальної абсолютно людини.
Дякую, 110 років від дня народження?
110, 110.
Ставиться на голосування Постанова за номером 6629 про відзначення 110-річчя Катерини Білокур. Прошу підтримати. [[14:07:02]] За-302 Постанову прийнято.
Я дуже вам дякую і тепер уже, коли ви проголосували, можу сказати, що я написав роман про Катерину Білокур, який називається „Автопортрет з уяви”. Він перекладений на багато мов. Пішли далі.
Слухаємо по проект Постанови про відзначення 170-річчя з дня народження Михайла Старицького [[реєстраційний номер 6630]]. Володимир Олександрович Яворівський, прошу.
Ну, я переконаний, що ім’я Старицького те, що зробив Старицький сьогодні фактично знає майже кожен українець із шкільних програм. Бо, якщо Катерина Білокур десь все-таки на периферії, так би мовити, була, то Старицький – це дивовижний наш і письменник, і драматург, і режисер, і перекладач. 170 років, я думаю, що Україна на своєму державному рівні може відзначити. Це і один із засновників українського театру. Мені здається, поза дискусією.
Голосуємо Постанову за номером 6630 - про відзначення 170-річчя з дня народження Михайла Старицького. Прошу підтримати. [[14:08:14]] За-304 Рішення прийнято.
Дуже дякую.
Слухається питання за номером 6632 - проект Постанови про відзначення 440-річчя з дня народження гетьмана Петра Сагайдачного. Володимир Олександрович Яворівський. Будь ласка.
Ну, товариство, я теж думаю, що Петра Сагайдачного навіть, якщо ті, хто може там краще чи гірше знає українську історію, знають із пісень Сагайдачного. Про те, що це легендарний вільнолюбний, так би мовити, чоловік, який пройшов щаблі цієї козацької служби і був гетьманом. За ним не водиться ніяких якихось там зрад чогось ще іншого. Я думаю, що серед тих прізвищ, які ми прийняли, де є сьогодні і Пирогов, де є і представник кримськотатарського народу. Я думаю, що доречно було би відзначити і ювілей цього і військового чоловіка, і мислителя, і ватажка козаччини. Прошу проголосувати.
Володимир Олександрович, це той, що був родичем одному з наших президентів, чи ні?
Це не доведено, Адам Іванович, і не провокуйте мене.
Так. Я ставлю, ну, навпаки голосів, можливо, більше було б. Я ставлю на голосування.
Ні, то йшлося про Калнишевського.
Я ставлю на голосування Постанови про відзначення 440-річчя з дня народження гетьмана Петра Сагайдачного [[6632 реєстраційний номер]]. Прошу проголосувати. [[14:09:54]] За-312 Найбільше голосів набрало. Рішення прийнято. Так, шановні колеги! У нас є 5 хвилин. Так, як ми і домовлялися, переходимо до включення до порядку денного. Пропонується включити до порядку денного проект Закону про внесення змін до Закону України „Про організаційно-правові основи боротьби з організованою злочинністю” [[реєстраційний номер 2007]]. Прошу визначатись. [[14:10:33]] За-14 Не підтримано. Пропонується включити до порядку денного сесії законопроект за номером 4783 – проект Закону про визнання депортованими громадян України, які у 1944-1951 роках були примусово переселені з території Польської Народної Республіки на територію Союзу Радянських Соцреспублік. Будь ласка, прошу визначатись. [[14:11:10]] За-138 Законопроект не включений. Ставиться. Ну, це ж включення тільки, Михайло Васильович. Ви можете, ви можете. Ну, скажіть два слова, скажіть два слова.
Колеги, колеги! Так це ж тільки включення. А далі ви можете визначатись.
Дайте 2 хвилини будь ласка.
Ви дивіться, з якою я книжкою вийшов на цю трибуну. Це документи, які видані і нашим Державним архівом, а ви знаєте, хто керує нашим Державним архівом, і Польським державним архівом на цю тему. Отже, науковці, дослідники цю проблему уже вирішили. Потім, дивіться, у Польщі виходить такий двотомник, який називається: „Репатріація чи депортація”. І польські історики, Месило, польський історик каже, що це була така депортація. А потім, ви дивіться, у Польщі є закон на цю саму тему, закон на цю саму тему. Вони прийняли його ще у 2005 році. І у Польщі йде повним ходом вирішення цього питання, бо польська держава виділила 400 гектарів землі, яку вона продає для, власне, компенсації втраченого майна їхніми громадянами. І тому я все-таки просив би вас, оскільки науково це питання вивчене, історично вивчене і вирішене, оскільки у Польщі існує, у наших сусідів, уже аналогічний закон, ну, зовсім нелогічно, що ми в нашій державі навіть обходимо обговорення цього питання. Це неправильно. Я би вас просив все-таки підтримати, і я думаю, до нього долучилася Катерина Тимофіївна Ващук, бо до неї звертаються її виборці. Такі люди живуть у кожному із наших регіонів. Їх залишилося. І, звичайно, у Луганську також. Їх залишилося всього 25 тисяч чоловік. Витрати я вам доповім.
Шановні колеги, Михайло Васильович, хто за те, щоб повернутися до цього питання, прошу визначатися. [[14:14:10]] За-132 Не повернулись, не включено. Є пропозиція включити до порядку денного сесії законопроект 4415 проект Закону про внесення змін до Закону України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності" [[щодо захисту прав суб’єктів підприємницької діяльності]]. Прошу визначатись. [[14:14:41]] За-111 Не підтримано. Є пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності" [[щодо суб’єктів господарювання]]. Майже одне і те саме, але реєстраційний номер 4838. Прошу визначатись. [[14:15:13]] За-106 Не включено. Є пропозиція включити до порядку денного сесії [[реєстраційний номер проекту 7102]] проект Постанови про деякі заходи щодо забезпечення належного функціонування житлово-комунального господарства України. [[14:15:43]] За-129 Не підтримано рішення. Є пропозиція включити до порядку денного законопроект за номером 7145, а саме: проект Закону про визначення засад тарифно-цінової політики на житлово-комунальні послуги та природний газ для побутових потреб населення у 2010-2011 роках. Прошу голосувати. [[14:16:16]] За-257 Законопроект включений до порядку денного. Ні, це Юрій Анатолійович мене збив трохи з темпу. На цій хорошій ноті дозвольте ранкове засідання Верховної Ради оголосити закритим. І ще раз нагадую, шановні колеги, що сьогодні о 15 годині тут у Верховній Раді в сесійній залі відбудуться парламентські слухання на тему: „Економічні реформи. Реальність та очікування українського бізнесу”. Завтра продовжимо роботу о 10 годині.