Poštovani predsedniče, poštovani naordni poslanici, pred vama se nalazi Predlog izmena i dopuna Zakona o porezu na dohodak građana. Predložene izmene su u skladu sa politikom Vlade Republike Srbije o nastavku i intenziviranju započetih reformskih procesa u privredi i društvu. Ministarstvo finansija izvršilo je sveobuhvatnu analizu poreskog sistema Republike u skladu sa zaključkom Skupštine, koji je donet na predlog Vlade kajem 1997. godine. Na osnovu analize ekspertskih timova, formiranih od strane Ministarstva za svaki poreski oblik, predložene su odgovarajuće izmene poreskog sistema. Osnovni smisao predloženih promena je smanjenje poreskog opterećenja privrede, odnosno stvaranje uslova za dinamičniju privrednu aktivnost. Pored toga, kod svakog poreskog oblika predložene su određene korekcije, kako bi se poštovao osnovni princip da se porezi plaćaju srazmerno ekonomskoj snazi obveznika, a naročito da bi se smanjilo izbegavanje plaćanja poreza. U ovom trenutku Vlada je predložila izmene i dopune Zakona o porezu na dohodak građana, jer su kod ovog poreza potrebne najveće i urgentne izmene. U skladu sa nalazima ekspertskih timova predložićese i izmene više zakona, koji regulišu pojedine poreske instrumente. Do naredne sednice Skupštine izaći će se sa predlogom kodifikacije, odnosno objedinjavanja poreskog zakonodavstva u Republici. Time će se dobiti jedinstven zakon, koji reguliše tzv. direktne poreze - porez na dohodak građana, porez na dobit i porez na imovinu. Pored toga, predstavnici naše Republike aktivno učestvuju u uobličavanju zakonske regulative na saveznom nivou. Najkrupnija promena odnosi se na uvođenje poreza na dodatnu vrednost. Time se oporezivanje roba i usluga u prometu usklađuje sa rešenjima koja već postoje u većini evropskih zemalja. Ova novina se već dugo najavljuje i potrebno je što intenzivnije raditi na njenoj primeni. U međuvremenu činjeni su napori da se donese Zakon o porezu na promet, kojim bi se utvrdila jedinstvena osnovica i interumentarijum za oporezivanje prometa u zemlji, kako bi se obezbedili jedinstveni i ravnopravni uslovu poslovanja na jedinstvenom tržištu. I pored naših napora nisu usklađeni stavovi i nije se došlo do predloga jedinstvenog zakona na nivou savezne države. Svako dalje oklevanje u ovoj sferi nije prihvatljivo. Zbog toga je neophodno da Savezna vlada što pre izaše sa predlgom za harmonizaciju poreskog sistema na saveznom nivou. Kada govorimo o podsticajima za ubrzanje reformskih procesa unašoj Republici, treba podsetiti da je u ovoj godini planirano realno smanjenje javne potrošnje, odnosno smanjenje učešća javne potrošnje u društvenom proizvodu. Vlada će na tom opredeljenju istrajati. Takođe je čvrsto opredeljenje Vlade da se postojeći nominalni okvir budžeta od 16 milijardi dinara ne menja. To znači daće doći do daljeg realnog smanjenja budžeta. Poštovani narodni poslanici, dozvolite mi da dam komentar predloženih promena u Zakonu o porezu na dohodak građana. Ove promene potrebne su prvenstveno zbog toga što je poresko opterećenje zarada visoko, tako da su troškovi rada relativno veliki. Zajedno sa doprinosima, na dinar neto zarade danas se u proseku plaća 1,24 dinara poreza i doprinosa. U tom porez čini veliki deo, jer se porez na lična primanja plaća po progresivnoj stopi od 15-30%. Ukoliko se usvoji predlog da se postojeće progresivno oporezivanje ličnih primanja zameni jedinstvenom proporcionalnom stopom od 14%, odnos neto zarada i ukupnih davanja, vezanih za zarade , smanjiće se u proseku sa dosadašnjih 1:1,24 na 1:0,98. Smanjenjem troškova rada, koje će se postići na ovaj način, privredi će ostati oko milijardu i po dinara u periodu od 1.jula do kraja 1998. godine. U pitanju je veliko smanjenje ukupnog opterećenja. To su značajna sredstva, pogotovo u uslovima opšte oskudice obrtnog kapitala. Istovremeno, postići će se zapošljavanje, jer radna snaga pojeftinjuje, a smanjiće se izbegavanje plaćanja poreza i doprinosa, usklađivanjem stvarnih zarada kroz njihove isplate u drugim oblicima. Nov način oporezivanja svakako će uticati na smanjenje poreske evazije. S druge strane, uticaće i na veću motivaciju poslodavaca, ali i zaposlenih, jer plaćanje natprosečnog rezultata neće automatski proizvoditi i progresivno oporezivanje po osnovu većih isplata zarada. Zbog tehnike ubiranja doprinosa za socijalno osiguranje, odnosno njihovog vezivanja za bruto zarade, predloženo smanjenje poreza rezultovalo bi smanjenjem priliva sredstava kod Fonda penzijsko-invalidskog osiguranja i zdravstva. Da bi se to izbeglo, predložena je izmena zakona i povećanje stope doprinosa za zdravstveno osiguranje za 0,5 procentnih poena. Takođe, Odlukom Republičkog fonda penzijsko-invalidskog osiguranja u okviru njegove nadležnosti povećaće se stopa doprinosa za penzijsko-invalidsko osiguranje za 1,3 procentnih poena. Davanje osiguranika, odnosno zaposlenih po osnovu ovih doprinosa posle predloženih korekcija stopa u proseku ostaće isto. Međutim, zbog ukidanja progresije povećaće se izdvajanje po osnovu doprinosa na nižem nivou zarada i to može da premaši smanjenje izdvajanja po osnovu poreza. Da bi se to izbeglo, povećanje doprinosa za penziono osiguranje izvršiće se na selektivnoj osnovi, tako da niže zarade budu srazmerno manje opterećene. Ovim će se obezbediti da nijedan poreski obeznik nema dodatno opterećenje po osnovu ovih promena. Ovde je bitno da kažem, jer je u javnosti bilo dosta primedaba da se najniže zarade dodatno operećuju. Nije se imala u vidu celina paketa, jer on u sebi nije sadržao konkretnu odluku, koja se tiče utvrđivanja visine obaveza za penzijsko-invalidsko osiguranje, koja se povećava za 1,3 procentna poena, ali istovremeno i ugrađuje prelazna odredba da se do kraja 1998. godine za kategorije malih zarada do 800,00 dinara utvrđuju kod obračuna osnovice odgovarajući koeficijenti, koji apsolutno obezbeđuju ovu politiku da ni jedna zarada, a naročito male zarade neće imati nikakvo dopunsko opterećenje i da se očuva politika da male zarade, u odnosu na prosečno opterećenje od 0,98%, koliko imaju praktično u proseku zarade, ove zarade imaju ispodprosečno to opterećenje. Najniže zarade opterećuje jedan isplaćen dinar sa svega 70 para na ime poreza i doprinosa. Kao rezultat svih do sada predloženih promena ostvariće se smanjenje obaveza do kraja 1998. godine po osnovuporeza na lična primanja u iznosu od jedne i po milijarde dinara. Smanjenje budžetskih i javnih prihoda za jednu i po milijardu dinara, kao podsticaj poreskog rasterećenja, biće nadoknađeno obuhvatanjem do sada neoporezovanih prihoda. U sadašnjem trenutku veliki problem je izbegavanje plaćanja poreza, odnosno ono što zovemo siva ekonomija. Ne smemo više dozvoliti da se jedan ne tako mali deo privrednih aktivnosti odvija van privrednigh tokova. Sve više treba da važi princip da svaka aktivnost mora da bude oporezovana, to je jedna od važnijih obaveza pravne države. U tom smislu naše službe moraće da imaju konkretnije zadatke i rezultate. Mnogo više nego do sada koristiće se raspoložive ekonomske, ali i administrativne mere. Takođe, očekujemo da će se ostvariti poreski prihod predloženom redukcijom olakšica i oslobađanja, kao i širim obuhvatom obveznika. Prema izmenama Zakona izričito se propisuje da su i lična primanja, po osnovu dohotka iz ličnog rada, predmet oporezivanja. Kod oporezivanja zaposlenih, ostala lična primanja iznad propisanih neoporezovanih iznosa dobijaju isti tretman kao i zarade. U cilju širenja poreske osnovice, kod poreza na prihode od autorskih prava, predlaže se smanjenje normiranih troškova za koje se umanjuju poreske osnovice u proseku oko 20 do 25%. Najveće promene predložene su kod oporezivanja prihoda od samostalne delatnosti: Prvo, proširuje se krug poreskih obveznika. Obveznici prihoda postaju i fizička lica koja se bave delatnostima koje donose veće prihode, kao što su iskorišćavanje zemljišta u poljoprivredne svrhe, proizvodnja loze i voćnih sadnica, kalemova, itd. Drugo, smanjuju se troškovi koji se priznaju u utvrđivanju neto prihoda kao osnovica za oporezivanje. Na primer, ukida se poresko oslobađanje prihoda od novoosnovanih trgovinskih radnji. Za ulaganje u sopstvenu delatnost priznaju se umanjenja poreske osnovice za najviše 50%, na principu koliko poreski obveznik, toliko i država. Treće, predlaže se liberalizacija sistema paušalnog oporezivanja prihoda na samostalne delatnosti. Treba reći da Vlada priprema dodatni paket mera kojim bi se stvorio mnogo bolji ambijent za samostalni i lični rad. Predložena liberalizacija sistema paušalnog oporezivanja je samo prvi korak na tom putu. Biće predložene celovite promene, kojim će se omogućiti poslovanje bez preteranog administriranja i birokratske procedure. U tom smislu biće predložene izmene Zakona o ličnom radu, o trgovini itd. Značajna izmena Zakona o porezu na dohodak građana odnosi se na ukidanje odredaba o godišnjem sintetičkom porezu i njihova zamena jednostavnijim rešenjima. Sintetičko oporezivanje godišnjeg prihoda, čije se ukidanje predlaže, uvedeno je još 1992. godine, ali se nikad nije primenilo. Krajem svake godine njegova primena je u zadnji čas odlagana uz dugotrajne rasprave i neizvesnost za poreske obveznike i poreske organe. Očigledno je da takvo oporezivanje nailazi na brojne objektivne smetnje. One se sastoje, pre svega, u nepotpunoj primeni čiste bruto zarade, kako u radnom zakonodavstvu, tako i u kolektivnom ugovaranju. Zbog toga je predloženo da se u Zakonu brišu odredbe o sintetičkom oporezivanju i da se one zamene rešenjem koje je slično ranijem porezu na ukupan čist prihod građana. Svi građani koji ostvaruju godišnji neto prihod iznad 72.000 dinara obavezni su da prijave i plate ovaj porez. Neto prihod građana bi se uz odgovarajuće umanjenje oporezivao po stopama od 10 do 20%. Rešenje je jednostavno, kod uplata manji broj obveznika prijavljivanja prihoda, a poreski prihodi su izvesniji, u svakom slučaju zasnovani na principu pravičnog oporezivanja. Računa se da će se po osnovu ovog poreza ostvariti prihod od oko 200 miliona dinara. Izmene i dopune Zakona počele bi da se primnjeuju od 1. juna, deo koji se odnosi na lična primanja zaposlenih, a u ostalim delovima od 1. jula. Primena od 1. juna odnosila bi se i na nove stope doprinosa, kako fondovi zdravstva i penzijskog osiguranja ne bi umanjili svoje prihode. Poštovani narodni poslanici, predlažem da Narodna skupština razmotri predložene izmene i dopune Zakona i prihvati ih, kako bi iste stupile na snagu od 1. juna i time stvorile prostor bitno boljeg ambijenta za poslovanje privrede i predviđeno rasterećenje.
Zahvaljujem. Da li narodni poslanik koji je izdvojio mišljenje, Milan Miković, želi reč. Ima reč narodni poslanik Milan Miković.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo, iz člana 1. Predloga zakona možete da se uverite da od 1994. godine imamo 11 tekstova ovog zakona. Prvo, osnovni, onda izmenjeni, pa opet izmenjeni, i danas 11 put menjamo. Znači, imaćemo 12-ti tekst kada ovo prođe. Molim vas, mislim da je prvi naš zaključak da je neophodno potrebno sutra, prekosutra, za mesec dana doneti jedan tekst da znamo koji je zakon. Svi koji ga primenjuju imaju i te kakvih problema da pronađu ono što jeste. To je prvo. Drugo, neću da se upuštam u ovo, nisam ni stručan, drugi će o tome govoriti. Sindikat se glasno javio i tražio je da se ovi propisi skinu sa dnevnog reda. Ja te argumente nemam. Imam svoje argumente. Ali, po svoj prilici moglo je bar jednom, ili u dve rečenice da se objasni ovde, da li tako nešto ima osnova ili nema osnova. Sledeća stvar na koju bih hteo da ukažem, to je da je rečno ovde da je osnovna ideja da se smanji opterećenje. Ja se bojim, ako se uzme u obzir ovo što piše u ovom zakonu, ne što piše u obrazloženju kao dobra namera, nego ono što piše u ovom zakonu, ono što će pisati u ovom zakonu koga ćemo danas donositi, a to je u vezi zdravstvenog osiguranja, odnosno kod nas se zove Zakon o doprinosima za socijalno osiguranje, i ako se ima u vidu ono što je ovde takođe ministar pomenuo, a ne zakon, nego će biti odluka Republičkog fonda penzijskog i invalidskog osiguranja, onda samo na osnovu svega toga zajedno možemo da procenjujemo da li ima smanjenja ili nema smanjenja poreskih i svih ostalih opterećenja koja idu na zaradu. Hteo bih na jednu stvar da ukažem. Vidite, članom 36. se promena predviđa. To je malo mnogo promena. Tu je ponovo i sa tih razloga da razmišljamo o donošenju novog zakona. Molim vas, uslovi u kojima treba da se radi moraju svima onima koji su poreski obveznici, da budu daleko ranije dati, objašnjeni, da svako ko hoće da se bavi nekom delatnošću unapred zna i može da proceni, da li ima razloga i interesa da se bavi nekom delatnošću ili ne. To postoji u celom svetu, to je normalna stvar, to je nešto na osnovu čega se ljudi opredeljuju čime će se baviti, da li od toga ima nekokg izgleda da bude bolje, ili ne. Ali, mi ovog trenutka imamo jednog malog zanatliju, ili jednog malog trgovca, ili tako nešto. Međutim, ovo je pitanje od kapitalnog značaja. Mi ćemo sutra tražiti, očekivati, normalno očekivati da će neki ljudi iz zemlje, i ne samo iz zemlje, učestvovati u delatnostima koje će, između ostalog, se podvoditi pod neke naše propise i iz ove oblasti. Prema tome, ne možemo reći: mi ćemo svake godine, na primer, ovde smo pet puta menjali zakon, pa prošle godine dva puta.Ne može tako da bude. Ako hoćemo da nekoga pozovemo da ovde radi, moramo unapred da mu kažemo - ovo su ti uslovi, ovo su naši propisi i na osnovu tih propisa, koje nećemo svaki čas menjati, u pogledu kojih nećemo biti spremni da nam se učini za trenutak da je ovo nešto bolje, pa ćemo tu promeniti, tu pooštriti, poboljšati i to nisu uslovi u kojima svet hoće da investira pare. Prema tome, u tom pogledu moramo da se potrudimo da zaista donesemo takve odredbe, da ih blagovremeno donesemo, da garantujemo maksimalno koliko je to moguće, naravno uvek ima nekih posebnih okolnosti, da će to biti stabilni uslovi i privređivanja i opterećenja, svega onoga što može da utiče na neke ljude. Pomenuli ste sintetički porez. Jeste, tačno je, svake godine smo sa tim suočeni, ali ipak da ne budemo u nedoumici, svake godine nam je država rekla da još uvek ona nije spremna za tako nešto. Ako, a jesu, verujem da postoje normalni i oni opšti uslovi u kojima privreda radi i deluje, da su to bili, da još uvek nisu normalni, ali tako jeste ili bar ja mislim da tako jeste, kako smo sada rekli. Jako bih voleo kada bi, a ja sam zapisao dva osnovna cilja, bila ostvarena ovim propisom. Jedno je povećanje zapošljavanja, to nam je izuzetan problem, malo smo se njime bavili, ali korz sve ove zakone moramo i time da se bavimo, jer od toga zavisi na širokom planu, kako ćemo ići. Druga stvar je pitanje sive ekonomije i njeno uvlačenje u sistem, o kome će se i određene obaveze izvršavati. Nisam sasvim siguran, ali nisam ni stručan, biće verovatno i drugih koji će o tome govoriti, da je ovo u dovoljnoj meri stimulativno, sa jedne strane, i bojim se, a vi ste pomenuli, da služba treba na dva načina da nastupa, jedno su ekonomske mere, a drugo su administrativne mere. Samo ekonomske mere će dovesti do toga da situacija bude bolja. Hvala.
Da li neko od narodnih poslanika želi reč? Izvolite.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo poslanici, ja sam Sanja Čeković, poslanik iz Negotina, poslanik SPO-a. U iščekivanju ove sednice javnost je bila obaveštena, već je postojao dnevni red Treće sednice redovnog zasedanja Skupštine Srbije, o sadržaju dnevog reda i na udaru je bio Zakon o porezu na dohodak građana, a nešto malo kasnije došlo se i do saznanja da će se razmatrati i Zakon o izmenama i dopunama doprinosa Zakona za zdravstveno osiguranje. Da li je javnost bila neinformisana ili se niko nije bavio detaljno ovim predlogom zakona, tek u naslovima se samo govorilo da će doći do velikog rasterećenja privrede i privatnih preduzetnika. Da to nije tako, da nije došlo do rasterećenja, nego opterećenja, kada je u pitanju Zakon o izmenama i dopunama poreza na dohodak građana, ja ću pokušati da vam i dokažem. Član 5., koji menja visinu u procentualnom iznosu poreza na lična primanja, o njemu ćemo govoriti i o njegovom pozitivnom ili negativnom efektu, onda kada budemo obradili i Zakon o doprinosima, jer to su dva osnovna elementa koja čine cenu koštanja ličnog dohodka. On je ovim zakonom smanjen, ali koliko će nas koštati lični dohodak, to ćemo pod drugom tačkom dnevnog reda. Imamo u članu 9. jednu vrlo neuobičajenu pojavi kada je u pitanju materija o kojoj danas razgovaramo. Zadnji stav kaže: "Ministar finansija bliže uređuje visinu i način utvrđivanja rashoda za dugoročno investiciono održavanje osnovnih sredstava koji se priznaju u poreskom bilansu". Društvena i privatna preduzeća dva puta godišnje rade, jedanput periodični obračun, a drugi put završni račun. Kakav će biti poslovni rezultat preduzeća umnogome svakako zavisi od odnosa troškova i prihoda. Kada će ministar odlučiti i zašto baš ministar, zašto se to ne reguliše Zakonom o računovodstvu, koliko će biti priznato u tom poreskom bilansu, mi zaista ne možemo da nagađamo onda kada pristupamo izradi završnih računa. S obzirom da je to u direktnoj vezi sa poslovanjem preduzeća, molim da se ovaj član 9. precizira i da se precizno odredi, da bi ljudi znali sve potrebne veličine kada rade završne račune. U članu 11. on je direktno vezan za olakšice i za smanjenje davanja, kako se to danas piše u novinama i govori po televiziji. Kaže - nema olakšica novim radnjama i tu isključivo samostalnim trgovinskim radnjama. Nove radnje svakako znate da su radnje koje tek počinju da obavljaju delatnost. Svaki privatan preduzetnik kada počinje da obavlja delatnost, on mora odnekud da dođe do sredstava da bi tu svoju samostalnu trgovinsku radnju napunio, obezbedio je robom i počeo sa radom. Svakako znate da postoje izvesne robe čija je marža Vladinom odlukom, određena i ne dolazi do slobodnog formiranja cena, pa se nadam da ne očekujete da ta samostalna trgovinska radnja, koja često puta može da bude locirana u jako malom objektu iz koje se izdržava cela porodica, ne može da ostvari toliku dobit da bi smo joj mi i tu olakšicu na kraju godine ukinuli, a nadam se da znate da samostalne trgovinske radnje Zakonom o radnim odnosima imaju obavezu da zaposle dva radnika. Na samom početku delatnosti, treba to izdržati gospodo, treba napuniti radnju, treba zaposliti radnika i treba čekati kraj godine i videti da li će se nešto zaraditi. Član 12. - obveznik koji izvrši ulaganja u osnovna sredstva u sopstvenu registrovanu delatnost, ovo znači da se isključivo vezuje za privatne preduzetnike-ulože u kupovinu akcija ili udela u postojećim pravnim licima ili u dugoročne obveznice javnog zajma - umanjuje mu se poreska osnovica za visinu ulaganja, a najviše do 50% od visine poreske osnovice. U zakonu koji je važio do danas, ta poreska osnovica se tim ljudima priznavala u iznosu od 100%. Zašto je bitno govoriti o članu 12. Svako ko ulaže u osnovna sredstva, svako ko se bavi poslom proizvodnje, obično su to proizvođačke delatnosti koje kupuju osnovna sredstva, imaju jako malo, on daje nadu i obećava ovom društvu da će proširiti svoju delatnost i da će se tim poslom ozbiljno baviti. Da će se baviti tim poslom, da će ostvariti izvestan prihod i da će svakako uvećavanjem obima svog posla taj privrednik biti koristan i zaposliti još sigurno mnogo naše dece, koja se danas teško zapošljavaju. Zato, smatram da smanjenje poreske osnovice sa 100 na 50% ne obećava gospodo da smo mi ikoga rasteretili, nego smo ga mnogo opteretili. Još bi vas samo ukratko sa jednim članom upoznala, a to je član 29. On se menja i glasi: "Obveznik je dužan da utvrđeni godišnji porez na dohodak građana plati u roku od 15 dana od dostavljanja poreskog rešenja". Uobičajeno je da se plati 15 dana po dobijanju rešenja. Svakako znate da imamo i poreskih obveznika koji imaju poremećaj u poslovanju i možda bi trebalo poslužiti se starim zakonom i dozvoliti tim ljudima da plate u ratama. Neka to budu dve ili tri rate. Znači, nije imalo potrebe da se član 155. Zakona menja. Ovim novim članom, što smo uradili da se plaća odmah, mi nismo predvideli šta će se desiti sa ljudima koji imaju preplatu poreza. Da li će republičke uprave javnih prihoda biti obavezne da taj porez vrate ili će postojati nekakav dogovor između korisnika i njih da se možda ta preplata preknjiži na nekom drugom mestu. SPO neće glasati za ovu izmenu Zakona o porezu na dohodak građana, jer osnovna stvar u našem programu je da stimulišemo i pomažemo malim privrednicima. Hvala.
Zahvaljujem. Ima reč narodni poslanik Duško Matković.
Poštovane koleginice i kolege, poštovani predsedniče, osećam potrebu da kažem nekoliko reči vezano za donošenje ovog zakonskog akta i smatram da je ovo najznačajniji, rekao bih, zadatak Skupštine Srbije na ovom zasedanju sa aspekta životnih i radnih, realnih tokova u našoj zemlji - Jugoslaviji, Srbiji. Ovo je, dakle, najznačajniji zahvat i odnosi se direktno na ona pitanja koja su vezana za vitalne interese građana, zaposlenih, fabrika, onih koji izvoze i rade, a i za ova rešenja su jako zainteresovani partneri iz inostranstva sa kojima radimo. Ja ću naravno reći i zašto. Dva ključna cilja u realizaciji ekonomske politike, dva ključna zadatka koja imamo u ekonomskoj sferi su reforme, dakle, sprovođenje reformi, sa jedne strane, i sa druge strane stalno povećavanje proizvodnje, a samim tim i izvoza. Da bismo izvršili reforme u delu fiskalnog sistema je neophodno napraviti jedan trajan, konzistentan sistem zakonskih rešenja u toj oblasti, koji će biti kompatibilan sa rešenjima u Evropskoj uniji. To znači, poresku neutralnost, stabilnost propisa, niže poreske osnovice, širi poreski obuhvat i kroz neutralnost rešenja fiskalne politike, u stvari, stimulisati zdravu privrednu aktivnost i povećanje izvoza. To su, dakle, ukratko reformska opredeljenja koja mi moramo da realizujemo. Mislim da su ove izmene i dopune, koje danas treba da usvojimo, u stvari krupan korak prema realizaciji ovih reformskih opredeljenja. Drugi zadatak je povećanje proizvodnje i izvoza. To je imperativ koji stoji pred nama. Mislim da ove izmene i dopune Zakona, koje su takođe predmet našeg razmatranja i siguran sam usvajanja, u stvari su značajan doprinos tom povećanju proizvodnje. Pre svega na način što će stope biti smanjene za četvrtinu. Dakle, opterećenje privrede, opterećenje pre svega onog dela privrede koja predstavlja nosioca aktivnosti i proizvodnje i povećanja zaposlenosti, izvoza, za njih ovo predstavlja izuzetni značaj, jer smanjiti stopu za jednu četvrtinu je ekonomski i psihološki podsticaj u ovom trenutku, koji je veoma važan. Ovo takođe podvlačim, da će to ceniti i partneri sa kojima radimo, sa kojima pravimo ugovore, i ceniće banke iz sveta koje nam sada daju kreditne linije za podsticanje proizvodnje i izvoza. Šta su ovde ključna rešenja koja ja, kao pre svega privrednik, vidim? To je, dakle, da se ide u rasterećenje privrede kroz smanjenje stopa i jedan širi poreski zahvat, širenje baze koja predstavlja dodatni korak ka rasterećenju onog dela privrede koja u stvari nosi 90 posto poreskog opterećenja u ovom trenutku. Dakle, smanjiće se postojeće stope koje su do sada bile akontacione i progresivne i iznosile su od 15 do 30 posto, smanjiće se stope na 14 posto. To će biti stope koje su proporcionalne, što je velika izmena i veoma značajno za one koje vode preduzeće i privredne subjekte, da planiraju kako će u narednom periodu da usmeravaju svoju aktivnost, da li da prodaju na domaćem tržištu, izvezu, kakvu politiku cena da vode. Ovo je dakle, veoma, važno opredeljenje. Ovo smanjenje sa 1,24 dinara opterećenja zarada na ispod 1 dinara je veliki podsticaj, realni, koji nama sada omogućava da pravimo drugačije planove, zahvate, i da jednostavno, ja bih to konkretizovao, omogućava da veći deo sredstava usmerimo i prema proizvodnji za izvoz. To je mnogo važno. Širenje poreskih osnovica, pretpostavljam da ste pažljivo slušali uvodno izlaganje ministra finansija, to bih doveo u direktnu vezu i sa borbom protiv sive ekonomije. Dakle, širenje zahvata kroz izmene i dopune Zakona će omogućiti nove izvore i za budžet, a svakako će to uticati na rast izvora, tamo gde se preko doprinosa prave ti izvori, a to je pre svega za penzije i za zdravstvo. To je takođe još jedno ohrabrenje. Restriktivniji pristup kod poreskih olakšica takođe je jedna značajna komponenta u izmenama ovog zakona. Prema tome, to je još jedan doprinos poreskoj neutralnosti koja je značajna za sve nas. Želim kao poslanik da ovde još jednu stvar istaknem, a to je izmena koja se odnosi na godišnji porez na dohodak građana. Prvo, pojednostavljuje se rešenje. Drugo, ide se pre svega na one građane koji imaju visoke prihode i to doprinosi jednoj poreskoj pravičnosti. Sa svoje strane dajem puni doprinos ovim izmenama i dopunama Zakona, zbog povećanja proizvodnje i zbog značajnog doprinosa reformskim zahvatima koje preduzima Vlada i ostali subjekti na privrednoj, političkoj sceni. Hvala.
Zahvaljujem. Ima reč narodni poslanik Milivoje Miletić.
Poštovani predsedniče, kolege poslanici, dozvolite mi da iznesem i svoje viđenje izuzetno značajnog poreskog paketa koji se nalazi pred nama. Svakako da osnovni princip koji je Vlada ovog puta ugradila u rešenja ovog zakona, to je da se rastereti privreda, mislim da je u najvećoj mogućoj meri u ovom trenutku uzet u razmatranje i sasvim konkretna rešenja su pred nama. Dozvolite mi takođe da ukažem, imajući u vidu i ono što je rekao ministar, na pravce daljeg razvoja i usavršavanja poreskih zakona, imajući u vidu njihov značaj za ukupne odnose i privređivanje. Svakako, polazeći od osnovnih zahteva privrednika i privređivanja, koji su pre svega bili na liniji potrebe za rasterećenjem privrede, koje pre svega treba da bude u funkciji oslobađanja dela sredstava za popune obrtnih fondova privrede. Takođe ti zahtevi privrede su bili i jesu zapravo na liniji snižavanja poreskih stopa, odnosno smanjenja fiskalnog tereta privrede, kao i potrebe da se proširi krug poreskih obveznika i preraspodeli poreski teret. Takođe, postoji jedan izražen zahtev da se pristupi izmenama Zakona o porezu na dohodak građana, kako bi se obezbedila naplata godišnjeg poreza na dohodak građana za 98. godinu, kako bi se otvorio prostor za dalje poresko rasterećenje privrede. Imajući sve ovo u vidu, mislim da ovo što imamo danas ovde ponuđeno, da su ovi zahtevi u najvećoj mogućoj meri zadovoljeni. Takođe je najavljeno objedinjavanje poreskih zakona. Kao što je poznato, oni su danas definisani u više zakonskih akata i to je nešto što zaista treba ubrzati i doneti. Takođe je dobro što je konačno napuštena ta ideja sintetičkog oporezivanja, tako da su brisane i odredbe u zakonu koje su bile na toj liniji. Kada je u pitanju paušalno oporezivanje, privrednici tu imaju jedan zahtev, koji je pre svega na liniji da se, kada je god to moguće, paušalno oporezivanje izbegava, da pre svega porez i stope poreza budu onolike i da se primenjuju na ekonomsku moć privrednog subjekta, jer je zaista u praksi vrlo teško ponekada izračunati i izmeriti koliko je zaista to paušalno oporezivanje, rekao bih, pre svega delotvorno. Imamo često situaciju da ekonomski moćniji zbog takvog pristupa manje plaćaju. Ovo što je u javnosti ovih dana posebno potencirano, to je da kod nižih zarada koje su, pre svega, karakteristične za jedan dobar deo naše privrede, kao što je tekstilna, kao što je obućarska itd., ako bi se primenila proporcionalna stopa, koja je ovde predložena, od 14% i ako bi došlo do ovog povećanja, kada je u pitanju stopa za doprinose za PIO, onda bi zaista došlo do povećanja ukupnih dažbina za niža primanja. Ovde smo sasvim precizno čuli da je tu Vlada išla na jedno rešenje, pragmatično, da se osnovice za primenu tih stopa oporezivanja, odnosno kod stopa za doprinose smanje, tako da bi ukupne dažbine za te zarade bile niže. To je ono što je na liniji interesa privrede i što na kraju krajeva zadovoljava danas ogroman broj preduzeća, odnosno zaposlenih u tim preduzećima. Svakako da je Vlada mogla da ide i na neki drugi način da bi došla do ovakvog jednostavnog rezultata, odnosno rezultata koji podrazumeva ukupno rasterećenje. Privreda je pre svega zainteresovanja za ukupno rasterećenje, da li se ono odnosilo na poreze ili na doprinose, u kajnjem je na neki način isto, ali mislim da je moglo da se primeni rešenje da se smanje stope kod nižih primanja, stope kod zarada za poreze. Na taj način bi jednostavno imali slične efekte. Ovde imam jednu simulaciju. Tako npr. da je to primenjeno kod zarada od 500 dinara, imajući u vidu te predloge koji su kod stopa za doprinose, onda sadašnje ukupno opterećenje kod ove vrste zarada, bilo 1:0,836, a ako bi se primenilo u prvobitnom Predlogu zakona koji je Vlada predložila bez ovih koeficijenata, onda bi zaista to opterećenje bilo veće i to bi bilo 1 : 0,909. Govorim samo o stopama poreza i doprinosa na neto zarade. Znači, jednom intervencijom koja je ovde rečena od strane ministra mislim da dolazimo u nivo opterećenja, to je zaista tako, zarada koje su u celini niže nego što je to bio dosad slučaj. Kada su u pitanju neoporezivi iznosi za određena lična primanja, kao što je regres i topli obrok, mislim da treba raditi jednostavno na tome, pošto su ovi apsolutni iznosi ličnih primanja koja se izuzimaju od oporezivanja i vremenom su obezvređeni, oni su tako u januaru 1997. godine, taj neoporezivi iznos za topli obrok npr. od 300 dinara predstavljao je 56% prosečne zarade u privredi, dok je sada sveden na svega 36%. Deo regresa za godišnji odmor, koji se ne oporezuje, u iznosu od 700 dinara predstavljao je 131% prosečne zarade, a sada je sveden na 83%. Jednostavno predlažem da se kod izrade sledećih zakona, pogotovo zbirnog zakona, da se tim izmenama pre svega obezbedi održavanje relativnog iznosa neoporezivih primanja za topli obrok i regres za godišnji odmor. Još jedna stvar, mislim da u osnovi treba da podržimo opredeljenje da se obezbedi naplata godišnjeg poreza na dohodak građana za 1998. godinu. U tom smislu je sasvim prihvatljivo pojednostavljenje postupka obračunavanja i naplate poreza na dohodak građana na godišnjem nivou, jer se ukupan obim posla oko naplate smanjuje i stvaraju se realne osnove za realizaciju ovog posla, što je naročito važno u primeni ovog zakona.
Zahvaljujem. Ima reč narodni poslanik Zoran Kostadinović.
Dame i gospodo, vi ste rekli da je za vas ovaj zakon veoma važan, međutim ovog trenutka mi govorimo o petoj tački - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Gospodin koji je ovde diskutovao - ili mu predsednik nije hteo da kaže ili on ne zna o čemu se priča, pa je celo vreme govorio o tački devet - Predlog zakona o izmeni Zakona o doprinosima za socijalno osiguranje, koje je podnela Vlada Republike Srbije. Ako hoćete da vodimo ozbiljnu diskusiju, bar se naučite da znate o čemu se ovde konkretno govori.
Ima reč Jorgovanka Tabaković, ministar za vlasničku transformaciju.
Spadam u red ljudi koji nikada svoju struku zarad politike nije stavljao pod noge i danas imam zadovoljstvo da govorim o zakonu koji je iz moje struke i oblasti. Volela bih da jedan tek pozitivan početak, koji označava sasvim novi kurs u radu ove vlade, osnažim tako što ću početi od primedbi iznetih na ovaj zakon. Neke su osnovane kao strah, ali nisu kao činjenica. Ne znam kako može da stoji primedba da je ovo dvanaesti tekst zakona i da se to vezuje za stabilnost poreskih propisa, ako se radi o smanjenju poreskih stopa. Znači, kako nekome može biti problem da nije računao sa ovom izmenom, a ona za njega znači manji trošak poslovanja. Ja izuzetno razumem potrebu za oponiranjem, za kritikom, jer to i jeste smisao opozicije i njenog bavljenja politikom, međutim iskrenost političkog nastupa podrazumeva sledeće. Opozicija se bavi politikom da bi jednog dana došla na vlast, ali iskrenost podrazumeva da bavljenje politikom ne znači i obmanu javnosti. Razumem strah gospodina Mikovića da smanjivanje poreskih stopa, koje je u obrazloženju lepo dato, ne mora to isto da znači u praksi, ako konkretna rešenja nisu dovoljno jasna. Imali smo takvih slučajeva ranije. Međutim, ako se ovog puta ne ide ni na nikakvu izmenu u obračunu sa bruto na neto, odlično se sećate takvih izmena Zakona, zaista smatram da je neosnovan strah, da ono što se naziva smanjenje poreskog opterećenja neće to sutra u stvarnosti i biti. U potpunosti tvrdim, a i sami ste svedoci ovog zakonskog projekta, da se ide na jedno široko polje pojednostavljena zakonskih propisa, koje će sutra u primeni značiti ono rešenje koje je u predlogu i sadržano. Bez obzira na to što ovaj zakon jeste dovoljno afirmativan sam po sebi, jer za četvrtinu smanjuje poresko opterećenje, moram da podržim ono što su Ministarstvo finansija i čitava Vlada počeli da rade u smislu sprovođenja poreskih propisa. Znači, ne samo jedno verbalno zalaganje za jednostavne propise, za oporezivanje koje ne znači eksproprijaciju imovine, nego oporezivanje koje znači jedno razumno zahvatanje iz dobiti. Smatram da je to put kojim i dalje treba ići. Zato je potpuno neosnovana primedba, nalazim da je potrebno da se na nju osvrnem, da je izmena dela zakona koji se tiče oporezivanja trgovinskih radnji restriktivna, jer pod privredom se ne smatra samo trgovina, i kao što u obrazloženju i piše, ne samo po statističkim izveštajima, nego i po onome u šta možemo da se uverimo u dnevnom životu, a to je brojnost trgovinskih radnji. Znači da mi tu oblast ne treba da stimulišemo dalje na ovaj način i da budžet, od koga očekujemo da reši mnoge druge probleme, uskraćujemo za jedan deo prihoda. Dodatni razlog da se ovo učini i donese zakonsko rešenje u kome kaže da je uslov da novoosnovana radnja, na primer na nerazvijenom području, ostvari pravo na poresko oslobođenje jeste da i prikaže dobit. Svi ste vi na direktan ili indirektan način svedoci na koji način se računovodstveni izveštaji, pa i sam završni račun, uslovno rečeno falsifikuju. I, zaista se falsifikuju, jer je siva ekonomija nešto što nije samo ono što je neobuhvaćeno potpuno, nije to ulični šverc. Siva ekonomija pokriva jedan dobar deo navodno legalne aktivnosti, gde se u stvari ne prikazuje sva ostvarena dobit. Smatram da je ovaj zakon jedan od prvih pokušaja da se taj deo dobiti, koja se ostavlja u stranu, u stvari uvede u oporezive tokove. Mislim da je vrlo ozbiljno otvoreno reći da se ova vlada neće libiti da uzme od onog ko ima. Takav i jeste porez koji treba da obuhvati sva godišnja primanja i smatram da će naići na vrlo pozitivan odjek u široj javnosti, da ova država hoće da uzme od onog ko ima, da transfer državnog blaga napravi na najpravedniji i najpošteniji način. Mislim da bi bilo vrlo ozbiljno od svih onih koji učestvuju u parlamentarnom životu, bez obzira da li su na strani pozicije ili opozicije, da ovoj vladi omoguće da to i učini. Hvala.
Ima reč narodni poslanik Milan Miković, replika.
Od 1991. godine ovo je prvi put da mi je neko u ovom parlamentu, posebno neko iz Vlade, rekao da sam pokušao da obmanem javnost. Sa takvom ocenom ne mogu da se složim. I verujem da ogromna većina onih ljudi koja se sa mnom ovde nalazila od tada ili od kasnije takav zaključak nije mogla da izvede. Ja sam rekao da ovaj zakon menjan i da se menja dvanaesti put. Ovaj tekst zakona. I rekao sam da to stvara teškoće onima koji primenjuju zakon. Ne znači da to nije dozvoljeno, ne znači da to ne može da se tako radi, da se menja zakon koliko god hoćete puta, ali ne znači da ne bi bilo lakše i bolje da imamo u jednom tekstu zakona ono što je napisano i da ne moramo da okrećemo sve ono ostalo. Vi kažete, i nisam hteo da se mešam u određene stručne stvari jer obično to ne činim, može siva ekonomija da se tumači kao što je mi većinom tumačimo, oni koji ne plaćaju uopšte ti spadaju u sivu ekonomiju, a ne u normalnu ekonomiju, a oni koji ne plaćaju na sve ili sve svoje obaveze, ti ne spadaju u sivu ekonomiju, ali spadaju u nešto što je opet nedozvoljeno. Ne mora to tako da se zove, mogu da budu oni koji izbegavaju ili delimično izbegavaju svoje obaveze, ali to je u okviru normalne ekonomije i normalnog svega što imamo. I, konačno, još jedna stvar koja je sada ovde pomenuta, a to je da se Vlada zalaže da se uzme od onog ko ima. Svi se za to zalažemo. A ne da uzmemo od onog ko nema, jer, prvo, od njega ne možemo ni da uzmemo, a drugo, i normalna je stvar i to je prošlog puta pomoćnik ili zamenik ministra upotrebio na Odboru, rekao je na terenu smo principa poreske pravičnosti i svi se slažemo sa tim. Apsurdno bi bilo da se neko zalaže, ali možemo da vas pitamo da li je taj princip zaista i primenjen u ovom zakonu, kada je u odredbi novog člana 101b, gde se govori o godišnjem porezu na dohodak građana, granica napravljena na ukupan neto prihod od 72.000 novih dinara, odnosno granica je napravljena na prihodu većem od 6.000 dinara mesečno. Da li je to za naše uslove normalna granica ili bi to trebalo da bude granica, u uslovima kada bismo normalno privređivali i zarađivali, tako da od svojih zarada možemo i da se izdržavamo. Hvala.
Odgovor na repliku, ministar Jorgovanka Tabaković.
Mi smo ovde zbog zakona, a ne zbog nekih personalnih odnosa. Ne znam koju drugu reč da upotrebim ako se smanjenje, a bez promene obračuna ličnih dohodaka naziva nečim što nije izvesno da je to. Kako da nazovemo nekog malo lopovom ili lopovom. To odlično znate kao pravnik. I, zašto da ne govorimo o nespornim stvarima koje su pozitivne i zašto da kažemo da je teško nekom da primenjuje zakon, iako mu on ide u prilog. Nemojte da me spuštate na nivo rasprave u kojoj treba da savetujem nabavku literature i stručnih časopisa, vrlo jeftinih, gde postoje prečišćeni tekstovi zakona. Ali, jednostavno, ono što stoji, stoji. Smanjenje poreskih stopa, poreza i doprinosa, po ovom zakonu, bez obzira na to kako ga neko tumači ili ne, on jeste smanjenje i rasterećenje privrede. Ostaje otvoreno pitae da li će to smanjenje biti iskorišćeno, da ta razlika koja iz preduzeća ne treba da ide u poreske organe bude upotrebljena za neke druge namene, proizvodne, ili u potrošnju - o tome bismo možda mogli da razgovaramo. Ali o ovom, da ovaj zakon jeste pozitivan, i da je prvi i da kao takav treba da bude pohvaljen i da o njemu ne treba da postoji trunka sumnje, takođe stoji. Kada govorimo o stabilnosti poreskih propisa, uvek se kaže da poreske obveznike ne treba uznemiravati novim zakonima, ako su koristi od takvih propisa beznačajne. Pa, da li je beznačajno smanjenje od 24%?
Zahvaljujem, ima reč ministar za finansije Borislav Milačić.
Da bih razjasnio neke stvari, koje su ovde apostrofirane i koje ne stoje, moram da kažem da smo mi neku podršku donošenju ovog zakona već dobili, što se tiče privrede, time što je potpuno jasno, na bazi ovih prihoda, koje budžet Republike Srbije ostvaruje ovih dana, da je usporena isplata zarada, da ne ostvarujemo porez iz tog instrumenta, jer privreda čeka da Skupština odluči i da ona može sa manjim troškovima da isplati zarade radnicima, da bi se ostvario ovaj efekat, o kome govorimo. To je vrlo konkretna stvar i stvar koja, kako se ovde dovodi u sumnju i pravi jedna platforma da je u pitanju kozmetika, a ne suština, ne stoji. Stavovi poslaničkih grupa mogu se opredeljivati svakako slobodno, ali mislim da bar argumenti koji su izneti u javnosti ipak su ovde konkretni, materija finansija je vrlo konkretna stvar, tiče se brojki i bilansa i mislim da ne stoje. Ja ću početi od izlaganja gospodina Mikovića. Apostrofira 12 izmena Zakona o porezu na dohodak građana kao problem, koji je pravno i tehnički problem primene u privredi, koji opterećuje ljude, koji je uočen. U uvodnom izlaganju sam rekao da će na sledećoj sednici Skupštine biti kodifikacija, znači objedinjeno jedan poreski zakonik i to smo već prihvatili kao svoju obavezu, na kojoj će se raditi i kojom će se obezbediti i odgovarajuće usklađivanje određenih stavova u porezu na dobit i u porezu na imovinu, jer mislimo da i tu treba izvršiti korekcije. Ali, sve u jednom zakonu, čiji će sastavni deo biti i ovaj zakon. Inače, da ne idemo na to, išli bismo na prečišćeni tekst. Drugo, nismo se osvrnuli na Sindikat i stavove Sindikata, koji traže povlačenje. Mislim da smo se sa Sindikatom objasnili. Ja sam bio u Sindikatu da na licu mesta raspravim tu temu uticaja ovog zakona. Tamo je dato saopštenje, jer nisu imali celinu paketa, kao što vi ne vidite konkretnu odluku, jer Skupština Srbije ne odlučuje o stopama doprinosa za penzijsko-invalidsko osiguranje, nego po zakonu odlučuje Upravni odbor Fonda, a saglasnost daje Vlada. U okviru ukupnog paketa, da se ne bi desilo ovo što bi se desilo dato nije predviđeno, već sredinom maja je dat dopis Fondu penzionog osiguranja u kom smislu da pripremi izmene. A to je da se obezbedi selektivna primena kod najnižih zarada, kako se ne bi desilo povećanje na tom segmentu, jer apsulutno ne prihvatamo ulogu da se ovom politikom smanjenja opterećenja zabilo koju platu, ja sam to rekao u uvodnom izlaganju, poveća obaveza u odnosu na poreze i doprinose. Povećaće se obaveza, odnosno doprinosi, ali će se mnogo smanjiti obaveze za poreze. To je čista računica. Ovo je sadržaj tačaka izmena Zakona o zdravstvenom osiguranju, kojim ćemo povećati stopu doprinosa za zdravstvo, to je sadržaj ovog našeg paketa, jer smo na teret prihoda budžeta i prihoda od poreza ustupili jedan deo prihoda, da se ne bi pogoršao položaj ovih fondova, koji su opterećeni, znamo kakva je situacija u tim oblastima. Treće pitanje je šta znači to zbirno, nešto smanjujemo, drugo povećavamo. To je računica i ta računica je sadržana u ovom obrazloženju. Ovo smo imali i u okviru rasprave na odborima. Ukupno rasterećenje po osnovu velikog smanjenja poreza na zarade iskorišćeno je kao osnova da se postigne prvi cilj,da se privreda rastereti sa milijardu i po dinara. Da nismo išli na politiku da se sanira po osnovu smanjenja osnovice kod doprinosa, rsterećenje bi bilo veće. Ali bi ugrozilo dodatno još funkcije fondova zdravstva i penzijsko-invalidskog osiguranja. Ali, u zbiru je, znači, ostvljen prostor da se njihove stope mogu povećati i pored toga da se smanji ukupno zahvatanje, da se rasterete plate i da zbir ukupnog opterećenja umesto 1,24 bude 0,98. Ta stvar je generalni element tog paketa i politike i iza njega stojimo. Mislim da je dosta važno pitanje odnosa ovog zakona u odnosu na samostalni lični rad. Mislim da su ovim zakonom urađeni bitni pozitivni pomaci, koji se, izgleda, ne razumeju, a ima dosta ljudi koj se bave tom oblašću. Kao prvo, mi smo predvideli kod samostalnog ličnog rada pravo, tzv. paušalnog oporezivanja, za koje postoji primedba da je recidiv i da je trebalo ići na stvarno utvrđivanje osnovice, a znamo šta je problem stvarne osnovice. To u odnosu na ljude, koji se bave tom delatnošću, znači određeno administriranje, pravljenje bilansa, evidencije, knjigovodstva i ostalog. Dali smo im pravo, znači ne moraju da ga koriste ako im je nepovoljno, da pređu na pušalno oporezivanje na bazi razreza, koji se utvrdi od strane Uprave prihoda i da do kraja regulišu svoj odnos sa državom. Pravo na paušalno oporezivanje smo stimulisali tako, jer je pre stajalo u zakonu da ne može da bude paušalac onaj ko ima više od dva zaposlena radnika, i to je sada izbrisano. Da li će to biti podsticajno za zapošljavanje i da ljudi, koji se bave samostlanim ličnim radom, prime i drugog i trećeg čoveka, normalno je da hoće. A videli ste da prijavljivanje na evidenciju, uvođenje u radni odnos radnika u ovom trenutku, ako mu se da mala plata, toliko malo poreza i ukupnog opterećenja ima. Da li smo time izbili argumente onima koji kažu - neću da prijavljujem radnike, jer država propisuje enormno visoke obaveze za poreze i doprinose? Pogledajte koliko treba dati, imate to u tabeli, za penziono i zdravstveno osiguranje kroz onu najnižu, malu platu kod prijave radnika, da bi ostvarili ta prava na penziju i zdravstvenu zaštitu. Mislimo da time stvaramo taj ekonomski ambijent za legalizaciju tokova, koji su u ovom trenutku bili u domenu sive ekonomije. Zato je i reč o ekonomskim i administrativnim merama, jer mislimo da imamo puno argumenata da u narednom periodu oni, koji pokušavaju da izbegavaju da prijavljuju radnike, da ne plaćaju poreze i doprinose, imamo sva prava i argumente da to otklonimo. Što se tiče prava ministra, vezano za ovo, u Zakonu o računovodstvu,koji nije poreski zakon, pravo tog rezervisanja troška je dato pravo nosiocu izrade knjigovodstvenog bilansa. Međutim, to pravo može da znači i pravo da se u okviru poreskog bilansa prikaže nepostojeći trošak i izbegne plaćanje obaveza. Ne možemo samo rasterećivati i dati apsolutno pravo da svako može da prikazuje da nema dobit. Naš napor će biti upravo na ovom delu oporezivanja dobiti preduzeća , kao što je to i kod ličnog rada, da se realno stanje dobiti preduzeća iskaže na bazi poreskog bilansa, čija će pravila izrade biti potpuno jasno utvrđena. To pravo će biti prema svima isto, nikoga neće operećivati više ili manje, nego će samo biti ograničeno, da bi se izbegla moguća zloupotreba. Na kraju, oko različitih vremena primene ovog našeg zakona, mi kažemo da se jedan deo zakona primenjuje odmah, a to je rasterećenje. Drugi deo zakona, koji se tiče primene propisa, prava da se opredeli da li će biti paušalno ili neće itd. da izabere od ovoga, rok je mesec dana. U čemu je tu problem? Da li treba odložiti za mesec dana ovu primenu? Ko se zalaže za to da se za mesec dana odloži ovo rasterećenje, koje je apsolutno nužno i u ovom trenutku jedan pozitivan proces, koji će doprineti poboljšanju uslova privređivanja i ostvarivanju ciljeva Vlade?
Ima reč narodni poslanik Nebojša Atanacković.
Kolege narodni poslanici, nisam imao nameru da se javljam po ovom zakonu. Međutim, očigledno da ovde neke stvari nisu dovoljno jasne. Baš me zaintrigiralo ponašanje članova Vlade, koji praktično nalaze u nekim vrlo primerenim rečima kritike da je to neki napad, posebno napad na Zakon, na Vladu i slično. Znate kako, zaista, marketinški gledano, suviše se ovde priča o značajnom umanjenju opterećenja privrede. Da vas podsetim, privreda je opterećena apsolutno iznosima koji su potrebni da se daju na plate, a samim tim ako se na tu platu doda 24%, to je sigurno opterećenje za privredu. Međutim, nije to jedino opterećenje. Nije u redu da se jednostavno, na jednoj strani apsolutno može da kaže da je to povoljno, na drugoj strani, da imamo veće zahvatanje i veću neizvesnost. Mislim da je ovde bilo reči oko toga, kako ne ulazimo u neizvesnost. Ukazao bih na član 12. Ili, na primeru, gde imamo osnivanje trgovinske radnje, bez obzira kako mi gledali na tu delatnost, moramo da uvažimo to, da neko ko je imao namere da otvara trgovinsku radnju i uz to se nadao da te godine neće platiti porez, da će biti oslobođen kao i drugi privredni činioci, onda je nepirjatno iznenađen kad mu na pola godine u Zakonu dolazi da neće više spadati u tu kategoriju. Nekada mogu biti mala sredstva, ali sve je to primereno, za nekog su mala sredstva velika sredstva. Mislim da su, otprilike, to bile jedine primedbe na ovaj zakon. Teško je poverovati da je moguće napraviti jedan budžetski bilans tako što bi se sada smanjila davanja i smanjili doprinosi, jer to bi značilo da mi imamo suviše, da smo budžet predvideli kao suviše širok, da mu taj novac ne treba itd. Mislim da nema razloga da predstavnici Vlade na ovaj način reaguju na, čini mi se, ipak relativno male kritike na ovaj zakon. Zaista se poreski zakoni menjaju, i to ne toliko u nekoj suštini, koliko se menjaju u nekim detaljima koji se odnose na veće ili manje zahvatanje, na promenu uslova privređivanja, naročito kada se radi o malim privrednicima. Ja sam bio član jedne grupe koju je, pre nekoliko godina, formirao profesor Avramović i koja se tada spremala da krene na uvođenje poreza na dodatnu vrednost. Zaista ne znam zbog čega se izbegava taj porez, koji je tek prilagođen tržišnim privredama i koji je primenjen u svim zemljama, osim u našoj. Ne znam, možda se u Albaniji ne primenjuje. To je ozbiljan zakon koji ne traži neprekidne korekcije, kao što se to čini neprekidno sa našim poreskim zakonom.
Ima reč narodni poslanik Zoran Jovanović.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, kada je Narodna skupština Republike Srbije 1994. godine donela Zakon o porezu na dohodak građana, Vlada, kao predlagač tog zakona, u obrazloženju zašto se predlaže Zakon kao glavni i revolucionarni pomak u sistemu oporezivanja, navela je uvođenje principia sintetičkog oporezivanja, uz dodatna objašnjenja da je to model oporezivanja koji se primenjuje u zemljama Zapadne Evrope i da Srbija, odnosno SR Jugoslavija, ako teže ujedinjenju sa Evropom, treba da usklade svoje poreske propise. To smo prihvatili. U obrazloženju koje nam je Vlada dala u ovom predlogu za izmenu i dopunu Zakona o porezu na dohodak, kaže se da se do sada od 1994. godine stalno odlagala primena sintetičkog oporezivanja, a kao glavni razlog, tehnička neosposobljenost državnih organa nadležnih za sprovođenje poreske politike, kaže se tamo, radi se otprilike, o oko dva miliona i 400 hiljada poreskih obveznika. Ako pogledamo i kadrovsku i materijalnu opremljenost naših područnih jedinica Republičke uprave javnih prihoda u našim opštinama, ne bi se moglo reći da su nespremni da preuzmu takav posao. Svaki poreski obveznik kada ode u bilo koju područnu jedinicu za nekoliko minuta, da ne kažem sekundi, službenik kompjuterom izbaci koliko duguje na ime neplaćenih akontacionih zaduženja za nekoliko sekundi obračuna zatezne kamate, zbog zadocnjenja za ispunjenje. Imamo veliki broj poreskih obveznika po osnovu plaćanja poreza na imovinu, po osnovu plaćanja poreza na obavljanje samostalne delatnosti, poljoprivrednici plaćaju porez i koji sve građani u našem sistemu ne plaćaju porez. Dakle, to obrazloženje se ne može prihvatiti. Međutim, po mom mišljenju, ovde se nešto krije, a jedna zamka koju, čini mi se, Vlada i resorno ministarstvo žele da prikriju, kako od nas narodnih poslanika, tako i od javnosti i građana Srbije. Ja se izvinjavam, ako nisam u pravu, jer sigurno nisam upoznat sa ovom materijom u onoj meri u kojoj je koleginica ministar finansija i zamenik ministra, koji je bio izvestilac [[smeh]] Ako sam dobro razumeo, mi sa ovom predloženom izmenom Zakona brišemo ......... [[u sali smeh]]
Ministar za vlasničku transformaciju je Jorgovanka Tabaković, a ministar za finansije je Borislav Milačić.
Ja se izvinjavam ako sam pogrešio. U Predlogu zakona o izmenama i dopunama koji je pred nama, uvodi se novi deo, treći, koji glasi - godišnji porez na dohodak građana. Ali, iz postojećeg zakona se briše, ako sam ja dobro razumeo, koleginice Tabaković, deo drugi, godišnji porez na dohodak? (Glas iz sale: briše se.) Znači, briše se. A taj deo koji se briše ima i član 10. koji kaže - oporezivi dohodak i kaže "osnovicu poreza na dohodak građana predstavlja oporezivi dohodak". A, oporezivi dohodak se dobija kada se od dohotka za oporezivanje odbiju standardni i nestandardni odbici propisani ovim zakonom. Takođe, brišu se odredbe Zakona koje propisuju standardne i nestandardne odbitke. Ako sam dobro razumeo. Ako nisam dobro razumeo, ja se izvinjavam poslanicima koji su to dobro razumeli. (Glas iz sale: nisi dobro razumeo.) U delu Zakona koji se briše postoji i član 14. pa kaže: "Nestandardni odbitak...." Ne zaboravimo, nestandardni odbitak utiče na smanjenje poreske osnovice, odnosno oporezivog dohotka. U te nestandardne odbitke, stav 2. tač. 12., spada sledeće: iznosi utrošeni za nabavku lekova, zdravstvenih i ortopedskih pomagala, kao i za lečenje i rehabilitaciju u zdravstvenim ustanovama ili kroz kućnu negu obveznika i izdržavanje članova porodice. U situaciji kada ne može ni jedan lek koji se nabavlja preko recepta u državnim apotekama da se nabavi, u situaciji smo da, maltene, pola oporezivog dohotka damo za nabavku lekova, medicinskih pomagala i sredstava. Pa, ja bih više voleo da mi ovaj zakon i ova vlada prizna ovaj oporezivi dohodak, koji ne bi ni postojao, da mi zadrži veću stopu oporezivanja, nego da mi povećava poresku osnovicu, a da mi smanjuje poresku stopu. Hvala.
Zahvaljujem, da li se još neko javlja za reč? (Ne javlja niko.) Zaključujem načelni pretres. (Iz sale se jalja poslanik nakon zaključivanja pretresa.) Molim vas, sledeći put javite se pre zaključivanja, na vreme. Reč ima narodni poslanik Ranković, a neka se pripremi Zlatan Peručić. Molim vas, svi će dobiti reč koji žele da govore, samo se javite na vreme, nema nikakvih problema.
Hvala kolega. Ja bih vas molio za par reči, hoću i ja da kažem gospodinu ministru Milačiću, a kako reče kolega i gospođi Tabaković, laž je da se izdvajanja iz ličnog dohodka smanjuju, to je obmana. Negde, na nivou ispod 1.000 dinara izdvajanja na lične dohodke povećavaju se, preko 1.000 dinara do onih vaših 6 se smanjuju, a preko toga normalno opet se povećavaju. Koleginica Sanja to nije iznela, ali će izneti u drugom delu izlaganja, tačno, koliko dinara se povećava. Kada se radi o trgovinskim radnjama, tu je veliki problem zato što ministri šlepere robe u ovoj zemlji izvoze i daju trgovinskim radnjama. Svi dosadašnji, a nadam se da ubuduće neće to raditi [[Dobacivanje iz sale.]]
Molim vas, bez dobacivanja sa mesta.
To je samo odraz njihove kulture, ja tu ne mogu ništa. Da bi trgovinske radnje imale interesa da rade, kao i svake druge radnje, da ne budu izdvojene i one treba da budu oslobođene poreza u toku prve godine življenja. A šta je u stvari vaš interes? Da robu koju prodajete bez poreza na promet, koji je mnogo u većem iznosu nego porez koji ćete ubrati od tih radnji, i dalje prodajete na crno, mnogo se više ubira od poreza na promet, nego od poreza na trgovinske radnje.
Zahvaljujem, ima reč narodni poslanik Zlatan Peručić. Molim vas, sedite .... Hoću repliku.) Čekajte, u ime koga govorite? Carine? Dobro, prvo Zlatan Peručić
Poštovani predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, molim vas radi kompeltnog informisanja i preciznog saznanja, na Odboru za finansije koji je u dva navrata pred zasedanje Parlamenta raspravljao o Predlogu ovog zakona i narednih zakona, vrlo kvalitetno i korektno vođena je profesionalna i stručna rasprava o ovom tekstu i, molim vas, pred vama je izveštaj Odbora koji je usvojio ovaj zakon bez izuzeća bilo kog poslanika, odnosno predstavnika bilo koje poslaničke grupe. U ovom smislu moram da kažem da je koleginica Sanja, poslanik SPO-a, kao član Odbora, manje više rekla i stavljala sugestije, primedbe, pitanja i na samom Odgboru, koje je i ovde izrekla. Međutim, objašnjenja koja je Vlada dala predstavljala su za Odbor u celini onu vrstu argumentacije o kojoj ću nešto reći u nekoliko reči, sasvim kratko, koja je bila dovoljno uverljiva da će Vlada svim svojim narednim zakonima, propisima i svim onim što će pred nas izneti, koliko još već u junu mesecu, razrešiti neka od pitanja koja se ovde postavljaju, tako da ni SPO nije osporio Zakon i tu sam ja lično mali iznenađen činjenicom da je danas rečeno da se neće glasati. To je pravo. Dakle, razgovarajući o tome moram da kažem sledeće i da podsetim na jednu stvar, kada smo sticajem okolnosti objektivno povećavali opterećenje privrede, bilo je manje rasprave nego sada kada objektivno i stvarno rasterećujemo dovoljno, možda nije dovoljno. Ali, da vas podsetim, niko ne govori o tome da je Vlada, a to smo pitali i jasno dobili odgovor na Odboru za finansije, ostala čvrsto pri svojoj politici da postojeća i stečena prava, zakonom utvrđena u oblasti socijalne politike, penziono invalidskog osiguranja i u ukupnoj zaštiti i u ukupnim stečenim pravima ne dovodi u pitanje, nego naprotiv da će Vlada oblast koju reguliše zakon i dalje ispunjavati, s tim da će to čak pokušati da učini redovnijim i urednijim. Ne zaboravite, iako je to vrlo nepopularno, dame i gospodo poslanici, kada se negde, da kažem tako smanjuje opterećenje, onda bi verovatno na drugoj strani trebalo smanjiti pravo, a ovde se radi o jednom ozbiljnom naporu, koji mi se čini da Vlada preuzima na sebe i zato to treba podržati, da se smanje opterećenja i ostanu prava. To nije nimalo jednostavno i lako, to je računica i sva ta matematika će to pokazati. Prema tome, ako smo dobili uveravanje, a Ministarstvo finasije je na dve sednice Odbora to potvrdilo na isto naše pitanje - šta je sa zaštitom najnižih primanja, dobili smo uveravanje da će mehanizmom koji ide korz penzijsko - invalidski fond biti zaštićena najniža primanja, što smo svi tražili i diskutovali. Molim vas, da se Vlada obavezuje, i u tome nam je uverljivo dala argumente, da neće doći do opterećenja, nego naprotiv, nego će biti zaštićena najniža lična primanja o čemu je sindikat govorio. Može još da se kaže i sledeće - najavljeno je i kao Odbor zalagali smo se za to da se hitno uredi celokupan poreski sistem. Ovo je početak ili još bolje rečeno deo tog paketa, koji bi stvarno trebao da u jednoj celini uredi poreski sistem. Ako se zalažemo za poresku pravičnost, ako hoćete i za socijalnu pravdu, ne bih nazvao - oporezovaćemo one koji su i koji imaju veća lična primanja, nego oporezivaćemo bogatije, bogate i više, to je deo poreske pravičnosti, pojednostaviće se postupak administriranja i svega ostalog. Stvarno je u pitanju smanjenje opterećenja, da li je dovoljno ili ne, u ovom trenutku to je potez koji treba podržati, jer nije marketinško - politički, nego predstavlja obavezu da se u tom pravcu stvarno kreće i predstavlja realizaciju politike za koju se zalažemo, da dolazi do realnog i stvarnog rasterećenja privrede. Na kraju krajeva, jesu moguće komplikovane matematike, a mi do prve sledeće sednice, o čemu je ministar govorio, možemo u konkretnoj matematici iz sopstvenih ličnih dohodaka videti da li je to tako ili nije tako, da li je ovo sve o čemu smo govorili tako. Očigledno da tu imamo potpuno praktične metode da se oko toga dokažemo. Zato kao predsednik Odbora za finansije moram da kažem da jesmo raspravljali o svim ovim pitanjima, i svi predstavnici partija u Parlamentu su na kraju podržali ove intencije i Zakon su podržali u celini i pojedinostima, al pošto su predlagači amandmana odustali, tada se to i podrazumeva. Najzad samo da kažem ovo - zalažemo se i to smo rekli i smatramo to početkom da se krene u ukupnu reformu poreskog sistema. Ne može odjednom. Tačno je da je to bezbroj puta pokušavano i rađeno, ali isto tako i tačno da je ovo danas kretanje u pravcu onakve vrste poreskog sistema, koji znači opterećenje privrede u okviru realnih mogućnosti. Stimulansi koji su danas realno ostvarljivi. Znači jedan korak ka tome, ne samo da se rastereti privreda, nego i ka tome da se uđe u kodifikaciju, koja ne može bez saveznog propisa i bez saveznih zakona i da se uđe u sve ono o čemu govorimo. Nema spora da to nije moglo sve da bude rešeno izmenom jednog zakona. Ali isto tako nema spora, ja sam takođe profesionalac koji sam pravio matematike, nema spora da ovo jeste stvarno rasterećenje. Nema spora da na drugoj strani niko od nas se nije ni usudio da postavi pitanje, šta je sa pravima. Prava, Vlada kaže - ostaju prava, Vlada izvršava prava koja su stečena zakonom. Prema tome, u tom smislu i na taj način razgovarajući i razjašnjavajući pojedine odredbe, pogotovo odredbe oko najniže cene rada, pogotovo odredbe oko poreske pravičnosti, oko liberalizacije paušala i druge odredbe, Odbor je član po član razgovarajući na kraju prihvatio ovaj zakon, podržao i pozdravio nastojanje Vlade da u ovim uslovima, ekonomskim u kojima se nalazimo, krene u proces za koji se zalažemo. Prema tome, ovaj proces je upravo zato značajan, što predstavlja rasterećenje, naravno ne svih, ali najvećeg dela, pre svega, privrede, a istovremeno ne ukida ni na drugoj strani tasa na vagi ni jedno stečeno pravo, nego naprotiv, ostaje čvrsta politika da se to i dalje sprovodi. Molim vas da imate na umu da sam sa ovim želeo, gospodine predsedniče, dame i gospodo poslanici, da razjasnim samo onaj deo rasprave koji je kvalifikovano vođen i rezultat te rasprave vam je dat u izveštaju Odbora za finansije koji je pred vama. Prema tome, Odbor za finansije je podržao u celini ovaj zakon sa svim dodatnim elementima koje sam rekao.
Zahvaljujem. Ima reč narodni poslanik Zoran Vukadinović.
Poštovani predsedniče, poštovane kolege poslanici, podržavam Predlog zakona, gde pojedine kolege žele da iskažu laž. Moram reći da mi ni kao čoveku ne godi, kad veoma često čujem čoveka u godinama, a ne čudi me kada dolazi iz partije SPO, jer ona govori laž. Moram reći da je ružno reći za moje kolege koji rade kao carinici, da smo ti koji ovu zemlju krademo. Treba da vas je zbog toga sramota i treba da se stidite godina koje imate. Moram odgovorno rećida se ti ljudi danonoćno trude, najverovatnije su i vas negde otkrili kad ste pokušali da u ovu zemlju ilegalno unesete ili iznesete nekakvu robu. Molim vas da se takvim lažima ne služite. Mi vam nećemo zameriti što nas optužujete, ali pokušajte ponovo, opet ćemo vas otkriti. (Glas iz sale: ... Kertes.) Nemojte prozivati nikoga. Prozovite ga onda kad gospodin Mihalj Kertes bude prisutan.
Slobodan Ranković - odgovor na repliku.
Očito je da kolega poslanik iz SPS, koliko vidim, nije slušao diskusiju. Ni jednom rečju nisam pomenuo carinike. Izvezenu robu, proizvedenu u našim fabrikama, koja na crno tržište, kolega, ide preko 60 pocenata. Niste razumeli. Konkretno da vam kažem, opterećenje ličnih dohodaka do 800 dinara se povećava, matemtičkim putem. Uzmite, kolega, olovku i izračunajte. Veća su izdvajanja nego što su bila do sada. Ako to ne znate da uradite, vaš problem. Ja vas nisam nazvao ni lažovom, ni lopovom. Ja sam samo izneo činjenično stanje u ovoj državi.
Zahvaljujem. Ima reč narodni poslanik Duško Vlatković.
Poštovani poslanici, poštovani predsedniče, mislim da smo ušli u stručne detalje rasprave, kod kojih i mi koji radimo dugo godina ponekad imamo razlike i smatram da Skupština treba sigurno da raspravi i pojedine odredbe. Ovo što je rekao predsednik Odbora za finansije, mislim da je na Odboru bilo prilike i da se detaljno vodila rasprava o pojedinim rešenjima i da u suštini Skupština treba da podrži. Predlažem da podržimo i podržaćemo - poslanici iz naše grupe. Ključno je da je rasterećenje privrede preko ovoga predloga jasno i da je zalaganje ove skupštine, posebno Sindikata, da se zarade manje opterete, odnosno da se lični dohoci manje opterete i da se drugi vidovi poreskih zahvatanja za opšte društvene potrebe nađu, ovde je predloženo i da se praktično taj princip neto - bruto, taj odnos zarada ide ispod 1 prema 1, obezbeđuje, a da detalji unutar toga su bitni. Treći princip, odnosno onaj koji je Sindikat tražio da se niže zarade, do 800 dinara, ne opterećuju ovim mehanizmom, jer su računi pokazivali, da ako bi ovaj predlog oko stope doprinosa bio ovakav kakav je dat, bez nekih korekcija, moglo bi to da se dogodi, pošto se to uključuje u osnovicu za obračun poreza. Vlada, odnosno ministar za finansije je ovde ponovio za govornicom, a i na Odboru je to jasno rečeno, da će u saglasnosti koju daje za ove stope, voditi računa o tome da ni jedna kategorija primanja, znači posebno primanja sa nižim osnovicama, one koje su vezane za najniža primanja i primanja od 800 dinara, neće doći u situaciju da se opterete više nego što su bile, odnosno da će i one imati rasterećenje. Mislim da to ako prihvatimo, onda i taj razlog otpada da stvaramo dalju raspravu na tom osnovu. Moramo imati poverenje prema ljudima koji stručno to treba da obave i izračunaju. Međutim, smatram da je još bitnije od ovoga da se u reformi ukupnog ekonomskog sistema, ovaj deo sigurno jedan od veoma značajnih i možda od najznačajnijih u periodu koji je pred nama, jer je ukupan fiskalni sistem i poreski sistem, nedovoljno izučen, da upotrebim taj izraz i zbog promene i strukture naše privrede, on mora da se prilagođava. Prema tome, ove izmene koje su vezane za ove poreze, odnosno zakone iz poreske oblasti, one će biti i dalje i mi ne treba da se plašimo, ali treba da celinu izmena i dopuna i reforme poreskog sistema sagledamo, posebno sa stanovišta jedinstvenog jugoslovenskog tržišta, koje je narušeno, koje vidimo da i u preskoj oblasti nije uređeno na način kako smo mi to želeli. Dve republike nemaju istovetne poreske zakone, posebno onaj deo poreza koji je vezan za porez na promet i za akcizne proizvode. Oko toga se vode razogovri i postoje uslovi da se uredi na nivou savezne države ili na istovetan način da urede obe republike. Mi ćemo se sigurno, kao Skupština i kao poslanici, zalagati da se to učini, a da se onda otkloni ovaj deo pitanja koja su vezana za opterećenje, s tim da naš zaključak treba da bude da i dalje treba da se smanjuje opterećenje zarada, a da se poreski tereti prenose na druge oblike oporezivanja i da se proširuje poreska osnovica. Prema tome, podržavajući taj pristup poslanici Jugoslovenske levice, a verujem i svi ostali, glasaće za ovaj predlog izmena i dopuna, sa zaključkom da smo uvereni da će Vlada obezbediti mehanizam kojim neće doći do povećanja opterećenja ni ovih zarada koje su niže i na taj način je otklonjen i taj deo prigovora sindikata i da se poreski tereti i dalje treba da prenose u druge oblike oporezivanja, da se stvara jedinstven poreski sistem na nivou zemlje.
Ima reč Borislav Milačić, ministar finansija.
Veoma kratko i bez dugog izlaganja. Ovim zakonom, oko koga treba da se dignu ruke, donosi se odluka da se poreska stopa, koja je sada od 15-30% - 15% je najniža, a 30% najviša - treba da se prevede u jedinstvenu stopu od 14%. Ko mi pokaže matematiku da će tim dizanjem ruke za takav zakon za jedan dinar opteretiti bilo koju platu ja prihvatam da razgovaramo ko koga laže, ko koga ne laže. Prema tome, najmanje smanjenje koje će se po osnovu ovog zakona desiti kod svih jeste 16%. Toliko će mu se smanjiti stopa. To znači, kome je do juče primenjena stopa od 15% biće primenjena od 14%. Drugo pitanje - šta je sa ukupnim opterećenjem, pošto imamo pitanje doprinosa. Ali, tu politiku vodi Vlada i ona stoji iza te računice i ima sve elemente i mehanizme da ukupno zahvatanje za plate po osnovu doprinosa bude takvo da smanji ukupno zahvatanje i obezbedi ovo što se zove politika. Prema tome, mislim da što se tiče računice i opredeljenja da li ovaj zakon o dohotku građana treba doneti ili ne, da li on rasterećuje ili ne rasterećuje, je izmišljeno pitanje i potpuno je jasno na bazi najprostije matematike. Druga stvar oko samostalnih trgovinskih radnji, treba da vas obavestim da skoro polovina tih samostalnih radnji je registrovana u oblasti trgovine i to ne bi smetalo, zainteresovani smo da ih bude još mnogo više, ali ovim što se tiče ukidanja tog poreskog rasterećenja stimulansa radimo jednu drugu stvar. Mi smo imali situaciju da se ide na varijantu osnivanje radnje, godinu dana rada, gašenje radnje da bi sutra ponovo osnovali i onda nikada ono što je zarada koja se ostvaruje u toj oblasti ne ulazi u obavezu oporezivanja. To je naša borba da te špekulativne radnje, koje postoje u određenim oblastima, koje su proizvedene i samim zakonom, suzimo i svedemo u realnu meru. Niko nije protiv tih delatnosti i normalno, one će i dalje da funkcionišu. Mislim da je to delatnost koja se i preširoko razvija, veći bi bio interes da proizvodne zanatske radnje u većoj meri rade.
Zahvaljujem. Da li još neko želi reč? (Ne.) Zaključejem načelni pretres. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona u načelu. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Kraj glasanja. Za je glasalo 139, protiv 23, uzdržana dva, nije glasalo četiri, ukupno je prisutno 168 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna Skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Da li neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Ne.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana u celini. Za je glasalo 143, protiv 22, uzdržanih dva, nije glasalo dva, ukupno je prisutno 169 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana. Prelazimo na 6. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O ZAVRŠNOM RAČUNU BUDžETA REPUBLIKE SRBIJE ZA 1997. GODINU Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste izveštaj Odbora za finansije, koji nije imao primedaba na Predlog zakona i predlaže Narodnoj Skupštini da ga usvoji. Primili ste izveštaj Zakonodavnog odbora, koji je prihvatio Predlog zakona. Otvaram načelni pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne želi.) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? (Želi.) Reč ima narodni poslanik Bojana Ristić.
Poštovani predsedniče, poštovani članovi Vlade, poštovani narodni poslanici, završni račun budžeta za 1997. godinu je još jedna potvrda da se novac budžeta, prikupljen putem poreza i doprinosa koji su platili svi građani Srbije, troši nedomaćinski, da se ne troši prema Zakonu o budžetu, nego prema odlukama Vlade. Želim još da podsetim da za Zakon o budžetu Republike Srbije za 1997. godinu Srpski pokret obnove nije glasao, znači nije imao podršku Srpskog pokreta obnove. Brojni su primeri da sredstva budžeta nisu trošena onako kako je predviđeno Zakonom o budžetu. Ja ću navesti samo neke primere. Primer jedan i dva - za stanove Vlade potrošeno je 19, umesto 8 miliona dinara, koliko je predviđeno Zakonom o budžetu za 1997. godinu, ali je zato Ministarstvo unutrašnjih poslova ostalo uskraćeno za 15 miliona dinara za stanove. Znači, za stanove Vlade oko 250% više, a za stanove policije oko 50% manje. Primer tri - Ministarstvo kulture je dobilo i potrošilo znatno manje sredstava za spomenike kulture od posebnog značaja i pozorišta, nego što je to predviđeno Zakonom o budžetu. Spomenici kulture pod zaštitom države u Leskovcu, Jašunjski manastiri, ponovo su zaobiđeni prošle godine. Zamoliću ministra kulture da se to ne ponovi ove godine. Ne vidim ministra. Jer, Manastir Svete Bogorodice, jedan od Jašunjski manastira sledeće godine obeležava 500 godina svog postojanja. Primer četiri - Ministarstvo za zdravlje u 1997. godini potrošilo je znatno manje sredstava za kliničke centre u Beogradu, Novom Sadu, Nišu i Kragujevcu nego što je predviđeno Zakonom o budžetu. Molila bih da objasnite građanima zašto je to tako. Primer pet - Ministarstvo poljoprivrede. Agrarni budžet je dobio oko 100 miliona dinara manje nego što je propisano Zakonom o budžetu Republike Srbije za 1997. godinu. Primera radi, isto toliko sredstava kao što je dobio Agrarni budžet dobila je i Radio Televizija Srbije preko TV takse na električno brojilo, koja je u narodu popularno nazvana Šešeljeva TV taksa. Znači, koliko je dobila poljoprivreda cele Srbije, toliko je dobio i RTS. Primer šest - Ministarstvo za rad, boračka i socijalna pitanja. Skoro milion dinara manje nego što je propisano Zakonom o budžetu, koji ste vi usvojili, dobio je poseban račun za društvenu brigu o deci. U objašnjenju piše da ste ove obaveze preneli u ovu godinu. Znači, korisnici dečijih i materinskih dodataka moraju da čekaju. Srpski pokret obnove traži da se prioritetno isplate zaostali dečiji i materinski dodaci. Primer sedam - Ministarstvo za omladinu i sport 5,5 miliona dinara utrošilo je na omladinske organizacije. Ne znamo koje su to omladinske organizacije, niti zašto su dobile 330 hiljada dinara više nego što je propisano Zakonom o budžetu. Učešće u izgradnji omladinskih i sportskih centara je veće za milion i 300 hiljada dinara, nego što je predviđeno Zakonom. I pored toga, ponovo nije bilo para za sportski centar i bazene u Leskovcu. Nisam iznenađena, jer je i Fond voda izdvojio minimalna sredstva za završetak vodosistema "Barje" u Leskovcu. A, ni Ministarstvo za zaštitu životne sredine nije pomoglo Leskovcu u izgradnji sanitarne deponije. Znam da slični problemi postoje u čitavoj Srbiji, u mnogim opštinama, ali pošto Jablanički okrug spada u okruge sa najnižim primanjima, sa najviše nezaposlenih, da ne nabrajam dalje, smatram da država treba da pomogne ovakvoj opštini, sa blizu 180 hiljada stanovnika i čitavom Jablaničkom okrugu. Primer osam i devet - Komesarijat za izbeglice i Crveni krst dobili su znatno manje sredstava nego što je to propisano Zakonom o budžetu. Primer deset je famozna TV taksa na električno brojilo, koja se, da ponovim, u narodu popularno zove Šešeljeva TV taksa. Ukupno je u prošloj godini naplaćeno oko 700 miliona dinara, a EPS duguje još 300 miliona dinara RTS-u za TV taksu na električno brojilo. Ponoviću da je iz budžeta manje dobila poljoprivreda čitave Srbije, nego što je RTS dobio od pretplate za gledanje ove televizije. Ogromna sredstva RTS je potrošio na plate, na program, ali su mnogo zanimljiviji posebni troškovi. Tanjug je dobio jedan posto ili 6,85 miliona dinara, mada već i iz Saveznog budžeta dobija velika sredstva. Za delatnost JRT ili RTJ, kako je vi zovete, potrošeno je, kako piše u završnom računu budžeta, 3 do 5%. Baš tako piše. Nije precizirano da li je to 3 ili 4 ili nešto između. Pojedine lokalne radio stanice su takođe dobile 1,26 posto prikupljenih para od TV takse, mada se one uglavnom finansiraju iz budžeta opština. Ima još primera da se sredstva budžeta nisu trošila onako kako je predviđeno Zakonom o budžetu Republike Srbije za 1997. godinu, ali mislim da je ovo bilo dovoljno. Zato molim Vladu da se ubuduće pridržava zakona koji sama predlaže i koji usvajaju poslanici koji ulaze u sastav Vlade. I, takođe, molim ove stranke da ispune predizborna obećanja, a jedno od njih bilo je da će smanjiti TV taksu na električno brojilo. Hvala. Samo još nešto, gospodine predsedniče, tražim Vaše izvinjenje, jer ste me juče na jedan vrlo neprimeren način napali da ne govorim istinu kada sam pomenula da policija interveniše protiv okupljenih studenata i građana ispred Narodne skupštine Srbije. To je mogao da vidi svako ko je gledao televizijski program, a i neki naši poslanici koji tog momenta nisu bili u sali su to videli. Nemam potrebe da to dokazujem. Ponela sam jedan dnevni list "Glas javnosti" i tu je recimo slika za one koji možda nisu kupili ovaj časopis, a ima sličnih fotografija i u drugim dnevnim listovima, na kojima se vidi kako je i na koji način policija rasterala demonstrante. Pošto ste Vi rekli juče da ne govorim istinu, a očigledno je da sam govorila istinu, tražim gospodine predsedniče Vaše izvinjenje. I, molim Vas, da ubuduće ne kršite poslovnik Narodne skupštine Republike Srbije, jer u članu 105. piše da se opomena izriče narodnom poslaniku, a Vi ste narodni poslanik kao i ja, gospodine predsedniče Skupštine. Piše, znači, da se izriče javna opomena poslaniku ako prekida govornika u izlaganju ili dobacuje odnosno ometa govornika ili na drugi način ugrožava slobodu govora. Vi ste juče ugrozili moju slobodu govora. Upadali ste mi u reč, niste dozvoljavali i čak ste me klevetali da govorim neistinu. Mislim da zaslužujem u najmanju ruku izvinjenje, a sledeći put ću tražiti izjašnjavanje Skupštine povodom povrede Poslovnika. Hvala.
Zaboravili ste da pročitate da predsednik ima pravo da Vam stavi primedbu i da Vas ometa u govoru. Ali, drugo, molim Vas, Vi ste rekli da policija bije studente. Potpuno ste zaboravili da kažete da to nisu studenti. Molim Vas da sačekate ... pošto ste tražili od mene.... da Vam onda kažem do kraja. Studenti su 15. maja na raspustu. Znači, studenti koji studiraju i koji uče, oni su u kućama, uče i spremaju ispite. Demokratska stranka je organizovala miting pred Skupštinom. Prema tome, Vi ste tamo mogli da vidite po slikama da tamo ima studenata od 70 i 80 godina i, zato, molim Vas gospođo, uvek, budite ljubazni, proverite informaciju, pa kada izađete na ovu govornicu, koja je časna govornica, morate da kažete istinu. Nemate pravo na repliku, jer...
Mislim da imam pravo na repliku.
...Tražili ste moje izvinjenje, a ja smatram...
Znate šta, da li ovo znači, predsedniče, da policija ima pravo da tuče građane, a nema pravo da tuče studente? Prvo, Vas to pitam. A, drugo, tamo je bilo studenata i evo lepo u svim novinama piše ime i prezime svakog od tih studenata koji su dobili batine.
Hoćete li biti ljubazni, gospođo, molim Vas... Bojana...
Ali, nemojte molim Vas, nisu ...
Izvinite, molim Vas, ne vodimo mi ovde dijalog.
.... Da su studenti iznad građana Srbije, znači policija nema pravo da tuče ni građane, nema pravo da tuče ni studente i molim Vas da ubuduće govorite istinu.
Molim Vas, još nešto Bojana. Ako hoćete da kažete istinu, onda recite da su zaustavili i saobraćaj i da je policija morala da interveniše, da omogući saobraćaj. To ste propustili da kažete.
Policija ne mora na tako grub način da interveniše.
Uopšte nije na grub način, molim Vas.
Možemo da budemo civilizovani mada smo Balkanci. Ja Vas molim, promenite te svoje manire, počnite da se ponašate normalno prema svim građanima Srbije, a ne samo prema članovima svojih stranaka.
Evo, nudim Vam da dođete kod mene na kafu da Vam to do kraja razjasnim. Da li se još neko javlja za reč. Ima reč ministar Borislav Milačić.
Neću o detaljima svih ovih primedaba, koje su iznete za govornicom, samo oko suštine stvari. Zakon o budžetu donosi Skupština Srbije na predlog Vlade. Budžet je instrument ekonomske politike Vlade, kojim uređuje i izvršava svoju politiku, koju utvrđuje. Na osnovu ovlašćenja, koja Vlada ima u Zakonu o javnim prihodima, konkretno u članu 48, predviđeno je pravo Vlade da preraspoređuje sredstva odobrene sume budžeta radi izvršavanja prioriteta. Vlada je potpuno u skladu sa zakonskim ovlašćenjima izvršila ovaj budžet. Mislim da je on detaljno obrazložen, svako ministarstvo je dalo svoje pozicije. Kada bi budžet, prema ovome što se u Skupštini donese, bio propisan kao akt izvršenja, ja mislim da Ministarstvo finansija i Vlada ne bi imali šta da rade, nego bi istovremeno Skupština trebalo da donese odluku o procentima prenošenja sredstava, koja se preko budžeta izdvajaju, radi izvršavanja tih obaveza. U svakoj zemlji svaka vlada ima pravo aktivne budžetske politike i ovo je rezultat te politike. Obrazloženja troškova, namena i ostalih stvari data su u ukupnom obrazloženju. Koliko znam, nadležni odbori nisu imali primedbe, podržali su sve ovo što je vezano za završni račun budžeta. Hvala.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Zaključujem načelni pretres. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona u načelu. Za 136, 19 protiv, niko nije uzdržan, 7 nije glasalo, 162 narodna poslanika prisutno je u sali. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Da li neko želi reč o Predogu zakona u pojedinostima? (Ne.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Preddlog zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 1997. godinu u celini. Za 135, 24 protiv, uzdržanih tri, nije glasalo - 0, ukupno su prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o završnom računu budžeta Reublike Srbije za 1997. godinu. Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ODLUKE O ZAVRŠNOM RAČUNU BUDžETA AUTONOMNE POKRAJINE KOSOVA I METOHIJE ZA 1997. GODINU Primili ste Predlog odluke, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste izveštaj Odbora za finansije, koji nije imao primedaba na Predlog odluke i predlaže Narodnoj skupštini da je usvoji. Primili ste izveštaj Zakonodavnog odbora, koji je prihvatio Predlog odluke. Otvaram jedinstveni pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne.) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? (Ne.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem jedinstveni pretres. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog odluke o završnom računu budžeta Autonomne pokrajine Kosova i Metohije za 1997. godinu. Za 131, protiv 17, uzdržanih 9, nije glasalo 6, ukupno su prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog odluke o završnom računu budžeta Autonomne pokrajine Kosova i Metohije za 1997. godinu. Prelazimo na 8. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O IZMENI I DOPUNI ZAKONA O USLOVIMA ZA OBAVLjANjE PROMETA ROBE, VRŠENjE USLUGA U PROMETU ROBE I INSPEKCIJSKOM NADZORU Primili ste Predlog zakona, koji su podneli narodni poslanici Veroljub Stevanović, Milija Sekulić, dr Gvozden Rosić, Tomisla Nikolić i Nebojša Leković. Primili ste obaveštenje narodnog poslanika mr Slobodana Tomovića, da, kao jedan od predlagača, odustaje od ovog predloga zakona. Primili ste mišljenje Vlade Republike Srbije o ovom predlogu zakona. Vlada je mišljenja da predlog zakona ne treba prihvatiti. Primili ste takođe izveštaj Zakonodavnog odbora, koji smatra da se Predlog zakona može prihvatiti i izveštaj Odbora za trgovinu i turizam, koji predlaže Narodnoj skupštini da ne prihvati Predlog ovog zakona. Otvaram načelni pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? Ima reč narodni poslanik Veroljub Stevanović, u ime predlagača.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo, pre prelaska na zakon, ja bih, uz svo uvažavanje koje lično imam prema vama i prema funkciji koju obavljate, vas podsetio da ste me uskratili juče za odgovor na repliku, ali se nadam da je to bilo zbog toga što smo svi bili umorni i nadam se da to ubuduće neće biti tako. Jer, juče su dvojica poslanika iz Kragujevca na moj račun, a članovi su Vlade, rekli niz neistina i gluposti i nadam se da ću danas ili nekom drugom prilikom imati prilike da im na to odgovorim. Drugo, ja sam juče obećao, a sve što obećam, to i uradim, nasuprot ove dvojice, koje sam pomenuo, doneo sam onu diplomu, o kojoj sam pričao, a koju je potpisao direktno gospodin Bil Klinton.... (negodovanje jednog dela poslanika). Da, to je čudno za neke, hoćete li molim vas, ovim iz SRS stranke da kažete da prestanu, jer ako smo mi SePeO, onda su oni SeReSe. Dakle, tu diplomu je lično potpisao, original penkalom, to se vidi, gospodine Budimiroviću, gospodin predsednik, koji nije nedodirljiv kao neki. Ovo je na engleskom, ali zamoliću da se to uradi na srpskom. Dakle, može neko zaključiti u nekim finim odnosima sa gospodinom Bilom Klintonom...
Gospodine Stevanoviću, govorite o zakonu.
Daj bože i da jesam. Ali, da pređem na zakon. Suština promene je promena član 1, odnosno dodatak koji glasi: "Promet robe iz stava 1. ovog člana mogu obavljati i fizička lica, koja su upisana u odgovarajući registar organa lokalne samouprave. " Šta se ovim želi? Jednostavno su svi poslanici svih stranaka iz Kragujevca podneli predlog za izmenu i dopunu ovog zakona. Gospodin Tomović je povukao svoj predlog, to će verovatno objasniti gospodi u Kragujevcu, kada bude došao u Kragujevac, ako uopšte sme da izađe pred tu gospodu. Dakle, šta smo želeli ovim predlogom, a potpisali su ga i poslanici Srpske radikalne srnke, Srpskog pokreta obnovi, Socijalisitčke partije Srbije i Nove demokratije. Ovim smo želeli da i fizička lica, koja bi bila upisana redovno u registar organa lokalne samouprave, imaju pravo, a ne samo preduzetnici, da prodaju robu na tezgama. Šta to upravo znači? Prvo, time bismo legalizovali taj rad, imali bismo plaćanjepaušalno ili nepaušalno na delatnost i na promet i ne bi se plaćali doprinosi za penzijsko i invalidsko osiguranje, što je vrlo važna stvar, posebno za Kragujevac. Jer, ovaj porez, doprinos za penzijsko osiguranje je isti na nivou čitave Republike. A to ne može biti isto u jednom Kragujevcu, ta cifra od 700-800 dinara, kao na primer u Novom Sadu, mislim na nivo primanja i ukupni standard. Zbog toga smo mišljenja da ovo treba ovako uraditi i da je to način da se problemi donekle reše u Kragujevcu, jer se puno problema u Kragujevcu rešava na toj šarenoj pijaci. Ono što je lokalna samouprava uradila za ovu delatnost je to da je organizovala šarenu pijacu, dakle jedno mesto, na kome je preko hiljadu tezgi. Nadam se da ne moram da vam govorim u kakvoj je situaciji Kragujevac, u kakvoj smo ga situaciji zatekli. Blizu 20 hiljada ljudi je na birou i oko 30 hiljada prosečno na plaćenom odsustvu. To je 50 hiljada ljudi, koji praktično ne rade. Naravno, moramo naći način da omogućimo da se to legalizuje i da se to radi. Moram reći da otkako je primenjen ovaj zakon i od kada su počeli da se prijavljuju ljudi kao preduzetnici, sa mogućnošću da prodaju robu na tezgama, niko od tada nije platio ni dinara. Na ovaj način bi se plaćale tezge i plaćali porezi na delatnost i na promet. Znači, svi bi imali koristi. I, naravno, izbeglo bi se plaćanje doprinosa na penzijsko i invalidsko osiguranje, što je, dakle, jako značajno, jer ti ljudi već negde rade, na plaćenom su odsustvu, imaju minimalne plate i na taj način izdržavaju svoje porodice. Dakle, ne moram vam govoriti, nadam se da shvatate u kakvoj situaciji su veliki gradovi, posebno Kragujevac koji je veliki industrijski grad, koji ove godine slavi 180 godina otkako je postao prestonica, ali, grad koji je praktično na ulici, čije je stanovništvo praktično na ulici. Moram, takođe, da vam kažem da smo zatekli, pored stanja u privredi ovakvo kakvo jeste, a vrlo je vezano za ovo o čemu pričam, kad je reč o Zakonu, i stanje u javnim komunalnim preduzećima i u fondovima je bilo takođe takvo. Sva su godinama bila u gubitku. I to, velikim gubicima. Uspeli smo u 1997. godini da ih sve stabilizujemo, svi poslovi su pozitivni, i fondovi su pozitivni, i uradili smo, na nesreću nekih, naravno, neuporedivo više od 1997. godine, nego u prethodnih pet godina. Dakle, to je ono što je činjenica, kao što je činjenica da je grad neuporedivo lepši, neuporedivo čistiji, ali sve to, naravno, nekome smeta pa radi ovo što radi. Ono što je nama cilj u ovom trenutku jeste da te ljude, da tu delatnost legalizujemo i da omogućimo da oni normalno rade na tim tezgama. Tu Kragujevac praktično živi. Možda to nekom smeta, možda to neko smatra da nije u redu. I ja to mislim. To je nešto, valjda, privremeno, to je nešto što će, valjda, da se promeni, a nadam se da će to biti, valjda, uz neku novu vlast. Ali, ono što me kao čoveka dosta boli i što mi smeta, to je to što smo tim ljudima svi do jednoga obećali, ovako u salama pred TV kamerama, da ćemo da potpišemo taj predlog za izmenu Zakona, da ćemo stajati iza tog predloga za izmenu Zakona, da ćemo čak objašnjavati svojim poslaničkim grupama o čemu se radi. Ali, evo jednog od poslanika koji je malo udahnuo beogradski vazduh, jednostavno ne želi da učestvuje u svemu tome. Razumem da neko bude u Vladi, razumem da argumenti Vlade budu jači nego njegovi, ali ne razumem da on izađe iz toga. Ali, takođe, razumem da on te argumente prihvati kao argumente i da ostane do kraja uz ono što je započeo, uz ljude kojima je dao reč. Dakle, ljudi, vi ste juče čuli na moj račun, da sam ja neko ko potpiruje neku vatru, da li sam zato što do kraja ostajem uz nešto što je važno, vrlo bitno za život, što sam dužan kao predsednik Skupštine grada da sačekam sve demonstrante, bilo oni da kritikuju novu vlast ili da se po nekom drugom osnovu nađu ispred Skupštine grada, to je moja obaveza, to je moja dužnost. Da znate, ja ću uvek ostati takav kakav jesam, a može to vama smetati koliko god hoćete. Kragujevac je lepši, Kragujevac je čistiji, Kragujevac ima život koji ste mu vi donekle oduzeli [[aplauz]]
Da li se neko od poslanika javlja za reč. Ima reč narodni poslanik Slobodan Tomović.
Poštovani predsedniče, poštovano predsedništvo, poštovane koleginice i kolege poslanici, dva su razloga moga javljanja. Prvo je, da sa ove govornice objasnim razloge odustajanja. Drugi razlog je, edukativni razlog. Kad je reč o prvom razlogu, nisam odustao od ideje da pomognemo ljudima u prevazilaženju nastalih problema, niti u traženju obostrano prihvatljivog rešenja. Biće prihvatljiva rešenja za te ljude, koja će biti prihvatljiva za Republiku, u sklopu pozitivnih zakonskih propisa. Dakle, moje odustajanje ne treba shvatiti kao pomanjkanje želje da istrajem u rešavanju tog problema ili odustajanjem od tog rešavanja. Moje odustajanje, pre svega, ima za cilj da ukaže da pravac u kome smo mi delovali, smer u kome smo mi delovali nije bio dobar. Tu počinje, u stvari, edukacija. Trebalo bi da prethodni govornik zna da pored skalarnih postoje i vektorske veličine. Ovaj problem o kome mi razgovaramo je vektorska veličina, jer ima i pravac i intenzitet i smer. Smer je, dakle, bio pogrešan, kako bi još pravnici rekli, mi smo napadali član 9. Zakona, a trebalo je da napadamo nešto drugo, što se odnosi na fiskalne obaveze i na poreske olakšice. To je, istovremeno, i rečeno u mišljenju Vlade. U mišljenju Vlade su dve stvari rečene. Prva, da je moguće na ovaj problem uticati izmenom fiskalnih opterećenja. Drugo, da se verovatno može manjim davanjem javnim komunalnim preduzećima, koje propisuju takse za upotrebu tih tezgi, a u Kragujevcu zna se ko postavlja direktora javnog preduzeća i u čijoj je to nadležnosti, tako da se na taj način moglo da interveniše. Naravno, mi nismo izabrali taj način da rasteretimo kroz davanja za zakupe tezgi, nego smo rešili da to radimo u jednom drugom pravcu i da još pri tom napadamo podnosioce ovog predloga za nedoslednost. Dakle, da se razjasnimo, zbog kragujevačke javnosti. Ja, naravno, smem da dođem u Kragujevac, jer iz njega i nisam otišao, više sam tamo nego ovde. Da se razjasnimo mi oko toga. Dakle, nije bio dobar smer u kome smo želeli da rešavamo ovaj problem. Vlada je to primetila, na to je ukazala, ja sam to prihvatio, kao što, između ostalog, kao član Vlade imam prilike da se izjašnjavam neposredno na sednicama. Dakle, ako sam takvu jednu stvar prihvatio, sasvim je logično da to moram da dosledno dalje sprovodim. Naravno, mi ne možemo da biramo šta će nam sudbina odrediti. Nekome sudbina podari da bude reinkarnacija Nerona u onom delu koji se odnosi na piromaniju. Meni je sudbina dodelila da budem reinkarnacija Sizifa u ovim mojim pokušajima edukacije. Njemu je bilo mnogo lakše, jer je morao da gura onu stenu uz planinu, meni je to mnogo teže. Obećavam da neću više zloupotrebljati vaše vreme time, a što se poduka tiče, to ćemo ubuduće kod kuće, da se ne brukamo pred javnošću, a može i pred televizijom gospodina i pred auditorijumom kragujevačke publike, jer na toj televiziji takođe može da se pojavi samo neko kad dobije odgovarajuću dozvolu. Ja se vama zahvaljujem i zaista obećavam da ću ubuduće ove poduke davati za daleko veću javnost.
Ima reč narodni poslanik Veroljub Stevanović, replika.
Hvala, gospodinu Tomoviću ili mister ministru. Zaista je ružno da mi zemljaci ovako razgovaramo. Ja sam se trudio, verujte mi, a do juče sam to sa Tomom uspeo da ostvarim, dok on nije bez ikakvog razloga preterao u svom obraćanju, da se na ovakav način obračunavamo. Međutim, sa gospodinom Tomovićem, to nije slučaj. To je jedan od predstavnika SPS, čovek koji je agresivan i na sve moguće načine pokušava nešto što je nemoguće, koji je zbog te agresivnosti izgubio izbore i svake sledeće će sve više da gubi. On je odmah po uspostavljanju naše vlasti u Kragujevcu, oformljen je jedan list "Lid", koji samo piše sve neistine. Obzirom da sam ja Kragujevčanin, tu rođen, sve mi više rejting raste, jer te neistine su zaista neverovatne. Recimo, posle Dana grada 6. maja, kada je nekoliko stotina hiljada ljudi gledalo, a nekoliko desetina hiljada ljudi bilo na ulici da proslave svoj dan grada, kad je nešto veličanstveno grad doživeo, pisano je o meni jako ružno. Čak su toliko daleko išli, pa su preturali po kostima mojih predaka, pa su rekli, recimo, da je tu bio i Majec i Gruber i mnogi vrlo značajni gosti za Grad i za ovu državu. Značajni ljudi, rečeno je, Verko ide putevima predaka. Jer, u tekstu kaže, moj ujak Živorad Milić, četnik streljan u 21. godini, i niko ne zna gde je, kao i nekoliko hiljada ljudi u Kragujevcu posle rata, navodno četnik, navodno nekog ubio. Ja sada sledim taj put, a zaboravio je gospodin Tomović i njegovi da napišu, da je njegov mlađi brat, a moj mlađi ujak, ubijen 1941. godine, 19. oktobra, i streljan od istih tih Nemaca u 14 godini, da je njihov otac, a moj deda, interniran u Nemačku kao taoc i bio tamo nekoliko godina. Dakle, oni sve to rade i sve to zaboravljaju, vidite čime se bave. (Negodovanje.) Može vama to da ne bude tema, gospodo moja, ali ovo je jako važno, ovo Kragujevac gleda i ne sme Slobodan Tomović da izađe ni pred radnike "Zastave", ni pred radnike "Namenske", ni pred radnike sa pijace posle ovoga, jer je došao izgleda zanavek ovde i to je suština stvari. Edukacija, ja možda mislim da ne treba da bude edukacija.
Molim Vas isteklo je vreme replike.
Ističe vreme replike, ali edukacija, pomenuo je gospodin moj kolega Tomović edukaciju, predlažem ....
To je 45 minuta najmanje.
Nego da ovde ispred za sve nas bude neki merač da nam izmeri ko koliko ima alkohola u krvi, onda neki od nas ne bi mogli da uđu u salu, pogotovo ne gospodin Tinjak ili Tomović.
Molim Vas, odgovor na repliku, narodni poslanik Slobodan Tomović.
Vrlo kratko, zaista. Prvo SPS u Kragujevcu nije izgubio izbore i to može da se vidi iz svih podataka. Drugo, SPS je u Kragujevcu zadnjih godinu dana učlanio više od 2.000 novih članova, ne znam koliko je ova druga stranka u tome uspela. Treće, ja apsolutno smem, bez obzira na pretnje, a ovo je prepoznatljiv scenario, hajde da se skupimo da marširamo po gradu, pa ćemo da marširamo u Beogradu i tako dalje, mene te pretnje ne plaše. Smem da izađem pred svakog, a naročito pred građane, i naravno nikakve pretnje sa ove govornice ne mogu da me uplaše. Sve ovo dalje što je rečeno mislim da je toliko ružno da ne zaslužuje moj odgovor.
Ima reč narodni poslanik Milija Sekulić.
Poštovani poslanici, gospodine predsedniče, pošto se prvi put nalazim za ovom govornicom, vidite kako sam i ispraćen na nju, želim, predsednik me je predstavio, da kažem da sam iz šumadijskog sela Čumića, na pola puta između Karađorđeve Topole i prestonog Miloševog grada Kragujevca. Podjednako ponosan na istoriju oba grada, želim da na primeru Kragujevca objasnim zašto smo mi svi kragujevački poslanici pokrenuli inicijativu da se ovo pitanje razreši, legalno, zakonski i da se uredi na najbolji mogući način. To što je kolega Tomović odustao, to je njegovo lično pravo. Gde se Kragujevac nalazi danas, gospodo, a to je pitanje koje tišti i nas, koji dolazimo iz ovog grada. Po ličnim dohocima i kretanjima u privedi, na poslednjem mestu u ovoj državi, sigurno. Ovo se Miloševoj prestonici dogodilo pre svega što je u nekom vremenu iza nas, kadrovi koji su dolazili iz Kragujevca, pre svega u republičkoj vlasti i saveznoj, nisu vodili svestranu brigu o tome šta im se događa u gradu, kakva se kretanja događaju i ti kadrovi su, najčešće polazeći iz grada onog trenutka kada prođu saobraćajni znak Kragujevac, zaboravljali da ih je taj narod delegirao da zastupaju i njih. Najnoviji ministri u ovoj vladi, o kojima je i gradonačelnik pričao, to pokazuju.
Gospodine Sekuliću, molim Vas o Predlogu zakona. Ne raspravljamo o Kragujevcu, nego o zakonu.
Dobro, evo da konkretizujem. Motiv koji nas je naveo da se ovaj zakon uredi je pre svega događaj koji se događa u našem gradu, a verovatno su slični u drugim gradovima. Molim vas, opet moram da krenem sa Kragujevcem, da kažem da je u njemu zapamćena racija i ono što se dogodili 1941. godine, i smatrali smo da je to vreme prošlo, međutim na žalost u zadnjem vremenu se događaju racije. Kako izgledaju te racije?
Gospodine Sekuliću, morama da Vas opomenem, na dnevnom redu je Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o uslovima za obavljanje prometa robe, vršenja usluge u prometu robe - inspekcijskog nadzora.
Hvala, predsedniče. Buvljaci, odnosno šarene pijace se najčešće opkole kordonima milicije i finansijske policije. Tada nastaje ono što je vrlo ružno, oduzimanje robe i sve što prati robu. Mislim da to ne priliči ni Kragujevcu ni ostalim gradovima, a otuda je naš stav i naš zahtev bio da se prevaziđe to stanje koje je neprimereno jednim uređenim zakonom, čiji smo predlog i podneli. Gospodin gradonačelnik je već puno šta rekao iz mog govora, gospodo 50.000 ljudi u Kragujevcu je bez posla. Znate šta, ti ljudi su bez posla ostali pre svega politikom koja je vođena u ovoj državi u zadnjim godinama. Njih je nužda naterala, tu su pre svega časni ljudi, često puta vidim i moje kolege koji se nalaze na buvljacima...
Molim Vas, gospodine Sekuliću, budite ljubazni, samo o zakonu, nemojte širiti temu.
Ja samo obrazlažem motiv zašto smo pokrenuli zakon.
Dobro. Rekli ste o motivu, toliko sam Vam dozvolio, dajte oko zakona ako imate, a ako ne, dajte da privodimo kraju.
Pošto mi ne dozvoljavate da iznesem svoje izlaganje ...
Ne, ja Vas samo upozoravam da treba da govorite o zakonu.
Mene raduje bar činjenica da je gospodin Tomović rekao, a on je i aktuelan ministar, da će proći ovaj zakon, a neće proći verovatno danas.
To ne znate, to tek kada poslanici odluče.
Da će pokrenuti neku drugu inicijativu da se ovaj problem reši. Gospodine Tomoviću, evo sa ove govornice, Kragujevčani gledaju u vas, pošto ova inicijativa očito, a vi ste je potpisali, nije bila u redu po vašem mišljenju, nadajmo se da će u nekoj drugoj inicijativi, ali vrlo brzo da ne bude više racija da se ovaj problem razreši.
Zahvaljujem, da li se još neko javlja za reč? Ima reč narodni poslanik, morate da se predstavite.
Gospodo poslanici, gospodine predsedniče, ja sam narodni poslanik iz Aranđelovca, Đurić Milutin. Želim da nešto kažem ispred Odbora za trgovinu, jer sam potpredsednik, odnosno zamenik predsednika Odbora za trgovinu i turizam, koji je razmatrao Predlog zakona koji je podnela grupa poslanika iz Kragujevca. U Odboru sede predstavnici svih parlamentarnih stranaka i odgovor je bio jednoglasan da ovaj predlog zakona ne treba prihvatiti. Zašto ne treba? Sigurno da u ovom predlogu zakona najznačajniji elemenat je socijalni, ali isto tako u postojećem zakonu koji je na snazi postoji jedna izuzetna socijalna komponenta, a to je da se fizička lica mogu baviti prometom robe na otvorenom prostoru, odnosno na tezgama pod veoma liberalnim uslovima. Znači, potrebno je samo da fizičko lice registruje radnju, ali radnju koja će omogućiti obavljanje i bavljenje trgovinom na takovom jednom prostoru, gde nije potreban ni poslovni prostor ni odgovarajući uslovi. Drugi element, koji je takođe liberalan, da pri registrovanju ovih radnji nije potrebno zapošljavanje dva radnika. Na ovaj način, ako bismo prihvatili predlog, doveli bismo sve one preduzetnike koji imaju registrovane radnje u teži položaj u odnosu na fizička lica, koja bi se bavila istom delatnošću. Ako znamo da je po donošenju ovakvog zakona već izvršeno registrovanje preko 15.000 radnji u Srbiji, znači, da je Zakon dovoljno liberalan i da je prihvaćen. Ono gde se može pomoći, pogotovo onim licima kojima ovakvo poslovanje odnosno promet robe predstavlja jedan dopunski izvor prihoda, a možda i preživljavanje. Prvo, organi lokalne samouprave mogu dosta pomoći putem zakupa prostora, znači, sniženjem i prostora i tezgi, a isto tako i u delu propisa koji tangiraju fiskalna zaduženja, ali to je nešto što se ne odnosi na ovaj zakon, već na nešto što je u domenu i resoru drugih ministarstava. Sigurno da ako želimo, a želimo i svi se zalažemo za suzbijanje sive ekonomije i za sprečavanje šverca i svega onoga što je dosta negativno, ovakav predlog u ovakvom momentu ne bi mogli prihvatiti. Toliko. Hvala.
Zahvaljujem. Da li još neko želi reč? Zoran Krasić.
Vlada Republike Srbije je dostavila mišljenje na ovaj predlog zakona u kome je dala glavne razloge, zašto predlaže Narodnoj skupštini da se ovaj predlog zakona ne usvoji. Mada intervencija deluje bezazleno, svodi se samo na jednu rečenicu koja treba da omogući fizičkim licima da se bave prometom roba na takozvanim kvantaškim pijacama, robnim pijacama, uz prethodni upis u neki novi registar, registar koji bi vodila jedinica lokalne samouprave. Na mala vrata bi mi praktično poništili sve ono što je postignuto ovim zakonom. Treba da se setimo da je intervencijom iz 97. godine puno nelegalnog toka roba na otvorenom prostoru vraćeno u neki sistem. Ljudi su dobili mogućnost da se registruju kao preduzetnici, kao trgovačke radnje, da dobiju svoje brojeve, da dobiju svoje tezge, koji ispunjavaju minimalne uslove, i da to bude u nekom sistemu koji može da se prati i da bude u sistemu koji će da spreči bilo kakve špekulativne pojave. Ovaj predlog izmene ovog zakona ima jednu i formalno pravnu nedorečenost, a to je, koji bi to bio registar, koji bi vodio organ jedinice lokalne samouprave. Svi privredni subjekti se upisuju kod nadležnog privrednog suda. Ako se radi o fizičkim licima, koja se radi dobiti bave samostalnom delatnošću, oni se upisuju u odgovarajući registar koji se samo kao povereni posao daje lokalnoj samoupravi, registar preduzetnika, a na ovaj način se uvodi praktično neki treći registar, potpuno nepotreban registar, koji može stvoriti još veće konfuzije. Moram da napomenem da postoji pravilnik o minimalno - tehničkim uslovima koji se moraju ispuniti da bi se obavio promet roba na takozvanim otvorenim površinama, zelenim pijacama, kvantaškim pijacama, robnim pijacama i to funkcioniše. Tamo se radi i tamo se obavlja promet. Ideja koja je rukovodila grupu poslanika da se izvrši promena ovog zakona je svakako za pohvalu, međutim, pravac je apsolutno pogrešan. Ima i mišljenje Ministarstva finansija da se svi ti ljudi koji se bave prometom na kvantaškim pijacama paušalno oporezuju. Pre nepunih pola sata usvojili smo izmenu Zakona o porezima i sledeća tačka je u tom pravcu, da se smanje i doprinosi, tako da će sva ta opterećenja da budu 98 posto, a ne 124 posto. To je najveći doprinos da suzbijemo sivu ekonomiju, da se prijave svi zaposleni, da se za sve zaposlene plaćajudoprinosi i porezi, da ljudima ide i radni staž. Ideja poslanika je bila upravo u tom pravcu usmerena, a ne radi neke korenite promene Zakona o prometu roba i usluga. Zato predlažem poslanicima da se ne prihvati ovaj predlog zakona o izmenama i dopunama.
Čuli ste ministra trgovine, gospodina Krasića. U ime predlagača, gospodin Veroljub Stevanović traži reč.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo, ovog puta ćemo zaista da pričamo o zakonu, jer izgleda, da se nešto razumemo. Ministar iz Srpske radikalne stranke je izložio svoje mišljenje i mišljenje Vlade o svemu ovome. Međutim, ja vas sve molim da shvatite da je Kragujevac socijalna bomba, ali zaista to jeste i bilo bi dobro da tako shvatimo i da se svi trudimo da ta bomba ne eksplodira. Vi sad imate situaciju da puno ljudi, 50.000 njih, na ulici rešava svoju egzistenciju. Verujte mi da je to tako. Dakle, način da se to prevaziđe, bar donekle, je ovaj predlog. Vrlo smo svesni šta ovo znači. Probajte da razgovarate sa Upravom javnih prihoda, Republičkom, naravno, vašom, u Kragujevcu i bilo gde, tačno je da je određen broj ljudi registrovan na ovaj način, kako gospodin ministar govori, ali je tačno da nisu znali šta to znači. Vi sad imate situaciju da je, recimo, 300 dinara tezga, 300 dinara porezi, 800 dinara doprinosi na penziono i invalidsko osiguranje, pa niko to ne može da plati da bi prodavao robu po najnižoj ceni najsiromašnijem stanovništvu u jednom gradu. To je bio razlog. Zbog toga vas molimo da razmišljate o ovome, jer je zaista situacija alarmanta. To je jedno. Drugo, nije tačno da se ovim ne legalizuju određene stvari. Ovako se legalizuju stvari, gospodo moja. Nije tačno da je tamo neki registar koji je nepoznat. Do pre godinu i nešto dana, taj je registar vođen o kome mi pričamo. Ministre, pitajte vaše iz Republičke uprave javnih prihoda. Dakle, ja vas zaista molim da shvatite da je ovo način za legalizaciju stvari da olakšamo tim ljudima, da imamo koristi i mi kao Republika od toga, da grad koliko - toliko, svaki, ne samo Kragujevac, živi na ovaj način, jer je to stvarnost. Zato vas sve molim da shvatite da su razlozi zaista bili bitni. Ništa drugo nije razlog. Biće jako teško objasniti ljudima na šarenoj pijaci koji ne mogu da plate te doprinose, jer ih već plaćaju, u "Zastavi", negde drugde, gde su na plaćenom odsustvu. Teško će biti objasniti kad se dogodi racija, kad im se oduzima roba, stvoriće se tenzija u gradu ne samo kod njih, nego i kod najsiromašnijih koji tu kupuju robu. Mislim da za toliko moramo razmišljati ispravno, da se oko toga složimo i da to moramu uraditi, jer je to dobro i za Republiku. Nije tačno da se ovim ovo ne rešava i da ima pravnih praznina. Pozivate se na prethodni zakon koji smo usvajali na član 9. On ne reguliše ovu oblast, molim vas. Nađite način, mi nemamo ništa protiv da se to reguliše. Ne dirajmo te ljude određeno vreme. Dajmo neka plaćaju poreze, da li paušalno ili vodeći knjige, ali dajmo da im olakšamo, da im ne namećemo neke nove namete koje ne mogu da plate. Dakle, to je bio razlog i ja vas molim da tako razmišljate. Nikakav drugi razlog nije bio, jer na kraju krajeva poslanici svih stranaka su ovo podržali.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Zaključujem načelni pretres. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona u načelu. Za je glasalo 37, protiv 116, jedan uzdržan, nije glasalo 6, ukupno je prisutno 160 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna Skupština nije prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto nije prihvaćen Predlog zakona u načelu o njemu se dalje ne vodi rasprava. Sa radom nastavljamo u 14,30 časova. [[Posle pauze.]] Poštovani narodni poslanici predlažem da nastavimo sa radom. Molim vas da postavite svoje kartice u poslaničke jedinice da proverimo kvorum. Još nemamo kvorum. Da vas podsetim na obavezu da postavite kartice, na monitoru se vidi da niste svi postavili kartice. Da vas podsetim na obavezu po Poslovniku - narodni poslanik je dužan da se registruje. To čini karticom. Nemojte posle mene da opominjete kako ne poštujem Poslovnik kada vi kršite Poslovnik, evo cela ta grupa gore, samo je šest poslanika... Budite ljubazni, gospodine Mikoviću, iza Vas, kartice nisu postavljene. To se vidi. (Miković s mesta: Meni je ovde rečeno da obmanjujem javnost, u ovoj skupštini.) To Vam ja nisam rekao. Nema smisla da radimo i sutra. Poštujte Poslovnik. Meni je svejedno. Molim vas, samo vam kažem - poštujte Poslovnik. Mi možemo to sada da proverimo (komentar iz sale se nije čuo). Nema smisla poslanike da proveravamo. Vi jeste, gospodine Budiću, vidi se da ste Vi, ali vaše kolege nisu. Dajem pauzu od pet minuta, pa ćemo ponovo da proverimo kvorum.
Ja sam izdvojio mišljenje zbog toga što sam smatrao da je nepotpuna informacija koja je data u obrazloženju Predloga ovog zakona. I to iz dva razloga. Prvo, što je ovde rečeno da će istovremeno sa ovim ići i odluka Republičkog fonda penzijskog i invalidskog osiguranja u okviru njegove nadležnosti, kojom će se promeniti stopa od 12,8 ili 12,3 na 14,1. To je jedna stvar, pa bih molio onu informaciju koju nismo mogli da dobijeno na sednici Odbora. Drugo, na koji način je za sada obezbeđeno da će Republički fond penzijskog osiguranja doneti takvu odluku? Da li je to već bilo kod njih na dnevnom redu ili nije bilo? I da li je bar Vlada obaveštena, kada već mi nismo obavešteni, o tome da li se Republički fond penzijskog i invalidskog osiguranja koristio svojim ovlašćenjima iz zakona da kontroliše ko plaća, a ko ne plaća doprinose u Fond penzijskog i invalidskog osiguranja i da li su oni preduzeli u bilo kojem slučaju one mere, koje su tražili da im Skupština da? A dala im je onom izmenom zakona, gde su imali prava da donesu direktna rešenja, po kojima bi u drugom stepenu odlučivala Republička uprava javnih prihoda. Konačno, ovde treba da povisimo stopu za zdravstveno osiguranje, svesni činjenice da se zdravstvneo osiguranje nalazi u preteškoj situaciji. Tu nismo u zabludi, to nam kažu lekari, to nam kažu ljudi koji se leče i prema tome objektivno je takva situacija. Ali, da li je svemu tome doprineo i Fond zdravstvneog osiguranja, pre svega postupcima svog bivšeg direktora koji se ovog trenutka nalazi lišen slobode i da li je takvih pojava još bilo i da li su one registrovane.
Zahvaljujem. Ima reč narodni poslanik dr Živadin Jotić.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo, mene je predsednik predstavio, samo još da kažem da sam poslanik SPO i da dolazim iz Požarevca. Drage kolege, nekada nije mogao da se uplati lični dohodak, dok se ne uplate doprinosi. To je bilo ispravno i tako treba da bude i danas. Unazad već nekoliko godina firme, koje posluju na ivici gubitaka ili su pred stečajem, ne uplaćuju doprinose. Doduše, one nešto uplaćuju, koliko imaju para, to je novac koji uplaćuju pod formom toplog obroka i neke akontacije. Kako se ne uplaćuje doprinos za zdravstveno osiguranje i za zdravstveni fond i kako se ne uplaćuje za penzioni fond, onda se događa, na primer, i dogodiće se možda i nekima odavde iz ove skupštine, da kada budu otišli u penziju, a radili su 35 godina, videće da nekoliko godina nisu uplaćivana sredstva za fond i da će im za toliko biti umanjena penzija. U zdravstvu se nekada, znam to kao zdravstvnei radnik, poštovao princip da oni kolektivi koji ne uplaćuju, to je protivzakonito. Sestre su pored svog protokola uvek imale imena kolektiva, to je bilo početkom 90-tih godina, koji nisu uplatili doprinos. Takvim zdravstvenim osiguranicima nismo vršili preglede, nismo prepisivali lekove... (Tomisla Nikolić: Niste im ukazali pomoć?!) Čekajte, sad ću da kažem, zato što smo dobijali isto od apotekarskih organizacija da dotična firma nije uplatila, osim ne daj bože, gospodine ministre, ukoliko je hitna i neodložna medicinska intervencija, onda humanost govori. Događalo se do prošle i pretprošle godine da i neke velike firme, kakva je Elektroprivreda Srbije u vreme velikih remonta, kada vape za dinarom, ne uplate i mesec-dva dana. Doduše, saznao sam od predsednika naše poslaničke grupe da po zakonu imaju prava da ne uplate mesec dana, ali su dužni posle tog meseca da uplate i to i za sledeći mesec. To se nije radilo vrlo često i svedok mi je i moj aktuelni ministar, gospođa Milićević, da su nekad ta sredstva, ako nisu uplaćena, morali su da prebijaju za potrošnju električne energije, koju mi nismo mogli da platimo po domovima zdravlja i medicinskim centrima. Znači, ipak se nije uplaćivalo. Kako mi, zdravstveni radnici, direktno živimo i radimo od tog doprinosa i snabdevamo se osnovnim sredstvima i potrošnim materijalom, onda je naša delatnost kao takva ugrožena, a sigurno su ugroženi i naši pacijenti, jer ne može da se ukaže neophodna medicinska pomoć. Šire od toga, ugrožen je Fond penzijskog i invalidskog osiguranja. Zato bi trebalo da bude malo više reda oko uplaćivanja u fondove, jer shvatam ekonomski trenutak, da ne radi ni vanprivreda ni privreda. Ali, onda mora da se nađe neko rešenje. neka to budu neke transformacije, da li će to biti svojinske, mešovite, državne. Mi smo ovde poslanici došli u Skupštinu da nađemo ta rešenja i da pomognemo kako fondovima, tako i našem narodu. Nemojte da se dogodi da sada mi ovde pravimo neke cifre, da li je za penzijsko-invalidksko osiguranje skočilo sa 12,8 na 14,1, da li je za zdravstveno osiguranje od 8,1 na 8,6. To je povećanje. Ako oni nisu mogli da uplate i ovo što je bilo manje, vrlo teško će da uplate i ono što je veće.
Zahvaljujem. Ima reč narodni poslanik Sanja Čeković.
O Zakonu o doprinosima za socijalno osiguranje govorili smo pod tačkom 5., gde im nije bilo mesta, a, evo, konačno, sada smo došli do tog predloga zakona, pa je red da o njemu pričamo onako kako je u zakonu i predloženo. Odbor za finansije na samoj sednici je dobio ovaj materijal i zaključak je bio da zbog ugroženosti najnižih zarada treba nešto uraditi i promeniti u stopama. Međutim, to nije urađeno, pa ćemo sada posmatrati zakon onakav kakav nam je i dat na usvajanje. U Predlogu zakona se kaže: "Ovim zakonom predlaže se da se stopa doprinosa za zdravastveno osiguranje poveća sa 8,1% na 8,6%, odnosno za 0,6 procentnih poena.Pod a) Istovremeno predlažemo povećanje stope doprinsa za penzijsko i invalidsko osiguranje sa 12,8% na 14,1%, odnosno 1,3". Doprinos o nezaposlenosti se ne povećava, ostaje isti. Ukupno povećanje ova dva doprinosa je 1,8%. U kategoriji izrade ličnih dohodaka, sem poreza na lična primanja, ulaze i doprinosi za penzijsko i invalidsko osiguranje,osiguranje nezaposlenosti i to u veličini dva puta. To znači da su doprinosi za penzijsko i invalidsko osiguranje u ukupnom procentu uvećani za 3,6%. To će se najviše odraziti na garantovane zarade koje nemaju porez. One samo sadrže doprinose. Znači, usvajanjem ovakvog zakona mi ćemo garantovane zarade uvećati za 3,6%. Zarade koje su do sada bile oporezovane sa porezom od 15%, po umanjenju poreza od 15 na 14%, mi ćemo ih uvećati za 2,6%. Znači, poslodavci društvenih i privrednih preduzeća će za najniže zarade morati da izdvoje 3,6% više, a za zarade do 800 dinara moraće da izdvoje 2,6% više. Kako to izgleda u praktičnom primeru pročitaću vam. Po starom obračunu i po zakonu koji je važio do ovog momenta, na zagarantovanu zaradu od 200 dinara trebalo je izdvojiti 126 dinara i 95 para. Po usvajanju ovog zakona, ako se usvoji, trebaće da se izdvoji 139 dinara i 35 para. Za kategoriju ličnog dohotka u iznosu od 300 dinara neto, trebalo je izdvojiti 229 dinara i 16 para, a sada treba izdvojiti 247 dinara i 0,3 pare. Blagodeti ovog zakona počinju da se osećaju na zaradama od hiljadu dinara i preko, nikako zbog doprinosa, već zbog smanjenja poreza na dohodak građana. Zaključak koji se može izvući iz ovakvog predloga zakona je da će kod zarada od nivoa garantovane, do nivoa prosečne, zahvatanja biti veća. Obaveze za njihovu isplatu su veće. A zarade od hiljadu dinara, pa naviše, imaće olakšice zakona o smanjenju poreza na dohodak. Doprinose, gospodo, povećavamo i kada se doprinosi primene zajedno sa porezom, mi smo davanja najnižoj kategoriji ličnih dohodaka uvećali za 3,6%. Moram da kažem sa ove govornice da moji sugrađani iz Negotina, odlukom Skupštine opštine moraće 1% više da plaćaju, jer je Skupština opštine komunalni doprinos povećala sa 4 na 5%. Srpski pokret obnove neće podržati ovo povećanje doprinosa za zdravstveno osiguranje. Ja se iskreno nadam da će Vlada povući ili naći neko rešenje koje će zaštititi najniže zarade, jer vi, svakako, svi znate da je u Srbiji veliki broj ljudi koji upravo primaju takve zarade.
Da li se još neko javlja za reč? Ima reč ministar Borislav Milačić.
Mi smo u prepodnevnom radu iznosili argumente i one druge činjenice koje se sada prenebregavaju prilikom iznošenja ovih primedbi koje su date. Morali bi imati u vidu sve. Prvo, mislim da je najbolje da konkretno odgovaramo na poslednja pitanja - da li je fond penzijskog i invalidskog osiguranja u čijoj nadležnosti je donošenje odluke o stopi razmatrao i doneo neki akt kojim bi se utvrdila nova obaveza vezana za penzije. Fond penzionog osiguranja - Upravni odbor je doneo odluku. Znači, doneo je odluku Fond penzionog osiguranja. Danas na sednici Vlade, da bi paket bio ceo, u isto vreme je donet. Predviđeno je razmatranje te odluke i davanje saglasnosti na istu. Time će se obezbediti politika o kojoj smo govorili, a to je politika rasterećenja plata. Drugo, da li je Fond sproveo po zakonu utvrđeno pravo da izvrši kontrolu naplate prihoda. Fond je sproveo tu kontrolu, došao do svojih nalaza i preduzeo mere u skladu sa zakonom i o tome obavestio Vladu. Treće, i ključno pitanje je pitanje povećanje stope doprinosa. Ne znam da li se mi razumemo ili namerno nećemo da razumemo. Da li mi ovim povećanjem stopa doprinosa za zdravstvo, o kome razgovaramo, i predloženom korekcijom stope doprinosa dodatno povećavamo najniže zarade. Ja sam u nekoliko navrata to rekao. Odlukom koja je inicirana kod Fonda penzionog osiguranja obezbeđena je i selektivnost u obračunu za najniže kategorije plata kojim se dodatno opterećenje, koje bi se desilo da se primenila stopa bez tih korekcija, eliminiše ili apsolutno nećemo imati povećanje izdvajanja za te najniže plate. To tangira te najniže plate, koje su citirane, od 200 do 800 dinara, kako se računa. Prema tome, ovim našim aktom, donošenjem ove odluke nećemo ni jednog poreskog obveznika, ni jednu platu u Republici Srbiji dopunski opteretiti, niti će imati veće obaveze. Pitanje je samo koliko će koja plata, s obzirom na ukidanje sistema pogrešnog oporezivanja, biti rasterećena. Ono što je bitno kod malih plata da znate jeste da je nivo ukupnog opterećenja izuzetno mali, na platu koja je ovde pominjana, na primer, od 200 dinara, svega je 62 dinara ukupnih poreskih obaveza i doprinosa. Pošto se ona ne oporezuje, praktično tu poreza i nema. To je samo doprinos, ali, po prostoru toga moramo da znamo da zaposleni koji dobijaju izuzetno malu platu, na osnovu tog doprinosa stiču pravo na zdravstvenu zaštitu i na penzijsko osiguranje. To je apsolutno mera stvari koja održava sistem u okviru logike, nivo solidarnosti u okviru ukupne politike je obezbeđen, jer se sredstva za penzije, koje te kategorije radnika imaju, da vas podsetim, najniža penzija je u Srbiji 400 dinara. Prema tome, solidarnost se obezbeđuje na većim platama, kako bi se servisirale takve obaveze. Ono što je ključno za odlučivanje poslanika po ovom predlogu zakona jeste, da li se ovim zakonom uvećavaju obaveze prilikom isplate zarada. Naš je stav, ne samo stav, nego i odluka koja će konkretno, posle sednice Skupštine biti sadržana i u sednici Vlade o davanju saglasnosti na stopu doprinosa na penzijsko osiguranje, da ni jedna plata u Srbiji neće imati dopunsko povećanje. Taj argument ne stoji. Mislim da je to suština ovih dilema i primedbi.
Zahvaljujem, da li se joiš neko javlja za reč? (Ne.) Zaključujem načelni pretres. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni Zakona o doprinosima za socijalno osiguranje, u načelu. Za 109, protiv 26, uzdržanih tri, nije glasalo dva, ukupno je prisutno 140 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova, prihvatila Predlog zakona, u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Da li neko želi reč o Predlogu Zakona u pojedinostima? (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga Zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice radi utvrđenja kvoruma. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni Zakona o dopinosima za socijalno osiguranje, u celini. Za je glasalo 112, protiv 19, uzdržanih tri, nije glasalo četiri, ukupno je pristuno 138 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predglog zakona o izmeni Zakona o doprinosima za socijalno osiguranje. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda: – PREDLOG AKTA KOJIM NARODNA SKUPŠTINA REPUBLIKE SRBIJE PREDLAŽE SAVEZNOJ SKUPŠTINI DA UREDI ODREĐENA PITANjA KOJA SE ODNOSE NA IZMIRENjE OBAVEZA REPUBLIKE SRBIJE PO OSNOVU DEVIZNE ŠTEDNjE GRAĐANA Primili ste predlog akta, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste izveštaje Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora, koji predlažu Narodnoj skupštini da usvoji predlog akta. Na sednici Zakonodavnog odbora narodni poslanik Milan Miković je izdvojio mišljenje. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne želi.) Da li narodni poslanik koji je izdvojio mišljenje želi reč? (Želi.) Ima reč narodni poslanik Milan Miković.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo, ovde nam Vlada predlaže da u skladu sa članom 79. Ustava Savezne Republike Jugoslavije, Skupština odluči da predloži Saveznoj skupštini da odredi određena pitanja koja se odnose na izmirenje obaveza Republike Srbije po osnovu devizne štednje građana. Ovo ne može da se podvede pod odredbu člana 79. To je prva stvar. Mislim da takvo rešenje kakvo se predlaže ovde, niti je u skladu sa ustavnim odredbama, niti je uskladu sa interesima štediša, niti je u skladu sa interesima Republike Srbije, za koju je u ovoj inicijativi rečeno da treba da ona iz svojih sredstava isplati 48,15%. Možda bi ovo bilo pod sumnjom i možda bi neko pokušao da protumači da ovde u ovoj situaciji, ako ne bismo to usvojili, to bi bilo protiv deviznih štediša. Ja ću vam reći, dobili smo svi, sve poslaničke grupe i mi smo dobili dopis Udruženja deviznih štediša Srbije, koji traže od nas da se sa ovim ne saglasimo. Da se ne saglasimo jer je ova odredba i ovakva odluka bi bila u suprotnosti sa odredbom u članu 67. Ustava Srbije, što nesumnjivo stoji, a ista je stvar kada se ima u vidu i član 75. Ustava Jugoslavije. I konačno, u Nacrtu, u aktu, koji se priprema u Saveznoj skupštini ima i takvih rešenja kojima se traži da se Zakonom van snage stave donete pravnosnažne sudske presude po tužbama građana u vezi naplate devizne štednje. Ako ćemo donositi zakone kojima ćemo menjati ili ukidati pravnosnažne sudske odluke, onda smo prekršili odredbu Ustava i jednog i drugog o podeli vlasti u ovoj zemlji. Takvu odluku ne možemo i ne smemo da donesemo i predlažem da se ovaj predlog odbije, a da se zatraži da skupštine i vlade i Jugoslavije, i Srbije i Crne Gore ovo pitanje reše na način koji će biti u skladu sa ustavima i koji će poštovati interese građana deviznih štediša, posebno imajući u vidu da se ovde traži da to pitanje bude rešavano i rešeno u narednih 12 godina.
Zahvaljujem, ima reč narodni poslanik Zoran Kostadinović.
Dame i gospodo, ja sam u ime poslaničke grupe SPO zadužen da vam pročitam stav deviznih štediša, pismo koje je kod nas došlo. "Poštovani poslanici, saznali smo da je Odbor za finasije Skupštine Srbije dao predlog Skupštini da podrži Predlog zakona o regulisanju obaveza po osnovu devizne štednje građana i ovlasti Skupštinu Jugoslavije da donese taj zakon. Smatramo za potrebno da vam još jednom ukažemo na sledeće veoma važne činjenice u vezi sa predemetnim predlogom zakona i to: 1) Predlog predviđa isplatu devizne štednje u narednih 12 godina. Ta odredba je u direktnoj suprotnosti sa odredbama člana 67. Ustava Srbije, koji vrlo jasno kaže sledeće - Zakonom se može ograničiti raspolaganje dela sredstava fizičkih lica, a devizna štednja je ipak privatni deo imovine građana, za vreme ratnog stanja ili elementarnih nepogoda, dok takvo stanje traje. Identičan je i član 75. Ustava SRJ - Predlog zakona grubo krši odredbe Zakona o obligacionim odnosima i Zakona o deviznom poslovanju. Predlog zakona predviđa stavljanje van snage svih do sada donetih pravnosnažnih sudskih presuda, po tužbama građana u vezi naplata devizne štednje od banaka. 4) Da su naši navodi pod tačkom 1. i 3. tačni, govore sledeći dokumenti: pismo Upravnog odbora Advokatske komore Srbije br. 34-10/98 od 29.04.1998. godine. Sa stavovima po predlogu ovog zakona, daje se u predlogu, a već smo čuli komentar." Stav Sekretarijata za Zakonodavstvo glasi: "Ne mogu se ovim zakonom stavljati van snage sudske presude, donete po odredbama drugih zakona." Na kraju, pročitaću vam ovde ovo, čovek se potpisao, ništa ne brinite, pročitaću vam: Na osnovu navedenih činjenica i dokaza smatramo i predlažemo poslanicima Skupštine Srbije da ne daju saglasnost Skupštini Jugoslavije da donese predmetni zakon, koji grubo krši osnovna lična prava građana iz oblasti privatne svojine. Udruženje deviznih štediša Srbije predlaže Skupštini Srbije da vrati Predlog zakona na preradu i doradu uz aktivno učešće stručnih predstavnika deviznih štediša. Novi Predlog zakona trebalo bi da sadrži samo izvore realnih i kvalitetnih dinarskih i deviznih sredstava za vraćanje devizne štednje građana. Bez vraćanja poverenja građana u deviznu štednju i banke neće biti nove devizne i dinarske štednje, bez kojih neće biti ni dugoročnih izvora za kreditiranje razvoja privrede i infrastrukture. Ukoliko se ipak usvoji predmetni Predlog zakona, bićemo primorani da zaštitu zatražimo od Ustavog suda Srbije i Ustavnog suda Jugoslavije, pošto se grubo krše osnovne ustavne odredbe, kao i od odgovarajućih međunarodnih organizacija za zaštitu ljudskih prava, ako naše aktivnosti u zemlji ne budu uspešne. Za predsednika Upravnog odbora Velibor Ignjatović. Samo da kažem, ovde sam petu godinu, drugi mandat, mnogi su me vređali, ja nikada nikoga nisam vređao. Ako hoćete, baš možemo, ali nije u redu. Ovde se radi o tome da mnogi ljudi posle 12 godina neće biti živi, inače teško žive, jer su tu deviznu štednju ostavljali da bi imali za te crne dane, jer su ipak slutili da će crni dani doći. Ovo hoću da kažem na kraju. Da je malo više sreće i pameti u našoj Skupštini, ovakve bismo aktere smatrali i juče, pre nego što smo doneli Zakon o univerzitetu. Znači, došla bi mišljenja profesora, dekana, došlo bi mišljenje rektora, ali vi ste se tad osvetili, loši đaci i srednjoškolci, osvetili su se onima koji imaju dosta škole, a sad ćete se verovatno osvetiti onima kojima ste vi uzeli devize. Mi iz SPO im sigurno te devize nismo uzeli, ali mi ćemo i dalje nastaviti da zastupamo interese građana na najbolji mogući način kako to možemo. (Tomislav Nikolić: Niste vi iz Zaječara, ovi iz Beograda su im uzeli i kapom i šakom.) Zamolio bih vas da izađete za govornicu i da iznesete te podatke.
Gospodine Kostadinoviću, nemojte voditi dijalog sa govornice.
Ja bi vas zamolio da uredite Skupštinu, dok govorim da me ne ometaju i ne vređaju.
Ima reč narodni poslanik Dagan Veselinov.
Narodni poslanici, od velikog je značaja da se Vlada Republike Srbije poduhvati jednog možda najozbiljnijih zahvata, možda istorijskog zahvata, a to je da pokuša da vrati novac koji je davno oduzet. Radi se gotovo o 7 i po milijardi maraka. Bilo bi dobro da se Vlada upusti u ovaj poduhvat sa dobrom namerom. Nadam se da je to tako. No, teško da bi se mogao prihvatiti ovaj pristup. Sedam i po milijardi maraka je nestalo u proteklih 10 godina. Te marke, izgleda da bi trebao da vrati naš narod, svejedno na koji način, poreskim oduzimanjem ili nekim drugim putem. Međutim, ova vlada koja predlaže ovo rešenje da se u narednih 12 godina vraća sedam i po milijardi maraka, ne izlazi da nas obavesti, a ko je sedam i po milijardi maraka uzeo, gde je taj veliki novac. Taj novac, koji je nestao u proteklih 10 godina, mogao bi i te kako poslužiti i bio bi snažna finansijska osnova za privredni razvoj, bio bi ogromni štedni polog za uzimanje međunarodnih kredita. Izgleda da je ovaj novac nestao već 93. godine, kada smo u Srbiji i Crnoj Gori doživeli drugu inflaciju po veličini u istoriji, već tada je taj novac nestao, jer nije bilo devizne podloge za dinare koji su se u međuvremenu štampali. Jeste i verujem da su svi poslanici ovde za to da se novac deviznim štedišama vrati i da se mora vratiti. Ali, mora se vratiti i u skladu sa zakonom, a to znači na taj novac se mora dati i kamata koja sudski pripada ovim štedišama, a istovremeno, ako narod treba da se obaveže da vraća ovaj novac, koji je neko ukrao, koji je neko opljačkao iz naših banaka, ali ne samo ovaj novac, već i drugu deviznu štednju i dinarsku, penzione fondove, socijalne fondove, prihode od privatizacije stanova i tako dalje, narod ima pravo da zna, ko je sedam i po milijardi opljačkao, da li je taj novac otišao na privatne račune, da li je poslužio za liično bogaćenje, da li je neko svojoj deci kupio kanadsko državljanstvo ovim novcem, da li je ovim novcem finansiran rat i privredne i trgovačke transakcije i špekulacije. Gde je ovaj novac? Naravno, nije ovo samo važno radi narodne svesti, radi prava naroda da zna kakvu vladu ima. Dobro je da ova vlada a u njoj sede mnogi koji nisu odgovorni za ono što se događalo u proteklih nekoliko godina, sede i oni koji su optuživali prethodne vlade za pljačku ovog novca, pretpostavljam da su ti članovi sada Vlade, svejedno da li se zove narodnog jedinstva, voljni i željni da opravdaju svoja izborna obećanja da će devizna sredstva biti vraćena, da li prodajom Dedinja, kako su obećavali ili na drugi način, to nije bitno. Ali, očekujemo od ove vlade da jasno obavesti narod ko je štednju opljačkao, ukoliko Srbija treba da preuzme obavezu da se ovaj opljačkani novac vrati. Hvala lepo.
Zahvaljujem. Da li se neko od narodnih poslanika javlja za reč? (Ne). Molim ministra Borislava Milačića da uzme reč.
Izgleda da se slažemo u jednoj i najvažnijoj stvari, a to je da pitanje stare devizne štednje mora biti razrešeno i ono mora da se razreši na zakonit način, a da bi se razrešilo na zakonit način, mora se doneti zakon. Zakon donosi Savezna skupština na predlog Savezne vlade. Ova inicijativa i predlog akta oko koga treba da se izjasnimo opedeljuje stav Republike Srbije u domenu njene ustavne nadležnosti, da se po osnovu sredstava Republike Srbije ne mogu utvrđivati obaveze na drugom nivou osim u ovoj skupštini. I to je razlog zbog čega je to pred nama. Mi mislimo da nema ni ustavnih, ni zakonskih smetnji, niti dilema. Skupština Srbije je jedina nadležna da prihvata materijalne obaveze po osnovu osnovnih sredstava Republike Srbije i zato je to pred nama. Mi smatramo da je ovo izuzetno važno pitanje koje nam stvara prostor, stvara ambijent za reforme o kojima pričamo. Bez vraćanja stare devizne štednje mi rehabilitaciju bankarskog sistema ne možemo izvršiti. A, sva pitanja koja se ovde postavljaju, politizuju većim delom i tako dalje, što je manje bitno, mislim da će biti raspravljena, jer se ulazi u odredbe Nacrta zakona koji tek treba da se donese na bazi predloga Savezne vlade i na bazi odluke Savezne skupštine. Te inicijative, pitanja i ostale stvari, mi ćemo aktivno učestvovati u procesu donošenja. Možemo delegirati preko Vlade na bazi inicijativa koje će poslanici imati, možemo u direktnom obraćanju Saveznoj vladi i naročito možemo u periodu razmatranja donošenja tih akata u Saveznoj skupštini. Ali to nije mesto sada i sve teme koje se započinju na tu temu, jesu za mene, što se tiče ovog stručnog dela, politizacija. Mislim da suštinski ne postoji ni kod jedne da kažem poslaničke grupacije dilema, da li treba regulisati pitanje stare devizne štednje. Mi ovim samo kažemo da treba i po hitnom postupku. I drugo, Republika će učestvovati u finansiranju svojih obaveza, jer je činjenica da bez sredstava Republike neće biti realne podloge za servisiranje obaveza za koje prema ovim nacrtima, koji su urađeni u Saveznoj vladi, ne bi bilo realnih izvora. U tom delu, predlažem poslanicima da prihvate predloženi tekst, da ga donesu kao takav, kako bi se ubrzao postupak i stvorili uslovi da se realno zakon u Saveznoj skupštini donese i da mi počnemo da dajemo i konkretne i realne odgovore u odnosu na devizne štediše što nam je zadatak.
Zahvaljujem. Pošto više niko od narodnih poslanika ne želi reč, zaključujem jedinstveni pretres. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog akta kojim Narodna Skupština Republike Srbije predlaže Saveznoj Skupštini da uredi određena pitanja koja se odnose na izmirenje obaveza Republike Srbije po osnovu devizne štednje građana. Za 114, protiv 28, niko se nije uzdržao, jedan nije glasao, ukupno su prisutna 143 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna Skupština većinom glasova usvojila Predlog akta kojim Narodna Skupština Republike Srbije predlaže Saveznoj Skupštini da uredi određena pitanja koja se odnose na izmirenje obaveza Republike Srbije po osnovu devizne štednje građana. Ovim smo iscrpili dnevni red. Zahvaljujem na saradnji. Vidimo se na nekom od narednih zasedanja.