Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Pete sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2017. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuju 91 narodni poslanik. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da su u sali prisutna 99 narodna poslanika, odnosno da je prisutno najmanje 84 narodna poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Da li neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi da zatraži obaveštenje ili objašnjenje u skladu sa članom 287. Poslovnik? Reč ima narodni poslanik Vojislav Šešelj.
Dame i gospodo narodni poslanici, svoje pitanje upućujem predsedniku Narodne skupštine. Već je prošlo godinu i po dana od konstituisanja Narodne skupštine u ovom sazivu, a mi još nismo doneli Poslovnik o radu. Narodna skupština, što se protivi svim parlamentarnim demokratskim tradicijama, što se protivi osnovnim principima parlamentarnog prava kao posebne grane prava, još uvek radi po Osmanlijskom poslovniku. Zbog toga upadamo u sve veće dubioze, u sve veće probleme, u sva veća kršenja osnovnih ustavnih principa. Na primer, Zakon o budžetu, koji se donosi svake godine, jedan je od najvažnijih zakona. Ako padne Zakon o budžetu, automatski pada i Vlada, a mi taj zakon donosimo praktično u situaciji kad skoro nijedan narodni poslanik o njemu neće moći da diskutuje. Desilo se to, što se nikad nije desilo od obnove srpskog parlamentarizma, a ne daj Bože, da se desilo u 19. veku, u ondašnjoj srpskoj Narodnoj skupštini, bila bi pobuna. Vlast i opozicija bi se motkama jurili po Beogradu, toliko je bio snažan osećaj za demokratiju kod naših predaka iz 19. veka. Kralj kad bi iznenada raspustio Narodnu skupštinu strahovao je od pobune i od puča, kod nas to mirno prolazi da se Zakon o budžetu veže sa još 30 zakona, koji imaju neke veze ili nemaju nikakve veze s njim, iz jednog jedinog razloga da bi se sprečila rasprava o budžetu. Zakon o budžetu bi morao samostalno da se raspravlja, da ga ništa drugo ne ometa, čak ne bi smela da važe nikakva ograničenja u pogledu vremena koje koriste narodni poslanici. Ako narodnom poslaniku treba dva sata da govori o budžetu, iako očigledno govori suvislo, ako očigledno nije poludio za govornicom, mi moramo mirno i strpljivo da ga saslušamo, pa makar danonoćno mesec dana zasedali. A kod nas je to do kraja formalizovano, mi nismo u stanju ni da pročitamo Predlog zakona o budžetu, nije nam ostavljeno dovoljno vremena, opterećeni smo drugim zakonima. I sad, naši narodni poslanici koji su se spremali ne mogu da govore o pojedinostima, neće moći da govore o amandmanima, jer im je neko drugi pojeo vreme. U Poslovniku stoji 600 minuta, 600 minuta ukupno svi mogu da govore. Sad se vladajuća stranka dogovorila da izađu sa nebuloznim amandmanima koji nisu tehnički mogući. Vlada im je tako i odgovorila, ali oni nastavljaju da troše to vreme da bi onemogućili nas, koji kritikujemo budžet, da bilo šta kažemo. To je nešto što je nedozvoljivo i moramo da vodimo računa o ugledu naše države, a ugled naše države se ne zasniva na uvođenju reda u Narodnoj skupštini kamdžijom i progonom opozicije, nego se ugled države, demokratski ugled države čuva tolerantnim odnosom prema opoziciji, pogotovo kad se raspravljaju ovako važni suštinski zakoni. Vlast kada je rasprava o budžetu mora najviše da bude tolerantna prema opoziciji. Vlast mora bukvalno da omogući opoziciji da kaže šta hoće. Pogotovo vlast koja ima komotnu većinu.
Privodite kraju gospodine Šešelj. Zahvaljujem. Zatražite reč za još jednu rečenicu.
Ne postoji mogućnost da padne predlog Zakona o budžetu, vi ste tu mirni, nego postoji mogućnost da se nešto neprijatno pred javnošću kaže o budžetu, e toga se bojim.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Marinika Tepić. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Moje prvo pitanje upućujem Republičkom javnom tužiocu Gospođi Zagorki Dolovac, koje glasi – da li je i šta je uradila povodom inicijative za podnošenje predloga za zabranu rada Organizacije nacionalni srpski front, koju smo Zoran Živković i ja podneli na pisarnici Tužilaštva još 5. decembra ove godine, pošto Republički javni tužilac u svojoj nadležnosti ima upravo predlaganje zabrane delovanja organizacija koja rade suprotno Ustavu i zakonu, a mi za to imamo dokaze da se upravo dešava sa Organizacijom nacionalni srpski front i dakle, šta je ona uradila po ovoj našoj inicijativi da bi je u formi predloga i uputila Ustavnom sudu, onako kako nadležnost njoj i daje. Ova organizacija, podsetiću, registrovana je u martu 2016. godine, i smatramo da je samo paravan za delovanje Gorana Davidovića zvanog Firer koji je u bekstvu u Italiji već gotovo deset godina, nakon napada na anitfašistčku kolonu u Novom Sadu i da je ova organizacija ne samo paravan za njega, već i za njegove bivše organizacije Nacionalni stroj. Gospođu Dolovac podsećam i da novoosnovani nacionalni srpski front već više od godinu dana kontinuirano u službenim prostorijama grada Beograda, održava javne skupove na kojima propagira nacionalnu, versku i rasnu mržnju i na oružanu borbu protiv svih drugih i drugačijih. Između ostalog, zalaže se za društvo zasnovano na diskriminaciju određenih etničkih, verskih, seksualnih grupa, što je kao što sam rekla, suprotno, ne samo zakonu, već u Ustavu Republike Srbije. A najfrekventniji saradnici tog nacionalnog srpskog fronta jesu britanski profašisti Nik Grifin i DŽin Douson, on se predstavlja i kao DŽejms Douson, negatori holokausta, propagatori islamofobije i jako mi je važno da u stenografske beleške uđe svaka reč koju ovde izgovorim, i kojima je već zabranjen ulaz u Mađarsku. Ali se oni zato slobodno šetaju po Republici Srbiji, po gradu Beogradu i to po službenim prostorijama Vlade Republike Srbije u Kancelariju za KiM. To pitanje sam postavila prošli put i odgovor od direktora Kancelarije za KiM, nisam dobila o tome kako Grifin i Douson u zagrljaju sa Mišom Vacićem, borave i sastanče u službenim prostorijama Vlade Republike Srbije u Palati Srbije. Otuda i moje sledeće pitanje za MUP i ministra Stefanovića. Da li je išta inicirao ili je inicirano, povodom zabrane ulaska u Republiku Srbiju, ovim već dokazanim profašističkim ideolozima Grifinu i Dousonu, s obzirom da Zakon o strancima to omogućava. Po mom dubokom uverenju, postoji više osnova po više tačaka iz člana 11. Zakona o strancima, da bi se inicirala zabrana o ulasku ovim britanskim državljanima i profašističkim propagatorima u našu zemlju. Kada smo već takođe kod Dousona i Grifina, pitam opet republički javnu tužiteljku, gospođu Dolovac, dokle se stiglo u postupanju povodom pretnje smrću koje su mi upućene pre više dana, s obzirom da je MUP objavio da je izvesni Tomo Lovreković priveden, što sam saznala iz medija, da je potom pušten, što sam takođe saznala iz medija, pa pošto iz medija ili obraćanja javnosti, tužilaštva i MUP saznaje za ono za šta sam najdirektnije zainteresovana, s obzirom da su pretnje smrću upućene meni lično, pitam da li je u toku istrage priveden i Miša Vacić, s obzirom da je on lice koje je intenzivno propagiralo i objavljivalo pretnje smrću, koje je potpisivao Lovreković. Dakle, za mene je to bliska saradnja. Takođe, pitam MUP i ministra policije da li su tokom istrage došli do faze da se bave lokalom „Dve bačve“, s obzirom da i nacionalni srpski front i očigledno te grupacije desničara zajedno sa Dousonom, uglavnom i vrlo često tamo borave, to oni sami objavljuju, inače na svojim profilima, na društvenim mrežama, vrlo lak posao i dostupni dokazi i policiji i tužilaštvu i zanima me da li je lokal „Dve bačve“ došao u fazu istrage MUP-a i policije? Hvala vam.
Reč ima narodni poslanik Sanda Rašković Ivić.
Hvala predsedavajući. Moje pitanje je za ministra zdravlja, ministra Lončara. Ono glasi – šta ministar i Ministarstvo nameravaju da rade sa Klinikom za infektivne bolesti u Beogradu? Ja lično pozdravljam bilo kakva ulaganja u zdravstvo i to da će se u Nišu otvoriti sada novi klinički centar. Smatram da se u zdravstvo premalo ulaže, ali Infektivna klinika u Beogradu jeste referentna ustanova koja leči pacijente iz cele Srbiji i iz Republike Srpske, iz Crne Gore. Ona je građena 1926. godine i danas se nalazi u potpuno dekrepidnom stanju, zgrada puca, ona je paviljonskog tipa i naprosto nije moguće popraviti, niti može ona da odgovori danas na one potrebe, nove patologije infektivnih bolesti koje se javljaju, ne samo u Srbiji, nego i u svetu. Ono što je bitno reći jeste da je 1926. godine kada je klinika građena, na svakom spratu bilo po jedno kupatilo, što je tada naravno bio hit, jer većina ljudi to nije imala u svojim kućama. Međutim, danas nema niti adekvatnih soba za izolaciju, niti ima adekvatnih odeljenja, niti adekvatnog načina rada. Danas kada je Srbija na migrantskoj ruti, Infektivna klinika dobija još veće značenje, ne samo za Srbiju, nego za ceo region, pa ako hoćete i za Evropu. Kada bude primljen neki od migranata na Infektivnu kliniku, koji ima visoku temperaturu, onda lekari obično mole boga da je to „obična influenca“, a ne neka hemoragijska groznica ili nešto što bi moglo da dovede do epidemije, slične onoj koju smo imali sa variolom verom, 1972. godine, a mi koji smo malo stariji, toga se jako dobro sećamo. Rukovodstvo klinike je u nekoliko navrata pisalo i tražilo izgradnju nove adekvatne zgrade koja bi, čija bi cena bila prilično skromna, a govori se o sedam do osam miliona evra, ugrubo, obraćalo se i KCS i Ministarstvu zdravlja i Institutu za javno zdravlje i svi su bili bog zna kako „za“, međutim nije bilo odgovora. Verujem da danas u vreme kada raste broj infektivnih bolest, kada raste broj bolesti koje prenose zglavkari i insekti, upravo zbog globalnog zagrevanja, kada imamo transplantacije, pa zbog imunosupresije, infektivna klinika igra veliku ulogu rezistencija na antibiotik je potom gerijatrijske razne bolesti koje zahtevaju takođe intervenciju na infektivnoj klinici, da se radi naprosto o tome ne razume dovoljno značaj te klinike. Međutim, ostaje gorak ukus u ustima, jer ta klinika je uknjižena na dva hektara i 64 ara i strah postoji opravdan, ne samo moj, nego i kolega koje tamo rade, a i građana i Beograda i Srbije, pošto se taj teren nalazi preko puta Hrama Svetog Save, ovamo prema reci Savi i Kliničkom centru da to nije nekom zapelo za oko. Nadamo se da nije, pa bi želeli da čujemo šta o tome ima da nam kaže ministar Lončar i Ministarstvo. Drugo pitanje, takođe, ide na adresu ministra Lončara, a radi se o inovativnim lekovima za Hepatitis C. Naime, svuda u okruženju imamo nove lekove čak i u Bosni i Hercegovini i u Albaniji, o Hrvatskoj i Sloveniji nećemo ni da govorimo. Samo se kod nas ljudi leče sa interferonom i ribavirom koji su svuda u Evropi napušteni još 2014. godine. Postoje i lekovi u Indiji i u Egiptu, ali oni ne mogu da se izvezu zbog licence. Tako da, evo pitam gospodina ministra – kada će ovi lekovi za lečenje Hepatitisa C biti stavljeni na pozitivnu listu?
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Marija Janjušević. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Prvo pitanje je Tužilaštvu za organizovani kriminal. Molimo vas da nam dostavite obrazloženje da li je i zbog čega donesena naredba o odustajanju od dalje istrage protiv Mlađana Dinkića, koje je pokrenuta krajem 2014. godine, zbog sumnje da je Dinkić kao guverner Narodne banke izvršio produženo krivično delo zloupotrebe službenog položaja, tako što je imovinsku korist od preko 730 miliona dinara pribavio bankama, a ta istraga obustavljena je 26. decembra 2016. godine. Banke kojima je pribavio korist jesu „Nacionalna štedionica“, „Delta Bank“, kasnije „Intesa“ „Komercijalna banka“, „Panonska banka“, takođe kasnije „Intesa“, „Meridijan banka“, kasnije „Credit Agricole bank“, „Agrobanka“, „Kredibanka“, „Novosadska banka“, kasnije „Erste bank“, “Vojvođanska banka“, „MB banka Niš“, „Metals banka“, odnosno kasnije „Razvojna banka Vojvodine“, „Kulska banka“, odnosno kasnije „Razvojna banka Vojvodine“, „Kulska banka“, odnosno kasnije „OTP bank“, „Prva preduzetnička banka“, zatim LHB, pa „NLB bank“. Dalje, pitanje ministru unutrašnjih poslova – da li su u toku istražni, ili predistražni postupci protiv Mlađana Dinkića, s obzirom da je istraga pokrenuta 2014. godine zbog sumnje da je Dinkić kao guverner Narodne banke izvršio produženo krivično delo zloupotrebe službenog položaja je obustavljena i da i dalje nisu razrešene brojne sumnje o tome da li je Dinkić zloupotrebljavao službeni položaj dok je obavljao javne funkcije? Sledeće pitanje je predsedniku Republike Srbije – da li je Mlađan Dinkić i dalje vaš zamenik u komitetu Vlade za saradnju sa UAE? Kolika je plata na toj funkciji i koji su dosadašnji rezultata rada u komitet? Da li i dalje smatrate da je Mlađan Dinkić počinio krivična dela zbog kojih treba da završi u zatvoru, kao što ste to govorili 2006. godine? Dalje, pitanje Ministarstvu prosveta. U Predlogu budžeta za 2018. godinu, kod raspodele sredstava za Ministarstvo prosvete, pod razdelom 483, namenjuje se iznos od, gotovo, 195 miliona dinara za novčane kazne i penale po rešenjima sudova. S obzirom da Unija sindikata prosvetnih radnika već nekoliko godina upozorava da se na ovaj način ogroman novac iz budžeta izdvaja za plaćanje nesavesnog vođenja škola od strane rukovodilaca. Molimo vas da nam odgovorite o kakvim kaznama je reč i da li se protiv rukovodilaca škola, koji su odgovorni za to što je škola dobila kaznu, vode disciplinski ili drugi postupci? Takođe nas zanima kada planirate da ispunite Sporazum o rešavanju spornih pitanja, koji je Vlada Srbije potpisala sa sindikatima prosvetnih radnika još 2015. godine? Da li Ministarstvo ima u planu da radi na dodatnom povećanju plata nastavnog kadra, budući da ovim budžetom odnos zarada između prvog i sedmog stepena iznosi ispod jedan prema dva, što je u odnosu na druge struke i oblasti, gotovo neuporedivo i vrlo ponižavajuće? Da li je Ministarstvo prosvete ispoštovalo sve ono što je predviđeno u Sporazumu o prekidu štrajka? Sledeće pitanje je za Maju Gojković. Kada ćete prihvatiti da na poligrafu sa mnom utvrdimo da nikada niko nije dotakao vas, niti bilo koju drugu ženu i da je izjava o modrici lažna? Ja sam više puta javno pozivala da to utvrdimo na poligrafu. Drugo pitanje za Maju Gojković kada će sazvati skupštinsku sednicu na temu Kosova i Metohije, da se na tu temu raspravlja ovde gde je mesto, a ne na nekakvom sramnom unutrašnjem dijalogu koji vodi Aleksandar Vučić, kako bi našao obrazloženje za svoju veleizdaju Kosova i Metohije? Sledeće pitanje je za REM – kolika je mesečna nadoknada koju je „Pink“ dužan da plaća REM, da li je plaća redovno i koliki su to iznosi? Koliko trenutno „Pink“ duguje REM-u? Sledeće pitanje je da li je u periodu od 2014. godine do 2017. godine vršen inspekcijski nadzor od strane REM-a prema „Pinku“, da li je program emitovan iz Srbije ili sa teritorije Bosne i Hercegovine i kako je „Pink“ tada bio u obavezi? Hvala.
Reč ima narodni poslanik Marija Jevđić.
Zahvaljujem. Pitanje upućujem Ministarstvu za rad, zapošljavanja, boračka i socijalna pitanja, odnosno ministru Đorđeviću. Poštovani ministre, razlog zbog koga danas postavljam pitanje jeste problem nekoliko hiljada dece sa invaliditetom, čiji se roditelji, odnosno porodica suočavaju sa problemima i poteškoćama svakog dana. U 24% porodica, jedan od roditelja je morao da odustane od posla da bi se starao o detetu, jer je toj deci potrebna stalna nega i pažnja zbog čega roditelji nisu u situaciji da rade i ostanu bez prihoda. Smatram da niko ne može da se smatra o detetu od samog roditelja i da trebamo da učinimo nešto da pomognemo tim porodicama. Podržavanje jednog roditelja i priznavanje tom roditelju statusa koji se priznaje hraniteljima, od izuzetne je važnosti za teško bolesnu ili decu sa invaliditetom, kojima je za oporavak i dostojanstven život preko potrebno da ostanu da žive u svom prirodnom orkuženju okruženim članovima svoje porodice. Roditelji žele da se izjednače sa hraniteljima, da steknu ista prava, jer su hranitelji za to plaćeni i do 50.000 dinara, a roditelji su skroz isključeni iz ovog sistema podrške. Roditelji u sve probleme sa kojima se suočavaju zbog bolesti dece su još i na rubu materijalne egzistencije. Prvenstveno, ja kao roditelj, a zatim i kao narodni poslanik koji u ovom parlamentu predstavlja jedinstvenu Srbiju, a za nas je porodica stub društva, postavljam pitanje – da li u Ministarstvu rade na Predlogu zakona o socijalnoj zaštiti? Da li su se sastali sa predstavnicima udruženja koju čine roditelji ili deca sa smetnjama, koji su pokrenuli inicijativu za uvođenje statusa roditelja - negovatelj, i dobili više od 60.000 potpisa? S obzirom da je usvajanje ovakvog zakona od izuzetne važnosti da bi se regulisala elementarna prava i ekonomski položaj porodice dece sa invaliditetom. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Enis Imamović. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Pre nekoliko dana, tačnije na Međunarodni dan ljudskih prava, na Beogradskom sajmu je održan Sajam nacionalnih manjina. Na tom sajmu direktorka Kancelarije za ljudska i manjinska prava, Suzana Paunović, izjavila je da je Akcioni plan za Poglavlje 23. i 24, a naročito onaj njegov deo koji se tiče nacionalnih manjina, izrađen i donešen uz saglasnost predstavnika svih nacionalnih manjina i ona je samo jedna u nizu predstavnika države koja u javnost po ovom pitanju iznosi apsolutne neistine. Predstavnici Bošnjaka ne samo da nisu dali saglasnost na ovakav Akcioni plan, već svi mi koji nosimo legitimitet predstavnika Bošnjaka tražimo i insistiramo na hitnoj reviziji tog Akcionog plana zato što su iz ovakvog, kakav je usvojila ova Vlada, izbačeni svi oni zahtevi legitimnih predstavnika Bošnjaka. Dakle, što se Bošnjaka tiče, ovaj plan je nelegitiman, nelegalan i apsolutno ne nudi ni jedno rešenje za nagomilane probleme sa kojima se bošnjački narod suočava u Srbiji, počev od nerešenih slučajeva prognanih, nestalih i ubijenih Bošnjaka u Sandžaku tokom devedesetih, zastupljenosti u sudovima, tužilaštvima, policiji i drugim državnim organima sa javnim ovlašćenjima, pa čak i do udžbenika na bosanskom jeziku. LJudi u Sandžaku moraju bukvalno da otimaju svoje pravo na obrazovanje na bosanskom jeziku zbog toga što država na sve moguće načine postavlja prepreke i onemogućava ostvarivanje ovog prava. Tražim od premijerke Brnabić objašnjenje zašto Vlada u domaćoj i međunarodnoj javnosti iznosi ovakve neistine kada je u pitanju proces donošenja akcionih planova za Poglavlja 23. i 24? Mi više od godinu dana upozoravamo da je neophodno hitno izvršiti reviziju ovog akcionog plana. Vi danas imate problem da neke od najznačajnijih zemalja EU blokiraju otvaranje novih poglavlja upravo zbog nedostatka u sprovođenju akcionog plana za Poglavlje 23. Čak i ministarka pravde sada najavljuje kako će se pristupiti reviziji akcionog plana, iako nas je premijerka, tadašnja ministarka državne uprave i lokalne samouprave, upravo u ovoj Skupštini ubeđivala kako akcione planove nije moguće revidirati. Umesto da na vreme poslušate ljude koji u ovim oblastima imaju mnogo više iskustva i znanja od vas, vi, zahvaljujući vašoj tvrdoglavosti, inatu i upornom odbijanju predloga koji dolaze, naročito oni koji dolaze od Bošnjaka, trošite dragoceno vreme i zaustavljate Srbiju, ne otklanjate prepreke koje su nam u procesu evropskih integracija. Zato pitam premijerku da li je direktorka Kancelarije za ljudska i manjinska prava Suzana Paunović kažnjena zbog iznošenja ovakvih neistina u javnost, da li je šefica pregovaračkog tima kažnjena zbog ovakvih propusta u pripremi pregovora i otvaranja poglavlja i kada će u ovoj zemlji neko početi da snosi odgovornost za ono što radi na odgovornim mestima? S obzirom da sam i na početku izlaganja spomenuo Sajam nacionalnih manjina, tražim od premijerke i od direktorke Kancelarije za ljudska i manjinska prava objašnjenje kome je uopšte pala na pamet ideja da se na Beogradskom sajmu, pored sajma automobila, poljoprivrede, nameštaja, organizuje i Sajam nacionalnih manjina? Dozvolite da vam pročitam i definiciju sajma. Sajam – sastanak prodavaca i kupaca koji se periodično održava na određenom mestu radi direktnog trgovanja ili radi zaključivanja trgovinskog poslovanja na temelju izloženih uzoraka. Sinonim za sajam je i vašar. Ne znam da li vi shvatate koliki je ovo nivo poniženja i nivo nepoštovanja kada manifestaciju na kojoj treba da budu predstavljeni ljudi i kultura građana ove zemlje, vi nazovete sajam nacionalnih manjina? Ovaj slučaj možda i najbolje pokazuje kakav je odnos Vlade i kako Vlada vidi nacionalne manjine u Republici Srbiji. Pozdravljam odluku Bošnjačkog nacionalnog veća da zbog svega ovoga bojkotuje ovaj događaj i pozivam i ostale nacionalne savete da učine isto sve dok se ne promene okolnosti u kojima se održava Međunarodni dan ljudskih prava i dok se ne izvrši revizija akcionog plana.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Miroslav Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Prvo pitanje postavljam Ministarstvu unutrašnjih poslova i premijerki Ani Brnabić vezano za nabavku 710 policijskih automobila. Naime, pre nekoliko meseci je izvršena nabavka 710 „Škodinih“ automobila za potrebe policije. Ja nemam ništa protiv toga. Policija treba da se oprema i treba investirati u to. Međutim, ovde je sporno što predstavnici države, konkretno Ministarstva unutrašnjih poslova, kao i sama premijerka, nemaju odgovor na pitanje ko je dobio tender za isporuku 710 „Škodinih“ automobila Vladi Republike Srbije. To je proglašeno kao tajna iz bezbednosnih razloga. Pozvali su se na član 128. Zakona o javnim nabavkama, gde se apsolutno to ne može svrstati. U tom članu jasno stoji šta spada u nabavke koje se mogu podvesti pod to da trebaju da budu tajne iz bezbednosnih razloga, ali automobili svakako ne spadaju u tu kategoriju. S druge strane, Ministarstvo unutrašnjih poslova je nekoliko godina unazad takođe imalo nabavke automobila manjih kontigenata gde su sprovedene javne nabavke i javno objavljene na sajtu. To budi dodatnu sumnju da ovde postoje određene koruptivne radnje, jer ukoliko Vlada i ministarstvo ne žele da daju odgovor građanima Republike Srbije, ne žele da daju odgovor novinarima i da sa njima komuniciraju, to budi određene sumnje da nabavka nije sprovedena u skladu sa zakonom i da je neko imao određene koruptivne interese da se 710 automobila nabavi bez tendera ili na bilo koji drugi način. Dakle, postavlja se i pitanje da li u ovoj problematičnoj nabavci ima veze i današnji gradonačelnik Čačka, a dugogodišnji direktor „Auto Čačka“, koji je ekskluzivni dobavljač „Škode“, odnosno zastupnik Škoda automobila za Republiku Srbiju. Prema tome, pozivam vas da odgovorite na pitanje zašto se taj tender krije i ko je dobio taj tender ukoliko zaista želite da vladate transparentno, da se borite protiv korupcije. Na krilima te priče ste došli na vlast, a ne da to krijete i od građana i od medija da danas mi ne znamo ko je potrošio pare građana Republike Srbije. S druge strane, takođe se postavlja jako opravdano pitanje ako država daje subvencije za „Fijat“, ako mi imamo vlasničke udele u Fijat automobilima Srbije, pa da li nije bilo normalno, i ukoliko već treba na neki način da se pomogne privreda Republike Srbije, da uzmemo naša domaća vozila, a ne da uzimamo strana vozila da bi verovatno neko mogao da obezbedi sebi nekakvu korist? Premijerka je rekla da oni, odgovarajući na to pitanje oko „Fijata“, ne praktikuju protekcionizam, što nije sporno, ali, s druge strane, nije odgovorila zašto ne praktikuju i transparentnost i ne objave tender ko je i pod kojim uslovima dobio da isporuči 710 „Škodinih“ automobila MUP-u Srbije. Drugo pitanje koje postavljam, postavljam predsednici Skupštine gospođi Maji Gojković. Pitanje je zašto i do kada će da, zloupotrebljavajući svoju funkciju, krši nacionalne interese Republike Srbije, da unižava ovaj parlament sa zakazivanjem sednica kršeći Poslovnik? Prekršila je Poslovnik član 157. vezano za objedinjavanje rasprave. Ovo je materijal koji smo mi trebali u nekoliko dana kao narodni poslanici da pročitamo. Ovo je samo Predlog zakona o budžetu i mišljenje na amandmane. Pogledajte koliko je to, 1500 sitno kucanih strana koje smo mi dobili za nekoliko dana da pročitamo. Ovo govori o tome da vi nastavljate praksu objedinjavanjem 30 zakona zajedno sa budžetom, da sakrijete istinu. Korak dalje ste otišli time što ste kao vladajuće strukture sami sebi podneli amandmane na predloge zakona koji su pre budžeta kako se ne bi uopšte ni raspravljalo o budžetu zato što krijete istinu. To je kršenje nacionalnih interesa, jer građani Republike Srbije imaju pravo da čuju od svojih predstavnika mišljenja o svakom zakonskom aktu koji se tiče njihovih života i koji se tiče Republike Srbije. Vi to ne dozvoljavate grubo zloupotrebljavajući funkcije u ovom parlamentu. Dakle, krajnje je vreme da se uvede red u ovaj parlament, ali vi to očigledno ne želite, želite da građani ne čuju ništa o zakonskim predlozima koji su ovih dana u proceduri. Zahvaljujem.
Reč ima narodni poslanik Dejan Nikolić. Izvolite.
Hvala, gospodine Arsiću. Dame i gospodo narodni poslanici, prvo pitanje upućujem ministru unutrašnjih poslova, gospodinu Stefanoviću i ministru za rad i socijalna pitanja, gospodinu Đorđeviću – šta će učiniti povodom saznanja i vrlo opravdane sumnje da se u opštini Mionica, dakle, da je iz opštinskog budžeta isplaćeno 1.600.000 dinara socijalne pomoći za tačno 40 lica, po tačno 40.000 dinara, izgleda po nekoj uigranoj šemi onog trećeg lica iz kafane i da će sva ta sredstva završiti za finansiranje političke stranke, mislim konkretno na Srpsku naprednu stranku? Sve ovo bi bilo vrlo neverovatno da se već nije dešavalo, da već nije dokazano i da ne postoji nikakav sudski epilog. Pitanje broj dva, za ministra Stefanovića, takođe. Javlja nam se sve veći broj građana iz Pećinaca, koji trpe brutalnu torturu, pritisak. Takođe, javljaju nam se i kandidati sa raznih lista, koji se kandiduju 24. decembra, da odustaju od svojih kandidatura. Građani trpe pritisak, brutalan pritisak, da glasaju javno, jer lokalni čelnici SNS, određeni batinaši iz crnih džipova, više nemaju poverenja u to da će oni glasati za njih, kako i da nemaju, jer gube poverenje u svoje tzv. kapilarne glasove. Ja postavljam pitanje ministru Stefanoviću - šta će učiniti da zaštiti sve kandidate koji se kandiduju na izborima u Mionici i ostalim opštinama, šta će učiniti da zaštiti sve građane u ovim opštinama i da omogući minimum demokratske atmosfere za održavanje izbora? Ovo pitam jer se već dešavalo da su u Vrbasu kidnapovani aktivisti Demokratske stranke, maltretirani, u Mionici pretučen brutalno kandidat za predsednika opštine, da su dostavljeni svi dokazi bez ikakvog sudskog epiloga. Šta će gospodin Stefanović učiniti da se tako nešto ne ponovi, i još jednom, da se obezbedi minimum demokratskih uslova za održavanje ovih izbora? I ako ne učini ništa, DS će se boriti do kraja da zaštiti interese i u Mionici i u Negotinu i u Kostolcu i u Pećincima. Treće pitanje postavljam gospodinu Kneževiću, ministru privrede, kao i gospodinu LJajiću, ministru turizma i trgovine. Naime, gospodin Knežević je Skupštinu i poslanike obavestio svojim Izveštajem o radu da su specijalne bolnice „Sokobanja“ u Sokobanji, Specijalna bolnica „Merkur“ u Vrnjačkoj Banji, Specijalna bolnica „Zlatibor“ u Čajetini, da su sudski sporovi završeni i da su ove specijalne bolnice spremne za prodaju. Moje pitanje ministru privrede i gospodinu LJajiću je sledeće – kada, u kojim rokovima, po kom planu i da li taj plan postoji i na koji način će se vršiti privatizacija ovih specijalnih bolnica? Ovo pitam jer građani u ovim opštinama dominantno žive od turizma. Oni strahuju prosto od ovakvih poteza, traže vrlo jasan plan šta će se uraditi, na koji način, po kom planu, jer oni mogu dominantno da utiču na njihove živote, poslove od kojih žive, jer ove ustanove imaju, da ne kažem, presudan uticaj na zdravstveni turizam u ovim opštinama. Dakle, bilo bi katastrofalno, bilo bi pogubno da se ove zdravstvene ustanove privatizuju stihijski, bez ikakvog plana, bez ikakvih kriterijuma i rokova i ne daj Bože da se privatizuju po nekim bratskim ugovorima i šerijatskom pravu, a ne po zakonodavstvu Republike Srbije. Hvala lepo.
Reč ima narodni poslanik Saša Radulović.
Prilikom predstavljanja Vlade, predsednica Vlade Ana Brnabić je dostavila građanima i poslanicima njihove biografije. Tada sam joj postavio nekoliko pitanja, ni na jedno nije odgovorila tokom debate, pa ću joj sada postaviti ista ta pitanja. Nadamo se da će poštovati pravila i odgovoriti u zakonskom roku od 15 dana. Znači, u toj Vladi je predstavila sve ministre i praktično, kad im pogledamo biografije, vidimo da niti imaju radno iskustvo, niti imaju obrazovanje koje je potrebno, znači, ni znanje, ni radno iskustvo za pozicije koje obavljaju, a oni su pisali budžet, odnosno budžete ministarstava koje vode. Recimo, pitanje je šta kvalifikuje Vulina za mesto ministra odbrane? Šta u njegovoj biografiji baš njega kvalifikuje za taj posao? Šta ga je u prethodnoj Vladi kvalifikovalo za ministra za rad i socijalna pitanja? Zatim, šta Zorana Đorđevića, koji je u prethodnoj Vladi bio ministar odbrane, kvalifikuje da bude ministar za rad i socijalna pitanja? Šta u njegovoj biografiji to govori? To što je bio šofer guvernerke, to nije kvalifikacija. Nadam se da to nije u stvari glavna stvar zbog koje je izabran u poziciju. Zatim, imamo kadrove koji ništa osim političkog iskustva nemaju, kao što su Ružić i Antić iz SPS. Znači, ni jedan dan radnog iskustva mimo politike oni nemaju. Šta ih kvalifikuje za državnu upravu i za energetiku? Zatim, šta kvalifikuje ministra Stefanovića za policiju i unutrašnje poslove? Ni dana radnog iskustva u oblasti bezbednosti nema. Sad je izabran i za koordinatora za službe bezbednosti biroa koji predsednik formira. Zbog čega je postavljen na tu poziciju? Diplomirao je na Megatrendu, doktorirao je na Megatrendu. Šta ga kvalifikuje za ovu poziciju? Zatim, kakve veze ima ministarka Mihajlović sa saobraćajem? Ona je predavala u Prvoj ekonomskoj školi, radila u EPS-u, Elektroistok. Takođe je radila, odnosno radi kao vanredni profesor na Megatrendu. Kakve ovo veze ima sa saobraćajem? Zatim, Nenad Popović u Vladi. Šta radi taj čovek u Vladi? Bukvalno je uništio „Minel“. Znači, pored svih Karića, Dinkića, Šarića i ostalih koji polako, zastarevaju im predmeti, i on je jedan od tih koji su učestvovali u pljačkaškim privatizacijama. Šta radi u Vladi? Kako može premijerka uopšte da govori o tome da se bore protiv korupcije kad ima još dva ministra koji su hapšeni koji su u Vladi – Goran Knežević i novi ministar Goran Trivan? Kakve ovo veze ima sa oblastima koje bi trebalo da vode? Nijedan od ministara nema kvalifikacije. Zbog toga imamo budžete koje imamo, koji su katastrofalni, gde ministar finansija pokušava nekako da održi makroekonomsku stabilnost, a nikakve reforme ni u jednoj oblasti nema. Građani mogu jako lepo to da vide. Jedna oblast u društvu, zdravstvo, prosveta, bilo koja oblast u koju je uveden red, kultura, šta kvalifikuje ove ljude i da li je predsednica Vlade ijednog od njih birala da bude ministar? Mi ovde postavljamo pitanja svakog utorka i četvrtka i svi oni kojima postavljamo pitanja imaju po zakonu obavezu da nam odgovore. Ovo su pitanja, da građani vide, koja smo postavili predsednici Skupštine i predsedniku Republike Srbije, koji je prethodno bio predsednik Vlade, i to 25 puta predsednici Narodne skupštine, 34 puta do sada predsedniku Republike. Ni jedan jedini put nismo dobili odgovor. Da bi građani znali, kad postavimo pitanje, stručne službe ga otkucaju, pošalju nadležnom organu da odgovori na njih. Nijedan odgovor za godinu i po dana nismo dobili. Pitanje za predsednicu Narodne skupštine, ponovo, zbog čega unižava dostojanstvo Narodne skupštine i glasa, organizuje glasanje na zvonce? Zbog čega to radi? Svaki put poslanici vladajuće većine glasaju na zvonce. Pitanje za predsednika Republike – zašto ne poštuje pravila i ne odgovara na pitanja poslanika? Pitanje za njega je, takođe, da li, kad govori o promeni Ustava, kad govori o dijalogu, da li u stvari govori o tome da hoće da izbaci preambulu iz Ustava Republike Srbije? Da li je koalicija koju je SNS sklopio sa Haradinajem na Kosovu u stvari uvid u to? Zahtevamo odgovore. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Bojan Torbica.
Poštovani predsedavajući, prvo pitanje upućujem ministru pravde i ministru unutrašnjih poslova – da li su njihova dva ministarstva nešto preduzimala po pitanju fiktivnog subvencionisanja 110 projekata uglavnom nepostojećih proizvodnih pogona, koje je isplaćivano iz Pokrajinskog fonda za sufinansiranje novih tehnologija za otvaranje pogona u AP Vojvodini, a preko kojih su Bojan Pajtić i Dragoslav Petrović oštetili pokrajinski budžet za oko 35 miliona evra? Od 110 subvencionisanih preduzeća 60-ak je vrlo brzo, po dobijanju subvencija, završilo u stečaju, ali i u milijunskim gubicima ne ispunivši odredbe ugovora i ne vrativši subvencije. Da li je utvrđena odgovornost Bojana Pajtića, tadašnjeg predsednika Pokrajinske vlade, i Dragoslava Petrovića, tadašnjeg pokrajinskog sekretara, pošto nisu podneli ni jednu krivičnu prijavu za prevaru protiv firmi koje nisu vratile subvencije i nisu zaposlile nove radnike kako je to bilo precizirano u ugovorom? Drugo pitanje, takođe, upućujem ministru pravde i ministru unutrašnjih poslova. Tokom održavanja poslednjih lokalnih izbora 2016. godine Opštinska izborna komisija u Baču donela je 13. marta Odluku o odbijanju liste DS, da bi dan kasnije 14. marta Pokrajinska vlada, odnosno njena Kancelarija za inkluziju Roma, koja je pripadala Pokrajinskom sekretarijatu za privredu i zapošljavanje, kojim je rukovodio predsednik pokrajinskog odbora DS Miroslav Vasin, poslala kamion sa 350 prehrambenih paketa nepostojećoj kancelariji za inkluziju Roma u Mesnoj zajednici Vajska u opštini Bač kako bi obezbedila neophodne potpise za predaju nove liste. Ono što je najsramnije jeste da ni u jednoj opštini u Vojvodini ne postoji registrovana opštinska kancelarija za inkluziju Roma, a pogotovo ne u mesnim zajednicama, a na otpremnicama za pakete stoji adresa nepostojeće kancelarije u Vajskoj, a na navodnoj adresi te kancelarije živi, koja se nalazi u ulici Pere Segedinca broj 12, živi Zoran Petrović koji je bio kandidat DS za odbornike u Skupštine opštine Bač i koji se na njihovoj listi nalazio na petom mestu. Pored toga što se na adresi na koju je upućeno 350 prehrambenih paketa, ne postoji nikakva kancelarija za inkluziju Roma i na toj adresi stanuje kandidat DS iz opštinskog odbora, zanimljivo je da se na prijemnici robe, umesto pečata te nepostojeće kancelarije za inkluziju Roma Vajska, kojoj je pomoć navodno upućena, nalazi pečat Udruženja građana Romkinje Bača koje čak i nije iz Vajske, već iz Selenče. Sve to ukazuje da se ne radi ni o kakvoj pomoći, već o klasičnom kriminalu i kupovini glasova. Ista lica su bila članovi i kandidati DS na lokalnim izborima i prevozili su pakete kamionom marke „Mercedes“ registrovanim u Loznici, a isto su počinili nekoliko dana kasnije kada su, tačnije 24. marta, te iste pakete, koji su bili pakovani u zamislite žute kese, delili u susednoj Selenči. Pošto je priča o kupovini glasova putem nepostojeće kancelarije za inkluziju Roma u Vajskoj dospela u javnost, par dana posle toga registrovano je Udruženje Romi Vajske na čije ime, ali ne i adresu, ponovo stiže nova količina prehrambenih paketa, ali ovaj put u dva kamiona. Adresa isporuke i podele paketa nije bila adresa sedišta Udruženja Romi Vajske, već je ponovo bila adresa u ulici Pere Segedinca broj 12 gde stanuje kandidat DS za odbornika Zoran Petrović, a koji je robu prevozio svojim ličnim kamionom, verovatno do onih čiji glasovi su trebali biti kupljeni, da slučajno ne zaborave od koga su te pakete dobili. Pitanje glasi – da li je ministarstvo, jedno i drugo, bilo šta povelo po ovim navodima? Hvala.
Da li još neko od ovlašćenih predstavnika, odnosno predsednika poslaničkih grupa želi reč po članu 287? Reč ima narodni poslanik Dušica Stojković.
Zahvaljujem. Uvaženi predsedavajući gospodine Arsiću, drage kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije, u skladu sa članom 287. Poslovnika Narodne skupštine želim da iskoristim svoje pravo i postavim pitanje ministarki Neli Kuburović i Ministarstvu pravde. Za vreme vlasti DS radna mesta su se gubila na sat i u Beogradu i u čitavoj Srbiji. Podsećam vas, dugovi koje nam je žuto preduzeće ostavilo u gradu Beogradu iznosili su 1,2 milijarde evra. Ova vlast je uspela da ih smanji za 500 miliona. Svaki Beograđanin je manje dužan za 250 evra u ove prethodne tri godine. Ostavili su nam u Beogradu pustoš i u gradskoj kasi, ostavili su nam ogromne dugove i kada je reč o beogradskim opštinama, javno komunalnim preduzećima, bili smo na korak od bankrotstva. Upravo ta koalicija na čelu sa Jankovićem, Šapićem, Đilasom i Jeremićem je koalicija DS u više kolona. Svi ovi ljudi su inače bili članovi DS ili su bili predstavnici najviših organa ove stranke kada je ona bila na vlasti. Vidim da je ta koalicija stvorena i danas i da je jedini njihov program upravo da se vrate na vlast. To nisu novi ljudi. Nije reč o novim ljudima na političkoj sceni Srbije. To nisu novi ljudi, ni Šapić, ni Jeremić, ni Janković, ni Đilas. Podsećam vas da su Dragan Đilas i Šapić vodili i upravljali gradom Beogradom. Jedan je bio gradonačelnik, dok je Šapić bio pomoćnik. Oni su Beogradom vladali tako uspešno da su nam ostavili ogroman dug od 1,2 milijarde evra, povećali stopu nezaposlenosti, radnici u Beogradu su tokom noći ostajali bez posla, ostajali su radnici bez posla i u Rakovici, i u Mladenovcu, i u Grockoj, i u Barajevu. Za to vreme šta smo imali sa druge strane što nam je ostavila DS u vreme dok je vladala Beogradom na čelu sa Draganom Đilasom i Šapićem? Imali smo propale investicije. Podsetiću vas samo na neke od propalih investicija. Imali smo maketu Terazija na Novom Beogradu koja je koštala 600.000 evra svakog građanina Beograda, umesto da ta sredstva budu utrošena pametnije, na izgradnju nekih škola, vrtića, bolnica, puteva, svega onoga što nam nedostaje. NJihove propale investicije i dan danas možete videti na svakom ćošku u Beogradu. Imate podzemne kontejnere, imate različite malverzacije, mahinacije oko rekonstrukcije Bulevara Revolucije, imate ogromne troškove i ogromne dugove koje su fabrikovali u vreme DS kada su upravljali javnim preduzećima u gradu Beogradu. Pomenuću samo neke od njih – Beogradput, Beogradski vodovod i kanalizacija imali su ogromne troškove i ogromne dugove koje su ostavili nama u amanet. Podsećam vas, sa druge strane, dok su se zaduživali kao javnakomunalna preduzeća, nisu gradili i danas imamo situaciju da Beograd, znači okolina Beograda, pozivam vas da dođete i da vidite na šta liči okolina Beograda, nema ni kanalizaciju, ni put, ni vodu, ništa ono što građani jedne velike prestonice zaslužuju u 21. veku. NJih zaista nisu zanimali problemi građana Beograda. NJih je zanimalo nešto drugo. Molim ministarku Nelu Kuburović da mi odgovori na sledeća pitanja. Do danas je ostala bez odgovora divlja gradnja žutog dr Šapića. Imali smo tako navode u medijima u aprilu 2013. godine, gde nas je jedan dnevni list izvestio, da je dr Šapić od grada Beograda dobio 18 ari zemljišta oko svoje vile na Dedinju, što pomenuti gospodin nikada do sada nije demantovao. Kako je moguće da je dr Šapić, desna ruka tadašnjeg gradonačelnika Beograda Dragana Đilasa, iskoristio svoj uticaj da od gradske uprave na poklon dobije tačno 1.884 m2 atraktivnog zemljišta oko Autokomande. Reč je o pet parcela koje nose broj kat. opštine Savski Venac. Prema tržišnoj vrednosti, zakup za ovo zemljište po kvadratu u delu grada u kome Šapić ima vilu bezmalo košta oko 140 miliona dinara ili 1,16 miliona evra. Pitam vas – koliko je grad Beograd mogao da prihoduje da je to zemljište bilo ponuđeno na licitaciji? Takođe, postavljam pitanje, mediji su izveštavali u 2013. godini da je dr Šapić uzurpirao ulicu Laze Lazarevića da bi proširio plac svoje vile na Dedinju. Predsednik opštine Rakovica i nekadašnji šef beogradskog odbora DS Aleksandar Šapić izgleda da zaista voli konfor, pošto je praktično prisvojio celu jednu beogradsku ulicu u opštini Savski Venac kako bi proširio svoje dvorište. Naravno, za to nije odgovarao, divlja gradnja se ne zaustavlja ni sada i sada bez dozvole dr Šapić gradi 627 kvadrata stambenog i pratećeg prostora. Na žalost, pet minuta nije dovoljno da nabrojim sve mahinacije, čitav spisak Šapićevih malverzacija i šarenih laža. Neću spomenuti da je nelegalno sazidao kuću i bazen, da je državi dužan 2,5 miliona dinara na ime poreza, da je plaćao zakupninu vrtića po trostruko većoj ceni od tržišne. Samo je za gorivo, za svoje džipove i svoje automobile trošio 600 hiljada dinara. Plagirao je svoj doktorat, o čemu navodi Komisija Univerziteta Union; privatizovao je opštinu Novi Beograd, gde vi danas ne možete ni jedan papir na toj opštini da dobijete bez veze sa dr Šapićem; odbio je da sruši i drugi ujakov objekat. Od Dragana Đilasa je dobio pet parcela na poklon, dok je Dragan Đilas bio predsednik opštine. Verovatno da sve ove…
Zahvaljujem, koleginice Stojković.
Evo, završavam. Verovatno da ga sve ove mahinacije kvalifikuju da ponovo bude kandidat ovog žutog preduzeća. Međutim, građani Beograda nemaju kratku pamet i neće im proći dalje uništavanje naše prestonice. Stoga molim sve nadležne institucije da ispitaju ove medijske navode i da nas o tome izveste. Zahvaljujem.
Po Poslovniku narodni poslanik Nemanja Šarović.
Gospodine Arsiću, vi iz dana u dan nastavljate da ponižavate parlament, nastavljate da privilegujete predstavnike vladajuće koalicije na sve moguće načine i potpuno je očigledno da imate duple standarde. Član 286. govori o pravu narodnih poslanika da traže objašnjenja od predsednika Narodne skupštine, ministara itd. U stavu 2. kaže da to može trajati, da je usmeno, u jednom obraćanju, u trajanju do pet minuta. Gospođa ili gospođica iz vladajuće koalicije je nesmetano govorila skoro sedam minuta, nekoliko sekundi je falilo do punih sedam minuta. I to je zaista sramno. Može se dozvoliti da neko 10, 15 sekundi govori duže, da završi misao. Ali da govori duže dva minuta, da iščitava još dva minuta nakon isteka vremena ono što stoji na papiru, što mu je dato da pročita, to je sramno. Vi da imate i malo osećaja za funkciju koju ste, nažalost, prihvatili, ako bi nekome dozvolili malo više prava, to biste dozvolili predstavnicima opozicije. A kod vas je obrnuto – kad je opozicija, onda rigidno prekidate, a kad su predstavnici vlasti, onda sve može. I nikome ništa. Ja ne očekujem, kao ni do sad, da ćete vi, gospodine Arsiću, prihvatiti realnost i potvrditi ono što je čitava Srbija videla da se desilo. I ja ovo nisam ni rekao zbog vas, nego zbog građana Srbije, da bi žigosali vaše antidemokratsko ponašanje.
Kolega Šaroviću, pre nego što mene žigošete, trebali ste da dođete na sednicu u 10 sati, da prisustvujete početku sednice, a ne da ušetate u ovaj parlament pre pet minuta i da se odmah uhvatite za Poslovnik. (Radoslav Milojičić dobacuje.) Molim kolegu Milojičića da mi ne dobacuje. Da ste došli u 10 sati, znali biste da je vaš predsednik poslaničke grupe i vaš predsednik stranke, prof. dr Vojislav Šešelj, postavljao prvi ili drugo poslaničko pitanje. (Nemanja Šarović: Poslovnik.) Nemate pravo, sada, dok vam odgovaram. Ne mogu da prekršim Poslovnik. Upravo vam dajem odgovor. Znači, ne mogu da prekršim Poslovnik dok dajem odgovor na vašu reklamaciju povrede Poslovnika. Znali biste, kolega Šaroviću, da sam u pet minuta i 30 sekundi isključio mikrofon vašem predsedniku poslaničke grupe… (Nemanja Šarović: Nije tačno.) … tačno je, i da je posle toga zatražio još dodatnog vremena, koje sam mu dao. (Radoslav Milojičić: Poslovnik.) Prema tome, ako je to važilo za predstavnika, ili šefa, ili kako god hoćete da nazovete, Poslaničkog kluba Srpske radikalne stranke, važi i za koleginicu Stojković. I svi ovi poslanici su to ovde videli. I nemojte više da budete advokat Demokratske stranke. Da li želite da se Skupština u danu za glasanje izjasni o povredi Poslovnika? Ne odgovarate. (Nemanja Šarović: Dozvolite da odgovorim.) Reč ima po povredi Poslovnika, narodni poslanik Radoslav Milojičić. Izvolite.
Reklamiram član 108, da se o redu na sednici Narodne skupštine stara predsedavajući i nemate vi šta nekome da dajete ili ne dajete. Vi treba da poštujete Poslovnik, što ste do sada činili, ali ne znam zaista šta je poslednjih nekoliko dana sa kršenjem Poslovnika. Vi ste dozvolili Vojislavu Šešelju da govori minut duže od predviđenog, a predstavnici SNS dva minuta. Znači, svi vi iz vlasti ste dobili tri minuta ukupno da govorite više nego što je dozvoljeno i mi smo ponosni na to iz DS što nikada nismo dobili od vas tri minuta duže da govorimo. Vi ste izašli iz istog šinjela i vi i SRS. Vi zajedno činite vladajuću koaliciju, zajedno ste na vlasti i meni je to potpuno jasno, ali ja ovo ne govorim zbog vas, gospodine Arsiću, u nadi da ćete vi promeniti vođenje sednice i taj način. Govorim zbog građana Srbije da znaju da jedino DS je pravi protivnik SNS i jedina ima kapacitete da vas promeni i da vas smeni. Nemam ja iluziju da ćete vi promeniti način vođenja sednice. Ljudi moji, Srbija je zemlja u kojoj je Dragan Marković Palma izabran za najevropljanin za ovu godinu.
Poslaniče… (Radoslav Milojičić: Ne znam zašto ste me isključili.) Zato što više ne govorite o povredi Poslovnika. Znači, Dragan Marković Palma nije u Poslovniku. (Radoslav Milojičić: On da bude najevropljanin, to je kao kada bih ja reklamirao kosu.) (Nemanja Šarović: Replika.) Hvala lepo. Pošto smo završili po članu 287, kao što znate replike nema na zloupotrebe povrede Poslovnika i vaše igranje sa reklamiranjem istog, saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine obaveštavam vas da sam pozvala da današnjoj sednici prisustvuju svi ovlašćeni predstavnici Vlade sa svojim saradnicima. Ovde je trenutno ministar Vujović sa nama. Nastavljamo sa jučerašnjom raspravom o amandmanima na tačku 5. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu. Na član 2. amandman je podneo Goran Kovačević. Da li želite reč? Izvolite.
Dame i gospodo, gospodine ministre, amandman se tiče Zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu Republike Srbije, konkretno član 23. U članu 23. Zakona o budžetskom sistemu država Srbija definiše fiskalne nadležnosti Republike Srbije koje služe za prikupljanje prihoda za budžet Republike Srbije. To su prihodi po osnovu poreza na imovinu, poreza na zarade, poreza građana, poreza na dodatu vrednost i ako pogledate u budžetu Republike Srbije za 2018. godinu ti prihodi su planirani u neuporedivo većim iznosima, odnosno uporedimo većim iznosima koji su veći u odnosu na realizaciju i budžet za 2017. godinu, ono što smo planirali. Tako prihodi na pored i dohodak građana rastu za 1,3%, porez na dobit pravnih lica za 18,3%, porez na dodatu vrednost za 8% i uglavnom svi prihodi i primanja koja se procenjuju konzervativnom metodom rastu. To je dokaz da u Srbiji počinje da funkcioniše i funkcioniše drugačiji način funkcionisanja. Mi praktično te poreze, poreske stope nismo menjali u prethodnih godinu dana. Posledica njihovog rasta jeste posledica povećane potrošnje. Ta potrošnja je rezultat potrošnje koja je lična, individualna, ali i istovremeno investiciona. Ako raste individualna i investiciona potrošnja, onda to govori o makroekonomskoj stabilnosti koju ja predlažem ovim amandmanom. Makroekonomska stabilnost u krajnjoj instanci završava se, odnosno funkcioniše na nivou da prihodi građana rastu, a jedan mali deo tih prihoda koji odlaze u potrošnju u stvari oporezuje država. Ovo su porezi koji se tiču poreza na potrošnju i oni govore da Srbija i pored rasta BDP ima stopu koja je respektabilna.
Hvala. Na član 2. amandman je podneo poslanik Miodrag Linta.
Govoriću o amandmanu koji se tiče poboljšanja položaja izbeglih i prognanih lica i Srba u regionu. Podsećam javnost da se sutra i prekosutra održava sednica jednog od komiteta za sprovođenje Bečkog sporazuma o sukcesiji. To je komitet koji se tiče sprovođenja Aneksa B, podela diplomatsko-konzularne imovine. Pored toga, želim da upoznam javnost i to je povod zašto govorim danas o sukcesiji, da je Ugovor o sukcesiji potpisan 2001. godine u Beču od strane predstavnika država naslednica bivše Jugoslavije, da je nakon ratifikacije u parlamentima država naslednicama bivše Jugoslavije stupio na snagu juna meseca 2004. godine. U prethodnih 13 godina održane su, nažalost, samo četiri sednice stalnog mešovitog komiteta koji čine predstavnici vlada Slovenije, Hrvatske, BiH, Srbije i Makedonije. Za nas je posebno značajan, pre svega za stotine hiljada proteranih Srba, za preostale Srbe u Hrvatskoj, Federaciji BiH, Aneks G tog sporazuma koji se zove „Privatna svojina i stečena prava“, i u njemu se jasno kaže da svim građanima moraju biti vraćena i zaštićena prava koja su imali na dan 31.12.1990. godine, a svi ugovori sklopljeni za vreme rata pod pritiscima i pretnjama moraju biti proglašeni ništavnim. Takođe je veoma značajan i Aneks E koji se tiče penzija. Podsećam da imamo oko 50 hiljada krajiških penzionera kojima se duguje 81 penzija u proseku. Na poslednjem, četvrtom sastanku Stalnog mešovitog Komiteta, koji je održan u Sarajevu, je bio prisutan tadašnji visoki predstavnik Vlade Srbije, prof Rodoljub Etinski, bila je prisutna i predstavnica Hrvatske Andrea Metelko Zgombić. Tada je dogovoreno da će sledeći sastanak biti održan u roku od šest meseci u Zagrebu. Nažalost, Hrvatska predstavnica i tada je opstruisala inicijativu prof Etinskoga da se postigne dogovor o sprovođenju Aneksa G i Aneksa E vezano za povratak stanarskih prava, povratak otete pokretne, nepokretne imovine, naknade štete za uništenu i otetu imovinu, pitanje zaostalih neisplaćenih penzija, pitanje dinarske i devizne štednje. Proteklo je, vidimo, pune dve godine, hrvatska predstavnica još uvek nije sazvala petu sednicu Stalnog mešovitog komiteta, što još jedanput potvrđuje da Hrvatska opstruiše sprovođenje međudržavnog sporazuma, odnosno Sporazuma o sukcesiji iako Ustav Hrvatske jasno kaže da svi ugovori koji su potvrđeni u Hrvatskom saboru imaju jaču pravnu snagu od domaćih zakona. Apelujem na Ministarstvo spoljnih poslova da u razgovorima sa Briselom i Berlinom ukaže na politiku opstrukcije koju vodi Vlada Republike Hrvatske, koja odbija da poštuje jedan međudržavni sporazum koji se tiče poštovanja jedne od temeljnih vrednosti EU, a to su ljudska prava. Hvala.
Na član 2. amandman su zajedno podneli poslanici Đorđe Komlenski i Bojan Torbica. Reč ima Bojan Torbica.
Poštovani ministre, poštovana predsednice, naš amandman se odnosi na predlog da budžet bude u funkciji smanjenja siromaštva. U kakvoj funkciji je budžet na svim nivoima bio tokom vladavine bivšeg režima reći će nam sam aranžman pokrajinske administracije Bojana Pajtića koji je sklopio sa brokerskom firmom „Aleksandar“ iz Subotice, sa jednim od 107 preduzeća koje je dobilo subvenciju za uvođenje novih tehnologija iako nikad nije objašnjeno koja je i kako nova tehnologija nabavljenja, a preduzeće je vraćalo u nekoliko navrata tu subvenciju kroz tzv. donacije. Najpre je utopilo 7150 litara antifriza u 19 poljoprivrednih, mašinskih i tehničkih škola u Vojvodini za 12650 evra, zato što te škole imaju vozni park, koji je zaključila Pajtićeva administracija. Na istih 19 adresa ponovo je isporučeno 2400 litara antifriza za 4250 evra, još 10000 litara sredstava za poliranje i zaštitu guma za 32800 evra i još pet hiljada litara tečnosti za pranje stakla za 3760 evra. Čije gume su đaci polirali sa 10000 litara ne piše u zaključku Pokrajinskog izvršnog veća. Nije objašnjeno ni zašto škole troše više antifriza od gradskih saobraćajnih preduzeća u Vojvodini. Onda su na red došla pozorišta, muzeji i galerije u Novom Sadu i u Vojvodini, gde se antifriz izgleda troši čak i više nego u motorizovanim školama i gradskim saobraćajnim preduzećima. U razmaku od samo pet meseci za osam ustanova isporučeno je 2640 litara antifriza za 4700 evra i 3000 litara tečnosti za pranje stakla za 2250 evra, pa još 2500 litara antifriza za 4500 evra i još 6250 litara tečnosti za pranje stakala u vrednosti od 4700 evra. U poslednjoj isporuci za kulturu obuhvaćeno je 10 pozorišta, muzeja i galerija u Vojvodini kojima je, navodno, dato još 6650 litara antifriza za 12000 evra i još 12500 litara tečnosti za pranje stakla u vrednosti od 9500 evra. Iz zaključka Izvršnog veća vidi se da je u isto vreme brokerska kuća vraćala subvencije kroz isporuke još 6250 litara tečnosti za pranje stakla za 4700 evra, za 124 srednje škole u Vojvodini. Računica pokazuje da su Dragoslav Petrović i Bojan Pajtić trampili 91000 evra za 21500 tonu antifriza, 10 tona sredstva za zaštitu i poliranje guma i 33 tone tečnosti za pranje stakla. Deset prestižnih ustanova kulture u Vojvodini za samo pet meseci je snabdeveno sa 11,8 tona antifriza i 21,7 tona tečnosti za pranje stakla, što pokazuje samo kako se bivši režim odnosio prema budžetskim sredstvima i prema sredstvima građana Srbije.
Na član 2. amandman je podneo poslanik Veroljub Arsić. Da li želite reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo poslanik Milimir Vujadinović. Izvolite.
Hvala uvažena predsednice. Sam cilj podnošenja amandmana je da se dodatno potpomogne i osnaži borba protiv korupcije, kada je u pitanju realizacija, a na kraju krajeva i planiranje budžeta. To bi najbolje bilo da pokažem na jednom primeru iz Subotice, šta može da znači korupcija i kriminalno trošenje narodnog novca. Naime, 2010. godine grad Subotica je u saradnji sa Pokrajinskim sekretarijatom planirao pošumljavanje 400 hektara zemljišta. Projekat je koštao oko 40 miliona dinara. Kao što je već poznato javnosti, završio se tako što je pošumljeno svega 38 hektara od planiranih površina, ali je zato utrošeno svih 40 miliona dinara za tu namenu. Naravno, novac je utrošen bez ikakvog dokaza da su sadnice uopšte i preuzete. To je jedan primer kakav je odnos bivših vlasti bio prema budžetu i kakav je taj kriminalni i korupcijski odnos prema državnom novcu. Kako to danas izgleda, najbolje pokazuje primer onoga što se sada dešava u Subotici. Reći ću samo da već 17. novembra, u pripremi posla kada je u pitanju revitalizacija jezera Palić i njegova obnova, 17. novembra gradonačelnik Subotice, gospodin Bogdan Laban je zajedno sa Ministarstvom infrastrukture potpisao ugovor o donaciji 6,5 miliona evra za revitalizaciju jezera Palić. To je nekih 780 miliona dinara, ako sam dobro sračunao, zaista moram da čestitam na tom velikom poslu. Time će Palić stvoriti uslove da postane značajna destinacija, da dobije ono značajno mesto koje je oduvek imao na turističkoj mapi Republike Srbije i Subotica će, pored tih 780 miliona koje obezbeđuje gradonačelnik zajedno sa Ministarstvom infrastrukture i sa 800 miliona za Ipsilon krak, 67 miliona za rekonstrukciju stadiona u Subotici, postati u 2018. godini jedno veliko gradilište i osetiti veliku korist od budžeta Republike Srbije o od donacija koje obezbeđuje. Samim tim će pokazati kako se odnosi prema gradskom i državnom budžetu u kakav je to način antikorupcijskog delovanja, kada je u pitanju potrošnja narodnog novca. Hvala.
Hvala. Na član 2. amandman je podneo poslanik Blaža Knežević. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajuća. U cilju nastavka unapređenja razvoja infrastrukture, kako inače i glasi moj amandman, značajan projekat koji treba realizovati je projekat obilaznica oko Beograda. Autoputska obilaznica oko Beograda je deo Koridora 10, oko srpske prestonice, i najznačajniji je infrastrukturni projekat u zemlji. Glavni put Koridora 10 prolazi kroz centralnu gradsku zonu, stvarajući značajne probleme u saobraćaju i zagušenju unutar putne mreže. Ova obilaznica se ukršta sa svim autoputevima koji vode do Beograda, putevi E-75 i E-70, kao i značajan deo regionalnih tranzitnih puteva. Završetkom izgradnje ove obilaznice tranzitni saobraćaj će biti izmešten iz grada, smanjiće se buka i zagađenje u gradu i ubrzati prolaz kroz Beograd. Dakle, cilj obilaznice jeste da se skrene tranzitni saobraćaj iz beogradskog gradskog centra i da se interkonekcijom spoji sa postojećim autoputevima i onima koji su u izgradnji, kao i međunarodnim putevima koji vode do Beograda i od Beograda u drugim pravcima. U projektu se nalazi takođe, i sektor B, gde je jedan deo završen, a projekat povlači izgradnju preostalih 19,3 kilometra od mosta u Ostružnici do raskrsnice Bubanj potok, vredne 207 miliona evra. Takođe, u projektu se nalazi sektor C, i tu je potrebno izgraditi, preostali deo deonice C, 31 kilometar autoputa od Bubanj potoka do Pančeva, uključujući i putničko-železnički most preko reke Dunav. Ukupna vrednost ove investicije je 450 miliona evra. Dakle, ovo je jedan sjajan projekat i završetkom ove obilaznice oko Beograda značajno će se rasteretiti saobraćaj u Beogradu. Hvala.
Na član 2. amandman je podnela Milena Turk.
Zahvaljujem, predsednice. Uvaženi predstavnici Vlade Republike Srbije, podnela sam amandman na član 2. Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu, gde se nakon člana 4a, dodaje 4b, nakon finansijske pomoći EU, dodaje član b koji glasi – planiranje, priprema, donošenje, izvršenje budžeta Republike Srbije realizuje se tako da u najvećoj mogućoj meri unapredi ravnomerni regionalni razvoj u Republici Srbiji. Ovo predlažem iz razloga, najpre, što se kroz pred pristupne fondove EU, omogućavaju i pružaju mogućnosti za izgradnju kanalizacione mreže za izgradnju fabrika za preradu otpadnih voda, za rešavanje sistema za upravljanje otpadom i sve ono što će nam Poglavlje 27. i zadati u cilju unapređenja kvaliteta životne sredine. Dakle, upravljanje otpadom i upravljanje vodama. Ono što je dobro u budžetu, koji je planiran za 2018. godinu, to što je budžetom Ministarstvu za zaštitu životne sredine, opredeljeno 100 miliona dinara za pomoć lokalnim samoupravama u pripremi projekata i pripremi projektne dokumentacije iz oblasti zaštite životne sredine. Trstenik je 2014. godine bila jedna od opština ugrožena poplavama, i tada je jedan dobar deo problema nastao zato što jedno naselje, koje je u blizini izvorišta pijaće vode, nije imalo tu kanalizacionu mrežu i čitavo vodosnabdevanje je bilo ugroženo. Tada je Trstenik proglašen za prioritet i odobreno je 30 miliona dinara za sanaciju ovog problema kroz Kancelariju za upravljanje javnim ulaganjima. Dakle, lično je premijer Aleksandar Vučić odredio Trstenik kao prioritet i naložio sprovođenje ove sanacije. U cilju i u duhu daljeg ulaganja u izgradnju kanalizacione mreže u svim delovima Republike Srbije, uređenje sistema, izgradnju fabrika za preradu otpadnih voda, predlažem i da se ova tačka nađe u Predlogu zakona. Hvala.
Na član 2. amandman je podnela poslanica Dragana Barišić.
Zahvaljujem, predsednice. Poštovani ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici i narodne poslanice, podnela sam amandman na član 2, a pre svega u cilju osnaženja zdravstvenog sistema Republike Srbije. Naime, ovde se radi o donacijama. Kada su u pitanju donacije i kada je u pitanju Ministarstvo zdravlja i uopšte budžet Republike Srbije, jasno je svima nama da smo odgovornom politikom u prethodnih nekoliko godina zaista uspeli da sprečimo propadanje, pre svega zdravstvenog sistema, ali i svih ostalih grana u našoj državi, koja je do 2012. godine opustošena. Inače, osvrnula bih se i na donacije koje su u prethodnom periodu došle i u Zdravstveni centar Kruševac, pre svega u Opštu bolnicu, ali ne samo od Ministarstva zdravlja. Ulaganja od Ministarstva zdravlja su bila zaista velika, rekonstruisana je zgrada P-8, rekonstruisana čitava stolarija na toj zgradi, krovna konstrukcija i još mnogo toga u prethodnom periodu. Znači, opremljeno kako odeljenje za citologiju, služba patologije, to su zaista cifre od više, više miliona dinara. Ali, moram da naglasim i da su predstavnici lokalne vlasti na čelu sa SNS, uspele da dovedu i mnoge druge donatore i svojom dobrom voljom da rekonstruišu i druga odeljenja, pa je tako rekonstruisana stolarija na internističkom bloku. To je pre svega donacija, moram da naglasim ovom prilikom, gospodina Aleksandra Vučića i Bratislava Gašića. Znači, kompletna stolarija na internom odeljenju, zatim je dopremljena mnoga oprema kako na internom odeljenju, tako i u službi za anesteziju i na drugim odeljenjima gde je bilo potrebno. Građani Kruševca, pre svega, a i građani Srbije su ponosni na Vladu i nastavićemo još brže, još jače i još bolje, jer imamo podršku građana. Hvala.
Na član 2. amandman je podneo poslanik Vladimir Orlić. Izvolite.
Hvala. Ovim amandmanom podvlači se značaj razvoja države i ja se još jednom duboko slažem sa ocenom koju je izneo ministar Vujović, da je grad Beograd odličan primer razvoja i odličan potencijal daljeg razvoja države. To se, kada je reč o gradu Beogradu, zaista odnosi na značajne projekte koji se već realizuju, ubrzano realizuju, poput projekta Beograd na vodi, ali i poput onih projekata koji su najavljeni i čija se realizacija očekuje u periodu neposredno ispred nas. Na primer, projekat stanova sa popularnom cenom, stanova sa prosečnom cenom kvadrata od oko 500 evra, koja konkretno u gradu Beogradu može biti realizovan na, čini mi se, tri lokacije koje su trenutno u opticaju. To su lokacije u Borči, lokacije kod naselja Dr Ivan Ribar na Novom Beogradu i lokacija Makiško polje. Makiško polje kao, verujem, izvanredan primer potencijala za budući razvoja koje treba da se, nakon nedavno usvojenih planova, zvanično implementira kao potpuno nov, moderan, snažan poslovno industrijski kompleks, koji će otvoriti kompletan Beograd i predstavljati važan resurs za čitavu prestonicu. Kada govorimo o projektu te veličine, jasno je da je reč o projektu koji je važan za čitavu zemlju. Prva planirana trasa metroa, beogradskog metroa, treba da pođe baš tu, iz tog Makiškog polja, i da ga poveže sa centrom grada, te negde baš u reonu Beograda na vodi čini važno čvorište za povezivanje tzv. interkonekciju i drugih važnih trasa jednog metroa. Da je i modernizacija, o kojoj inače govori češće, kolega Marković, takođe važna i takođe prisutna, baš u našoj prestonici, dokaz je recimo i inicijativa da se radi i gradi po tvom. Dakle, mogućnost da stanovnici naše prestonice, koristeći jednu savremenu aplikaciju, sami govore šta žele da se radi u prestonici. Na taj način mi stičemo sve preduslove, ne samo da se građani pitaju, već da Beograd bude moderan i savremen, a ne bude DOS Palanka, kako su neki jedino umeli da prave. Hvala lepo.
Po amandmanu, Goran Ćirić. Izvolite.
Još jednom, pitanje za ministra Vujovića, da li će prihvatiti ovaj amandman i da li podržava ovakve predloge? Imali smo prilike da slušamo o razvojnim projektima u Beogradu i pre svega o tezi koliki je dug zatečen u Beogradu 2014. godine. I danas smo imali priliku da čujemo da je to 1,2 milijarde evra. Ministar Vujović je jasno rekao na Odboru za finansije… [[Isključen mikrofon.]]
Poslaniče, izvinjavam se, ali vi nemate vremena. Nemate vremena, moja je greška, potrošili ste vreme. (Goran Ćirić: Vreme poslaničke grupe?) Samo da vidim da li slučajno imate vremena od grupe. Ne, potrošili ste vreme po oba osnova. Nisam vodila sednicu u tom delu. Poslanička grupa, oba, po oba osnova ste potrošili vreme. (Goran Ćirić: Očekujem do ministra da odgovori na pitanje.) Hvala lepo. Na član 2. amandman je podneo poslanik Aleksandar Marković. Da li želite reč? (Da)
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvaženi članovi Vlade, predstavnici ministarstva, dame i gospodo narodni poslanici, moram da izrazim ponovo žaljenje što poslanička grupa koja se bavi filmovima, nije danas sa nama, ali možda gledaju prenos. Ovaj amandman, predsedavajuća, dakle amandman na član 2. je u vezi sa amandmanom na član 1. Predloga zakona o budžetskom sistemu, odnosno imaju isti cilj, a to je da se zakonskim rešenjem dodatno podstakne i podrži modernizacija Republike Srbije. Dakle, kako je navedeno, predloženo je dodavanje novog stava koji glasi – planiranje, priprema, donošenje i izvršenje budžeta Republike Srbije, realizuje se tako da u najvećoj mogućoj meri bude u funkciji modernizacije Republike Srbije. Koliko je važna modernizacija Srbije, govori i to da je pre samo nekoliko dana, čini mi se u petak, održan sastanak u Beogradu između predsednika Republike Aleksandra Vučića i trojice premijera iz zemalja regiona, dakle premijerima Grčke, Bugarske i Rumunije, na kojem je jedna od glavnih tema bila upravo modernizacija infrastrukturnih objekata, a između ostalog i modernizacija putne i železničke infrastrukture. Dakle, moderna infrastruktura, moderni infrastrukturni objekti su preduslov, to je nešto što predstavlja budućnost, ali to je i nešto čime direktno, na najdirektniji način privlačimo nove investicije. Nove investicije otvaraju nova radna mesta, i to sve ukupno posle dovodi do bolje ekonomske slike, odnosno na taj način popravljamo privrednu klimu. Dakle, dobra investiciona politika je i do sada davala dobre rezultate po pitanju privrednog rasta. Da ne bih dužio, to su ukratko osnovni razlozi zbog kojih sam podneo ovaj amandman. Zahvaljujem.
Zahvaljujem, kolega Markoviću. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandra Tomić, dr Milorad Mijatović, Sonja Vlahović, Olivera Pešić, Zoran Bojanić, Srbislav Filipović, Snežana Petrović, Dubravka Filipovski i Stefana Miladinović. Reč ima narodni poslanik Sonja Vlahović. Izvolite.
Hvala, poštovani predsedavajući. Uvaženi ministri sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, nas devetoro, članovi Fokus grupe, podneli smo ukupno 69 amandmana, a ovo je jedan od tih amandmana, jer i mi, poslanici vladajuće koalicije, imamo pravo da podnosimo amandmane kao i poslanici opozicije. Agenda 2030, sa 17 ciljeva održivog razvoja i 169 ciljnih vrednosti, pokriva širi obuhvat nego milionski ciljevi i uključuje sve tri ključne dimenzije održivog razvoja, od ekonomskog rasta, socijalnu inkluziju i zaštitu životne sredine. Agenda 2030 se već sprovodi u Beogradu. Mogu sa ponosom da kažem da, posle tri godine, po prvi put ova gradska vlast odgovorno sprovodi socijalnu politiku, jer isplaćuje svoje obaveze na vreme i ne zadužuje se, a nasledili su ogromna dugovanja od prethodnih vlasti. Jedan od ciljeva održivog razvoja koji sprovodimo u Srbiji je i borba protiv siromaštva. Ciljevi održivog razvoja su dostojanstven rad za sve, ekonomski rast i nezaposlenost. Prvi put posle 10 godina u Beogradu ima manje od 100.000 nezaposlenih ljudi, tačnije 88.000. U danu za glasanje ću glasati za svoje amandmane, jer nam nije cilj podnošenje ovakvih amandmana dva minuta u krupnom kadru. Hvala.
Zahvaljujem. Kolega Joloviću, vi želite po amandmanu? Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Želeo bih da dam punu podršku amandmanu koji su moje kolege podnele vezano za ciljeve održivog razvoja i agendu 2030. Smatram da je suvišno da objašnjavam šta ravnomerni razvoj čitave zemlje znači i za građane Novog Pazara. U prethodnom periodu Vlada Republike Srbije uradila je mnogo za Novi Pazar i ja ću ovom prilikom izdvojiti samo neke od investicija. Urađeno je asfaltiranje puta od Petrove crkve do sela Mitrova Reka u vrednosti od 65 miliona dinara. U korićenje reke Raške uloženo je dva miliona evra. U izgradnju atletskog stadiona u Novom Pazaru Vlada je učestvovala i pomogla sa preko 65 miliona dinara, a uskoro će biti i opremljena zgrada Hitne pomoći, u koju će Vlada Republike Srbije uložiti samo za opremanje oko 200.000 evra. Izgrađene su dve nove osnovne škole, a izgradnja obdaništa u naselju Šestovo u Novom Pazaru je u toku. Dva mosta sa prilaznim saobraćajnicama su urađena i urađena je totalna rekonstrukcija sportske dvorane i još mnogo, mnogo toga. Iz svega ovoga, smatram da je ravnomerni razvoj čitave zemlje ključ održivog razvoja. Zahvaljujem.
Zahvaljujem, kolega Joloviću. Po amandmanu, reč ima narodni poslanik Muamer Bačevac. Izvolite.
Ja ću se pridružiti sugestijama kolege iz Novog Pazara. Zaista je puno urađeno, ne samo za Novi Pazar, već i za druge gradove ovog regiona. Naravno, Novi Pazar je postao i postaje sve više regionalni centar, uz pomoć jedne ozbiljne vlasti koja je tamo i jedne kvalitetne saradnje sa Vladom Republike Srbije. U tom smislu, svaka priča o regionalnom razvoju je nešto što treba podržati i u tom smislu mislim da je ovaj predlog dobar.
Zahvaljujem, kolega Bačevac. Po amandmanu, reč ima narodni poslanik Milija Miletić. Izvolite.
Zahvaljujem se. I ja bih podržao ovaj amandman vezano za ravnomerni regionalni razvoj. Mislim da je gospodin Nikola iz Novog Pazara rekao koliko je stvari urađeno tamo, a ja mogu da kažem iz delokruga odakle ja dolazim, iz opštine Svrljig, na teritoriji Svrljiga iz Grada Niša, sa tih područja gde je stvarno dosta urađeno. Recimo, unazad mesec i po dana ili dva urađena je i izvršena rekonstrukcija osnovne škole, gde je vrednost radova preko 60 miliona. Radiće se i sportska hala u Svrljigu koja je započeta davnih devedesetih godina, a sada će biti završena. Završiće se i radiće se i srednja škola, kompletna rekonstrukcija i energetska efikasnost. Radiće se na rekonstrukciji vodovoda. Radiće se i na putevima, na izgradnji puteva. Recimo, u Svrljigu je završena put prema Staroj planini, mestu koje je stvarno dato od boga za turizam, gde veliki broj ljudi sada dolazi preko Svrljiga do Stare planine. Za nekoliko dana biće i otvaranje zimske sezone Stare planine. Tako da, još jednom podržavam ovaj amandman, mislim da je dobar i tako treba da se nastavi.
Zahvaljujem. Ujedno želim da vas informišem da vaša poslanička grupa nema više preostalog vremena. Na član 3. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici zajedno Aleksandar Šešelj, Zoran Krasić, Milorad Mirčić, Miljan Damjanović, Vjerica Radeta, Nataša Jovanović, Nemanja Šarović, Sreto Perić, Petar Jojić, LJiljana Mihajlović, Tomislav LJubenović, Dubravko Bojić, Nikola Savić, Filip Stojanović i Marina Ristić, zajedno Marinika Tepić, Aleksandra Čabraja, Sonja Pavlović, Jovan Jovanović i Zoran Živković i narodni poslanik Aleksandra Jerkov. Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić.
Samo da podsetim da čl. 2. i 3. Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu tretiraju finansiranje nadležnosti Republike Srbije i finansiranje nadležnosti AP Vojvodine. U čemu se ogleda izmena koju predlaže Vlada, da se razdvoji jedna rečena na dve rečenice, odnosno jedna tačka na dve tačke? Da se donacija i transferi zadrže u jednoj tački, a da posebna tačka bude pomoć iz EU. Dobro je što ste ovo pokrenuli, jer ste otvorili celo pitanje uopšte kakav je koncept Zakona o budžetskom sistemu. Moram da vam skrenem pažnju da ste sve donacije, pa i ovo što dolazi iz EU stavili u rang javnih prihoda. Ako su javni prihodi, onda treba da se u raspodeli usmere ka direktnim ili indirektnim korisnicima budžetskih sredstava, ne bi mogli da dolaze neki drugi. Tu se opet vraćamo na ono centralno pitanje – šta su indirektni, a šta su direktni korisnici budžetskih sredstava? Zamislite šta su kod nas indirektni korisnici budžetskih sredstava. To su pravosudni organi, budžetski fondovi, mesne zajednice i ustanove osnovane od strane Republike. Međutim, kao što možete da primetite, nema agencija. Nigde ne postoje agencije. Da li možete da zamislite da, recimo, Agencija za osiguranje depozita ne postoji u budžetu? Da li možete da prihvatite da nekog ko ostvaruje javne prihode, pa i namenski ih ostvaruje, nema u budžetu, on je izvan budžeta? Nama je potrebna jedna celovita reforma javnih finansija. Da li će ići to kroz jedan ili kroz dva zakona, u krajnjem slučaju nije ni bitno. Da li će posebnim zakonom biti regulisani javni prihodi i javni rashodi, a drugim zakonom budžet i budžetski sistem, to u ovom trenutku nije bitno. Važno je da postoji niz odredbi u zakonu, koje su loše, koje ne prikazuju stanje javnih prihoda i primanja. Ja koristim reč javnih primanja, jer i ovo što dobijate iz EU su javna primanja. Apropo nečega što ste juče pričali, mislim da više ne biste smeli da to ponavljate, da ne biste napravili još veću štetu Republici Srbiji i svim građanima Republike Srbije. Juče ste otvorili jednu pogrešnu diskusiju o jednoj odluci Ustavnog suda Republike Srbije. Po toj odluci na koju ste se vi pozivali, ili da budem precizniji – rešenje, vi ste čitali jedan deo koji je pogrešan, gde je rečeno da su penzije imovinsko pravo. Penzije nisu imovinsko pravo. A ovi iz Ustavnog suda kad su rekli da je imovinsko pravo, oni su na taj način uspostavili nadležnost Evropskog suda za ljudska prava, kao četvrtog nivoa zaštite. Penzije su socijalno pravo. Najveći deo sredstava za penzije se finansira iz doprinosa, a doprinosi su javni prihodi. Fond penzijsko-invalidskog osiguranja nije banka koja čuva privatne pare na štednji. Zato Republika preuzima obavezu da iz budžeta finansira nedostajući deo sredstava za isplatu onih aproprijacija koje po zakonu pripadaju nekom pojedincu. Penzija je socijalno pravo, penzija je stečeno pravo, a neko iz Ustavnog suda vas je prevario pa je rekao da je imovinsko pravo. Ako je imovinsko pravo, onda je to član 3. Protokola 1 uz Evropsku konvenciju o zaštiti ljudskih prava i neko vas je silno prevario. Kada bi penzija bila imovinsko pravo, onda bi u sebi sadržavala i pravo korišćenja, upravljanja i raspolaganja, a pravo na penziju i pravo na isplatu penzije nema to pravo korišćenja, upravljanja i raspolaganja, jer nije imovinsko pravo. Ja sam prosto zaprepašćen. Mene ne čude diskusije narodnih poslanika, ne moraju poslanici i da znaju to, treba da iskažu neki svoj politički stav, ali u Vladi moraju da budu ljudi koji se razumeju u ove oblasti. Vodite računa šta radite, jer pričinjavate još veću štetu. Imovinsko pravo, po Evropskoj konvenciji o zaštiti o ljudskih prava, može da se privremeno ograniči, mogu da se uvedu neke restrikcije koje su svojstvene samoj suštini prava i koje, po prirodi stvari, traju ograničeno i nisu u suprotnosti sa tekovinama demokratskog društva. Vodite računa šta ste radili. Ja ne želim kompletnu argumentaciju da koristim zato što neprijatelji mogu da koriste protiv Srbije, ne protiv vlasti, nego protiv Srbije. Mnoge kritičke ocene u nekom ranijem periodu koje su izrečene, i Evropska komisija i Venecijanska komisija i neki drugi, sa zakašnjenjem od nekoliko godina su unosile te citate i napadale Srbiju. Ja taj luksuz sebi neću da dozvolim. Ja mogu da budem protiv vlasti, ali ne mogu da budem protiv Srbije. Ali, vodite računa šta radite. Vodite računa šta radite jer pričinjavate dugotrajno mnogo veću štetu nego što možete da zamislite.
Na član 3. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik prof. dr Marko Atlagić i narodni poslanik Marijan Rističević. Reč ima narodni poslanik Marko Atlagić. Izvolite.
Poštovani potpredsedniče Narodne skupštine, ovim amandmanom želeo sam, s jedne strane, da se dotera pravno-tehnički ovaj član zakona, ako za to ima potrebe, što je i reagovala Vlada, a s druge strane, da podržim predlog Vlade da u vrste indirektnih javnih prihoda lokalnih samouprava se uvrste finansijska sredstva EU. Kada su u pitanju sredstva EU, bivši režim dobijao je sredstva EU, ali većina tih sredstava je iscurila u džepove pojedinih njihovih ministara i drugih funkcionera. Dovoljno je da spomenem da je njihov ministar i predsednik Narodne skupštine Republike Srbije, citiram: „platio bilborde „Očistimo Srbiju“ više od pola miliona“, izveštaj Državne revizorske institucije za 2011. godinu, a objavila i „Politika“ 23. septembra 2012. godine. Taj isti ministar je citiram: „za oglašavanja u jednom dnevnom listu platio pola miliona evra“, izveštaj državnog revizora za 2011. godinu, a objavila „Politika“ 23. septembra 2012. godine. „Taj isti bivši ministar, bivšeg režima, bio je i predsednik Narodne skupštine, platio je za izradu sajta „Očistimo Srbiju“, verovali ili ne, 25.000 evra“, izveštaj državnog revizora. I na kraju, taj isti ministar bivšeg režima, bio je i predsednik Narodne skupštine, a koristio je i sredstva iz EU, citiram: „iz Fonda za zaštitu životne sredine koristio je sredstva za predsedničku kampanju stranke bivšeg režima“, izjava Mlađana Dinkića u ovom visokom domu 21. septembra 2013. godine u 15.20 časova. Poštovani građani, nije čudo zato što su se njihovi ministri Saša Dragin, Oliver Dulić, Jasna Matić, Predrag Bubalo i Slobodan Milosavljević našli sa onu stranu brave. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević, podnosilac amandmana. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, svojim amandmanom podržavamo, u stvari, stav Vlade. Ovde se radi o sredstvima EU. Država koju smo zatekli bila je država bez države. Država je složen i dugo pravljen proizvod i ne da se napraviti na brzinu. Sredstva EU su posebno značajna za poljoprivredu. Kao neko ko se zalaže poljoprivrednu proizvodnju, preradu i energetiku iz poljoprivrede, kao neko ko se zalaže da ono što seljaci proizvedu na njivama, radnici prerade u fabrikama, da bude hleba i posla i za seljake i za radnike, moram reći da mi očekujemo iz IPARD-a značajna sredstva iz EU u poljoprivredni budžet. Nama prigovaraju da su sredstva mala. Ja bih voleo da su veća, ali snaga privrede koja nam je ostavljena je bila takva da je teško bilo iscediti suvu drenovinu. S tim u vezi, 2006. godine stranke bivšeg režima su izdvajale 136 miliona evra za podsticaje u poljoprivredi, 2010. i 2011. godine to im je bio maksimum od 186 do 188 miliona evra. Mi smo izdvajali 2016. godine 309 miliona evra, ove godine 268 miliona evra, i to još nije završeno, za sledeću godinu smo planirali 281 milion evra i tu očekujemo rast od IPARD fondova. Verujem da pitanje poljoprivrede ujedno je pitanje demografije, da ta sredstva moramo iskoristiti da stvorimo Srbiju radnika i seljaka, Srbiju momaka i devojaka, Srbiju koja će biti na ponos i našim precima i našim potomcima. Hvala.
Zahvaljujem, gospodine Rističeviću. Po amandmanu, reč ima narodni poslanik Mihailo Jokić. Izvolite.
Poštovani poslanici, hteo bih da pohvalim planiranje prihoda za 2018. godinu, da pohvalim zbog toga što u prihode nije ušla dobit javnih preduzeća, nije ušla dobit Narodne banke Srbije, znači, sve ono što će verovatno biti a ne mora biti, zato što je, rekao sam to jednom prilikom, prihod planiran na minimalnoj vrednosti i on će u svakom slučaju u realizaciji u 2018. godini biti veći, kao što je rashod planiran na maksimumu, tako da će razlika između prihoda i rashoda biti pozitivna i 2018. godina će se završiti sa suficitom, što će omogućiti da se ponovo povećaju i plate i penzije i da standard građana u 2018. godini bude mnogo bolji i na mnogo većem nivou nego u 2017. godini. Hvala.
Zahvaljujem, gospodine Jokiću. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Nenad Konstantinović, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Za razliku od prethodnih amandmana koji nemaju apsolutno nikakve veze sa članom zakona koji su predloženi, što je i Vlada u odgovoru zašto se amandmani ne mogu prihvatiti i napisala, naš amandman ima veze sa članom 3. Predloga izmena Zakona o budžetskom sistemu koji govori o finansiranju nadležnosti autonomne pokrajine, toliko da eventualno građani, ukoliko budu pratili objašnjenja kolega iz SNS-a i njihovih amandmana koji nemaju apsolutno nikakve veze sa ovim članom. Mi smo stavili i naglasili potrebu da se transferima obezbedi nivo zagarantovan članom 184. Ustava Republike Srbije o visini budžeta AP Vojvodine. Svaki put kada se usvaja budžet vodi se rasprava o tome na koji način i da li je ispoštovana ova odredba Ustava. Različite se metodologije primenjuju, kao što se primenjuju različite metodologije i kod priče o dugu grada Beograda. Kada ovde poslanici iz vladajuće lopovske većine govore o dugu Beograda od milijardu i dvesta miliona evra ….
Molim vas kolega Đurišiću.
…onda to ne možemo da čujemo potvrdu visine tog duga ni od Fiskalnog saveta ni od ministra finansija. Ne znam šta vas tu boli, koja reč? Vladajući režim ili lopovski? Ako može da bude lopovski bivši režim zašto onda ne može da bude vladajući lopovski režim, u čemu je razlika, poštovani predsedavajući?
Kolega Đurišiću, molim vas da poštujete dostojanstvo Narodne skupštine.
Kada možete da govorite o bivšem lopovskom režimu prestaćemo i mi da govorimo o vladajućem lopovskom režimu. Pa, ćemo da vidimo koliki je nivo duga bio 2013. i 2014. godine, da li je bio milijardu i dvesta, kao što besomučno ponavljate i lažete ili je bio 400 miliona, kao što kaže i ministar finansija i Fiskalni savet. Kao da čujemo, a nećemo na žalost moći da čujemo u raspravi o budžetu, da li i koliko i čemu je svrha gondole koju imate nameru da pravite u Beogradu, gondole koju građani Srbije, svi građani Srbije treba da daju 10 miliona evra za jedan projekat koji nema apsolutno nikakve veze sa mozgom. To je ono što vi želite da sakrijete, zato ovde slušamo besmislene rasprave da ne bi došli do rasprave o pojedinostima u Zakonu o budžetu.
Povreda Poslovnika, narodni poslanik Dragana Barišić. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Povređen je član 107. dostojanstvo Narodne skupštine, prethodni govornik ovde naziva vladajuću većinu lopovima. Ja nisam lopov, moje kolege nisu lopovi, sram da vas bude, vi koji predlažete ovakve amandmane. Predlažete da Deda Mraz uđe da se obezbedi Deda Mrazu prolaz kroz dimnjak. Vi i vaš kolega koji ga je prodao, tad i stranku iz Trstenika, prodao je Jeremiću stranku samo zarad ličnih interesa. I vi nas nazivate lopovima, sram da vas bude!
Koleginice Barišić, ne mislim da sam povredio Poslovnik iz jednog prostog razloga, jer sam više puta tokom izlaganja sugerisao kolegi Đurišiću i na meni je samo da vas pitam da li želite da se Narodna skupština u danu za glasanje izjasni o ukazanoj povredi Poslovnika? Zahvaljujem. (Ne.) Koleginice Tomić, dobićete repliku, ali povrede Poslovnika imaju prednost, naspram. Povreda Poslovnika narodni poslanik Radoslav Milojičić. Izvolite.
Gospodine Milićeviću, reklamiram član 108. slažem se sa svim i svačim što je rekao prethodni govornik Marko Đurišić i molim vas trebalo je da opomenete gospodina Arsića koji je došao ovde do klupa i dobacuje koleginici Videnović i meni. Ali nema problema mi se ne plašimo ni gospodina Arsića ni SNS, njihovog bahatog ponašanja. Moram sada da vas pohvalim, gospodine Milićeviću, samo niste trebali da opominjete gospodina Đurišića, on je govorio istom retorikom kakvom SNS već šest govori i o DS i o čitavoj opoziciji. Ako je dozvoljeno njima da kažu ono što nije istina o nama, onda je dozvoljeno i gospodinu Đurišiću da kaže ono što je istina o njima. Znači, oni govore neistine o nama, gospodin Đurišić je govorio istinu o njima. Tako ako je nekome dozvoljeno da kaže – lopov, kriminalac ili šta je već izgovoreno sa njihove strane, onda je dozvoljeno to i sa ove strane. Tako da vas samo molim za isti paritet, a ne neko može da kaže nešto, neko ne, bez obzira što oni govore neistinu o nama, a gospodin Đurišić je govorio istinu o njima. Hvala vam.
Gospodine Milojičiću, na svima nama je da poštujemo dostojanstvo Narodne skupštine i na poslanicima pozicije i na poslanicima opozicije. Nadam se da se tu slažemo. Šta je istina, a šta ne, teško da ćemo postići konsenzus ovde u Narodnoj skupštini, ali o tome je najmerodavniji uvek sud građana. Na meni je da vas pitam da li želite da se Narodna skupština u danu za glasanje izjasni o ukazanoj povredi Poslovnika? (Da.) Zahvaljujem. Povreda Poslovnika, narodni poslanik Miroslav Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Reklamiram član 27. jer ste vi dužni da se starate o Poslovniku, pa evo, i ovo je dokaz da vi treba da vodite računa o primeni ovog Poslovnika koji je usvojila Skupština. Dakle, molim vas da prilikom diskusija nemate dvostruke aršine i da ista pravila važe i za stranke vlasti i za stranke opozicije. To zašta mene prozivaju govori samo o tome da oni lažima i obmanama žele da skrenu pažnju sa istine. Maločas reklamiranje Poslovnika od strane doktorke iz Kruševca koja govori ovde o poštenju, koja je primala dve plate istovremeno radeći u Kruševcu kao psihijatar i tako što je ovde bila u Skupštini, istovremeno ….
Molim vas kolega, obraćajte se meni.
Evo, završavam. Govori o tome da zapravo oni žele ovde da izazivaju tenzije i da nama drže predavanje o poštenju, o moralu, zloupotrebljavajući institut zloupotrebe Poslovnika. Dakle, ukoliko je Poslovnik prekršen trebalo bi da se govori o članu u kome je prekršen Poslovnik, da se to navede, a ne da se upire prstom u druge poslanike ovde i da se na taj način pravi tenzija. Apsolutno sam spreman da učestvujem i u takvom radu, ali mislim, predsedavajući, da to nije rešenje i da se na taj način neće ovde uspostaviti niti normalna dijalog, niti normalna diskusija, što očigledno ne odgovara ovoj strani koja treba da se suoči sa istinom i da građanima ovde u parlamentu kaže istinu kakvo je stanje u budžetu, kakva će obaveze imati građani u narednoj godini nego žele da lažima, pljuvanjima i skretanjem teme prikriju istinu u ovom domu. (Dragana Barišić: Poslovnik.)
Molim vas, samo trenutak, čuo sam vas, moram da dam obrazloženje kolegi Aleksiću, dužan sam kao predsedavajući. Video sam vas koleginice Barišić, sve je u redu. Kolega Aleksiću, ukazali ste na povredu Poslovnika, član 27. Mnogo puta do sada sam rekao, ne postoje dvostruki aršini. Kao što ste videli i vama i kolegi Milojičiću sam dozvolio da do kraja obrazložite ukazanu povredu Poslovnika, samo sam vas molio da se ne obraćate direktno poslaniku, nego da kažete u čemu sam ja kao predsedavajući učinio povredu Poslovnika. Ne mislim da sam napravio grešku prilikom vođenja sednice, a o tome da li je, naravno, to je vaše subjektivno mišljenje, vaše legitimno pravo da ga iznesete kroz ukazanu povredu Poslanika, a vi ste se pozvali na član 27. O tome da li je učinjena povreda Poslovnika, ukoliko, ponavljam vi želite da se Narodna skupština izjasni u danu za glasanje, ona će odlučiti. Da, želite. Zahvaljujem. Povreda Poslovnika, narodni poslanik Dragana Barišić. Izvolite.
Zahvaljujem. Čudi me da kolega koji je bio tolike godine predsednik opštine Trstenik nije edukovan… Izvinite, član 107. dostojanstvo. Član 103, 104, 105. koji god, on greši non-stop. E, sada, molim vas vreme da mi vratite. Kolega koji nema uvid uopšte u zakon i kako se on primenjuje, to što je spomenuo da ja primam dve plate, da se nezakonito primala, uopšte mi nije jasno kako on kao bivši predsednik ne zna, da neko ko je na nekoj funkciji ima pravo da radi i drugu funkciju, a da platu prima na jednom mestu. Tako da kolega koji je izrekao laž…
Samo se meni obraćajte.
Naravno, vama. Kolega koji je izrekao laž, mislim da treba da snosi posledice i da dobije u najmanju ruku opomenu, jer ja sam kao narodna poslanica primala platu u bolnici, a ovde primala samo paušal i taj kolega isti, prethodni govornik, trudi se tim neistinama da zaluđuje i javnost Rasinskog okruga na tviteru, a samo na tviteru može i da pobeđuje, jer u Milutovcu je dobio čitava dva glasa i toliko ga cene njegovi u svom rodnom mestu.
Koleginice, nastavite meni da se obraćate.
Dalje, taj isti kolega koji pljuje…
Samo se meni obraćajte, sve u redu.
Taj isti govornik koji pljuje ovu državu, od države uzima traktor, od Ministarstva poljoprivrede, a u istom tom Ministarstvu poljoprivrede u prethodnim godinama se nudi da bude ministar kod raznoraznih predstavnika UN, ne znam već koga, ali nikako da dobije podršku glasača, jer u rodnom Milutovcu, da podsetim, dva glasa. Toliko o njemu. Inače, on je malo nervozan, pa mu se priviđaju i dronovi, čim mu se spomene neki uspešni građanin Rasinskog okruga, tako da je u dalekom problemu, pa me ne čudi da spominje doktore iz Kruševca.
Zahvaljujem. Koleginice Barišić, koliko sam shvatio, vi smatrate da sam povredio član 103, jer nisam znao informacije koje ste vi upravo izneli. Ja nisam, verujte, bio u mogućnosti na bilo koji način da ih saznam i zato mislim da nisam povredio Poslovnik i konkretno član 103, a na meni je kao predsedavajućem da vas pitam da li želite da se Narodna skupština u danu za glasanje izjasni o ukazanoj povredi Poslovnika? (Ne.) Zahvaljujem. Povreda Poslovnika, narodni poslanik Dejan Nikolić.
Gospodine Milićeviću, mislim da ste prekršili član 27.
Kolega Nikoliću, bio je već član 27.
Član 27.?
Da, ukazao je kolega Aleksić na član 27.
Dakle, i član 106. i 104. Gospodine Milićeviću, doktorka Barišić ima potrebu da opravda sebe i to je legitimno, ali nije legitimno da to radi javljajući se po Poslovniku. Ona nijednu jedinu reč nije govorila o članu za koji se javila da je prekršen. Ona je replicirala kolegi Aleksiću, na šta nema pravo. Ja vas molim samo da oduzmete od vremena poslaničke grupe kojoj pripada i tako date svoj doprinos da ubrzamo ovu besmislenu raspravu i dođemo do rasprave o budžetu, od koje vladajuća većina i te kako beži. Hvala vam.
Kolega Nikoliću, vi i ja se slažemo u jednom, a to je da je najvažnije da se vratimo na raspravu po aktuelnom dnevnom redu, jer raspravljamo o veoma važnim i značajnim zakonskim predlozima. Koleginica Barišić je, ja sam malopre rekao, želela da na osnovu subjektivnog stava kolegi koji je govorio pre nje i onoga što je izrekao, obrazlagajući povredu Poslovnika, obraćajući se meni, a ja nisam imao informacije da bi mogao da mu odgovorim, ona je želela da mi pomogne da dođem do tih informacija. Verujte mi, teško je doći do svih informacija. Teško je i predvideti šta će ko od narodnih poslanika govoriti. Opet, na meni je da dozvolim i poslanicima opozicije i poslanicima pozicije da mogu da govore, odnosno da mogu da dobiju reč kada ukažu na povredu Poslovnika. Zamislite, kada to ne bih dozvolio, vi bi rekli da sam ja diktator i da želim da uskratim pravo i mogućnost opozicije da govori što meni nikada nije bila namera, bar vi to znate gospodine Nikoliću. Da li želite da se Narodna skupština u danu za glasanje, izjasni o ukazanoj povredi Poslovnika? (Da.) Povreda Poslovnika, narodni poslanik Veroljub Arsić.
Gospodine predsedavajući, reklamiram povredu člana 106. stav 2. da niko ne može da dobacuje, jer kolega iz Palanke, kako ga ono beše zovu, pobeže iz sale. On je meni dobacivao dok sam prolazio da uzmem Poslovnik i to ste vi čuli i bili ste dužni da ga opomenete. E sada, čule su se ovde reči jako teške – lopovska većina, lopovska Vlada, bivši lopovski režim. Gospodine predsedavajući, ako neko vodi „Razvojnu banku Vojvodine“ i napravi šesto miliona evra NLP, a da vam objasnim – nenaplativih potraživanja i to plati štednim ulozima građana koji su bili deponenti te banke, da bi se kasnije iz budžeta Republike Srbije ti štedni ulozi građana Srbije, vratili tim građanima, možete da zamislite sa 600 miliona evra koje smo morali da platimo „Razvojnoj banci Vojvodine“, koju je predvodila lopovska družina sa Borisom Tadićem i DS-om…
Gospodine Arsiću, molim vas…
… naterala nas je da donesemo Zakon o umanjenju penzija, pa sada da vidimo ko je ukrao penzije građana Srbije?
Gospodine Arsiću, evo gospodine Đurišiću, upravo to činim i gospodina Arsića ću zamoliti, kao što sam i vas da ipak kroz način na koji obrazlažete povrede Poslovnika retorički poštujete dostojanstvo i ugled Narodne skupštine Republike Srbije. Zamislio sam, gospodine Arsiću, sve ono o čemu ste govorili, podatke koje ste izneli, ali samo nisam čuo jedno, verujte mi. Nisam maločas dijalog čuo koji ste imali i ako ste imali sa kolegom koga ste pomenuli i ne mislim da sam učinio povredu Poslovnika. Da li želite da se Narodna skupština u danu za glasanje izjasni o ukazanoj povredi Poslovnika? (Ne.) Zahvaljujem. Povreda Poslovnika, narodni poslanik Marija Janjušević.
Zahvaljujem predsedavajući. Povredili ste Poslovnik član 108, jer se vi starate o redu na ovoj sednici. Razumem da je vama u interesu da se ova rasprava vodi o nečemu što je nevažno, što je mimo budžeta, jer ste se i sami potvrdili da imamo neke besmislene amandmane i još besmislenije obrazloženje. Ja vas molim da ne dozvoljavate zloupotrebu povrede Poslovnika u svrhu replike, što se ovde sve vreme dešava, da naterate poslanike, ako već ne poštuju sami sebe, da poštuju građane Srbije i da poštuju ovaj visoki dom i da se vratimo na raspravu o ključnim stvarima za život građana Srbije, za istinsko poboljšanje života u Srbiji, a ne da se daju razni razlozi da sutradan i mene kao narodnog poslanika koji hoće da radi u interesu građana, stavljaju u isti koš sa poslanicima koji se ovako ponašaju. Zahvaljujem.
Zahvaljujem koleginice Janjušević. Naprotiv i sa vama se slažem, kao i sa gospodinom Nikolićem. Moj cilj kao predsedavajućeg je da govorim o onome što jesu tačke dnevnog reda i smatram da imamo izuzetno važne i značajne predloge o kojima vodimo raspravu u pojedinostima. Ali, opet, i vama želim isto da kažem, nemoguće je i ja ne želim to da činim. Ne želim da sprečim poslanike i pozicije i opozicije da ukažu na povredu Poslovnika, ukoliko smatraju da sam ja to kao predsedavajući učinio. Dakle, ovde nisu postojali dvostruki standardi, nisu se javljali samo poslanici opozicije ili poslanici pozicije, već su i kolege iz opozicije, pojedine kolege iz opozicije i pojedine kolege iz pozicije osetile potrebu da ukažu na povredu Poslovnika. Ono što je na meni kao predsedavajućeg je da im dozvolim da to učine, da im sugerišem da se obraćaju meni, ono što ste vi rekli, a ne direktno narodnim poslanicima, da poštuju dostojanstvo Narodne skupštine i da pokušam da pružim obrazloženje, ukoliko je moguće. Naravno, Narodna skupština je ta koja će u danu za glasanje odlučiti da li je povređen, odnosno da li sam ja kao predsedavajući konkretno povredio Poslovnik ili ne. Moram da vas pitam da li želite da se Narodna skupština u danu za glasanje izjasni o ukazanoj povredi Poslovnika? (Ne.) Povreda Poslovnika, narodni poslanik Aleksandar Marković.
Član 105. u vezi sa članom 108. i članom 109. Ja ne mogu da shvatim predsedavajući da ste propustili priliku da izreknete opomenu na više nego teške reči od strane gospodina Đurišića. Dakle, on je u dva navrata rekao – lopovska vladajuća koalicija, u dva navrata. Onda ste dali reč Milojičiću, koji je isto ovde iznosio neke neistine, pa ste dali reč Aleksiću, a konstantno ste ignorisali ukazivanje povrede Poslovnika od strane poslanika SNS. Dakle, Đurišić je svoje reči – lopovska vladajuća koalicija, pravdao time kako i mi njima po nekada kažemo da su lopovi. Naravno da jesu lopovi. Za Kenu znamo da je lopov, tri milijarde dinara je oštetio budžet Smederevske Palanke. Ja moram da pitam gospodina Đurišića kako je izvršio…
Samo se obraćajte meni, molim vas kolega Markoviću.
… donaciju od 341 hiljada dinara DS? Šta je radio pa je imao toliku platu, pa je mogao da donira stranku sa 341 hiljadom dinara? Kada mi da odgovor na to pitanje, onda ću prestati da ga optužujem da je lopov.
Kolega Markoviću, sugerisao sam i kolegi Đurišiću i kolegi Arsiću i svim kolegama narodnim poslanicima koji su se javili i ukazali na povredu Poslovnika da poštuju dostojanstvo i ugled Narodne skupštine Republike Srbije. Ja ne mogu, zaista, da predvidim na koji način će neko obrazlagati povredu Poslovnika i šta će u datom trenutku izreći, ali je na meni da sugerišem i da ga zamolim da se ipak vratimo onome što je od suštinskog značaja za građane Srbije pre svega, a to su zakonski predlozi. (Marko Đurišić: Poslovnik.) Video sam vas kolega Đurišiću, u redu je. Mislim da su ravnopravan status imali poslanici pozicije i poslanici opozicije. Ja sam samo poštovao redosled prijavljenih poslanika koji je u elektronskom sistemu i prednost ima koleginica Tomić recimo, ona čeka već nekih 20 minuta, nije u mogućnosti da dobije reč zato što se kolege javljaju, ukazuju na povredu Poslovnika, a između ostalog se insistira da se vratimo na dnevni red i ja moram da dozvolim kolegama da ukažu na povredu Poslovnika sa merom. (Aleksandar Martinović: Umereno.) Slažem se kolega Martinoviću. Ja uvek imam mere, ali, umereno da, naći određenu ravnotežu između efikasnosti sa jedne strane i poštovanja prava pozicije i opozicije sa druge strane, verujte da je to sa ove pozicije nekada veoma teško. Kolega Markoviću, na meni je da vam postavim pitanje da li želite da se Narodna skupština u danu za glasanje izjasni o ukazanoj povredi Poslovnika? (Ne) Ne, zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić, povreda Poslovnika. Izvolite.
Hvala predsedavajući. Želim da ukažem da smatram da ste povredili član 103. koji govori o pravu poslanika da ukaže na povredu po predsedavajućeg i na mogućnost da kod zloupotrebe korišćenja ovog prava od strane poslanika, predsedavajući reaguje, tako što će iskoristiti mere iz Poslovnika od članova od 108. do 111. kao što kaže stav 7, odnosno stav 8. koji govori o oduzimanju vremena poslaničkoj grupi iz koje dolazi poslanik koji zloupotrebi ovo pravo. Gotovo svi poslanici koji su se javljali iz vladajuće lopovske većine, govorili su ovde, replicirali su mi, iako na to nisu imali pravo. Šest godina slušamo o vladajućem lopovskom režimu. Šest godina slušamo o tome bez i jednog jedinog dokaza, bez i jedne jedine presude, bez toga da bivši lopovski režim može da se javi ovde i da dobije pravo na repliku i to slušamo, trpimo šest godina. Onda ćemo i mi ovde sa ove strane da koristimo iste te reči. Vladajući, lopovski režim i da vidim ko će sada da se nađe ovde prozvanim. Ako može da se govori šest godina - bivši lopovski režim, onda može i da se kaže - vladajući lopovski režim vlada u parlamentu, ako važe ista pravila za sve. I ne vidim mogućnost da se ovde poslanici javljaju po Poslovniku, da zloupotrebljavaju svoje pravo, da repliciraju meni i drugim kolegama ovde iz opozicije, jer mi na to nemamo pravo već šest godina. I, kao što ste vi rešili danas da koristite pravo da podnosite amandmane, tako ćemo i mi da koristimo pravo da koristimo iste reči koje vi koristite ovde već šest godina.
Kolega Đurišiću, smatram da nisam povredio član 103. Kada je reč o amandmanima legitimno je pravo i poslanika pozicije i poslanika opozicije da shodno Poslovniku o radu Narodne skupštine Republike Srbije podnosi amandmane, to pravo ne možete oduzeti narodnim poslanicima. Znate, samo jednu digresiju kada se kaže – bivši režim, možda se misli na režim od 1990. do 2000. godine, ja ne znam na koji bivši režim. Dakle, nije precizirano. Da li želite da se Narodna skupština u danu za glasanje izjasni o ukazanoj povredi Poslovnika? (Da) Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Neđo Jovanović, povreda Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem se predsedavajući. Mislim da ste povredili član 107. Poslovnika, imajući u vidu da ste dozvolili jedno krajnje nepristojno ponašanje, jedan vukabular koji odiše rečnikom nekulture, vulgarnosti i uvreda. Ovde poslanici to svakako ne zaslužuju, a to ne zaslužuju ni građani Republike Srbije koji slušaju takav vukabular nepristojnosti, vulgarnosti i uvreda. Ako se govori rečnikom kako je to rečeno od malopre izrečene ili izrečenih reči prethodnog govornika, onda dolazimo u situaciju da će svaka diskusija ovde odisati i nekulturom i nepristojnošću. Ja vas molim da ubuduće takve narodne poslanike sankcionišete, jer pre svega polazim od interesa moje poslaničke grupe, jer u poslaničkoj grupi SPS, kao što verujem i kompletne većine, ne postoje lopovi. Ako neko želi bilo kome od nas da inputira jednu takvu uvredu, jednu takvu kvalifikaciju, dužan je to i da dokaže. Ovde se ne sme dozvoliti i ja vas molim da ubuduće za takve situacije, za takve uvrede, koje se odnose, pre svega na nas, počev od mene preko mojih kolega koji sede do mene i sa jedne i sa druge strane, onda to zaista mora da zavredi određenu konsekvencu, a vi ste, gospodine predsedavajući, dužni da te konsekvence sprovedete, odnosno da oni koji to izgovore pretrpe, u konkretnom slučaju, onaj koji je to rekao nije, kao što i sami vidite, dobio čak ni opomenu, što je najblaže. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem, kolega Jovanoviću. Razmisliću, naravno, i o vašem predlogu, smatram da ide u pravcu konstruktivne rasprave i onoga što je cilj, a to je da se vratimo na ono što jesu tačke dnevnog reda. Vi predlažete da sankcionišemo narodne poslanike ukoliko ne poštuju dostojanstvo i ugled Narodne skupštine. Ja opet nisam rat da u određenim trenucima to koristim, jer smatram da uvek možemo naći neki kompromis i smatram da uvek treba svi zajedno da imamo na umu ono što jeste interes građana Srbije, a to je da govorimo o zakonskim predlozima, jer zaista, pred nama su, ponavljam, po ko zna koji put zakonski predlozi od izuzetne važnosti i značaja za građane Srbije. Zahvaljujem, kolega Jovanoviću. Na meni je samo kao predsedavajućem da vas pitam da li želite da se Narodna skupština u danu za glasanje izjasni o ukazanoj povredi poslovnika? Reč ima narodni poslanik Aleksandra Tomić.
Zahvaljujem predsedavajući. Ko je lopov, a ko nije lopov, to kazuju brojke. Verovatno gospodin Đurišić polazi od onoga – nije lopov ko krade, nego onog koga uhvate. Ali, mi imamo brojke, a brojke kazuju da su dospeli dugovanja, ukupni dug u 2013. godini bio 1.118.760.000 dinara. Da su dospele sve kamate na kredite od 662 miliona i sva dugovanja javnih preduzeća na 336 miliona. Po 50 miliona su ostala dugovanja socijalnim kategorijama u gradu Beogradu. Potpuno je razumljivo što je nervoza velika i ne samo kod gospodina Đurišića, već i kod ostalih članova opozicije, jer je to najava Dragana Đilasa za beogradske izbore koji treba da objavi svoju kandidaturu. Ali, ono što je još bolje to je što se tiče same gondole, u časopisu „Glas javnosti“ od 30. aprila 2004. godine, bila je prezentacija projekta gondole o kojima se govorilo da će koštati 14 miliona evra i da će građani Beograda za sedam godina otplatiti takav jedan kredit. Prema tome, brojke govore ko je lopov, a ko nije lopov. Hvala.
Koleginice Tomić, brojke govore nešto drugo, a ko je lopov, a ko nije to treba da kažu nadležni organi i nadležne institucije. Zahvaljujem. (Marko Đurišić: Replika.) Gospodine Đurišiću, pomenuti ste. Imate pravo na repliku izvolite.
Hvala predsedavajući. Pomogli ste mi u replici i u tome šta govore brojke. Brojke govore da je dug Beograda pre četiri godine bio ne 1.200.000.000, jer to postoji samo u matematici jedne vladajuće stranke, a očigledno sve druge matematike govore o nekim drugim brojevima. Naravno, govori se o tome šta je ko uradio za vreme svog upravljanja Beogradom ili nekim drugim delom u Republici Srbiji, pa su tako do 2014. godine u Beogradu izgrađena tri mosta, izgrađeno je nekoliko hiljada stanova. Samo je država u naselju Stepa Stepanović napravila 4.600 stanova. Ono o čemu vi sada nagoveštavate da će možda početi na proleće naredne godine, kao još jedno lažno predizborno obećanje, koje ćete ponuditi građanima Beograda pred izbore, umesto rezultata, jer vi ste za četiri godine u Beogradu uspeli da napravite pevajuću fontanu za 2.000.000 evra i da rekonstruišete tri ulice šest meseci pred izbore tako što ste blokirali ceo grad, a sada imate u planu razna obećanja. Jedno od njih je jarbol na ušću, a drugo je gondola, besmislena gondola koju građani Srbije, iz budžeta koji želite da usvojimo ovde u Skupštini, bez rasprave, treba da plate 10.000.000 evra, plus još 5.000.000 evra iz gradskog budžeta. Ja sam jedino siguran da ta gondola nikada neće zaživeti, kao ni ta iz 2004, o kojoj govorite, jer očigledno nije bilo ekonomskog opravdanja za nju, a za ovu gondolu neće biti mogućnosti, zato što ćete izgubiti vlast na izborima sledeće godine. Hvala.
Replika, narodni poslanik Aleksandra Tomić. Izvolite.
Jasno je da dobre rezultate svako voli da prisvoji. Nisam znala da je DS, odnosno i sve one stranke koje su nastale do 2004, vladala Beogradom, s obzirom da je moralo privremeno veće da se formira u Gradu Beogradu 2013. godine upravo na polovini godine zato što je gospodin Đilas izgubio skupštinsku većinu, jer su odbornici shvatili u kakvoj teškoj finansijskoj situaciji se nalazi Grad Beograd i da nije u stanju da servisira sva ova svoja dugovanja koja su se na dan 31. 12. 2013. godine upravo proknjižila na 1.118.000.000. Prema tome, sva ova priča govori u prilog tome da mi imamo rezultate i mi imamo pred građane Beograda da izađemo na izbore i da kažemo šta je to što smo uradili, a šta je to što ćemo tek uraditi, a gospodin Dragan Đilas da pokupi celu opoziciju sada, neće imati dovoljno snage da se odbrani od svih ovih napada, pogotovo koji se odnose na finansijska dugovanja i te svedoke sa kojima je jednostavno ostao dužan. Hvala.
Zahvaljujem koleginice Tomić. Povreda Poslovnika, član 108, narodni poslanik Dejan Nikolić. Izvolite.
Ja sam se javio odmah nakon gospodina Markovića iz SNS. (Aleksandar Martinović: Kad je to bilo.) Dakle, to postaje uobičajeno za ovog poslanika da iznosi ovakve uvrede, laži i kvalifikacije na račun poslanika opozicije. Dakle, to, gospodine Milićeviću, ne da ne bi smelo, nego, prosto, više ne treba da se dešava u Skupštini da prođe nekažnjeno, da takve laži na račun poslanika opozicije se iznose. To devalvira rad Narodne skupštine, devalvira i vređa narodne poslanike koji predstavljaju građane u Skupštini Srbije. Još jednom, sve bezbednosne strukture su u rukama SNS. Ili on ne govori istinu, da ne kažem laže, ili su te bezbednosne strukture nesposobne da reše probleme o kojima on priča, te vas molim da svaku sledeću ovakvu kvalifikaciju i ovakve uvrede kaznite. Hvala lepo.
Zahvaljujem kolega Nikoliću. Član 103. stav 2. - narodni poslanik može da ukaže na povredu Poslovnika neposredno po njenom postupanju. Ne mislim da sam povredio Poslovnik, jer vodila se jedna debata i jedna rasprava i ja po ko zna koji put kažem, na koji način, gospodine Nikoliću, predvideti o čemu će neko od narodnih poslanika govoriti? [[Radoslav Milojičić: Da li može sada replika?]] Ne možete dobiti repliku. Repliku dobija ili šef ili zamenik šefa poslaničke grupe. (Radoslav Milojičić: Pomenut sam.) Ne, niste pomenuti. Pogrešno ste protumačili. A i da su vas pomenuli, sigurno bi bilo pozitivno. Niste sigurno pomenuti. Nastavljamo dalje. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Đorđe Komlenski i Bojan Torbica. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Bojan Torbica. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani gospodine ministre, naš amandman se odnosi na predlog da se planiranje, priprema, donošenje, izvršenje budžeta realizuje tako da u najvećoj mogućoj meri bude u funkciji smanjenja siromaštva, za razliku od vremena vladavine bivšeg režima, kada je bio u funkciji ličnog bogaćenja funkcionera žutog kartela, a da bismo to dočarali, reći ću samo da je ekspert za sitni i krupni kriminal samo od marta do maja meseca do 2016. godine, u svom omiljenom kafiću u Smederevskoj Palanci potrošio 457.710 dinara na litre piva, kafe, sokova i to je naravno fakturisano na opštinsku upravu. Papiri pokazuju da je taj ekspert za sitni i krupni kriminal više vremena provodio u kafani, nego na svom radnom mestu, zbog čega i ne čudi da je opštinu naslednicima ostavio u dugovima do guše. On je u svom omiljenom kafeu „Atrijum“, nenamenski i bez javne nabavke, utrošio novčana sredstva opštine i to u iznosu od 457.710,00 dinara u periodu od 24. marta do 25. maja 2016. godine. Svemu tome u prilog govore fotokopije računa na kojima se jasno vidi njegov potpis. Tako je samo 13. maja 2016. godine palanački ekspres za sitni i krupni kriminal spiskao neverovatnih 139.850,00 dinara i gotovo sve na pivo. Tako je tog dana ili večeri opštinskim novcem plaćeno 65 flaša „Lav“ piva, 135 flaša „Tuborga“, 143 „Hajnekena“, 13 limunada, 15 ceđenih pomorandži. Takođe, 27. aprila u „Atrijumu“ spiskao je 110.800,00 dinara na kafu, gaziranu i negaziranu vodu, a istog dana u istom lokalu napravljen je novi ceh, doduše nešto skromniji, jer tada je na kafu, ceđene pomorandže, limunade i vodu spiskao 60.335,00 dinara. Tu još jedan račun od 53.275,00 dinara…
Kolega Torbica…
Međutim, to nije bio jedini ugostiteljski objekat koji su posećivali eksperti i njegovi saradnici…
Molim vas da se vratimo na amandman.
… jer njihovi troškovi na ugostiteljske usluge u 2015. godini iznose 3.516.127,00 dinara, dok samo tokom prve polovine 2016. godine iznose 2.894.240,00 dinara. Hvala.
Video sam vas, kolega Milojičiću i video sam da se gospodin Aleksić takođe javio da ukaže na povredu Poslovnika. Amandman moguće da je dobar i ja ću lično razmisliti da li ću glasati za amandman, ali, kolega Torbica, ja vas molim da u buduće ne uzimate ovako širok kontekst sagledavanja i obrazloženje razloga zašto bi neko glasao za amandman, već da se usmerimo na suštinu amandmana na član 3. To je moja molba i to sam hteo da vam sugerišem, ne želeći da vas prekinem u izlaganju. Zahvaljujem. Povreda Poslovnika, narodni poslanik Radoslav Milojičić. Izvolite.
Gospodine Milićeviću, imam pravo na repliku.
Ne, niste pomenuti imenom i prezimenom, kolega Milojičiću.
U redu. Reklamiram član 107.
Shvatio sam da ste ukazali na povredu Poslovnika.
Govornik mora da poštuje dostojanstvo Narodne skupštine. Kada god se neko iz Pokreta socijalista javi za reč, automatski se ne poštuje dostojanstvo Skupštine. Nadam se da ćete biti fer i dozvoliti meni da govorim o povredi Poslovnika, kao što je prethodni govornik govorio o amandmanu. Ako je glavni problem u državi Srbiji 110 hiljada dinara i neki račun od 110 hiljada dinara, daj Bože da je svim građanima Srbije to tačno. Prihvatam da je to moja najveća greška, neki račun od 110 hiljada dinara, za koji nemam pojma da je tačno, ali neka bude 110 hiljada dinara najveći problem, ali šta ćemo da radimo sa nabavkom od milion evra koju je sprovodio ministar Vulin na Kosovu, nabavljajući kamere? Šta ćemo da radimo sa tim što je taj čovek kupio stan od 250 hiljada evra? To su problemi i time se pljačkaju građani Srbije. Nije građanima Srbije problem neki račun, koji je pri tom i lažni, od 110 hiljada dinara.
Samo se obraćajte meni, molim vas.
Naravno, obraćam se vama. Oni koji su na studente slali topove, kao što je to radio ministar Vulin, to je problem građanima Srbije. Građanima Srbije je problem što je vojska gladna, što vojska nema nove uniforme. Problem je što je prošle godine 800 pripadnika Vojske, profesionalnih vojnika, napustilo zemlju. Vojska je bila institucija sa najvećim poverenjem građana u nju, a sada je Vojska institucija iz koje s beži. To su Vulin i ekipa doveli građane Srbije.
Kolega Milojičiću, nisam želeo da vas prekinem, vidite. Dozvolio sam vam da obrazložite dva minuta. Zbog svega ovoga što ste naveli u obrazlaganju, vi smatrate da sam ja zbog toga prekršio konkretno član 107. koji ste naveli? (Radoslav Milojičić: Član 107. dostojanstvo Narodne skupštine jer niste prekinuli prethodnog govornika.) Ovo je bila primerenija retorika. Da li želite da se Narodna skupština u danu za glasanje izjasni o ukazanoj povredi Poslovnika? (Radoslav Milojičić: Naravno.) Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Bojan Torbica, povreda Poslovnika.
Član 104. Ja nisam govorio samo o nekih, poslanik nije dobro razumeo, o nekih 100.000, jer nisam stvarno imao vremena da kažem kolike je taj isti ekspert za sitni i krupni kriminal dugove ostavio u Smederevskoj Palanci, pa kada kažemo da samo posle njegovog odlaska s vlasti u JP „Palanka razvoj“ je ostalo 7.800.000 za neisplaćene zarade, ukupan dug preduzeća 380 miliona dinara, predškolskoj ustanovi „Čika Jova Zmaj“ neisplaćene zarade su iznosile 37,5 miliona, a ukupan dug 93 miliona …
Kolega Torbica, sada ću zamoliti vas, kao i gospodina Milojičića …
Znači, niko ne priča o samo 100.000, već pričamo o četiri milijarde dinara koje je ekspert za sitni i krupni kriminal ostavio svojoj opštini u dugu.
Dobro. Ja sam shvatio da ste vi sada dodatno obrazložili u čemu sam ja povredio Poslovnik. Samo vas molim da se u svemu tome obraćate direktno meni, a ne kolegama poslanicima. Da li želite da se Narodna skupština u danu za glasanje izjasni o ukazanoj povredi Poslovnika? (Bojan Torbica: Ne.) Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Radoslav Milojičić, povreda Poslovnika.
Hvala. Nemam vremena da gledam televiziju, ali ona reklama: „Kad si gladan, nisi sav svoj“ je izgleda tačna. Reklamiram član 108. Na kraju krajeva, da je nešto od ovih laži tačno, ne bih DS sa mnom kao nosiocem pre dve godine imala te rezultate u toj opštini koje je imala, a i da je to tačno kao što je prethodni govornik rekao, mi ne bismo pobedili, kao što ćemo pobediti u martu na lokalnim izborima. Tako da, sve te laži i neistine usled nedostatka političkog programa, usled nedostatka znanja da se govori o budžetu, usled neznanja kako građani Srbije zaista žive, to ide na sliku Martinoviću, gospodinu Komlenskom i ostalima koji ovde unižavaju građane Srbije.
Kolega Milojičiću, nemojte molim vas, ne možete, zamolio sam vas. Omogućio sam vam da obrazložite povredu Poslovnika i niste ispoštovali to. Zamolio sam vas da se ne obraćate direktno narodnim poslanicima, već da se obraćate direktno meni. (Radoslav Milojičić: Vama sam se obraćao.) Niste. Obraćali ste se narodnim poslanicima. Ja vas molim da to više ne činite. Ja sam očekivao od vas da mi detaljno obrazložite u čemu sam ja, osim reklame koju ste na početku definisali, mada ni ona nije razumljiva, ali dobro, sve ostalo zaista nisam razumeo kao razlog zbog kojeg bi ja kao predsedavajući učinio povredu Poslovnika. Ali, moram da vas pitam da li želite da se Narodna skupština u danu za glasanje izjasni o ukazano povredi Poslovnika? (Radoslav Milojičić: Da.) Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Miroslav Aleksić, povreda Poslovnika.
Zahvaljujem. Reklamiram član 106. i ukazujem vam na to da ste govorniku koji je govorio po amandmanu dozvolili da sve vreme govori o meniju nekog restorana, nekim cenama pića, kafe itd. Ja vas molim, ovde sede tri ministra ispred nas, i mi danas treba da govorimo o amandmanima, o zakonima koji su predloženi, konkretno o Zakonu o budžetskom sistemu i potpuno je neumesno i nekorektno dozvoliti nekome da na ovakav brutalan način zloupotrebljava amandman koji je podneo. Pri tom, ja razumem vladajuće stranke koje su imale zadatak da podnesu 300 i više amandmana na zakone pre Zakona o budžetu, kako bi izbegli raspravu …
I vas molim sada, obraćajte se meni. U čemu sam učinio povredu Poslovnika?
Vama se obraćam. Pa, dozvolili ste čoveku koji govori o amandmanu da priča o meniju nekog restorana i da govori o cenama kafe, pića raznoraznih itd. Ja vas molim da kada govorimo o amandmanima, da govorimo o platama i penzijama, da govorimo o subvencijama koje će dobijati javna preduzeća, o novim zaduženjima u sledećoj godini, da govorimo o onome što je interes građana i o onome što građani žele da čuju, na kraju, i o tim amandmanima, o tih 300 amandmana, koliko je vlast podnela kako bi sprečila da se u pojedinostima raspravlja uopšte o Zakonu o budžetu. Hajde da čujemo šta su ti amandmani, gde vladajuće strukture daju amandman na predlog Vlade. To nije ništa drugo već jedna nova doskočica vladajućih stranaka da se skrene pažnja sa novih zaduženja, sa plata i penzija u budžetu, sa gondole, sa subvencija javnim preduzećima i svemu ostalom što nosi pogubna ekonomska politika planirana u budžetu za 2018. godinu.
Kolega Aleksiću, samo želim da vas zamolim, kao i prethodne govornike, da kada ukažete na povredu Poslovnika, dobili ste reč, naravno, i omogućio sam vam da obrazložite povredu Poslovnika, ali nemojte da govorite o zloupotrebi. Nemojte i vi to pravo da koristite i da replicirate sa kolegama iz vladajuće koalicije. Ako ste dobro pratili tok sednice, ja sam kolegu Torbicu zamolio upravo ono što ste vi sugerisali. Legitimno je pravo poslanika da podnese amandman. Legitimno je pravo poslanika da obrazlaže amandmane u vremenu koje pripada i kao podnosiocu i predlagaču i vremenu koje pripada poslaničkom klubu koji predstavlja i to pravo niko ne može da mu oduzme. Slažem se sa vama u jednom, važno je da poštujemo dostojanstvo i ugled Narodne skupštine kroz obrazlaganje amandmana, kroz ceo tok rasprave, ali je važno i ono što ste rekli, da se vratimo na ono što je dnevni red, jer govorimo o značajnim i važnim zakonskim predlozima. Evo, pomozite mi i vi da se vratimo na dnevni red. Da li želite da se Narodna skupština u danu za glasanje izjasni o ukazanoj povredi Poslovnika? (Miroslav Aleksić: Da.) Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Vladimir Orlić, povreda Poslovnika.
Hvala. Ja se baš i javljam iz tog razloga koji ste upravo naveli. Ja se javljam jer želim da pomognem vama i želim da vam predložim da u skladu sa članom 112. mi preduzmemo onu meru koja nije invazivna, znači, ne podrazumeva nikakvu kaznu, ne podrazumeva da se oduzima vreme, doduše, ni onima koji ga više nemaju, ni onima kojima ga je ostalo malo, ne podrazumeva nikakve opomene, oduzimanje reči, ništa nalik tome. Hteo sam da vam predložim zbog toga što očigledno imamo problem sa disciplinom i koncentracijom narodnih poslanika, gospodine predsedavajući, npr. sa koncentracijom da se držimo teme, a da ne udovoljavamo porivima i željama onih koji bi očigledno da se operu zbog toga što su sami podneli amandman sa Deda Mrazom, da danas komentarišu tuđe amandmane. To nam ne treba i to nije ni držanje teme, ni vođenje računa o dostojanstvu Skupštine. Takođe, iz razloga što postoje ljudi kojima je strašno stalo da objasne da je Boris Tadić bio politički genije, samo mu se, eto, omaklo da doživi debakl 2012. godine i da od tada ne vredi ni po lule duvana, da ne izlazimo u susret ni porivima i željama onih kojima je neobično stalo da dokažu …
Samo se obraćajte meni.
Naravno, vama, sve ovo vama govorim. Da ne izlazimo u susret željama onih kojima je neobično stalo da dokažu, u praksi dokažu da nisu slučajno predsednici izvršnog odbora žutog preduzeća, već je to iz razloga što su jedini tamo od kojih je Dragan Šutanovac intelektualno nadmoćniji. Želeo sam da predložim da u skladu sa članom 112. date kratku pauzu da se te usijane glave malo ohlade, da se strasti malo smire, pa da mi možemo da raspravljamo o ovim amandmanima dalje. Samo toliko. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Đorđe Vukadinović.
Zahvaljujem. Vi znate da se ja nerado pozivam na Poslovnik i nerado ga reklamiram. Ukazujem na član 108, da se o redu na sednici stara predsednik, odnosno predsedavajući. Mislim da vi, uprkos pohvalnoj ili hvale vrednoj toleranciji koju pokazujete, loše sada vodite ovu sednicu, apelujem na vas, kažem, uz ovu pohvalu, uslovno rečeno, da ste dozvolili puno ovih povreda Poslovnika. Ja mislim da je to najveća, nije najveća, ali jedna od većih povreda dostojanstva Skupštine upravo to što se polemika vodi pod firmom povrede Poslovnika. Apelujem na vas i na ostale predsedavajuće da budete tolerantni u davanju replika. Skupština jeste mesto za političke replike i sukobe, pa čak i lična obraćanja, ali je jako ružna i loša poruka ako se to radi pod firmom „povrede Poslovnika“, onda to deluje kao neko…Nekima se to dozvoljava to pravo, nekima se uskraćuje to pravo. Vi ste dozvolili više-manje svima i u tom smislu vas pohvaljujem, ali kao neko ko vodi sednicu i neko ko na neki način tolerancijom doprinosi urušavanju dostojanstva, molim vas da, tu se paradoksalno slažem sa predlogom druge strane, intervenišete i da ubuduće dajete replike, da mnogo tolerantnije dajete replike, ali da ne dozvoljavate povrede dostojanstva Skupštine pod firmom reklamiranja povrede Poslovnika, jer to zaista urušava dostojanstvo ovog doma, a koji je inače nije na visokom nivou, kada je reč o ugledu u javnosti. Ne tražim da se izjasnimo o ovome. Ne tražim izjašnjavanje, ali razmislite ozbiljno i vi i drugi predsedavajući. Hvala.
Kolega Vukadinoviću, konačno je postignuta saglasnost, kako ste rekli, sa kolega sa druge strane, između pozicije i opozicije i neću dozvoliti da se dalje debata nastavi, da se debata vodi kroz ukazivanje na povredu Poslovnika. Imam istu želju kao i vi, kao i kolege iz pozicije. Shodno članu 112, napraviću jednu kraću pauzu od dva minuta da bi se vratili na ono što je dnevni red. Zahvaljujem. [[Posle pauze.]] Dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo sa radom. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Blaža Knežević. Izvolite, kolega Kneževiću.
Zahvaljujem, predsedavajući. Koliko Vlada Republike Srbije ulaže u oblast infrastrukture zarad bolje povezanosti sa susedima najbolje govori to da među najvećim i najznačajnijim projektima koje Srbija realizuje u oblasti infrastrukture nema ni jednog koji nije od regionalnog značaja, počev od onoga o kojem se najviše govori, a to je Koridor 10 i tu se misli i na drumski i na železnički saobraćaj, pa do novih projekata. Ono što će u značajnoj meri doprineti unapređenju infrastrukture jeste početak izgradnje autoputa Niš – Merdare – Priština – Tirana – Drač, gde je već sa Evropskom investicionom bankom dogovoreno finansiranje prvih 40 kilometara puta, vrednih 220 miliona evra. Ovo je dosta važno, jer Srbija nema izlaz na more i pokušavamo da obezbedimo još bolju vezu sa lukom Bar gde ćemo, osim pruge, imati i autoput, a isto tako da preko luke Drač obezbedimo izlaz na more. Takođe, sprema se potpisivanje ugovora za još jednu deonicu koridora dužine 31 kilometar, a to je od Preljine do Požege. Svi ovi projekti koji su izgledali nemogući, a posebno za vreme jednog od najgorih perioda u srpskoj istoriji od 2000. do 2012. godine, počeli su da se ostvaruju dolaskom na vlast SNS i svaki dan ih je sve više. Rekao sam i juče da je trenutna vrednost investicija u infrastrukturi 12 milijardi evra i ne znam odakle i otkuda ovolika zloba, cinizam i mržnja od strane određenih kolega za sve što je dobro u Srbiji. Imali su priliku da vode zemlju i umesto da rade za narod, lično su se bogatili i na taj način doveli državu do bankrota. Zato građani Beograda oprez, žuta tajkunska ekipa ponovo oštri zube i ponovo se sprema da prevari Beograđane i obruši se na budžet Beograda, a znamo kako je to izgledalo kada su oni vladali Beogradom. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Ana Čarapić, po amandmanu. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, javljam se po amandmanu koji je podneo kolega Blaža Knežević na član 3. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu. Naime, naša Vlada je i do sada intenzivno ulagala i izdvajala značajna budžetska sredstva za projekte infrastrukture, a to će činiti i ubuduće. Praktičan primer za to je prepoznavanje od strane Ministarstva saobraćaja i infrastrukture i naravno od Vlade Republike Srbije značaj i prioritet u izgradnji autoputa E80, odnosno autoputa Niš – Priština, čija se realizacija očekuje u 2018. godini. S obzirom da dolazim iz Topličkog okruga, tj. iz opštine Kuršumlija, u svoje lično ime, u ime opštine Kuršumlija, u ime SNS izražavam posebno zadovoljstvo u realizaciji ovog projekta. Ovaj autoput će povezati Srbiju sa Albanijom, biće glavno čvorište Balkana i veza od Turske do EU, povezaće i Jadran preko Koridora 10 sa Koridorom četiri koji prolazi kroz Rumuniju i Bugarsku. Krajnji cilj projekta izgradnje autoputa E80 je prevlačenja investicija iz opština Topličkog okruga tj. Prokuplja, Kuršumlije, Žitorađe i Blace, ali u konačnom i poboljšanje opštih uslova života za naše sugrađane. Takođe, u opštini Kuršumlija je upravo završena rekonstrukcija Kosovske ulice u centru grada u dužini od jednog kilometra i naša opština je zajedno sa Javnim preduzećem „Putevi Srbije“izdvojila oko 11 miliona dinara za realizaciju ovog projekta. To sve ukazuje da naša Vlada i te kako ulaže u infrastrukturu i te kako se zalaže za ravnomeran regionalni razvoj. Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, vidim da se i danas nastavlja nervoza ostataka tzv. opozicije u Srbiji, koju predvode televizijske voditeljke, šminkerke i vojvode od tvitera. Moj amandman je podrška Vladi Republike Srbije u politici u domenu odbrane Republike Srbije. Svi naši amandmani su kompatibilni sa politikom Vlade Republike Srbije, da imamo bolje naoružanu vojsku, da imamo bolje plaćenu vojsku, da imamo vojsku, policiju i pripadnike bezbednosnih službi kojima su rešena egzistencijalna pitanja, a pre svega stambeno pitanje. Takođe, želim da kažem da podržavamo politiku Vlade Republike Srbije koja više u svojim redovima nema ljude kakav je bio nekadašnji ministar odbrane, sadašnji predsednik Demokratske stranke, inače žrtva režima Aleksandra Vučića, tako što je zaposlen u „Jugoimportu“ SDPR i jako mu je teško, inače, u životu. Dakle, u Vladi Srbije više ne sedi takav čovek koji je 2010. godine izvršio nabavku mobilnog sistema radio-relejnih uređaja i na kursnim razlikama oštetio Republiku Srbiju za 270 miliona dinara. Takvih kriminalaca, takvih lopova u Vladi Republike Srbije nema i zbog toga je naša vojska, naša policija i zbog toga su naše bezbednosne službe mnogo bolje, mnogo opremljenije nego što su bile.
Po Poslovniku, narodni poslanik Radoslav Milojičić.
Uvaženi predsedavajući, mislim da je trebalo da izreknete opomenu gospodinu Martinoviću, jer je izneo najgore moguće uvrede i laži. Dragan Šutanovac nije zaposlen u SDPR-u i molim ga da mi donese taj dokaz. I molim vas da opomenete poslanike da ne govore neistinu i da ne lažu ovako očigledno. Dragan Šutanovac nije zaposlen u SDPR i donesite dokaz da je Dragan Šutanovac zaposlen u SDPR. Ovo pobija sve ono što vi govorite, sve neistine što govorite o ljudima iz DS. Znam što vas boli DS, zato što jedino DS i organizaciono i ljudski i infrastrukturno može da vas pobedi i pobediće vas. Gospodine Arsiću, zaista nema smisla da sada ja kažem da je neki poslanik zaposlen tu i tu i da ne govorim istinu. Mi ne želimo to da govorimo, ja vas molim da vi utičete na to, mada znam da i vi ne možete da znate šta će ko ovde da kaže. Još jedno ponavljam, SNS je ovime pala i dokazala da za sve što govori ne govori istinu. Dokažite da Dragan Šutanovac radi u SDPR. Dokažite.
Kolega Milojičiću, sve ste rekli, samo niste rekli na koji član se povreda Poslovnika … (Radoslav Milojičić: Rekao sam član 108.) Niste rekli, tako da ja nisam u mogućnosti da čitam vaše misli, niti da znam da li je to istina ili neistina, tako da smatram da nisam učinio nikakvu povredu Poslovnika. Po Poslovniku, narodni poslanik Vladimir Orlić. Izvolite.
Član 103. i 104, ja ću to da kažem na samom početku, gospodine predsedavajući. Mislim da je trebalo odmah čim se ono malopređašnje javljanje pretvorilo u brutalnu zloupotrebu da reagujete, odmah, jer mislim da je to bilo više nego očigledno od samog načina kako je ovde teatralno ustao pa krenuo sa žarom da maše rukama i da viče narodni poslanik šta će da uradi. Mislim da je bilo očigledno da je to iskoristio za jednu klasičnu repliku, da apsolutno nikakve veze nema sa povredom Poslovnika, jer ja ne znam kako zaista da to shvatim, kakve veze ima sa formalnim pravilima to da li se njemu dopalo, lično dopalo to što je čuo ili mu se nije dopalo. Na primer, ja sam, takođe, dobio informaciju, vrlo pouzdanu informaciju, da Dragan Šutanovac u vezi sa tim preduzećem SDPR možda nije više u radnom odnosu zato što se nije pojavio na poslu i da je iz tih razloga raskinut ugovor. Sad, da li je u međuvremenu tamo primao platu ili odakle je primao platu onda kada je uštedeo za milion i po evra vrednu zemlju pašnjaka na Vračaru, to nam nikada nisu objasnili. Ali, to je stvar ličnog odnosa, gospodine predsedavajući, narodnog poslanika prema onome što je rečeno u sali. To nikakve veze nema sa formalnim pravilima, niti dozvoljava mogućnost da se neko javlja za repliku. Kao što nam nikada nisu odgovorili odakle nekome, jel od poslaničke plate ili od ministarske plate 300 hiljada evra vredna nekretnina, pa štedni nalozi sa 300 hiljada evra na njima, oni raznorazni računi u valutama, ja više to ne mogu da popamtim, ima tu i dinara i funti i evra, ne znam da li je ostala neka nemačka marka? Dakle, nikada na to nisu odgovorili, ali reaguju burno onda kada se na to podsete. Pa eto, sada i u slučaju ovog SDPR. Da li se predsednik one stranke, „žutog preduzeća“ i dalje nalazi u radnom odnosu ili je dobio otkaz jer nije dolazio na posao, to nek rasprave interno. Nema razloga da ovde zloupotrebljavaju Poslovnik da bi nama objasnili da nisu zadovoljni time što čuju. Mnogo čime oni nisu zadovoljni, ali za to uvek treba da se obrate, pre svega, sebi. I da, te pare da objasne, krajnje je vreme. Hvala lepo.
Kolega Orliću, ja nisam u mogućnosti da DS, odnosno njenom poslaničkom klubu oduzmem više i jednu jedinu sekundu zato što nemaju više vremena na raspolaganju ni po jednom osnovu, osim po osnovu amandmana. Vreme poslaničke grupe i vreme šefa poslaničke grupe je utrošeno, a nemojte mi zamerati što neki put dam i neku sekundu više gospodinu Milojičiću, opoziciju treba gajiti, trebaće nam. Povreda Poslovnika, narodni poslanik Aleksandar Martinović.
Član 27. gospodine Arsiću. Uopšte ne znam čemu ovolika nervoza kod ovih ostataka opozicije? Non-stop viču, galame, prete, skaču, mašu rukama. Nema mesta za to, pobediće nas, kažu i sami, na beogradskim izborima. Onaj ko je pobednik on je valjda smiren, on je zadovoljan, on je raspoložen. Sumnjam da je nervozan. Ono što sam hteo da kažem, to je da nije sramota kad čovek radi u SDPR, sramota je kada čovek sa pozicije ministra krade svoju sopstvenu državu. To je sramota. Nije sramota to što je gospodin Šutanovac svojevremeno bio telohranitelj Mire Marković. To nije sramota. Nije sramota to što je gospodin Dragan Šutanovac svojevremeno bio izbacivač iz noćnih klubova u Beogradu. Nije to sramota. Zbog toga što je čovek radio u mladosti, malo kao telohranitelj Mire Marković, malo kao noćni izbacivač, studirao je čovek 12 godina. Dobro, malo je kasnije završio taj svoj fakultet, ali nije ni to strašno. Ono što je problematično za državu to je, između ostalog, činjenica da je Dragan Šutanovac kada je biran 2007. godine za ministra odbrane u svojoj zvaničnoj biografiji napisao, kao maltene, preporuku za ministra odbrane, da je završio tzv. maršalov obaveštajni kurs u Garnišpatenkirhenu. Čovek maltene došao u Skupštinu sa papirom – ej, ljudi, ja sam strani agent, izaberite me za ministra odbrane. Zbog toga nam se desilo sve ono što nam se desilo sa Vojskom Srbije – pretapanje tenkova, artiljerijskih oruđa, uništavanje protiv-raketnih sistema itd.
Vreme. Nastavljaju kolega Martinović i Radoslav Milojičić. Povreda Poslovnika. Izvolite.
Gospodine Arsiću, trebalo bi da reklamiram sve članove Poslovnika. No, reklamiram čl. 27. i 107. i samo da radi istine, ne radi SNS, u „Sartidu“ se tope ugljenični čelici, što svako ko ima IQ iznad jedan treba da zna, a tenkovi, evo može da potvrdi i bivši ministar odbrane Đorđević, se prave od legiranih čelika. Pametnom čoveku dosta. Da nije moguće, ako čak neko to i želi da topi tenkove u „Sartidu“ i to je još jedna predizborna floskula SNS i još jedna neistina, kao što je neistina sve što je rekao gospodin Martinović, pa i to da Dragan Šutanovac u ovom trenutku radi u SDPR. Navedite mi i donesite mi papir da Dragan Šutanovac radi trenutno u SDPR. To prosto nije istina, a možemo da se bavimo i likom i delom i Aleksandra Vučića i svih vas iz SNS. (Poslanici SNS dobacuju.) Molim vas da me ne prekidate. Možemo da govorimo o tome zbog koga je bombardovana ova zemlja. Možemo da govorimo o tome ko je oteo plate, ko je oteo penzije. Možemo da govorimo o tome ko je tukao novinare na inauguraciji. Možemo da govorimo o tome da ljudi beže iz vojske, da štrajkuje policija, da privodite predstavnika vojnog sindikata. Možemo da govorimo o svim onim stvarima koje SNS sprovodi u delo već šest godina upropašćavajući Srbiju. To kakav je Dragan Šutanovac bio ministar odbrane govori činjenica da se u DS učlanilo deset generala Vojske Srbije i to sjajnih generala. O tome možete da pitate ljude koji se bar malo razumeju u Vojsku, za razliku od vas.
Kolega Milojičiću, jedno pitanje – da li smatrate da sam ja prekršio Poslovnik u vezi vaše diskusije koju ste sada imali? Ja vas samo pitam kao kolegu poslanika. Dobro. Povreda Poslovnika, narodni poslanik Aleksandar Martinović.
Član 107. gospodine Arsiću. Ponavljam još jedanput, nije sramota to što je čovek zaposlen u SDPR, nije sramota primati platu. Sramota je i bila je sramota za tadašnju vladajuću koaliciju što je za ministra odbrane izabrala čoveka koji je otvoreno priznao da radi za strane interese i zbog toga nam se desilo uništavanje tenkova, zbog toga nam se desilo uništavanje topova, zbog toga smo uništili na hiljade protiv-raketnih sistema različitih tipova i zbog toga je Vojska Srbije 2012. godine bila apsolutno nesposobna da izvrši svoj osnovni zadatak, a to je da brani zemlju od spoljne agresije. Danas je situacija potpuno drugačija. Danas je Vojska Srbije mnogo bolje opremljena. Stigli su ti migovi, za koje ste vi iz DS rekli da su stare kante, stižu oklopna vozila, stižu tenkovi, Vojska Srbije je bolje plaćena, imaće 10% ljudi veće plate. Što se tiče tih vaših generala koje ste učlanjivali u DS, pa, znam ja kako je to bilo, ili ćeš postati član DS ili ćeš ići u penziju. Eto, tako je bilo. Inače, sumnjam da bi iko došao u stranku koju predvodi u Narodnoj skupštini Republike Srbije neko ko je po činu kaplar. Što se tiče onoga što sam već rekao vezano za karijeru gospodina Šutanovca, pa, to je sve istina. Čovek je bio, evo, mogu da potvrde i kolege iz pojedinih poslaničkih grupa, čovek je dizao rampu na direkciju JUL-a, bio telohranitelj Mirjane Marković, radio kao izbacivač iz noćnih klubova. Onda sticajem nekih čudnih životnih okolnosti, završavajući obaveštajne kurseve, ko zna gde po belom svetu, postao ministar odbrane i načisto nam upropastio vojsku. Da se nisu desile promene 2012. godine, mi vojske više uopšte ne bi imali.
Zahvaljujem. Sada znam da će gospodin Milojičić da bude ljut na mene, ali reč ima narodni poslanik Maja Videnović. Povreda Poslovnika. Izvolite.
Zašto bi bio ljut, jer sam se javila ranije. Vi ćete uvek biti pozdravljeni kako poštujete povredu Poslovnika. Gospodine Arsiću, molim vas da me saslušate pažljivo. Vi ste prekršili član 106, pogledajte sve stavove ovog člana i molim vas da me saslušate pažljivo. Činjenicom, da zloupotrebu Poslovnika od strane gospodina Aleksandra Martinovića koju ovde, navodno govoreći o povredi Poslovnika, optužuje predsednika DS, bilo kog građanina da je strani agent i da je radio u nečijoj službi, i zbog toga navodno, upropastio Vojsku, je nešto što apsolutno ne smete to da tolerišete. Ono kako je Dragan Šutanovac rukovodio Ministarstvom kojim je rukovodio govore svi. Govore aktivni pripadnici vojske koji danas govore da je to jedini period kada je vojska profesionalizovana i kada je taj sistem uređen. Ono što je nedopustivo je zloupotreba. Gospodin Martinović, ako hoćete, svojim amandmanom se založio da pripadnici Vojske, ako sam vas dobro razumela, ispravite me, imaju takvu materijalnu situaciju koja će im omogućiti da dođu da reše svoje stambeno pitanje, s obzirom na to da i oni prepoznaju da jedni čovek koji je rešio svoje stambeno pitanje, koji ima bilo kakve veze sa odbranom, ministar Vulin, kome je tetka iz Kanade dala novac. To je jedini čovek kojima bilo kakve veze sa vojskom, i to je sramota SNS i ove vlasti. Ja vas molim da ne dozvolite da se bilo ko, Dragan Šutanovac, ili bilo koji građanin Srbije optužuje iz Narodne skupštine Republike Srbije da je agent i da je nešto radio u interesu druge zemlje. Vi, to ne smete da prihvatite.
Koleginice Videnović, da vas podsetim, kolega Martinović je obrazlagao svoj amandman, onda je vaš kolega iz poslaničke grupe, gospodin Milojičić, kroz povredu Poslovnika, napravio repliku i tako je započelo sve ovo. Odlično se sećam. Kroz povredu Poslovnika, napravili ste repliku. Diskutovali ste kao repliku. Nemojte, molim vas. Sada povreda Poslovnika, narodni poslanik Vladimir Orlić.
Član 104. gospodine predsedavajući, zbog ovog upornog repliciranja tamo gde mu mesto nije. Što je interesantno, ne samo repliciranja narodnim poslanicima koji su ovde u sali, već i očigledno nekog repliciranja ljudima koji se nalaze izvan sale. U onom delu u kom se neko pravda, to zaista ne razumem kao nešto što mi treba da tolerišemo, razumem kao potrebu onoga ko to radi, da se pravda za činjenicu koja je zaista činjenica iz biografije Dragana Šutanovca. On je sam čovek napisao, da mu je najveće životno dostignuće što je završio elitni NATO kurs. Ako je u tome možda razlog zašto od tog čoveka, od Dragana Šutanovca slušamo iz nedelje u nedelju izjave poput – Srbija je kriva jer je izazvala rad, Srbija je kriva jer je dobila sankcija, onda je to možda i stvar koju može lako čovek da poveže kada sluša. Bavite se sami pitanjem čiji je to interes, za čiji interes radi Dragan Šutanovac, kada takve stvari govori. Ali, da je to interes ove zemlje i njenih građana, teško. Sada, što se tiče repliciranja ljudima koji se nalaze izvan sale, ovde sam prepoznao svojevrsnu repliku, odnosno obraćanje tim nekim generalima koji su se u međuvremenu pridružili DS. Dame i gospodo, verujem da tim ljudima nije lako, kada slušaju kako njihov predsednik Dragan Šutanovac govori da su oni, ti generali izazvali ratove u vreme dok su nosili uniformu, kada govori da su ti generali krivi za sankcije uvedene ovoj zemlji u vreme kada su nosili uniformu. Ako se raspravljaju sa ljudima koji su im se skoro pridružili, to je njihova interna rasprava, da ne kažem priča koju rade u krugu porodice. Ali, neka prestanu da time, takvim rečima, brutalno vređaju sve one ljudi koji su se borili za ovu zemlju, sve one ljude koji su i glavom platili to što su se zauzeli za svoje porodice, svoj narod, svoju zemlju, sve one do kojih im je stalo, svega onoga do čega im je bilo stalo u to vreme. To su bile teške godine za Srbiju, ti ljudi nisu poput DS navijali protiv svoje zemlje i nisu pravdali užas koji se dešavao. Hvala.
Povreda Poslovnika, Maja Gojković.
Reklamiram povredu Poslovnika, član 27. u kome se govori o tome da predsedavajući isključivo vodi ovu sednicu, a ne poslanici koji vam govore šta treba da radite ili ne treba da radite. Zloupotrebljavajući član 103. i član 104. u isto vreme, jer su oni blisko vezani, u članu 103. je povreda Poslovnika, a u članu 104. se definiše kada neko ima pravo na repliku. U prvom stavu kaže – ako se narodni poslanik uvredljivo izrazi o nekom drugom narodnom poslaniku i nekim drugim licima o kojima se ovde govori. Smatram da ste prekršili Poslovnik kada ste davali replike, zato što poslanik Martinović ništa ružno nije rekao o predsedniku DS. Predsednik DS uopšte ne krije da je možda do juče, prekjuče, nakjuče bio zaposlen u Jugo-importu SDPR, ne znam šta je to ružno i zašto jedan vođa opozicione stranke ne može da bude zaposlen u jednom državnom preduzeću, jer ih ima više. Recimo, supruga Saše Jankovića je zaposlena u MUP-u, ovde u zgradi rade mnogi rukovodioci DS, što mogu da dokažem. Znači to nije ništa ružno, pokazuje samo dobru stranu Vlade koju predvodi SNS i naši koalicioni partneri koji nemaju nikakvu osvetoljubivost. Neko ko se zaposlio svojevremeno, iskoristio svoju poziciju, u redu je. Što se tiče treninga, kako ste rekli, nekih vojnih obuka u sistemu NATO, obaveštajnih, toga se takođe predsednik DS nikada nije odrekao. Molim da ne bude više replika na te teme. Nedavno sam čitala biografiju uvažene poslanice Aleksandre Jerkov, gde je iznela podatak na najzvaničnijoj biografiji da je uz stručne spreme, doktorate, samo da kažem da se ne bi nervirali u budućnosti, jer će to biti ponavljano, više neformalnih oblika obrazovanja, seminare i treninge CIA o političkom angažovanju. Prema tome, ne vidim šta je tu ružno rečeno o bilo kome ovde, da bi sada dobijali po članu 104. replike. Hvala.
Zahvaljujem. Smatram da je vaša reklamacija kršenja Poslovnika bila usmerena u pravcu da se sednica nastavi u skladu sa Poslovnikom i sa dnevnim redom. Tako da sada određujem pauzu u skladu sa članom 112. Poslovnika u trajanju od jednog minuta. Po okončanju pauze nastavljamo sa radom po tačkama dnevnog reda. [[Posle pauze]] Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Jelena Žarić Kovačević. Izvolite, koleginice.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvaženi članovi Vlade, dame i gospodo narodni poslanici, preći ćemo na sledeću temu, pa će kolege iz opozicije možda imati da kažu i nešto vezano za to, jer cilj podnošenja ovog amandmana jeste da se zakonskim rešenjem dodatno podstakne razvoj pravosudnog sistema u Republici Srbiji, kako bi se unapredila finansijska osnova za pravosudni sistem. Zašto ja toliko potenciram pravosudni sistem Republike Srbije i predlažem većem izdvajanju finansijskih sredstava? Zato što se sećam kako je pravosudni sistem nekada izgledao, kako je Venecijanska komisija ocenila reformu pravosuđa, pod okriljem DS, katastrofalno lošom, kako je godinama urušavan sistem pravosuđa, kako je privrženost DS bila presudna za reizbor, a sudije su se birale na zatvorenim sednicama, otpuštane na zatvorenim sednicama, bez obrazloženja, kako je praksa bila da čelnici DS ocenjuju kandidate za sudije i tužioce, prave spiskove po odborima DS, a o svemu tome svedoči i jedno pismo koje je Društvo sudija obelodanilo, a koje su potpisali tadašnji predsednik opštinskog odbora DS u Vlasotincu i predsednik opštine Vlasotince, koji je pritom i zloupotrebio opštinski pečat. Cilj ovog amandmana jeste praktično da ja moram da apelujem da se posebna pažnja posveti pravosudnom sistemu, jer Srbija sebi više ne može dozvoliti taj luksuz da joj ponovo pravosuđe bude kao u vreme DS. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima ministar, gospodin Đorđević. Izvolite.
Moram da odgovorim na prethodne činjenice koje je izneo poslanik, a tiču se tenkova i stanja u Vojsci. Naime, 2012. godine, vratiću se samo unazad, pa me vi ispravite ako bilo šta od toga grešim, 2012. godine zatečeno je da je naša namenska industrija bila u katastrofi. Godine 2012, kažete i hvalite se profesionalizacijom Vojske, a niste vodili računa šta ćete sa tim vojnicima kada napune 42 godine i kada treba da ih izbacite na ulicu. Onda kažete da ljudi odlaze iz Vojske. Sada ova vlast i ovo ministarstvo vodi računa o njima, želi da promeni atmosferu i želi da pruži tim mladim ljudima i da ostanu u Vojsci, ali i da imaju neki vid prekvalifikacije kako bi mogli negde da se zaposle. Kada su u pitanju tenkovi, gde su oni topljeni manje je bitno, bitno je koliko njih je Srbija prodala, za koliko para i kome. Ako ja mogu vama da kažem, a ne smem da iznosim činjenice, kojim zemljama je prodavano i za koji mali iznos, vas bi bilo sramota, a možda i ponos vama što ste uradili tako jednu dobru stvar, što ste prodali mnogo naoružanja za malo para. Ono što mogu vama da kažem, kada su u pitanju uniforme, to je, a pomenuli ste i to, 2012. godine pola Vojske Srbije je bilo u jednoj uniformi, a pola je bilo u M10 uniformi. Ono što je danas činjenica je da svi imaju komplet uniforme nove i činjenica je da imaju i letnju uniformu što tada nije bilo ni u razmišljanju. Tada, 2012. godine, leteo je jedan avion MiG 29. Možete da zovete da pitate, sve su ovo tačni podaci koje vam ja pričam. Jedan avion MiG 29 je leteo, a danas će leteti njih 10, ne šest kako pričate. nego 10. Vojska Srbije je kupila i 10 novih Erbasovih helikoptera. Vojska Srbije je kupila i MiG 17 nove helikoptere. Vojska Srbije će dobiti i oklopna vozila i nove tenkove. To su sve činjenice, a narod, evo sad ja pričam ovde, može da proveri, vreme ide, pa ćemo da napravimo prolazno vreme, i u istoj ovoj Skupštini da pričamo o tome da li je ovo istina ili nije. Da li će leteti Erbasovi helikopteri ili neće? Hvala.
Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Žarko Mićin. Izvolite. (Radoslav Milojičić: Poslovnik.)
Zahvaljujem se predsedavajući. Poštovani predsedavajući, gospodo ministri, dame i gospodo narodni poslanici, moj današnji amandman se odnosi na planiranje investicija u budžetu i smatram da je povećanje novca za kapitalne projekte planirane u budžetu za 2018. godinu posebno značajno sa aspekta privrednog rasta, jer javne investicije predstavljaju jedan od najkvalitetnijih vidova državne potrošnje, koja ima najveći uticaj na pozitivni rast BDP od svih fiskalnih mera. Malopre je jedan od poslanika „žutog preduzeća“, govorio o istini. Znate šta je istina? Istina je to da je „žuto preduzeće“ 2009. godine za te iste kapitalne investicije planiralo 40 milijardi, a mi danas 128 milijardi. Istina je da su 2010. godine planirali 33 milijarde, istina je da su 2011. planirali 31 milijardu, dakle sve manje i manje. I da su 2012. godine planirali 22 milijarde. Znači, verovatno bi nastavili ka nuli, ali hvala Bogu, nisu ostali na vlasti. Istina je ono što pokazuje takođe makroekonomski pokazatelj, pa recimo, istina je da je stopa nezaposlenosti 2008. godine bila 13,6, 2009. godine 16,1, 2010. godine 19,2 i 2011. godine 23, i 2012. godine stopa nezaposlenosti je bila 23,9% gospodo. Istina je da je u vreme SNS stopa nezaposlenosti 2015. godine 17,7, 2016. godine 15,3 i 2017. godine ispod 13% gospodo. Tako mi radimo, jer tako su oni radili. Javni dug, pogledajte gospodo, istina je, da je javni dug rastao na sledeći način u vreme „žutog preduzeća“, 2008. godine osam milijardi, 2009. godine devet milijardi 800 miliona, 2010. godine 12 milijardi, 2011. godine 14 milijardi i 700 miliona, 2012. godine 17 milijardi i 700 miliona. Dakle, za osam milijardi i 936 miliona su gospoda uspela da se zaduže za četiri godine, a u vreme SNS od 2016. do 2017. godine, javni dug je manji za 520 miliona evra gospodo. Takođe, istina je da smo u ovom budžetu planirali kapitalne rashode. Devet milijardi dinara za jedan autoput, devet milijardi dinara za autoput E-75, to je drugi autoput koji smo imali, zatim za autoput E-80 smo planirali tri milijarde i 756 miliona, i dalje, u sledećem amandmanu, ćemo pričati o svemu što smo planirali. Hvala.
Po Poslovniku, narodni poslanik Nemanja Šarović. (Radoslav Milojičić: Kako ja ne mogu da dobijem povredu Poslovnika?)
Gospodine Arsiću, povređen je član 103. i povređen je član 27. koji vas obavezuje da sednice Narodne skupštine vodite u skladu sa Poslovnikom. Poslovnik u članu 103. kaže – narodni poslanik ima pravo da usmeno ukaže na povredu u postupanju predsednika Narodne skupštine, a kojom smatra da nije u skladu sa odredbama ovog Poslovnika. Ne može ukazati na onu povredu na koju je već ukazano. Predsednik Narodne skupštine daje reč narodnom poslaniku koji ukazuje na povredu Poslovnika, odmah po završenom izlaganju prethodnog govornika, s tim što predsednici poslaničkih grupa imaju prednost. Narodni poslanik je dužan da navede koji je član povređen i da obrazloži u čemu se sastoji ta povreda, s tim što može govoriti do dva minuta. Dalje, član 103. kaže – ako smatra da povreda nije učinjena, predsednik Skupštine je dužan da da objašnjenje. Ukoliko narodni poslanik smatra i dalje da je povreda učinjena, može zahtevati da se Narodna skupština o tome izjasni u danu za glasanje, itd, da vam ne čitam sve. Pretpostavljam, gospodine Arsiću, da ste vi do sada morali da čujete već ove odredbe i osnovano sumnjam da ste ih morali i zapamtiti. To što ih ne poštujete, ja ne mogu nikako drugačije da okarakterišem, već kao vašu želju da namerno kršite Poslovnik i uskraćujete prava poslanika. Gospodin Milojičić se više puta javio za Poslovnik. Vi ste bili dužni da mu date reč. Vi niste vidoviti, niti vas Poslovnik ovlašćuje na bilo kakvo prethodno preispitivanje da li ima pravo ili ne. Ako se javio, vaše je da mu date reč. Ako zloupotrebi, onda možete da izričete druge mere.
Kolega Šaroviću, smatram da nisam prekršio odredbe Poslovnika koje ste citirali. Molim vas da se više ne preporučujete DS, da budete njen advokat. Ako budete njen advokat, kao što ste nama bili stečajni upravnik, u velikom smo problemu. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Milanka Jevtović Vukojičić. Izvolite. (Radoslav Milojičić: Poslovnik.) Kolega Milojičiću, dozvolite koleginici Vukojičić da započne diskusiju. (Radoslav Milojičić: Hoću, ali vi meni dozvolite povredu Poslovnika.)
Zahvaljujem… (Radoslav Milojičić: Kako ja ne mogu da dobijem pravo po Poslovniku? Uvredili ste malopre Maju Videnović.)
Kolega Milojičiću, dozvolite koleginici Vukojičić da započne diskusiju. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, uvaženi ministri, moj amandman se odnosi na unapređenje položaja najranjivijih društvenih grupa. Ovde sam, pre svega, mislila na unapređenje položaja žrtava porodičnog nasilja. Srpska napredna stranka ima jasan stav kada je u pitanju nasilje u porodici, a to je nulta tolerancija i jasnu poruku da nasilnik mora biti kažnjen. Nažalost, ja ne mogu govoriti o onom što je radio bivši režim i bivša Demokratska stranka iz razloga što oni apsolutno nisu ni bili osetljivi na probleme osetljivih društvenih grupa, a tu spadaju i žrtve porodičnog nasilja. Zato moram da kažem da je u prethodne tri godine prvi put, kada je premijer bio Aleksandar Vučić, donet Zakon o sprečavanju nasilja u porodici, koji ne samo da štiti žrtvu, nego i prevenira nastajanje nasilja u porodici. Takođe, moram da napomenem da je, nastavljajući tu politiku, ova Vlada u Zakonu o finansijskoj podršci porodici sa decom prvi put predvidela da žrtva porodičnog nasilja u ostvarivanju svojih prava ne mora da prilaže dokaze o imovini nasilnika. Takođe, moram da kažem da su prvi put u prethodne tri godine primenjene mere aktivne politike zapošljavanja kada su u pitanju žrtve porodičnog nasilja i žrtve trgovine ljudima. Samo još jedno, na razdelu Ministarstva rada prvi put je obezbeđeno 30 miliona za otvaranje nacionalne SOS telefonske linije za zaštitu žrtava porodičnog nasilja. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Po Poslovniku, reč ima narodni poslanik Maja Videnović.
Hvala. Gospodine potpredsedniče, član 106. je povređen. Prethodna govornica, poštovana koleginica je izgovorila nešto što sam stvarno verovala da, uz sve razlike i sva neslaganja, uz sve optužbe, nisam verovala da možemo da doživimo u Narodnoj skupštini. Znate, nikada se nikome nije desilo da žrtve porodičnog nasilja stavlja u kontekst politike i bivšeg režima. To je najmonstruoznije nešto što sam čula. Potpuno verujući da koleginica nije svesna svojih reči, ali zbog činjenice da ovo ostaje zabeleženo i da je ta poruka nedopustiva, možemo se ne slagati, možemo se optuživati, možete lagati o tom bivšem režimo koji vas progoni, možete raditi sve, ali to je potpuno nedopustivo, da žrtve porodičnog nasilja u ovim sramnim amandmanima, da danas, tri dana pre nego što ćemo usvojiti novi budžet, na taj način govorite, potpuno uverena da vam to nije bila namera, zbog opasnosti i nedopustivosti da tako nešto čujemo, ja vas molim da, potpredsedniče, i vi na tako nešto reagujete. Slušamo celog dana, slušamo svih ovih dana neverovatne laži i optužbe na račun Demokratske stranke samo i isključivo da građani ne bi mogli da čuju o tome kako žive i šta Srpska napredna stranka, prevashodno ovim budžetom, zapravo govori o njima. Govori da nema mesta za mlade, govori da nema mesta za penzionere kojima su protivustavno oteli penzije, govori da ima mesta za stranačko zapošljavanje, a nema mesta za mlade koji traže posao. Ja vas molim da svi zajedno, vrlo pažljivo, vodimo računa o svakoj reči i da vi, potpredsedniče, ne dozvolite da ovakvo nešto građani mogu da čuju iz Narodne skupštine.
Koleginice Videnović, ko govori istinu u državi procenjuju sudovi, a na izborima građani, i ja to ne znam. Tako će verovatno biti i od toga što vi govorite i što govori koleginica Vukojičić, koja takođe reklamira povredu Poslovnika.
Poštovani predsedavajući, reklamiram član 107. – povreda dostojanstva Narodne skupštine. Ni u jednoj jedinoj izgovorenoj reči nisam rekla neistinu. Naime, rekla sam potpunu istinu. Zahvaljujući onima koji su bili na vlasti pre nas i onih koji su vladali 2005. godine, doneli su porodični zakon, a da nisu doneli više od 40 podzakonskih akata iz kojih sledi primena tog zakona. Takođe, hoću da kažem da se prvi put donosi zakonodavni pravni okvir. Oni koji mi imputiraju da to nije istina, svi pravnici dobro znaju da je zakon najviši akt, da takođe postoje i podzakonski akti. Takođe, dobro znaju da protokoli o postupanju nemaju obavezujuću snagu kao što ima zakon i podzakonski akti koji iz zakona proizilaze. Tačno je da je Vlada Aleksandra Vučića prvi put predložila Narodnoj skupštini, a Narodna skupština usvojila 2016. godine Zakon o sprečavanju nasilja u porodici. To je istina. Taj zakon je počeo da se primenjuje 1. jula 2017. godine i on ima i preventivni i represivni karakter. To je istina i to žrtve porodično nasilja znaju.
Zahvaljujem. Kolega Šaroviću, po kom osnovu se javljate? Po amandmanu želite reč? (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.) Po Poslovniku? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, i gospodine Arsiću, vama se obraćam pre svega kao predsedavajućem, jer smatram da ste sa više povreda člana 27. Poslovnika doprineli da sada tok sednice bude ovakav i da atmosfera bude ovakva kakva jeste, a po mom mišljenju je neprimerena. Vi u startu morate prekidati neke govornike kada iznose stvari koje su očigledno uvredljive i koje su netačne. Vi ste, pre svega, dozvolili da poslanici Demokratske stranke kažu kako je rukovodstvo Republike Srbije iz devedesetih godina krivo za ratove. Niko normalan, niko pri zdravoj pameti i svesti tako nešto ne bi mogao da uradi, da optuži svoj narod za izazivanje rata i tadašnje rukovodstvo Republike Srbije za žrtve tog rata. Tim istim ljudima kasnije smeta kada njima neko spočita odgovornost za one ljude koji su stradali za vreme njihovog režima. Vi imate dve mogućnosti. Jedan je ili da poštujete Poslovnik, a druga je da nastavite kako ste i do sada radili. Vi u odgovorima koje dajete iznosite neistine. Jutros ste rekli kako sam ja ušetao u salu naknadno. Pogledajte snimak, dok je predsednik poslaničke grupe Srpske radikalne stranke dr Vojislav Šešelj postavljao pitanja, ja sam sedeo iza njega. Izrekli ste neistinu. Umesto da se bavite političkim ocenama i svojim nekim mislima koje nikoga ne zanimaju, vi ste dužni da obrazloženje dajete u skladu sa Poslovnikom, da se pozovete na određeni član i kažete zašto je neko u pravu ili nije. Dok god to ne radite, vladaće vam ovakva atmosfera.
Kolega Šaroviću, ja vas poštujem kao poslanika, ali ovo što vi navodite da su reklamiranja povrede Poslovnika, a to vi isto radite u svojim diskusijama, takođe mene dovodi do toga. (Nemanja Šarović: Ja sam obrazložio šta ste uradili i šta je dovelo do toga.) Kao što sam ja vas slušao strpljivo dva minuta, tako ćete i vi sada mene da saslušate. Ja vas nisam vređao na vaše misli, mada mene najmanje interesuje takođe šta vi mislite, ali ja vama odgovaram u skladu sa Poslovnikom i poštujem funkciju koju imate. Prema tome, pustite mene da vodim sednicu u skladu sa Poslovnikom. (Nataša Sp. Jovanović: Poslovnik!) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Vesna Rakonjac. Izvolite, koleginice Rakonjac. (Nataša Sp. Jovanović: Po Poslovniku!) Pošto vidim da se i dalje javljaju po Poslovniku, određujem, u skladu sa članom 112, pauzu u trajanju od jednog minuta. [[Posle pauze]] Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Darko Laketić. Izvolite, kolega Laketiću. (Nataša Sp. Jovanović: Po Poslovniku. Zloupotreba Poslovnika.)
Poštovani predsedavajući, poštovani ministri, uvažene kolege narodni poslanici, naime, član 3. Zakona o budžetskom sistemu na koji sam podneo amandman reguliše integritet budžetskog sistema, obezbeđuje takođe integritet budžetskog sistema zajedničkim pravnim osnovom, jedinstvenom budžetskom klasifikacijom, upotrebom jedinstvene budžetske dokumentacije za izradu nacrta budžeta, ali i ono što je vrlo bitno, jedinstvenim kriterijumima za budžetsku kontrolu i reviziju. Zašto je to bitno? Pa, zato što npr. u opštini Prokuplje vidimo da ta budžetska kontrola i revizija nije radila svoj posao. Naime, u periodu vršenja vlasti žute ekipe apsolutno nije bilo kontrole, nije bilo budžetske kontrole u opštini Prokuplje, jer da jeste, kako bi mogli da opravdamo jednu činjenicu da je 2012. godine sa preuzimanjem vlasti Javno preduzeće Vodovod imalo dug od 50 miliona dinara po osnovu neplaćenih poreza i doprinosa za radnike. Kao je to uopšte moguće? Kako je moguće da je država tada kada su bivši bili na vlasti tolerisala neplaćanje doprinosa za radnike? Kako je moguće da su se doprinosi i obaveze po doprinosima nagomilale u tolikom iznosu od 50 miliona? To znači da nisu plaćene više godina. To je, poštovani građani, mnogo pitanja na koja ste vi dali odgovor na poslednjim izborima, a odgovor je da su zbrisani praktično sa političke scene oni koji su radili tako. Hvala puno.
Po Poslovniku, narodni poslanik Nataša Jovanović. Izvolite.
Gospodine potpredsedniče, meni je, tako vam se obraćam zato što vi predsedavate u skladu sa članom 32. Poslovnika i članom 27, to ste prekršili, volela bih da je tu na vašem mestu u ovom trenutku gospođa Maja Gojković, jer ona nije dobro procenila, u skladu sa članom 32, vaše intelektualne i sve druge mogućnosti da predsedavate Narodnom skupštinom u njenom odsustvu. Trebalo je da izabere, jer malopre nije bio ni gospodin Marinković tu, gospođu Radetu koja je bila jedina od potpredsednika u sali da je zameni u slučaju njenog odsustva, jer vi ne razumete tok sednice i ne razumete ništa apsolutno što se tiče rada parlamenta, iako ste zahvaljujući SRS, koju ste kasnije izdali krađom mandata, prvi put stupili u salu Narodne skupštine Republike Srbije. Imali ste od koga da učite. Imali ste mogućnost da se edukujete, imali ste mogućnost da, pored toga što ste kasnije stekli neko zvanje, a nikada vam nije SRS spočitavala to što ste imali to zvanje sa kojim ste postali narodni poslanik. Dakle, imali ste mogućnosti, ali to očigledno ovi kod kojih ste došli i uz čiju pomoć ste vi stupili na tu funkciju od vas ne traži. Jer, vas ne zanima ništa. Ne zanima vas ni istorija političkog života u Srbiji, ni šta je to najviše zakonodavno telo, ni šta je to najviši stepen demokratije. Onda se vi, jedan Veroljub Arsić, usuđujete da kažete narodnim poslanicima koji se ozbiljno spremaju za ovo zasedanje, koji u svakom trenutku ne samo znaju ovaj Poslovnik, koji je nakaradan, već znaju da ga tumače u toku samog zasedanja, kako ne znaju ništa, kako neko vas mora da sluša. Pa, ne mora da vas sluša. I to je pravo poslanika i bilo je uvek tako kroz istoriju da se okrene i napusti salu. [[Isključen mikrofon]]
Zahvaljujem se, koleginice Jovanović. (Nataša Sp. Jovanović: Dakle, povredili ste član 27, povredili ste član 32. i član 112.) Koleginice Jovanović, ja poštujem i vas i vašu funkciju narodnog poslanika. Možda ste vi u pravu kada je u pitanju koleginica Maja Gojković, ali sam isto tako i ja siguran da je i bivši predsednik parlamenta Slavica Đukić Dejanović i te kako bila u pravu što na osnovu vaših intelektualnih sposobnosti vama nije dozvolila nijednom da vodite sednicu. (Nataša Sp. Jovanović: Kao prvo, to nije tačno. Po Poslovniku.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik LJiljana Malušić. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Uvaženi ministri, dame i gospodo poslanici, moj amandman glasi: „Planiranje, priprema, donošenje i izvršenje budžeta Republike Srbije realizuje se tako da u najvećoj mogućoj meri unapredi razvoj obrazovanja u Republici Srbiji“. Cilj amandmana je da se zakonskim rešenjem osnaži i unapredi razvoj obrazovanja u Republici Srbiji. Vlada želi da obrazovanjem kreira mlade ljude, da budu timski igrači, da umeju da razmišljaju, da donose ispravne odluke, da budu konkurentni i kurentni na tržištu, da se zaposle i da pune budžet, a ne kao dvojac Đilas i Šapić koji su ispraznili budžet i doveli grad Beograd maltene do bankrota. Naime, 2013. i 2014. godine je budžet bio osakaćen za milijardu i 200 miliona evra, samo javni dug je bio 400 miliona, a oni kao Švaba tralala ponavljaju kako je njihov dug 400 miliona. Nije tačno, milijardu i 200. Tu su bile plus neplaćene plate za porodilje, neplaćene za osetljivu populaciju, jednokratna pomoć, sramota jedna, plus kamate, milijardu i 200, zadužili su svako dete za po 600 evra. A mi – vratili dug, nijedan dug nemamo, a mi vratili dug 500 miliona evra. Bravo! Imali smo nezaposlenost 27%, sada je 11%. Sada u gradu smo zaposlili 66.000 ljudi. Tako se radi. To odgovorna politika SNS. Bravo za Vladu, naravno. Nije teško biti fin, kultura je način života. Nikada neću za nekog reći da laže, da je lopov, ali činjenice govore drugačije. Hvala.
Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Krsto Janjušević. Izvolite. (Nataša Sp. Jovanović: Po Poslovniku.)
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministri, dame i gospodo narodni poslanici, budžet u funkciji razvoja privrede. Smatram, a to je pomenuo i moj kolega Blaža Knežević, da je obilaznica oko Beograda jedan izuzetan infrastrukturni projekat. Kao i obilaznica oko Beograda, recimo, i železnička obilaznica oko Niša koja je planirana za 2019. godinu je takođe značajan projekat koji će svakako unaprediti i privredni rast. Međutim, žuto preduzeće je patentiralo još jednu obilaznicu koja je godinama funkcionisala, a to je obilaznica oko tendera. Kontrola javnih nabavki u Ministarstvu odbrane pokazala je da je uprava za snabdevanje tog ministarstva sprovodila nabavke i potpisivala ugovore sa zdravstvenim ustanovama i apotekama širom Srbije, bez obzira što je nosilac osiguranja vojnih osiguranika bio poseban fond koji je imao svojstvo pravnog lica. Fond za socijalno osiguranje vojnih osiguranika nije ovlastio Ministarstvo odbrane da u njegovo ime može sprovoditi javne nabavke. Kako to propisuje Zakon o javnim nabavkama? Dakle, nadležni iz Ministarstva, gospodin Šutanovac sa ekipom, su nezakonito i na svoju ruku centralizovali nabavke, dok su fakture dobavljača lekova dostavljana na plaćanje fondu. Uvažena gospodo, obilaznicom oko Beograda doći će do preusmeravanja saobraćaja i rasterećenja saobraćaja u Beogradu. Obilaznicom oko tendera doći će do preusmeravanja novca i došlo je do preusmeravanja novca našeg naroda na obližnje pašnjake i vinograde, a u cilju rasterećenja šefova žutog preduzeća za pet generacija unapred. Zahvaljujem.
Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Goran Kovačević. (Nataša Sp. Jovanović: Poslovnik! Poslovnik!) (Vjerica Radeta: Kakvo je to ponašanje? Po Poslovniku!)
Ovaj set amandmana koji se odnosi na Zakon o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu i pre svega ovim amandmanima u suštini mi hoćemo da nastavimo ono što se zove praćenje evropskih trendova. Evropska unija nisu samo IPAR fondovi, EU nisu samo donacije i sve ono što dobijemo iz EU, EU jesu i pravila koja morate da poštujete. Ta pravila se odnose na pravilo u oblasti finansija. Ovim izmenama Zakona mi delimo i ubacujemo finansijska sredstva koja dolaze iz EU, kako u budžete lokalnih uprava tako i budžete pokrajine. Ovaj amandman se konkretno odnosi na to, kao i na Republički budžet. Prosto pravimo potpunu transformaciju i podelu da tačno znamo u odnosu na izvore prihoda zašto se troše ta sredstva. To će nam omogućiti bolju kontrolu u sprovođenju makro-ekonomskih parametara, a kada poštujemo evropska pravila mi u stvari poštujemo i ključna makro-ekonomska pravila u vezi mastrikta, koji govore o fiskalnoj disciplini, odnosno deficitu i stepenu zaduženosti. Država Srbija je danas došla u situaciju da može da kaže zahvaljujući ovoj Vladi, ovom parlamentu i predsedniku Vlade da poštuje standarde u oblasti deficita. Ako je predviđeni deficit koji omogući uspešno funkcionisanje jednog budžeta na nivou od 0,9%, a Srbija se danas nalazi na 0,6% deficita, onda to svakako govori da Srbija u svojoj fiskalnoj konsolidaciji makro-ekonomskim parametrima ispunjava sve kako domaće i tako međunarodne računovodstvene standarde. Deficit od 0,6%, znači da Srbija ima šansu da u narednim godinama ostvari još bolji finansijski rezultat.
Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Milimir Vujadinović. Izvolite.
Hvala predsedavajući. Pa, svakako razlog podnošenja amandmana kao i do sada da se osnaži borba protiv korupcije i kriminala po pitanju planiranja, donošenje i realizacije budžeta. Potrebno je iskoreniti te koruptivne radnje. Jedan primer koliko to može da košta jednu regiju ili jednu državu, samo ću vam reći 2008. godine, AP Vojvodina ulazi sa 553.000 zaposlenih, a 2012. godine, izlazi sa 447.000 zaposlenih, 86.000 radnih mesta manje, gotovo da nema većeg centra u Subotici, Sombora, Kikinde, Novog Sada, Subotice koji nema spomenik toj propaloj i kriminalnoj politici u vidu nekog propalog pogona, proizvodne hale, itd. Kako to danas izgleda? Pokazaću na primeru u Subotici u junu mesecu 2016. godine, gradonačelnik Subotice, Bogdan Laban preuzima upravljanje gradom sa 16 miliona dinara u budžetu od 5,8 milijarde koje su predviđene budžetom grada Subotice. Naravno, nagomilani dugovi, kao što je to u slučaju nekim opštinama na jugu ispod Beograda, bez obzira na sve svi ti dugovi se servisiraju u predviđenom roku bez kašnjenja jednoga dana. Dolazi u junu mesecu ove godine i kompanija „Ametek“ u saradnji sa predsednikom Republike, uspevamo da otvorimo taj pogon, otvaramo i italijansku kompaniju „Kaminada“, koja zapošljava 120 ljudi u pogonima u slobodnoj zoni u kojoj inače radi 6.000 ljudi sada i u pregovorima je sa italijanskom kompanijom „Mondo Plas“, koja će u narednom periodu zaposliti nekih stotinak ljudi u gradu Subotici. Svesni smo da upravo Subotica i njeni Subotičani, i njihov status postaju predmet interesovanja i predsednika države i predsednika Vlade, ali gradonačelnika Subotice i na jedan nov način rešavamo probleme sa kojima se susrećemo i zaustavljamo krivine, ali korupciju u budžetu, kako grada tako i državi. Hvala vam.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Miodrag Linta. Da li želite reč? (Da.) Izvolite.
Nastaviću da govorim o amandmanu koji se tiče rešavanja problema Srba u regionu, izbeglih i prognanih lica. Dobro je poznato da je tokom devedesetih godina proterano pola miliona Srba iz Hrvatske i pola miliona Srba iz Federacije BiH. Nažalost, brojni problemi su ostali nerešeni. Pomenuću samo neke od tih problema i dalje nije vraćeno 40.000 otetih stanarskih prava u Hrvatskoj. Oko 50.000 penzionera ne mogu da dobiju svoje izostale penzije. Imamo jedno klasično sistemsko otimanje poljoprivrednoga i šumskog zemljišta, proteranih Srba iz Hrvatske i Federacije BiH. Što se tiče Hrvatske od 1997. godine od donošenja Zakona o vlasništvu, Hrvatska se kao država uknjižila kao vlasnik na 800.000 katastarskih parcela poljoprivrednog i šumskoga zemljišta. Hrvatska koristi činjenicu da veliki broj Srba na Kordunu, Baniji i Lici, severnoj Dalmaciji, zapadnoj Slavoniji, nije bio usledio katastar iz zemljišne knjige. Dakle, ljudi su bili posednici u katastru, ali u zemljišnim knjigama je stajalo da je to ili opšte narodna svojina, ili zadružna svojina ili su vlasnici vođeni njihovi djedovi, pradedovi, čukundedovi, itd. Hrvatska je slala dopise na srušene kuće proteranih Srba i na njihove otete kuće da dođu u sud da u sklade katastar iz zemljišne knjige naroda, ljudi su rasejani širom sveta, žive u Srbiji, Srpskoj, Americi, Australiji, evropskim zemljama, nisu mogli doći. Hrvatska cinično je otpisivala Srbe kao vlasnike. To je apsolutno nedopustivo i još jedan apel EU da pošalje poruku Hrvatskoj da poštuje ljudska prava, stotine hiljade proteranih Srba. Hvala vam.
Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Milena Turk. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Predložila sam amandman na član 3. Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu koji glasi – Posle tačke 5a dodaje se tačka 5b koja glasi – Planiranje, priprema, donošenje, izvršenje budžeta Republike Srbije realizuje se tako da u najvećoj mogućoj meri unapredi ravnomerni razvoj u Republici Srbiji. Što se tiče predpristupnih fondova o kojima sam malo čas govorila, predpristupni fondovi otvaraju mogućnost da mi unapredimo infrastrukturu u našoj zemlji, da ravnomerno ulažemo u sve krajeve, da izgradimo kanalizacionu mrežu, da radimo na otvaranju fabrika za preradu otpadnih voda, da rešimo sam sistem rešavanja upravljanja vodama i upravljanja otpadom. U budžetu Ministarstva životne sredine je i određena suma od sto miliona dinara za pomoć lokalnim samoupravama u izradi projektne dokumentacije i samih projekata za unapređenje životne sredine. Veća sredstva su opredeljena i u Zelenom fondu Republike Srbije, blizu tri milijarde dinara iznose, a takođe i sredstva budžetskog fonda za vode koji iznosi tri milijarde 304 miliona 493 hiljade dinara. Cilj amandmana je da se zakonskim rešenjem dodatno osnaži i podrži i podstakne ravnomerni regionalni razvoj u Republici Srbiji. Bez brige, u danu za glasanje mi ćemo svi biti ovde i glasaćemo odnosno izjasnićemo se o svakom amandmanu ponaosob, a što se tiče opozicije, ona se tradicionalno neće ni udostojiti da se pojavi na glasanju. Tradicionalno će podneti nekoliko stotina amandmana i tradicionalno neće glasati ni za svoje sopstvene amandmane. To samo pokazuje koliko veruju u to što rade i koliko su iskreni u želji da unaprede predloge zakona i poboljšaju kvalitet građana Republike Srbije.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Dragana Barišić. Da li želite reč? (Da.)
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovane kolege narodni poslanici, na član 3. dodaje se stav koji glasi da se posle tačke 5a doda tačka 5b i da skratim, ovaj amandman sam podnela zbog dodatnog podsticanja i osnaživanja zdravstvenog sistema Republike Srbije, Naime, svedoci smo toga da je zdravstveni sistem Republike Srbije do 2012. godine lošom politikom, pre svega kadrova G17+ kako su se tada zvali urušen do te mere da je bio na najnižim granama. Ova Vlada na čelu sa gospodinom Vučićem dok je bio premijer, sada predsednik Republike, uspela je da zdravstveni sistem zaustavi sa tog propadanja i da se zdravstveni sistem…. (Narodni poslanici iz SRS dobacuju istovremeno.) Molim vas za tišinu, ako može kolege. Kolege, da li može tišina? Znači, ovaj amandman sam podnela u cilju osnaženja. Moram da napomenem da ti kadrovi G17+ nisu ni mogli da rade u interesu građana, jer su brinuli o nekim svojim ciljevima, pa su radili neke mutne poslove. Zatim, jedan kolega je opljačkao državu i opštinu Trstenik, ali moram da naglasim da je taj isti kolega primao više plata. Ovde se prozivaju neki poslanici vladajuće koalicije da su primali više plata, što nije tačno, naravno, a taj isti kolega, mesečno u Fabrici maziva Kruševac – 40.258, JP „Nacionalni park Kopaonik“ – 17.500, Direkcija za planiranje i izgradnju opštine Trstenik – 72.000. Molim vas, a inače još, kao član Upravnog odbora „Prve petoletke“ nadoknade i ne samo on, nego tast i tašta, i ne znam ko još već, prema tome, država nije ni mogla da se razvija zbog takvih. E, takvi treba da odgovaraju, a građani podršku daju zbog toga SNS. Hvala.
Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Orlić. Reč ima narodni poslanik Vladimir Orlić. Izvolite.
Opet tema razvoja Srbije dame i gospodo, i ja se potpuno slažem kada govorimo o razvoju sa ocenama koje su iznele koleginice. Svaki kraj naše lepe zemlje je podjednako važan i treba da damo sve od sebe da taj razvoj bude prisutan svuda i jesu važne i one opštine u kojima su planirani lokalni izbori koncem ove godine i potpuno je neprihvatljivo da se šalje neka poruka od strane onih zgrčenih predstavnika bivšeg režima, koji nisu u stanju da obezbede baš nikakvu političku podršku za svoje liste, da samo zbog toga te opštine i ljudi koji u njima žive nisu važni. To naravno, ne stoji i ne može da se poredi sa važnošću ljudi u drugim delovima države, samim tim i sa ljudima koji žive u Beogradu, samo zbog toga što su nekome ti izbori važniji. Ali, kada govorimo o gradu Beogradu, baš po pitanju razvoja, važno je ne samo ono što se dešava sada svi sjajni projekti o kojima mi govorimo ovih dana, stotine kilometara kanalizacije, vodovoda, puteva, različitih kategorija, značajni projekti poput projekta Makiškog polja, poput projekta stanova sa popularnim cenama kvadrata, poput projekta „Beograd na vodi“. Važno je i ono što će se dešavati u gradu Beogradu u neposrednoj budućnosti, naprimer projekat novog Savskog mosta koji će predstavljati neposrednu ulaznicu za otvaranje novih projekata, baš na temu infrastrukture, recimo, tunela koji treba da poveže Savu i Dunav. O svim tim dobrim stvarima, Beograđani će moći da se neposredno izjasne, npr. kroz program „da se radi i gradi po tvom“, koji takođe pokreće grad Beograd, mogućnost da koristiće modernu aplikaciju, sami stanovnici naše prestonice izjasne na temu koje to projekte vide kao najvažnije za svoj grad, šta je to čemu daju najveću podršku, što je naravno bilo potpuno nezamislivo u vreme žutog tajkuna Dragana Đilasa, njegovog posilnog Aleksandra Šapića, pa i njihovog tadašnjeg kapoa, ono beše, Borisa Tadića. Hvala.
Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Ne želim reč. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Marković. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovani ministri, predstavnici ministarstva, dame i gospodo narodni poslanici, kao i kada je bilo reči o amandmanu, o dosadašnjim amandmanima, i ovaj amandman ima za cilj da podstakne i podrži modernizaciju Srbije. Ja ću zbog građana Srbije pročitati kako glasi: „Planiranje, priprema, donošenje i izvršenje budžeta Republike Srbije realizuje se tako da u najvećoj mogućoj meri bude u funkciji modernizaciji Republike Srbije“. Naravno da ovde mislim prvenstveno na modernizaciju javne uprave u Srbiji i smatram da ćemo modernizaciju javne uprave promeniti i način na koji se pružaju javne usluge, uz svođenje javne potrošnje u realne i održive budžetske okvire. Podsetiću, iako je više puta to do sada rečeno da je jedan od prioriteta da javna uprava Srbije preraste iz jednog regulatora u ono što nazivamo istinski servis građana, kako i treba da bude i to je u pravom smislu te reči, dakle, koji će biti u funkciji stvaranja i podsticanja privrednog rasta i društvenog razvoja. Dakle, modernizacija javne uprave treba da se temelji na tri elementa. To su efikasnost, racionalnost, ekonomska isplativost. Ako se na tome temelji javna uprava, onda će ona biti i efikasna. Naravno, to ni u kom slučaju ne treba da umanjuje i neophodnost za istovremeno da javna uprava zadovolji potrebe naših građana. Imamo pozitivan primer za to, to je lokalna samouprava grada Beograda. Kao što je malopre kolega Orlić naveo nekoliko bitnih elemenata kako je do sada lokalna samouprava u Beogradu funkcionisala, ja bih se samo nadovezao na to i rekao da je u ovom trenutku aktivno više od 1.000 gradilišta u Beogradu. Prepolovljen je dug grada Beograda, završen Pupinov most, 20.000 novih radnih mesta, 280 kilometara vodovoda, 550 kilometara ulica i puteva, četiri nova doma zdravlja, 260 kilometara toplovoda. To su rezultati. Zahvaljujem.
Saglasno članu 27. i članu 87. st. 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da će Narodna skupština danas raditi i posle 18.00 časova zbog potrebe da Narodna skupština što pre donese akte iz dnevnog reda ove sednice. Sada u skladu sa članom 87. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, određujem pauzu u trajanju od jednog sata. Sa radom nastavljamo u 15.00 časova. Hvala.
Na član 3. amandman su podneli poslanici Aleksandra Tomić, Milorad Mijatović, Sonja Vlahović, Olivera Pešić, Zoran Bojanićm Srbislav Filipović, Snežana Petrović, Dubravka Filipovski, Stefana Miladinović. Reč ima narodni poslanik Olivera Pešić.
Zahvaljujem. Poštovana predsednice, uvaženi članovi Vlade, amandman koji smo podneli vezan je za usklađivanje nacionalne politike Republike Srbije sa Agendom 2030. Jedan od ciljeva Agende 2030. jeste smanjenje nejednakosti u okviru i među zemljama. Govorim o cilju 10 Agende 2030. Budžetom za 2018. godinu omogućava se realizacija ovog cilja, jer se iznos od 128,3 milijarde planiranih za investicije ravnomerno raspoređuje na teritoriju čitave zemlje. Održivi razvoj je moguć samo uz ravnomerni razvoj čitave zemlje, i SNS deluje u tom pravcu. Budžet za 2018. godinu jasan je dokaz da Vlada Republike Srbije vodi računa o ravnomernom razvoju čitave zemlje. Kao neko ko dolazi sa juga Srbije moram da kažem da će sredstva koja su planirana budžetom za 2018. godinu omogućiti oživljavanje juga Srbije. Pre svega završetak izgradnje Koridora 10, svakako je najznačajniji kapitalni projekat koji će omogućiti razvoj juga, jer je činjenica da kako se koja deonica autoputa završi dolaze i investitori. Kapitalne investicije koje se budžetom za 2018. godinu planiraju za grad Leskovac svakako će omogućiti da se i grad Leskovac razvija u korak sa drugim gradovima u Srbiji. Na kraju, cilj ovog amandmana je da svi zakoni koji se predlažu od strane Vlade i koji se donose u Narodnoj skupštini Republike Srbije idu u pravcu usvajanja budžeta koji će omogućiti održivi razvoj čitave zemlje. Hvala.
Na član 4. amandmane u istovetnom tekstu podneli su poslanici zajedno Aleksandar Šešelj, Zoran Krasić, Milorad Mirčić, Miljan Damjanović, Vjerica Radeta, Nataša Jovanović, Nemanja Šarović, Sreto Perić, Petar Jojić, LJiljana Mihajlović, Tomislav LJubenović, Dubravko Bojić, Nikola Savić, Filip Stojanović i Marina Ristić i zajedno Marko Đurišić, Nenad Konstantinović, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković i narodni poslanik Aleksandra Jerkov. Izvolite.
Član 4. Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu se odnosi na član 25. postojećeg zakona i vi ste u ovim izmenama, kao javni prihod lokalnih samouprava, predvideli finansijsku pomoć EU. Pitanje koje se logično postavlja je zašto to nije bilo ranije, i da li ste i do ovog predloga, odnosno do dana kada će ovaj zakon biti usvojen imali finansijsku pomoć EU? Ako jeste, gde je ona bila evidentirana, posebno na koji način je bila trošena? Mi smo danas ovde se naslušali raznih hvalospeva predstavnika vlasti u odnosu na ovaj predlog, odnosno u odnosu na funkcionisanje Vlade i na blagodeti i na sve one ruže koje cvetaju u lokalnim samouprava. Naravno, samo u očima onih koji su to govorili. Mi smo i ovaj Zakon o budžetskom sistemu, odnosno Predlog zakona o izmenama i dopunama ovog zakona, imamo negde oko, ne znam, 320 ili koliko amandmana, odnosno oko 300 amandmana poslanika vlasti. Da ne bude opet zabune, kao juče što su pokušali pogrešno da nas protumače, nemamo mi ništa protiv podnošenja amandmana, ali ne amandmana radi amandmana, nego amandmana kojim se zaista nešto menja. Svi znamo, već je jasno i javnosti celokupnoj u Srbiji da su poslanici vlasti podnosili ovaj veliki broj amandmana samo zato da bi se sprečila, zapravo, rasprava o amandmanima koji su narodni poslanici podneli na Predlogu Zakona o budžetu Republike Srbije. Interesantno je šta se sve u ovim zaista literalnim radovima koji su predstavljani kao amandmani, između ostalog, moglo čuti. Rekla sam juče, ponavljam i danas, nije ovo tekst amandmana. Ovo što je predstavljeno, što se predstavlja kao amandmani, to bi moglo biti deo neke strategije, nekog plana, programa, nečeg što se opisno predstavlja, a ne može biti pravna norma. Šta smo mi danas sve mogli da čujemo? Jedan poslanik je govorio kako je on podneo amandman da bi se poboljšali uslovi života izbeglih i raseljenih lica. Dakle, veze nema taj amandman i taj član zakona sa raseljenim i izbeglim licima, apsolutno veze nema. Ali, kada je već govorio o tome, volela bih da nam taj kolega poslanik kaže na koji način su, recimo, izbeglim i prognanim licima deljeni stanovi u jednom naselju u Čačku? Radi se o sredstvima koja su dobijena iz neke donacije. Dakle, vrlo ima veze sa ovim našim amandmanom. Na koji način su podeljeni ti stanovi? Koliko su ti ljudi morali nekome i kome da daju para da bi dobili te stanove i zašto od svih stanova koje su prognana lica dobila, zašto se samo u tom naselju u Čačku ti stanovi ne mogu otkupljivati. Naravno, nemamo odgovor na to konkretno pitanje. Govorilo se ovde o ravnomernom razvoju Srbije. Uglavnom smo slušali predstavnici, odnosno poslanici koji su iz različitih opština širom Srbije su govorili svako o svojoj opštini, što, naravno, nije nikakva greška, ali su uglavnom govorili – uradiće se, izgradiće se, rekonstruisaće se. Malo je bilo toga što je rečeno – urađeno je, rekonstruisano itd. Imamo zaista suprotno od onoga što govore poslanici vlasti, imamo veliki broj primera koje saznajemo sa terena i dokaza koje dobijamo sa terena, koji su potpuno suprotni ovome što slušamo od predstavnika vlasti. Imamo, recimo, primer da je Dom zdravlja u Kuršumliji iz donacije kupio, kupili su sanitarno vozilo. Nikakva primedba. Ali, evo, društvene mreže prepune fotografija kako direktora doma zdravlja u tom sanitetskom vozilu prevozi nameštaj u svoj stan, u svoju kuću. Jeste, ministre Kneževiću, verujte, proverite. Znate da nikada ne bih rekla nešto što nije tačno. Dalje, kada govorite o ovim donacijama vezano za ovaj član 25, izmenu kroz ovaj član 4. Predloga zakona, mi nikada nismo dobili precizne informacije o tome, recimo, na koji način su tačno do evra potrošena sredstva koja smo u toku onih tragičnih poplava dobijali iz EU ili pojedinačnih zemalja EU. Imali smo mi tu, slušali smo neke konferencije, čitali smo sve onako uopšteno, onde se slikala ona kuća, onde se slikala ona kuća, ali nikada nismo dobili preciznu računicu o tome. Da li je to, recimo, razlog zbog čega do sada u ovom zakonu nije bilo kao javnih sredstava tih fondova dobijenih iz sredstava EU? Takođe, ovde smo čuli nešto vrlo interesantno, a vi stalno govorite o ravnomernom razvoju države Srbije, za šta svakako, kada bi to bilo tako, imali bi ste i našu podršku, jer mi mislimo da u celoj Srbiji, da cela Srbija treba da se jednako razvija. Mi mislimo da svako u Srbiji zaslužuje uslove savremenog čoveka, uslove koji su takvi da svako ko završi, recimo, fakultet u Beogradu, u Novom Sadu ili negde, poželi da se vrati u svoje rodno mesto, nažalost, to nije tako. Vi ste nastavili, odnosno preuzeli još od onih pre vas, mislim na onaj Tadićev režim, recimo, kad su poukidali sudove po malim mestima, vi ste to nastavili, pa i dalje u mnogim malim mestima nema sudova, zatvarate škole, itd. Dakle, ne stvarate uslove za taj ravnomeran razvoj. Sada, pošto su završeni oni stanovi od po 380 evra po kvadratnom metru, ne znamo tačno gde su, na kojoj su maketi, sada se priča o stanovima koji će biti građeni po 550 dinara po kvadratnom metru. (Dušan Vujović: Evra.) Da, ministre Vujoviću. I danas ovde, ne znam da li ste čuli, da će biti 550 evra po kvadratnom metru, ali niste čuli danas jednog kolegu poslanika iz vlasti, koji je rekao da nije tačno da će stanovi biti 550 evra po kvadratnom metru, već će to biti prosek. Dakle, opet pravite razliku između Surdulice, Beograda, Sombora, Valjeva, Kosovske Mitrovice, da ne nabrajam sve gradove u Srbiji. Dakle, nije tačno ovo što pričate. Ne stvarate vi ni ovim zakonom, ni bilo kojim zakonom, ravnomeran razvoj Republike Srbije. To nešto što se glanca, što se vidi, to je centar Beograda, a ne ove okolne opštine, koje jesu beogradske opštine, ali, to je centar Beograda, centar Novog Sada. Ostalo se nigde i ništa, gospodo, ne radi. Hvala.
Na član 4. amandman je podneo poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, radi se o sredstvima Evropske unije i radi se o lokalnim samoupravama. Ja se nadam da će se raskinuti sa praksom koju su imali Goran Ješić, hajnekena, itd, da troše više nego što su prikupili. Običaj je bio ne preraspodela viška po lokalnim samoupravama, već preraspodela manjka. Nisu živeli od prikupljenog i zarađenog, već od zaduženosti. Sa tom praksom se treba raskinuti. Dug opštine Inđija je 2.037 miliona, ili 2,037 milijardi. Dug Smederevske Palanke je između tri i četiri milijarde. A ti usrećitelji narodnih masa, koji će morati da vraćaju dugove, iza njih su dela i nedela koja će buduća pokoljenja u tim lokalnim samoupravama plaćati. Šef hajnekene je prodavao tenk za četiri hiljade dolara. A ovaj iz Smederevsku Palanku hajnekena, on je za veče pio piva za četiri hiljade dolara, pa mu šef proda tenkić, a on ga za jedno veče propije. Nadam se da će sa tim gazdovanjem biti prekinuto. Kao i u Trsteniku, gde je intervju za „Vreme“ morao da bude plaćen. Dakle, čovek potpiše da će dati intervju, opština plati njegovu izjavu za štampu i onda oni to zovu nezavisnim novinarstvom. E, tako je to Miki traktorče od Vuka potomče, tako su oni trošili novac u lokalnim samoupravama, a hajnekena ili hajnetenkić je čak prodao i termalnu vodu, što nije bilo ovlašćenje lokalne samouprave. Hvala.
Ministar Dušan Vujović ima reč. Izvolite.
Što se tiče suštine ovog amandmana, mi smo već objasnili u objašnjenju zakona da se uvođenje ovog dopunskog objašnjenja odnosno raščlanjavanje objašnjenja u članu koji se odnosi na republiku i dodavanje objašnjenja – finansijska pomoć EU na nivou jedinica lokalne samouprave i na nivou AP Vojvodine, samo dozvoljavamo mogućnost da se u planiranju izvršenja budžeta to evidentira i prati na jednom mestu, da bismo olakšali poštovanje preuzetih obaveza po glavi 32 – upravljanje javnim resursima. To je inače, i do sada, i na nivou Republike, i na nivou APV i na nivou lokala bilo evidentirano kao izvor 56, ali sa decentralizovanim IPA programima, pojavila se potreba da se to evidentira preciznije. Znači, i pre je ono bilo evidentirano, ali da se evidentira preciznije i na nivou APV i na nivou jedinica lokalne samouprave. Inače, izveštavanje postoji, ono je redovno i vrše ga nadležni organi preko kojih je išlo utvrđivanje i ugovaranje pojedinih formi pomoći, donacija i ostalog. Nadležni organi traže izveštaj o namenskom korišćenju sredstava i ostvarenim ciljevima. Prema tome, vaša zabrinutost nije, čini mi se, opravdana. Ja ne znam na koji način mogu tačno da vam se dostave izveštaji, ali ti izveštaji postoje, upravo po jedinicama, po donatorima i po projektima. Ono što je za mene važno, to je da se ovim povećava transparentnost trošenja sredstava i omogućava jedinstveno i pojednostavljeno izveštavanje po pojedinim aspektima, što je jako važno. Stvara se mogućnost da svi donatori, kreditori i ostali budu uvereni da se kod nas poštuju najnoviji standardi, da se tačno zna gde se planiraju izvori sredstava, kako se ona troše, koji se rezultati ostvaruju.
Hvala, ministre. Na član 4. amandman su zajedno podneli poslanici Marinika Tepić, Aleksandra Čabraja, Sonja Pavlović, Jovan Jovanović i Zoran Živković. Reč ima narodna poslanica Sonja Pavlović.
Hvala. Naslušasmo se danas ovde svega i svačega. Meni je žao što još ovoliko amandmana nisu podneli poslanici, jer imamo onu situaciju – Prvi put s ocem na jutrenje. Znači, moj prvi amandman u životu, očekujem da svako od vas to opiše jednoga dana, da bi to moglo da uđe u anale. Što se tiče ovih sredstava, vezano za ovaj član zakona, vi ste upravo rekli, gospodine ministre, da se dozvoljava mogućnost evidentiranja na jednom mestu. Međutim, do sada ja zaista nisam shvatila kako sve to funkcioniše, jer upravo smo se naslušali hvalospeva, recimo, iz oblasti infrastrukture, gde se uzimaju veliki krediti, gde imamo sredstva za koja ne znam kako su potrošena, recimo, saobraćajna infrastruktura, Koridor 10, Koridor 11, železnice i gde mi po ovom novom budžetu imamo opet opredeljena sredstva od 5,2-5,3 milijarde evra, kao da prethodno nismo uopšte uzimali kredite. Znači, nije baš da se sve zna. Imamo neke priče vezane za Koridor 11, da je za deonicu Ub-Lajkovac kriv prethodni ministar, imamo neke tužbe koje su, pretpostavljam, samo koalicioni sporazumi, za koje ne znamo kako funkcionišu i uopšte da li su istine, ali, zapravo, smatramo da su sredstva potrošena. Jer, ti koridori, toliko su probili sve rokove realizacije, da li je u pitanju Koridor 10, Grdelička klisura, koja se izvodi već pet godina, zato što je zahtevna i zato trebaju veća sredstva. To ne može da bude tačno. Evo, Crnogorci su napravili most najveći u Evropi, kroz Kanjon Morače, za samo dve godine. Hajte malo da budemo realni. Koridor 11 – katastrofa. Znači, tu ništa nije urađeno sem one nesrećne deonice LJig-Preljina.
Hvala lepo. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Jelena Žarić Kovačević. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovana predsedavajuća, uvaženi članovi Vlade, dame i gospodo narodni poslanici, predložila sam amandman iz sledećih razloga. Pregovori o pristupanju Srbije EU u velikoj meri zavise od Poglavlja 23 koje obuhvata reformu pravosuđa. U EU prepoznata je važnost postojanja nezavisnost i efikasnog sudstva i definisan je niz preporuka za ostvarivanje visokih standarda sudstva. Osim ispunjavanja političkih kriterijuma, sa jedne strane, radi lakšeg pregovaranja i lakšeg ulaska u EU, sa druge strane, jako je važno eliminisanje uticaja, spoljnih uticaja na pravosuđe, organizovanje obuka i namena odgovarajućih finansijskih sredstava. Akcioni plan za Poglavlje 23 podrazumeva sprovođenje mera koje su prioritet Ministarstva pravde i Vlade Republike Srbije, ali iziskuju određena finansijska sredstva upravo zbog sprovođenja reformi u oblasti pravosuđa. Iz tog razloga je potrebno zakonsko rešenje koje će dodatno da podstakne razvoj pravosudnog sistema. Na taj način Srbija će uspešno moći da zatvori Poglavlje 23, da se približi ulasku u EU, ali i da sa druge strane i prati korak sa zemljama koje su već članice EU. Hvala.
Na član 4. amandman je podneo poslanik Žarko Mićin. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovana predsednice Narodne skupštine, dame i gospodo ministri, dame i gospodo narodni poslanici, moj amandman je takođe vezan za investicije. Moram skrenuti pažnju za jednu važnu stavku budžeta koja se odnosi na opredeljena sredstva budžeta za završetak izgradnje Žeželjevog mosta u Novom Sadu u iznosu od 790 miliona dinara. Žeželjev most je izuzetno važan za Novi Sad, pa i za celokupnu Srbiju, jer je deo Koridora 10, jednog od glavnih saobraćajnih koridora u ovom delu Evrope i deo je nove transportne politike Srbije u sklopu procesa pristupanja Srbije EU. Takođe, ovaj most je deo projekta modernizacije pruge Beograd – Budimpešta, kao i najvažnijeg svetskog globalnog projekta „Jedan pojas - jedan put“, čiji je i Srbija deo i u okviru koga sarađujemo sa našim važnim strateškim partnerom, Narodnom Republikom Kinom. Nažalost, izgradnja ovog mosta od početka prati zla sudbina, jer je jedna od ugovornih strana bila Vlada AP Vojvodine, na čelu sa „žutim preduzećem“ sve do 2016. godine. Dok SNS nije preuzela vlast u pokrajini, ovaj projekat je bio ugrožen, jer je „žuto preduzeće“ konstantno opstruiralo ovaj projekat i kasnilo sa uplatama prema izvođaču. Prema podacima koje imamo oni su kasnili sa uplatama izvođaču ukupno 558 dana, čime su ugrozili ovaj projekat i zbog čega je izvođač upao u finansijske probleme i izgradnja je kasnila. Hvala Bogu pa 2015. godine grad Novi Sad je preuzeo veći deo obaveza i gradonačelnik Miloš Vučević i ministar građevinarstva, gospođa Mihajlović, su potpisale aneks ugovora nakon koga su se radovi intezivirali. Lukovi su danas spojeni i uz ovih 790 miliona dinara siguran sam da ćemo sledeće godine taj most i završiti. Hvala lepo.
Na član 4. amandman je podnela poslanica Milanka Jevtović Vukojičić. Da li želite reč? Izvolite.
Zahvaljujem. Uvažena predsednice Narodne skupštine, ja ću i dalje nastaviti da pričam o posebno osetljivim grupama naših građana, i to ovog puta, o bolesnim. Moram da naglasim da je prvi put Vlada Republike Srbije, koju je predvodio Aleksandar Vučić, 30. avgusta 2014. godine osnovala budžetski Fond za lečenje oboljenja, stanja ili povreda koje ne mogu uspešno da leče u Republici Srbiji. Fond je otpočeo sa radom 8. septembra 2014. godine. Inače, fond je indirektni korisnik budžetskih sredstava u okviru razdela Ministarstva zdravlja. Moram da naglasim da je u periodu od novembra 2014. godine do oktobra 2017. godine iz sredstava budžetskog fonda obezbeđeno 80 odlazaka na lečenje i kontrolne preglede u inostrane zdravstvene ustanove za 68 pacijenata. Takođe, obezbeđeno je slanje 152 uzoraka za genetsko ili metaboličko ispitivanje u inostrane laboratorije, dolazak inostranih medicinskih stručnjaka za 17 pacijenata. Utrošena sredstva u toku 2017. godine iznose 135.810.070 dinara. Koliko je režim DS brinuo o deci i o ustanovama u kojima se ona leče možda najbolje govori upravo sada rekonstrukcija Univerzitetske dečije klinike u Tiršovoj, gde se rekonstrukcija vrši posle više od tri decenije, a znamo da je Univerzitetska dečija klinika jedna od najpoznatijih u ovom delu Evrope. Takođe, moram da naglasim još jednu vrlo važnu činjenicu, a koja se odnosi na donošenje Zakona o prevenciji i dijagnostici genetskih bolesti, genetski uslovljenih anomalija i retkih bolesti. Moram da naglasim da je ovaj Zakon usvojen u Narodnoj skupštini 23. januara 2015. godine. Za njega su glasali svi poslanici SNS i njeni koalicioni partnera, a za ovaj Zakon nije glasalo devet poslanika DS, kao ni samostalni narodni poslanik Zoran Živković. Zahvaljujem.
Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Vesna Rakonjac. Da li želite reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo Darko Laketić. Izvolite.
Hvala. Poštovana predsednice, poštovani ministri, uvažene kolege narodni poslanici, član 4. Zakona o budžetskom sistemu na koji sam podneo amandman upravo reguliše uspostavljanje ukupne fiskalne održivosti i kontrole. Naime, ovim članom se reguliše sveobuhvatna kontrola ukupnih budžetskih sredstava koji uz uspostavljanje ograničenja na rashode i izdatke koji su zagarantovani zakonom kako na ukupnom nivou tako i na nivou korisnika sredstava, pre svega na nivou lokalnih samouprava. Međutim, o kontroli rashoda na nivou lokalnih samouprava nije apsolutno bilo ni pomena u periodu vršenja vlasti bivšeg režima. Naime, svojevremeno je bivša vlast sa svojim perjanicama došla na ideju da se u opštini Prokuplje napravi pešačka zona i to ne bi bilo čudno da ti radovi na pešačkoj zoni nisu plaćeni 365 miliona dinara, plaćeni naravno iz kredita koji građani Prokuplja treba da otplaćuju do 2026. godine. Takođe, čudno je to zato što je dokumentacija o izvođenju ovih radova nestala. Čudno je da je radove izvodila privatna firma koja je formirana neposredno pre nego što joj je dat posao i ugašena neposredno nakon što je posao završila. Takođe, čudno je što je uopšte pešačka zona koja je u dužini otprilike 500 metara koštala neverovatnih 365 miliona dinara, složićete se. Upravo ovim amandmanom ja smatram da će država uspostaviti željenu finansijsku kontrolu budžetskog sistema ne samo na republičkom, već i na lokalnom nivou. Hvala.
Na član 4. amandman je podnela Ljiljana Malušić.
Poštovana predsednice, uvaženi članovi ministarstva, dame i gospodo narodni poslanici, moj amandman glasi ovako – planiranje, priprema, donošenje, izvršenje budžeta Republike Srbije realizuje se tako da u najvećoj mogućoj meri unapredi razvoj obrazovanja u Republici Srbiji. Cilj amandmana je da se zakonskim rešenjem osnaži, unapredi razvoj obrazovanja u Republici Srbiji. Obzirom da se amandman 4. odnosi na lokalne samouprave, a ja dolazim sa opštine Voždovac, ja ću vam reći šta je sve od 2010. godine do danas urađeno na opštini Voždovac. Srpska napredna stranka je u ovoj opštini prepoznala važnost obrazovanja kao prioritet, pa je sagradila ili izgradila dve nove škole, zatim, povezala je sve škole, napravila je video nadzor u svim školama i povezala ih sa 12. policijskom stanicom. Da bi neko dete bilo obrazovano pre svega treba da bude u školi koja je bezbedna. Opština Voždovac je bila prepuna droge. Sada toga više nema. Učionice su čiste. Renovirali smo sve učionice, toalete. Podsmevali su se ovde kada smo govorili o toaletima. Naravno i toalete. Napravili smo osam fiskulturnih sala. Renovirali smo krovove. Kada smo došli 2010. godine zatekli smo kulturno-sportski centar. Prokišnjavao mu je krov. U bifeu – ekskluzivni parfemi i pića za koje nikada nismo čuli, verovatno, i mnogo, mnogo ostalih bahanalija. Hvala na pažnji.
Na član 4. amandman je podneo poslanik Krsta Janjušević. Izvolite.
Poštovana predsedavajuća, uvaženi ministri, dame i gospodo narodni poslanici, u funkciji privrednog razvoja trebamo pričati o nekim lošim primerima iz prošlosti kako se više nikada ne bi ponovili. Prethodna vlast u Beogradu napravila je dug i štetu, tačnije od 280 miliona evra i ostavila ga građanima Beograda, time što su dozvolili da investitori ne plaćaju naknadu za uređenje gradskog građevinskog zemljišta od 2004. do 2011. godine. Gradske vlasti nisu tražile efikasna sredstva obezbeđenja u slučaju neplaćanja tih naknada. Vlast SNS pokrenula je ovu problematiku, prekinula ovu kriminalnu praksu, pa se uvelo traženje efikasnijih sredstava obezbeđenja, bankarskih garancija i hipoteka. Više nijedan investitor ne duguje novac za naknadu uređenja gradskog građevinskog zemljišta. Sve ovo nas je koštalo 150 vrtića ili 1500 autobusa ili milion penzija. U okviru onog projekta obilaznica oko tendera u Beogradu, a vezano za rekonstrukciju Bulevara Kralja Aleksandra, od tri ponuđača izabrana je firma koja je ponudila i bila skuplja šest miliona evra više od drugoplasirane. Dakle, šta teći na ovaj projekat obilaznice oko tendera. Čudi me da „žuta patka“ nikada svoj kljun nije usmerila u ovim pravcima. Zahvaljujem.
Na član 4. amandman je podneo Goran Kovačević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovo je poslednji, u stvari treći amandman, odnosno treća izmena koja se tiče funkcionisanja fiskalnog sistema i uključivanja jasne distinkcije i podele između obaveza koje postoje između transfera i onoga što je finansijska pomoć EU. U članu 25. Zakona o budžetskom sistemu Republike Srbije, posle člana 5. uvodi se jasno definisanje da lokalne uprave moraju da uključe ovu kategoriju kao posebnu kategoriju. Lokalne uprave po Zakonu o budžetskom sistemu i u fiskalnom poretku su sastavni deo Republike Srbije. Kada govorite o lokalnim upravama, regionalnom razvoju, onda moramo da znamo da je to opšta država koja funkcioniše. Vidite jasnu odgovornost republičke administracije i Vlade Republike Srbije prema opštinama. Kako to vidite? Pre svega vidite na realnim pokazateljima koji se ne svode samo na reči, već na izdvajanja. Ako u budžetu Republike Srbije za 2017. godinu na ekonomskoj klasifikaciji transferi ostalim nivoima vlasti imate rast od 8,3% to su finansijska sredstva koja su rezultat funkcionisanja fiskalnog poretka Vlade Srbije, ali koja podrazumevaju da u narednoj godini 2018. godini 10% više sredstava prebacimo lokalnim upravama. To svakako govori o jednoj odgovornoj i funkcionisanju Vlade na osnovu rezultata. Takođe, porezi na zarade koji su izvorno primarni prihod lokalne uprave rastu, i sve to se najbolje vidi na deficitu, odnosno suficitu koji imamo na budžetu Republike Srbije u 2017. godini. Kada imamo suficit na nivou republike, republičkog budžeta od 0,6%, a na nivou opšte države u kome su uključene i lokalne uprave 0,7%, onda to govori o opštem funkcionisanju fiskalnog poretka i makroekonomske stabilnosti.
Na član 4. amandman je podneo Aleksandar Martinović. Izvolite. Da li želite da obrazložite amandman? (Da.)
Hvala, predsednice, gospođo Gojković. I ovaj amandman je u funkciji kvalitetnijeg sistema odbrane Republike Srbije. Želim da pohvalim Vladu Republike Srbije i resornog ministra odbrane na naporima koji su do sada učinili da imamo jednu efikasniju, bolje otpremljenu, modernu Vojsku Srbije, koja je spremna da brani suverenost i nezavisnost Republike Srbije. Ali, ono što takođe, želim da istaknem i da se nadovežem na izlaganje mog uvaženog kolege Miodraga Linte, je da konačno imamo vojsku koja je spremna i sposobna da ne dozvoli da se Srbima bilo gde u regionu ponove zločinačke operacije, kao što su „Bljesak“ i „Oluja“. Dakle, da imamo vojsku koja je spreman da brani i granice Republike Srbije, ali da bude garancija da se Srbima koji žive u susednim državama neće desiti ono što im se dešavalo tokom 90-ih godina. Ubeđen sam da će Vlada Republike Srbije koristeći na racionalan način budžetska sredstva stvoriti dodatni prostor da se u 2018. godini Vojska Srbije dodatno opremi kvalitetnim naoružanjem i da ćemo imati onakvu vojsku kakvu smo imali na početku 20. veka, vojsku koja je oslobodila neoslobođene srpske krajeve i da ćemo konačno imati vojsku sa kojom ćemo moći da se ponosimo, kao što se ponosimo i danas. Nadam se i ubeđen sam i dok SNS bude na vlasti da više nećemo imati za ministra odbrane ljude koji su uništavali naše tenkove, koji su uništavali naša artiljerijska oruđa, koji su uništavali naše protivraketne sisteme, koji su se na tome obogatili, a vojska siromašila i pri tome nije se našlo prostora za rešavanje egzistencijalnih pitanja i vojnika i oficira i pripadnika MUP i odgovarajućih bezbednosnih službi.
Na član 4. amandman je podneo Miodrag Linta. Da li želite da obrazlažete? (Ne.) Na član 4. amandman su zajedno podneli Đorđe Komlenski i Bojan Torbica. Da li želite da obrazlažete? (Da.) Đorđe Komlenski. Izvolite.
Dame i gospodo, drugarice i drugovi, cilj amandmana je da se zakonskim rešenjem dodatno podstakne smanjenje siromaštva na području Republike Srbije. Kao što sam rekao borbom protiv siromaštva na način kako ga vodi Vlada Republike Srbije mi jesmo zadovoljni, ali obzirom da se i član 4. kao i prethodni članovi na koje smo ovo predlagali, odnosi na lokalnu samoupravu, a gde imamo primera da do 2016. godine, ne da ništa nije valjalo, nego je bila katastrofa, kao što je to bilo kod gradonačelnika Smederevske Palanke koji je u siromaštvo za više stotina miliona dinara neisplaćenih plata oterao gomilu radnika, tako smo to imali isto i kod žutog preduzeća u Vojvodini. Naime, fondove koji su bili namenjeni za subvencije koristili su navodno uvođenje nekih novih tehnologija, pa je tako neka brokerska kuća „Aleksandar“ dobila ogromna sredstva za uvođenje tehnologije koju nikad nismo videli da je uvedena, ali zato je ona tu subvenciju vraćala u nekoliko navrata i na različite načine koji su potpuno, ne neprihvatljivi, nego nenormalni. To što je nenormalno je to da su vraćali kroz isporuke antifriza poljoprivrednim, mašinskim i tehničkim školama. Nekih 7500 litara antifriza, pa onda 10000 sredstava za poliranje i zaštitu guma istim tim školama. Čije li su gume đaci polirali sa 10000 litara, to zaista nikome nije jasno. Verovatno ovaj antifriz da su prosuli u Dunas nikada se led ne bi uhvatio na Dunavu. Što znači da ovo služilo samo pranju para. Žutom preduzeću i njegovom OUR-u u Vojvodini ni to nije bilo malo, nego su to proširili pa su na red došla i pozorišta, muzeji, galerije, pa je samo njima isporučeno još nekih desetak hiljada litara, što antifriza, što tečnosti za pranje stakla. Gde je sve to završilo možemo samo da slutimo, a da li su prali prozore, ne verujem, ali verujem da su na ovaj način oprali milione koji su završili u njihovim džepovima. Upravo iz tog razloga, ovakav amandman, da to nikome više nikad ne padne na pamet. Hvala.
Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, moj amandman se tiče unapređenja efikasnosti finansijskih institucija u Republici Srbiji. Obično građani Srbije, kada neko kaže finansijske institucije pomisle da su to samo banke. Nisu samo banke, to su i penzioni fondovi, fondovi zdravstvene zaštite, Agencija za osiguranje depozita i potrebno je da sve ovo zbog predvidivosti privrednog okruženja i ambijenta u Republici Srbiji funkcioniše u najboljoj mogućoj meri. Međutim, za razliku od nas, postojale su ranije određene finansijske institucije koje su neki smatrali svojim privatnim finansijskim institucijama iako su bile u državnoj svojini. Tako da, recimo, imali smo dve banke koje su bile u državnoj svojini. Jedna se zvala „Agrobanka“, druga se zvala „Razvojna banka“ Vojvodine. Utvrđeno je da je šteta od nenaplativih potraživanja negde oko 600 miliona evra, pa bih ja hteo da pitam sve nadležne ministre – koliko penzija može da se isplati za 600 miliona evra? Koliko kilometara autoputa može da se napravi za 600 miliona evra? Koliko kilometara pruge može da se napravi ili rekonstruiše za 600 miliona evra, koje su ovi pokrali do 2012. godine i „žutog preduzeća“? Koliko predškolskih ustanova može da se napravi za 600 miliona evra? I još jedno pitanje – da nije pokradeno tih 600 miliona evra, da li bi Vlada Aleksandra Vučića 2014. godine morala da primenjuje mere fiskalne konsolidacije, tj. da jedan deo penzionera ima umanjene penzije o čemu pričamo i danas?
Na član 4. amandman je podneo Milimir Vujadinović.
Hvala, uvažena predsednice. Kao što moj uvaženi kolega Martinović reče da će osnažena srpska Vojska doprineti bezbednosti naših građana, kako u Srbiji tako i u regionu, i naših građana i naših sunarodnika, tako će sigurno opremljena srpska policija doprineti tome da kriminal i korupcija kakav je postojao do 2012. odnosno do 2016. godine u Srbiji, a naročito na njenom severu u severnoj Pokrajini Vojvodini, da dosegne granice nikada više kako je to bilo do sada. Ne bismo bili u mogućnosti, da nismo dobro planirali budžet i suprotstavili se njegovom kriminogenom trošenju, da u prošlom periodu Ministarstvo unutrašnjih poslova, na čelu sa ministrom Stefanovićem, nabavi 21.000 kompleta uniformi za srpske policajce, 1.200 uniformi za žandarme, da osavremeni 26 borbenih vozila, da nabavi više od 1.500 vozila za potrebe srpske policije. Kako je to izgledalo nekada ranije kada je Vojvodinom upravljao kadar DS Bojan Pajtić, nekako je kod njih sve na 4.000 evra, odnosno dolara, za 4.000 su prodavali tenkove iz Vojske, za 4.000 su pili u kafanama u Smederevu, a 4.000 evra je plaćen intervju Bojana Pajtića u listu „Nedeljnik“ i to 13. marta 2014. godine. Da li je to kriminal i korupcija neka ne sudim ja, obično kažu da su to paušalne ocene koje iznose poslanici SNS, i to nije moja ocena. Ovo je ocena Saveta za borbu korupcije. Savet za borbu korupcije dosledno kaže da je ovaj primer, citiram – tipičan primer zloupotrebe Zakona o budžetskom sistemu, jer je reč o plaćanju lične promocije političara na jednoj javnoj funkciji. Eto, otprilike to sve tako izgleda danas i otprilike je izgledalo u nekom ranijem periodu. Hvala.
Hvala, kolega Vujadinoviću. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Blaža Knežević. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Blaža Knežević. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. U cilju daljeg razvoja infrastrukture, Koridor 10 je jedan od najvažnijih panevropskih saobraćajnica, koridora koji prolazi kroz Srbiju i povezuje zemlje – Austriju, Mađarsku, Sloveniju, Hrvatsku, Srbiju, Bugarsku, Makedoniju, Grčku. Dakle, ovim projektom transportni sistem Republike Srbije postaje kompatibilan sa transportnim sistemom EU, sa tendencijom dalje modernizacije, kako bi Republika Srbija bila spremna da se pridržava standarda EU u oblasti transporta. Realizacija ovog važnog projekta doći će do opšteg ubrzanja tranzitnog saobraćaja, unaprediće, naravno, nivo usluga, olakšaće međunarodni trgovinski tokovi i transport putnika. Kada se završi novi autoput imaće pozitivan uticaj na komercijalne i trgovinske aktivnosti u regionu i doprineće regionalnom razvoju. Ukupna dužina puteva koji spadaju u Koridor 10, koji prolazi kroz teritoriju Republike Srbije, iznosi 792 kilometara. Radovi na Koridoru 10 organizovani su u okviru pet projekata i to Horgoš–Novi Sad 108 kilometara, glavna raskrsnica u okviru projekta je Beograd, raskrsnica Bubanj potok–Hrvatska 121 kilometar, zatim raskrsnica Beograd–Bubanj potok–Niš 237 kilometara, Niš-granica sa Makedonijom 74 kilometara, Niš–Republika Bugarska 86,5 kilometara i projekat beogradska obilaznica o kojoj sam već govorio tzv. obilazni prsten za skretanje transportnog saobraćaja iz centra Beograda 47 kilometara. Toliko o tome da se ne radi ništa i da se radi samo u Beogradu, kako su neke kolege ovde istakle. Tragično je kakvu demagogiju slušamo danas u nedostatku argumenata i tragično je da to slušamo od onih koji su, kada su bili na vlasti, imali samo ideje, ma kakve one bile, i koje su se uglavnom brukale. Siguran sam da ovi koji su nam sistemski razarali zemlju, nikad više neće biti u mogućnosti da tako nešto rade. Hvala.
Hvala, kolega Kneževiću. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Milena Turk. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvaženi ministri, dame i gospodo narodni poslanici, podnela sam amandman na član 4. Zakona o budžetskom sistemu, koji glasi – planiranje, priprema, donošenje i izvršenje budžeta Republike Srbije realizuje se tako da u najvećoj mogućoj meri unapredi ravnomerni regionalni razvoj u Republici Srbiji. Kada govorim o ravnomernom regionalnom razvoju, zaista moram da pomenem Ministarstvo poljoprivrede i Zakon o podsticajima u poljoprivredi u ruralnom razvoju, koji je prvi put prepoznao značaj kalemarske proizvodnje u izvoznom smislu. U opštini Trstenik je skoncentrisano 70% ove proizvodnje. Donošenje pravilnika o podsticajima u kalemarskoj proizvodnji, odnosno u proizvodnji loznog sadnog materijala i sertifikaciji, je izuzetno značajan za stanovnike opštine Tristenik, posebno zbog toga što smo imali ogromno razumevanje gospodina Nedimovića i što je ostavljeno još prostora da se prepoznaju još neke od kategorija koje mogu biti obuhvaćene i prepoznate ovim pravilnikom, kao i prostora da se reši problem vezan za kooperante. Izuzetno je značajno, jer se 85% ovih proizvoda izveze i ovo je izuzetna podrška Ministarstva poljoprivrede ovoj izvozno orijentisanoj poljoprivrednoj grani. Razumem kritike koje dolaze od opozicije i straha da se ne ponove katastrofalni rezultati sa poslednjih izbora, kada je na ponovljenim predsedničkim izborima u Milutovcu, Vuk Jeremić osvojio dva glasa. Dakle, oba glasa u Milutovcu i nije ni čudo što se sada odustaje od izbora u Kostolcu, Negotinu, jer nisu pronašli ni ta dva glasa, te dve osobe koje bi podržale ovu listu. Moram da podsetim da građani Srbije žive i u Kostolcu, u Negotinu i u Milutovcu i da će ih na svakim izborima kazniti na isti način.
Hvala. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik dr Dragana Barišić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima dr Dragana Barišić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministri sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, ovaj član i moj amandman, odnosi se na planiranje, pripremu, donošenje i izvršenje budžeta Republike Srbije, a sve zarad osnaženja zdravstvenog sistema Republike Srbije. Kao što sam i do sada više puta obrazlagala, svedoci smo da je zdravstveni sistem toliko urušen da su bile potrebne mere i mere, i reformski zakoni koje je upravo ova Vlada donosila, da bi se zaustavilo propadanje i osnažio, jer znate i sami da se godinama nije ulagalo i da su novci potpuno odlazili u neke druge svrhe, odnosno oni kojih i sada nema u ovoj sali, punili su svoje džepove, a nisu brinuli o građanima. Zato smo mi tu i SNS, zato imamo sve veću i veću podršku od građana Srbije, jer su građani videli kako se domaćinski i odgovorno vodi politika. Napomenula bih da Klinički centar Srbije, sa sedam hiljada zaposlenih radnika, je pružalac zdravstvenih usluga u Srbiji i da godišnje zbrine i leči preko 90 hiljada bolesnika i ostvari se više od 950 hiljada bolesničkih dana lečenja, a znamo i sami da nije godinama ulagano. Zato će ova Vlada rekonstruisati sve kliničke centre, kao što je uspešno radila u prethodnom periodu, kao što je renovirala Klinički centar u Srbiji. Pozivam one, kojih sada nema u sali, verovatno imaju neka preča posla po nekoj N1 televiziji ili nekim drugim televizijama, pozivaju građane na neki bojkot izbora, zato što, kao što koleginica Turk reče, nemaju sa čime da izađu pred građane. Građani su se uverili u njihovu politiku do 2012. godine i videli šta su uradili. Osim onoga da su napunili svoje džepove, drugo ništa nisu uradili i opustošili Srbiju naravno. Hvala.
Hvala, koleginice Barišić. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik dr Vladimir Orlić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsedavajući. Dakle, ponovo se bavimo pitanjem razvoja, koji je zaista važan i mi svakako podržavamo ravnomeran razvoj. Ova Vlada se, takođe, u duhu dobrog kontinuiteta sa vladama koje je lično predvodi Aleksandar Vučić, bavi tim pitanjem na pravi način. Razvoj je naravno moguć, zato što se danas i ukupna ekonomska aktivnost vodi u našoj zemlji na pravi način, upravo po rečima gospodina Rufa, koji je šef misije Međunarodnog monetarnog fonda, i ta dobra ekonomska aktivnost, ali i ozbiljan odgovoran odnos, kada je reč o upravljanju državom, zapravo daje prostor da se ne samo ulaže u investicije, već i da se pravi dobar rezultat. I to korak po korak, i to utemeljeno. Dakle, kada imamo dobar rezultat u vidu npr. povećanja plata, to je onda zasnovano na nekim realnim osnovama, to više nisu predizborni baloni i prazne priče koje kao posledicu imaju nevolje za nekoga ko o državi upravlja sutra. Da su te plate veće nego 2012. godine govori zvanična statistika, a to primećuje i međunarodna javnost, a to između ostalog priznaju i oni koji to čine nerado. Čini mi se da je bivši direktor žutog preduzeća Boris Tadić, gostujući na televiziji „N1“, takođe nerado priznao da plate jesu veće nego za vreme njegovog vakta. Inače, ako ne znate na koju televiziju mislim, ta američka televizija „N1“, to je jedna mala televizija koja i sadržajima i gledanošću dosta podseća na informativni program tabloida „Kurir“, mislim da se zove „Kurir info“. Da li je tamo ili nije, u svakom slučaju, on je to zaista morao da prizna. Kada govorimo o dobrim rezultatima koji su posledica odgovornog odnosa, tu svakako spadaju i ovi rezultati u vojnoj industriji. I zaista je dobra stvar, evo da završimo sa tim, sa jednom pohvalnom rečenicom na temu onoga što je nekada radio Dragan Šutanovac, dobra je stvar što je on shvatio da ne zaslužuje nagradu „Najevropljanin“ za svoju tzv. navodnu reformu vojske iz 2010. godine, pa je tu nagradu i vratio. Ne samo da nije zaslužio to, nije zaslužio da ga se iko po ičemu dobrom seća. Hvala.
Hvala, kolega Orliću. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Marković. Da li neko želi reč? (Da.) Izvolite, kolega Markoviću.
Zahvaljujem, predsedavajući. Predstavnici Vlade, dame i gospodo narodni poslanici, žao mi je što ionako malobrojna opozicija danas nije sa nama. Prethodna govornica je rekla da verovatno imaju neka pametnija posla, ali evo nas na članu 4. Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu. Tu se predlaže dodavanje novog stava, stava koji glasi: „Planiranje, priprema, donošenje i izvršenje budžeta Republike Srbije realizuje se tako da u najvećoj mogućoj meri bude u funkciji modernizacije Republike Srbije.“ Obrazloženje je isto kao i kada je bilo reč o prethodnim amandmanima i ja ga neću čitati, ali ono za cilj ima da se zakonskim rešenjem podstakne i podrži modernizacije Republike Srbije . Naravno, u pitanju je modernizacija javne uprave, s tim što bih ja ovog puta apostrofirao potrebu za modernizacijom uprave kada je reč o lokalnim samoupravama. Ovde bih želeo da naglasim potrebu za što pažljivijim planiranjem neophodnih kadrova, kao i reorganizacijom, kako bi došli do unapređenja kvaliteta i učinka javne uprave. To sve treba da dovede do toga da imamo bolju i efikasniju lokalnu samoupravu, da nam se ne dešavaju više primeri kao što smo čuli oko Smederevske Palanke, ali kao npr. i primer opštine Vračar. Dakle, promeni se vlast na Vračaru posle dosta godina, narod kazni one prethodnike, SNS preuzme odgovornost za vršenje vlasti na Vračaru, napravimo presek stanja i ustanovimo frapantne podatke. Izveštaj o stanju imovine gradske opštine Vračar je pokazao da je nestalo desetine i desetine stanova, desetine lokala, hiljade i hiljade kvadrata poslovnog prostora. Dakle, totalni jedan javašluk i rasulo, bukvalno prepolovljena imovina gradske opštine Vračar. Ovo nije ničija paušalna procena, ovde je u pitanju redovni izveštaj nekoliko revizorskih institucija, i DRI i budžetska inspekcija i gradska interna revizija i jedna eksterna revizorska kuća. To je nešto što moramo da sprečimo u budućnosti. Zahvaljujem.
Hvala, kolega Markoviću. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandra Tomić, dr Milorad Mijatović, Sonja Vlahović, Olivera Pešić, Zoran Bojanić, Srbislav Filipović, Snežana Petrović, Dubravka Filipovski i Stefana Miladinović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Balša Božović i narodni poslanik Aleksandra Jerkov. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik prof. dr Marko Atlagić i narodni poslanik Marijan Rističević. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima prof. dr Marko Atlagić. Izvolite.
Poštovani potpredsedniče, ovim amandmanom želeo sam na neki način poboljšati pravno-tehnički ovaj član, ako za to ima potrebe, a s druge strane dati podršku Zakonu o zabrani zapošljavanja u javnom sektoru, pošto je ovaj zakon u protekle dve godine dao izvanredne rezultate. Kada je u pitanju nezaposlenost, odmah da kažem da je bivši režim 2008. godine planirao da će nezaposlenost smanjiti za 14%. Umesto toga, on je povećao za sledećih 12%, pa je nezaposlenost iznosila 26,5%. Jedino je Vlada Aleksandra Vučića smanjila sada na 11%. Za vreme njihovog režima Srbija je po nezaposlenosti bila deseta zemlja na svetu. Isto tako, oni su obećali građanima Republike Srbije da će inflaciju smanjivati 4% na godišnjem nivou i preći u 2010. godini u suficit. Umesto toga, ona je iznosila, verovali ili ne, 10,5%. Jedino je Vlada Aleksandra Vučića 2014. godine smanjila stopu inflacije na 1,7%, što je bila najniža stopa inflacije, poštovani građani, u poslednjih 40 godina, a u 2017. godini prešla u suficit. Zato možemo građanima, obećali smo i daćemo plate i penzije u 2018. godini. Hvala.
Hvala, profesore Atlagiću. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite, kolega Rističeviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, vidim da je moj verni pratilac onako pri glasu. Što se tiče ovog člana i što se tiče onoga što je Atlagić govorio, mi smo planirali da skupimo 348 milijardi više nego što je stranka bivšeg režima prikupila 2012. godine. Agrarni budžet, podsticaji, ta suma je veća od 120 do 180 miliona u odnosu na 2006, 2005, 2017. i 2016. godinu. Ova Vlada je doprinela da inflacija bude niska, da rast kursa bude zanemarljiv, da uvoz bude pokriven izvozom sa daleko većim procentom nego što je to bio slučaj kod njih, kod njih je to dostizalo jedva 50%, da se nezaposlenost prepolovi. Ja ne razumem prigovore stranke bivšeg režima, koja je 400.000 ljudi, od toga 300.000 direktno iz proizvodnje, 100.000 iz usluga, samo u Beogradu je broj radnika bio 231.000, da bi 2012. godine bio jedva 20.000. Ne razumem one koji su lustrirali radnike iz fabrika, koji su iz kombinata rasterali radnike, uništili stočarstvo, uništili proizvodnju, ljude iz privrednog lanca prebacili na rashodovanu stranu, umesto na prihodovnu, ne razumem sve njihove prigovore ovde danas, juče, prekjuče, a neću to razumeti ni sledećih dana. Hvala.
Hvala, kolega Rističeviću. Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Nenad Konstantinović, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković. Reč ima narodni poslanik Miroslav Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Amandmanom se predlaže vraćanje plata i penzija na nivo na kojem su bile pre smanjenja 2014. godine, uz povećanje za inflaciju u tom periodu, zato što ih ovim predloženim zakonom nećete vratiti sa ovim povećanjem na nivo pre smanjenja.Dakle, pored toga što je antiustavni zakon koga je trebalo davno ukinuti, ovakvim predlogom zakona se nastavlja dalja pljačka građana Republike Srbije. Vi ste sve vaše reforme sprovodili po leđima građana Srbije, uzimali pare poljoprivrednicima, uzimali pare penzionerima, uzimali pare zaposlenima. Samo niste štedeli na vama koji uživate u svim beneficijama vlasti, koji ovih dana na sednici, poput novih parlamentarnih botova, pokušavate da prikažete sve uspehe vaše šestogodišnje vladavine. Za ovih šest godina vaše vladavine građani su i te kako osetili taj boljitak po svojim leđima, ali su osetili i po smanjivanju subvencija za poljoprivredu, osetilu i po povećanju cene struje, po smanjenju plata, po smanjenju penzija koje su stečena prava, i tek će osećati jer će pogubne odluke ovako skrojenog budžeta plaćati generacije. Pa, i te penzije, koje ste protivustavno uzeli građanima Republike Srbije, verovatno će posle neke sudske odluke morati da vraćaju neke generacije koje budu u Srbiji živele. Dakle, vi ostavljate u nasledstvo, pored toga što zadužujete u budžetu za novih 5,5 milijardi evra građana Srbije, ostavljate i problem da se jednoga dana te penzije ljudima moraju vratiti. Takođe ste opštinama i gradovima uzeli 10 milijardi u ovom budžetu, iako ste to već učinili prošle godine Zakonom o finansiranju lokalnih samouprava. Takođe je i danas u budžetu za 2018. godinu poljoprivreda daleko ispod 5% budžeta i time kršite Zakon o budžetskom sistemu. Da ne govorim o rastu BDP-a, da ne govorim o javnom dugu Srbije, to je istina i to su rezultati. Sve ove vaše priče i želje da poput botova dokažete kako u stvari se Srbija razvija, šta ste sve epohalno uradili za ovih šest godina, nećete moći da ubedite građane da je laž istina. Istina je uvek jedna i oni će to shvatiti pre ili kasnije. Napadima na bivši režim, ličnim napadima, ličnim uvredama, sa željom da pošto-poto skrenete temu sa onoga o čemu treba da se govori u ovom parlamentu, nećete uspeti da prikrijete činjenice, i pored toga što ćete verovatno uspeti da ovim spinom sa preko 300 amandmana koje ste podneli onemogućite raspravu o Predlogu zakona o budžetu, prvi put u istoriji parlamentarnog života građani neće moći da čuju raspravu o budžetu Republike Srbije, zato što imate šta da krijete. Da ste toliko dobri, da ste toliko uspešni, pa čega biste se trebali kriti? Ničega. Trebali biste lepo da izađete pred sve nas ovde u opoziciji, građane Srbije i da svima zapušite usta i kažete – evo, ovo su naši rezultati. Dakle, ono što govorite se ne podudara sa realnošću, a realnost je da je ovaj predloženi budžet za sledeću godinu nastavak pljačke koju ovaj režim sprovodi već šest godina nad Republikom Srbijom i građanima Republike Srbije.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Milimir Vujadinović, po Poslovniku. Izvolite, kolega.
Hvala, predsedavajući. Član 107, dostojanstvo Narodne skupštine. Predsedavajući, molim vas, ovo je već ko zna koji put u toku ove sednice i u toku ovih nekoliko dana da deo opozicije pre svega pokušava da ospori poslanicima SNS obrazlaganje amandmana. Pravo svakog poslanika u ovome parlamentu je da obrazloži svoj amandman. Poslanici su podneli amandmane, koliki broj amandmana, to je sa stanovništva opozicije potpuno nevažno. Opozicija ima pravo da svakako raspravlja o amandmanima koji su predloženi. Danima smo na nekim prethodnim sednicama slušali njihova isuvisla obrazloženja i apsolutno nijednog momenta nismo pokušali da sprečimo njihovo mišljenje i način na koji ga oni iznose u ovom uvaženom parlamentu. Ovo je jako važno zbog građana Srbije koji ovo gledaju. Znači, nećemo ćutati o onome što je bila prošlost. Svakako, budućnost je pred nama i ona je oličena u Predlogu zakona o budžetu, a ono što je bilo, na to ćemo stalno i stalno iznova ukazivati i nećemo prećutati nijednu od njihovih kriminalnih afera iz prošlosti. Hvala.
Hvala, kolega Vujadinoviću. Smatram da nisam prekršio Poslovnik, iako ste delimično u pravu. Ja nisam navikao baš da kolega Aleksić koristi ovako malo teže reči. Da li želite da se Narodna skupština izjasni u Danu za glasanje, kolega Vujadinoviću? Ne želite. Hvala. Miroslav Aleksić, po amandmanu. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Zarad ove istine o kojoj se govori, da govorimo i o činjenicama. Što se tiče ovog predloga amandmana koji se tiče plata i zarada, pročitaću zarad istine. Danas, posle šest godina vaše vladavine, prosečna plata u Republici Srbiji iznosi 409 evra. Za isto vreme ta ista plata prosečna u Crnoj Gori je 510 evra, u Hrvatskoj 792 evra, u Bosni i Hercegovini 432 evra itd. I to je istina. Isto tako, kada govorimo o nekakvoj prošlosti, treba reći da do 2012. godine prosečan rast po godini je bio 5,5% BDP-a, evo gospodina Vujovića, tu može da me demantuje, ako ja nisam u pravu. Isto tako možemo govoriti o javnom dugu koji je 2012. godine bio 15 milijardi, danas je 24 milijarde. To su egzaktni podaci i činjenice. To nije moje proizvoljno sagledavanje situacije nego je to istina, a vi to želite da prikrijete. Da je zaista tako dobro, pa ne bismo bili na začelju regiona i po rastu BDP-a i po prosečnim platama i po najnižim platama koje primaju građani Srbije danas u odnosu na sve druge zemlje regiona i Evrope.
Hvala. Pravo na repliku ima Vladimir Orlić. Izvolite.
Bilo je tu više osnova, ali izgleda neki ljudi apsolutno ne žele da prihvate da mogu da nešto kažu ovde, a da pritom ne čuju naše mišljenje. Baš vape da ga čuju. Što se tiče priče o tim brojevima, nije 15 milijardi isto što i 17,7. Nek se pogleda malo zvanična evidencija i ti podaci koje citirate. Krajem 2012. godine 17,7, za koju, uzgred budi rečeno, nismo čuli koliki je bio rast u toj godini. Jel bio dobar u toj godini? Što se tiče toga koliki je danas, koliko nije bilo tačno ono da je 15 milijardi isto što i 17,7, toliko nije ni tačno koliko iznosi taj dug u apsolutnim iznosima danas. Ali, ne postoji za džabe izražavanje tog duga u relativnom iznosu, odnosno u onom procentu i nije ni po našem zakonu, a ni po međunarodnim standardima ono što se smatra dobrom praksom ustanovljeno baš u tom relativnom procentu. Da podsetim, po našem zakonu, 45% duga probijeno je 2011. godine, to je dobra tekovina onih kojima su danas puna usta svega, osim lične odgovornosti. Oni su to prekršili tada. Godine 2012. bio je 56% u onoj negativnoj spirali koju su sami izazvali. Danas je vrlo blizu vrednosti da se spusti ispod Mastrihta onih 60%. Danas je, čini mi se, 62% i pitanje je trenutka kada će doći do 60%. Ali, ako ćemo da se optužujemo međusobno i koristimo kvalifikacije poput, kako beše, parlamentarni botovi, zašto ne može neki bot, makar bio žut, da se izjasni o subvencijama kao nečemu negativnom i da u isto vreme stane iza svojih reči i kaže – evo, ja vraćam traktor koji sam dobio kroz te subvencije? To bi bio, recimo, dobar gest. Zašto ne može da kaže da se danas u Srbiji lepo i uspešno radi i posluje, na primer, da istakne svoj lični primer kao primer dobre prakse i da kaže – evo, ja sam za dobre pare uspeo da prodam stranku, na primer, Vuku Jeremiću? E, to bi bilo dobro. Hvala.
Povreda Poslovnika, Marijan Rističević. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani predsedavajući, grubo je prekršen član 107. jer je govornik, od Vuka potomka zamenik, grubo prekršio dostojanstvo govoreći o prosečnim platama. Jeste u Crnoj Gori veća plata, ali zašto? Upravo zbog njega i njemu sličnih. Da oni nisu prodali celu društvenu privredu za 6,7 milijardi, da nisu protraćili, a pri tome nisu napravili ni proizvodnju ni infrastrukturu, ni vraćanje duga, da nisu protraćili 4,5 milijarde donatorske podrške, da nisu protraćili 5 milijardi Pariskog i Londonskog kluba oproštaj, da su to uložili u proizvodnju, a ne u potrošnju, a ne u krađu, a ne od javnih funkcija da pravi privatne biznise. Da nisu ostavili dug 17,7 milijardi i pet milijardi kamata koje smo morali da platimo na zaduženja sa kamatom od 7%, da nisu ostavili to, da nisu otpustili 400.000 ljudi, 300.000 iz proizvodnje, 100.000 iz usluga, da nisu uvećali javni sektor na 781.000 ljudi, da samo nisu prodali društvenu privredu, da su samo napravili izvor za vraćanje duga, zamislite da imamo 6,7 milijardi od društvene privrede, a mi sad to upumpamo u autoputeve, infrastrukturu i proizvodnju. Koliko bi to novca bilo? Plate ne bi bile 409 evra, plate bi bile 1.409 evra. To što nisu, to je njihova krivica. Hvala.
Hvala. Da li želite da se Narodna skupština izjasni u Danu za glasanje o mojoj povredi Poslovnika. Ne. Hvala. Reč ima Miroslav Aleksić, pravo na repliku. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Za razliku od ovih koji me prozivaju, ja nikada nisam niti krao nečije mandate, niti pravio stranku krađom mandata, niti kome bilo šta prodavao. [[Isključen mikrofon]]
Kolega Aleksiću, izvinjavam se, isključio sam vam mikrofon. Samo jedan momenat. Stvarno vas molim da se obratim kolegi Aleksiću i da ne koristimo takve reči kao što su krađa, lopovluk, da ne častimo jedni druge takvim terminima. Molim vas samo za korektnije ponašanje. Hvala. Nastavite sa izlaganjem. Nadoknadiću vam vreme.
Zahvaljujem predsedavajući. Takođe to što prozivate mene da sam konkurisao na konkurs koji je vaša vlast raspisala i na koji se javilo 2.000 poljoprivrednika. Nisam znao da samo naprednjaci imaju pravo da se jave, a ne svi mi koji plaćamo porez ovoj državi i koji, valjda, imamo pravo da konkurišemo za sredstva koje ste raspisali. Ukoliko nije tako, ja vas molim da ubuduće napišete u javnom pozivu – zabranjeno za sve one koji nisu članovi SNS. Kao što danas isterujete ljude sa posla, kao što ih maltretirate i stavljate na liste kapilarnih glasova svakog onog ko nije član, ko se usudio da stane na nečiju odborničku listu, on dobija pretnju da neće otići, tako i mene danas prozivate zato što sam apsolutno u skladu sa zakonom i vašim konkursom konkurisao i dobio prava na povraćaj za nabavku traktora. Toga se ne stidim, ja se poljoprivredom bavim kao i cela moja porodica nekoliko generacija unazad. Što se tiče ovih podataka o kojima govorite, reći ću vam i sledeću stvar. Dakle, ako već govorimo o činjenicama, hajdemo da pričamo kako se kretao BDP, do 2014. godine do 2016. godine. Republika Srbija je imala ubedljivo najniži rast u 2000. godini u periodu vladavine, odnosno kada je premijer bio Aleksandar Vučić i to 1,66% kumulativno sabrano, za to isto vreme u Hrvatskoj je rast bio 4,1% u Bosni 6,7% u Crnoj Gori 7,7%, u Albaniji 2,2%, Makedoniji 10,9%, u Kosovu koga ste priznali 9,16% dragi moji prijatelji. To su rezultati vaše vladavine za ovih prethodnih šest godina.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević, povreda Poslovnika. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ponovo član 107. povreda dostojanstva, budući da je prethodni govornik govorio o krađi. Ja verujem da je kvalifikovan. Ali, kao predsednik Odbora za poljoprivredu, moram da potvrdim da se povreda dostojanstva ne sastoji u tome, ono traktor, traktor, traktorče, vozi vukovo potomče. Dakle, ne sastoji se povreda dostojanstva u tome. On je imao pravo to da dobije. Povreda dostojanstva zato što nas je optužio, da samo treba da dobiju SNS i njihovi koalicioni partneri. To je netačno. To je bilo dok su oni bili vlast samo su privilegovani mogli da dobiju, samo članovi njihovih partija, samo prijatelji, kumovi, rodbina su mogli da dobiju traktor i mehanizaciju, povraćaje, subvencije, samo Živkovića je mogao da dobije zemljište na 40 godina. Ja kao poljoprivrednik to pravo nisam moga da ostvarim zato što je to kod njih bila privilegija, a ne pravo, zato je on povredio dostojanstvo, zato što je mislio da ćemo mi raditi sve što su oni radili u periodu dok su vladali. Kako su oni vladali? Mi smo još i dobro prošli, vozi Miki pola dana, nastradala Julijana. Dakle, onih 55 miliona, to je njegova obaveza da dokaže što je potrošio na negu starih lica, a nije pronađeno nijedno staro lice, a odgovornost je prebačeno na sekretaricu tog njegovog fonda za neke ljudske resurse. Hvala.
Hvala. Da li želite da se Narodna skupština izjasni u danu za glasanje? (Ne.) Pravo na repliku dr Vladimir Orlić. Izvolite.
Moram da priznam da je bilo simpatično ovo obrazloženje za traktor. Lepo je što smo mi ovde čuli priznanje da je neko učestvovao u programima baš za subvencije. Lepo je, mada je bilo suvišno, jer to nije nešto što treba priznati, to zna cela Srbija. Samo moram da kažem vrlo je interesantno, kakav je zaključak onda, jesu li ti programi za subvencije dobri kad se u njima može tako lepo učestvovati. Hvala bogu da može, pa može čovek i da dobije traktor, Jusufa, kako beše loši i šteti po državu itd. Ako je ovo drugo, samo mogu da ponovim poziv. Stanite iza svojih reči, ne zbog mene ili zbog toga šta mislite o SNS, nego zbog sebe. Znači, ako nešto tvrdite, pokažite da ste u tome ozbiljni, pa kažite ja neću ništa od tih programa za subvencije, evo vam nazad taj traktor. Ako mislite da je lepo i korisno, vrlo dobro, kažite onda to tako, budite pošteni. Kada govorimo o poštenju to mora da nas vrati na onu temu, mandata, da li tako beše? Šta se dešava sa ostatkom ili da kažem drugom poslaničkom grupom Vuka Tadićevog Jeremića u kojoj sede sve sami poslanici DSS do juče. Da li su oni beše po istom aranžmanu po kome je taj čovek pazario stranku napravili klasičan transfer. Oni su, koliko se sećam saopštenja DSS bili u sporu sa svojom strankom zbog novca i sada su funkcioneri u nekoj novoformiranoj stranci, u stvari kupljenoj stranci Vuka Tadićevog Jeremića. Da li je to možda primer kako se poštuju mandati, poštuje izborna lista i volja građana. Da li znate da su upravo u izveštajima Evropske komisije takvi potezi u ovom mandatu, a ne u bilo kom drugom okarakterisani kao korupcija u parlamentu. Vi time što radite brukate Srbiju. Koliko brukate sebe, govori samo pominjanje Kosova. Pogledajte Vikiliks depše na koje se kao relevantan izvor pozivao upravo izborni štab Vuka Tadića Jeremića u kampanji 2017. godine. Da li su relevantne? Odlično. Šta kažu te Vikiliks depeše o sramnom ponašanju Vuka Tadićevog Jeremića koji je američkoj administraciji govori da je podneo zahtev za mišljenje Međunarodnog suda pravde samo da bi kupio vreme, a inače što se Kosova tiče to je za njega besmislica za trgovinu. Pa, to je sramota, ljudi. Hvala.
Hvala kolega Orliću. Na član 5. amandmane u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Dejan Šulkić, narodni poslanik Gorica Gajić i narodni poslanik Maja Videnović. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima Maja Videnović. Izvolite.
Mnogo mi je žao što ministra Vujović nije sada u sali, ali obavezuje me ono što se desilo pre tačno godinu dana ovde pred građanima Srbije činjenica da sam ja apelujući, pokušavajući da argumentujem Vladi da ukine pogubnu, neverovatno štetnu, nepravednu tzv. privremenu zabranu zapošljavanja koju je ova Vlada produžila iz godine u godinu. Ono što je potpuno neverovatno da je ministar Vujović, a ja ovde imam stenograme koje ću predati gospodinu Vujović, ukoliko se ne seća, da je on rekao da je za produženje zabrane zapošljavanja do kraja 2017. godine, što znači još nekoliko dana, kriva, odnosno odgovorna, ministarka Ana Brnabić, koja će biti pozvana na odgovornost zbog toga što sve ono što je trebalo da bude analiza Ministarstva za državnu upravu i lokalnu samoupravu nije urađeno. Ministar Vujović, ja citira, kaže – nažalost, oni još uvek nisu dovoljno razvili svoj kapacitet da to rade i prema tome mi to produžavamo do kraja 2017. godine. Ministar Vujović nastavlja i meni kaže – ali uveravajte me, to će do 2017. godine biti ukinuto. Ministre Vujoviću, mi se danas nalazimo u decembru 2017. godine, a vi ponovo produžavate privremenu zabranu tzv. privremenu zabranu zapošljavanja. Citirala sam ono što ste govorili prošle godine kada smo razgovarali o ovom amandmanu. Zbog toga što neko nije uradio svoj posao. Zbog toga što svoju nesposobnost, neznanje, bahatost, ne bih da prejudiciram sa tačnim razlogom, naplaćujete od građana Srbije, od građana i građanki koji odlaze iz ove zemlje zato što je ova Vlada, ovom merom poručuje da za njih nema mesta. Da ima mesta sa hiljadama aproprijacija, nalazimo ugovore o delu za stranačke aktiviste SNS, ali za mladu doktorku, inžinjerku, naučnicu, ženu, čoveka koji je usmeren i koji je studirao pošteno. Pošteno studirao i koji se opredelio da ostane u ovoj zemlji, Vlada govori da nema mesta. Ovo je užasno pogubna mera i ja vas pozivam da ponovo usvojite ovaj amandman, da se ne vidimo ponovo za godinu dana, da optužujete sada možda gospodina Ružića ili nekog drugog da je on kriv. Nije kriv ni gospodin Ružić, kao što i ne sumnjam da nije kriva ni gospođa Brnabić, nego ova Vlada koja sopstvenu nesposobnost naplaćuje od građana Srbije.
Hvala vam koleginice Videnović.
Molim vas, gospodine Vujoviću za odgovor.
Reč ima Mihajlo Jokić. Izvolite.
Dao bih repliku.
Čekajte, ne možete repliku, možete po amandmanu.
Molim vas, da iznesem svoj stav. Ovo nije zabrana, ovo je samo kontrola zapošljavanja. Oni kadrovi koji su potrebni privredi, koji su potrebni privatnom sektoru, oni se odmah zapošljavaju. Evo, recimo u fabrici „Krušik“ svaki mašinski inžinjer, svaki elektro inžinjer, koji je završio državni fakultet može odmah da se zaposli, da se javi, kola će biti poslata po njega da dođe u fabriku. Prema tome, ovim zakonom, ovom uredbom se samo uređuje zapošljavanje i sprečava nagomilavanje kadrova tamo gde nije to potrebno, a to pre svega u administraciji i birokratiji. I, sa ovom merom treba nastaviti i ubuduće. Hvala.
Reč ima ministarka prof. dr Slavica Đukić Dejanović. Izvolite.
Htela bih samo poštovane dame i gospodo narodni poslanici da dam jedan egzaktan podatak, bez težnje da učestvujem u bilo kakvom dijalogu, jer prosto argument je da je broj zaposlenih žena u 2016. i 2017. godini počeo da raste, i to broj mladih žena do 35 godina. To je statistika, tu nema nikakvih improvizacija, to su buduće majke, to su buduće, najkvalitetnije, obrazovane žene i mislim da je to rezultat koji moramo nastaviti da negujemo svi zajedno, kako to ova Vlada čini.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Ivan Kostić. Izvolite, po amandmanu.
Poštovani narodni poslanici i građani Srbije, kolegama od preko puta bih rekao zbog ovakvog broja poslanika koji su danas, najzaslužniji ste vi, jer ste obesmislili najvažniju sednicu Skupštine Republike Srbije, da imamo pravo da pričamo o Zakonu o budžetu sigurno da bi sa ove strane bili svi poslanici, tako da, vi i dalje nastavljate da ponižavate parlament Republike Srbije. Gospodine Vujoviću, vi ste 2013. godine rekli da će uredba o zabrani zapošljavanja u javnom sektoru trajati do 2015. godine. Posle 2016. godine u oktobru ste rekli da će zapošljavanje početi u martu 2017. godine. Znači, od toga ništa nije bilo i vi sada izmenama i dopunama ovog zakona predlažete da se uredba o zabrani zapošljavanja u javnom sektoru produži do 2018. godine. Nažalost, veliki broj mladih ljudi, koji već tri, četiri godine ne mogu da dobiju stalno zaposlenje, koji nisu članovi ni jedne političke organizacije ne mogu ni da dobiju kredit, ne mogu ni da dobiju šansu da razvijaju svoje porodice zbog ove uredbe. Meni je danas stiglo jedno pismo, pa bih voleo sa vama da prokomentarišem i šta vi predlažete ovim ljudima koji su dobili ovo pismo, kako da se ponašaju. Pismo glasi, citiram – „Krećemo u još jednu izbornu trku, ovog puta za našu mesnu zajednicu. U proteklih par meseci opštinski odbor naše stranke zaposlio je desetak naših aktivista u skladu sa stručnom spremom u tom momentu tražena. Apelujem naročito na vas, koji ste zasnovali radni odnos, ne zaboravite ko vam je dao pod znacima navoda zasluženi posao. Gospodo draga, svi ste zaposleni ne zato što ste lepi i pametni, već zato što ste članovi stranke, mnogi su to zaboravili, i zato ću vas redovno na to podsećati. Odjednom su svi zauzeti, uposleni, bolesni, čekam još da kažete da ste mrtvi. Svi sada izbegavaju stranačke aktivnosti kada su došli do radnih mesta.“ Gospodine Vujoviću, e žao, mi je neće moći. Ako nećete vi, ima ko hoće. U našoj stranci ne postoji nezamenljivi. Stranka vam je dala mnogo, a zauzvrat dajete bezobrazluk tako što joj okrećete leđa. Nekoliko dana kampanje svako može i mora da odradi, pa borite se za bolje sutra vaših potomaka. Ko neće, nema problema, ima ko hoće.
Kolega Kostiću, izvinjavam se. Ovo stvarno, neka unutar stranačka pisma, pisma, dopisivanja apsolutno nisu tema ovog amandmana. Ministar Vujović je ovde da diskutuje apsolutno o temi i o ovom amandmanu. Ako budem dozvolio svima da čitaju neka pisma…
Ovo je po članu 5. zakona. Dajte mi reč, molim vas.
Molim vas, ako imate šta, diskutujte o temi, o amandmanu, pitajte profesora Vujovića nešto u vezi teme i ne želim da ova sednica ide tim tokom da čitamo međusobno pisma. Izvolite, prijavite se.
Predsedavajući, nije mi jasno zašto oduzimate reč. Ja sam ovlašćen ispred svoje poslaničke grupe i imam pravo da pričam, ali nema veze, to je vaš stav i to je nažalost ponašanje svih predsedavajućih.
Nije, ja sam vam samo sugerisao. Izvinite. Izvolite sada.
Hoćete li da me pustite da završim? Ima sa druge strane 50 predstavnika vladajuće stranke, tako da će i oni imati pravo da kažu. Ovo je sve u vezi sa članom 5. zakona o kome raspravljamo. Znači, ovo pismo i to pokazuje još jedan amaterizam SNS. Ovo pismo, nažalost je napisao član opštinskog veća, SO Vrbas. Znači, mene ljudi iz opštine Vrbas zovu i kažu da pitam, da kažem gospodinu Vujoviću da li ova odredba o zabrani zapošljavanja važi samo za ljude koji nisu članovi SNS ili važi za sve građane? Ovo je odnos i zbog toga su pripadnici Srpskog pokreta Dveri ne protiv Vučića i protiv SNS, nego protiv jednog stranačkog parazitskog sistema koji je uništio Srbiju u zadnjih 17 godina i zato nam ljudi odlaze preko granice i zato ljudi nemaju šansu da se zaposle, baš zbog ovakvih stvari. Ovo je od pre dva dana, ovo je sveže i priprema je za izbore za mesnu zajednicu opštine Vrbas koji su planirani za 31. decembar. Gospodine Vujoviću, molim vas da prokomentarišete šta vi mislite o ovakvom načinu rada ljudi koji vode ozbiljne opštine u Republici Srbiji. Hvala.
Povreda Poslovnika, Maja Videnović.
Govornik kome ste dali pravo na repliku, na moje izlaganje ničim izazvano jer me je direktno pomenuo i morala sam da imam pravo na repliku. S obzirom da mi niste dali, ja ukazujem na povredu Poslovnika koju ste učinili vi…
Samo da vam kažem, nije bila replika, po amandmanu je govorio dr Jokić, zato što nije imao pravo na repliku. Niste imali ni vi, niste bili pomenuti i stojim iza toga. Izvolite.
Direktno sam pomenuta i tendenciozno i pogrešno citirana. Imali smo netačne informacije da se ovde ne radi o Zakonu o budžetskom sistemu o kome raspravljamo, nego o nekakvoj uredbi. Imali smo legitimna zalaganja poslanika SNS koji se zalaže da zabrana zapošljavanja važi u nedogled. Gospodine Vujoviću, gospođa ministarka koja ste mi odgovorili, poštujem kontekst…
Koji sam član povredio?
Upravo vam obrazlažem, dozvolite mi samo da vam u minut obrazložim zbog čega se, pod jedan, ne radi o uredbi, nego o Zakonu o budžetskom sistemu gde se ova privremena mera produžava, koja pravi haos u sistemima. Da li možete da mi dozvolite da obrazložim povredu Poslovnika ili ne želite da mi dozvolite?
Ne znam zašto zloupotrebljavate sada govornicu. Znači, ja sam vam dao pravo da ukažete na povredu Poslovnika. Jednom vam sugerišem, drugi put, ali vi uporno replicirate. Znate da nemate pravo na repliku i ja vas molim da ukažete koji sam ja to član Poslovnika povredio.
Vi znate da imate obavezu da mi date reč. Znate da imate obavezu da saslušate narodnog poslanika da vam obrazloži.
Ne bih želeo da ulazim u dijalog sa vama dalje. Hvala. Reč ima dr Dušan Vujović, ministar.
Ja ću odgovarati samo, davati informacije samo o onom delu koji se odnosi na uredbu iz decembra 2013. godine o zabrani zapošljavanja, praktično o dozvoljenom zapošljavanju koje ide uz odobrenje Komisije, koja na osnovu opravdanosti zahteva, dozvoljava zapošljavanje, pre svega u situacijama gde je potrebno nadomestiti ljude koji su zbog ličnih razloga ili odlaska u mirovinu ostavili ne popunjena mesta, gde nije bilo moguće popuniti ta mesta i u onim situacijama gde se stvaraju, otvaraju nove službe, novi sektori, nove pozicije, kao što je slučaj kod otvaranja graničnih prelaza, kao što je naprimer slučaj otvaranja novih ministarstava, kao što je Ministarstvo za evropske integracije, Ministarstvo za zaštitu životne sredine, za ekologiju, kao što su neki drugi sektori u brojnim ministarstvima. Znači, ta Komisija je napravljena u samom startu da bi na neki način potpuno sprečila da se negativni efekti jedne globalne uredbe o zabrani zapošljavanja, dok se ne nađu trajnija rešenja, prevazišla. Trajnije rešenje je ponuđeno kroz jačanje kapaciteta Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave, da proceni metode procene optimalnog zapošljavanja i da ponudi umesto linearnih metoda, metode koje će na nekim mestima dozvoliti veće zapošljavanje, a nekim mestima ciljano manje zapošljavanje, imajući u vidu kvalitet i izdašnost ponuđenih usluga stanovništva Srbije. Znači, to nam je cilj – da stari metodi, administrativni metodi koji dozvoljavaju samo ili linearno povećavanje ili linearno smanjivanje, nisu adekvatni da se u novim uslovima odgovori na potrebe stanovništva.
Hvala ministre [[Maja Videnović: Imam pravo na repliku.]] Vladimir Orlić ima pravo na repliku. Izvolite.
Pominjanje stranke, naravno. Moram da vam priznam, uopšte me nije iznenadilo što se javio ovde da učestvuje u raspravi i da brani Vuka Tadićevog Jeremića i njegove poslanike onaj koji je to upravo i učinio. Zašto me nije iznenadilo? Zato što su se oni bukvalno poistovetili sa tim čovekom. Da li treba da podsetim da je lider tog udruženja, koje je valjda registrovano kao stranka, poslednje što sam čuo o njima to je da su registrovani kao stranka, izjavio, citiram, „da je u nacionalnom i patriotskom smislu on isti kao Vuk Tadićev Jeremić“, što znači, poistovetio se i sa Jeremićevim postupanjem pred UN, poistovetio se sa spuštanjem dijaloga sa Prištinom sa UN na EU, poistovetio se sa onim sramnim debaklom pred Međunarodnim sudom pravde, pa i sa ovim stvarima koje smo, čitajući izvode iz „Dveriliksa“, ili „Vikiliksa“, kako se to sad zove, ne mogu da se setim, ono što je pouzdano kod Vuka Tadićevog Jeremića, pa se na to poziva, sa tim navodima su se poistovetili. Reč je dakle o rodoljubima istog kova i istog dometa, da se međusobno brane i podržavaju to me apsolutno ne čudi. Šta me čudi – ove besmislice i priče o nekom stranačkom zapošljavanju na račun SNS, a da se još nisu raspitali - a ko sve sa te strane danas radi u državnom sektoru. Da li to znači da ste svi zajedno u SNS? Pa, naravno da ne. Besmisleno je da to kaže neko čiji se lider beše prvi put u životu zaposlio po stranačkoj liniji, otišao kod Velimira Ilića i molio da mu da mesto, kako beše, menadžera ili portparola biblioteke u Čačku, po direktnoj partijskoj liniji. Po istoj toj liniji primali su i dotacije kao razdeo 481 – nevladine organizacije 2006. i 2005. od različitih ministarstava, partijski i politički, a 2004. od javnih preduzeća, partijski i politički. Dame i gospodo, da sve ovo čujem od čoveka koga želim da pohvalim, na kraju da se sa njim složim, koji sam za sebe kaže da govori na osnovu svog iskustva sa dna kace, pa, dobro, ja mogu samo da se složim. To je to. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Gorica Gajić, po amandmanu.
Hvala gospodine predsedavajući. Javljam se po amandmanu kolege Kostića na član 5. Hoću da podržim taj amandman. Naime, produžava se Zakon o zabrani zapošljavanja u javnom sektoru za celu 2018. godinu. Gospodin ministar nam je malopre objasnio da je to samo još jedna mera kako bi nadležno ministarstvo uradilo neke strukturne analize kom sistemu je potrebno smanjiti broj radnih ljudi, a kom nije. Gospodine ministre, dok mi čekamo, a već iz godine u godinu pokušavamo da kažemo da je potrebno da dobru analizu uradimo u javnom sektoru i o broju viška zaposlenih i o stručnoj spremi, odnosno u strukturi zaposlenih, vi ste sada kroz Vladinu komisiju dali mogućnost nekim sektorima da mogu da zaposle deo radnika ili zaposlenih da zamene, one koji odlaze u penziju. Ali mnogo se sporo, gospodine ministre, ide u tom pravcu. Mnogi sistemi i ja sam i u načelnoj raspravi naglasila, kao što je sistem socijalne zaštite, veliki je odliv stručnih radnika. Da biste stvorili jednog dobrog socijalnog radnika, treba vam pet-šest godina intenzivnog obučavanja tog radnika. Centri za socijalni rad su ostali desetkovani, verujte mi, ne mogu više da pružaju kvalitetne usluge. To zna i naš ovaj ministar i pokušava na sve moguće načine da nam pomogne. Tu i tamo se zaposli po koji ali, verujte mi, ovo produžavanje na još godinu dana mnoge sisteme će učiniti prosto nemoguće da pruže adekvatne usluge. Još nešto da vam kažem. Da li ću da se našalim ili ozbiljno da vam kažem, prosto se bojim za ove predloge zakona koje ste vi doneli. Ako i ubuduće i vi i ostali ministri, sa predlozima zakona koji dolaze ovde, imate ovoliko amandmana od strane vladajuće stranke i koalicije koja je sa njima, ja se bojim da vaši predlozi zakona nisu dobri. Prema tome, onda ćete morati mnogo više da se konsultujete sa nama iz opozicije, jer izgleda da mnogo manje imamo primedbi na vaše predloge zakona koji ovde donosite. Hvala.
Hvala koleginice Gajić. Povreda Poslovnika, Nemanja Šarović. Izvolite.
Hvala. Dakle, gospodine Marinkoviću, povredili ste član 104. koji govori o pravu na repliku. Vi ste malo pre toga rekli kako ste zatvorili krug replika, kao po običaju, i kao što uvek rade svi predsedavajući krug replika se uvek zatvara onda kada to pravo dođe na opoziciju. Vi ste omogućili gospodinu Jokiću da govori navodno o amandmanu, iako je govorio o svemu, samo ne o amandmanu i to je po svoj suštini bila replika. On je samo nastavio svoje izlaganje, tražio je repliku, vi mu niste dali, on nastavio, ispalo je da je govorio po amandmanu, iako zapravo nije. Gospodinu Orliću ste omogućili repliku nakon izlaganja ministra Vujovića, tu onda ispada da je on ranije imao pravo na repliku, imao bi prednost u odnosu na ministra Vujovića, ako je govorio posle njega ispada da je dobio pravo na repliku na ono što je govorio ministar Vujović. Znači da repliciraju unutar vladajuće koalicije sami sebi. Ministar Vujović je objašnjavao o toj zabrani zapošljavanja, i konačno, hvala Bogu, objasnio građanima Srbije da to nije zabrana zapošljavanja, već da se tu samo radi o kontroli zapošljavanja, strogoj i striktnoj kontroli zapošljavanja od strane Vlade, da se ne bi kojim slučajem provukao neko ko ne pripada nekoj od vladajućih stranaka. Možda je to bio osnov za repliku od strane gospodina Orlića, dakle ta činjenica, ali ubuduće dajte ako želite da se zaista rasprava odvija o amandmanima, onda sankcionišite, pre svega, predstavnike vlasti, a dozvolite predstavnicima opozicije da onda kada zaista na to imaju pravo, kada se iznose uvrede, kada se iznose činjenice iz ličnog života, da ostvare to pravo na repliku. Vi ste govorili o okrugu replika. Krug replika ne postoji u skladu sa Poslovnikom. To je još jedna zloupotreba koju povremeno dozvoljavaju predsedavajući.
Hvala. Ceneći to što ste jedan od retkih ljudi koji stvarno ukazuje na povredu Poslovnika i ne replicira, naravno, ja sam kolegi Orliću dao repliku koja mu je i pripadala u odnosu na diskusiju koleginice Maje Videnović, tako da je imao potpuno pravo. Da li želite da se Narodna skupština izjasni u Danu za glasanje? (Da.)
Na član 5. amandman je podnela poslanica Vesna Marjanović. (Maja Videnović: U sistemu sam, pogledajte ko je prijavljen.) Hvala poslanicima što pokušavaju da poduče predsednika i potpredsednike u vođenju sednice. Dozvolite da koristim član 27. i da vodim sednicu najbolje kako znam i kako umem. (Nemanja Šarović: Ko da vodi sednicu. Odlično je Marinković vodio.) Mislila sam da predložim vama da vodite, ali ne može po Poslovniku. (Nemanja Šarović: Može, ako podnesete ostavku.) Evo odmah. Znači, Vesna Marjanović nije tu. Na član 5. amandman su zajedno podneli poslanici Aleksandra Tomić, Milorad Mijatović, Sonja Vlahović, Olivera Pešić, Zoran Bojanić, Srbislav Filipović, Snežana Petrović, Dubravka Filipovski i Stefana Miladinović. Da li neko želi reč od njih? Reč ima narodni poslanik Srbislav Filipović:
Hvala predsednice. Pre svega, podneli smo ovaj amandman da podržimo borbu protiv siromaštva u Republici Srbiji. Čekam nestrpljivo ceo dan, slušali smo bezbroj besmislenih kritika, da iznesem jedan slučaj kako to predstavnici bivšeg režima stručno, pažljivo, temeljno, gospodski, upravljaju budžetima i da na taj način pokažem da oni nisu ti koji bi bili nama dobra alternativa. Recimo, opština Stari grad, slučaj Sportskog centra „Milan Gale Muškatirović“ gde ta stranka sa svojim bivšim poslanikom i bivšim direktorom, a i sadašnji direktor, je taj sportski centar dovela do uništenja, samo očekujemo da pga sravne sa zemljom, pošto su ekonomski toliko zadužili, zadužuju ga za desetine miliona dinara na godišnjem nivou. Samo su npr. logo tog sportskog centra platili u iznosu od 40 miliona. Ta vlast opštine Stari Grad, koja ima i svoje, evo ovde, predstavnike i one koji ih podržavaju iz bivšeg režima, uništava sistematski našu opštinu i oni koji njih ovde podržavaju, zapravo pokazuju to znak jednakosti. Oni nam na primerima vrlo konkretnim pokazuju kako ne treba da se vodi, a mi u Beogradu smo pokazali. Samo jednu stvar da navedete, prepolovivši dug sa milijardu i 200 miliona na 600 miliona, spustivši rekordno nezaposlenost u Beogradu na ispod 90.000 nezaposlenih danas imate u Beogradu. Poslednjih 30 godina Beograd nije tako dobro stajao kao danas. Veliki infrastrukturni projekti, stotine kilometara kanalizacije, toplovodne mreže i svega ostalog u Beogradu što se radi je siguran znak da Beograd ide napred, da Srbija ide napred. Apsolutno podržavam sve ono što je danas ovde rečeno sa strane SNS i što radi Vlada Republike Srbije. Hvala.
Reč ima Miroslav Aleksić, po Poslovniku. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovana predsednice, reklamiram član 103. jer ste dužni da poslanicima omogućite da reklamiraju povredu Poslovnika koju je vaš prethodnik, koji je predsedavao sednicom, najgrublje učinio, i to mi niste dozvolili. Naime, u njegovom postupanju on je dozvolio da poslanicima vlasti koji nemaju odgovor, kada nedostane argumenata, onda pristupaju poslednjoj liniji odbrane, a to je zloupotreba Poslovnika, prava na repliku i uz pomoć predsedavajućeg gašenje svih koji imaju argumente sa strane opozicije kroz isključivanje mikrofona. Dakle, najbrutalnije kršenje Poslovnika. Gospodin koji je dobio pravo na povredu Poslovnika, govorio je o tome šta je moj privatan život, da li ja odgovaram za nešto, da li sam lopov, da li nisam itd. To nigde ne stoji u Poslovniku, i to onaj koji treba da se pokrije po ušima i da ćuti, zato što je rođenu ženu oterao da robija zbog njega. [[Isključen mikrofon.]]
Nećemo o rođenim i nerođenim ženama. Razumela sam član 103. da ste nezadovoljni ranijim rukovođenjem sednice. Da li želite da glasamo o povredi člana 103? (Ne.) Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Izvolite. Sačekajte, Veroljube Arsiću, molim vas. Mislim da u mnoštvu ovih prijava ima i o prethodnom amandmanu. Ivan Kostić ima reč. Izvolite.
Amandman, ovlašćeni, na član 5. ovog zakona. Mislim da bi kolege sa druge strane trebale da budu zahvalne, jer sam ispao korektan, nisam naveo ime i prezime osobe koja je poslala ovo pismo da ne budemo baš toliko neuljudni prema toj osobi, ali pismo postoji. Ako neko bude hteo, može da ga dobije. Što se tiče člana 5…
Poslaniče, o amandmanu. Radi se o ciljevima održivog razvoja UN, što svakako nije pismo iz Vrbasa.
Član 5, predsedavajuća.
Nema pukovniku ko da piše. Verujte, moraćete o amandmanu.
Predsedavajuća, član 5. Ja sam ovlašćen i pričam o članu 5. zakona.
O amandmanu na član 5?
Ne, ovlašćeni, član 5. Ja sam ovlašćeni i pričam amandman. Znači, član 27e stav 34, o tome pričamo sada.
Pričamo o članu 5.
Ministarstvo unutrašnjih poslova, Ministarstvo odbrane, BIA … [[Isključen mikrofon.]]
Uvaženi poslaniče, iako ste iz grupe Dveri, važe pravila za sve. Ovde se radi o održivom razvoju, ciljevima održivog razvoja UN, što ovo pismo, koje pokušavate da pročitate, svako ne sadrži u sebi. (Ivan Kostić: Niste u pravu. Mi smo na članu 5. zakona.) Jeste, na članu 5. ispred sebe, ali amandmana. To su pojedinosti, da vas podsetim. Zahvaljujem i cenim vaš trud da učestvujete u raspravi. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, i ovaj amandman na budžetski sistem odnosi se na način funkcionisanja finansijskih institucija. Jedna od naših finansijskih institucija, koja ujedno ima i nadzornu ulogu, jeste NBS. Koliko je bitno to kako funkcioniše NBS kao Centralna banka, ja ću da navedem samo na jednom primeru. Jedan moj uvaženi kolega je spominjao da je prosečna plata u Srbiji 401 evro, pa je nabrajao koliko je u Hrvatskoj, u Crnoj Gori, koliko u Makedoniji itd. Ali, to su njihove plate. Ali, evo, recimo, kako to izgleda kada bivši režim DS i Boris Tadić kreiraju plate. Recimo, 2009. godine evro je skočio 16,5 dinara. Što kolega poslanik nije izračunao koliko je tih 16,5 dinara manje plate i penzije građana Srbije? Pa, onda je, recimo, u 2010. godini 14,25 dinara skočio evro. Koliko je to umanjilo plate i penzije u Srbiji? Pa, recimo 2012. godine 16,10 dinara. Koliko je to umanjilo plate i penzije u Srbiji? Da bi objasnio značaj Centralne banke, dovodi se do zaključka da je 41,49 dinara kurs 2012. godine u trenutku preuzimanja vlasti od strane SNS skočio u odnosu na 2008. godinu za 41,94 dinara. Znači, za 54,99% DS i Boris Tadić su smanjili plate, penzije, obrtni kapital državnih preduzeća, obrtni kapital privatnih preduzeća, obrtni kapital realnog sektora. To su rezultati njihove vlasti. Tako da, nemoj nama da spočitavaju kako smo mi neuspešni. Možda nismo dovoljno brzo uspešni u otklanjanju svih problema, lopovluka i kriminala koji su napravili za četiri godine dok su bili na vlasti.
Reč ima narodni poslanik Miroslav Aleksić, po amandmanu.
Zahvaljujem. Ja, nažalost, nisam čuo odgovore na sve što sam pitao niti od ministra, niti od bilo kog poslanika koji se ovde trudio svojski da kroz lične uvrede i druge dosetke skrene temu sa pitanja koja sam ja postavio, a to je – da li je tačno da imamo najnižu platu u regionu? Zbog čega građani Republike Srbije i dalje nastavljaju da budu žrtve kroz produžavanje antiustavnog zakona o smanjenju penzija? Zbog čega im se penzije i plate ne vrate na nivo pre smanjenja uz povećanje iznosa inflacije, nego ostaju na istom nivou? Zbog čega se Srbija i dalje zadužuje? Zbog čega se pljačkaju gradovi i opštine sa novih 10 milijardi? Zbog čega je poljoprivreda i dalje ispod 5%? Dakle, to su sve pitanja koja su otvorena. Što se tiče plate, o kojoj je govorio jedan moj kolega, pa evo, jedan grafikon. To jako lepo pokazuje, prosečna plata od 2007. godine do 2016. godine izražena u evrima i dolarima, bez inflacija. Vi ste sada tek na nivou 2007. i 2008. godine. Što se tiče te kvalifikacije evra, pa, vi evro morate da držite niskim da biste mogli da kažete da je obećanje vašeg predsednika Aleksandra Vučića od 2012. godine, 2013. godine ispunjeno, da će plate biti preko 400 evra. Onog trenutka kada evro bude dobio vrednost koju realno treba da ima, tog trenutka će plate pasti ispod, pa ćete sat povećati itd. Dakle, odgovori su bili po pitanju Kosova, po pitanju Vikiliksa. Vama, gospodo, nikakav Vikiliks ne treba, jer vi to radite javno danas. Vi ste ti koji ste integrisali pravosuđe u kosovski sistem institucija, koji ste im dali pozivni broj, koji ste im dali članstvo u „Olimpijskom komitetu“ i mnoge druge nadležnosti. Danas je gospodin Đurić pozvao na privrednu saradnju sa Prištinom, jer mi moramo razvijati odnose sa Vladom Ramuša Haradinaja, koju ste vi takođe napravili, i to su vaši odgovori na to da li treba ukinuti zakon ili ne i prihvatiti ovaj amandman ili ne. Dakle, nema argumenata, nema odgovora, već isključivo lični napadi, uključujući i mene, da li imam prava da koristim subvencije ili nemam. Nikada ih neću podržati na nivou koji je ispod zakona. Vi kršite zakon koji ste usvojili. U Zakonu o budžetskom sistemu je, ministre, definisano da 5% bude izdvajanje za poljoprivredu. Zašto to niste promenili, ukoliko već nećete da ispoštujete tu zakonsku odredbu? Molim vas da se i vi pridržavate zakona, barem kao ozbiljan čovek i ne nasedate na ova politikanstva i želju da se zamagli istina u Srbiji, a to je da je ovaj budžet nastavak pogubne ekonomske politike koja će i dalje, isključivo po leđima građana, praviti reforme kroz raznorazne takse koje ćete usvojiti ovih dana, poskupljenja, smanjenja iz budžeta, itd. Zahvaljujem.
Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Dame i gospodo narodni polasnici, po drugi put, od istog govornika, povreda dostojanstva, član 107. Nismo mi krivi, dostojanstvo je povređeno time što nas je optužio za najniže lične dohotke i krivicu vladajuće većine za to. Niko iz vladajuće većine nema od države 28 hiljada evra džeparca. Niko nije potrošio 3,6 miliona evra na letenje. To je radio vuk potomak. Za taj novac, a to kupovao preko, kako ono ti prozivaš neke žene, to je kupovao od neke te firme neke karte i za to mu je trebalo da bude u vazduhu 10 godina. A on za pet godina potrošio 3,6 miliona. Naše žene neće organizovati konferenciju za štampu da plaču. Ali, isti taj vuk potomak je kupio vilu za 500 hiljada evra, a ženi prebacio u „Siti banku“ 680 hiljada evra. Sad rizikujem da Nataša iz javnog sektora organizuje konferenciju i da se rasplače, ali ja stojim iza ovog podatka. Zato je povređeno dostojanstvo Narodne skupštine, što su oni opljačkali sve živo. Potrošili kredite, nisu napravili izvor za vraćanje duga, otpustili 400 hiljada ljudi, 5,5 milijardi evra su ostavili kamate, 17 zarez nešto milijardi, četiri i po milijardi donatorske podrške. Boga oca su potrošili. Boga se ne boje, ljudi se ne stide. I oni nama danas prebacuju za niske lične dohotke. Ja tvrdim, da oni to nisu uradili, plate ne bi bile 409 evra, bile bi vodeće u regionu, bile bi 1.409 evra da nije vladala ta zločinačka udruga. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić, po amandmanu.
Kolege poslanici, tako to izgleda kada kolege iz bivšeg režima ne želi ni da čuje, ni da vidi, pa stalno mora da ga opominjemo. Znači, juna meseca 2012. godine, to je kada ste izgubili vlast, prosečna plata u Srbiji je bila 333 evra. I hoćete da mi kažete da je 405 ili 401 manje od 333 evra? Možda manje vi zarađujete nego dok ste bili na vlasti, ali, to je vaš problem. Čista je, pa ne mogu više da biram reči, laž da se kurs evra veštački održava. Da biste ga veštački održavali, morate da imate visoku referentnu kamatnu stopu. Danas je na nivou 3,5%, a dok su oni vršili vlast bila je po 18%. I još nešto što demantuje mog cenjenog kolegu jeste to da mi ne prodajemo devizne rezerve da bi sačuvali kurs evra. Mi sad vraćamo u devizne rezerve one četiri i po milijarde evra koje ste prodali do 2012. godine, dok ste bili na vlasti. E, to je razlika između nas i vas.
Na član 5. amandman je podnela Jelena Žarić Kovačević. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Uvaženi članovi Vlade, dame i gospodo narodni poslanici, razlog za podnošenje ovog amandmana je moje insistiranje na unapređenju finansijske osnove za pravosudni sistem, pogotovo imajući u vidu na kakve niske grane su demokrate srozale pravosudni sistem u Republici Srbiji. Najbolji možda primer za to je primer jedne opštine u Srbiji, opštine Vlasotince. Naime, tamo su predsednik opštinskog odbora Demokratske stranke i tadašnji predsednik opštine, takođe demokrata, koji je i zloupotrebio opštinski pečat, na partijskom sastanku pravili spiskove podobnih i nepodobnih sudija, a isključivo na osnovu pripadnosti Demokratskoj stranci. Pročitaću vam nekoliko primera kako je to izgledalo. Kaže se o kandidatu: „Predsednik suda od 2000. godine, lomio se između DS-a i DSS-a, pa je prevagnuo trenutni interes, zato se smatra DS-ovcem. Međutim, u principu pošten, pa zaslužuje šansu“. Imamo još jednog kandidata za sudiju ili za tužioca, koji će verovatno sutradan pošteno raditi svoj posao – povučen, verovatno pošten, simpatizer, sarađuje bez pogovora, pa u skladu sa tim i nesporan. O tome govori i ovo pismo koje je obelodanilo Društvo sudija. U predlogu u ovom članu navodi se povećanje plata za sudije, tužioce i zaposlene u pravosuđu, što apsolutno podržavam jer, između ostalog, to će osigurati bolji standard zaposlenih u pravosuđu, a samim tim i nezavisno i efikasnije sudstvo, kakvo naša država i zaslužuje. Hvala.
Na član 5. amandman je podneo Žarko Mićin.
Zahvaljujem se, predsednice. Ovim amandmanom sam takođe hteo da istaknem važnost podsticanja i realizacije investicija kroz budžet, ali, pre nego što krenem o samom amandmanu, par reči bih rekao na ovo što je moj kolega iz bivšeg režima iz opozicije rekao u vezi rasta bruto društvenog proizvoda. Ja sam o tome danas govorio, ali, prosto moram, jer je on rekao kako je naš rast u minusu, kako mi imamo negativan rast. Evo pogledajte kako je to kod gospodina iz „žutog preduzeća“ izgledalo. Godine 2008. ukupan BDP je bio 33 milijarde i 704 miliona, a 2012. godine 31 milijardu i 683 miliona evra. Dakle, za dve milijarde i 100 miliona evra je bio manji BDP u 2012. godini. Za vreme SNS, od 2014. do 2016. godine, 2014. godine je bio 33 milijarde i 318, a 2016. godine 34 milijarde i 616 ili milijardu i 300 miliona više. Toliko o negativnom rastu. Što se tiče ovog budžeta, drago mi je da je ovim budžetom obezbeđen novac za projekat izgradnje brze saobraćajnice Novi Sad – Ruma. Ova brza saobraćajnica je izuzetno značajan projekat za Novi Sad, jer će se izgradnjom ovog puta izmestiti teretni saobraćaj iz Petrovaradina, koji zaista muči građane ovog dela Novog Sada, i značajno ubrzati saobraćaj između Novog Sada i Rume. Ovaj projekat je važan za celu Srbiju, jer će se izgradnjom ove brze saobraćajnice spojiti Koridor 10 sa Koridorom četiri, odnosno spojiće se autoput Beograd – Budimpešta kod Kaćke petlje i autoput Beograd – Zagreb kod Rume. Takođe, izmestiće se teretni saobraćaj iz Iriga, jer kamioni prolaze kroz centralnu gradsku ulicu i stvaraju velike probleme građanima ovog mesta i ne samo to, nego će se uopšte rasteretiti saobraćaj. Trenutno tu prolazi od 10 do 12 hiljada vozila dnevno. Značajno je što ovaj projekat podrazumeva izgradnju najvećeg tunela u Srbiji, koji bi trebao da bude dugačak oko 3,5 kilometara, a sama deonica će biti duga oko 45 kilometara i najveća moguća brzina će biti oko 100 kilometara na sat. Pedeset miliona dinara iz budžeta Srbije je novac za izradu projektne dokumentacije koja će predstavljati dobar temelj za izgradnju ove važne saobraćajnice i siguran sam da ćemo u saradnji sa našim kineskim partnerima ovu saobraćajnicu izgraditi. Hvala.
Hvala. Na član 5. amandman je podnela narodni poslanik Milanka Jevtović Vukojičić.
Zahvaljujući merama fiskalne konsolidacije, zahvaljujući makroekonomskoj stabilnosti, zahvaljujući smanjenju javnog duga došli smo u situaciju da imamo jedan razvojni budžet, jedan budžet koji stvara prostor za poboljšanje socijalno zaštitne funkcije države. Najpre bih htela da izrazim zadovoljstvo što će zaposleni u socijalnoj zaštiti, socijalni lekari, socijalni radnici, zatim lekari, policajci, vojnici dobiti povećanje plate u iznosu od 10%, i to u januaru mesecu od decembarske plate. Što se tiče budžeta koji se nalazi na razdelu 30 Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, moram da istaknem da je taj budžet 90% u evrima veći od budžeta koji je bio 2007. godine u vreme dosovskog režima. Takođe, moram da istaknem da je budžet na razdelu Ministarstva rada, zapošljavanja i socijalne politike koji se odnosi ne delu za zaštitu porodice i dece, u iznosu od 54,3 milijarde dinara duplo veći nego budžet koji je režim DS planirao za 2012. godinu. Takođe, moram da istaknem da je ovim budžetom na razdelu Ministarstva rada, zapošljavanja i socijalne politike, a koji se odnosi za porodicu i decu, još jednom Vlada Republike Srbije pokazala da su za nju, a i za nas, SNS i sve naše koalicione partnere, sve majke, porodilje iste. Ovim Predlogom budžeta ustvari povećan je obim obuhvata majki koje mogu da koriste pravo na porodiljsko bolovanje. Zahvaljujem.
Na član 5. amandman je podnela Vesna Rakonjac. Na član 5. amandman je podneo Darko Laketić.
Zahvaljujem. Poštovan predsednice, poštovani ministri, uvažene kolege narodni poslanici, pre svega član 5. govori o regulisanju i načinu raspoređivanja budžetskih sredstava, tačnije i budžetskih prihoda i budžetskih rashoda sa jedne strane. Međutim, na indirektan način on reguliše i kontroliše zaduženje budžeta. Upravo u tom smislu postavlja se pitanje - kako nisu kontrolisani budžeti lokalnih samouprava u periodu do 2012 godine? Naime, nije kontrolisan budžet ni opštine Prokuplje, ni njenih javnih preduzeća i ustanova. Da to jeste ne bi se dogodilo da lokalni vodovod 2010. godine podigne kredit u visini od 50 miliona koji još uvek vraćamo, a vraća se, podsetiću, 96 miliona dinara, a sa druge strane, novac koji je potrošen, potrošen je ko zna na šta. To kažem zato što u tom trenutku kada je kredit podignut postojale su akutne obaveze ovog preduzeća u visini od 3,5 miliona dinara za prevoz radnika od posla i sa posla, 14,5 miliona dinara Direkciji za vode, 30 miliona dinara nisu plaćali Elektroprivredi Srbiji za obaveze koje su imali, 50 miliona dinara, to sam već pomenuo, nisu plaćeni porezi na dohodak radnika. Ono što je strašno jeste da radnici koji su proveli čitav radni vek u ovoj firmi i koji su stekli uslove za penziju, nažalost, ne mogu da ostvare penziju dok se ne uplati otprilike 500.000 dinara po radniku za neuplaćene poreze i doprinose, kako bi im se povezao radni staž. Ja vas molim, jer je to i motiv predlaganja mog amandmana, da se ovo nikad više ne desi.
Na član 5. amandman je podnela LJiljana Malušić.
Poštovana predsednice, uvaženi članovi Vlade, dame i gospodo narodni poslanici, moj amandman ima za cilj da se zakonskim rešenjima osnaži i unapredi razvoj obrazovanja u Republici Srbiji. Inače, član 5. se odnosi na povećanje plata i penzija. Naime, fiskalnom konsolidacijom, dobrom politikom, odgovornom politikom Vlade od 1. januara 2018. godine doći će do povećanja plata u obrazovanju. Za povećanje plata je u ovom momentu za sledeću godinu odvojeno 10,7 milijardi dinara. Ukupna cifra za obrazovanje sledeće godine iznosiće 197 milijardi dinara. Tako se radi. Spočitavaše nam malopre da je prosečna plata u Republici Srbiji 409 evra. Pa, naravno, 76 evra više nego 2012. godine, kad je iznosila 333 evra. A zamislite kolika bi nam tek bila plata da se novac iz spornih privatizacija, kojih je 24, slio u budžet Republike Srbije, zamislite koliko bi škola novih izgradili. Zamislite koliko bi stanova kao stimulans mladim naučnicima i mladim bračnim parovima, tek, izgradili za verovatno 600, 700, milijardu evra, ko zna koliko iz spornih privatizacija. Treba da stavimo svi prst na čelo i da se ovo nikada više u životu ne ponovi. Hvala.
Na član 5. amandman je podneo Krsto Janjušević.
Hvala, predsedavajuća. U funkciji privrednog razvoja malopre smo čuli nešto što je vrlo nekorektno od strane kolege, a to je nabrajanje nekog spiska zapošljavanja SNS, što je sigurno teška besmislica. Mi otvaramo nova radna mesta, ali ne funkcionišemo na onakav način i mahanje tim pismima je zaista nekorektno. Zamislite sada da kažem da sam našao ispred Skupštine jedno pismo, nije potpisano, ali otprilike glasi – Dragi Boško, kad ćeš nam vratiti onaj kamen, treba nam za kupus? Ne znamo je li ti neko poverovao da je sa Kosova, jel imalo efekta? Ako nije, nema veze, nemoj se nervirati, ionako su te svi tamo provalili. Dakle, nema svrhe da se mašemo sa takvim pismima. Pošto je mahao sa kamenjem, a onda miševima gađao naše kolege, to je put ka digitalizaciji o kojoj ću sada da pričam. Digitalizacija koja je jedan od najvažnijih delova koji je naša Vlada planirala u svom programu radi modernizacije državne uprave kako bi građanima i privredi bile omogućene efikasnije i lako dostupne usluge koje pruža država i dobar primer digitalizacije Ministarstvo zdravlja – pilot projekat u Beogradu. Dakle, počela je primena elektronskog recepta u 10 beogradskih opština 30. oktobra, a nedavno i u još dve beogradske opštine Lazarevac i Grocka.Za mesec dana implementacije elektronskog recepta više od 500 hiljada Beograđana je na ovaj način preuzelo svoju terapiju u nekoj od 2.166 beogradskih apoteka. Procena je da se godišnje izda 65 miliona recepata i da samo između ostalog na štampi imamo uštedu od dva miliona evra. Dakle, nasuprot digitalizaciji u službi privrednog rasta imamo i projekat „žutog preduzeća“ džepnu digitalizaciju koju je njihov tadašnji favorit Oliver Dulić patentirao u njegovom ministarstvu pa je zaključio ugovor sa privatnom kompanijom, zamislite, za arhiviranje, skladištenje imejl poruka. Ministarstvo životne sredine, rudarstva i prostornog planiranja je platilo tri miliona 646 hiljada dinara jednoj firmi da čuva i skladišti imejl poruke. Zamislite privatna firma čuva elektronsku poštu organa državne uprave. Zašto oni to nisu uradili? Nisu oni imali vremena za narod i državu. Hvala vam.
Na član 5. amandman je podneo Goran Kovačević.
Dame i gospodo, poštovani ministri nema boljeg člana koji govori o monetarnoj i fiskalnoj stabilnosti, o makroekonomskim parametrima za Vladu Republike Srbije i većinu u Skupštini Srbije od člana 27e. Zakona o budžetskom sistemu. Imate prethodno fiskalnu strategiju, fiskalne principe, ali u 27e. su definisana fiskalna pravila. Ta fiskalna pravila su baza funkcionisanja i dobre fiskalne politike. Ako smo mi uspeli da ovim amandmanom i ovim budžetskim promenama dođemo u situaciju da kao samo 2% zemalja koje se nalaze u procesu fiskalne reforme povećamo plate zaposlenima u javnom sektoru, a šta je to nego dokaz uspešnosti fiskalne politike i politike koju sprovodi Vlada Republike Srbije. Mi danas imamo 8,3% BDP na rashode za zaposlene u javnom sektoru. Godinu 2017. završavamo tim iznosom. Dakle, suštinski mi ne menjamo deo koji se odnosi na rashode za zaposlene u javnom sektoru, ali kada smo 2014. godine ulazili u fiskalnu reformu imali smo fiskalni deficit od 6,6%. Nije bilo pitanje da li će plate da rastu, pitanje da li će uopšte da budu isplaćivane. Da li će penzije biti isplaćivane. Sedamdeset osam dana smo imali za likvidnost države Srbije. Kao samo 2% zemalja koje su ušle u pregovore i dogovor sa MMF-om, posle samo tri godine, 2017. godine, stekli smo uslov da držeći se fiskalnih pravila i na 8,3% BDP povećavamo deo rashoda za zaposlene u javnom sektoru.
Na član 5. amandman je podneo Miodrag Linta. Da li želi reč? (Ne.) Na član 5. amandman su zajedno podneli poslanici Đorđe Komlenski i Bojan Torbica. Izvinjavam se, Miodrag Linta ima reč. Morate se javiti u sistem, ne samo da ustanete.
Ja ću govoriti o amandmanu koji se tiče, pre svega rešavanja problema izbeglih i raseljenih lica. Ovde na današnjoj raspravi je pomenuto pitanje problema sa kojima se suočavaju izbeglice u gradu Čačku, ali ne samo u gradu Čačku, nego u desetinama drugih gradova. O čemu se zapravo radi? Naime, sredstvima međunarodnih organizacija u Srbiji je izgrađeno oko 3500 stambenih jedinica za izbegla i raseljena lica. Zakonom o izbeglicama iz 2010. godine 3000 izbegličkih porodica dobilo je pravo otkupa, nažalost, to pravo nije dobilo 530 porodica čiji su stanovi izgrađeni sredstvima italijanske Vlade, kroz tzv. SIR program. Radi se o gradovima Niš, Čačak, Kraljevo, Valjevo, Kragujevac, Pančevo i opština Stara Pazova. Naime, 2003. godine Vlad Srbije i Vlada Italije su potpisali jedan Memorandum o gradnji novih 530 stanova u ovih sedam lokalnih samouprava, gde je rečeno da će 40% porodica dobiti pravo otkupa, 40% ide u zakup, a 20% će se naknadno odlučiti. Nažalost, za vreme vlade Vojislava Koštunice, odnosno ministra za kapitalne investicije Velimira Ilića, 2006. godine promenjen je taj Memorandum, izbačena je opcija otkupa i ovih 530 porodica su se našle diskriminisane, jer su bile u neravnopravnom položaju u odnosu na ovih 3000 porodica koje imaju pravo otkupa. Mi već, i ja lično, već više godina intenzivno pokušavamo da rešimo taj problem, da ovih 530 porodica od kojih su 80% izbegličke porodice, a 20% porodice iz reda domaćeg stanovništva, budu izjednačene i dobiju pravo otkupa. Imali smo više sastanaka i sa bivšim ministrom za rad, zapošljavanje, socijalna, boračka pitanja, gospodinom Vulinom, imali smo sastanak sa gospođom Mihajlović, ministarkom građevinarstva, saobraćaja, infrastrukture, međutim, taj problem još uvek nismo rešili. Šta je suština problema? Stav gospođe Mihajlović i gospodina Vulina je bio da se to ne može rešiti, odnosno da Vlada ne može doneti zaključak kojim bi omogućila pravo otkupa za ovih 530 porodica dok god italijanska strana kao potpisnih Memoranduma ne da tu saglasnost. Apelujem na gospođu Mihajlović, evo ovde sada na gospodina Đorđevića, da organizujemo jedan sastanak da se uputi jedno zvanično pismo italijanskoj Vladi, da se zamoli italijanska Vlada da da saglasnost na otkup i da onda Vlada Srbije onda jednim zaključkom omogući da ovih 530 porodica konačno nakon osam godina agonije dobije, odnosno 10 godina agonije dobije pravo otkupa i da bude izjednačena sa ostalih 3000 porodica. Nadam se da ćemo uz pomoć i ministra Đorđevića i ministarke Mihajlović taj problem rešiti u narednom periodu. Hvala.
Na član 5. amandman su zajedno podneli poslanici Đorđe Komlenski i Bojan Torbica. Izvolite, Komlenski.
Dame i gospodo, drugarice i drugovi, cilj ovog amandmana je da se ovim zakonskim rešenjem dodatno podstakne smanjenje siromaštva na području Republike Srbije. Mi jesmo zadovoljni na koji se način bori republička Vlada protiv siromaštva, ali nismo zadovoljni time što je do 2016. godine na nivou određenih lokalnih samouprava pa i na nivou „žutog preduzaća“, OUR Vojvodina, bilo bacanja para iz budžetskih fondova, koji umesto da su otišli na borbu protiv siromaštva završavale su kroz raznorazne subvencije novih, nazovi tehnologija, gde su u kompenzaciju za potrošene subvencije uzimani, čuli smo i sifoni, što jednodelni, što dvodelni, što antifriz, što mrtvački sanduci, a u ovoj situaciji se otišlo i korak dalje. Date su subvencije od 200 hiljada evra vinariji iz Subotice, koja je svoj dug vratila u 6000 boca, nazovi, vrhunskog belog vina. To izađe po ceni od 2200, 2300 dinara po litri tog vina. Ni manje, ni više, to vino je „žuto preduzeće“ prosledilo Direkciji za robne rezerve AP Vojvodine, a ona Crvenom krstu Novog Sada. Odatle mu se gubi svaki trag. Zaista bih voleo da su korisnici usluga Crvenog krsta na tom nivou da im treba vrhunsko belo vino i da je ono potrošeno tu gde je potrošeno, da li je to možda vino kuvano da bi se ti ljudi koji imaju potrebe za pomoć Crvenog krsta, malo ogrejali, ogrejali i dušu i ruku i srce, ne verujem. Mislim da je to žuto lopovsko preduzeće time zatvorilo krug i pokralo i tih 6000 boca vina. Hvala.
Na član 5. amandman je podneo Milimir Vujadinović:
Hvala predsednice. Sama svrha amandmana je objašnjena, da se dodatno osnaži borba protiv kriminala i korupcije. Znam uvaženi ministre, da je realizacija budžeta od 2017. godine sada pri kraju, međutim, doprineti borbi protiv korupcije u bilo kom momentu, nije viška. Da nam se ne bi desile afere poput Tesla banke npr. naime, da bi građanima Srbije bilo jasnije, Tesla banka je osnovana za vreme Vlade Mirka Cvetkovića, kao srpska državna banka u Zagrebu. NJen cilj je bio pomoći pre svega, Srbima povratnicima u Hrvatskoj kako bi im se pomoglo u osnivanju malih i srednjih preduzeća i time doprinelo njihovom boljem statusu, koji je i onako dosta loš i nezavidan, a tome govori i moj kolega Linta tokom celog dana. Međutim, kako se sve to završilo. Za početak, banka je osnovana sa milion i po evra uloga Vlade Republike Srbije. Tada je na čelu Vlade bio Mirko Cvetković, milion i po evra je učestvovala Vlada Bojana Pajtića, tj. Pokrajinska administracija. Banka ni u jednoj godini svog postojanja nije ostvarila dobit. To je neverovatno. Naravno, sve zbog toga što su krediti davani bez pokrića i nakon četiri godine je zatvorena. Ukupna šteta je iznosa 2,7 miliona evra. To je 90% ukupnog kapitala banke. Naravno sve je išlo na štetu njenih akcionara ili dve vlade, Vlade Republike Srbije i Pokrajinske administracije, tj. na kraju krajeva, na štetu građana Republike Srbije. Sada, ako znamo ko je stajao iza te dve vlade koje su u tom momentu bile akcionari Tesla banke, mislim da je potpuno jasno koja je politička struktura i koja je politička partija iza tog propalog projekta iz tog perioda. Hvala.
Na član 5. amandman je podneo Blaža Knežević. Izvolite
Zahvaljujem predsedavajuća. Za razvoj i unapređenje infrastrukture u Republici Srbiji, potrebni su ozbiljni projekti. Jedan od njih je rekonstrukcija i izgradnja železničke pruge Beograd-Budimpešta. Cilj projekta je izgradnja, modernizacija i rekonstrukcija dela postojeće železničke pruge, izgradnja novog kolovoza da bi se dobio kolovoz u dva pravca. Za putnički i za robni i saobraćaj i za brzine do 200 km na čas. Krajnji cilj je proširenje železničke pruge, velike brzine Beograd-Budimpešta, sve do luke u Pireju. Posle rekonstrukcije i modernizacije železničke pruge Budimpešta-Atina u ukupnoj dužini od 1543 km, ekonomski razvoj država kroz koje prolazi, a to su Mađarska, Makedonija, Grčka i Srbija, bio bi značajno podstaknut, jer ova železnička linija prolazi kroz područje oko 340.000 km gde je naseljeno 32 miliona ljudi. Na teritoriji Republike Srbije značajno je reći da dužina železničke pruge iznosi 182,3 kilometara i podeljena je u tri deonice i to Beograd–Stara Pazova 34,5 kilometara ili ukupne vrednosti 350 miliona dolara, Stara Pazova–Novi Sad 40,4 kilometara i ukupna brzina 585 miliona dolara i pruga Novi Sad–Subotica, prema Mađarskoj od 107,4 kilometra. Iz ovog projekta se jasno vidi da država Srbija, odnosno Vlada Republike Srbije ima odlučan stav i jasan plan kako rekonstrukcije tako i izgradnje novih železničkih pruga. Hvala.
Na član 5. amandman je podnela Milena Turk.
Hvala predsednice. Uvaženi ministri, dame i gospodo narodni poslanici, podnela sam amandman na član 5. Zakona o budžetskom sistemu u kome govorimo o raspoređivanju budžetskih sredstava. Ono što je značajno je da će se iz ušteda koje su do sada ostvarene, otvoriti prostor i osnov za povećanje zarada korisnicima budžetskih sredstava. Ova sredstva su određena radi nagrađivanja onih koji su u proteklom periodu podneli najveći teret, kada su u pitanju uštede i stabilizacija budžeta. Ono što je ključno da je ova odluka održiva i da je planirana iz realnih i postojećih sredstava u trenutku kada su se, naravno, za ovakvu meru stekli uslovi. Ovo će omogućiti povećanje zarada i zaposlenima u zdravstvu i u prosveti, i zaposlenima u ustanovama socijalne zaštite, ali i penzionerima. Sada ima, naravno, i prostora za finansijsku podršku porodicama sa decom, u momentu kada porodica ima i najviše izdataka, biće povećana i sredstva koja se dodeljuju porodicama. Ministarstvo za populacionu politiku sprovodi projekte u lokalnim samoupravama i upravo u opštini Trstenik sproveden je projekat zajedno sa Ministarstvom za populacionu politiku, gde je uređeno savetovalište za trudnice, ali i nabavljen aparat za radio talase. Uz pomoć ministarstva, takođe se realizuje projekat podrške porodicama sa troje i više dece, koji su korisnici socijalne pomoći. Međutim, osim što se oslanjamo i na ministarstvo, opština takođe više ne kasni sa davanjima po osnovu rođenja svakog deteta i davanja koja su namenjena nezaposlenim porodiljama. Izdavanja su povećana i za stavku vantelesne oplodnje. Cilj amandmana je upravo da se i zakonskim rešenjem dodatno podstakne i osnaži ravnomerno ulaganje i podrška populacionoj politici u čitavoj Republici Srbiji.
Na član 5. amandman je podnela Dragana Barišić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsednice. Poštovani ministri sa saradnicima, dame i gospodo kolege narodni poslanici i narodne poslanice, podnela sam amandman na član 5. u cilju da se još jednom osnaži zdravstveni sistem. Pošto sam lekar po profesiji i dolazim iz kruševačke Opšte bolnice, po zanimanju psihijatar, složiću se da plate možda i nisu toliko velike, ali da smo i mi lekari svesni kakvu smo državu zatekli 2012. godine, opustošenu, tako da smo morali da podnesemo i mi teret reformi i naravno da zdravog razuma to prihvatamo, jer želimo bolje, pre svega, našoj deci. Inače, moram da napomenem to da su pre neka žuta preduzeća i njihovi kadrovi imali, iako su bili gubitaši, razno-razne stimulacije. Tako, u vreme dok je vladala žuta stranka, njihovi direktori su imali stimulacije. Iz devastiranih područja koja nisu imala bilo kakvih naznaka da mogu da ih stimulišu, navodno su dobijali neke stimulacije i plate koje nisu bile prikazane kroz Agenciju za borbu protiv korupcije, tako da je direktorka, tačnije Specijalne bolnice za rehabilitaciju u Ivanjici, u to vreme dok su vladali, to poznato žuto preduzeće, imalo je razno-razne stimulacije i imala platu od čak oko 170.000 dinara. Zaista čudni podaci, ali očito da je to žuto preduzeće moralo da ih stimuliše, a mi naše lekare sada stimulišemo kroz projekte za razvoj zdravstvenog sistema i to nam dobro ide i eto, u prethodnoj 2017. godini, imali smo projekte za izgradnju i opremanje zdravstvenih ustanova, koji su u vrednosti čak oko milijardu i 400 hiljada dinara. Naravno, da su zdravstveni radnici zadovoljni. Evo, sada će biti još zadovoljniji kada ih očekuje povećanje plata, ali realno iz budžeta koji je oporavila ova Vlada, na čelu sa predsednikom Vučićem, a ne ovako kao što su radili oni koji nas kritikuju danas. Hvala.
Na član 5. amandman je podneo Vladimir Orlić.
Zahvaljujem. Razvoj Srbije jeste uvek jedan od ključnih prioriteta svakome ko se o državi stara, a do države mu je zaista stalo. Jedan od ciljeva takve važnosti zaista zaslužuje i podršku prilikom izvršenja budžeta. Između ostalog kroz, recimo, dobre politike subvencija. Kada je reč o subvencijama u privredi kojima se neposredno podstiče otvaranje novih radnih mesta, a i kroz subvencije u poljoprivredi, kojima se pruža mogućnost građanima Srbije da primerice dobiju traktor, čak i onda kada je reč o ljudima koji ne vole subvencije, ali vole traktore, dobro je znati da je to i u tim situacijama moguće. Kada govorimo o podsticajima za privredu i kada govorimo o otvaranju novih radnih mesta, jedan od ključnih faktora, dame i gospodo, da bi se ulaganja isplatila i da bi se investicije realizovale, jeste odgovarajuća stabilnost društva. Jedan od glavnih pokazatelja da je društvo stabilno jeste da smo mi u Republici Srbiji, pozamašno odmakli u procesu evropskih integracija. Svako novo otvoreno poglavlje na tom putu dodatna je potvrda za potencijalne investitore, da je reč o stabilnom, uređenom sistemu, da je reč o zemlji u kojoj pravila postoje i pravila se poštuju. U tom smislu čestitam i građanima Srbije na otvaranju dva nova poglavlja. Sada ih je ukupno 12 otvorenih, dva su privremeno zatvorena. Biće to i dobra potvrda za sve potencijalne investitore koji žele da u Srbiju dođu, da je ovo zaista mesto na kom je njihov kapital siguran i na kom mogu očekivati dobre rezultate i za sebe, a i za vredne ljude koje će uposliti. Nasuprot dobrim integracijama poput ovih evropskih, stoje one druge, na primer integracije u krugovima tzv. bivšeg režima i ja koristim priliku da čestitam na upravo obnarodovanoj saradnji između žutog tajkuna Đilas Dragana i velikih dosovskih pobednika Jankovića i Jeremića. Sada će i zvanično moći da se grče zajedno. Hvala.
Na član 5. amandman je podneo poslanik Aleksandar Marković.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Članovi Vlade, dame i gospodo narodni poslanici, opet je skoro prazna sala tamo gde sede pripadnici malobrojne opozicije, ali dobro. Ovaj član, dakle član 5. Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu reguliše povećanje penzija i plata u javnom sektoru, a predložio sam donošenje novog stava koji glasi – planiranje, priprema, donošenje i izvršenje budžeta Republike Srbije realizuje se tako da u najvećoj meri bude u funkciji modernizacije Republike Srbije. Naravno da mi iz SNS zdušno podržavamo predviđeno povećanje plata i penzija. Smatram da je to još jedan dokaz da smo ostvarili krupne korake ka stabilizaciji makroekonomske politike. Ono što je još važnije, stvorili smo čvrstu finansijsku bazu na osnovu koje smo danas u mogućnosti da izvršimo to povećanje penzija i plata, dakle na realnim osnovama. Za razliku od žutog preduzeća, koje je povećanje plata i penzija koristilo isključivo u predizborne svrhe, u dnevno političke svrhe, bez obzira na to da li su imali utemeljenje u budžetu za tako nešto, bez obzira na to kakve će posledice to imati za budžet Republike Srbije. Dakle, umeli su samo da se zadužuju, da uzimaju kredite i to vrlo nepovoljne kredite, pod vrlo nepovoljnim uslovima, i na taj način su doveli državu bukvalno pred bankrot. Na sreću, to je nešto što je iza nas, 2012. godine je došlo do promena i danas smo na dobrom putu da Srbija postane uređena, pristojna i moderna država. Zahvaljujem.
Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 5. amandman je podneo poslanik Neđo Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 5. amandman je podneo poslanik Veroljub Matić. Da li neko želi reč? (Da)
Zahvaljujem. U članu 5. stav 3. tačka 1) predložio sam da se dodaju reči - Republički geodetski zavod. Ovim amandmanom se podržava Vlada i daje doprinos da treba doprineti kvalitetu samog zakona, odnosno Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu. Republički geodetski zavod, kao posebna organizacija, je jako bitan za državu, za njeno funkcionisanje, kroz njihov rad i njihovu aktivnost. Mislim da je dve stvari najbitnije napomenuti ovde, a to je da Republički geodetski zavod vodi evidenciju svih nepokretnosti i ujedno upis u katastar nepokretnosti je i dokaz vlasništva, kao i da se u katastru nepokretnosti mogu upisati sve vrste tereta i ograničenja. Republički geodetski zavod je skup vrhunskih inženjera, tehničara, potpomognutih dobrom pravnom strukom. Iz svih ovih razloga, kao ozbiljna država, ova Vlada je garant sprovođenja projekta unapređenja zemljišne administracije i Republički geodetski zavod to sprovodi uspešno. Nadam se da će Vlada naći načina da i dalje podržava Republički geodetski zavod kao bitnu posebnu organizaciju, i kroz materijalnu podršku, pa i kroz lična primanja svih zaposlenih. Zahvaljujem.
Na član 6. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su zajedno poslanici poslaničke grupe Srpske radikalne stranke i narodni poslanik Aleksandra Jerkov. Da li neko želi da se javi za reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić.
Gospođo predsedavajuća, prošle godine, otprilike u ovo vreme, imali smo Zakon o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu i tada smo imali član 4. On je glasio - u članu 27j dodaje se stav 5. koji glasi: „Sadržaj predloga srednjoročnih prioriteta javnih investicija i uslove za njihovo uključivanje u predlog za prioritetne oblasti finansiranja propisuje ministar. Mi pričasmo da to ne valja, a vi nas napadaste. Usvojilo se vaše, doneo se taj zakon i usvojio se taj član 4. Sada, posle godinu dana, u članu 6. Predloga zakona predlagač, Vlada Republike Srbije, sada sa novim premijerom, kaže da se izbriše iz člana 27j baš taj stav 5, to ovlašćenje ministra. Reklo bi se piši – briši. Samo je važno da bude po propisima i standardima EU. Onda dobijemo odgovor od predstavnika Vlade, da je to urađeno zato što je u međuvremenu Vlada donela uredbu na osnovu člana 54a Zakona o budžetskom sistemu. Ali, član 54a je postojao i prošle godine, pa nije bio osnov za uredbu. Zato je napravljena ta intervencija koja je napravljena. I na ovaj način se probijaju svi mogući rekordi. Gospođo Gojković, bićete upamćeni u 2017. godini jer je Narodna skupština bila uspešna, donela je mnogo više zakona o kojima se nije raspravljalo po amandmanima, nego onih zakona gde je bila rasprava o amandmanima. Ja mislim da to nije dobro.
Što zavisi od poslanika, a ne od predsedavajućih. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, samo sam potvrdio ono što je Vlada napisala, da se određeni član briše, koji se tiče ovlašćenja ministra, da su ta ovlašćenja utvrđena odlukom Vlade. Radi se i o lokalnim budžetima i o kapitalnim projektima. Tako da, Vladu treba podržati, za razliku od stranke bivšeg režima, koja se poziva na neke plate. Ima ono – stvarno u okruženju plate jesu veće, jer su oni imali sreće da njima ne vlada žuto preduzeće i zato su im sada plate veće. Dakle, iz tih razloga su kapitalne investicije nešto što treba da pokrene i privredu i lične dohotke. Budžet je prognoza prihoda i rashoda i, s obzirom na izgradnju infrastrukture, na kapitalne projekte, veliki deo toga će obnoviti nisko gradnju i nećemo raditi ono što su oni radili. Niti su imali infrastrukturu, niti su pravili autoputeve, niti su modernizovali pruge, oni su se samo starali o sebi i svojim bližnjima i od javnih funkcija pravili su privatne biznise. Naša obaveza sveta je da izvučemo ovu državu iz krize i da kroz kapitalne projekte oživimo i proizvodnju i infrastrukturu, sve ono što nisu uradili u prethodnom periodu. Poklonjena budućnost ne postoji. Budućnost moramo stvoriti sami i zato, za razliku od njih, mi moramo biti vredni, marljivi, a njima savetujem da manje pljuju nas, a više da pljunu u svoje šake i konačno počnu nešto da rade. Hvala.
Hvala. Na član 6. amandman su zajedno podneli Đorđe Komlenski i Bojan Torbica. Da li želite reč? (Da.) Izvolite.
Dame i gospodo, drugarice i drugovi, cilj ovog amandmana je da se zakonskim rešenjem dodatno podstakne smanjenje siromaštva na području Republike Srbije ukidanjem ovlašćenja ministra da direktno interveniše u ovim nekim situacijama. Doduše, biće poklopljeno sa uredbom koja je doneta. Da je tako postupano na vreme, verovatno pare ne bi u OUR-u žutog preduzeća u Vojvodini bacane bile u bunar samo da bi iskakali iz frižidera, iz svake čokolade koju su dali deci, pa su tako dva puta otvarali ista preduzeća. Na primer, preduzeće „Keramika unika“ dve ceremonije, prvo 2008, pa 2009. godine. Sve je to koštalo građane Republike Srbije 325.000 evra, a „Keramika unika“ je iz Fonda za subvencioniranje pogona dobila ta sredstva, da bi samo godinu dana kasnije, nakon ova dva divna i uspešna otvaranja, sa milionskim dugovima otišla u stečaj. Milionskim dugovima i pokrajinskim kreditima i subvencijama završili su u privatnim džepovima, a Kikinda je ostala bez ikakvih pogona, bez zaposlenih radnika. Danas ni gospodin Pajtić, ni gospodin Petrović, a ni žuto preduzeće niti mogu niti hoće da objasne zašto su u preduzeću, koje je osnovano neposredno pre primanja subvencija sa minimalnim kapitalom, dali 300.000 evra. Da li su mu dali 300.000 evra da jednostavno sa onim antifrizima, staklom i tečnostima za pranje pare propere i da ih vrati u njihove džepove, ostaje svima samo da o tome dobrano razmišljamo. Hvala.
Na član 6. amandman su zajedno podneli Marko Đurišić, Nenad Konstantinović, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković. Reč ima narodni poslanik Miroslav Aleksić.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Ovim amandmanom smo predvideli da se ne briše član kako je to navedeno u Predlogu izmene zakona, već da se preciznije definiše kako će se uređivati prioriteti javnih investicija. To jeste nešto što je jako bitno i nešto što Srbiji u ovom trenutku nedostaje. Ministar finansije je tu, pa će me ispraviti ako sam ja u krivu. Ali, da biste imali rast BDP-a, odnosno rast proizvodnje u nekoj državi za minimum 5%, morate imati nivo javnih investicija između 22% i 25%. Toga nije bilo u prethodnih pet budžeta. U šestom ima malo pomaka, ali još uvek ne na to nivou. Naročito je bitno ko određuje prioritete u tim javnim investicijama i zato mi smatramo da ne treba izbrisati ovaj član. Ja bih baš voleo da mi neko odgovori zašto bi prioritet za finansiranje gondole u 2018. i 2019. godini sa deset miliona evra ili milijardu i 200 para građana Srbije bio veći prioritet nego podrška izgradnje gondole, recimo, na Zlatiboru, koju finansira lokalna samouprava. Takođe me interesuje zašto je prioritet izgradnja autoputa od Niša prema Draču, a ne, recimo, Moravski koridor. Moravski koridor prolazi kroz srce Srbije i njega nema u budžetu. Na tom području živi preko 500.000 stanovnika od Kruševca, Pojata do Preljine zapravo. Najgušće naseljeni deo Srbije je tu i najveći saobraćajni problemi. Tog koridora evo već šestu godinu apsolutno nema i vi ga ne prepoznajete u ovom budžetu. Stoga je važno da se ozbiljno razmotre prioriteti i da se razmotre sredstva za investiranje, jer Srbija i dalje jeste na začelju regiona po rastu proizvodnje i dok se to ne promeni nećete ništa rešiti ni deficitom, koji se u ovom trenutku isključivo održava i smanjuje po leđima građana Republike Srbije.
Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić.
Dame i gospodo narodni poslanici, opet se moj amandman odnosi na funkcionisanje finansijskih institucija. A zašto na funkcionisanje finansijskih institucija? Pa da bismo nastavili sa razvojem Republike Srbije i da svi krajevi Republike Srbije dobiju što je god moguće bolju putnu infrastrukturu, železničku infrastrukturu i privuku na taj način što je god moguće veći broj investicija. Znate da svaki kilometar autoputa koji se pravi u poslednjih nekoliko godina je veliki napredak, s obzirom da do 2012. godine samo smo razgrađivali ono što nam je još Josip Broz Tito napravio. Valjda u želji toliko da ponište komunističku ideologiju, uništavali su infrastrukturu koja je bila potrebna za funkcionisanje države i privrede. Ja to ne mogu na drugačiji način da objasnim. E sada, ja razumem kolege poslanike da se svako bori za svoj kraj i to je njihovo legitimno pravo, međutim, posao Vlade Republike Srbije jeste da obezbedi ravnomeran ekonomski razvoj na čitavoj svojoj teritoriji. Pa tako imamo situaciju da je potpuno rekonstruisan put od mesta Salakovac do mesta Petrovac na Mlavi, ne znam da li kolega to zna, ili da je potpuno jedna opština koja je bila potpuno devastirana nebrigom Vlade Republike Srbije dobila potpuno novi put od Krepuljina do Žagubice. To su rezultati, znači, da i vlade koje je predvodio Aleksandar Vučić i sada kao predsednik Republike Srbije vode računa o svakom građaninu i svakom delu teritorije Republike Srbije, za razliku od 2012. godine, kada ne da nisu vodili, da su barem vodili o nekom delu teritorije Srbije, nego nisu ni o jednom, znači potpuno su devastirali Srbiju. Meni izgleda jako smešno to što stalno pokušavaju da prevale na to da građani otplaćuju nekakve dugove koje su vlade Aleksandra Vučića napravile. Građani Srbije i čitava Srbija otplaćuju lopovluk „žutog preduzeća“ i Borisa Tadića i Bojana Pajtića i svih drugih koji su tada vodili Srbiju.
Reč ima ministar Vujović. Izvolite.
Drago mi je da mogu suštinski da se saglasim sa diskusijom i gospodina Krasića i gospodina Aleksića. Samo želim da im dam jedno objašnjenje, pa će biti jasno i zašto. Znači, ovde je pisalo u članu koji se menja, poslednji paragraf glasi: „sadržaj predloga srednjoročnih prioriteta javnih investicija i uslove za njihovo uključivanje u predlog za prioritetne oblasti finansiranja propisuje ministar“. Mi idemo sa jednog ad hok rešenja na jednu konzistentnu primenu uredbe koja pokušava da najbolju svetsku praksu upravo o onome što ste rekli primeni u Srbiji. Znači, od identifikacije projekata i njihove usklađenosti sa prioritetima razvoja do prethodne analize izvodljivosti projekata, preko pune analize, preko ocene projekata koju mi u principu ne radimo tamo gde nam međunarodne organizacije to ne traže, do spremnosti projekata za realizaciju, praćenje realizacije i efekata projekata. Znači, potpuno se slažemo, mi se nadamo da će ova uredba uspeti da odgovori na te zahteve i onda ćemo imati priliku da ocenjujemo. Ona počinje da se primenjuje od 1. januara 2018. godine. Ja očekujem da će tu izazovi biti veliki, ali očekujem velike pomake upravo na tom planu. Hvala vam lepo zato što ste pokrenuli ovo pitanje.
Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Milimir Vujadinović. Reč ima narodni poslanik Milimir Vujadinović. Izvolite.
Hvala, predsedavajuća. Suština je, kao i uvek, kažem, da se osnaži i dodatno podstakne borba protiv korupcije. Ja znam da podsećanje na neke prošle događaje boli naše kolege iz opozicije, ali ne možete suštinski govoriti o sadašnjosti i planirati budućnost ako to ne uporedite sa prošlošću. Naravno da moramo da poredimo događaje i naravno da moramo da ukazujemo na sve ono što se desilo u prošlom periodu, da bismo videli kako to stanje izgleda sada i kako može da izgleda u budućnosti, što na primer sadrži Predlog zakona o budžetu za 2018. godinu. Kako je to izgledalo u prošlosti? Naime, da kažem negde, većina građana Srbije je imala, uslovno rečeno, tu sreću da pod vlasti „žutog preduzeća“ bude 12 godina. Međutim, mi na severu Srbije smo bili 16 godina, do prošle godine. E, tamo na severu Srbije postojao je jedan fond za kapitalna ulaganja, koji je bio jedan maštovit način za ispumpavanje državnog novca u privatne džepove političkih lidera i njihovih prijatelja. Naime, negde pred kraja mandata Bojana Pajtića on je preimenovan u Fond za razvoj Vojvodine, ili tako nešto. Samo ću vam reći da je naplativost potraživanja tog fonda bila negde na 75%. Naplativost tog potraživanja u predizbornoj 2011. godini pada i nešto niže, tj. nenaplativost je i na 85-90%. Mislim da već sad svi pretpostavljaju zašto. U toj predizbornoj godini novac iz tog fonda odlazi na uglavnom finansijere tadašnje vlasti u pokrajini i jasno je ko u celom tom postupku učestvuje. Hteo sam na sve ovo da ukažem kako nam se ne bi desilo da u nekom narednom periodu, u sadašnjosti, dođemo u situaciju da tako planiramo budžet da imamo nekakve, da kažem, kriminogene delove ili korupcionaške u predlogu budžeta. Hvala vam.
Zahvaljujem. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Blaža Knežević. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Blaža Knežević. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Jasni pokazatelji da država Srbija ozbiljno pristupa rešavanju svih problema građana vidi se i kroz rekonstrukciju kuća u Kraljevu. Projekat ima strateški značaj jer se obezbeđuju stanovi za ponovo naseljavanje domaćinstava iz nebezbednih stambenih jedinica u odgovarajuće bezbedne stambene jedinice. Ukupni projekat je približno 13,6 miliona evra i 59% će se finansirati iz zajma Centralne evropske banke, a grad Kraljevo će učestvovati sa 41% sredstava u troškovima projekta, znači u novcu, naturi, obezbeđenju zemljišta, finansiranju izgradnje, primarne i sekundarne infrastrukture. Grad će takođe obezbediti i pokriti troškove izdavanja dozvola, vršenja nadzora nad radovima, procedure za tehnički prijem itd. Projekat bi obuhvatio gradnju 360 stambenih jedinica u proseku oko 45 metara kvadratnih za ponovno naseljavanje porodica čije je kuće oštetio zemljotres. Oštećene zgrade će biti srušene, a ukupan budžet projekta iznosi 13,5 miliona evra, od kojih osam miliona predstavlja zajam za izgradnju, a ostatak će biti učešće lokalne samouprave. Ovako Vlada Republike Srbije i država Srbija misli o svojim građanima. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 6. amandman je podnela narodni poslanik Milena Turk. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 6. amandman je podnela narodni poslanik Dragana Barišić. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Dragana Barišić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministri, poštovane kolege narodni poslanici i građani Srbije, podnela sam i ovaj amandman za dobrobit naših građana. Smatram da je ovaj predloženi budžet i svi ovi zakoni da su zaista dobri. Inače, ovom prilikom želim da dam i jednu informaciju koju sam nedavno dobila. Naime, da obradujem moje Kruševljane, ali i sve građane Srbije, fabrika „Henkel“ u Kruševcu investiraće u 2018. godini 25 miliona evra u proširenje kapaciteta i to je danas najavljeno na konferenciji za novinare ove fabrike, koja danas slavi 15 godina poslovanja u Srbiji. Ovim se pokazuje da će „Henkel“ izaći na tržište u 2018. godini sa novom proizvodnom tehnologijom, znači da će se stvoriti uslovi za nova radna mesta. Naravno, Kruševac je do 2012. godine ostavio mnoge građane na ulici, ali na našu sreću, uspevamo da rešimo te probleme i građani se upošljavaju. Inače, sve je to zahvaljujući ovoj odgovornoj politici, jer su strani investitori prepoznali politiku koju vodi SNS i evo, kao što vidite ne da se javljaju samo novi investitori, već i oni koji su već investirali u našu državu. Ovom prilikom želim i da se zahvalim građanima Srbije, koji ne samo da podržavaju sve ono što radimo, već i aktivno učestvuju u reformama, i da napomenem to da su na poslednjim izborima za Savete mesnih zajednica u Kruševcu održanih pre dva dana, upravo dali podršku SNS sa 98,5%. To još jednom pokazuje da smo na dobrom putu i da nemamo čega da se bojimo, jer građani hoće rezultate, a to daje upravo SNS. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Orlić. Izvolite, kolega Orliću.
Pitanje razvoja Srbije gospodine predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, zaista jeste u bliskoj vezi sa pitanjima rasta BDP-a o kojem smo mi razgovarali danas. Činjenica je da taj rast ni u jednoj godini, nakon 2012. godine, pa na ovamo nije nikada došao do tog katastrofalnog nivoa koji je bio lošiji od minus 3,1 ili dva, koji je svakako mogao da se podiči i pohvali bivši režim. Dakle, kada se danas govori o tom rastu, uvek se valja podsetiti tog njihovog rezultata. Inače, kada govorimo o regionu i kada poredimo neke podatke, cifre i vrednosti, treba uvek imati u vidu da pored tog rasta koji je danas realan i koji je prošle godine, primera radi, bio realnih 2,8%, ove godine realnih oko 2%, naredne, računa Vlada 3,5%, a kažu i naši prijatelji iz EU, ali i Fiskalni savet da je sasvim izvesno da će biti i četiri. Treba uvek imati na umu da postoje drugi parametri poput recimo, pitanja nezaposlenosti. Kada govorimo o nezaposlenosti, ona jeste realno smanjena, ona je drastično smanjena sa stope od oko 25% mi smo došli do stope od oko 12% sa strateškim ciljem da se ona spusti ispod vrednosti 10% koja se smatra dobrom po evropskim standardima, i kada govorim o regionu i u najširem smislu, ne bi bilo loše napraviti poređenje Srbije i ostalih država tog regiona u najširem smislu, ispostaviće se da možda samo dve države koje pripadaju EU stoje bolje od Srbije danas, sve ostale su lošije, uključujući ponovo i države EU. Na samom kraju, adekvatan odnos prema infrastrukturi, pominjale su se i upotrebne dozvole, da se ne radi kao što je recimo radio grad Beograd pod upravom žutog tajkuna Đilasa, na primeru mosta na Adi koji od tada nije obezbedio upotrebnu dozvolu. Uzgred budi rečeno, čestitam i ovom prilikom Draganu Đilasu i njegovom posilnom Šapiću što su im se pridružili u zajedničkom grčenju i Jeremić i Janković zvanično danas.
Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Marković. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Markoviću, izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Na član 6, kao što ste rekli Predloga zakona o izmenama i dopuna Zakona o budžetskom sistemu sam podneo amandman i on glasi, dodaje se novi stav koji glasi: „planiranje, priprema, donošenje, izvršenje budžeta Republike Srbije realizuje se tako da u najvećoj mogućoj meri bude u funkciji modernizacije Republike Srbije“. Kao što sam već istakao, mi iz SNS, smatramo da je modernizacija javne uprave jedan od prioriteta, a naročito kada je reč o lokalnim samoupravama, odnosno opštinama i gradovima. U tom smislu, ne mislim samo na funkcionere lokalnih samouprava, dakle, predsednike opština, članove veća, itd, već mislim i na rukovodstva javnih preduzeća i ustanova čiji je osnivač lokalna samouprava, tj. Skupština opštine. Već sam pominjao jedanput opštinu Vračar kao primer zloupotreba i nedomaćinskog upravljanja od strane DS koja je dugo vladala tom opštinom. Ali, ono što se dešavalo u Javnom preduzeću za upravljanje poslovnim prostorom Vračar, to je jedan skandal zaista velikih razmera. Naime, oni su dozvolili da se stotine miliona dinara potraživanja ostane nenaplaćeno, dakle, 422 miliona dinara je ostalo nenaplaćeno uzastarenju. Ukupan minus je mnogo veći i on iznosi 780 miliona dinara, ali je 422 miliona nešto zbog čega smo morali da se oprostimo od toga, kao nenaplativo. Nisu utuživali, nisu slali opomene, nisu preduzeli nikakva sredstva, odnosno nikakve mere obezbeđenja u tom smislu, a sasvim je sigurno da to nisu radili iz neznanja ili nestručnosti, već je u pitanju bio organizovani lopovluk i dobro je što je podneta krivična prijava. Nadam se da će se istražni organi pozabaviti time, da će se istragom utvrditi da li su dobijali naloge od čelnika tadašnje opštine Vračar. Zahvaljujem.
Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Martinoviću, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, intencija amandmana da se podrži politika Vlade Republike Srbije, da se više sredstava ulaže u opremanje Vojske Srbije. Evo, nekoliko podatka koji ilustruju da je ta politika zaista realna i ostvariva, pod uslovom da vodite realnu ekonomsku i fiskalnu politiku. U 2015. godini za plate zaposlenih u Ministarstvu odbrane bilo je izdvojeno 23 milijarde 145 miliona dinara, u 2016. godini takođe 23 milijarde, u 2017. godini 24 milijarde 46 miliona i u 2018. godini biće izdvojeno 25 milijardi 827 miliona dinara. Ono što takođe ohrabruje jeste činjenica da se iz godine u godinu povećavaju budžetska sredstva koja se odnose na mašine i opremu, a to u prevodu znači da bi običan način razumeo, u kvalitetnije naoružanje Vojske Srbije. Dakle, iz godine u godinu se ulaže sve više. U 2014. godini bilo je izdvojeno za ove namene milijardu i 580 miliona dinara, u 2015. godini dve milijarde 959 miliona dinara, u 2016. godini tri milijarde 577 miliona dinara, u 2017. godini tri milijarde 705 miliona dinara i u 2018. godini biće izdvojeno, rekordnih 11 milijardi 141 milion dinara. Želim da čestitam Vladi Republike Srbije na postignutim rezultatima i želim im puno sreće u daljem opremanju i jačanju naše jedine Vojske Srbije.
Zahvaljujem. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Jelena Žarić Kovačević. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite, koleginice Kovačević.
Zahvaljujem predsedavajući. Uvaženi članovi Vlade, dame i gospodo narodni poslanici, naš narod ima izreku – bilo ne ponovilo se reforma pravosuđa iz 2008. godine. Govorim u kontekstu budžeta, u kontekstu amandmana koji sam podnela, a koji govori o traženju veće finansijske i bolje finansijske osnove za pravosudni sistem Republike Srbije. Vidite, u to vreme nastalo je mnogo troškova za našu državu. Troškove je snosila država, a samim tim građani su bili u lošem položaju. Naime, novoizabrane sudije bili su aktivisti DS, zahvalni partiji koja ih je predložila, lojalni čelnicima te partije, ljudima koji su tada vodili DS, podložni njihovim uticajima u donošenju odluka, pa se nisu mnogo rukovodili zakonima već partijskim instrukcijama i na taj način doveli do neujednačene sudske prakse koja je imala teške posledice i dugoročne posledice i za državu i za građane. Predmeti u kojima su oni nestručno, neprofesionalno i vrlo često naručeno presuđivali izazvali su nove troškove, a građani su ni krivi ni dužni snosili posledice. Sve se to negativno odrazilo na budžet naše države i problem se prenosio iz godine u godinu, jer se radilo o visokim sumama. Ovim amandmanom želim da ukažem na tesnu vezu između budžeta naše zemlje i pravosudnog sistema i na neke stvari koje ova zemlje nikada ponovo ne bi trebalo da doživi. Hvala vam.
Zahvaljujem. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Žarko Mićin. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite, kolega.
Zahvaljujem se. Pre nego što krenem na amandman, hteo bih da kažem da pitanje mog kolege iz opozicije zašto finansirano iz budžeta za 2018. godinu, finansiramo izgradnju puta, autoputa Niš prema Draču, a ne Moravski koridor, u stvari suštinski oslikava razliku perioda u kome vlada SNS i perioda u kome je vladalo žuto preduzeće. U vreme žutog preduzeća nisu ni mogli da pričaju o tome šta će da grade, jer nisu ništa gradili pošto nije bilo uopšte novca u budžetu za takve stvari. Dakle, govorio bih o jednoj važnoj investiciji za Grad Novi Sad koja će biti finansirana u iznosu od 200.000.000 dinara iz budžeta Republike Srbije za 2018. godinu, a radi se o naučno-tehnološkom parku. Ovaj projekat se delom finansira iz kredita Evropske investicione banke, a vrednost ugovora je nešto veća od 12.000.000 evra. Osnovni cilj je poslovna infrastrukturna podrška malim novoosnovanim inkubator preduzećima, čija su delatnost inovacija u oblasti naučnih istraživanja, kao i investicije visokotehnoloških kompanija u investiranje i razvoj. Inkubator preduzeća moći će da koriste usluge naučno-tehnološkog parka po povoljnijim uslovima, tokom prve tri godine od njihovog osnivanja, što će značajno doprineti njihovoj održivosti i razvoju na tržištu. Gradiće se zgrada od 29.000 metara kvadratnih, od čega će 10.000 metara kvadratnih biti za učionice i laboratorije Fakulteta tehničkih nauka, a ostatak kompanijama koje su proizašle iz Fakulteta tehničkih nauka i koje će zaposliti još oko 3.000 novih inženjera. Izgradnja ovog objekta je izuzetno značajna, jer će doprineti zapošljavanju novih asistenata, ali i obrazovanju inženjera u IT sektoru, koji su nam svakako potrebni.
Na član 6. amandman je podnela narodni poslanik Milanka Jevtović Vukojičić. Izvolite koleginice.
Zahvaljujući merama fiskalne konsolidacije, zahvaljujući makroekonomskoj stabilnosti, zahvaljujući smanjenju javnog duga, zahvaljujući rastu privrednog razvoja stekli su se uslovi i za bolju socijalnu politiku, odnosno stekli su se uslovi i za bolju socijalnu zaštitu funkciju države. Ponovo ću se vratiti na svoj amandman, a koji se tiče unapređenja položaja najranjivijih kategorija. Najpre moram da istaknem da je ova Vlada nastavila kontinuitet Vlade Aleksandra Vučića i da se sada, kada je u pitanju zaštita porodica i dece, a to se tiče, sem socijalne politike i demografskog razvoja, odnosno demografske i populacione politike, koja je za SNS podjednako važna kao i ekonomska politika. U tom smislu, vrlo je važno da je novim zakonskim rešenjima povećan obuhvat korisnika koji mogu da koriste pravo na porodiljsko bolovanje. Naime, ova Vlada je prepoznala da i majke koje su poljoprivredne osiguranice, majke koje su vlasnice poljoprivrednih gazdinstava, majke koje rade po osnovu ugovora o povremenim i privremenim poslovima, majke koje rade po osnovu ugovora o autorskom delu, nezaposlene, mogu da koriste pravo na porodiljsko bolovanje. To je značajna finansijska podrška porodicama kako bi se natalitet u Srbiji povećavao. Drugi značajni korak koji je preuzela ova Vlada, odnosno resorno Ministarstvo rada i zapošljavanja, boračkih i socijalnih pitanja, jeste taj što majke porodilje će sada od države, od resornog ministarstva koje će biti i poslodavac, direktno na svoj račun dobijati porodiljsko bolovanje i neće zavisiti od volje poslodavaca, znači da porodiljska bolovanja neće kasniti. Hvala.
Na član 6. amandman je podnela narodni poslanik Vesna Rakonjac. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik dr Darko Laketić. Izvolite kolega.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministri i uvažene kolege narodni poslanici, pre svega danas govorimo o Zakonu o budžetskom sistemu kojim se definiše i prihodna i rashodna strana budžeta, ali i sredstva, količina sredstava koja će se usmeriti ka infrastrukturi. Mi smo danas čuli zaista licemerne izjave koje su od pojedinih opozicionih poslanika, a vezane su za debatu o tome da li je bolja jedna trasa autoputa u odnosu na drugu trasu autoputa. Kažem, licemerne, pre svega zato što za vreme njihove vlasti nije urađeno ukupno nekoliko kilometara autoputa. Sa druge strane, svaka izjava, ne u ovom parlamentu, već i u državi je zlonamerna, ukoliko se kaže da autoput koji će proći kroz Toplicu, govorim o autoputu Niš-Drač, da je štetan za državu Srbiju, da je štetan za Toplicu. Šta je odgovor? Da li je odgovor da imamo kozije staze u Topličkom regionu? Toplica mora da bude mesto gde će doći nove investicije, a ovo je preduslov toga. Toplica mora biti mesto gde će se rađati više dece. Toplica mora biti brana, u svakom smislu rečeno. Zaista osuđujem svaku izjavu koja je suprotna tome da autoput, ne samo sa njegovim završetkom, njegovom izgradnjom, već i u toku izgradnje, može doneti isključivo i samo benefit građanima Toplice. Građani Toplice sa oduševljenjem i velikom pažnjom, pre svega, posmatraju ove sednice i željno iščekuju početak autoputa. Hvala.
Na član 6. amandman je podnela narodni poslanik LJiljana Malušić. Izvolite koleginice Malušić.
Hvala predsedavajući. Uvaženi ministri sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, moj amandman glasi: „Planiranje, priprema, donošenje i izvršenje budžeta Republike Srbije, realizuje se tako da u najvećoj mogućoj meri unapredi razvoj obrazovanja u Republici Srbiji“. Cilj amandmana je da se zakonskim rešenjem osnaži i unapredi razvoj obrazovanja u Republici Srbiji. Kada je čovek obrazovan i kada ume da razmišlja, onda pravi razliku između pašnjaka i najekskluzivnijeg zemljišta za gradnju na Vračaru. Da li samo neobrazovan čovek za pašnjak prve klase plati milion i po evra, ili se bavi klasičnom proneverom, jer mu taj, nazovi, pašnjak na Vračaru služi za izgradnju ekskluzivnih stanova? Vrlo je bitno kada ste obrazovani da znate terminologiju, da ne bi pravili ovakve kardinalne greške, jer kada kažete pašnjak, ljudi misle da mogu da dovedu ovce na ispašu ili da ne daj Bože neko drugi je ovca za šišanje. Pošto su ljudi iz SNS obrazovani, dobro znaju da ovo pitanje i sklopljen ugovor otvaraju niz interesantnih pitanja, kako za bivšeg ministra Šutanovca, tako i za Agenciju za borbu protiv korupcije. Hvala.
Po Poslovniku, Maja Videnović.
Gospodine potpredsedniče, pozivam se na član 106. a vrlo eksplicitno u vezi sa članom 107. Uverena da su vam poznata ova dva člana, ja ne znam da li vi osećate nekakav stid zbog načina na koji ova sednica ide. Obrazlažem zbog čega smatram da ste vi povredili Poslovnik i nikakva dobacivanja me neće sprečiti da kažem ono što je istina, a nažalost što građani znaju. Ministri, koji su pretpostavljam, ulazeći u pretpostavljenu dobru nameru došli ovde da argumentima razgovaraju sa svim poslanicima, apsolutno je legitimno pravo i poslanika vladajuće stranke da podnose amandmane o kojima ćemo onda razgovarati zato što pretpostavljam da neki od njih takođe smatraju da je ovaj budžet jako loš. Nažalost, tri dana su građani Srbije svedoci da je ova brutalna zloupotreba Poslovnika, za koju ste vi odgovorni ovog trenutka, vaša prethodnica, vaš prethodnih i ostaće upamćena kao tužna epizoda zloupotrebe Poslovnika i činjenica da vi nećete nikako ućutkati i sprečiti poslanike opozicije da govore o amandmanima. Uverena sam potpuno da građani vrlo dobro znaju da ove tužne, napamet naučene, jedva pročitane pesmice, neće sprečiti da govorimo o amandmanima u poboljšanju budžeta i ostaće upamćen način na koji se vodila diskusija o budžetu za 2018. godinu. Brutalno kršite Poslovnik. Nadam se, ako ikako postoji trunka stida u vama da ste svesni te činjenice da ovako više nećete dozvoliti, inače na ovakav način nećemo više učestvovati u raspravi.
Pravo svakog narodnog poslanika je da podnosi amandmane, a kao što ste videli ja ne mogu da zabranim narodnim poslanicima da to rade. Oni to rade, smatraju da, imaju na to pravo, a da li ćemo imati diskusiju ministri sa vama, koliko ja vidim, vi ste jedini poslanik iz bivšeg režima koji sedi ovde u sali. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Krsto Janjušević. Izvolite kolega Janjušević.
Hvala poštovani predsedavajući, uvaženi ministri, dame i gospodo narodni poslanici. Razvoj privrede, turizam veoma značajan i dobar primer, grad Beograd u prvih šest meseci preko milion noćenja. Samo u julu ove godine zabeleženo je 33% više noćenja nego u julu prošle godine. Ni jedan grad u Evropi nema veći porast broja turista od Beograda. Ono što je usko vezano i što može značajno doprineti turizmu, a za nas opet sa stanovišta kulture prioritet, to je otvaranje Muzeja savremene umetnosti u Beogradu 20. oktobra ove godine nakon decenije koliko je bio zatvoren i neuspelih pokušaja rekonstrukcije, ovih koji govore o stidu. Građane u junu sledeće godine očekuje i drugi veliki događaj, otvaranje Narodnog muzeja, koji je godinama bio zatvoren za posetioce, a mogli su da ga otvore, ovi koji govore i hvale se svojom kulturom. No, oni nisu baš da ništa nisu radili na polju muzeja, pa su u svojim projektima imali, na pragu su bili otvaranja muzeja čelika u Smederevu, muzeja opustošenih investicionih fondova, muzeja privrede i tako sličnih muzeja, ali smo ih preduhitrili, jer smo ih poslali u muzej štetočinskih režima. Zahvaljujem. (Maja Videnović: Opet po Poslovniku.)
Ne, daću ja vama da se igrate ceo dan.
Poštovana predsednice smatram uvredom da kažete bilo kome, a ne meni da se igram.
Niste se javili po tome, nego po nekoj imaginarnoj povredi Poslovnika, pa o tome i govorite.
O tome i govorim. Ja vas molim da mi dopustite da govorim. Dakle, javljam se po Poslovniku, ne igram se ničega. Vrlo ozbiljno obavljam svoj posao i upozoravam vas na član 106.
Nemojte da me upozoravate. Ne mogu. Ne kaže se okej, nego u redu.
Govornik može da govori samo o tački dnevnog reda o kojoj se vodi pretres, tako da vas molim da mi obrazložite da li je prethodna diskusija bila u skladu sa Poslovnikom. Ni jedna jedina reč nije bila reč o amandmanu koji je podneo narodni poslanik SNS. Ukoliko bilo što štetočinskom režimu, lopovskom bivšem režimu stoji ovde, o nekakvim muzejima, ja vas molim da mi kažete, onda mi ne vidimo iste amandmane. Da li je i ovaj poslanik sada zloupotrebio Poslovnik govorio o svemu, samo ne o amandmanu? Molim vas da mi obrazložite.
Nema toga u članu 106. da ja dajem obrazloženje da li je prethodni poslanik govorio o amandmanu. Ne razumem vas. (Maja Videnović: Može da se govori o onome što je na dnevnom redu.) To je na dnevnom redu. Nemojte da se raspravljamo, ja razumem vas da ste nervozni, ne sviđaju vam se diskusije poslanika koji nisu iz vaše partije. Šta sada ja tu da radim. Da ukinem višepartijski sistem ne mogu i neću. Ne pada mi ni na kraj pameti. Nisam toga zagovornik. Reč ima narodni poslanik Goran Kovačević. Izvolite.
Zakon o budžetskom sistemu tiče se fiskalne politike. U članu 27. koji menjamo, u stvari fiskalnu politiku stavljamo na temelje koje ne bi mogla da funkcioniše bez monetarne politike. Na Odboru za budžet danas smo raspravljali o reizboru jednog od članova guvernera NBS. Kada pogledate rezultate fiskalne politike, oni su ovako dobri, zato što imate stabilnu i utemeljenu monetarnu politiku. Najbolji primer za to je kada pogledate stope inflacije koje su u EU zoni i koje su Srbiji. Kada imate stopu inflacije koja je u EU zoni za 0,5%, odnosno 1% veća u odnosu na inflaciju koja je u Srbiji, to se nikada nije desilo. Kada pogledate kako se odražavala inflacija na funkcionisanje ekonomskog rasta i razvoja, odnosno kada pogledate stope inflacije u Srbiji u prethodnih desetak godina onda shvatite koliki je pomak učinjen Vladom Republike Srbije i funkcionisanjem Narodne banke Republike Srbije. Ako imate inflaciju u 2008. godini od 6,8%, u 2009. godini 10,4%, u 2010. godini od 11,5%, ako sa tom inflacijom i tim periodom poredite period 2016. godine, gde je inflacija iznosila 1,6%, 2015. godine 1,5%, 2014. godine 1,7%, onda dolazite do jedne proste i neuporedive činjenice. Imamo potpuno različite periode rasta i razvoja i fiskalnog funkcionisanja. Kako možete da govorite o rastu, o stopi nezaposlenosti. U ta dva različita perioda, ako u jednom periodu imate inflaciju od 10% koja potpuno obesmisli svaki mogući rast. Monetarna i fiskalna politika su sastavni deo makroekonomske politike i zato te dve stvari funkcionišu dobro, na račun i u interesu građana Srbije.
Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Miodrag Linta. Izvolite. Molim vas poslaniče javite se.
Govoriću o amandmanu koji se tiče jednog veoma važnog pitanja, a vezan je za poboljšanje položaja Srba u regionu. Naime, u Republici Srpskoj i Federaciji BiH sprovodi se proces registracije nekretnina, što u praksi znači zamenu starih zemljišnih knjiga koje su urađene još za vreme Austrougarske sa novim zemljišnim knjigama. Naime, veliki broj građana nije do početka rata 1992. godine u BiH uskladio zemljišne knjige i katastar. Sada se uz donaciju Svetske banke i švedske vlade radi nova zemljišna knjiga. Ovom prilikom želim da pozovem sve građane, odnosno sve Srbe koji su rodom i poreklom sa područja Federacije BiH, a žive sada u Srpskoj, Srbiji ili rasejani širom sveta, dakle ne samo pola miliona proteranih Srba nego i one Srbe koji su rodom i poreklom i otišli su sa tog prostora posle ili Prvog svetskog rata, ili Drugog svetskog rata. Veliki broj njih ima svoje nekretnine, odnosno svoju zemlju, šume, kuće, livade, pašnjake, oranice, garaže, poslovne prostore, itd. Veoma je važno da prate sajtove opštinskih sudova koji će raspisivati javne pozive, objavljivati te javne pozive i prozivati građane da prijave svoja prava na te nekretnine za određene katastarske opštine. Ja sada dajem primer, jedan opštinski sud u Bihaću raspisao je javni poziv da se prijave građani koji su imali svoja prava u tri katastarske oštine, to su srpsko selo Pritoka, zatim Ripač, gde je živeo značajan broj srpskog stanovništva i Kralje, dopis, odnosno poziv je raspisan 30. oktobra traje do 9. januara. Sada je važno da svi građani iz te tri katastarske opštine se prijave, odnosno prijave svoja prava u suprotnom, ako građani ne prijave svoja prava u određenom roku kada ih prozivaju opštinski sudovi, postoji opasnost da se zloupotrebi njihovo vlasništvo, odnosno da se u nove zemljišne knjige upišu kao vlasnici Hrvati, Bošnjaci ili lokana samouprava ili federalna vlast, itd. Posebno je ugroženo podruje zapadne krajine, odnosno opština Bihać, Glamoč, Grahovo, Bosanski Petrovac, Drvar, Ključ, Sanski most, Bosanska Krupa, Jajce, Donji Vakuf, Kupres, Bugojno, takođe su jednako ugroženi i područja centralne Bosne, područja Sarajeva, zato je veoma važno da građani srpske nacionalnosti sa područja federacije BiH, ponavljam prate sajtove opštinskih sudova, da prate te javne oglase, da prate naš sajt Savez Srba iz regiona, da se jave opštinskim sudovima, da pokažu interes da zadrže svoju imovinu i da ih upišu u nove zemljišne knjige. Hvala.
Na član 6. amandman su podneli poslanici Aleksandra Tomić, Milorad Mijatović, Sonja Vlahović, Olivera Pešić, Zoran Bojanić, Srbislav Filipović,, Snežana Petrović, Dubravka Filipovski i Stefana Miladinović. Reč ima narodni poslanik Zoran Bojanić.
Zahvaljujem uvažena predsednice. Još jedan od amandmana na naši fokus grupe. Da je naša ideja dobra, govori upravo ovo što je uradila Vlada po ovom članu broj 27. Znači da se pridržava, upravo onih smernica iz Agende 2030 o održivom razvoju. Znači, iz realnih sredstava planiramo i radimo samo što je realno. Pominjali smo danas, čak u jednom trenutku, uvaženi kolega Blaža, što je meni posebno drago, pomenuo je moj grad Kraljevo i jednu investiciju, odnosno veliki projekat u kome sam i ja svojevremeno i ova poslanička grupa učestvovao u pokretanju tog pitanja. Upravo to što je Blaža kao primer pomenuo Kraljevo i rešavanje stambenog problema ljudi oštećenih u zemljotresu, govori da i poslanici Srpske napredne stranke prate ovu problematiku, nisu uskogrudi i sveobuhvatno razmatraju i ovaj Zakon o budžetskom sistemu i Zakon o budžetu, pa je zato poslanik iz Šapca pričao o problemima grada Kraljeva, koje neko nije mogao svojevremeno da reši. Da ova Vlada radi dobro i da dobro planira, upravo govori i to što su obezbeđena i sredstva za uređenje lokacija za jednu veliku investiciju, proizvodnu, zatvaranje proizvodnog pogona odnosno fabrike u Kraljevu, kao i na rešavanju još jednog stabilnog problema, a to je, onaj ko je pratio medije a i slušao ovde, da je Vlada donela odluku da u sledećoj godini, jedan od šest gradova gde će biti izgrađeni stanovi za vojsku, BIA-u i našu policiju, je i Kraljevo. Takođe, moram da napomenem ovde, da Demokratska stranka je ovo koristila u neke predizborne kampanje, kao 2012. godine, napravila je velelepnu zgradu aerodroma u Kraljevu. Nažalost, nisu rešili ni problem piste, a što je najgore, nisu rešili ni problem vlasništva, jer taj aerodrom je još uvek vojni, nije ni vojni a ni civilni. Tako da se nadam da ćemo mi rešiti sve naše probleme u sledećim godinama. Hvala.
Na član 7. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su poslanici Aleksandar Šešelj, Zoran Krasić, Milorad Mirčić, Miljan Damjanović, Vjerica Radeta, Nataša Jovanović, Nemanja Šarović i Sreto Perić, zajedno Marko Đurišić, Nenad Konstantinović, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković i narodni poslanik Aleksandra Jerkov. Reč ima narodni poslanik Vjerica Radeta.
Član 7. Predloga ovog zakona je valjda najbolji dokaz potpunog odsustva bilo kakve strategije u budžetskom sistemu Srbije. Naime, treba podsetiti da se Zakon o budžetskom sistemu do sada menjao 12 puta i ovo je 13. izmena. Ali je interesantno šta se desilo upravo sa ovim članom 7, koji se odnosi na izvorno član 36a. Radi se o uputstvu za izradu odluke u budžetu lokalne vlasti. Između ostalog, stoji da su tu i uslovi za uključivanje kapitalnih projekata u budžet lokalne vlasti. Zašto je ovo interesantno? Prošle godine, kada se menjao ovaj zakon, vi ste tada u tom članu 36a. stav 2. zapetu zamenili tačkom i dodali tačku 4, koja glasi: „uslovi za uključivanje kapitalnih projekata u budžet lokalne vlasti“. Dakle, tražili ste prošle godine da se to stavi u član 36a. i to je tako prošlo. Ove godine imate potpuno isti tekst, samo što sad zapetu i tačku zamenjujete tačkom i brišete te iste uslove koje ste prošle godine uneli u ovaj Predlog zakona. Dakle, krajnje neozbiljno, krajnje nevizionarski, krajnje neodgovorno. Šta ćete, svake godine ovako? I ovo nije jedini član gde ste tako nešto uradili. A koliko ste kao Vlada neodgovorni, govori i odgovor vaš nama, poslanicima Srpske radikalne stranke, zbog čega niste prihvatili naš amandman. Mi smo amandmanom predložili da se briše ovo što ste vi sada tražili da se brišu - uslovi za uključivanje kapitalnih projekata u budžet lokalne vlasti, tražili smo da to ostane, upravo onako kako ste vi prošle godine to tražili i tako vam skupštinska većina usvojila. I vi sad kažete da se amandman ne prihvata iz istih razloga iz kojih niste prihvatili naš amandman na član 3. A obrazloženje zašto taj amandman niste prihvatili, kaže – Amandman se ne prihvata iz razloga što se finansijska pomoć EU smatra vrstom javnog prihoda koji pripada u budžet. Zamislite vi koliko to nema blage veze jedno s drugim. Ovo je najbolji pokazatelj koliko vas u Vladi baš briga šta narodni poslanici pričaju, šta predlažu i koliko vi sami nemate nikakvu strategiju i viziju o budžetskom sistemu Republike Srbije. Jako, jako loše. Nadam se da su ljudi koji ovo gledaju razumeli kroz ovaj primer kakav je odnos i vas kao Vlade i skupštinske većine prema onome što u suštini život znači. Hvala.
Reč ima ministar Vujović.
Ja bih vas zamolio da pre nego što ocenjujete i tako teške reči upućujete na naš račun, saslušate. Mi se ovde pozivamo na prethodnu diskusiju, na prethodni član. Ova zagonetka uopšte nije teška. Ona glasi ovako – mi smo prošle godine stavili u budžet, zato što posle godinu i po dana pokušaja nismo uspeli da dobijemo većinu da se uredba kojom se uređuju kapitalne investicije odobri, i prošle godine smo kao znak naše želje da se uređuje sfera kapitalnih investicija, to stavili u Zakon o budžetskom sistemu. Pošto se u toku ove godine ta uredba usvojila, koja celovito reguliše ovu oblast, onda sada smatramo da su se stekli uslovi da se to ne ponavlja u ovom zakonu, da se ne protivreči. Prema tome, kao što smo vašem kolegi odgovorili u prethodnom članu, u kojem smo rekli da se briše poslednja rečenica iz prethodnog člana zakona, ovde se briše ova ista rečenica koja je to isto značila na lokalnom nivou. Nema nikakve zagonetke. Samo da ste bili skoncentrisani, čuli biste da se to objašnjenje odnosi na iste stvari. Drugim rečima, uredba uređuje i na nivou Republike i na nivou lokala uslove pod kojima se definišu kapitalne investicije, od identifikacije, preko prethodne pripreme projekata, do pune pripreme projekata, ocene i realizacije, po standardima koji važe u svetu, da biste vi i mi mogli transparentno da gledamo usaglašenost predloga investicionih projekata, od ideje do realizacije. Verujte mi, sačekajte objašnjenje, pa tek onda dajte ocene. Prema tome, mi od 1. januara počinjemo da primenjujemo uredbu i bilo bi previše da se ona definiše na dva mesta na različite načine. Hvala lepo.
Reč ima narodni poslanik Vjerica Radeta.
Ministre, vi ne možete na taj način da razgovarate sa poslanicima koji podnose amandmane. Mi sa vama možemo. Ja vama nisam do sada rekla da niste koncentrisani. Vi ste malo pre rekli da ja nisam koncentrisana. Vrlo sam koncentrisana. (Dušan Vujović: Pogledajte stenogram.) Nemojte da mi dobacujete. Vrlo sam koncentrisana, ali vi niste. Niste mi obrazložili, vi sad meni kažete – trebalo je da saslušamo najpre šta ćete vi da kažete, pa onda da pišemo amandmane. Morate vi malo da se koncentrišete, malo da uvežete Poslovnik. Kad već dolazite ovde da predstavljate Vladu, morate da znate šta govorite. Dakle, vi niste odgovorili na suštinsko pitanje. To što ste sad rekli, mogli ste u dve rečenice da napišete u obrazloženju, a ne ovo što ste vi napisali, što je apsolutna lakrdija.
Na član 7. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su Marko Atlagić i poslanik Marijan Rističević. Reč ima narodni poslanik Marko Atlagić.
Poštovana predsednice, ovaj amandman ima za cilj pravno-tehničku doradu, s jedne strane, i s druge. U pravu ste, gospodine ministre finansija. Dajem podršku Vladi što je predložila da se četvrti element za izradu odluke o budžetu lokalnih vlasti briše, a odnosi se na uključivanje kapitalnih projekata u budžet lokalne vlasti, jer je Vlada Republike Srbije donela Uredbu 2017. godine koja će se primenjivati 1. januara 2018. godine. Da je bilo te uredbe, ne bi se desilo da jedan predsednik jedne opštine, a sad narodni poslanik, 13. maja gospodnje 2016. godine potroši u jednom kafiću „Atrium“ u Smederevskoj Palanci 110 hiljada dinara za kafu, a u drugom 139.850 dinara za pivo. Pišem knjigu sada, grafiti kao političke poruke građanima Republike Srbije, i upravo grafit iz Smederevske Palanke zauzima centralno mesto, koje glasi: „Istina je živa, u Palanku nema piva. Ostala je samo pena, popio ga žuti hajnekena. A pivo je bilo skupo, em ga pio, em se kup`o. Šta pije kafana, budžet plaća sve. Ja sam žuti Kena, iz Glibovac, bre!“ Hvala.
Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Ovi profesori, dame i gospodo, kad nekog citiraju, treba da navedu i koga su citirali. Dame i gospodo, ovde se radi o kapitalnim projektima, o tome da je uredba Vlade nadomestila ovlašćenja ministra, pa bih ja popričao nešto o tim kapitalnim projektima koje je radila bivša vlast. Mi poljoprivrednici znamo, a kapitalne projekte doživljavamo kao setvu i sadnju, to treba pažljivo pripremiti. Da biste jeli ukusan hleb, morate posejati pšenicu. Da biste jeli ukusnu voćku, morate prvo voćku zasaditi. Tako je i sa kapitalnim projektima. Treba ih uraditi da bi plate, penzije i standard bio veći. Verujem da Vlada želi ono što želimo i mi seljaci. Kao dobri domaćini žele svojim građanima, kao i mi svojim ukućanima da po kvalitetu života i standardu što pre dostignu razvijenije zemlje. Da vidimo kako se to radi u Inđiji. Kapitalni projekat „Hala za Univerzijadu“ koja je trebalo da bude gotova 2009. godine. Smena vlasti je bila prošle godine, 2016, hala još nije bila gotova. Univerzijada u Inđiji je postala „jada“. Pet stotina pedeset miliona dug, a hala nije završena. Tužba, budžet pukao za 2.037 miliona ili dve milijarde, tako da sa pravom to možemo nazvati „jadom“. Gle čuda, u Beču Goran Ješić je kao Sulejman Veličanstveni, odnosno bio je smešniji, zauzeo nekoliko stotina kvadrata u centru Beča, sebe smestio i baš ga boli briga što je Univerzijada postala „jada“. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Martinović. Izvolite.
Hvala. Narodni poslanici, već smo pričali danas o tome kakva je loša situacija bila u sektoru odbrane kada je ministar bio Dragan Šutanovac. Samo u periodu od 2000. do 2008. godine uništeno je više od 500 tenkova i haubica, 220 oklopnih vozila, više desetina hiljada komada lakog naoružanja, uništeno je 1.200 strela, tip 2, 1100 protivavionskih topova, 26 višecevnih raketnih lansera M63. Do 2008. godine nismo imali ni jedan MIG u resursu, a do 2012. godine imali smo jedan. Iskreno se nadam da se takva vremena, zla vremena po vojsku Srbije, po građane Srbije i po njihovu bezbednost, nikada neće vratiti i podržavamo politiku Vlada Republike Srbije koja je u budžetu za 2018. godinu predvidela za opremanje Vojske Srbije više od 11 milijardi dinara.
Zahvaljujem Na član 7. amandman je podnela narodni poslanik Jelena Žarić Kovačević. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvaženi članovi Vlade, dame i gospodo narodni poslanici, ja sam amandmanom predložila dodavanje novog stava koji se odnosi na dodatno podsticanje i razvoj pravosudnog sistema Republike Srbije. Finansije koje se odnose na pravosudni sistem deo su budžeta, a takođe su i u tesnoj vezi sa ostalim komponentama koje čine budžet Republike Srbije. Tako je bilo 2008. i 2009. godine kada je zbog sukoba interesa pojedinaca budžet naše zemlje oštećen za određeni iznos. Na primer, imali smo slučaj da je sudija Visokog saveta sudstva istovremeno bila i predsednica RIK. Prema Zakonu o sudijama, sudija ne može obavljati javnu funkciju i za to biti plaćena. Znači, radilo se o direktnom izigravanju Zakona i oštećenju budžeta. Takođe, prema istom Zakonu nesavesno vršenje sudijske funkcije predstavlja razlog za razrešenje, što se nije desilo, te je ponovo izigran zakon, i to je bilo malo, pa je ista predsednica kontinuirano u sukobu interesa izabrana za još jedan mandat. Ovakvih primera danas nema, jer je svaki napor koji je uložila Vlada Republike Srbije usmeren na dobro i realno planiranje budžeta i njegovu realizaciju isključivo u skladu sa Zakonom. Naravno, takav odnos prema budžetu u svakom trenutku će podržati i poslanici SNS. Hvala.
Zahvaljujem Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Žarko Mićin. Izvolite.
Zahvaljujem se. Podneo sam amandman koji glasi – Planiranje, priprema, donošenje i izvršenje budžeta Republike Srbije realizuje se tako da u najvećoj meri podrži investicije u Republici Srbiji. Cilj mog amandmana je podsticaj za planiranje investicija u budžetu i u tom smislu bih hteo da spomenem investicioni projekat od značaja za celu Srbiju, a to je izgradnja brze pruge, odnosno projekta mađarsko-srpske železnice za koju je u budžetu Republike Srbije za 2018. godinu predviđeno osam milijardi dinara. Realizacija ovog projekta je započeta prošle godine kada je u Letoniji na centralnoj ceremoniji Samita šefova Vlada Kine i 16 zemalja centralne i istočne Evrope, u prisustvu premijera Srbije Aleksandra Vučića i Kine Li Kećanga, potpisan komercijalni ugovor za izgradnju prve deonice brze pruge Beograd – Budimpešta, kao i Memorandum o finansiranju čitavog projekta na teritoriji Srbije sa infrastrukturom Železnice Srbije i konzorcijumom kineskih kompanija. Potpisivanjem komercijalnog ugovora i Memoranduma o razumevanju sa kineskom EKSIM bankom o kreditiranju projekta mađarsko-srpske železnice na teritoriji Srbije, omogućava se da se krene sa gradnjom brze pruge na kojoj će biti brzine do 200 kilometara na sat i koja će skratiti putovanje između srpske prestonice i mađarske prestonice na manje od tri sata. Ugovor predviđa izgradnju dvokolosečne pruge preko Beograda do Stare Pazove, dužine 34,5 kilometara i što je najvažnije domaće firme takođe mogu da učestvuju u ovome do 46% u izvođenju radova i nabavci robe. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 7. amandman je podnela narodni poslanik Milanka Jevtović Vukojičić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre, moj amandman odnosi se na unapređenje položaja najranjivijih društvenih grupa. Najpre želim da istaknem da u unapređenju kvaliteta života najranjivijih društvenih grupa, a tu spadaju stari, penzioneri, osobe sa invaliditetom, samohrane majke, lica nesposobna za rad i privređivanje, sem republičkog budžeta, jednim delom te usluge finansiraju se iz lokalnog budžeta. Da bi unapredila jednak pristup usluga socijalne zaštite na čitavoj teritoriji Republike Srbije, Vlada Aleksandra Vučića je prvi put opredelila namenske transfere za razvoj usluga socijalne zaštite po onim opštinama koje su manje razvijene. Jedna od tih opština je opština Priboj koja je dobila namenska sredstva i u kojoj ima pet usluga socijalne zaštite za najugroženije građane koje su razvijene na teritoriji opštine Priboj, a koje se finansiraju, kako iz budžeta lokalne samouprave, tako i iz namenskih transfera. Svakako da ova Vlada i dalje radi na unapređenju kvaliteta najranjivijih društvenih grupa i SNS podržava što su i za ovu godinu budžetom planirana namenska sredstva za razvoj ovakvih usluga. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 7. amandman je podnela narodni poslanik Vesna Rakonjac. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Darko Laketić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, kolege narodni poslanici, član 7. Zakona o budžetskom sistemu govori i definiše finansijski plan organizacije za obavezno socijalno osiguranje. Naime, sve one aktivnosti u oblasti socijalne i zdravstvene zaštite koje nisu definisane i koje nisu finansirane republičkim transferom i budžetom, mogu biti finansirane ukoliko se adekvatno planiraju i realizuju u skladu sa Zakonom na nivou lokalne samouprave. Takođe, vezano za socijalnu zdravstvenu zaštitu mogu reći i samim Zakonom o zdravstvenoj zaštiti je definisano da na nivou AP, na nivou grada ili pak na nivou lokalne samouprave mogu biti planirani i sprovedeni projekti koji su vezani za zdravstvenu ili socijalnu zaštitu koji bi obuhvatili određene grupe stanovništva, ovde je reč najčešće o marginalnim grupama stanovništva, ali mogu biti obuhvaćene i određene bolesti koje su karakteristične za određeni region, tačnije endemske bolesti. Ono što mogu reći vezano za ovaj amandman i za ovu problematiku, a tiče se nekog lokalnog nivoa, jeste daću primer Doma zdravlja Prokuplje, gde se finansira projekat „Pomoć u kući“, u suštini reč je o jednom gerontoprojektu, projektu pomoći starim licima i o jednom rekao bih, vrlo plemenitom projektu. Takođe, finansira se i boravak dece sa posebnim potrebama u dnevnom boravku „Sunce“. Hvala puno.
Zahvaljujem. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik LJiljana Malušić. Da li neko želi reč? (Da.) Narodni poslanik LJiljana Malušić. Izvolite.
Hvala predsedavajući. Uvaženi ministri sa saradnicima iz ministarstava, dame i gospodo poslanici, moj amandman glasi – planiranje, priprema, donošenje, izvršenje budžeta Republike Srbije realizuje se tako da u najvećoj mogućoj meri unapredi razvoj obrazovanja u Republici Srbiji. Cilj amandmana je da se zakonskim rešenjem osnaži i unapredi razvoj obrazovanja u Republici Srbiji. Da bi se osnažio i unapredio razvoj obrazovanja u Republici Srbiji, neophodno je imati više sredstava iz budžeta. Po prvi put je posle 20 godina budžetom planirano najveće povećanje za Ministarstvo nauke i tehnološkog razvoja od 21 milijardu dinara. Nikada se više nije ulagalo u prosvetu i nauku. Srpska napredna stranka ulaže u izgradnju, opremanje i renoviranje škola, u obavezno osnovno obrazovanje romske populacije, što je predviđeno i Strategijom za socijalno uključivanje Roma i Romkinja u Republici Srbiji za period od 2016. do 2020. godine, zatim, za uvođenje informatike od petog razreda osnovne škole, uvođenje dualnog obrazovanja zarad bržeg nalaženja posla. Hvala lepo.
Zahvaljujem. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Krsto Janjušević. Izvolite.
Hvala, poštovani predsedavajući. Uvaženi ministri, dame i gospodo narodni poslanici, u funkciji privrednog razvoja svakako je saradnja Srbije i Kine, čiji zajednički projekti u ovom trenutku iznose oko šest milijardi dolara. Nedavno na Samitu Kine i 16 zemalja centralne, istočne Evrope, potpisani su veoma važni ugovori. Izdvojio bih Dalekovod Obrenovac – Novi Beograd. Dakle, potpisan je ugovor o izgradnji toplo-dalekovoda Obrenovac – Novi Beograd i to će biti sigurno novi, dobar zajednički projekat srpskih i kineskih kompanija. Toplovod će biti dug 26 kilometara, a ugovor je vredan 190 miliona evra. Korišćenjem tople vode iz TENT-a za grejanje Novog Beograda godišnje će se uštedeti 43 miliona evra na uvozu gasa koji koriste Beogradske toplane. Za one kritičare i bivši režim projekat - šta to beše ušteda, šta to beše. Takođe, na ovom događaju potpisan je i komercijalni ugovor o nastavku autoputa Preljina – Požega, što je za nas u Zlatiborskom i Moravičkom okrugu od izuzetnog značaja, za privredu i turizam Zlatiborsko i Moravičkog značaja. Onim kojima na tom autoputu samo smetaju naplatne rampe, oni trebaju da znaju da su upravo oni kao deo bivšeg režima bili najveća rampa za napredak naše zemlje ka boljoj budućnosti. Hvala vam.
Zahvaljujem. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Goran Kovačević. Izvolite.
Član 7. narodni poslanici. Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o budžetskom sistemu na član 7. suštinski se tiče pitanja fiskalnog poretka Republike Srbije jer fiskalni poredak Republike Srbije ne može da funkcioniše ako nemate parametre fiskalne stabilnosti, parametre makroekonomske stabilnosti. Bez investicija ta dva parametra gube svaki smisao. Vlada Republike Srbije je omogućila fiskalnom konsolidacijom prethodne tri godine da u budžet za 2018. godinu uđemo sa nikad većim investicijama. To je pravi razvojni budžet. Nije onakav razvojni budžet kakav smo slušali u godinama iza nas. Kada imate 128 milijardi za kapitalne izdatke, što je 36,1% više nego što ste imali u budžetu za 2017. godinu i kada imate u subvencijama još negde oko 35 milijardi, što ukupno čini 174 milijarde investicija, onda to govori koliko je ovaj budžet razvojni i koliko on sa pre svega investicijama u oblasti javnog sektora pomaže razvoj BDP i rast BDP zasniva se na ličnoj potrošnji koju podižemo pre svega povećanjem plata u javnom sektoru, povećanjem penzija, ali istovremeno ne možete očekivati da BDP raste a da nemate državna ulaganja. Sa ulaganjima od preko 170 milijardi, odnosno 625 milijardi u narednom vremenskom periodu koji je dve, tri godine Srbija stvara prave uslove za razvoj svoje ekonomije, rast i razvoj ekonomije je suština, a bez investicija svakako to nije moguće. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Miodrag Linta.
Ja ću govoriti o jednom problemu koji je vezan za ovaj amandman, odnosno tiče se rešavanja problema proteranih Srba iz hrvatskih gradova. Naime, jedan od dokaza proustaškog karaktera režima Franje Tuđmana jeste činjenica da su hrvatske paravojne formacije posebno tokom 1991. i 1992. godine minirale u klasičnim terorističkim akcijama preko 10 hiljada srpskih kuća, lokala u desetinama hrvatskih gradova. Čuvena po zlu „kristalna noć“ u Zadru, zatim rušenje kuća, miniranje kuća srpskih u Gospiću, u Sisku, u Karlovcu, u Osijeku, posebno ističem Bjelovar gde je minirano preko 600 srpskih kuća. Naime, da je u pitanju bio državni terorizam pokazuje sledeća činjenica, tadašnji zamenik načelnika policijske uprave Bjelovar, Hrvat Ivan Srnec, častan čovek je naložio da se pokrene istraga za miniranje srpskih kuća u Bjelovaru. Nakon nekoliko dana i njegova kuća je minirana. To je najbolji dokaz da i oni časni ljudi hrvatske nacionalnosti, policajci nisu mogli da vrše svoj posao. Srbi koji su izgubili, čije su kuće i poslovni lokali srušeni su prema članu 180. hrvatskog zakona o obaveznim, odnosno obligacionim odnosima počeli da podnose tužbe za naknadu štete. Počeli su to da rade već 1993. i 1994. godine. Hrvatski sudovi nisu reagovali. Godine 1996. posle rata na inicijativu tadašnjeg državnog odvjetnika Hrvatske, poznatog srbomrsca Šeksa hrvatski sabor je ukinuo član 180. i time onemogućio da Srbi dobiju naknadu štete sudskim putem. Nažalost, dobar deo ljudi je nagovaran od strane advokata i krenuli su da tuže državu Hrvatsku i izgubili su sudske postupke. Dajem primer samo jedne porodice, a takvih je nažalost na hiljade porodica. Dušan i Ana Kundak, minirana im je kuća u Lipiku od 200 kvadrata i kuća u Filip Jakovu kod Šibenika od 100 kvadrata. Izgubili su sudske postupke pred županijskim sudom u Bjelovaru. Ne samo da nisu dobili naknadu štete, nego Dušan i Ana Kundak su morali da plate 20 hiljada evra sudskih troškova za sudski postupak za miniranu kuću u Lipiku, a 15 hiljada evra za sudski postupak za miniranu kuću u Filip Jakovu kod Šibenika. Dakle, ukupno 35 hiljada evra da plate sudskih troškova, što su se usudili da tuže hrvatsku državu. To govori o karakteru hrvatske države koja je danas članica EU. Dušanu i Ani Kundak se oduzima, odnosno oduzimaće se do kraja, smrti po jedna trećina penzija, a radi se sada o dve ruine, živa leša koji ne mogu da shvate da ne mogu ostvariti svoja prava. Dušan i Ana Kundak su se ponadali da su iscrpeli sva pravna sredstva u Hrvatskoj, dakle, prošli su opštinski i županijski, ustavni, vrhovni sud, da će ostvariti svoja prava pred Evropskim sudom u Strazburu. Nažalost, i tamo su doživeli veliko razočaranje jer je Evropski sud u Strazburu stao na jedno licemerno stanovište. Naime, sud je rekao – sve tužbe koje dolaze iz Hrvatske, a kojima se tretiraju događaji pre ratifikacije Evropske konvencije o ljudskim pravima u Hrvatskom saboru, a to je bio novembar 1997. godine, Sud neće razmatrati. Ispada da ljudska prava za Srbe u Hrvatskoj važe samo od novembra 1997. godine, na dalje, a dobro znamo da sve što se dešavalo Srbima, dešavalo se do 1995, 1996. godine. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Đorđe Komlenski, Bojan Torbica. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Komlenski. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Dame i gospodo, drugarice i drugovi, cilj ovog amandmana je da se zakonskim rešenjem dodatno podstakne smanjenje siromaštva na području Republike Srbije. Zadovoljstvo je što se ovaj amandman ne odnosi direktno na to kako radi republička Vlada, ali da je ovako nešto bilo ugrađeno u ranijem periodu, nikako se ne bi desilo da fondovi koji su trebali da služe za razvoj, služe samo za smanjenje siromaštva pojedinaca iz vrha „žutog preduzeća“, odnosno njegovog OUR-a u Vojvodini. To „žuto preduzeće“, lopovska organizacija, je privatnom preduzeću „Garant“ za proizvodnju radilica i cilindara za motore u Odžacima, dodelilo dva puta po 300.000 evra iz Pokrajinskog fonda za sufinansiranje novih tehnologija, za otvaranje pogona u AP Vojvodini. Kažu da radnici koji su radili u tom preduzeću nisu uspeli da zavrnu ni po 50 šrafova, a da je to preduzeće odmah nakon slikanja za više televizijskih ekipa i više puta zatvoreno. U Odžacima danas nema firme, nema zaposlenih, gazda je po zatvaranju firme ostao dužan još i 20-ak plata radnicima, tako da osim ovih 600.000 evra koje su završile očigledno u džepovima vlasnika „žutog preduzeća“, dodatno su osiromašili i ove radnike kojima nisu isplatili njihove zarade. Prevara u Odžacima jasno pokazuje kako je nestalo svih 35 miliona evra, koje su očigledno podelili Pajtić i njegova klika iz „žutog preduzeća“, kako su opljačkali ovaj fond, a iz samih snimaka na televiziji se jasno vidi da su i Pajtić i njegova desna ruka Petrović, svesno učestvovali u ovoj prevari. Vidi se da tamo nikakve nove tehnologije nije bilo, da se radilo o polovnim mašinama, koje su verovatno iz prošlog veka, ako nisu iz 19. veka. Prema tome, gospodo iz Tužilaštva za organizovani kriminal, ja vas molim da ovo procesuirate i da bar deo novca vratite u budžet Republike Srbije, kako bi se siromaštvo još više umanjilo i olakšalo da republička Vlada što brže smanji stepen siromaštva u Republici Srbiji.
Zahvaljujem. Na član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandra Tomić, Milorad Mijatović, Sonja Vlahović, Olivera Pešić, Zoran Bojanić, Srbislav Filipović, Snežana Petrović, Dubravka Filipovski i Stefana Miladinović. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Sonja Vlahović. Izvolite.
Hvala poštovani predsedavajući. Ovo je još jedan amandman naš, poslanika članova „fokus grupe“. Ciljevi održivog razvoja, njih 17 osmišljeni su da obuhvate sva tri stuba održivog razvoja – ekonomiju, društvo i životnu sredinu. Ciljeve održivog razvoja mi već sprovodimo u delu. Tako je danas naš predsednik, naše države Srbije, Aleksandar Vučić, na Samitu o klimi u Parizu, a to je jedan od stubova ciljeva održivog razvoja životna sredina. Sa ponosom ponovo mogu da kažem da i grad Beograd sprovodi ciljeve održivih razvoja. Šta je unapređeno u protekle tri godine? Za kapitalne investicije iz budžeta je u 2017. godini izdvojeno 19,51% a za 2018. godinu planirano je da se izdvoji blizu 23%. Zatim, reformisan je sistem socijalne zaštite, socijalna davanja se isplaćuju na vreme i bez kašnjenja. Uvedene su nove usluge u sistemu socijalne zaštite, usluge, lični pratilac deteta, usluge personalni asistent, da ne bih neke zaboravila, prosto moram da pratim jer je toliko izdvojeno. Otvoreno je šest novih klubova za penzionere. U saradnji sa Ministarstvom za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, obnovljeni su svi objekti socijalne zaštite na teritoriji gradske opštine Obrenovac, tri dnevna boravka za decu sa smetnjama u razvoju su renovirana i proširena. Do kraja 2017. godine planirano je otvaranje dva nova dnevna boravka za decu sa smetnjama u razvoju i to u gradskim opštinama Sopot, u naselju Ovča. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Milimir Vujadinović. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Milimir Vujadinović. Izvolite.
Hvala predsedavajući. Svi amandmani koje sam podneo su sa ciljem da doprinesu borbi protiv korupcije i kriminala, međutim, ceo dan danas smo slušali poslanike iz opozicije kako su sprečeni da govore na temu bilo kog zakona, zbog toga što smo podneli ove amandmane. Pre svega, moram da zamolim ljude iz režije, znajući da je direktan prenos ovog skupštinskog zasedanja prekinut, da okrenu kamere na klupe poslanika opozicije. Primetićete da 90% njih u ovom momentu nije prisutno u sali. Ovo je važno radi građana Srbije koji će prenos gledali u nekom odloženom terminu, da vide šta je to i na koji način se poslanici opozicije bore za ono za šta su ih delegirali ovde. Poređenja radi, evo kako to izgleda i danas. Mogu da vide na osnovu uvida u klupe poslanika opozicije, ali i onoga što se dešavalo u prošlosti. Naime, Pokrajisnka vlast je u prošlosti formirala Razvojnu banku Vojvodine, znate na koji način je funkcionisala od 2009.-2012. godine, dokapitalizovana je sa čak 15 milijardi dinara. Naplativost njenih potraživanja će se kasnije ispostaviti da je bila na svega 20%, što znači da ta potraživanja nisu bila naplativa. Još tada su poslanici SNS u Pokrajinskoj skupštini upozoravali na posledice takvog jednog kriminalnog delovanja. Naravno, Bojan Pajtić je uspeo u sve ovo da uključi i poslanike iz Pokrajinske skupštine i da podrže tu dokapitalizaciju Razvojne banke Vojvodine. Svedoci smo kako se sve to završilo. Ono što je specijalitet u svemu tome jest da je DS u istoj toj banci i za predizbornu kampanju 2012. godine uzela kredit, ali i u junu mesecu 2012. godine i to sa 1,4% kamate, bez apsolutno ikakvih elemenata obezbeđenja tog kredita. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Blaža Knežević. Izvolite.
Zahvaljujem. Kada govorimo o infrastrukturnim projektima, odnosno unapređenju razvoja infrastrukture u republici, svakako treba posebno naglasiti dva mosta. Pre svega Žeželjev most u Novom Sadu, koji je železničko drumski most koji je premostio Dunav. On predstavlja značajan objekat i u međunarodnim merilima, ali i veliko dostignuće naše tehnike. Most će uz dve pešačko-biciklističke staze, dve drumske trake, imati dva koloseka kojima će vozovi moći da razvijaju brzinu do 160 km za putnički i 120 km na čas za teretne vozove. Žeželjev most pokazuje veliku odgovornost Vlade Republike Srbije prema svakom infrastrukturnom projektu, odnosno ozbiljnost u realizaciji svega onoga što je obećano građanima Srbije. vrednost investicije je oko 51 milion evra. Drugi most na Drini, između LJubovije i Bratunca, nazvan Bratoljub, predstavlja posebnu simboliku jer je spojio dve obale. Mostovi, pogotovo oni koji spajaju Srbiju i Republiku Srpsku i Srbiju i BiH daju mogućnost za ljude koji imaju za cilj pre svega mir, stabilnost i bolji život, a onda i mnogo bolje uslove i prilike za razmenu znanja, investicija, ekonomski razvoj i turizam. Most skraćuje 50 km put sa Koridorom 11 i lukom Bar. Ukupna investicija je 13 miliona evra, gde spadaju i most, ali i granični prelaz. Ovakvi realizovani infrastrukturni projekti, kada su mostovi u pitanju, pokazuju pre svega snagu zemlje, kakve je Srbija, da se uhvati u koštac sa ovakvim izazovima i da pokaže da sa strane jačine države i jačine Vlade i sa finansijske strane može da iznese ovakve projekte. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 7. amandman je podnela narodna poslanica Milena Turk. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvaženi ministri, dame i gospodo narodni poslanici, podnela sam amandman na član 7. U članu 7. se brišu uslovi koji određuju uključenje kapitalnih projekta u prioritetnu oblast finansiranja, već se ova oblast uređuje uredbom Vlade Republike Srbije. Ovo je izuzetno značajno, jer omogućava nastavak ulaganja u izgradnju infrastrukture širom Republike Srbije u izgradnju autoputeva, u naše povezivanje sa regionom, ali i u obnovu postojeće infrastrukture, što nam je izuzetno važno. Ovo je takođe bitno sa aspekta ulaganja u obnovu objekata u naše škole, domove zdravlja, ustanove socijalne zaštite, što se sprovodi preko sredstava Kancelarije za upravljanje javnim ulaganjima. Samo početkom ove godine u Trsteniku je odobreno 50 miliona za sanaciju dve škole, a krajem godine još 70 miliona za sanaciju preostale dve škole u našoj opštini. Izuzetno je važno, zato što se ovi projekti odnose na saniranje čitavog objekta, od poda do plafona. Dakle, jedno kapitalno ulaganje, koje omogućava i uštedu, u smislu energetske efikasnosti. Ovo se naravno odnosi na ustanove socijalne zaštite i zdravstvene ustanove, što je izuzetno važno, kao i nastavak samih infrastrukturnih radova. Moram da napomenem, da je ta ista opština Trstenik dobila 150 miliona za sanaciju dela magistralnog puta, što će naravno povećati bezbednost na ovom delu Stopanje, ali isto tako i izgradnju kružnog toka, prvog u našoj opštini, koji takođe utiče na bezbednost i sam izgled naše opštine. Mi smo od strane bivše vlasti imali ulaganje u jedan infrastrukturni projekat, koji se odnosio na akvapark. Dakle, 120 miliona dinara je u Trsteniku uloženo u izgradnju akvaparka, ali ono što je ključno da je taj akvapark navrat-nanos pompezno otvoren, bez upotrebne dozvole. Dakle, otvoren je iako su električne instalacije bile ugrožene i na njih se slivala voda, dakle bila su ugrožena deca i svi korisnici bazena. Bilo je važno da se prikupe politički poeni ovim potezom. Dakle, ne samo što je važno da Republika odredi prioritete u kapitalnim projektima, važno je i da kontroliše njihovo sprovođenje, i ja iz ovog razloga podnosim amandman, u cilju ravnomernijeg ulaganja u čitavoj Republici Srbiji.
Zahvaljujem. Na član 7. amandman je podnela narodni poslanik Dragana Barišić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodna poslanica Dragana Barišić.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministri, poštovane kolege narodni poslanici i poslanice, podnela sam amandman na član 7, jer kao što sam više puta rekla, zaista je država toliko opustošena, da, eto, ova Vlada i ovi narodni poslanici koji su ovde, znači poslanici, pre svega, vladajuće koalicije, su spremni da danonoćno rade, a sve u cilju da podignemo ovu državu na zdrave noge i krenemo onako kako smo započeli, znači napredno u nove pobede. Ono što može da se primeti, jeste to da oni poslanici koji se danas u nekim prepodnevnim satima, pošto oni sad imaju neka preča posla, kritikuju nas iz vladajuće koalicije da podnosimo neke amandmane, oni nisu ni ovde, neće biti ni u danu za glasanje, koje će trajati verovatno dosta dugo, jer oni su tu samo da opstruiraju ovaj rad parlamenta i ništa drugo. Ali, čudi me da više nemamo ni opoziciju, jer oni više ne znaju šta pričaju. Pa tako, evo, Saša Janković, bivši Zaštitnik građana, inače onaj poznati, zgrčenik u Beču, danas kaže kako su izbori za savete mesne zajednice u Kruševcu slični onim u Severnoj Koreji, izjavljuje neko saučešće. On zaista više gubi kompas i razum i priča sve i svašta, a pritom napominje da izbori u ovim opštinama, gde su raspisani, da je SNS već tu pobedio sa preko 70%, što naravno vidim da je tu već taj razum očuvan, što i daje potvrdu da je on sam svestan dobre politike koju vodi SNS, ali vidi se da je totalno rasturena ta naša opozicija i više ne znaju šta pričaju, čas kažu jedno, čas kažu drugo. Opet, to sve nama daje snagu i vetar u leđa da nastavimo da se borimo, jer smo na dobrom putu, čim oni ovako više ne znaju šta pričaju. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Orlić. Izvolite.
Razvoj, dame i gospodo, koji je predmet i ovog amandmana je evidentno prisutan u gradu Beogradu. U gradu Beogradu koji, ne samo da je prepolovio onaj katastrofalni dug od milijardu i 200 miliona, koji mu je ostavio žuti tajkun Dragan Đilas, već danas ima za red veličine više kranova, gradilišta, nego u njegovo vreme. Ako se pitate, građani Srbije, sa kim žuti tajkun Dragan Đilas planira da vrati Beograd u prošlost, u vreme kada je bio potpuno uništen i devastiran, odgovor je stigao danas. Upravo sa ljudima koje je pomenula gospođa Barišić, dakle sa dosovskim vedetama Vukom Tadićevim Jeremićem i Sašom Jankovićem. Ko je tu još prisutan, pored toga što je poznato da se Vuk Tadićev Jeremić identifikuje i međusobno podržava sa onim siledžijama Dverašima, žuto preduzeće DS je u svom pamfletu reklo da se u potpunosti identifikuje sa udruženjem Saše Jankovića. Inače, Saša Janković, za kog se osnovano sumnja da mu je sve one govore, posle kog su ljudi odlazili sa mitinga, pisao Slaviša Lekić sa strankom Borisa Tadića, strankom Borisa, nisam mnogo pogrešio, Živkovića, Zorana Živkovića i Borka Stefanovića, koji je ovih dana rekao da bi on najradije pravio Vladu sa Albinom Kurtijem. Koliko da bude jasno, ko su oni ljudi koji ne podržavaju razvoj naše prestonice, već žele da od njega ponovo prave DOS Palanku, građani Srbije, građani Beograda to neće dozvoliti.
Zahvaljujem. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Marković. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. U pitanju je član 7. Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu. Isti je kao i prethodni, dakle dodavanje novog stava, modernizacija. Nekoliko puta sam već, obrazlažući prethodne amandmane, navodio razloge zbog kojih smatram da je modernizacije neophodna. Kao glavni argument nalazim potrebu za efikasnijom i funkcionalnijom javnom upravom, a sve u cilju da smanjimo zloupotrebe koje smo imali. Mi smo ovde već nekoliko puta navodili primere, da li Smederevske Palanke, da li opštine Vračar, kolege su pričale o AP Vojvodini, ali ono što nisam spomenuo, to je da je recimo samo u poslovnom prostoru Vračar, za vreme dok su žuti upravljali tom opštinom, fond poslovnog prostora bukvalno prepolovljen. Dok za 5.354 kvadrata ne postoji nikakva dokumentacija iz koje može da se utvrdi gde su nestali. Gde je nestalo 5.354 kvadrata? Ima tu mnogo primera kako su oni poslovali. Na primer, tri lokala iz Fonda javnog preduzeća, ukupne površine od 186 kvadrata, razmene za dva manja ukupne površine od 73 kvadrata, od kojih preuzmu samo jedan i to manji od 28 kvadrata, a ovaj drugi veći nikad ni ne preuzmu. To je jedan primer iz 2005. godine. Mnogo takvih primera ima, i kao što je jedna moja koleginica rekla – bilo, ne ponovilo se. Zahvaljujem.
Na član 8. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici zajedno Aleksandar Šešelj, Zoran Krasić, Milorad Mirčić, Miljan Damjanović, Vjerica Radeta, Nataša Jovanović, Nemanja Šarović, Sreto Perić, Petar Jojić, LJiljana Mihajlović, Tomislav LJubenović, Dubravko Bojić, Nikola Savić, Filip Stojanović i Marina Ristić i narodni poslanik Aleksandra Jerkov. Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić.
Evo, posle godinu dana menjamo član 56a, koji je pre godinu dana ugrađen, odnosi se na prinudnu naplatu. Ovo što se ovim predlogom zakona traži jeste da se unese nov stav 9, da sva ograničenja prinudne naplate se prošire i na organizacije obaveznog osiguranja. Međutim, i prošle godine kada se unosio ovaj član, javio se stvarno jedan suštinski feler. O čemu se radi? Nalog za prinudnu naplatu daje Narodna banka Srbije preko svog odeljenja, ali taj nalog sprovodi Uprava za trezor, jer se kod nje vode računi, što direktnih, što indirektnih korisnika budžetskih sredstava. Prošle godine smo rekli, a i sada ponavljamo, sa ovakvom vrstom ograničenja možete da idete samo kada su u pitanju namenska sredstva, kada su u pitanju budžetski fondovi, koji treba da budu zaštićeni od prinudne naplate, a kada su u pitanju druga sredstva, ne sme da se proširi ova zaštita i ova restrikcija, jer se dovodi u pitanje osnovni princip, pa i princip Svetske banke. Ugovor, to je zakon za ugovorne strane. Šta ukoliko ne ispuni ugovornu obavezu korisnik budžetskih sredstava prema nekom privrednom društvu? Kako onda naplati? Dobije i nalog Narodne banke odeljenja u Kragujevcu, dođe do trezora, a Uprava za trezor ne želi da ga izvrši. Ovo treba da se malo drugačije posmatra, da i država kada ulazi u neke obaveze ugovorne prirode, pa ili kada sebi stvara obavezu sprovodeći neki zakon gde se javljaju i pojedinci kao korisnici nekih usluga ili nekih prava, da na vreme planira svoje obaveze, a ne da se sa jednim restriktivnim planiranjem ili ograničenim sredstvima, uz ova sva ograničenja koja su navedena u članu 56a, praktično dezavuiše nalog „Narodne banke“ o prinudnoj naplati.
Zahvaljujem. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Da li neko želi reč? (Da.) Narodni poslanik Marijan Rističević.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, mene brine odsustvo dela opozicije. Nadam se da nemaju neki Pavlovićev aranžman, pa ću za svaki slučaj skratiti. Dakle, ako neko kao mi očekuje da taj deo opozicije, dok mi činimo dobro, da nam sklanjaju kamenje sa puta, onda se grdno varamo. Taj deo opozicije koji sada ovde nije prisutan, od njih možemo očekivati samo dok naporno radimo da nam neki kamen još navaljuju na put. Toliko o njima. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima ministar dr Dušan Vujović. Izvolite.
Samo da pojasnim šta je bila namera u izmeni ovog člana. Znači, ima nekoliko malih izmena. Jedna je da se precizira umesto pet dana - pet radnih dana za naplatu. Time smo želeli da proširimo rok, da ne bude da se ne uključuje vikend. To je, čini mi se, jasno, bez objašnjenja. Drugo, u narednom paragrafu, u originalnom poslednjem paragrafu dodaju se na dva mesta sintagme, odnosno lokalne vlasti. Pošto želimo da se te iste odredbe odnose i na, pre je bilo samo direktnih i indirektnih korisnika budžetskih sredstava, a ovde se dodaju lokalne vlasti. I u poslednjoj rečenici, koja se dodaje kao novi paragraf, kaže se – odredbe ovog člana shodno se primenjuju i na korisnike sredstava organizacije za obavezno socijalno osiguranje. One pre nisu bile obuhvaćene ovim zakonom i mi smo bili preplavljeni zahtevima da dajemo mišljenje kada postoji nalog za izvršenje koji se odnosi na fondove. Znači, mi smo želeli da ih stavimo u istu situaciju i da su oni podjednako odgovorno odnose prema svim procesima. Drugim rečima, kako sud presudi u korist nekog korisnika, da može da se vrši prinudna naplata i sa računa fondova koji inače ne podležu, niti se izvršavaju preko trezora, niti podležu našoj kontroli. Hvala lepo.
Zahvaljujem. Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Nenad Konstantinović, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Aleksandar Martinović. Izvolite.
Samo kratko. Dame i gospodo narodni poslanici, danas sam već govorio o tome kakve je pogubne posledice po Vojsku Srbije i po odbrambeni sistem ove države ostavio bivši ministar odbrane, Dragan Šutanovac. O tome svedoče i depeše koje je objavio Vikiliks. Tako, na primer, 2007. godine, tadašnji američki ambasador u Beogradu, gospodin Majko Poult je poslao jednu depešu Stejt departmentu, u kojoj se, između ostalog, kaže da mu je Dragan Šutanovac rekao da je njegova misija, citiram – da pripremi srpske oružane snage za ulazak u NATO, da on kao ministar odbrane motri na oko 200 aktivnih pripadnika MUP-a, u koje, kaže, nema poverenja jer su ih oblikovala kosovska iskustva. Drugim rečima, radi se o čoveku koji je otvoreno radio za interese stranih država i stranih vojnih saveza, i koji nije, kaže, po sopstvenim rečima, imao poverenje u pripadnike vojske i policije koji su branili suverenitet i teritorijalni integritet Republike Srbije na Kosovu i Metohiji tokom oružanih dejstava 1998. i 1999. godine. Iskreno se nadam da takvih ministara, loših ministara odbrane u srpskoj vladi više nikada neće biti. Još jedanput, podrška Vladi Republike Srbije za sredstva koja su opredeljena za Ministarstvo odbrane za 2018. godinu.
Zahvaljujem. Na član 8. amandman je podnela narodni poslanik Jelena Žarić Kovačević. Da li neko želi reč? (Da.) Izvolite, koleginice.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani članovi Vlade, dame i gospodo narodni poslanici, podnela sam amandman iz konstantne potrebe i želje da pravosudni sistem bude samo još bolji. Ne mogu da ne kažem da me Vlada Republike Srbije nije dodatno navela da podnesem ovaj amandman spominjući lokalnu samoupravu. Ja dolazim iz Niša i moram da spomenem uticajne ljude iz te lokalne samouprave koji su imali značajnu ulogu u zloglasnoj reformi sudstva. Imamo, na primer, jednog advokata iz Niša koji je tada na potpuno nezakonit način izabran za člana Visokog saveta sudstva, isključivo zahvaljujući političkom pritisku koji je vršila tada vladajuća Demokratska stranka. Još jedan Nišlija koji je vukao konce u pravosuđu bio je takođe advokat, ali i predsednik skupštinskog Odbora za pravosuđe, i nije se libio da maksimalno koristi svoj politički uticaj ne bi li sudsku vlast stavio isključivo pod kontrolu Demokratske stranke. On je imao tu priliku da otpusti više od 700 sudija i da niko ne može da postane sudija bez njegove volje. Poznat je po tome da je koordinirao i izbor novog sastava Visokog saveta sudstva, da bi potom i sam postao član tog tela. Nažalost, takvi kadrovi su vodili pravosuđe u vreme vlasti Demokratske stranke. Danas konačno građani imaju pravosudni sistem u koji mogu imati poverenja. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Žarko Mićin. Da li neko želi reč? (Da.) Kolega Mićin, izvolite.
Zahvaljujem se, predsedavajući. Budžetom Republike Srbije za 2018. godinu planirano je 15 milijardi dinara za subvencije privredi i tu idu i podsticaji za investitore. U načelnoj raspravi smo mogli da čujemo kritike pojedinih opozicionih poslanika zbog ovih vidova podsticaja investitora, međutim, ovakve kritike su zaista potpuno neopravdane. Jer, prema analizi koju je uradila Svetska banka za interne potrebe Ministarstva privrede, u kojoj je posmatrano 30 projekata za period od oktobra 2015. do januara 2017. godine, subvencionisane kompanije su donele investicije vredne 340 miliona evra, a zaposlile 21.276 radnika. Neto plate se kreću od 504 evra u „SR Tehniksu“, do 183 evra u „Aster tekstilu“. Država je ovih 30 kompanija podstakla sa ukupno 125,4 miliona evra. To je 5.898 evra u proseku po novootvorenom radnom mestu. Analizom poslovanja došlo se do zaključka da je ukupan iznos očekivanih javnih prihoda 512 miliona evra i 4,08 puta je veći od ukupnih odobrenih sredstava za projekte u posmatranom periodu. Takođe, i očekivano vreme za povrat podsticaja kroz javne prihode iznosi 14,07 meseci, što pokazuje opravdanost ovakvih planiranja sredstava u budžetu. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 8. amandman je podnela narodni poslanik Milanka Jevtović Vukojičić. Izvolite, koleginice Vukojičić.
Zahvaljujem. Za razliku od Demokratske stranke, koja je vodila pogubnu ekonomsku politiku i Republiku Srbiju i njene građane dovela do ivice ambisa, danas možemo da kažemo da je Republika Srbija ekonomski zdrava zemlja. Sem pogubne ekonomske politike, Demokratska stranka Srbije vodila je i pogubnu demografsku politiku, pa je u prethodnih deset godina Republika Srbija izgubila nešto više od 37.000 stanovnika, veličine Prijepolja ili nekog drugog grada. Ova Vlada vodi odgovornu demografsku politiku i u tom smislu formirano je ministarstvo koje se bavi demografskom i populacionom politikom. To je multidisciplinarni pristup, ali želim da istaknem da je ova Vlada odgovorna i za demografiju i natalitet za ovu godinu opredelila je 600 miliona dinara. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 8. amandman je podnela narodni poslanik Vesna Rakonjac. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Darko Laketić. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Darko Laketić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministri, uvažene kolege narodni poslanici, dakle, dobar deo budžeta, odnosno dobar deo transfera ka lokalnim samoupravama od strane Republike Srbije se troši za zdravstvenu zaštitu. Po aktuelnom Zakonu o zdravstvenoj zaštiti, primarna zdravstvena zaštita, odnosno osnivačka prva u ustanovama primerne zdravstvene zaštite pripadaju upravo lokalnim samoupravama. Ono što je naročito bitno u jeku pre svega rada i funkcionisanja na nivou Ministarstva zdravlja, to su normativi, strogi normativi, kadrovski planovi, jeste jedna činjenica da i pored normativa koji u određenim zdravstvenim ustanovama primarne zdravstvene zaštite gde osnivačka prava imaju lokalne samouprave, gde je broj zdravstvenih radnika iznad normativa, lokalna samouprava ima mogućnost i ima pravo da iz svojih sopstvenih sredstava finansira kadrove. Naime, na taj način lokalna samouprava pre svega finansira plate zaposlenih, dodatke na plate, druge prinadležnosti i naknade u skladu sa zakonom, odnosno kolektivnim ugovorom, kao i doprinose za obavezno socijalno osiguranje. U opštini Prokuplje se, naime, iz lokalnog budžeta finansiraju nekoliko lekara i medicinskih sestara koje rade u okviru određenih seoskih ambulanti koje su jako udaljene iz razloga što je opština vrlo razuđena. Na taj način smatram da se lokalne samouprave pre svega odgovorno, socijalno i zdravstveno odgovorno, ponašaju. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik LJiljana Malušić. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik LJiljana Malušić. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Moj amandman glasi: „Planiranje, priprema, donošenje i izvršenje budžeta Republike Srbije realizuje se tako da u najvećoj mogućoj meri unapredi razvoj obrazovanja u Republici Srbiji“. Cilj amandmana je da se zakonskim rešenjem osnaži i unapredi razvoj obrazovanja u Republici Srbiji. Zamislite samo koliko je novca moglo da bude uloženo u obrazovanje da je žuto preduzeće manje para trošilo na putovanja, skupe nekretnine, luksuzne automobile, zimovanja i letovanja po svetskim destinacijama. Za razliku od njih, ovim Predlogom budžeta će biti uloženo više od 700 miliona dinara za izgradnju novih zgrada za razvoj tehnologije i nauke, za tehnološke parkove, dodatne zgrade Naučno-tehnološkog parka u Nišu, dodatne zgrade Instituta za fiziku. Budžet koji predlažemo predviđa 3,3 milijarde za modernizaciju infrastrukture osnovnih i srednjih škola. E, ovako radi Vlada Republike Srbije. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Krsto Janjušević. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Krsto Janjušević. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministri, dame i gospodo narodni poslanici, govorio sam o značajnim ulaganjima u kulturu, posle mnogo godina. Takođe, želim kratko pomenuti i vezano za reformu obrazovanja koja je pokrenuta i značajnim budžetskim sredstvima koja su opredeljena kako za povećanje plata zaposlenih, kako za samo dualno obrazovanje koje će nam verujem vrlo brzo dati značajan rezultat i u samim privrednim parametrima. Šteta je što ovde nema pojedinih poslanika opozicije, verovatno su dovoljno obrazovani, kako sami tvrde, a o kulturi možda možemo da pročitamo na njihovim Tviter nalozima. Tamo pišu svašta, uglavnom neistine. Hajde, Jankovića nema, ali ima nekih koji ovde mogu da uđu i da vode sa nama polemiku. Pa, eto, predložio bih da himna zajedničkog delovanja Saše Jankovića i Saše Radulovića bude – tvit tvituje moj jaran, tvitujem i ja, oba nas je zavela ambasada ta. Zahvaljujem.
Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Goran Kovačević. Reč ima narodni poslanik Goran Kovačević. Izvolite.
Rezultat fiskalne konsolidacije i makroekonomske stabilnosti nije samo rast plata zaposlenih u javnom sektoru, nije samo rast penzija, već istovremeno poreske olakšice koje država Srbija po prvi put uvodi u svojoj istoriji. Godine 2015. smo obećali, kada dođemo u situaciju da nemamo fiskalni deficit, dođemo u tu mogućnost da počnemo da rasterećujemo prihodovnu stranu budžeta, odnosno da vršimo umanjenje na porez na rad, i to radimo u tri nivoa u ovom Zakonu o budžetskom sistemu. Pre svega, oporezivi deo zarada povećavamo sa 11.740 na 15.000, što je značajno rasterećenje. Istovremeno, nastavljamo sa programom koji smo imali tako da maksimalni mogući iznos koji se uplaćuje po osnovu obaveznog zdravstvenog i penzionog osiguranja bude 25%, odnosno 75% je umanjenje i po prvi put u istoriji Srbije uvodimo oslobađanje od bilo kakvog plaćanja na poreze u vremenskom periodu od dve godine. Ja vam se zahvaljujem.
Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Miodrag Linta. Izvolite, kolega Linta.
U Hrvatskoj je tokom rata oteto putem ugovora, pod pritiscima i pretnjama i putem predugovora oko 10.000 srpskih kuća. Daću samo jedan primer jedne porodice Momčila i Mirjane Tomašević koji su imali veliku u kuću u mestu Vodice kod Šibenika i koji su zbog pritisaka i pretnji i straha za svoju bezbednost bili prinuđeni da svoju kuću zamene sa jednim Hrvatom iz Kninskog Polja Brankom Marićem. Potpisan je jedan predugovor koji nije mogao da proizvede nikakve pravne učinke. Rečeno je da će biti svako u tuđoj kući do okončanja ratnih dejstava. Međutim, 1994. godine Branko Marić je pokrenuo sudski postupak, upisao se kao vlasnik srpske kuće u Vodicama, Mirjana i Momčilo Tomašević su pokušali 20 godina sudskim putem da povrate svoju kuću. Nažalost, hrvatsko pravosuđe Županijskog suda u Zadru, preko Vrhovnog suda su odbili njihovu borbu za svoju kuću. To je samo jedan u nizu dokaza otimanja, odnosno legalizovanja etničkog čišćenja pola miliona Srba iz Hrvatske. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Đorđe Komlenski i Bojan Torbica. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Komlenski. Izvolite.
Dame i gospodo, drugarice i drugovi, cilj ovog amandmana je da se zakonskim rešenjem dodatno podstakne smanjenje siromaštva na području Republike Srbije. Ovo planiranje upotrebe budžetskih sredstava i planiranje da budžetski sistem bude u funkciji smanjenja siromaštva je pokazao svoje dobre strane na teritoriji Republike Srbije. To isto treba primeniti i na teritoriji pokrajine Vojvodine gde je žuto preduzeće koliko do 2016. godine zloupotrebljavalo sredstva koja su bila namenjena za smanjenje siromaštva. Jedna od tih zloupotreba je i deoba sredstava koja su bila namenjena iz budžeta za izvođenje javnih radova na teritoriji Vojvodine. Čak 22 udruženja čiji su zakonski zastupnici članovi DS-a dobili su 26 miliona dinara. Nije sporno da svi mogu da učestvuju na ovome, ali verovatnoća da ovde nije bila deoba isključivo iz partijskih razloga i da taj novac nije otišao u pogrešne svrhe, a ne na smanjenje siromaštva govori ovaj broj od 22 nesporna člana DS-a koji su dobili ovaj novac. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Milimir Vujadinović. Da li neko želi reč? Kolega Vujadinoviću, izvolite.
Hvala, predsedavajući. Trudiću se što kraće zaista, mislim da smo danas dosta stvari rekli. Kažu da kriminal i korupcija ne poznaju ni veru, ni naciju, ni granice, ni boju kože, a očigledno ni materijalni status bilo kog čoveka. Primer za to, DS je za svojih 16 godina, evo do prošle godine, u AP Vojvodini potrošila iz onoga nesrećnoga Fonda za kapitalna ulaganja milion i po evra za izgradnju dvorca Heterlend, tj. doma za decu za smetnjama u razvoju. Osim toga, to je trebalo da donese i novih 50 radnih mesta za meštane gde je taj dom trebao da bude izgrađen. Niti smo kada videli taj novac, niti smo kada videli taj dom, niti su kada meštani videli radna mesta koja su bila predviđena u tom domu za decu. To je i danas predmet istrage nadležnih organa i nadamo se da će konačno ući u trag tom novcu, a oni koji su odgovorni završiti na mestu gde je to predviđeno. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Blaža Knežević. Da li neko želi reč? Izvolite, kolega Kneževiću.
Zahvaljujem predsedavajući. Srbija je jedno veliko gradilište i to je već svima jasno i svi oni koji su sa omalovažavanjem, cinizmom i zlobom govorili o uspesima Vlade Republike Srbije, nije više vredno komentara. Srbija postaje mreža koridora i u drumskom i u železničkom saobraćaju i čitav niz investicija i projekata koji sprovodi Vlada Republike Srbije jasno govori o fiskalnoj stabilnosti Republike Srbije. Ako pomenemo koridore Niš-Merdare, Koridor 10, rekonstrukciju kuće u Kraljevu, prugu Beograd-Budimpešta, Beograd-južni Jadran, mostovi: „Žeželj“, „Bratoljub“, Moravski koridor, autoput Novi Sad-Ruma, Ruma-Šabac, brzu saobraćajnicu Šabac-Loznica, obilaznicu oko Beograda i veliki broj lokalnih puteva i pruga koji se rekonstruišu, onda je jasno saznanje i jasno se govori o tome da ova Vlada vodi odgovornu politiku prema građanima Srbije i to nek je svima jasno. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 8. amandman je podnela narodni poslanik Milena Turk. Izvolite, koleginice Turk.
Zahvaljujem predsedavajući. Uvaženi ministri, dame i gospodo narodni poslanici, podnela sam amandman na član 8. Zakona o budžetskom sistemu u cilju ravnomernog ulaganja u sve krajeve Republike Srbije. U prethodnom periodu Vlada Republike Srbije i samo Ministarstvo su zaista pokazali odgovornost u smislu opremanja zdravstvenih institucija i institucija koje su namenjene pružanju usluga socijalne zaštite, policijskim stanicama i to smo mogli da se uverimo u prethodnim mesecima, kada su svi domovi zdravlja bili opremljeni sanitetima, odnosno mini bolnicama praktično. Ova sredstva su bila prikupljena od odlaganja krivičnog gonjenja i ovo je zajednički projekat Ministarstva pravde i Ministarstva zdravlja. Takođe su i centri za socijalni rad opremljeni kolima, kako bi efikasnije radili i lakše došli do svih svojih korisnika. Policijske stanice su takođe opremljene u svakom okrugu, u svakom gradu i u svakoj opštini, radi efikasnijeg rada i ovaj amandman je upravo u cilju daljeg ulaganja ravnomernog u sve krajeve Srbije. Hvala.
Na član 8. amandman je podnela narodni poslanik Dragana Barišić. Da li neko želi reč? Izvolite koleginice Barišić.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovani ministri, poštovane kolege narodni poslanici, podnela sam na član 8. amandman u cilju boljeg funkcionisanja i osnaženja zdravstvenog sistema, a moramo priznati da se mnogo toga radilo u prethodnom periodu. Ovom prilikom samo želim da podsetim da smo mislili i na budućnost, pre svega i na natalitet i da smo u tom cilju donosili i dobre reformske zahteve u prethodnom periodu. Od 1. januar a 2016. za porodilje se besplatno primenjuje epiduralna anastezija, moram da podsetim da ranije to nije bio slučaj. Takođe, od juna 2016. finansira se i treći pokušaj za biomedicinski potpomognutu oplodnju o trošku RFZO-a. Znači da mislimo na to da natalitet povećamo i naravno da budućnost naše dece bude bolja, tako da pozivam još jednom sve narodne poslanike da ovaj zakon podržimo u potpunosti. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Orlić. Izvolite, kolega Orliću.
Zahvaljujem. Razvoj, dame i gospodo narodni poslanici, koji je predmet i ovog amandmana zaista se jako dobro jasno vidi na delu u našoj prestonici, u gradu Beogradu. I taj razvoj, naravno, prirodna je posledica ozbiljnog i odgovornog ponašanja, domaćinskog postupanja, koja se između ostalog može sagledati i kroz rad komunalnih preduzeća. Danas ta preduzeća uspešno rade, uspešno posluju, što naravno ne može ni da se poredi sa prethodnim periodom kada je gradom žario i palio žuti tajkun Đilas Dragan i kada su ta ista preduzeća radila sa gubitkom od preko dve milijarde dinara. Ko danas zajedno sa žutim tajkunom Đilas Draganom sanja da ponovo vrati Beograd u mrak do 2012. godine, odnosno perioda kada je žuto preduzeće uništavalo sve čega se takne delujući zajedno. Pa, svi oni koji pripadaju svim tim filijalama, podružnicama i ostalim podvarijantama žutog preduzeća i dosovske vedete Saša Janković i Vuk Tadić Jeremić koji su danas obnarodovali da sarađuju sa Đilasom i njegovim potrčkom Šapićem, ali i ostali sa kojima se poistovećuju, a tu su i Boris Tadić i Zoran Živković, Dragan Šutanovac, naravno, dveraši siledžije i njihovi pešadinci, a bilo bi lepo da svi zajedno poštujući onu narodnu, dosmanlisti svi ste isti, ne zaborave i udruženje građana Saše Radulovića. Sigurno će im njihovo izvanredno poznavanje muzičke umetnosti ali i filmske umetnosti jako dobro doći. Da ti ljudi ne naprave ponovo od Beograda dos palanku siguran sam stanovnici prestonice neće dozvoliti. Hvala vam.
Zahvaljujem. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Marković. Izvolite kolega Markoviću.
Hvala predsedavajući. Član 8. Predloga zakona, dakle isti amandman kao na prethodni član, isto obrazloženje da ne čitamo. Dakle, modernizacija Republike Srbije, potreba za modernizacijom, a sve u cilju funkcionalnije i efikasnije uprave, ali i funkcionalnije i efikasnije lokalne samouprave. Dakle, malo pre smo imali neke loše primere vezane za opštinu Vračar, čuli smo kako je to bilo u 2005. godini, ali u 2006. godini imamo još gori primer. Isto je u pitanju Javno preduzeće poslovni prostor Vračar kada je iz fonda izuzet lokal površine od 56 kvadrata kako bi bio razmenjen za lokal površine od 33 kvadrata u novoizgrađenom budućem objektu. To je rađeno po principu, ja tebi odmah sada dam lokal od 56 kvadrata, a ti meni nekada, negde, možda lokal od 33 kvadrata. Da stvar bude gora, ta realizacija nikada nije izvršena, zato što kupac, odnosno investitor nikada nije pristupio rušenju starog i izgradnji novog objekta, već je ustupljeni objekat prodao trećem licu za 80 hiljada evra i nikome ništa. Dakle, to je bio još jedan primer koji govori o tome kako su žuti vodili opštinu Vrača. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 9. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici zajedno Aleksandar Šešelj, Zoran Krasić, Milorad Mirčić, Miljan Damjanović, Vjerica Radeta, Nataša Jovanović, Nemanja Šarović, Sreto Perić, Petar Jojić, LJiljana Mihajlović, Tomislav LJubenović, Dubravko Bojić, Nikola Savić, Filip Stojanović i Marina Ristić, narodni poslanik Dejan Šulkić, zajedno Marko Đurišić, Nenad Konstantinović, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković, narodni poslanik Aleksandra Jerkov i narodni poslanik Balša Božović. Reč ima narodni poslanik Zoran Krasić.
Članom 9. sa kojim se vrši odgovarajuća izmena u članu 61. Zakona o budžetskom sistemu, na prvi pogled izgleda da je intervencija skromna, jer se samo menjaju procenti, pa ono što je bilo do pet menja se da bude do deset odsto i kod organizacije obaveznog osiguranja kada je u pitanju trošak zdravstvene zaštite i preko deset posto. Mi smo tražili amandmanom da se ovo briše zato što, ali da ne ulazim u sve ove sitne detalje povodom ovoga, ali poenta je u sledećem. Ako dođe do realne potrebe da se promeni, do neke promene u nekom aproprijaciji, direktni korisnik budžetskih sredstava uz saglasnost ministarstva može da izvrši odgovarajuću promenu. Pogledajte koliko to izgleda besmisleno na primeru recimo budžeta za 2018. godinu. Kao direktni korisnik budžetskih sredstava se pominje, recimo, kabinet. Evo, da uzmemo kabinet ministra bez portfelja zaduženog za regionalni razvoj i javna preduzeća, 850 miliona dinara je planirano. Ukoliko bi se desila neka izmena, neka potreba da se neka aproprijacija promeni, do sada je bilo ograničenje do pet posto uz saglasnost Ministarstva finansija, a sada je do deset posto. Onda se postavlja pitanje, šta je sa ozbiljnošću budžeta? Šta je sa odgovornošću onih koji su zaduženi za izvršenje budžeta? Šta je sa odgovornošću onih koji su zaduženi za planiranje budžeta? Po pravilu kada dođe do mnogo većih odstupanja u nekim od tih aproprijacija ide se na rebalans budžeta, bez obzira što ne postoje razlozi za njegovo povećanje ili smanjivanje u zavisnosti od priliva ili odliva sredstava. Smatram da povećanje ovog limita na 10% pojačava diskreciju kod direktnih korisnika budžetskih sredstava. Mada mi uopšte nije jasno kako je kabinet mogao da bude direktni korisnik budžetskih sredstava, kada kabinet po zakonu nije ni organ državne uprave, niti posebna organizacija. Kako ste vi to skarabudžili u ovom Predlogu zakona o budžetu za 2018. godinu biće interesantno. Radi potpune informisanosti samo moram da kažem da se ova intervencija odnosi na opšta primanja koja su regulisana Zakonom o budžetu, a ne na ona koja su, ajde da kažem namenska primanja koja dolaze iz drugih fondova, te na taj način očigledno postoji neki strah kada je u pitanju EU i kada su njihova sredstva preusmeravaju preko direktnih korisnika budžetskih sredstava.
Na član 9. amandmane u istovetnom tekstu. Samo malo gospodine ministre. Želite reč? Izvolite.
Želim samo kratko da pojasnim. Ovo se ne odnosi na tu ukupnu svotu tog razdela, nego se odnosi na aproprijacije unutar toga. Znači, ovo što se dozvoljava bilo je prethodne godine dozvoljeno u sklopu člana kojim se objašnjavalo programsko budžetiranje. Bilo je dozvoljeno izuzetno do 10%, imajući u vidu broj zahteva koji dobijamo i potrebu da se odgovornost u stvari pojačava time što ministarstva sama svoje greške u planiranju pod znakom navoda peglaju na tim malim promenama među razdelima ostajući u okviru aproprijacije, odnosno razdela celog ministarstva, ili kabineta, ili bilo kog korisnika. Mi smatramo da je potreban veći stepen odgovornosti prebaciti na korisnike i naravno zadržati kontrolu da ne bi došlo do zloupotrebe, bilo kakve zloupotrebe. Mi se nalazimo u situaciji u kojoj je gotovo nemoguće planirati vrlo precizno te pojedine delove. Navešću vam primere. Kod projekata razno-raznih, oni se nalaze u situaciji da ne mogu precizno da planiraju koliko će tačno sredstava biti npr. na građevinske radove, na opremu, na kompjutere, na programe itd, i onda moramo da intervenišemo i da menjamo te aproprijacije, iako se ukupna vrednost projekta ne menja. Znači, to je smisao ovoga da se olakša realizacija budžeta i da se ne komplikuje realokacija sredstava koja ostaju u okvirima. Prema tome ne radi se o rebalansu budžeta, on ostaje u okviru istih sredstava koja su data na razdelu, istih sredstava na nekom nivou agregacije. Hvala. (Zoran Krasić: Meni je odgovarao, pogrešio je ministar. Ja moram da objasnim.)
Nemate pravo na repliku kolega Krasiću. Pa odgovarao je vama. A pogrešio je ministar, u redu.
Ja moram da objasnim. Uzmite član 5. Predloga zakona o budžetu za 2018. godinu i uzmite odgovarajući član Zakona o budžetu za 2017. godinu, pa pogledajte gde su ti vaši kapitalni izdaci, gde su ti vaši kapitalni projekti. U dobrom delu oni se ponavljaju. Zašto? Zato što se prikazuje trogodišnje. Jel tako? Pa kad pogledate šta je prošle godine u 2017. godine navedeno da će se realizuje u 2018. godini vidite veliko neslaganje od ministarstva do ministarstva. Ako neko zna da radi programski budžet, neka radi programski budžet, ali nemoj da se krije iza promene iznosa u okviru aproprijacije. I druga jedna stvar, podhitno treba da promenite onu odredbu zakona o kapitalnim investicijama, kapitalnim projektima. Tamo ste stavili građevinske objekte, eksproprijaciju, zemljište itd, pa ste stavili mašine i opreme. Molim vas razgraničite. Razgraničite šta je tekuće održavanje, šta je investiciono održavanje, šta su klasični kapitalni projekti sa nekretninama, a šta je sitan inventar, šta su mašine, šta su komppjuteri. Oni vas varaju. Oni vam ubacuju i kompjutere u kapitalne projekte. Ja zbog vas ovo pričam, jer sutra će neko da otvori ove knjige. Ova današnja rasprava je fantastična. Znate zbog čega? Zato što ostaje stenogram. A svako je rob svoje reči koju je rekao u ovoj sali, pa bez obzira da li danas da li pre 20 godina. Neko će da čita ove stenograme, pa će sutra da vas proziva šta ste rekli, šta ste uradili, šta ste obećali, kako ste se ponašali. Vodite računa o tome. Ja zbog vas ovo pričam, zbog sebe ne pričam.
Reč ima ministar Vujović.
Ja se vama zahvaljujem, iskreno i smatram da su ova upozorenja vaša od srca i sa dobrom namerom. Ja se trudim da budem ono što stvarno mislim i što možemo da održimo. Želim samo da kažem da ovo nije suštinska promena, u odnosu na ono što je pisalo prošle godine. Znači, izuzetno u članu 18. prošle godine je pisalo – izuzetno od člana 12. stav 1. ovog zakona u 2015, 2016. i 2017. godini, znači, pre tri godine – preusmeravanje aproprijacije može se vršiti u iznosu do 10% vrednosti aproprijacije čija se sredstva umanjuju. Znači, drugim rečima, ne može se promeniti nivo sredstava na nivou razdela, ali se mogu menjati sredstva između kompjutera, opreme, zgrade itd. Pošto niko ne uspeva tako precizno to da kaže i svako prekoračenje van toga zahteva posebnu saglasnost ili intervenciju preko tekuće budžetske rezerve. Mi samo ne želimo da se mešamo u male izmene koje ministarstvo ili bilo koji drugi korisnik budžetskih sredstava može da uradi na sopstvenu odgovornost i da o tome podnese i zahtev i dobije saglasnost ministarstva i posle toga to odradi u izveštaju, pokaže u izveštaju. Hvala lepo.
Na član 9. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik prof. dr Marko Atlagić i narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Poštovani potpredsedniče Narodne skupštine, gospodo ministri, ovaj član govori o tome da organizacija za obavezno socijalno osiguranje po odluci direktora organizacije može vršiti preusmeravanja proporcija odobrenih na ime određenog rashoda, izdataka u iznosu do 10% vrednosti, a preko 10% za troškove zdravstvene zaštite. To se odnosi i na učesnike borce u ovom ratu. Pošto su mi poslali 40 poruka da su užasnuti današnjom izjavom gospodina Balše Božovića i izjavom gospodina Kenojčića, da su oni krivci za rat i vladajuća koalicija. Ja ih molim, ovu dvojicu da nikada u ovom visokom domu to ne izreknu, jer će se suočiti sa stravičnom istinom. Poštovani borci, neka vas uteše ova dva citata. Prvi je izrečen 17.5.1999. gospodnje godine i citiram: „Jugoslavija se mora bombardovati. Samo nastavite da bombardujete, popustiće oni“. „Der spigl“ broj 20/1999, izrečeno 17.5. Drugi citat izrečen 9.5.1999. godine i citiram: „Nemojte potpisivati nikakve sporazume o kraju bombardovanja, jer to omogućava Miloševiću da se održi na vlasti“, nemački list „Rajncantung“. Poštovani narodni poslanici, sretan sam što moj predsednik stranke Vojislav Šešelj, kada sam bio nije ovo izrekao. Sretan sam što moj predsednik stranke Tomislav Nikolić nije ovo izrekao. Sretan sam što moj predsednik stranke Aleksandar Vučić nije ovo izrekao. Ovo je izrekao njihov predsednik stranke i neka nikada više me ne povlače za jezik, jer će se suočiti sa stravičnom izjavom. Hvala.
Gospodine Rističeviću, izvolite.
Ovde nedostaje samo Rača, znate. Dame i gospodo narodni poslanici, ovde se radi o preusmeravanju aproprijacije, procenti 5, 10%. Kada smo već kod procenata, ovi majstori za procente, za lične procente očigledno imaju neki aranžman. Ko tu s kim, sveti Petar znao, verovatno Pavlović to zna najbolje. Dame i gospodo, za koji procenat je onaj pravi Šutanovac, imao u Nigeriji onaj lažni, Nigerija bolje prošla, imala lažnog Šutanovca, a mi smo imali pravog, za koji procenat je pravi zgrabinovac prodavao tenkiće T72, T55 itd, za četiri do deset hiljada dolara. Za koji procenat je taj pravi Šutanovac, jer je Nigerija imala više sreće, imala lažnog, prodavao i uništavao strele M2 za 250 evra kada su one koštale 10.000, pa kada to pomnožite sa 1.000, 2.000 komada, dobijete štetu od 20, 30 ili 40 milioina evra. Za koji novac je uništavao i prodavao čamce? Za koji procenat je taj mulac grabinovac uspeo da otuđi 1.100 ili 1.200 protivavionskih topova? To bi nadležni organi trebali da utvrde. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Aleksandar Martinović.
Dame i gospodo narodni poslanici, u duhu današnje diskusije, ja ću samo da podsetim da smo za ministra odbrane imali čoveka koji je tvrdio da je, citiram ga, „Kosovo i Metohija suštinski izgubljeno, zato što smo tenkovima odgovorili na želju Albanaca za autonomijom i ravnopravnošću“. Imali smo za ministra odbrane čoveka koji se hvalio i napisao u svojoj biografiji, pre nego što je izabran za ministra 2007. godine, da je završio obaveštajni kurs u Maršalovom centru u Garmiš-Partenkirhenu, da je na pitanje novinara o preambuli Ustava Republike Srbije, Dragan Šutanovac je rekao – Preambula ne uvažava realno stanje stvari na terenu, a moramo da se bavimo politikom kao veštinom mogućeg. Takvih citata imate koliko hoćete. Meni je zaista čast i zadovoljstvo i želim da se zahvalim svim poslanicima Srpske napredne stranke, svim poslanicima iz Poslaničke grupe Pokret socijalista, Narodna seljačka stranka i Ujedinjena seljačka stranka Srbije i svim ostalim kolegama koji čine skupštinsku većinu i podržavaju politiku Vlade Republike Srbije, što su danas junački branili amandmane. To nisu amandmani protiv Vlade Republike Srbije, to su amandmani kojim se afirmiše naša zajednička politika, i skupštinske većine i Vlade Republike Srbije, a to je da Republika Srbija i njeni građani, u svim oblastima društvenog života, krupnim koracima idu napred.
Zahvaljujem. Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Jelena Žarić Kovačević. Da li neko želi reč? Reč ima koleginica Kovačević. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani članovi Vlade, dame i gospodo narodni poslanici, jedan od najvažnijih strateških ciljeva u reformi pravosuđa koju sprovodi Vlada Republike Srbije jeste rasterećenje sudova, ubrzanje postupaka i informisanje građana o različitim mogućnostima za ostvarivanje svojih prava i različitim mogućnostima rešavanja sporova. Ministarstvo pravde nastoji da pravdu približi građanima, obezbedi ravnopravan tretman, i to pre svega ubrzavanjem sudskih postupaka i rasterećenijim radom sudova. Krajnji cilj je unapređenje pravne sigurnosti, kvaliteta i efikasnosti sudskih postupaka, efektivnije rešavanje sudskih sporova. Bolja finansijska osnova samo će doprineti bržem ostvarivanju ciljeva koje je postavilo Ministarstvo pravde. Sa druge strane bi trebalo nastaviti rad na unapređenju pravosudne infrastrukture. Imamo Palatu pravde u Beogradu i Kragujevcu, zgrade Privrednog i Prekršajnog suda u Nišu, dogradnju Osnovnog i Višeg suda u Novom Sadu i Trećeg osnovnog suda u Beogradu. Na taj način smanjuju se komunalni troškovi i troškovi održavanja, kao i izdaci za prateće osoblje. Na taj način bi se dodatna sredstva koja bi se predvidela usvajanjem ovog amandmana mogla koristiti za neke druge oblasti u okviru pravosudnog sistema. Ta sredstva bi se mogla koristiti za sprovođenje mera koje predviđa Akcioni plan za Poglavlje 23, potrebnih obuka, modernizaciju i digitalizaciju pravosuđa i slično. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Ovom diskusijom bismo završili sa današnjim radom. Nastavljamo sutra u 10.00 sati, a po amandmanu na član 9. koji je podneo narodni poslanik Žarko Mićin.