Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Četvrtu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 101 narodni poslanik. Podsećam vas da je članom 88. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine predviđeno da kvorum za rad Narodne skupštine postoji ako je na sednici prisutna većina od ukupnog broja. Molim vas, radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, da ubacite svoje identifikacione kartice. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 135 narodnih poslanika, i da imamo uslove za rad. Da li neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi da zatraži obaveštenje ili objašnjenje u skladu sa članom 287. Poslovnika Narodne skupštine? Izvolite. Reč ima narodni poslanik Olena Papuga.
Hvala predsednice. Svoje pitanje postavljam Ministarstvu poljoprivrede, a odnosi se na da potrebu za poljoprivrednim inspektorima u okruzima u kojima ih nema, a predviđa ih zakon. Pitam ministarku poljoprivrede - da li ima naznaka da se uposle poljoprivredni inspektori u okruzima gde ih nema? Ako se to predviđa, a po zakonu bi trebalo da ih ima u svakom okrugu, da li će te poslove obavljati republički poljoprivredni inspektor na nivou okruga ili će se svesti na nivo lokalne samouprave, kao što znamo da sve lokalne samouprave imaju inspektore za zaštitu životne sredine, postoje komunalni itd. građevinski inspektori? Godine 2006. donet je Zakon o poljoprivrednom zemljištu, čime je utvrđena obaveza donošenja godišnjeg programa zaštite uređenja i korišćenja poljoprivrednog zemljišta, koje donosi jedinca lokalne samouprave a pre stupanja na snagu tog zakona, državno poljoprivredno zemljište se koristilo bez naknade, jer nije postojao pravni osnov za davanje u zakup. Sa sigurnošću znam da Zapadno-bački okrug, iz koga dolazim, u stvari opština Kula nema poljoprivrednog inspektora. Imaju ga u Vojvodini samo Južno-bački, Južno-banatski i Severno-banatski okrug. Na primer, u Subotici je otvorena Kancelarija za državno zemljište, ali nemaju inspektora. Zapadno-bački okrug pokriva poljoprivredna inspekcija iz Novog Sada, odnosno inspektor koji je nadležan za Južno-bački okrug. Zbog velikog obima posla koji ima inspekcija u Južno-bačkom okrugu čeka se na poljoprivrednog inspektora i po mesec, dva dana, jer naprosto jedan inspektor ne stiže da uradi dva okruga. Trebalo bi da ne samo u centar okruga nego i svaka lokalna samouprava, posebno u Vojvodini da ima inspektora koji će kontrolisati na koji način se postupa sa državnim zemljištem, jer na primeru Zapadno-bačkog okruga svake godine ostane neobrađenih površina, ne izlicitiraju se ili ih uzurpira N.N lice koje koristi državno zemljište i ne učestvuje u postupku javnog nadmetanja, a samim tim ne plaća zakup, što naravno država time gubi prevelika sredstva. Takođe, niko ne vrši kontrolu uspostavljanja samog podoreda, a to bi trebali da rade poljoprivredni inspektori jer se dešava da zakupci u tri godine za redom seju šećernu repu čime uništavaju strukturu zemljišta. Šećerna repa se može gajiti na istoj parceli posle četiri godine. Znači, ne poštuje se podored. To možda paorima niko ni ne kaže, a zakupac treba da je domaćin i da koristi agrotehničke principe. Čast izuzecima. Ako nema poljoprivrednog inspektora, nema kontrole u situacijama kada zakupac da zemlju podzakup, što je naravno protivzakonito. Brojni su problemi na terenu vezani za poljoprivredno zemljište i prirodno je da ako postoje inspektori svih profila da postoji i poljoprivredni. Ovo je u interesu kako državi tako i samom zakupcu koji bi na primer mogao da ima osnova da traži da inspektor poljoprivredni na njegovom lokalu, da bi ga taj poljoprivredni inspektor odveo u katastar poseda, a ne ako već uzima tu zakupninu, a pored toga što je platio zakupninu on mora, pošto nema poljoprivrednog inspektora da plati i geometra da izvrši premer poljoprivrednog zemljišta, tj. da mu odredi među, jer Komisija za dodelu državne zemlje nije u obavezi da uvede zakupca u posed. U Ministarstvu poljoprivrede postoji Odeljenje poljoprivrednog inspektorijata koje ima za sada zaposlenih samo 17 poljoprivrednih inspektora za poljoprivredno zemljište. Tu mislim na ceo region Srbije. Na primer, inspektora za poljoprivredno zemljište ima Grad Beograd, a Vojvodina, znamo koliko tu poljoprivrednog zemljišta i državnog koje se daje u zakup ima, ima samo tri u samo tri okruga. Tako da molim Ministarstvo da mi odgovori na pitanje – da li će postupati po zakonu, da li će svi okruzi u što bržem roku dobiti poljoprivredne inspektore, da li će oni biti u nadležnosti Republike ili će pripadati lokalnim samoupravama, kao što pripadaju i drugi inspektori, tu mislim na građevinske, komunalne itd?
Reč ima narodni poslanik Blagoje Bradić. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsedavajuća. Pitanje želim da postavim ministarki Zorani Mihajlović. Poštovane koleginice i kolege, poštovani građani Srbije, poštovani građani Niša, više puta u dosadašnjem radu i zasedanjima ove Skupštine, postavio sam pitanje gospođi Mihajlović – kada će i da li će uopšte biti izmeštena železnička pruga iz centra grada, iz centra grada Niša? Do sada uopšte nisam dobio adekvatan odgovor, precizan odgovor, te ću iskoristiti ovih par minuta i zloupotrebiti vašu pažnju da ponovo postavim isto pitanje sa nadom da će gospođa ministarka ovog puta odgovoriti kako bismo mogli građanima Niša da kažemo da li će biti izmeštena pruga iz centra grada ili će ostati gde je sada na istoj trasi, samo što će biti elektrifikovana? O čemu se radi? Godine 2010. tadašnje rukovodstvo grada je uz pomoć Republičke Vlade ušlo u kreditni aranžman sa Svetskom bankom kako bi se ušlo u postupak izmeštanja pruge gde je i predviđena trasa gde treba da ide ta obilaznica. To je, da vam ne objašnjavam mnogo, delom zaječarska pruga i posle prema Sićevaćkoj klisuri. Godine 2010. je, da ne bih pogrešio, za milion i po evra od devet miliona, koliko je ugovoren kreditni aranžman sa Svetskom bankom, dato za izradu studije izvodljivosti. Grad je odradio generalni urbanistički plan gde je predvideo buduću trasu. Tadašnja sadašnja trasa je predviđena da laka šinska vozila idu, tj. neki tramvaj, da se ne bi uništavalo ono što je napravljeno u gradu, da bi moglo da služi građanima, da taj deo grada ima neki vid transporta, dodatni, sem autobuskog saobraćaja. Znači, urađen je generalni urbanistički plan, urađen je plan detaljne regulacije tog dela, što je vrlo bitno, kao osnovni planski dokument, da bi moglo da se ide u dalji postupak realizacije izmeštanja pruge i urađeno je ono što je vrlo bitno – kompletno geodetsko snimanje trase. To je radila Direkcija za izgradnju grada, tako da je i taj deo urađen. Ono što je trebalo da se uradi to je da se uradi generalni projekat, da se uradi idejni projekat i glavni projekat. To je bilo predviđeno sa tih devet miliona evra. Od 2012. godine do dana današnjeg ni reči, ni slova o izmeštanju pruge. Moje pitanje – dokle se stiglo sa realizacijom kreditnog aranžmana i da li su ovi projekti koji su trebali da se isfinansiraju urađeni ili se rade ili kada će biti urađeni? Drugo pitanje – kada je i da li je završena eksproprijacija koja je rađena između 2010. i 2012. godine, tako da je ostao jedan mali deo, mislim od nekih 3-3,5 kilometara koje ste trebali da završite eksproprijacijom budućom trasom? Ono najbitnije pitanje gospođi ministarki – kada će biti izmeštena pruga iz centra grada Niša? Molim vas da dobijem precizan odgovor. Ako ne, da li je tačno da se namerava privremena elektrifikacija pruge po trenutnoj trasi koja ide kroz grad? Ono što je vrlo bitno da čuju narodni poslanici republičke skupštine, a i gospođa ministarka, je da je Skupština grada u par navrata jednoglasno, i pozicija i opozicija, glasala i izglasala da želi da se pruga izmesti iz grada. To je jedinstveni stav grada Niša, nije stav partija koje su na vlasti trenutno ili koje su bile na vlasti u prošlim mandatima, to je stav svih odbornika Skupštine grada u svim mandatima, do dana današnjeg, te vas stoga molim, gospođo ministarka, da nam decidirano u propisanom zakonskom roku, odgovorite da li će pruga iz centra grada biti izmeštena ili planirate da je elektrifikujete, kako vi kažete, tj. kako se čuje, privremena elektrifikacija postojeće trase. Zahvaljujem se.
Reč ima narodni poslanik Borislav Stefanović.
Hvala gospođo predsednice. Prvo pitanje se odnosi na ministra Verbića. Ministru Verbiću se postavlja pitanje vezano za predlog izmena i dopuna Pravilnika o dozvoli za rad nastavnika, vaspitača i stručnih saradnika koji ne reguliše jedan veliki problem koji postoji, a to je da vaspitači koji rade, recimo, pet ili deset godina u vrtićima moraju da budu pripravnici, kako bi polagali stručni ispit za licencu. Međutim, kao što se sve u Srbiji dešava, tako je u nekim drugim slučajevima, recimo, kod nastavnika se to ne uzima u obzir, koji posle jedne godine iskustva mogu da polažu stručni ispit za licencu. Dakle, da li se ovde radi o diskriminaciji i šta će ministar Verbić učiniti da se ovo promeni i da se, ako ništa drugo, ujednači praksa koja postoji sa propisima koji postoje u ovoj državi, da ne bismo imali situaciju da posle pet ili deset godina neko bude pripravnik u ovoj zemlji? Drugo pitanje se odnosi na predsednika Vlade Aleksandra Vučića. S obzirom na to da očekujemo i željno iščekujemo da tzv. nadležni državni organi počnu da rade svoj posao vezano za aktivnosti gospodina Siniše Malog, gradonačelnika Beograda, moje pitanje se odnosi premijeru – da li će on dozvoliti da kao predsednik najveće vladajuće stranke gospodin Siniša Mali i dalje bude gradonačelnik, ako postoji osnovana sumnja, potkrepljena dokazima, dokumentacijom koju je objavio portal „Krik“, a to je da je on preko oca prisvojio državnu zemlju, da je kupovao stanove u Bugarskoj za of-šor kompanije i da li iko u Vladi zna ko su ljudi za koje je gospodin Siniša Mali kupovao stanove, koje su te kompanije, ko stoji iza njih, koji kapital i da li je u pitanju samo situacija u kojoj se kalendarski meri da li je on to radio 2012. ili 2014. godine ili bilo ko u Vladi u ovome vidi neki, ako ništa drugo, moralni, ako ne krivično-pravni problem i da li je moguće voditi prestonicu od strane gospodina Siniše Malog posle ovako teških dokaza koji ga opterećuju? Nama se čini da nije moguće i mislimo da on treba pod hitno da bude smenjen ili da podnese ostavku. Sledeće pitanje se odnosi na ministra pravosuđa, pošto nemam koga drugog da pitam u ovoj državi – kako je moguće da Viši sud u Beogradu ponovo odlaže izdržavanje kazne za izvesnog Kristijana Golubovića, koji se nalazi u tv programu „Farma“, koji se prikazuje na jednoj televiziji bliskoj režimu, kada je dva puta već odlagano na po tri meseca izdržavanje kazne? Inače, on je osuđen na osam godina zatvora pravosnažno zbog trgovine heroinom i nedozvoljenog držanja oružja. Zašto se ovo dešava u Srbiji, ko je za ovo nadležan i odgovoran, dok se istovremeno ljudima koji imaju dug od 3.000 dinara pleni imovina? Pitanje za gospodina Vulina, ministra za rad i socijalna pitanja – da li je upoznat sa situacijom u Kosovskoj Kamenici i Ranilugu gde je predsednik opštinskog odbora SNS, koji je doduše tamo u manjini zato što je u pitanju Pokret socijalista, tih koji o svemu odlučuju, istovremeno ima primanja, zove se dr Đorđe Andrejević, stomatolog u Zdravstvenom centru u Gnjilanu, 150% od plate od 100.000 dinara, kao član opštinskog veća u Kosovskoj Kamenici 30-40 hiljada dinara, do pre dva meseca direktor tog centra, pa su ga smenili iz ministarstva, pa se ipak onda on zaposlio i radi u tzv. kosovskim institucijama za šta kao stomatolog dobija još 700 evra i plus na sve to je načelnik porodične medicine, takođe ispred prištinskih vlasti? Da li vam je, gospodine Vulin, smetalo da se postavi čovek i što planirate da postavite čoveka Vasić Zvonimira, koji je istovremeno čovek na platnom spisku u kosovskoj opštini, za šta dobija platu od 700 evra, i šef je čoveku koji se zove Dejan, predsednik upravnog odbora Zdravstvenog centra, koji sada treba da mu bude direktor, da ga smeni u srpskom sektoru za socijalni rad? To je taj paralelizam koji postoji na Kosovu – jedan radi u kosovskim institucijama, jedan u našim, ali obojica primaju po tri-četiri plate istovremeno. To su pitanja koja se tiču onoga što je aktuelno, a svakako bih hteo da pitam ministra Sertića – šta je sa preduzećima u stečaju, koje je prodato, da li je ijedno prodato u međuvremenu u postupku koji je pokrenut, koliko su radnici dobili primanja? Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Marković. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajuća. Dame i gospodo narodni poslanici, ne bih trošio vreme poslaničke grupe predviđeno za poslanička pitanja na ono što je iznosio prethodni govornik koji će, po svemu sudeći, uskoro postati samostalni poslanik, kako je krenuo, pa će moći da se druži sa ostalim samostalnim poslanicima, ali podržavam ga u jednom delu – i mi očekujemo, kao što je on malopre rekao, da nadležni organi istraže sve afere, prvenstveno mislim na afere oko „Razvojne banke Vojvodina“, oko afere vezane za zloupotrebu prilikom izgradnje doma za hendikepiranu decu i sve ostale afere koje potresaju AP Vojvodinu i Bojana Pajtića. Kada je reč o gradonačelniku, samo ću ponoviti ono što je premijer rekao, s obzirom da je njemu bilo postavljeno pitanje – ako se utvrdi, tu je bio veoma jasan i glasan, snosiće određene konsekvence, ali kada već pričamo o stanju u Beogradu i o gradonačelniku, podsetiću vas da je stanje takvo da smo nasledili istorijski dug od 22% BDP i uspeli smo da smanjimo taj dug za pola. Mislim da je prethodni govornik poslednja osoba koja treba da potencira tu temu. Moje današnje pitanje, gospođo predsednice, upućeno je Ministarstvu za državnu upravu i lokalnu samoupravu, a zašto? Zato što Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave obavlja poslove državne uprave koji se odnose na sistem lokalne samouprave i teritorijalne autonomije, usmeravanje i podršku jedinicama lokalne samouprave u obezbeđivanju zakonitosti i efikasnosti rada. Dakle, konkretno glasi - da li je prekršen Statut Gradske opštine Vračar, na taj način što Gradska opština Vračar kao državni organ organizuje stranačke tribine sa dnevno političkim temama, koje služe isključivo za promociju jedne jedine stranke, a to je Demokratska stranka, kao i za kritiku Vlade Republike Srbije? Gospođo predsedavajuća, ja sam u nekoliko navrata pročitao Statut Gradske opštine Vračar i nigde nisam uspeo da nađem statutarne odredbe koje dozvoljavaju ovakve aktivnosti. Da se razumemo, ja ne osporavam pravo da DS organizuje tribine, događaje, javne skupove, ako je to u skladu sa zakonom, to je njihovo pravo. Ne osporavam ni da ti skupovi budu organizovani u svečanoj sali Gradske opštine Vračar, jer ta sala između ostalog služi u te svrhe, ali osporavam da se zloupotrebljava opštinski aparat, dakle, svi resursi jedne opštine koja je opština svih građana, u dnevno političke svrhe, a sa ciljem promovisanja DS. Demokratska stranka, nažalost, još uvek vlada, odnosno vrši vlast na opštini Vračar. Doduše, još jako kratko, možda par meseci svega. U prilog ovome što govorim pokazaću vam da je opština Vračar 22. oktobra organizovala tribinu sa jednim vrlo tendencioznim naslovom, a to je „Život i smrt institucija“. Ne želim da komentarišem takav epohalni naslov. Predsednik Opštinskog odbora DS na Vračaru, Bogdan Tatić, pozivao je preko društvenih mreža kao na stranačku tribinu. U prilog tome imamo ovde jedan dokument sa tvitera, gde Bogdan Tatić kao predsednik opštinskog odbora kaže – nastavljamo, ponosan, jer na Vračaru slobodno razgovaramo, bez cenzure i o DS. Dakle, predsednik vračarskih demokrata poziva da se dođe na tribinu koju organizuje Gradska opština Vračar kao državni organ, da se razgovara o DS. Klasična zloupotreba. Ako to nije zloupotreba, ja ne znam šta je onda zloupotreba. Da ne pominjem troškove i plakata i obaveštavanja i sve ostale troškove koji su nastali tim povodom. Ja pitam ko će odgovarati za to? Ko će odgovarati za nastale troškove koje će snositi građani Vračara? I mi smo, kao naprednjaci Vračara, do sada organizovali tribine, nebrojeno mnogo tribina u ovih sedam godina, ali to nikada nije koštalo nijedan jedini dinar građane Vračara i to su bile tribine sa vrlo značajnim temama. To su bile tribine vrlo posećene, ali nikada nismo pravili teret građanima Vračara. Nikada nismo zloupotrebljavali resurse jedne gradske opštine. Evo i sad, za neki dan, dakle, 11. novembra, u velikoj sali Beogradskog dramskog pozorišta, organizovaćemo jednu velelepnu tribinu, jedan zaista veliki i kvalitetan razgovor sa građanima Vračara na sve značajne teme. Zahvaljujem.
Hvala, poslaniče. Zahvaljujem. Pre nego što nastavimo rad, dozvolite mi da u vaše i u svoje ime pozdravim studente prve godine Fakultetapolitičkih nauka Univerziteta u Beogradu, koji sada prate deo današnje sednice na galeriji velike sale. Hvala. Nastavljamo sa radom. Obaveštavam vas da su sprečeni da sednici prisustvuju sledeći narodni poslanici: Nataša Vučković i prof. dr Žarko Obradović. Saglasno članu 86. stav 2. Poslovnika, obaveštavam vas da sam ovu sednicu sazvala u roku kraćem od roka utvrđenog u članu 86. stav 1. Poslovnika. U sazivu ove sednice,koji vam je dostavljen, sadržan je predlog dnevnog reda sednice. Pre utvrđivanja dnevnog reda sednice, potrebno je da Skupština odluči o predlozima za stavljanje na dnevni red akata po hitnom postupku, kao i predlozima za dopunu predloženog dnevnog reda i predlogu za spajanje rasprave. Narodni poslanik Ivan Jovanović je predložio da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržan – jedan, nije glasalo 147 od ukupno prisutna 152 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Laslo Varga je predložio da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 151 od ukupno prisutna 153 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Laslo Varga je predložio da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 153 od ukupno prisutnih 154 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Predsednik Narodne skupštine, Maja Gojković je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o izmenama Odluke o utvrđivanju sastava stalnih delegacija Narodne skupštine Republike Srbije u međunarodnim parlamentarnim institucijama. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 130, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 30 od ukupno prisutnih 160 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o dopunama Zakona o visokom obrazovanju. Reč ima narodni poslanik dr Vladimir Pavićević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana predsednice Narodne skupštine, narodni poslanik Zoran Živković i ja smo još u septembru 2014. godine, poštovana gospodo, predložili narodnim poslanicima u ovom sazivu Narodne skupštine da raspravljamo o predlogu dopuna Zakona o visokom obrazovanju. Meni je, da kažem, ipak ovde jedna posebna čast što i u prisustvu studentkinja i studenata Fakulteta političkih nauka, koji u svom delanju praktikuju sadržinu pravilnika o akademskoj čestitosti, mogu da pokušam da ubedim narodne poslanike da konačno otvorimo raspravu o jednom od najvažnijih principa u sistemu visokog obrazovanja u Srbiji, koji nije deo Zakona o visokom obrazovanju, a čije bi usvajanje, poštovana predsednice Narodne skupštine, bila adekvatna reakcija na poplavu plagijata sa kojima se naročito suočavamo u poslednjih godinu i po dana, poštovana gospodo narodni poslanici. Mi smatramo da je hitno neophodno da se naglasi značaj principa akademske čestitosti, zbog toga što poplava plagijata predstavlja jedan udar na akademski integritet svih članova akademske zajednice i udar na delovanje naših institucija. Podsećam narodne poslanike ovde da se akademska čestitost tiče samostalne izrade pisanih radova i striktnog poštovanja tuđih autorskih prava. Ja sada pitam svakog narodnog poslanika i narodnu poslanicu pojedinačno, kako bi mogao da se oseća npr. jedan student, ne samo Fakulteta političkih nauka, nego bilo kog fakulteta, bilo kog univerziteta u našoj zemlji, u situaciji kada zna da se pravila o akademskoj čestitosti odnose na studentkinje i studente, ali se ne odnose na one osobe koje su zauzele najznačajnije javne pozicije, poštovana predsednice, a za koje postoji osnovana sumnja da su plagirali delove ili u celosti npr. svoje doktorske disertacije? Sada apelujem i na savest i na moral narodnih poslanika u svim političkim strankama da makar danas kada su ovde prisutni studenti na koje se primenjuju pravila Pravilnika o akademskoj čestitosti da glasaju za to da se u dnevni red ove sednice uvrsti rasprava o našim dopunama Zakona o visokom obrazovanju, kojim se predviđa da akademska čestitost, kao jedna od najvećih principa i formalno postane deo našeg Zakona o visokom obrazovanju, poštovana gospodo. Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: - za je glasalo – 19, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 134 od ukupno prisutnih 153 narodna poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dragan Šutanovac predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Krivičnog zakonika. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Poslanik nije tu. Zaključujem glasanje: - za je glasalo – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 141 od ukupno prisutnih 154 narodnih poslanik. Konstatujem da Skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Biljana Hasanović Korać predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o predlaganju zakona. Ona nije tu. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: - za je glasalo – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 142 od ukupno prisutnih 155 narodnih poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Biljana Hasanović Korać predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o lokalnoj samoupravi. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: - za je glasalo – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 145od ukupno prisutnih 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković i Vladimir Pavićević predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o planiranju i uređenju prostora i naselja. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković.
Pre pola godine smo dali Predlog ovog zakona i to je deo našeg obećanja ministarki koja je nadležna za ovu oblast, zato što je sama rekla da zakon koji trenutno definiše oblast gradnje nije dobar i da je potrebno da se da jedno novo savremeno rešenje. Mi smo to uradili oslanjajući se pre svega na Zakon o gradnji iz 2003. godine, koji je po opštem mišljenju struke bio jedan odličan zakon sa jednom manom. Vlast koja je nasledila Vladu koja je donela i skupštinsku većinu koja je donela taj zakon 2003. godine, nije ga sprovodila, te je zato ostao u lošem sećanju. Šta su posledice? Milioni kvadratnih metara nelegalizovanog prostora, bespravne gradnje. I dalje smo na nezavidnom 139. mestu u svetu po izdavanju građevinskih dozvola, bez obzira na hvalospeve o napretku na „Duing biznis“ listi, 139. mesto na svetu. To znači da su iza nas samo države gde nema gradnje, gde se još uvek živi u sojenicama i u pećinama. Dvestasedamdeset dva dana potrebno je u Srbiji da dobijete građevinsku dozvolu. Bajke o tome da će to biti elektronski je potpuno izmišljena stvar. Dvestasedamdeset dva dana piše u „Duing biznis“ listi. To je podatak na koji se poziva aktuelna vlast. Šta se tu još dešava sa tim? Bespravna gradnja se nastavlja i trenutno imamo započeto gradilište najveće bespravne gradnje u istoriji čovečanstva, a to je „Beograd na vodi“. Piramide u Egiptu kada su pravljene su imale više dokumentacije potrebne za njihovu gradnju nego „Beograd na vodi“. Sam početak radova je bio takav da se nije znalo ko izvodi radove, čak i oni koji su polagali kamen temeljac, odnosno po starom srpskom običaju vremensku kapsulu su ono vešto, malo maltera što su uspeli da spreme, stavljali u rupu ašovima, a ne lopatama. Neko je to bar mogao da im kaže da se to ne radi tako, da su ašovi za riljanje, a lopate eventualno za polaganje kamena temeljca. Generalno, moramo da promenimo ovaj zakon da bi nam bilo bolje, to nije interes ni jedne stranke pojedinačno, to je interes cele države. Tražim od vas da stavite na dnevni red ovaj predlog zakona da bismo dali priliku nadležnoj ministarki i Vladi da se izjasne o našem predlogu za koji smo mi ubeđeni da je jako dobar i već je dobio pohvale stručne javnosti. Hvala.
Hvala vam. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: - za je glasalo – 14, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasao 141, od ukupno 156 narodnih poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Bogdanović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o porezu na dobit pravnih lica. On nije tu. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: - za je glasalo – 9, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 147, od ukupno prisutnih 156 narodnih poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević predložili su da se dnevni red ove sednice dopuni tačkom – Predlog rezolucije Narodne skupštine o priznanju i osudi genocida nad Jermenima počinjenom u Osmanskom carstvu u periodu od 1915. do 1922. godine. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: - za je glasalo – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 145, od ukupno prisutnih 156 narodnih poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Blagoje Bradić na osnovu člana 92. Poslovnika predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o zdravstvenom osiguranju. Reč ima dr Blagoje Bradić.
Zahvaljujem gospođo predsedavajuća. Poštovane koleginice i kolege, poštovani građani Srbije, osmi put predlažem Narodnoj skupštini da prihvati moj predlog izmene dnevnog reda i uvrsti u današnju raspravu – Predlog izmene Zakona o zdravstvenom osiguranju i to člana 41. Zakona o zdravstvenom osiguranju koji se odnosi na stomatološku zdravstvenu zaštitu. Naime, taj član kaže da na teret RFZO pravo na popravku zuba i lečenje bolesti usta imaju preko sredstava, imaju osiguranici do 18 godina starosti, školarci i studenti do 26 godine i stariji od 65 godina. To je ukupno negde oko dva i po miliona osiguranika RFZO ostalih četiri i po miliona radno sposobnih, oni koji u suštini plaćaju doprinose, koji pune RFZO, delom svoje zarade oni nemaju pravo na popravku zuba preko sredstava RFZO. Ono što je vrlo bitno da bi se ovaj član promenio ne treba povećavati broj upošljenika u ustanovama koji imaju potpisan ugovor sa RFZO. Znači, imam sasvim dovoljan broj prepoznatih stomatologa i stomatoloških sredstava i tehničara. Ono što je potrebno su samo sredstava za kupovinu stomatološkog materijala za pružanje tih usluga koje treba da dobiju naši osiguranici, osiguranici RFZO. To je na godišnjem nivou cifra do 250 miliona. Ono što je vrlo bitno na poziciji zdravstvenog osiguranja, a to je stomatološke zdravstvene zaštite u RFZO to jest u budžetu RFZO ima neraspoređenih 350 miliona. Molim vas da prihvatite moj predlog izmene dnevnog reda kako bismo danas mogli da raspravljamo o ovoj tački, o izmeni ovog zakona i kako bismo usvojili na opšte zadovoljstvo građana Srbije koji žive u sve težim uslovim, para je sve manje, a stomatološke usluge koje su im potrebne oni moraju da plate kod privatnih stomatologa. Ovako bismo rasteretili kućne budžete, u krajnjoj liniji to su njihove pare. Ono što je vrlo bitno, a želim da vam kažem da je podršku ovoj mojoj inicijativi dao i Savez udruženja dobrovoljnih davaoca krvi Srbije. Tu podršku je potpisao predsednik glavnog odbora profesor Radomir Tošić. Ja vas molim kolege da razmislite i svojim glasom podržite izmenu Zakona o zdravstvenom osiguranju i građanima Srbije omogućite da mogu da preko sredstava Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje popravljaju zube i leče bolesti usta. Zahvaljujem se.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 20, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 138 od ukupno prisutnih 158 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Blagoje Bradić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnim-medijskim servisima. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima dr Blagoje Bradić. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsedavajuća. Koleginice i kolege, poštovani građani Srbije predložio sam izmenu Zakona o javnim-medijskim servisima i izmenu Zakona o informisanju i medijima. To su dva zakona koje je ova Skupština i skupštinska većina usvojila pre nešto više od godinu dana. Tim zakonima je ukinuta mogućnost da lokalne samouprave mogu da finansiraju iz lokalnih budžeta javne-medijske servise, lokalne, javne medijske servise. Ono što je bitno i što smo naneli nepravdu, po meni, ja sam duboko ubeđen u to, građanima Srbije koji žive ispod Save i Dunava, to je nejednakost u pravima i obavezama. Po ovom zakonu svi građani Srbije su u obavezi da plaćaju pretplatu koja se ovim zakonom preformulisala i postala taksa za TV pretplatu, a pravo na korišćenje tog javnog medijskog servisa, većinom imaju građani Vojvodine, građani Beograda dok su građani ispod Save i Dunava prinuđeni da informacije koje su od značaja za njihove lokalne zajednice, imaju preko termina kod ovih dveju medijskih kuća, javnih-medijskih servisa, RTS, RTV. Predložio sam izmenom zakona da se uvede i treći javni-medijski servis, to je radio-televizija uža Srbija, koji će imati dva televizijska i tri radio programa, tako da i građani ispod Save i Dunava sem obaveze plaćanja TV pretplate imaju mogućnost da se preko tih regionalnih javnih servisa informišu o onome što je vrlo bitno za funkcionisanje lokalnih zajednica, što je bilo obuhvaćeno lokalnim javnim-medijskim servisima koje smo ovim zakonom ukinuli, tj. sprečili da lokalne zajednice i dalje ih finansiraju. Druga, vrlo bitna stvar je ta što nacionalne manjine u Beogradu i AP Vojvodini imaju mogućnost korišćenja tih javnih-medijskih servisa za svoje kulturne programe i sve ono što im zakon dozvoljava, dok nacionalne manjine ispod Save i Dunava nemaju tu mogućnost, tj. imaju mogućnost u zakonu da formiraju javne-medijske servise na manjinskom jeziku, što mislim da nije u redu, jer ako svi plaćamo i punimo budžet javnih-medijskih servisa onda bi trebalo da imamo svi iste i mogućnosti. Te vas molim da svojim glasom prihvatite predlog izmene dnevnog reda kako bismo mogli da omogućimo građanima Srbije da pored istih obaveza imaju i ista prava.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 141 od ukupno 156 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Blagoje Bradić na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o informisanju i medijima, koji je podneo Narodnoj skupštini 22. aprila 2015. godine. Da li narodni poslanik dr Blagoje Bradić, želi reč? Izvolite, gospodine Bradiću.
Ja vam se zahvaljujem gospodine predsedavajući. Uvažene koleginice i kolege, nastaviću gde sam stao. Ovo je drugi zakon koji se tiče iste materije o kojoj sam malopre pričao. Postavlja se pitanje – kako će se finansirati javni-medijski servis. U razgovoru sa kolegama je bilo reči da nema dovoljno para ni za RTS, a kamoli za radio-televiziju uža Srbija, pa, gospodo, poštovane koleginice i kolege, poštovani građani, isto kako se finansira RTV, znači, naši dragi prijatelji iz Vojvodine kad plate taksu od 500 dinara, 70% ostaje za finansiranje RTV, a 30% ide za finansiranje RTS. Znači, po istom šablonu bi se finansirao i radio-televizija uža Srbija, tako da bi 70% od pretplata koju uplaćuju naši građani ispod Save i Dunava ostajalo za finansiranje uža Srbija, a 30% bi išlo da se finansira RTS, kao centralni javni-medijski servis Republike Srbije. Time biste kolege pomogli svojim sugrađanima da imaju informacije koje su im vrlo bitne i lepo je da mi znamo šta se dešava u Beogradu, Vojvodini, ali složićete se sa mnom, to je potrebno kao druga informacija. Kao prva informacija je vrlo bitno ono što se dešava u našim sredinama iz kojih smo mi došli da predstavljamo građane Srbije, pa vas molim da svojim glasom prihvatite izmenu dnevnog reda, kako bismo danas mogli da izmenimo Zakon o javnim-medijskim servisima i omogućimo građanima Srbije ista prava uz iste obaveze. Ono što je vrlo bitno, to je da građani Niša, verovatno i u vašim lokalnim sredinama je slična situacija, ali građani Niša su u više navrata, skupštinskom odlukom jednoglasno i pozicije i opozicije glasali da Niš treba da ima javni-medijski servis. Pomenuću, nije isto imati javni-medijski servis iz pretplate, o čemu sam do sada pričao i javni-medijski servis koji ćete projektno finansirati iz lokalnog budžeta. Jug Srbije, Srbija ispod Save i Dunava, em je siromašna, em ako želi da ima lokalni-medijski servis, treba duplo da plati. To nije korektno i nije pošteno, pa vas molim da svojim glasom uvrstimo ovu tačku u dnevni red kako bismo ispravili nepravdu i izjednačili prava i obaveze svih građana Srbije. Ja vam se zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo – 140 od ukupno prisutnih 155 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Blagoje Bradić na osnovu člana 92. Poslovnika, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima eksproprijacije i izdavanja građevinske dozvole radi realizacije projekta „Beograd na vodi“, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. maja 2015. godine. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima dr Blagoje Bradić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Uvažene koleginice i kolege, poštovani građani Srbije, predložio sam izmenu Zakona o izmenama i dopunama Zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima eksproprijacije i izdavanja građevinske dozvole radi realizacije projekta „Beograd na vodi“. Predložio sam, jer ova skupštinska većina nije prihvatila naše amandmane kada smo na vreme, pre donošenja i izglasavanja ovog zakona, sugerisali i upozoravali na protiv zakonitost, s jedne strane donošenja ovakvog zakona, a on je protivzakonit iz prostog razloga što je prvo protivustavan, jer zadire u privatnu imovinu i neprikosnovenost privatne imovine, a s druge strane je u direktnoj suprotnosti od Zakona o eksproprijaciji koji jasno kaže kada može da se vrši eksproprijacija i kada može da se vrši otkup privatne imovine radi opšteg interesa, a to je kada je u pitanju izgradnja saobraćajnica, pruga, auto-puteva, škola, obdaništa, vrtića, zdravstvenih ustanova i svega onoga što je javni interes i što je na dobrobit i korist svih građana Srbije. Ovom prilikom izglasali ste zakon u republičkoj Skupštini gde je dato Republici Srbiji i Gradu Beogradu mogućnost da otkupi privatnu imovinu koju će dati drugom privatniku radi izgradnje stambeno-poslovnih objekata, što nije javni interes. Jeste javni interes izgradnja stambenih objekata, ali za socijalno stanovanje. A ono što se čuje iz medija, ovih 300 stanova koji se grade na lokaciji tog „Beograda na vodi“, sve je, ali nije socijalno stanovanje. Druga stvar, koja je vrlo bitna, to je način finansiranja, eksproprijacije i komunalnog opremanja dela jedne opštine u Beogradu. To je iz republičkog budžeta, što je po meni vrlo loše, što je nedopustivo, jer svi smo mi čvrsti za stanovišta da treba otvarati nova radna mesta i da treba pokrenuti privredu u Srbiji i mi ćemo uložiti nekoliko stotina miliona evra u komunalno opremanje jedne lokacije u jednoj opštini u Beogradu, umesto da taj novac uložimo u navodnjavanje, pošto kažemo da je poljoprivreda nešto što je budućnost razvoja Srbije zbog povećanog izvoza, da se orijentišemo na energetsku efikasnost, gde ćemo pokrenuti, stvarno pokrenuti građevinsku industriju. Mi ulažemo u deo grada gde je počela izgradnja 300 stanova i to strukture jednosobni, dvosobni, trosobni i četvorosobni po malo. Izvinite, molim vas, u našim sredinama, evo u mom Nišu, da bi neko napravio stambenu zgradu, mora da kupi lokaciju, da je ne dobije džabe, mora da plati komunalne troškove odmah, a ne posle 20 godina kada dođe do prebijanja troškova opremanja okoline i mora…
Vreme. Zahvaljujem.
…da uloži svoj novac.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 142 od ukupno prisutna 154 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Blagoje Bradić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje, koji je podneo Narodnoj skupštini 6. oktobra 2015. godine. Da li narodni poslanik dr Blagoje Bradić želi reč? Izvolite, gospodine Bradiću.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Uvažene koleginice i kolege, poštovani građani Srbije, podneo sam Predlog izmene Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje, a podsetiću vas, to je zakon gde smo usvojili izmene 1. avgusta 2014. godine i tada sam vam ja isto govorio ono što ću vam sada ponoviti. Da vas podsetim, tada ste svojom odlukom i svojim glasovima, sa pozicije socijalnog osiguranja, tj obaveznog zdravstvenog osiguranja, skinuli 2%, pa je sada ono što mi svi plaćamo iz naših plata 10,3% za zdravstveno osiguranje, a povećali ste poziciju obaveznog penzijskog i invalidskog osiguranja sa 24 na 26%. I tada je bila priča, ako se sećate, bivši ministar Krstić je govorio o tome, kako je to super, kako je to idealno rešenje, jer postoji višak novca u Republičkom fondu za zdravstveno osiguranje i da taj novac će korisnije da se upotrebi ako prebacimo u deo za penzije, jer ćemo time rasteretiti za 300 miliona evra godišnje davanje republičkog budžeta za dotaciju penzija koje primaju naši penzioneri. I to vam je jedan od ovih boljitaka, to što kažete da je super republički budžet, 300 miliona evra je sa zdravstva prešlo na penziono i manje se daje iz republičkog budžeta za penzije, pa, imate tih 300 miliona rasterećenja. No, šta je bilo suština? Suština je bilo da je priča koja je ovde podržana od svih poslanika skupštinske većine da se nedomaćinski poslovalo u Republičkom fondu za zdravstveno osiguranje i da sada novim rukovodstvom to ima da cvetaju ruže i da ima sasvim dovoljno para za zadovoljenje svih potreba. Podsetiću vas na par stvari. Budžet Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2014. godinu je bio projektovan, znači, na 12%, na 235 milijardi. Rebalansom je smanjen na 215 milijardi, tj. na 220 milijardi, da bi u 2015. godini ta projekcija budžeta bila na 215 milijardi dinara. Ono što je interesantno, ako znate, a verujem da znate, po članu 22. po ovom zakonu, je finansiranje od strane republičkog budžeta svih onih kategorija koje nemaju drugi osnov finansiranja za Republički fond za zdravstveno osiguranje, to u Romi, to su socijalno ugroženi itd. i to na godišnjem nivou treba da bude 12 milijardi ili 120 evra. Ono što se sada dešava smanjenjem uplata doprinosa, i zbog toga tražim da se promeni ovaj način plaćanje doprinosa je da u republičkom budžetu imate deficit od 4,5 milijarde.
Vreme. Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 141 od ukupno prisutnih 155 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Borislav Stefanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o slobodi od straha, koji je Narodnoj skupštini podnela poslanička grupa od 19 narodnih poslanika 20. novembra 2014. godine. Da li narodni poslanik Borislav Stefanović želi reč? Reč ima narodni poslanik Borislav Stefanović.
Gospodine predsedavajući, nekoliko puta, sigurno šest, sedam puta molio sam Skupštinu i uvažene kolege da stavimo Predlog zakona o slobodi od straha na dnevni red, svaki put ste odbili. Smatramo da se ovim zakonom štite i ostvaruju Ustavom zajamčena prava građana Srbije i sprečavaju se zloupotrebe u vršenju vlasti, koje organi izvršne vlasti sprovode u Republici Srbiji. Svako postupanje organa javne vlasti Republike Srbije koje ima karakter zastrašivanja ili sadrži pretnju kojom se građani prisiljavaju da protiv svoje volje ili odricanjem od svojih zajamčenih prava nešto čine ili ne čine je povreda prava na slobodu i na život bez straha i kažnjava se po zakonu. Ovde je određen i član Krivičnog zakona, po kojem se kažnjavaju ovakvi akti državne vlasti. Svaka državna vlast u poslednjih 70 godina sprovodila je u nekom momentu određene akte kojima su izazivali strah ili suzdržavanje građana od korišćenja nekih prava ili sprečavanje građana u korišćenju nekih prava, ali mislim da u skorijoj istoriji nije zabeležno da se ovako nešto radi što radi sadašnja izvršna vlast i Vlada Republike Srbije. Nisu otkriveni ljudi koji su tukli političke protivnike ni u mestima u Vojvodini, ni u Mionici, ni na nekim drugim mestima, iako se zna, iako su podnete krivične prijave, iako su ljudi identifikovani. Ko je gospodina Bobića tukao u Vrbasu? Sto puta postavljamo isto pitanje, znamo odgovor, obavestili smo nadležne organe, ništa se dešava. Šta je izazivanje straha ako nije izazivanje straha da se šalju batinaši po izbornim mestima, da se hapse politički protivnici na osnovu rekla-kazala, kojima sada država mora da plaća odštetu jer niko, niko nije osuđen od onih silnih ljudi koje ste hapsili, samo zato što misle drugačije od vas? Šta je izazivanje straha ako nije izazivanje straha situacija u kojoj se preti otkazima? Devetnaest hiljada radnika će biti otpušteno iz javnog sektora, šest hiljada sa Železnice, preko 15.000 iz tzv. preduzeća u restrukturiranju, tj. preduzeća u stečaju. Zar nije to strah za egzistenciju i za život? To je ono što radi vaša vlast. Izazivate strah, izazivate teskobu, osećaj nelagodnosti kod građana Srbije, opšte nesigurnosti. Ugrožavate vladavinu prava. Politički protivnici su za vas neprijatelji. Ko misli drugačije od vas, on je izdajnik Srbije, on je meta tabloida pod vašom kontrolom. To je ono što radite. Molim vas da stavite ovo na glasanje.
Vreme. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 138 od ukupno prisutnih 155 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Borislav Stefanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Krivičnog zakonika, koji je Narodnoj skupštini podnela poslanička grupa od 16 narodnih poslanika poslaničke grupe DS 12. oktobra 2015. godine. Da li narodni poslanik Borislav Stefanović želi reč? Reč ima narodni poslanik Borislav Stefanović.
Gospodine predsedavajući, podneli smo Predlog zakona o dopuni Krivičnog zakonika, koji glasi – ako vozač motornog vozila ili drugog prevoznog sredstva tim prevoznim sredstvom izazove saobraćajnu nezgodu i povredi lice koje ostavi bez pomoći i usled ne pružanja pomoći nastupi smrt ili trajni invaliditet povređenog lica počinilac će se kazniti zatvorom od pet do 20 godina. Dakle, izmenama i dopunama Krivičnog zakonika, koji predlažemo, se pooštrava kaznena politika u jednom konkretnom slučaju koji je naša praksa i stvarnost i ono što se dešavalo nedavno u Srbiji, poput slučaja „kantrimen“, da čovek izvrši saobraćajnu nezgodu, blago rečeno, da udari čoveka automobilom, a da onda pobegne i ne ukaže mu pomoć. Sada kaznena politika predviđa vrlo, vrlo blagu kaznu za tako nešto. Ukoliko biste pristali da se ovo stavi na dnevni red, tj. staviće se, i da glasate za to, mi bismo danas, kada se raspravlja o preblagoj kazni za čoveka koji je glavni akter slučaja „kantrimen“ i koji je nakon što je ubio čoveka u Beogradu pobegao čak u Kinu i za to dobio četiri i po godine, a za dve godine će izaći iz zatvora. To je sramota srpskog pravosuđa. Imate sada priliku da glasate da se ovakvi slučajevi ne ponavljaju, da ograničite arbitrarnost naših sudova koji olako daju niske kazne ili uslovne osude za krivično delo kada se ne pruži pomoć, kada se osoba povredi u saobraćajnoj nezgodi ili nesreći. Molim vas nemojte posle da pričate da su sudovi nezavisni i da rade svoj posao i floskule tipa – mi nema šta da komentarišemo. Ima šta da komentarišemo. Čovek je izgubio život, a ekipica iz „kantrimena“ je zbrisala, a ovaj je pobegao čak u Kinu i sada će za dve godine da izađe iz zatvora. To je sramota Srbije. Građani vas gledaju, oni su vas birali. Podržite ovaj predlog, onemogućimo ovakve slučajeve u budućnosti. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 20, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 133 od ukupno prisutna 153 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog gospodina Stefanovića. Narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Krivičnog zakonika, koji je podnela Narodnoj skupštini 30. septembra 2014. godine. Reč ima narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov.
Zahvaljujem, gospodine potpredsedniče. Koleginice i kolege, sedamnaesti put predlažem istu izmenu zakona i predlažem da se u spisak krivičnih dela koja ne zastarevaju stavi i krivično delo krađe beba. Pošto nemam nameru sedamnaesti put da vas molim da prihvatite predlog zakona, a smatram da je to što ste već sedamnaest puta odbili lična sramota svakog od poslanika koji ne glasa za ovaj predlog zakona i da svačije ime treba da bude pročitano, nastaviću tamo gde sam prošli put stala i nastaviću da pitam narodne poslanike SNS zbog čega ne žele da podrže ovaj predlog zakona. Stala sam prošli put kod narodnog poslanika Žarka Bogatinovića, tako da je sledeći na listi narodni poslanik Bojanić Zoran, koga ovom prilikom pitam – zbog čega ne želi da se u krivična dela koja ne zastarevaju uvrsti krivično delo krađe beba? Zbog čega narodni poslanik Cvetanović Milorad ne želi da se u krivična dela koja ne zastarevaju uvrsti krivično delo krađe beba? Zbog čega narodni poslanik Dimitrov Vladica ne želi da se u krivična dela koja ne zastarevaju uvrsti krivično delo krađe beba? Zbog čega narodni poslanik Drecun Milovan ne želi da se u krivična dela koja ne zastarevaju uvrsti krivično delo krađe beba? Zbog čega narodna poslanica Đoković Mirjana ne želi da se u krivična dela koja ne zastarevaju uvrsti krivično delo krađe beba? Zbog čega narodni poslanik Đukanović Vladimir ne želi da se u krivična dela koja ne zastarevaju uvrsti krivično delo krađe beba? Zbog čega narodni poslanik Đurica Milan ne želi da se u krivična dela koja ne zastarevaju uvrsti krivično delo krađe beba? Zbog čega narodni poslanik Đurišić Živan ne želi da se u krivična dela koja ne zastarevaju uvrsti krivično delo krađe beba? Zbog čega narodna poslanica Đurović Aleksandra ne želi da se u krivična dela koja ne zastarevaju uvrsti krivično delo krađe beba? Zbog čega narodna poslanica Filipović Ana ne želi da se u krivična dela koja ne zastarevaju uvrsti krivično delo krađe beba? Zbog čega narodni poslanik dr Ninoslav Girić ne želi da se u krivična dela koja ne zastarevaju uvrsti krivično delo krađe beba? Zbog čega predsednica Narodne skupštine Maja Gojković ne želi da se u krivična dela koja ne zastarevaju uvrsti krivično delo krađe beba? Zbog čega narodni poslanik Gvozdenović dr Slobodan ne želi da se u krivična dela koja ne zastarevaju uvrsti krivično delo krađe beba? Zbog čega narodna poslanica Ilić Stošić Biljana ne želi da se u krivična dela koja ne zastarevaju uvrsti krivično delo krađe beba? Zbog čega narodni poslanik Isailović dr Obrad ne želi da se u krivična dela … Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 20, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 132 od ukupno prisutna 152 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Gordana Čomić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o oružju i municiji, koji je Narodnoj skupštini podnela grupa od 16 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka, 12. oktobra 2015. godine. Reč ima narodni poslanik Gordana Čomić.
Naš Predlog zakona o izmenama Zakona o oružju i municiji ima sasvim jednostavnu i reklo bi se zdravorazumsku i prihvatljivu ideju, a to je da se u zakon uvrsti da u postupku za izdavanje odobrenja uz zahtev za izdavanje odobrenja za nabavljanje oružja podnosilac zahteva prilaže lekarsko uverenje o psihofizičkoj sposobnosti da poseduje i rukuje vatrenim oružjem koje nije starije od 30 dana i takvo lekarsko uverenje svaki vlasnik oružja je dužan da priloži MUP, organizacionoj jedinici, u opštini na čijem području ima prebivalište najkasnije u roku od godinu dana od dana stupanja ovog zakona, a zatim i na svakih pet godina. Drugi član je kao posledični i odnosi se na oružani list, odnosno odobrenje za držanje oružja. Razlozi za ovakve izmene i dopune na prvi pogled bi trebale da budu svima sasvim logični, bez obzira na istinu da ne ubija oružje, nego ubijaju ljudi, ali ako oružje imaju u rukama ljudi za koje nismo sigurni da su dovoljno stabilni da bi mogli da koriste oružje. Manje se ovde govori o lovačkom oružju, jer su lovci ljudi koji vode računa i koji znaju zašto imaju oružje u svom posedu, nego se radi o kupovini, čuvanju, držanju, dozvolama za pištolje. Pištoljima se ne ubijaju životinje, već se ubijaju ljudi. Kao što ne ubija oružje, nego ubijaju ljudi, onda bi trebalo da ponesemo društvenu odgovornost, da budemo sasvim sigurni da MUP ima podatke o prihofizičkoj stabilnosti, sposobnosti i spremnosti imaoca, držaoca i onih koji koriste pištolj kao vatreno oružje da neće nauditi okolini ili sebi. Ovo se podrazumeva za profesionalce i oni već odavno prolaze redovne preglede, ali se ne podrazumeva za društvo u kome ima jako puno nelegalno oružja i ovaj MUP imalo je odlične akcije kojima su tražili predaju oružja u društvu koje je poratno, postkonfliktno, traumatsko i neophodno je da se oko ovog našeg predloga Skupština nakon rasprave izjasni. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 17, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 132 od ukupno prisutnih 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Gordana Čomić na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do helikopterske nesreće u kojoj je život izgubilo sedam osoba, koje je Narodnoj skupštini podnela grupa od 16 narodnih poslanika poslaničke grupe DS, 9. aprila 2015. godine. Da narodni poslanik Gordana Čomić želi reč? (Da.) Izvolite, gospođo Čomić.
Zahvaljujem. Smatramo da je obrazovanje Anketnog odbora po pravilima parlamentarnog rada sa po jednim predstavnikom iz svake poslaničke grupe neophodan da bi nakon sedam meseci od tragedije 13. marta ove godine, u kojoj je poginulo sedam ljudi i javnost i porodice stradalih i institucije dobili važne odgovore i informacije koje nedostaju, kako u izveštaju prvom koji je radila Vojna komisija, tako i u drugom. Naime, dva pitanja ostaju bez odgovora bez obzira što sam ih postavljala kao poslanička pitanja i ministru odbrane. Prvo pitanje je – na osnovu kojih i čijih informacija je ministar odbrane doneo usmenu naredbu kršeći protokol i subordinaciju o pokretanju spasilačke misije helikopter? To je ključno pitanje i činjenica da je Disciplinski sud Vojske Srbije svojom kaznom, kaznio dva generala, pokazuju samo jednu poruku svima nama porodicama stradalih i javnosti Srbije, to je da ministra štiti predsednik Vlade, a da generali Vojske Srbije ne mogu da budu zaštićeni ni vladavinom prava. I odgovor na pitanje odakle njemu informacija sa kog mesta ju je dobio, od koga ju je dobio i na osnovu čega je izneo usmenu naredbu je ključna za odgovornost i za sigurnost da nam se ovakve tragedije više neće desiti. Drugi odgovor koji je nedostajeći u oba izveštaja i koji nedostaje da bi se znalo razloga zašto je pri završetku spasilačke misije došlo do pada helikoptera i smrti sedam ljudi je ko je menjao plan leta kada se letelica već nalazi na putu za Beograd? Kako je menjan taj plan leta? Kako je do toga došlo? Nijedan ni drugi izveštaj ne daju odgovor na to pitanje. Ministar arogancijom koja je nažalost postala rutinska u našoj javnosti odbija da odgovori na to pitanje i na moje poslaničko pitanje upućujem da se obratim Tužilaštvu. Onoliko ruganja vladavini prava koje pokazujemo odbijanjem da formiramo ovaj Anketni odbor i onoliko ruganja javnosti koje izražava ministar toliko je nesreće, ne samo za porodice koje su izgubile svoje najmilije, nego za sve nas koji smatramo da je lična odgovornost ključna za uređenje našeg zajedničkog društva i da bez lične odgovornosti u Srbiji neće biti dobra ni za koga. Hvala vam.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasalo 18, protiv – 2, uzdržanih – nema, nije glasalo 129 od ukupno prisutnih 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj Predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privrednom uređivanju, načina isplate penzija, koje je Narodnoj skupština podnela grupa od 16 narodnih poslanika poslaničke grupe DS, 21. septembra 2015. godine. Reč ima narodni poslanik Balša Božović.
Predlažemo da se stavi van snage Zakon o smanjenju penzija koji je donela SNS i njeni koalicioni partneri. Devedesetih godina smo videli kako i na koji način ta državna vlast u Srbiji se odnosila prema penzionerima. Godine 2000. smo zatekli opljačkan PIO fond i DS je nakon toga vraćala oduzete penzije penzionera Srbije. Očigledno da to neće biti jedini put kada je DS odlučna da i ovu nepravdu ispravi. Predlažemo zakon kako bi se van snage stavio vaš Zakon o smanjenju penzija koji utiče na život onih koji su ceo svoj radni vek zarađivali pošteno i borili se pošteno za svoje penzije. SNS im je to pravo onemogućila time što im je stečeno pravo oduzela. Oduzela je deo imovine koji njima pripada i time je gospodo prekršen Ustav Republike Srbije. Isti onaj odnos iz 90-ih godina koji je imala crveno-crna koalicija prema građanima Srbije i prema penzionerima isti taj odnos se nazire i dalje danas. On suštinski nema nikakve razlike. Sindikat penzionera Srbije je zajedno sa DS pokrenuo i akciju peticije da se ovaj štetan zakon stavi van snage. DS je skupila 40 hiljada potpisa na tribinama širom Srbije, Sindikat penzionera Srbije nastavlja tu borbu uz punu našu podršku. Kada u državi nema zakona, a to većina naravno ne shvata, onda polako umire država. Kada nema demokratije umire Srbija. Bez demokratije Srbija ne može da preživi. Tako je bilo 90-tih godina, tako je i danas. Kada nema demokratije neko može stečeno pravo da vam otme, kada nema demokratije neko može da vam otme nešto što ste zarađivali i stvarali celog svog života. Kada nema demokratije onda institucije ne funkcionišu u Srbiji i tako je sa Ustavnim sudom koji je za razliku od ostalih zemalja širom Evrope u Srbiji ocenjivao samo legitimitet Vlade, ali ne i ustavnost zakona koji je donela većina u ovom Domu. Iz tog razloga smatramo da je preko potrebno u što hitnijem roku staviti van snage Zakon o smanjenju penzija, jer mislimo da se na taj način ugrožava …
Vreme. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasalo 16, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 131 od ukupno prisutnih 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj Predlog. Narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga. Reč ima narodni poslanik Janko Veselinović.
Poštovani predsedavajući, poštovana ministarko, dame i gospodo narodni poslanici i građani Srbije, Pokret za preokret po treći put za redom podnosi Narodnoj skupštini Predlog zakona o izmeni Zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga, antimonopolski zakon ili zakon protiv bankarskih monopola. Po treći put drage kolege poslanici imate mogućnost da podržite predlog Pokreta za preokret, ali i Udruženja Efektiva u kome predlažemo samo jednu, da se donese zakon kojim bi se građani zaštitili od zelenaških ugovora. Pitam vas u ime Pokreta za preokret i u ime Efektive da li ste protiv zelenaških ugovora? Pitam vas u ime Preokreta da li ste protiv nemoralnog ponašanja banaka koje u Srbiji deru kožu građana Srbije? Nigde kao u Srbiji banke ne mogu da se ponašaju. Pitam vas u ime Preokreta da li ste protiv enormnih kamata, najvećih koje banke naplaćuju u svetu, kamata koje ne mogu da pokriju niske plate koje imaju građani Srbije? Pitam vas da li ste protiv nejednakog položaja u odnosu klijent-banka? Da li ste kolege narodni poslanici protiv toga da i udruženja korisnika finansijskih usluga mogu da učestvuju u kreiranju opštih uslova od kojih zavisi njihova sudbina i položaj pred bankom? Da li ste protiv toga da građani Srbije budu žrtve finansijskih monopola koji nažalost podržava Vlada Srbije. Predlažem vam da glasate mimo stranačkih stega, da podržite ovaj zakon, da podržite antimonopolski zakon, da i Srbija uđe u red zemalja koji štiti svoje građane, a ne banke koje su nezasitne u svojim finansijskim željama, u želji da ojade građane, a u želji da se obogate i odnesu profit iz Srbije. To je sadašnja situacija u Srbiji. Predlažemo da prihvatite ovaj antimonopolski zakon.
Vreme.
Imam još sedam sekundi. Da prihvatite da prihvatite ovaj antimonopolski zakon i da podržite građane umesto stranaka.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 132 od ukupno prisutnih 144 narodna poslanika. Narodni poslanik Aleksandar Senić na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložioje da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o dopunama Zakona o porezu na dobit pravnih lica. Da li želite reč? (Ne.) Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 138 od ukupno prisutnih 144 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Aleksandar Senić na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložioje da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o dopunama Zakona o porezima na imovinu. Da li želite reč? (Ne.) Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 141 od ukupno prisutnih 145 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređenju i načinu isplate penzija. Da li želite reč? Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Hvala predsedavajući. Pre godinu dana ova Skupština donela je Zakon o privremenom uređivanju načina isplate penzija. Praktično taj zakon smanjio je stečene i Ustavom zagarantovane penzije jednom broju građana Srbije od 10, 15, 20 u nekim slučajevima i više od 25%. Nekoliko meseci unazad naša poslanička grupa pokušava u skladu sa Poslovnikom na dnevni red sednice da stavi Zakon o prestanku važenja ovog zakona. Osnovni motiv nam je bio da smatramo da slušajući izjave premijera, ministra finansija i drugih funkcionera države su se stekli uslovi i za prestanak važenja ovog zakona. Od početka godine slušamo da je budžet u fantastičnom stanju, da nikada nije bilo bolje i smatramo da su razlozi za postojanje jednog ovakvog zakona prestali. Nažalost, Vlada je odgovorila na našu inicijativu i dala mišljenje da se ovaj zakon ne usvoji i između ostalog rekla je – u vezi sa navedenim ukazujemo da je osnovni razlog koji je opredelio donošenje zakona i dalje opravdan, a to je potreba da se obezbedi finansijska održivost penzionog sistema, a time i održivost budžeta Republike Srbije i makroekonomska stabilnost zemlje. Naše pitanje je – šta je ovde istina? Da li je istina ovo što je Vlada 8. oktobra ove godine napisala da i dalje postoje problemi u budžetu i u finansijama zemlje ili je istina ono što nam gotovo svaki dan stiže od strane premijerai provladinih medija, a to je da je stanje nikad bolje, da je toliko dobro da je čak i MMF odobrio veliko povećanje penzija. Ne vidim kako može da se govori o povećanju. Može samo da se govori o tome da se onima kojima je nepravedno oduzeta i umanjena penzija pre godinu dana da im se sada vrati na onaj nivo na kome je bila pre godinu dana i da se onda kako je predviđeno Zakonom o penzionom sistemu ona uvećava svake godine za određeni procenat. Kome verovati? Da li ćemo mi u ovoj zemlji voditi raspravu ovde ili će premijer odlučivati kako je njemu volja, pa može da izjavi da mogu da se penzije povećaju, ponavljam opet, ne znam o kakvom povećanju se radi više, ali da on to ne da? Zato vas pozivam da glasamo da se stavi ovaj predlog zakona na dnevni red, da povedemo raspravu ovde u parlamentu i da vidimo u kakvom stanju su stvarno srpske finansije i koje su najbolje mere za njihovo izlečenje.
Vreme. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Aleksandar Senić na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložioje da se dnevni red sednice dopuni tačkom predlogzakona o dopunama Zakona o porezima na imovinu. Da li želite reč? (Ne.) Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 141 od ukupno prisutnih 145 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovane kolege narodni poslanici, poštovani građani, posebno oni građani koji već godinama nemaju sna jer imaju strah da će njihova deca ostati bez krova nad glavom. Dakle, 50 hiljada dece je u svakodnevnoj opasnosti, ne za nekoliko godina nego za nekoliko dana i meseci da ostanu bez krova nad glavom zbog bankarskih monopola, zbog činjenice da država štiti banke jedino u Srbiji. Podsetiću vas da je zakone kojima bi se zaštitili građani od bankarskih monopola donela i Poljska i Mađarska i Crna Gora i Hrvatska, a sada je u proceduri u Bosni. Zajedno sa Udruženjem „Efektiva“ Pokret za preokret je predložio zakon veoma sličan zakonima u tim zemljama po kome ovi građani ne traže ništa više nego da plate kamatu i da vrate kredit, ali ne da plate četiri puta više nego što su uzeli sredstava. Jedino Vlada Srbije, jedino premijer Vučić ne želi na to da pristane. Pozdravljam prošli put dva glasa za ovaj zakon koji su došli iz klupa pozicije. Nadam se da ćete danas svi vi glasati da se ovaj zakon uvrsti u dnevni red. Danas u 24 časa ističe rok koji je premijer Vučić sam sebi dao da će ovaj problem rešiti. Premijer je dao zadatak gospodinu Vujoviću da nađe rešenje koji ga do današnjeg dana nije našao, ne zato što on ne bi mogao da nađe to rešenje, nego zato što i premijer Vučić i gospodin Vujović štite bankarske monopole, štite banke i ne pada im na pamet da zaštite 100 hiljada građana, među njima 50 hiljada dece koji će ostati bez krova nad glavom. Zato vas pozivam, drage kolege, da podržite predlog Pokreta za preokret i Udruženja „Efektiva“, koje je usput skupilo 20 hiljada potpisa za peticiju za usvajanje ovog zakona i koje će biti prinuđeno da svoja prava traže na drugi zakonit način ukoliko ne podržite donošenje ovog zakona. Jedina zemlja u svetu smo koja nismo zaštitili klijente banaka koje postupaju na način da uzimaju ono što im ne pripada. Podržite zakon koji je podneo Pokret za preokret.
Zahvaljujem, gospodine Veselinoviću. . Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 139 od ukupno prisutnih 149 narodnih poslanika. Narodni poslanik Branka Karavidić na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlogzakona o izmeni Zakona o javnom informisanju i medijima, koji je podnela Narodnoj skupštini 11. septembra 2015. godine. Da li želite reč? (Da.) Izvolite.
Hvala, gospodine predsedavajući. Kolege poslanici, već treći put predlažem da se u dnevni red uvrste izmene i dopune Zakona o javnom informisanju i medijima. Naime, Zakon o javnom informisanju i medijima je na snazi od 13. avgusta 2014. godine i njegovo donošenje u okviru seta medijskih zakona je najavljivano kao veliki reformski pomak. Savet za borbu protiv korupcije je u februaru 2015. godine objavio izveštaj o vlasničkoj strukturi i kontroli medija u Srbiji. Iako ovaj izveštaj obrađuje stanje u medijima u pogledu vlasničke strukture i kontrole u periodu koji je prethodio usvajanju medijskih zakona, Savet se ipak osvrnuo u svom izveštaju i na rešenje u novom zakonu, čiju izmenu mi predlažemo. O mišljenju Saveta, u praksi postoje i akcionari koji poseduju manje od 5% udela u vlasničkoj strukturi izdavača, a vrše efektivnu kontrolu nad uređivačkom politikom, kao i izvorima finansiranja više medija istovremeno. Članom 1. predloga ovih izmena zakona predlaže se izmena u članu 39. stav 1. tačka 8. tako što se predviđa da se u registar medija upišu svi vlasnici, direktni i indirektni, bez obzira na visinu udela u osnivačkom kapitalu izdavača, za razliku od dosadašnjih rešenja koja predviđaju da se upisuju samo podaci o vlasnicima čiji udeo prelazi 5%. Predložena izmena Zakona o javnom informisanju i medijima obezbediće transparentnost vlasničke strukture izdavača, odnosno medija, što će doprineti vraćanju poverenja građana u medije, a istovremeno će smanjiti mogućnost eventualnih zloupotreba ili nedozvoljenih uticaja na medije ili preko medija. Ustavni osnov za donošenje ovog zakona sadržan je u članu 97. Ustava Republike Srbije, prema kome Republika Srbija, pored ostalog, uređuje i obezbeđuje ostvarivanje i zaštitu sloboda i prava građana, što pravo na informisanje svakako jeste, ali i svojinske odnose, kao i kontrolu zakonitosti i raspolaganja sredstvima pravnih lica. Vlada je odbila, odnosno predložila Skupštini da odbije naš predlog rečima da se članom 99. postojećeg zakona obezbeđuje dovoljno podataka o tome da li postoji predložen uticaj na uređivačku politiku u nekom mediju. Zatim, Vlada kaže da su podaci o vlasništvu u medijima javni i da se mora znati vlasnik pravnog lica koji je izdavač medija, što, naravno, nije tačno.
Zahvaljujem gospođo Karavidić. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 144 od ukupno prisutnih 156 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – PREDLOG ZAKONA O DOPUNAMA ZAKONA O POREZU NA DODATU VREDNOST, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. septembra 2015. godine. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Hvala predsedavajući, molim vas za još malo strpljenja. Predlog zakona o dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost predložili smo pre nešto malo manje od dva meseca. U međuvremenu, vodili smo ovde raspravu o predlozima o izmenama i dopunama o porezu na dodatu vrednost koje je predložila Vlada. Tada ste govorili, u okviru te rasprave, i o ovom našem predlogu. Suština predloga je vrlo jednostavna, a to je da se hrana za bebe oporezuje posebnom stopom poreza na dodatu vrednost od 10% umesto sadašnjih 20%. Tada je ministar rekao da lično nema ništa protiv toga, da bi takva odluka po njegovom uverenju samo otežala administriranje, otvorila prostor za određene zloupotrebe i da nije siguran da bi to dovelo do poboljšanja materijalnog položaja porodica sa malom decom, u Srbiji kao i da ne bi doprinelo smanjenju negativnog priraštaja, koji već, čini mi se, 20 godina postoji u Srbiji. Mi našim predlogom zakona kada smo ga stavili na dnevni red, naravno, nismo smatrali da jedna ovakva mera sama po sebi može da reši ovaj veliki problem, možda i najveći, jer ne možemo da govorimo o Srbiji u budućnosti ako ne bude građana Srbije i nešto je potrebo uraditi danas, kako za 20, 30 ili 50 godina ne bi bili u situaciji da više ne može da se uradi ništa. Smatrali smo da je ovo jedan od načina da otvorimo diskusiju u parlamentu o tome šta može da se uradi. Načelno, u raspravi od pre nešto više od mesec dana, kada se govorilo o tome, sve kolege poslanici su se složili da nešto treba da se uradi, da ovo nije dovoljno, da ovo može da bude samo jedna od mera. Postavljam pitanje – kada će doći taj dan kada ćemo govoriti o tome da konačno ova država nešto na sistematski, ozbiljan način uradi, da se suočimo sa problemom smanjenja stanovništva Srbije iz godine u godinu? Ovaj zakon je i ova mera je samo jedna mera. Naravno, ne može, ponavljam, da reši, ali mislim da pokazuje dobru volju države, da pokazuje da država razume probleme mladih bračnih parova koji se pre svega iz ekonomskih razloga danas ne odlučuju na to da imaju potomstvo i da kao jedna kontra mera svim ovim lošim ekonomskim merama Vlade, koje vode direktno smanjenju životnog standarda građana i povećanju siromaštva, jedna ovakva mera bi mogla da znači ohrabrenje i zato vas pozivam da stavite na dnevni red predlog ovog zakona, da raspravljamo o njemu kao početku mere za bolji život i bolju budućnost građana Srbije. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 od ukupno prisutnih 155 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – PREDLOG ZAKONA O DOPUNAMA KRIVIČNOG ZAKONIKA, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. oktobra 2015. godine. Reč ima narodni poslanik dr Janko Veselinović. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, ovaj zakon bi se još moga nazvati zakon za poštene izbore. U Srbiji trenutno nema uslova za poštene izbore. Zašto? Zato što se glasovi kupuju za novac, suhomesnate proizvode, koncentrat, kupuju se radnim mestima, strahom za radna mestom, itd. Nema mesta za poštene izbore, bez poštenih izbora nema uređene države. Možete pogledati današnje naslovne stranice u novinama – taj i taj ne mora u zatvor tri meseca zato što je u „Farmi“. Srbiju napustilo u poslednjih nekoliko godina milion stanovnika, ljudi ne mogu da nađu u Srbiji posao, mladi napuštaju zemlju zato što državu vode nesposobni ljudi, ljudi koji su na ta mesta, između ostalog, došli kupovinom glasova. Predlog koji je dao Pokret za preokret svim poslanicima jeste da se izmeni krivični zakon i da se uvedu nova krivična dela. Jedno od njih glasi – ko silom ili pretnjom zahteva ili prinudi drugog da dostavi dokaz o tome kako je glasao, kazniće se zakonskom kaznom recimo od tri meseca do tri godine. Da li je to problem da prihvatite ovakvu jednu izmenu krivičnog zakona, da li je problem da se sankcioniše ko vrši radnje ili postupke fotografisanja, pravljenja video snimka, obeležavanje listića, glasanje drugom hemijskom olovkom mimo one koju je obezbedio birački odbor, da se kazni da se ne bi ugrožavala volja građana. Pokret za preokret je predložio ovim izmenama Krivičnog zakona da se sankcionišu ne samo izvršioci ugrožavanja volje građana, nego i oni koji organizuju narušavanje volje građana. To su obično lokalni funkcioneri stranaka na vlasti, koji i organizuju uz pomoć određenih kriminalnih grupa prebijanje, batinanje, zastrašivanje glasača pred izbore. U ovom zakonu predlažemo i ko na području lokalne samouprave na kojoj se organizuju izbori i sprovodi referendum preti, nasilnički se ponaša, utiče na slobodu kandidovanja, na slobodu izražavanja volje da se kazni. Dakle, propisana su nova krivična dela kako bi naredni izbori u Srbiji bili pošteni. Pokret za Preokret neće priznati izbore na kojima se bude kralo. Učestvovaće na njima, ali neće priznati izbore na kojima se glasovi budu… [[Isključen mikrofon.]]
Zahvaljujem se. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 12 narodnih poslanika, protiv – dva, uzdržan – niko, nije glasalo 144 od ukupno prisutnih 158 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Dajem pauzu do 12.00 časova.
Molim vas, pošto smo imali pauzu, da ponovo utvrdimo kvorum. Molim da ubacite svoje identifikacione kartice. Poslušaćemo predlog poslanice Aleksandre Jerkov, da se izvade sve kartice gde nisu poslanici. Molim službe da izvade kartice iz poslaničkih jedinica, bez obzira da li jesu ili nisu u sistemu, da ne nagađamo. Inače, službe to treba redovno da rade, a ne da poslanici moraju da neformalno predlažu. Vidi se odavde, vidimo mi sa predsedavajućeg mesta. Ima i u poslaničkoj grupi DS, možete krenuti sa te strane. Verovatno je poslanica mislila na njen klub. U međuvremenu mogu da objavim da ima 129 narodnih poslanika, koji su i fizički prisutni i ubacili kartice, iako imamo i kolega koji su fizički prisutni, a neće da ubace kartice, da javnost zna o čemu se radi. Dakle, narodni poslanik, odnosno ja, na osnovu člana 92. stav 2, člana 157. stav 2. i članova 170, 192. i 193, predložila sam da se obavi zajednički načelni i jedinstveni pretres o: Predlogu zakona o jakim alkoholnim pićima i Predlogu zakona o potvrđivanju Protokola o upravljanju nanosom uz Okvirni sporazum o slivu reke Save, kao i zajednički jedinstveni pretres o: Predlogu odluke o izboru sudija koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju i Predlogu odluke o izboru predsednika sudova. Ja ne želim reč za obrazlaganje. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 147, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo pet od ukupno prisutna 153 narodna poslanika. Konstatujem da je Skupština prihvatila ovaj predlog. Stavljam na glasanje predlog dnevnog reda u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 147, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo šest od ukupno prisutna 153 narodna poslanika. Prelazimo na rad po utvrđenom dnevnom redu sednice. D n e v n ir e d: 1.Predlog zakona o jakim alkoholnim pićima; 2. Predlog zakona o potvrđivanju Protokola o upravljanju nanosom uz Okvirni sporazum o slivu reke Save; 3. Predlog odluke o izboru sudija koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju; 4. Predlog odluke o izboru predsednika sudova; 5. Predlog odluke o izmenama Odluke o utvrđivanju sastava stalnih delegacija Narodne skupštine Republike Srbije u međunarodnim parlamentarnim institucijama. Poštovani poslanici, radi vaše koordinacije sa poslanicima, želim da vas, saglasno članu 90. stav 2. i članu 101. stav 5. Poslovnika, obavestim da će Druga sednica Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini, koja je bila prekinuta 16. oktobra ove godine, biti nastavljena danas, 3. novembra 2015. godine, po završetku zajedničkog načelnog i jedinstvenog pretresa o prve dve tačke dnevnog reda Četvrte sednice Drugog redovnog zasedanja. Obaveštavam vas i da će tada biti određen dan za glasanje o svim tačkama dnevnog reda predmetne sednice. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da današnjoj sednici prisustvuje ministar poljoprivrede i zaštite životne sredine, Snežana Bogosavljević Bošković i njeni saradnici u Ministarstvu. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članu 157. stav 2. i članu 170. stav 1. Poslovnika, otvaram zajednički načelni i jedinstveni pretres o Predlogu zakona o jakim alkoholnim pićima i Predlogu zakona o potvrđivanju Protokola o upravljanju nanosom, uz Okvirni sporazum o slivu reke Save. Da li predstavnik predlagača, prof. dr Snežana Bogosavljević Bošković, ministar poljoprivrede, želi reč? (Da) Izvolite.
Poštovana predsednice Narodne skupštine, uvaženi narodni poslanici, veliko mi je zadovoljstvo što sam u prilici da predstavim još jedan važan zakon koji je pripremilo Ministarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine. Uvaženi narodni poslanici, ovo je naš treći susret u poslednjih mesec dana, što potvrđuje intenzivnu zakonodavnu aktivnost našeg ministarstva. Samo da podsetim da je Ministarstvo poljoprivredi i zaštite životne sredine, od izbora Vlade do danas, pripremilo, a Narodna skupština usvojila, devet zakona i više bilateralnih i multilateralnih sporazuma iz oblasti poljoprivrede, vodoprivrede, veterine, zaštite bilja i zaštite životne sredine. Danas je pred vama Predlog zakona o jakim alkoholnim pićima i Predlog zakona o potvrđivanju Protokola o upravljanju nanosom uz Okvirni sporazum o slivu reke Save. Dozvolite mi da svoje izlaganje započnem novim zakonom iz oblasti proizvodnje jakih alkoholnih pića, koji bi trebao da zameni važeći Zakon o rakiji i drugim alkoholnim pićima iz 2009. godine. Izradi novog zakona o jakim alkoholnim pićima pristupilo se iz dva važna razloga. Prvi razlog je značaj koji proizvodnja jakih alkoholnih pića, prvenstveno rakija od voća, ima za razvoj poljoprivrede Republike Srbije, a drugi razlog je želja ove Vlade i ministarstva da se unapredi položaj naših proizvođača, posebno kada se ima u vidu da su ključna rešenja postojećeg zakona veoma restriktivna i ograničavajuća za proizvođače i da nisu dala očekivane efekte. Poznato je da je Srbija zemlja izvanrednih prirodnih potencijala – agroekoloških, geografskih, klimatskih i drugih uslova za proizvodnju najrazličitijih vrsta voća. Prema popisu poljoprivrede iz 2012. godine, proizvodnjom voća bavi se preko 295 hiljada poljoprivrednih gazdinstava. Ukupne površine pod zasadima voća u našoj zemlji iznose oko 169 hiljada hektara, sa prosečnom proizvodnjom na godišnjem nivou od oko 1,5 miliona tona voća. Vodeće mesto u voćarstvu Srbije, kako po broju stabala tako i po proizvodnji, zauzima šljiva. Oko 39,5 miliona rodnih stabala šljive uzgaja se na oko 78 hiljada hektara. Zasadi šljive čine 46% od ukupne površine svih voćnih zasada i oni su naša najveća sirovinska baza za preradu u alkoholna pića. Od ukupne količine proizvedene šljive koja u proseku iznosi 400 do 450 hiljada tona godišnje, čak oko 75% se upotrebi za proizvodnju rakije. Naše bogatstvo su i naše autohtone sorte – „požegača“, „crvenka ranka“, „trnovača“, „crnošljiva“, „dragačevka“, ali i brojne savremene visokorodne sorte od kojih su mnoge selekcionisane u našoj naučnoj instituciji za voćarstvo u Čačku, poput „čačanske rodne“, „čačanske lepotice“, „čačanske rane“, „čačanske najbolje“, „čačanskog šećera“ i drugih. Proizvodnja rakije u Srbiji je veoma rasprostranjena i ima viševekovnu tradiciju. Skoro svaka kuća u ruralnoj sredini ima voćnjak i voće uglavnom prerađuje u najkomercijalniju voćnu prerađevinu – rakiju. Na osnovu podataka kojima ministarstvo raspolaže, registrovani proizvođači u Srbiji su ove godine proizveli 22,5 miliona litara voćnih rakija. Najviše rakija proizvede se u Rasinskom i Šumadijskom okrugu, godišnje između 15 i 16 miliona litara, što je oko 70% od ukupne proizvodnje. Ovo su količine koje su proizveli registrovani proizvođači. Pretpostavlja se da je stvarna proizvodnja daleko veća. Ali, ogroman broj proizvođača nije registrovan i njihova proizvodnja nije vidljiva u legalnim tokovima. Svakako, glavni razlog su ključne odredbe važećeg Zakona koje su diskvalifikovale ogroman broj naših, pre svega malih proizvođača, koji kao fizička lica svoje viškove proizvedene rakije ni na koji način legalno nisu mogli da plasiraju na tržištu. U Srbiji, najpopularnija i najzastupljenija je svakako rakija od šljive, popularna „šljivovica“. Najviše šljivovice se proizvede u zapadnoj Srbiji, i to od autohtonih sorti kakve su „požegača“i „crvena ranka“, a u poslednje vreme i od „čačanske lepotice“, „čačanske rodne“ i drugih. U istočnoj Srbiji dominiraju specijalne rakije tipa travarice, nanovače, mente, dok u Vojvodini sve više se proizvode rakije od dunje i kajsije, kao i rakije od grožđa. Poslednjih godina povećava se obim proizvodnje rakije od dunje, kruške, kajsije i maline. Polazeći od velikog potencijala sirovinske baze i viševekovne tradicije u proizvodnji rakije, uvereni smo da je neophodno da se na novi način uredi sektor proizvodnje jakih alkoholnih pića, kako bi se prevazišli uočeni nedostaci važećeg zakona i kako bi na pravi način usmerili naše proizvođače da legalno iskoriste postojeće kapacitete i potencijale primarne proizvodnje voća i učine svoj proizvod konkurentnim na tržištu. Poštovani narodni poslanici, razlozi za donošenje ovog zakona, pored dva osnovna koja sam navela na samom početku, su brojni. Spomenuću još samo neke važnije. Jedan od njih je potreba da se novim zakonom na jedinstven način reguliše proizvodnja, promet i kvalitet u sektoru proizvodnje jakih alkoholnih pića. Razlog je neophodnost unapređivanja konkurentnosti domaćih proizvođača i smanjenje nepotrebnih troškova u proizvodnji, kao neophodan uslov ravnopravne tržišne utakmice domaćih proizvođača sa inostranom konkurencijom. Poseban razlog za donošenje ovog zakona jeste i potreba da se usklade odredbe ovog zakona sa odredbama Zakona o bezbednosti hrane, koje se pre svega odnose na sektor hrane, ali i na sektor jakih alkoholnih pića, kao sastavni deo hrane. Primarni cilj je briga za zdravlje krajnjeg potrošača, kome se kroz primenu odredbi ovog zakona omogućava da na tržištu ima kvalitetan zdravstveno ispravan i bezbedan proizvod. Obzirom da se Republika Srbija nalazi u procesu pridruživanja EU i da u skladu sa obavezama proisteklim iz tog procesa radi na harmonizaciji svog zakonodavstva sa legislativom EU, ovaj zakon predstavlja i usklađivanje legislative u sektoru jakih alkoholnih pića u Republici Srbiji, sa zajedničkom poljoprivrednom politikom EU. Usvajanjem ovog zakona na jedinstven način regulisaće se ne samo proizvodnja, promet i kvalitet jakih alkoholnih pića već i kategorizacija i deklarisanje istih kao i postupak registracije geografske oznake. Dakle, osnovni ciljevi predloženog zakona su smanjenje troškova proizvodnje, povećanje konkurentnosti domaćih proizvođača, unapređenje proizvodnje i kvaliteta, povećanje izvoza i veći doprinos proizvodnje jakih alkoholnih pića privrednom i ekonomskom razvoju Republike Srbije. U tom cilju između ostalog, ovim zakonom se predlažu manji troškovi i pojednostavljenje pravila za registraciju proizvodnje jakih alkoholnih pića. Izuzetno je važno da se smanji broj neregistrovanih proizvođača kako zbog važnosti širenja legalnih tokova i suzbijanja sive ekonomije, tako i zbog obaveza praćenja porekla i kontrole celokupnog procesa proizvodnje počev od osnovne sirovine do konačnog proizvoda. Poštovanje ovog principa, kao što sam već navela, proizilazi iz jasne i nedvosmislene odredbe i obaveze kontrole zdravstvene bezbednosti hrane i pića. Očekujemo da će pored novih proizvođača koji će naći ekonomski interes da se registruju i tako valorizuju primarnu proizvodnju voća interes registracije naći i dosadašnji proizvođači koji to zapravo zvanično nisu ni bili. Pravila važećeg zakona su bila i rigorozna i skupa za ogroman broj njih, pre svega malih proizvođača rakija i drugih alkoholnih pića u Srbiji. Naime, komplikovana procedura registracije, skupa oprema koja je bila uslov za registrovanje proizvodnje, kao i obavezno prisustvo tehnologa tokom cele godine, doveli su naše proizvođače u neravnopravan položaj u odnosu na njihove kolege u drugim evropskim zemljama. Sve to, imalo je za posledicu da broj od 2.048 registrovanih proizvođača pre aktuelnog zakona iz 2009. godine, isti se smanje na samo 369 proizvođača. Pretpostavlja se da se ova razlika odnosi na proizvođače koji nisu mogli da ispune stroge zahteve i skupe procedure, kao i da su oni nastavili da proizvode rakiju i da određene količine i prometuju, ali ne legalno, već nekako u sivoj zoni. Naime, kao što vam je poznato, do sada fizička lica nisu mogla da budu nikako uključena u promet jakih alkoholnih pića što je praktično značilo da individualni proizvođači nisu mogli ni na koji način da legalno prodaju svoje viškove. Ovim zakonom to je omogućeno. Taj potencijal, osnovna sirovinska baza koja se nalazi kod fizičkih lica će se ubuduće, tj. usvajanjem ovog zakona moći legalno staviti u promet i omogućiti da fizička lica bez komplikovane procedure, viškove iz sopstvene proizvodnje plasiraju i to registrovanim proizvođačima jakih alkoholnih pića koji će voćne destilate koristiti za dalju proizvodnju. Za fizička lica, ovo je mogućnost obezbeđivanja novih i većih prihoda i boljeg korišćenja sopstvenih resursa postojećih voćnjaka, radne snage, članova svog domaćinstva i slično. Sve ovo treba da bude i podsticaj razvoju srpskih sela i usporavanju procesa njihove depopulacije. Naime, ova mogućnost treba da dovede do smanjenja količine destilata kod fizičkih lica i povećanje njihovih prihoda, obezbeđenja veće količine sirovine registrovanim proizvođačima i smanjenja sivog tržišta. Uvereni smo da će ovaj proces svakako dovesti do čvršćeg povezivanja proizvođača i prerađivača, kao i da će fizička lica koja proizvode voćni destilat za registrovane proizvođače u nekom momentu pronaći ekonomsku isplativost da nabavkom dodatne opreme i sama postanu registrovani proizvođači jakih alkoholnih pića što će dovesti do povećanja broja registrovanih proizvođača. Poštovani narodni poslanici, predlogom ovog zakona reguliše se i postupak zaštite oznake geografskog porekla jakih alkoholnih pića. Zaštitom geografskog porekla voćne rakije iz Srbije, treba da dobiju važan dodatan pečat prepoznatljivosti i kvaliteta. Predložen zakon, omogućava jednostavnu i preciznu metodologiju zaštite geografske oznake proizvođačima koji imaju interes da proizvode jaka alkoholna pića sa dodatom vrednošću. Očekujemo da će ovo biti podsticaj i razvoja novih privrednih subjekata, sertifikacionih tela u kontroli proizvodnje i kvaliteta jakih alkoholnih pića sa geografskom oznakom. Inače, geografska oznaka po postojećem zakonu predstavlja individualno pravo jednog proizvođača koji je registrovao tu oznaku i isključivo on može da stavlja u promet rakiju sa tom geografskom oznakom. Pojedinačni proizvođači nemaju snagu da u smislu količine i kontinuiteta isporuke proizvoda, budu konkurentni na međunarodnom tržištu. Osim toga, po važećem zakonu, samo voćne rakije šljive i grožđa mogu da imaju zaštićenu geografsku oznaku. Predloženim zakonom predviđa se, umesto individualne, kolektivna zaštite geografske oznake i to na jednostavan i transparentan način. Ova procedura će doprineti većoj zainteresovanosti proizvođača da zaštite alkoholna pića koja proizvode po istoj tehnologiji proizvodnje. Novim zakonom daje se i mogućnost zaštite bilo kog jakog alkoholnog pića, a ne samo rakije, ukoliko se proizvođači pridržavaju propisane tehnologije. Na taj način proizvod dobija na masovnosti, postaje prepoznatljiv brend na tržištu, a time postiže i veću afirmaciju jakih alkoholnih pića sa posebnim odlikama iz određenog područja, u kojima se tradicionalno i na specifičan način proizvodi. Jaka alkoholna pića sa geografskom oznakom su zbog dodate vrednosti više cenjena, prepoznatljivija su na tržištu i postižu veću cenu. Pored navedenog, predložen zakon precizno uređuje i definiše pitanje kategorizacije i deklarisanja jakih alkoholnih pića. U skladu sa propisima u ovoj oblasti na nivou EU. Po važećem zakonu iz 2009. godine sva alkoholna pića se dele na rakije i druga alkoholna piće. Druga alkoholna pića se potom razvrstavaju na žestoka alkoholna pića i ostala pića. U ovoj podeli postoje određena pića kao što su travarice, specijalne rakije, lozovača, vinjak i slično, koje zbog ne adekvatnog deklarisanja su ne prepoznatljive na međunarodnom tržištu i kao takve, dovode u zabludu potrošače. Ovim zakonom predlaže se uvođenje 47 kategorija alkoholnih pića, a svi naši tradicionalni proizvodi će i dalje moći da se nađu na tržištu uz blage izmene u načinu deklarisanja. Uvođenje kategorija jakih alkoholnih pića sa jasno definisanim sirovinama, i načinom proizvodnje, eliminisaće se mogućnost dovođenja potrošača u zabludu u vezi porekla i kvaliteta proizvoda, posebno kada se radi o voćnim rakijama. Tekst novog zakona odnosiće se na sva jaka alkoholna pića jačine od 15% u skladu sa regulativom 110/2008. Sva alkoholna pića manje jačine tretiraće se kao niska alkoholna pića koja su definisana Zakonom o bezbednosti hrane i Pravilnikom o deklarisanju, označavanju i reklamiranju hrane. Ovim izmenama, posebno u oblasti kategorizacije i deklarisanja jakih alkoholnih pića, stvaraju se preduslovi za dalji razvoj industrije jakih alkoholnih pića i investicije u tom sektoru, jer se primenjuju iste kategorije i isti način deklarisanja kao u EU, što je vrlo bitno kako bi se razvoj i izvozno-orijentisanog domaćeg sektora, podstakao i kako bi se podstakli potencijalni investitori da sa više sigurnosti i više pažnje razmatraju mogućnost investiranja u ovu proizvodnju. Na kraju, treba naglasiti da je predlog ovog zakona i od strane Evropske komisije dobio maksimalnu ocenu. Takođe, nacrt zakona je dobio pozitivne komentare na javnim raspravama i u Beogradu, i u Bajinoj Bašti, i u Kruševcu od strane domaćih proizvođača i privrednika. Na održanoj javnoj raspravi u više gradova izneta su pozitivna mišljenja o većini rešenja sadržanih u predlogu zakona, kao i brojni komentari sugestije koje smo sa zadovoljstvom prihvatili kako bismo danas pred vama imali što kvalitetniji zakonski predlog. Ono što je izuzetno važno reći na samom kraju jeste, da ćemo nakon usvajanja zakona dobiti pravni osnov za donošenja niza podzakonskih akata kao što su Pravilnik o upisu u registar proizvođača ili Pravilnik o sadržini tehničkog fajla za zaštitu geografske oznake jakih alkoholnih pića itd. Donošenjem ovih propisa, uvođenjem procedura i pravila, uspostavljanja geografske oznake za srpsku šljivovicu i druge srpske voćne rakije, zaštitiće se kvalitet i specifičnost tradicija naše rakije i omogućiće se da srpska rakija bude prepoznatljiva i konkurentna i na evropskom i na svetskom tržištu rame uz rame sa čuvenim francuskim konjakom, škotskim viskijem i drugim svetskim priznatim pićima. Uvaženi narodni poslanici, drugi zakon koji je pred vama je Predlog zakona o potvrđivanju protokola o upravljanju nanosom uz okvirni Sporazum o slivu reke Save. Okvirni sporazum o slivu reke Save je prvi međunarodni sporazum o slivu reke Save, usmeren na razvoj koji obezbeđuje principe i mehanizme za regionalnu saradnju u ovoj oblasti. Sporazum predstavlja izraz saglasnosti država članica Sporazuma, odnosno BiH, Republike Hrvatske, Republike Slovenije, Republike Srbije o saradnji na uspostavljanju međunarodnog režima plovidbe, održivog upravljanja vodama, zaštite od štetnog uticaja voda, vodnog režima i vodnih eko sistema. Kao što vam je poznato, nekontrolisano vađenje rečnih nanosa može da izazove značajne štete i da direktno nepovoljno utiče na režim voda. Problemi sa produkcijom, transportom, deponovanjem i nekontrolisanim vađenjem rečnih nanosa u Republici Srbiji na slivu reke Save, posebno su izraženi u srednjem i donjem toku reke Drine. Protokol o upravljanju nanosom je potpisan 6. jula 2015. godine i njime se određuju osnovna načela održivog upravljanja nanosom, uvažavajući pri tom vodni režim, očuvanje prirodnih staništa i divlje flore i faune, kao i zahteve koji se postavljaju radi obezbeđivanja bezbedne plovidbe. Države se protokolom obavezuju da će izraditi plan upravljanja nanosom u slivu reke Save i da će na godišnjem nivou razmenjivati informacije o planiranom iskopu nanosa. Obaveze iz protokola uticaće na obaveze strana da preduzimaju mere na nacionalnom planu koje se odnose na razvoj zakonske regulative, uspostavljanje administrativnih, finansijskih i tehničkih mera za održivo upravljanje nanosom. Zakonodavni okvir za realizaciju ovog protokola je uspostavljen propisima u oblasti upravljanja vodama, zaštite životne sredine i vodnog saobraćaja, pa će se sprovođenje protokola nakon potvrđivanja vršiti u okviru postojećih zakonskih rešenja i daljeg usklađivanja sa propisima Evropske unije, odnosno međunarodnim sporazumima. Sprovođenje ovog protokola može da ima neposredno ili dugoročno uticaj na režim voda na slivu reke Save i na njenim pritokama, a posebno na režim voda u Republici Srbiji, najnizvodnijoj državi u slivu reke Save. Primena ovog sporazuma omogućava i intenzivnije učešće u regionalnoj saradnji i na pripremi i sprovođenju projekata koji se odnose na upravljanje nanosom, što će se skupa dovesti da i ovo pitanje bude na bolji način regulisano u našoj zemlji. Zahvaljujem na pažnji.
Zahvaljujem gospođo ministar. Poštovani narodni poslanici, pre nego što nastavimo rad, dozvolite mi da u vaše i u svoje ime pozdravim studente Odeljenja za politikologiju i Odeljenje za novinarstvo i komuikologiju Fakulteta političkih nauka Univerziteta u Beogradu, koji trenutno prate današnji deo sednice sa galerije Velike sale. Prelazimo dalje po dnevnom redu. Da li neko od izvestioca nadležnih odbora želi reč? (Ne) Da li predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa žele reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Arpad Fremond.
Poštovani predsedavajući, poštovano predsedništvo, poštovana ministarko, saradnici, dame i gospodo narodni poslanici, u ime poslaničke grupe Saveza vojvođanskih Mađara želim da iznesem stav o predlozima zakona koji se nalaze na dnevnom redu i to prvenstveno o Predlogu zakona o jakim alkoholnim pićima. Glavni razlog za donošenje ovog zakona je usaglašavanje sa standardima Evropske unije. Međutim, ne smemo zaboraviti poštovanje interesa države i proizvođača rakije. Nacionalnim programom za usvajanje pravnih tekovina Evropske unije od 2016. do 2018. godine, koji je Vlada Republike Srbije donela jula 2014. godine, utvrđeno je da će se usvajanjem Zakona o jakim alkoholnim pićima obezbediti pravni osnov za donošenje podzakonskih akata iz oblasti organizacije sektora jakih alkoholnih pića. Završetak izrade Nacrta ovog zakona planiran je za treći kvartal 2014. godine, a usvojen je za četvrti kvartal 2014. godine. Donošenjem ovog zakona se kasni godinu dana, a poslednje što se može očekivati i kašnjenje u planiranoj dinamici donošenja pravilnika, od kojih ima ukupno pet. Međutim, važno je da se Predlog zakona nalazi na dnevnom redu Skupštine i da su predložena rešenja usaglašena sa Evropskom praksom. Predlog zakona o jakim alkoholnim pićima je pripremljen u cilju usaglašavanja sa regulativama Evropske unije, posebno u delu podele alkoholnih pića na kategorije, registracija geografske oznake, pravila vezana za starenje i deklarisanje. Važno je navesti da je Predlog zakona usklađen i sa odredbama Zakona o bezbednosti hrane, koji se takođe odnosi na oblast jakih alkoholnih pića i kroz primenu odredbi tog zakona, omogućava se kvalitetan, zdravstveno ispravan i bezbedan proizvod. U zakonu koji je na snazi od 2009. godine se privatni proizvođači rakije ne spominju, ali će ovim novim zakonom biti regulisana njihova prava i obaveze. Prema starom zakonu privatnim proizvođačima rakije, nije omogućena nikakva prodaja, što će se donošenjem ovog zakona omogućiti, što je svakako pozitivno i to poslanička grupa Saveza vojvođanskih Mađara naravno podržava. Individualni proizvođač rakije će ponovo moći da ponude svoje proizvode tržištu, ali će naravno pre toga morati da ispune određene uslove. Prema tome, donošenje novog Zakona o jakim alkoholnim pićima bi trebao da pomogne da se uveća proizvodnja rakije, ali i očuva višedecenijska tradicija pravljenja tog pića u našoj zemlji. Cilj koji svi mi želimo da postignemo, a prvenstveno privatni proizvođači rakije je da se uveća broj registrovanih proizvođača, što bi doprinelo boljem kvalitetu rakije i povećanju njene proizvodnje u Srbiji. Osim poboljšanja kvaliteta rakije, uvećanja proizvodnje novim Zakonom o jakim alkoholnim pićima, trebao bi da se stimuliše i izvoz rakije. Predlogom zakona koji se nalazi na dnevnom redu je regulisano da se proizvodnjom jakih alkoholnih pića može baviti pravno lice i preduzetnik, registrovano u Registar privrednih subjekata, odnosno drugi odgovarajući registar i upisan u Registar proizvođača jakih alkoholnih pića, koji vodi Ministarstvo poljoprivrede. Podsećanja radi, Zakon o vinu i rakiji iz 1994. godine, proizvodnjom vina, rakije i drugih alkoholnih pića bavili su se preduzeće, odnosno drugo pravno i fizičko lice i preduzetnik, a Zakonom o rakiji i alkoholnim pićima iz 2009. godine, ukinuta je kategorija fizičkog lica kao proizvođača. Veliki broj fizičkih lica dotadašnjih proizvođača rakije, zbog visokih zahteva i troškova, odlučilo je da se ne bavi registracijom proizvodnje u skladu sa zakonom. Naime, prema odredbama Zakona iz 1994. godine, bilo je neophodno da se fizička lica registruju kao preduzetnici, da poseduju odgovarajuću opremu i proizvodnju i odgovarajući kadar u stalnom radnom odnosu. Zbog toga se kao rezultat primene Zakona iz 2009. godine, broj registrovanih proizvođača smanjio. Time je veliki broj bivših proizvođača ostao van sistema, a rakija koju oni proizvode je dodatno uvećala ukupnu količinu rakije domaćinstva koju proizvode za sopstvene potrebe. Zakon iz 2009. godine, ne postoji mehanizam da se proizvodnja fizičkog lica nađe u legalnim kontrolisanim tokovima, s obzirom da se odredbe zakona ne odnose na proizvodnju fizičkog lica. Do donošenja Zakona o rakiji i alkoholnim pićima 2009. godine bilo je registrovano 2.048 proizvođača, od čega 1.811 fizičkih lica i 237 pravnih. Većina fizičkih lica nakon donošenja zakona nije obavila registraciju proizvodnje u skladu sa propisanim uslovima. Broj proizvođača se sa oko 2.000 smanjio na 200, a sada ta brojka dostiže svega oko 300 proizvođača. Posle donošenja novog zakona očekivano je da se ovaj broj poveća. Najvažnije novine su definisanje nosioca proizvodnja uslova registracije, upisa u registre, uslova proizvodnje i prometa, postupka registracije geografskih oznaka, specificiranje subjekta proizvodnje i prometa. Planira se da se fizička lica višak sopstvenih proizvoda plasiraju u dalju proizvodnju. Uvodi se sertifikaciono telo za kontrolu proizvodnje pića sa oznakom geografskog porekla, ukida se obaveza fizičkog utvrđivanja materijalno-tehničkih uslova i geografska oznaka se uređuje kao kolektivno pravo. Predlogom zakona su pojednostavljeni uslovi za registraciju proizvođača, što pozdravljamo, za razliku od važećeg iz 2009. godine, gde su proizvođači bili dužni da poseduju tačno propisane prostorije, opremu i da u stalnom radnom odnosu na neodređeno vreme imaju zaposlenog diplomiranog inženjera poljoprivrede. Po novom, ne postoji obaveza zapošljava odgovarajućeg stručnog kadra, pošto je prema Zakonu o bezbednosti hrane registrovani proizvođač odgovoran za kvalitet i ispravnost jakog alkoholnog pića u prometu. Ukida se obaveza utvrđivanje materijalno-tehničkih uslova za proizvodnju. U skladu sa važećim zakonom inspektor je izlazio na teren i utvrđivao materijalno-tehničke uslove, a sada proizvođač može, na primer, i poštom da obavi svoju registraciju. Ova rešenja su prvenstveno važna za naše male proizvođače. U Srbiji postoji ogroman broj tzv. malih proizvođača, koji gazduju na manjim parcelama i površinama. Ovi proizvođači jedva opstaju, imaju problema sa prodajom robe, sa plaćanjem penzijskog i invalidskog osiguranja, iz godine u godinu iz raznih pozajmica ili kredita finansiraju svoju proizvodnju. Zbog svega navedenog i zbog toga da će veliki broj malih proizvođača, ako ne uradimo nešto, postaće socijalni slučaj, Vlada Republike Srbije mora da kroz mere i zakone preduzme nešto. Moramo kroz razna rešenja da pomognemo našim poljoprivrednicima, moramo male proizvođače da tretiramo na drugačiji način, jer ako sve proizvođače tretiramo jednakim, onda će mali proizvođači sa vremenom nestati, odustaće od proizvodnje, što nije dobro za našu državu. Podsećam, na skupštinskom Odboru za poljoprivredu, koji smo održali u Bačkoj Topoli, gde smo razgovarali o donošenju nekih podzakonskih akata koji imaju za cilj da zaštite naše tzv. male proizvođače, radi se prvenstveno o Pravilniku o malim proizvođačima kao subjektima u poslovanju hranom životinjskog i biljnog porekla. Jeste da taj pravilnik ne obuhvata proizvodnju alkoholnih pića. Međutim, važno je spomenuti da, na primer, i kroz ovaj zakonski akt koji se nalazi na dnevnom redu ima za cilj povećanje broja registrovanih gazdinstava koja se bave proizvodnjom rakije. Važno je da i Srbija brine o svojim malim gazdinstvima, kao što to rade razne zemlje EU, kao na primer Austrija i Mađarska. Pozdravio bih odluku Ministarstva poljoprivrede da kroz dobre primere zemalja EU pokušava da pomogne i našim najmanjim proizvođačima. Ono što bih dalje istakao u Predlogu zakona je da kontrola proizvodnje i kvalitet jakih alkoholnih pića sa geografskom oznakom je u skladu sa važećim zakonom obaveza poljoprivredne inspekcije, a Predlogom zakona se uvodi sertifikaciono telo koje će vršiti kontrolu i uticati na zainteresovanost proizvođača za proizvodnjom jakih alkoholnih pića sa geografskom oznakom. Predlogom zakona se geografska oznaka uređuje kao kolektivno pravo koje mogu da ostvare udruženja proizvođača jakih alkoholnih pića i odnosi se za određene lokalitete u kojima se rakija proizvodi na tradicionalne načine. Dakle, svi oni koji se pridržavaju propisane tehnologije, proizvodnje koja je definisana za taj region, stiču pravo korisnika geografske oznake, za razliku od važećeg rešenja, po kojem su isključivo oni proizvođači koji su zaštitili svoj proizvod kao individualnu geografsku oznaku i mogli sa tom oznakom da ga stavljaju u promet. Na primer, u Srbiji postoji šest registrovanih proizvođača rakije sa geografskom oznakom porekla, pretežno šljivovice, jedna jabukovača i jedna breskovača. Uvođenje korektivnog prava je jedini način da Srbija dobije na količini, većem broju korisnika geografske oznake i kvalitetu proizvoda. Na primer, proizvođač višnjevače iz Feketića može zaštiti svoj proizvod registracijom geografske oznake. O osnovanosti zahteva za registraciju geografske oznake odlučuje Ministarstvo u roku od 12 meseci od dana prijema potpunog zahteva. Poslanička grupa SVM smatra da je rok od 12 meseci predugačak, pa želimo da vas pitamo, poštovana gospođo ministre, da li postoji mogućnost da Ministarstvo donese odluku o kraćem roku, odnosno da li možete da obrazložite zašto treba čekati toliko dugo na odluku Ministarstva? Koji je razlog za to? Takođe, ukazujemo na to da su svi propisani rokovi neosnovano dugi. Na primer, u roku od 30 dana od dana prijema zahteva se utvrđuje da li je zahtev potpun. Ako je zahtev nepotpun, podnosilac zahteva se obaveštava da u roku od 30 dana dostavi dokumentaciju koja nedostaje. Novina je i da je omogućen promet jakih alkoholnih pića i destilata poljoprivrednog porekla u rinfuznom stanju, ne samo između registrovanih proizvođača jakih alkoholnih pića, već i između svih subjekata na tržištu kada je alkoholno piće i destilat predmet dalje dorade i prerade. Na ovaj način se fizičkim licima daje mogućnost da višak sopstvenih potreba destilata kroz odgovarajući ugovorni odnos, raskidaju dalju proizvodnju, a registrovanim proizvođačima jakih alkoholnih pića se omogućava kupovina sirovine od fizičkih lica, njena dalja dorada i prerada. Pravna lica i preduzetnici upisani u registar proizvođača rakije i drugih alkoholnih pića, koji je ustanovljen u skladu sa važećim zakonom, smatraju se upisanim u registar. Smatramo da je to dobro rešenje. Pozitivno je i to da se oznaka geografskog porekla rakije i drugih alkoholnih pića koji su upisani u registar u skladu sa važećim zakonom mogu upotrebljavati najduže pet godina od dana stupanja na snagu ovog zakona. Pošto donošenje Zakona o jakim alkoholnim pićima ima za cilj i razvoj poljoprivrede Republike Srbije i pošto se na pravedniji način reguliše postupak registracije, geografske oznake i njeno korišćenje, čime se štiti intelektualna svojina u ovoj oblasti i pošto će novi zakon imati pozitivan uticaj na razvoj primarne proizvodnje voća, kao i sirovine za proizvodnju rakija, poslanička grupa SVM će glasati za ovaj predlog. Naravno, možete računati na našu podršku i u slučaju ostalih akata koji se nalaze na dnevnom redu. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Dragan Jovanović.
Uvaženi potpredsedniče, gospođo ministre sa saradnicima, uvažene koleginice i kolege narodni poslanici, ono što bih na početku napomenuo jeste da je uvažena gospođa ministar iznela da je ovo deveti zakonski predlog koji se nalazi pred ovim zasedanjem Narodne skupštine, ispred resornog ministarstva, i to je vrlo pohvalno. Ono što bih vas ja na samom početku ove načelne rasprave upitao jeste da li vi možete nama kao narodnim poslanicima i srpskoj javnosti koja prati ovaj prenos da odgovorite kolika su dugovanja ministarstva za subvencije, za poljoprivredne proizvođače zaključno sa 1.11.2015. godine? Ja živim na selu, uvažena ministre, i svakog dana me komšije pitaju, a i sam sam bio svedok slušajući vas na jednoj nacionalnoj televiziji, kada ste u jutarnjem programu rekli da su sve subvencije isplaćene…
Gospodine Jovanoviću, ja vas molim da se vratite na temu.
Gospodine potpredsedniče, ovo je načelna rasprava i ja očekujem da možemo da govorimo…
Ali, ne možete u načelnoj raspravi da govorite nešto što nema veze sa današnjom temom i predlogom zakona.
Ministarka je iznela podatak da je 178.000 hektara u Srbiji pod voćem, da je od toga 46% pod šljivom, da je najviše rakije, a mi govorimo danas o Zakonu o jakim alkoholnim pićima, a to se 90% odnosi na rakiju, uvaženi potpredsedniče ove Narodne skupštine, i sada bi trebalo da govorimo o tim malim…
Gospodine Jovanoviću, ali to nema nikakve veze sa subvencijama. Molim vas, kao što moram da opomenem ostale ovlašćene predstavnike poslaničkih grupa, da se vratite na temu, da govorite. Ako niste pripremljeni za ovu raspravu i za ovaj zakon, imate dan kada je za pitanja i možete u tom danu da postavite pitanje ministarki.
U redu. Pokušaćemo onda da govorimo malo drugačijim jezikom. Gospođo Bogosavljević, evo, izneli ste, još jednom da ponovim, podatak da je 178.000 hektara pod najkvalitetnijim voćem u Srbiji, da je od toga 46% pod šljivom. Izneli ste i podatak koji su naši instituti, naravno, Voćarski institut u Čačku kao vodeći. Mi smo čuli od vas, na šta sam ja posebno ponosan, jer dolazim iz Šumadije, iz Topole, da je šumadijski okrug i najveći proizvođač rakije. Ali, ja bih vas zamolio za ova pitanja, da bi bilo dobro da i njih, prosto, u odgovorima na još određena pitanja koja imam, da i njih pomenete. Ono što hoću samo o konkretnom zakonu da kažem jeste da je ovaj zakon, iskreno, veliki korak napred i treba ga pohvaliti. Postoji liberalizacija u ovom zakonu u odnosu na zakon koji je donela prethodna Vlada i prethodni saziv ovog parlamenta, a koji je potpuno onemogućio male proizvođače, odnosno fizička lica, da se bave legalno proizvodnjom rakije. Ono što je veliki problem, u Srbiji postoji tradicija od naših očeva, dedova koji su se bavili proizvodnjom, pre svega, rakije i to će raditi u Srbiji, Šumadiji seljaci ubuduće, bez obzira da li na to, vi kažete, postoji saglasnost EU ili ne postoji, mi ćemo to raditi. Ono što bih vas ja zamolio jeste da mi pokušamo da razjasnimo danas kakva je u ovom najnovijem zakonskom predlogu uloga malog proizvođača, odnosno fizičkog lica. Samo da napomenem, ono što sam se pohvalno izrazio jeste da u odnosu na prethodni zakon, znači, fizičko lice, koje nije preduzetnik, koje nije pravno lice, koje nije registrovano gazdinstvo, može da se bavi proizvodnjom, i to ste i vi rekli i vaši saradnici, znači, proizvodnjom rakije za sopstvene potrebe. Ja sam i jutros na Odboru za poljoprivredu tražio da se vi izjasnite i da vaši saradnici jasno kažu da li je proizvodnja za sopstvene potrebe ako neko, na primer, rakija se kod nas, hvala Bogu, pije i kada je neka žalost i kada je neko veselje, pravi svadbu od 500 ljudi ili ne daj Bože ima sahranu i koristi svoju rakiju, a nije registrovano gazdinstvo, ili može da dođe inspektor i da traži da se čoveku napiše kazna? U članu Zakona, to je član 48. stav 2, propisano je su pravna lica, preduzetnici i fizička lica nad kojima se vrši inspekcijski nadzor dužna da poljoprivrednom inspektoru omogući da uzimaju uzorke destilata poljoprivrednog porekla jakih alkoholnih pića bez naknade radi ispitivanja. Ono što sam takođe jutros na Odboru napomenuo, a sada bih to ponovio, jer bi bilo bitno da se zbog javnosti ova situacija razjasni, znači ako ja proizvodim rakiju za sopstvene potrebe i dobijem određene viškove, nemam registrovano gazdinstvo, da li to znači da ja te viškove mogu samo da prodam na ime nekoga ko ima registrovano gazdinstvo ka pravnome licu koji radi dalje otkup i, da kažem, dalje može trgovati sa rakijom koju sam ja proizveo, kao fizičko lice? Smatram da je ovo u zakonu moglo malo srećnije da se definiše na taj način, mislim postoji porez na dohodak građana, i ne vidim zašto, ako ste već naglasili da će se formirati u ministarstvu registar proizvođača, a taj registar proizvođača definiše ko se može baviti proizvodnjom jakih alkoholnih pića, onda niste ostavili fizička lica da to mogu da rade ako se registruju, a da ne ide samo preko registrovanog gazdinstva? Imamo različitu situaciju u Srbiji i nije sve, što se tiče, pre svega, malih proizvođača u registrovanim gazdinstvima. Ono što bih vas takođe posebno zamolio i vas, gospođo ministre, i vaše saradnike jeste da prosto obratite pažnju na član 54, a to je prekršaj fizičkih lica. Propisano je, ja ću citirati: da će se novčanom kaznom od 20 do 150 hiljada dinara kazniti za prekršaj fizičko lice, ako izloži i prodaje jako alkoholno piće u rifuznom stanju, pa onda, citiram: na sajmu, pijaci, ugostiteljskom i prodajnom objektu i drugo“. To je član 45. stav 1. Ja sam na ovaj član podneo i amandman u ime poslaničke grupe NS, gde tražimo da se briše reč „sajam“. Šta ovo konkretno u praksi znači? Ako ovakva definicija ostaje, ja bih zamolio i narodne poslanike da obrate pažnju, znači sve privredno-turističke manifestacije u Srbiji koje u sebi nose izložbe jakih vina i rakija, a ovde sada, pre svega, govorim o rakiji, imaće problem da rakija neće moći na tezgama, to se odnosi na Oplenačku berbu i na Smederevsku jesen i na Župsku berbu, Karlovačku, da ih već sve ne nabrajam, da se pojavi kao izložbeni eksponat ako nije od registrovanog proizvođača, odnosno ako je od fizičkog lica. Zbog toga vas molim da poljoprivredni inspektori, koji će ovo kontrolisati ispred resornog ministarstva, ne dolaze u jednu neprijatnu situaciju. Ovo smo imali kao kaznenu politiku i u prethodnom zakonu. Ona se, moram da kažem, prećutno propuštala, odnosno inspektori su imali razumevanja za izlagače na ovim privredno-turističkim sajmovima i manifestacijama, ali da se to ne bi ponavljalo, mislim da je korektno da prihvatite ovaj amandman i da se izbriše reč „sajmovi“, a da ostane „i na pijaci, ugostiteljskim objektima, na prodajnim mestima“. Ono što je važno i što hoću da pohvalim u ovom Predlogu zakona jeste registrovano geografsko poreklo. To se već kod proizvođača vina pokazalo kao dobra stvar, pokazalo se kao jedna pozitivna okolnost da imamo udruživanje proizvođača vina i mi već imamo Oplenačko područje kao zaštićeno geografsko poreklo vina, i to ćemo vrlo brzo uraditi i za proizvođače voćnih rakija i tu neće biti nikakvih problema. Ono što bih vas zamolio, uvažena gospođo ministre, da razmislite i da u budžetu za narednu godinu stvorite poseban prostor za subvencije ka novim zasadima voća, a pre svega mislim na šljivu i da se pokuša jedna akcija, a o kojoj smo nekada govorili, to je da Srbija dobije novih milion zasada, na primer, šljive i onda bismo ovakvu proizvodnju mogli da povećamo, a sa druge strane i da podstaknemo rast naših domaćih vrsta i da se pomognu voćarski instituti, ne samo u Čačku, već i drugi, i dka pokušamo na taj način da pomognemo srpskog seljaku, jer ako spremi zemljište i ako ima već određen količine pod zasadima, a da ih ne koristi samo za proizvodnju jakih rakija, već i za izvoz. Bili ste pre nekoliko dana u Moskvi i videli ste kakvi potencijali postoje za izvoz, pre svega srpske hrane i srpskog voća na rusko tržište. Mislim da bismo tu mogli, i tu biste imali podršku od strane narodnih poslanika i poslaničkog kluba Nove Srbije, da na ovakav način pomognemo srpskom seljaku. Poslanička grupa Nove Srbije će u danu za glasanje podržati u načelu ovaj zakon. Smatramo da je to veliki iskorak napred. Zamolio bih vas da razmotrite sve naše amandmane koje smo podneli, jer smatramo da se samo kod definicije proizvođača fizičkih lica to može urediti na jedan malo bolji način, a mislim da ćete vi imati razumevanje za to. Hvala puno.
Reč ima ministar.
Ja ću onako kako ste, uvaženi poslaniče, postavljali pitanja pokušati da odgovorim, mada prvo pitanje nema veze sa predloženim zakonom, ali obzirom na to da ste ga istakli i da ste prozvali Ministarstvo poljoprivrede, ja želim zarad javnosti da još jednom kažem. Ministarstvo poljoprivrede raspolaže sredstvima koja mu budu opredeljena Zakonom o budžetu svake godine, negde u ovo doba do kraja novembra ili početka decembra. Vi ste ti koji usvajate Zakon o budžetu i u okviru Zakona o budžetu usvajate sredstva koja opredeljujete prema poljoprivredi. Podsetiću vas da ste prošle godine vi, Narodna skupština, usvojili budžet za Ministarstvo poljoprivrede i zaštitu životne sredine i u okviru njega sredstva koja su namenjena subvencionisanju poljoprivrednika, tzv. agrarni budžet. Iznos agrarnog budžeta u ovoj godini, taj koji ste vi usvojili, je oko 24 milijarde dinara. Ministarstvo poljoprivrede u ovom momentu nije isplatilo poljoprivrednicima oko četiri milijarde, što znači da je realizacija budžeta na jučerašnji dan oko 80%. To treba da znate dobro i vi i svi oni koji nas zbog toga zovu i nama pripisuju neku krivicu, kao da smo mi sredstva koja su opredeljena za subvencije dali u neku drugu svrhu, a ne prema poljoprivrednicima. Moram da vam kažem, svaki dinar je išao poljoprivrednicima i tako će biti i tako mora da bude. Osamdeset posto realizacija budžeta, u ovom momentu, složićete se, nije malo, a ja sam uverena da će budžet biti realizovan, ako ne 100%, onda 99% do kraja ove godine, tekuća sredstva tekućeg budžeta. Pri tome, želim da vam kažem, da u Upravi za agrarna plaćanja koja obrađuje zahteve naših poljoprivrednika radi 66 stalno zaposlenih i 15-ak njih po ugovoru o privremenim i povremenim poslovima. Na jednog našeg zaposlenog dolazi 5.600 registrovanih poljoprivrednih gazdinstava. U Evropi na jednog dolazi 250. Naši ljudi maksimalno se trude, rade i zalažu da svaki zahtev sa pažnjom obrade i često su zahtevi naših poljoprivrednika nepotpuni, nedostaje neki dokument, nedostaje negde neki potpis. Mi te zahteve ne vraćamo u smislu da ih odbacujemo, vraćamo ih samo u smislu da se dorade. To je ono što je istina. Moram da kažem i to, pitaju se kako nisu isplaćena sredstva za 6.000 po hektaru? To su sredstva koja su više u odnosu na ono što je predviđeno agrarnim budžetom za ovu godinu. Kako je to više? Tako što mi ove godine planiramo budžet za sledeću godinu, pri tom svaki godine možemo da imamo tridesetak hiljada gazdinstava više ili manje, prosto ove godine planiramo nešto za sledeću godinu, što nije dobro i što se i u prethodnim godinama pokazalo kao loše zakonsko rešenje. To tako ne postoji nigde u Evropi, prosto u ovoj godini se isplaćuju subvencije za prethodnu godinu. Znači zakonski nedostatak je takav da smo mi u ovoj godini uprkos usvojenim merama u smislu smanjenja hektara za subvencionisanje imali više hektara, odnosno više poljoprivrednih gazdinstava koja su iskoristila mogućnost da deobom gazdinstava i podelom hektara po članovima gazdinstava prosto ovu našu meru koja je usvojena prošle godine derogiraju. To je jedna duga priča, ali to nije problem samo Ministarstva poljoprivrede, to je problem i naše Vlade. Mi želimo da i pored toga što je napravljen jedan ovakav presedan od strane naših poljoprivrednika od kojih mi to ne očekujemo, već očekujemo da budemo dobri partneri i naravno nisu to svi, nego je jedan broj to zloupotrebio, mi sada tražimo način da ovaj problem prevaziđemo, ali svakako u narednim godinama se moraju ponuditi nova rešenja za narednu godinu, da nikada više ne dođemo u ovakvu situaciju. To je ono što je istina, nije korektno i nije u redu i nije istina da Ministarstvo poljoprivrede duguje. Ne duguje niko. To je budžet koji je opredeljen ministarstvu i mi ga realizujemo. Realizovan je 80% a 100% će biti do kraja godine. Ovo je nešto novo sa čime se suočava i ministarstvo i Vlada koja želi da ovo stanje prevaziđe i da pripremi takvu situaciju da se ovo više ne ponavlja, a nažalost ponavljalo se prethodnih godina. Toliko o subvencijama. Pominjali ste subvencije još u delu da podstaknemo podizanje novih zasada voća, novih zasada šljiva itd, moram da kažem, mi to već imamo. Stimulišemo i podstičemo obradu zemljišta i nabavku sadnica i nabavku naslona, protivgradnu zaštitu, zaštitu od biljnih bolesti i štetočina. Pitanje je koliko to sada proizvođači hoće da koriste, na žalost u prethodnim godinama najviše je bilo onih koji su zainteresovani za ovih 6.000 po hektaru, da tako kažem. Malo je onih koji su zainteresovani za investicije, jer mi u ovom delu investicionom nikada nemamo problem, uvek imamo dovoljno para, često nemamo dovoljno onih koji su zainteresovani. Da se vratim na predloženi zakon. Zakon je u potpunosti jasan, zakon želi da pojednostavi pravila za registraciju, želi da pojednostavi pravila same te proizvodnje, želi da smanji sivu ekonomiju i želi da poveća broj registrovanih proizvođača. Zbog čega? Zbog toga što mi imamo veliku proizvodnju u sivoj zoni, oko 22,5 miliona litara proizvedeno rakije raznih voćnih vrsta u ovoj godini, a naše procene i naša saznanja sa terena kažu da je ta proizvodnja čak 80 miliona. Znači registrovana tek jedna četvrtina. Postavlja se pitanje šta se dešava sa ovom realnom proizvodnjom koja nije registrovana? Nije teško zaključiti da ovaj sadašnji zakon koji mi želimo da promenimo prosto ne daje mogućnost da se legalno ti viškovi nađu u prometu, već verovatno na neki nelegalan način, odnosno u sivoj zoni, u sivoj ekonomiji se taj višak nekako plasira. Mi želimo to da promenimo, želimo da mali proizvođač, znači svaki onaj koji ima višak proizvedene rakije, proizvedenog alkoholnog pića, taj višak legalno plasira. Zašto? Zato što mi želimo da taj proizvod pre svega bude kontrolisan, da bude zdravstveno bezbedan za potrošače. Drugo, da ovaj proizvođač ne bude u sivoj zoni, nego da bude u legalnoj zoni, da on svoj proizvod plasira, da imamo sirovinsku bazu koja će značiti veći izvozni potencijal Srbije, kada se radi o jakim alkoholnim pićima. Šta to za jedno fizičko lice, proizvođača znači? To znači da će on moći da proizvodi rakiju, da peče rakiju kao i do sada, neće morati da ispunjava sve one krute i stroge zahteve iz ovog važećeg zakona. On će proizvoditi, svoj proizvod će moći da plasira tako što ga prodaje registrovanom proizvođaču koji ga dalje dorađuje. Zašto? Zato što taj registrovani proizvođač sada garantuje kvalitet i garantuje zdravstvenu bezbednost. To je jedna mogućnost. Druga mogućnost je da sam proizvođač kao fizičko lice se samo registruje pa da on bude registrovani proizvođač. Potrebno je da se prijavi u APR, da plati određenu taksu od par hiljada, zatim se prijavljuje u registar proizvođača alkoholnih pića koje vodi ministarstvo i sada on dalje proizvodi, dalje prometuje, dalje plasira ali on snosi i odgovornost za kvalitet i zdravstvenu bezbednost. Ovim zakonom mi garantujemo zdravstvenu bezbednost. Svaki mali proizvođač, svako fizičko lice koje je spremno da plati tu taksu i da uđe u ovaj krug privrednih subjekata i da vodi računa o bezbednosti, da bude odgovoran, mi pozdravljamo i on je dobro došao, a oni drugi koji još uvek nisu dovoljno jaki, oni će taj zadatak ispuniti preko registrovanih proizvođača. Mi želimo ove viškove u legalne tokove, želimo da mali proizvođača od tih svojih viškova imaju prihode, želimo da povećaju proizvodnju, da bolje uposle svoje voćnjake, članove svoje porodice kao radnu snagu itd. a opet da registrovani proizvođači postanu ozbiljniji, da budu jači, da imaju više proizvoda i kao takvi oni će moći sigurno lakše da plasiraju svoj proizvod na tržište, bilo da se radi o tržištu Srbije, bilo da se radi o inostranim tržištima. Pri tom, sa ovolikim potencijalima u proizvodnji voća i sa ovolikom tradicijom, viševekovnom tradicijom u proizvodnji jakih alkoholnih pića, Srbija ima negativan saldo kada se radi o izvozu i uvozu jakih alkoholnih pića. Mi to želimo da promenimo i uvereni smo da je ovo pravi put i nema drugog načina. Tako da želim da otklonim i vaše sumnje i sumnje svih gledalaca da mi ovim nešto komplikujemo. Ne, naprotiv mi njima činimo da njihova proizvodnja se plasira, da budu manji troškovi, da budu konkurentni. Neće imati obavezu kao što je to u ovom sadašnjem zakonu koji menjamo i koji je nametao da imaju tehnologa u stalnom radnom odnosu u toku cele godine, jer smo shvatili da to nije neophodno, pošto je to proizvodnja sezonskog karaktera i sada želimo da im maksimalno sve olakšamo, ali oni su odgovorni za kvalitet i bezbednost. Prema tome, oni će gotov proizvod izneti na tržište. Taj proizvod mora biti apsolutno zbog potrošača zdravstveno bezbedan. Sve drugo može da bude stvar korišćenja raspoloživih potencija. Hvala lepo.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Petar Petrović. (Dragan Jovanović, s mesta: Replika.) Nemate pravo na repliku, gospodine Jovanoviću. Ministarka je iscrpno odgovorila na sva vaša pitanja i komentare. Gospodine Petroviću, izvolite.
Gospodine potpredsedniče Skupštine, gospođo ministarka, dame i gospodo saradnici iz Ministarstva poljoprivrede. Što se tiče poslaničke grupe JS mi ćemo u Danu za glasanje podržati Predlog zakona o jakim alkoholnim pićima, kao i o protokolu koje je sastavni deo ove naše načelne rasprave. Smatramo da postoji više razloga zašto je ovaj zakon ušao u skupštinsku proceduru i zašto će biti u danu za glasanje usvojen, siguran sam u to. Sigurno da najvažniji razlog jeste da mi naše zakonodavstvo, pa i u ovoj oblasti proizvodnje jakih alkoholnih pića moramo da usaglasimo sa zakonima evropske zajednice, odnosno EU kojoj težimo. Ono što mi poslanička grupa JS želimo posebno da naglasimo jeste da ovim zakonom se na jedan, ja bih rekao, demokratskiji način rešava pitanje proizvodnje jakih alkoholnih pića. Zašto to kažem? Prema sada važećem Zakonu o rakiji i drugim alkoholnim pićima, onaj mali proizvođač, pošto vidim da se uglavnom govorilo malim proizvođačima, je bio obavezan da registruje svoje poljoprivredno gazdinstvo, da ima tehnologa ako želi da proizvodi rakiju ili neka druga jaka alkoholna pića, i sve to mu je povećavalo troškove proizvodnje. Danas taj mali proizvođač može te svoje proizvode u rinfuznom stanju da prodaje proizvođačima, da li pravnim licima ili preduzetnicima koji su registrovani. Dakle, sve one viškove koje on ima ne mora da iznosi na tržište, već može da prodaje ovim licima o kojima sam govorio. S druge strane, treba posebno naglasiti, i ja vas molim gospođo ministarka da decidno pred kamerama kažete i da izbegnemo sve špekulacije koje su se u javnosti od strane mnogih koji hoće da zaustave točak napretka ove zemlje, pričaju da će u Srbiji biti zabranjeno proizvodnja prvenstveno rakije za sopstvene potrebe. Evo, ja u ime poslaničke grupe JS kažem – poštovani gledaoci neće biti zabranjena proizvodnja rakije za sopstvene potrebe. Svako ko ima šljive, dunje, jabuke, kruške, itd. od kojih želi da proizvede domaću rakiju može da je proizvede za sopstvene potrebe, da ih poklanja prijateljima, rođacima, itd. i da pije on i članovi njegove porodice. Dakle, ne postoji zakonska zabrana za tu proizvodnju i to treba jasno i glasno reći i staviti tačku na priče onih dušebrižnika koji su već brže bolje preko sredstava, nekih sredstava javnog informisanja rekli da će biti zabranjena proizvodnja ovih jakih alkoholnih pića u Srbiji. Poslanička grupa JS još jednom kaže – poštovani gledaoci, neće biti zabranjena proizvodnja ovakvih jakih alkoholnih pića za sopstvene potrebe. Ono što mi pozdravljamo u ovom novom zakonu jeste da ste na jedan precizniji način uredili ko može da proizvodi ova jaka alkoholna pića, a takođe da se istakne geografsko poreklo na jasan i vidljiv način na svojim proizvodima da bi svaki kupac potrošač mogao da vidi o čemu se radi. Do sadje to bilo, da kažem tako, i jeste i nije, ali sada je na precizan način rečeno šta je to proizvodnja rakije od dunje, šljive, jabuke, kruške, grožđa, itd. Što se tiče ovoga o registraciji, već sam govorio, ali još jednom da napomenemo da pravna lica i ovi drugi manji privrednici, odnosno, da kažem, preduzetnici moći će da otkupljuju proizvode viškove koje imaju mali proizvođači i da ih daju u dalju doradu, dalje na tržište ili tamo gde ima potrebe za njihovim proizvodima. Ono što poslanička grupa JS posebno naglašava i pozdravlja jeste ovaj prelazni period koji ste ostavili u članu 55. svim proizvođačima da mogu u roku od dve godine da usaglase od dana stupanja na snagu ovog zakona svoje registracije, jer ovaj zakon će stupiti na snagu početkom iduće godine, a imaće dve godine da usaglase te svoje proizvode sa novim zakonom. Takođe je dobro da sadašnji proizvođači koji su registrovani proizvođači rakije i drugih alkoholnih pića, koji su registrovani po sada važećem zakonu, važiće im registracija za ubuduće. To piše u članu 55, ko hoće da pročita može da vidi. Što se tiče svih onih koji žele da se bave proizvodnjom rakije, odnosno jakih alkoholnih pića, da kažem tako, moraće da zadovolje određene kriterijume na osnovu ovih zakona, ali ja bih vam savetovao da preko inspekcijskih službi iz ministarstva napravite jedan izuzetak za jedno tri do šest meseci od dana stupanja na snagu ovog zakona i da eventualno vašim inspektorima kada izlaze na teren, to vam predlažemo mi iz JS koji smo stalno na terenu i znamo kakva je situacija širom Srbije, da na pijacama, pošto se uglavnom na pijacama prodaju rakija i drugi proizvodi, jaka alkoholna pića, da ne bude odmah kažnjavanja ili prijava za kažnjavanje i itd, nego da bude na početku upozorenje kako tim proizvođačima, odnosno tim prodavcima da je ipak stupio na snagu novi zakon i ukoliko nisu registrovani da ne mogu to da prodaju da ne bi odmah dolazili u situaciju da ih sudije za prekršaje kažnjavaju sa 20 ili više hiljada. Morate da shvatite da jedan proizvođač koji je izneo desetak ili 15 ili20 litara rakije, da li Šljivovice, Komovice, Dunjevače ili ne znam šta, ako ga neko kazni sa 20 hiljada dinara, to je maltene njegova celokupna možda godišnja proizvodnja koju on ima. Zato vas molim da imate u vidu i JS vam to predlaže, odnosno poslanički klub da imate u vidu to što će se dešavati na terenu. Da ne bih mnogo dužio mislim da je zakon vrlo jasan i precizan i na jedan sveobuhvatan način rešava ovu materiju. Mi iz poslaničkog kluba JS ćemo u Danu za glasanje podržati ove izmene i imate našu punu podršku u njegovoj primeni. Hvala.
Reč ima dr Miroslav Marinković. Izvolite, gospodine Marinkoviću.
Zahvaljujem predsedavajući. Gospođo ministarka sa saradnicima, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, pred nama je zakon koji reguliše jednu vrlo važnu materiju sa aspekta proizvoda i prometa proizvoda koji se ovim zakonom reguliše. Za nekoga taj proizvod predstavlja zadovoljstvo, a za većinu od nas predstavlja potencijalnu opasnost i vrlo je važno da se na jedan ozbiljan način razmotre sve zakonske regulative, a pogotovo ovaj zakon koji ste vi predložili. Ono što je za pohvalu jeste da je zakon kvalitetno urađen, da je javna rasprava na kvalitetan način sprovedena i da se radi o tome da svi mi trebamo da budemo svesni da se radi o zakonskoj legislativi koja već pravno postoji u EU i da po osnovu Zakona o bezbednosti hrane, koji mi je poznat, alkohol, odnosno pića predstavljaju hranu. Znači, regulisani su ovim zakonom i vrlo je bitno da imamo na umu da pored prometa, koji je bitno regulisati i kontrolisati, pored načina proizvodnje vrlo je bitno i kontrolisati zdravstvenu ispravnost ovih proizvoda koji mogu da nanesu, svedoci smo tome, ogromne štete po zdravlje ljudi. Ono što bih pohvalio takođe jeste da par segmenata koje ovaj novi zakon donosi. Prethodni zakon je bio zakon koji je takođe regulisao i isključivao je mogućnost individualne proizvodnje, što će se jednog trenutka u narednom periodu morati da desi inovacijom i ovog zakona. Te ja ne bih njega optuživao previše zato što je u članu 4. stajalo da se izuzimaju od zakona, zakonskih regulativa proizvođači za sopstvene potrebe. Mi ni u ovom zakonu, to je jedna preporuka i molba sa aspekta nekoga ko se bavi zdravljem ljudi u krajnjoj liniji, a to je pre svega bitna činjenica da nije regulisana kontrola zdravstvene ispravnosti proizvoda za sopstvene potrebe. Time što smo mi rekli da neki proizvođač može da proizvede jako alkoholno piće za sopstvene potrebe, a da on to ne stavlja u promet, znači, pozvao je goste na slavu, na ručak, dao je komšiji flašu alkoholnog pića, znači on ne podleže obavezi kontrole tog proizvoda, a nama je kao društveno odgovornim ljudima potrebno da, mi smo, poslanička grupa Boris Tadić SDS, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije, podneli jedan amandman koji će pomoći da se i ovaj deo legislative dopuni. On je vrlo jednostavan, šta mi predlažemo, i to ćemo kasnije i obrazložiti detaljnije, znači da se ne onemogućava proizvođač da za sopstvene potrebe izvrši kontrolu, da o tome dobije potvrdu, deklaraciju, a da ne mora da uđe u ovaj registar proizvođača, već da, kako smo i predložili u amandmanu, Ministarstvo propiše pravilnikom način na koji će se i ova materija tretirati. Ono što je bitno, treba imati na umu da trećina ukupne količine jakih alkoholnih pića koji su van kontrole jeste ta proizvodnja za sopstvene potrebe. Znači, mi ne možemo da naredimo nekome šta će piti u svojoj kući, ali smo društveno odgovorni da zaštitimo njegovo zdravlje. Kako? Zakonskim pretpostavkama koje će mu olakšati da on ne mora da se registruje kao proizvođač, ali da ima prava da kontroliše i uđe u registar tih proizvođača za sopstvene potrebe, čime se ne ruši koncepcija ovog zakona. Zamolio bih gospođu ministarku da me sluša, da biste me razumeli. Znači, nije primedba, kompletan zakon je kvalitetno urađen i za svaku pohvalu. On je evropski zakon koji omogućava da mi u narednom periodu o ovoj regulativi, odnosno o ovoj materiji ne brinemo, ali da bismo ga poboljšali mi smo zato smatrali da je potrebno pokazati još jedan viši nivo društvene svesti, čime bismo pružili mogućnost da bez obaveze, uz sopstvenu želju, svaki proizvođač za sopstvene potrebe može da izvrši kontrolu tog proizvoda i da o tom istom proizvodu dobije potvrdu o kvalitetu, znači, da pri tome ne ulazi u registar proizvođača, nego u neki registar, videćete kasnije u amandmanu je to dobro obrazloženo, mislim da ćete to prihvatiti. Još jedna primedba, jeste da ima malo, verovatno je to tehnička greška, nesuvislosti u nekim rokovima. Recimo, imate u članu 22. da ispitivanje osnovanosti zahteva za registraciju geografske oznake, koja je veoma važna faza u postupku registracije, geografske oznake u Republici Srbiji, Ministarstvo ima rok od 12 meseci da to odgovori, to je previše, a da onda podnosilac tog zahteva dobije 30 dana da odgovori. Samo želim da pomognem, kao što uopšte i naša cela poslanička grupa želi da bude od koristi narodu čineći svaki zakon kvalitetnijim, da na ove stvari skrenem pažnju, za pohvalu je da postoji registar onih koji se bave zakonskom legislativom u pogledu kontrole bezbednosti hrane, znaju da je osnovni postulat sledivost. Znači, apsolutno pozdravljamo i registar, kontrolu kvaliteta, kontrolu proizvodnje, geografskog porekla. To je dobro rešenje, da ta oznaka ide kolektivno, da se može koristiti i za druge. Ono što je takođe bitno to je da je pružena mogućnost proizvođačima da oni, a svi znamo da mali broj proizvođača za sopstvene potrebe ima poluproizvod, uglavnom svi taj proizvod dovedu do kraja. Mi smo im na ovaj način, tj. vi ste im zakonom pružili mogućnost da prodaju gotov proizvod nekome ko je platio registraciju i ima prava za to. To vam je kao kada prodajete kvalitetno priplodno grlo, pa prodajete, kako kažu, nakupcima, pa ga prodajete na kilo umesto da ga prodajete po priplodnoj vrednosti. Koristim jedan žargonski izraz. Tako vam je isto, neko će morati svoju kvalitetnu rakiju, zato što nema mogućnosti da se registruje, jer nije toliko veliki da mu se to isplati ili kako već, proda svoj gotov proizvod ko može da stavi nalepnicu na to. U suštini gledano, zakon jako pozitivan. Regulacija ove materije je vrlo bitna za stanovništvo i za pohvalu je vaš napor i sve ono što ste učinili. Molim da shvatite ovo kao ozbiljne i konstruktivne predloge od naše poslaničke grupe i mene samog, s obzirom da ćemo to morati jednog dana, kako god i šta god, uraditi. U danu za glasanje mi ćemo podržati ovaj zakon zato što se radi o progresivnom zakonu i kvalitetnom evropskom zakonu. Zahvaljujem.
Zahvaljujem, gospodine Marinkoviću. Reč ima ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe DS dr Dušan Milisavljević. Izvolite.
Poštovani potpredsedniče, poštovana ministarka, dragi gosti iz Ministarstva, koleginice i kolege narodni poslanici, pred nama je jedan jako važan zakon, zakon koji, pogotovo za Srbiju, reguliše jednu materiju koja je u tkivu našeg društva. Nažalost, u Srbiji se vekovima alkoholom proslavlja rođenje deteta, alkoholom se, nažalost, i završava život na ovoj planeti i svaka sahrana, svako rođenje, svaka slava, svaki veseli i negativan događaj se vezuje za alkohol. Nažalost, Srbija je u porastu broja obolelih od alkoholizma, od ljudi koji konzumiraju alkohol. Ovaj zakon je dobar zato što kreće da reguliše jednu materiju koja je bila, nažalost, nepokrivena zakonskom regulativom. Ja sam Nišlija, moje kolege narodne poslanike ću, a i građane Srbije, da podsetim na jednu veliku aferu koja je bila 1998. godine, tzv. „zozovača“ i trovanje rakijom od jednog mog sugrađanina koji je napravio alkohol mimo standarda pravljenja alkoholnih pića i u smrt odveo više od 43 osobe 1998. godine. To je po meni i tada već bio alarm za republičku vladu i za resorno ministarstvo da mnogo strožije vodi računa o tome kako se proizvode alkoholna pića, kako se distribuiraju ta alkoholna pića i kako se praktično građani Srbije nalaze u kontaktu sa tim pićima. Ono što želim da vam kažem kao profesor medicinskog fakulteta je da je sve veći broj mladih koji konzumiraju alkohol i koji se odaju alkoholu, nažalost, i u krugu svoje porodice po prvi put dolaze u kontakt sa alkoholom, gledaju kako njihovi roditelji, njihovi dedovi konzumiraju alkohol. Smatrajući da je to nešto normalno i deca poprimaju te navike iz porodice, poprimaju te navike iz našeg društva, jer ako pogledamo i sve reklame na nacionalnim televizijama, pored uložaka, vi imate najveći broj reklama za pivo, neka žestoka pića. Mislim da je dobro da mi proizvodimo i da radimo marketing, to je dobro za televizije, to je dobro za te kuće koje proizvode, ali mislim da moramo da krenemo jednu kampanju, pored ovog zakona koji vi donosite danas i predlažete poslanicima Skupštine Srbije, u jedan preventivni program da pored toga što predlažete da se vrši kontrola i zakonski regulišete proizvodnju alkoholnih pića, da vaše ministarstvo, da Ministarstvo zdravlja, da Vlada krene u jednu jako opširnu kampanju, kao što smo kao nešto malo krenuli protiv duvana, pa smo onda malo stali, pa smo doneli Zakon o zabrani pušenja, pa se ponovo puši, možda čak i u skupštinskim prostorijama, u bolnicama, školama itd, pa ne poštujemo sami taj zakon. Mislim da treba jedna nacionalna kampanja o štetnosti alkohola, da to ne bude tradicionalno piće u Srbiji, da kažemo – živ si, zdrav si, hajde valja se, popi. Te stvari trebamo polako da iskorenjujemo, da pričamo građanima da je alkohol jako štetan, da se primenom i zloupotrebom alkohola oštećuje jetra, da se oštećuju krvni sudovi, da se oštećuje slezina, da se oštećuju mnogi unutrašnji organi, odjednjaka, od želuca i svih ostalih koji mogu da dovedu do problema. Ovim zakonom vi pravite jedan pomak, jednu lestvicu podižete, ali je potrebno da se ovaj zakon primenjuje, da se vidi kako će ovaj zakon funkcionisati u primeni na samom terenu. Potrebno je da znate daje alkohol mladima jako dostupan. Postoji Zakon o zabrani izdavanja alkoholnih pića maloletnim licima. Međutim, u svim gradovima videćete kako mladi lako dolaze u kontakt sa alkoholom, kako legalno kupuju, iako je Zakon regulisao da ne mogu da dođu u kontakt sa alkoholom. Ono što želim u ime poslaničke grupe DS da vam kažem, jeste da alkohol jako teško narušava i fizičko i mentalno zdravlje. Po brojnim procenama stručnjaka iz ove oblasti, kaže se da skraćuje život od 15 do 20 godina. U Srbiji nije još uvek razvijena ta svest o alkoholizmu, o svim bolestima kojima može da doprinese primena alkohola. Alkoholizma podstiče huliganstvo. Alkoholizam podstiče brojna ubistva. Alkoholizam i primena alkohola podstiče silovanja, podstiče veliki broj saobraćajnih nesreća. Pre desetak dana smo u ovoj Skupštini, poštovana ministarka, imali Zakon o zaštiti zdravstvenog stanja radnika u fabrikama. Gospodin Vulin je tu bio i ja sam tada istu to priču ime poslaničke grupe DS. Kada smo iz Ministarstva za rad i socijalna pitanja dobili podatak da je npr. u zapadnoj Evropi broj povređenih radnika znatno manji nego što je to na Balkanu, ja sam to tada povezivao sa zloupotrebom i konzumiranjem alkohola i na radu i u fabričkim postrojenjima. To želim i danas da kažem, da trebamo, pored strožih kontrola proizvodnje alkohola, da uvedemo strože kontrole i primene tih alkoholnih pića i u fabričkim pogonima i u preduzećima, republičkim i gradskim samoupravama, jer je to tako poprimilo jednu naviku da je to sasvim normalno da vi popijete, hajde da za dobro jutro, hajde za dobar dan, hajde živ si, zdrav si, valja se, muško si, popi itd. Porast je i velikog broja žena koje konzumiraju alkohol, što je jako loše. Mislim da su ovo teme koje traže jedan jasan odgovor i brži odgovor republičkih vlasti. Vi odgovarate ovim zakonom na sprečavanje pravljenja alkoholnih pića koja bi mogla da odvedu praktično nekoga u neku bolest ili, ne daj bože, smrt, kao što je „zozovača“ odnela više od 43 građana Srbije u smrt. Kada pričam i o „zozovači“, mene interesuje i želim od vas da dobijem podatak da je ta afera bila 1998. godina, a da je tek 2002. godine uništeno 4.000 litara u Kruševačkoj toplani tog pića, ali da je 750 litara vraćeno tog otrova praktično, jer to nije rakija, to je otrov. Još su se dešavale još i neke krađe, pa su neke flaše te „zozovače“ praktično opet cirkulisale među građanima naše države. Znači, kontrola mora da bude. Ja znam da imate mali broj inspektora koji bi mogli da kontrolišu i da pokriju celu teritoriju, ali mora da se radi na tome da se više ulazi u kontrolu proizvodnje alkoholnih pića. Kolega Marković je pre mene govorio upravo i o važnosti kontrole ne samo alkoholnih proizvoda koji će biti u prodaji, već čak i alkoholnih pića koje se proizvode za svoju upotrebu, a koji vrlo lako preko nekih rođendanskih ručkova ili slavskih večera mogu da dođu na trpezu i da se praktično drugi gosti odštete, ozlede i budu ugroženi možda nekim lošim pićem. Ono što takođe želim povodom ovog zakona da kažem, jeste da je jako bitno, pored edukacije stanovništva, da roditeljima skrenemo pažnju da roditelji isto moraju preventivno da utiču na svoju decu i da se iz porodice dosta toga nosi, pa se nosi i ova sklonost ka nekom alkoholnom piću. Kada dete vidi roditelja koji puši i koji pije, njemu je to sasvim normalno, pa će i on u jednom trenutku kada poraste da bude sklon ka ovim porocima. Želim isto da vam kažem da je, nažalost, Srbija i srpsko stanovništvo jedno od bolesnijih nacija u Evropi za mnoge hronične i nezarazne bolesti, kao što su kradiovaskularna oboljenja, kao što su maligna oboljenja. Faktor rizika za sva ova stanja, koja nažalost pogađaju našu naciju, je upravo i alkohol. Ta supstanca koja je kod naš baš ovako prihvaćena i o kojoj se ništa loše ne priča. Sam ovaj zakon je pobudio pažnju javnosti u smislu da je ovo sada zakon koji će nešto sprečiti. Ja bih bio presrećan kada bi stvarno mogla da se spreči uopšte proizvodnja i da Srbija bude bez alkohola, to bi bilo nešto sjajno, ali to ne možemo. Ali, možemo da napravimo mogućnost da se kroz porodicu isto šalje poruka. Na vama je kao republičkoj izvršnoj vlasti da radite jednu nacionalnu kampanju o štetnosti alkohola i duvana, ali je svakako i poruka srpskim porodicama da se odbaci taj kult pića koji je kod nas uvrežen praktično, kao što sam rekao, od rođenja do smrti. Bukvalno i loše i lepe trenutke vezujemo sa alkoholom. Ponavljam da smo u Evropi među vodećim zemljama po bolesnima od kardiovaskularnih oboljenja, po smrtnosti od kardiovaskularnih oboljenja, po procentu oboljevanja od malignih oboljenja svih organa. Evo, kao profesor vam pričam, a ne kao poslanik, to je jako loša kombinacija, duvan i alkohol. To povećava procenat malignih tumora. Znači, mi pričamo o osiromašenom uraniju, a u principu imamo nešto što svakodnevno samostalno konzumiramo, taj alkohol i te cigarete. Pažnja javnosti je bila oko odluke Svetske zdravstvene organizacije o štetnosti slanine i crvenog mesa. Ja ću vam reći da je ovo mnogo veći i opasniji faktor rizika, alkohol i cigarete. Građani koji se sada malo i šale na račun odluke Svetske zdravstvene organizacije o konzumiranju slanine, treba da znaju da su alkohol i cigarete mnogo opasniji nego konzumiranje slanine. Znači, od slanine vam neće ništa toliko faliti, koliko će vam faliti od cigareta i od alkohola. Ja ću polako privesti kraju moje obraćanje vama, sa željom da se uđe mnogo više, a ovo je jedan korak napred svakako, koji se čini pričom o ovom zakonu, samom pričom o ovom zakonu i pričom o kontroli proizvodnje alkoholnih pića, jer u Srbiji stvarno svaka kuća, pa i moja kuća, moj pokojni otac, moj deka i pradeka, svi u mojoj porodici su pravili i konzumirali ta pića. Prosto je sramota da jedna porodica nema praktično svoju rakiju. Ja nemam više nameru da nastavim tu tradiciju. Mislim da treba da vodimo mnogo zdraviji živote, da se posvetimo vežbanju, zdravijoj hrani i da alkohol, kao što ga sprečavamo zakonskim rešenjima, da šaljemo poruku jedne preventive, jedne zdravije nacije, jer svaka vlada koja će biti u Srbiji će reći da želi ekonomski razvoj. Ja vam kažem kao lekar, u ime poslaničke grupe DS, da reforme ekonomskog razvoja ne može biti ukoliko nemate zdravu naciju. Srpska nacija je, nažalost, u velikom problemu zbog mnogo velikog broja bolesti od kojih bolujemo. Znači, zajednička borba, rad, preventiva i edukacija i iz porodice i iz izvršnih vlasti, da sprečimo procenat oboljevanja naših građana. Hvala vam puno.
Zahvaljujem. Reč ima ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe SNS, narodni poslanik Zoran Antić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, pred nama je jedan zakon koji faktički dotiče mnoge od nas, nas koji konzumiramo alkohol i kojima je cilj da imamo kvalitetnije piće, one koji proizvode alkohol, poljoprivredne proizvođače, proizvođače koji su registrovani, a i državni budžet, ako hoćete, jer najveći deo prihoda, najveći deo tržišta nalazi se danas, nažalost, kada je u pitanju proizvodnja alkohola, u sivom tržištu. Mislim da pred sobom imamo jedan jako dobar zakon, zakon koji je poprilično životan, koji je prihvatio činjenicu da danas u Srbiji građani nemaju velika finansijska sredstva da bi finansirali proizvodnju alkohola, koji je u mnogome uprostio kompletnu regulativu koju smo imali do sada i stvorio prostor da se stvori i veća količina jakih alkoholnih pića na tržištu i kvalitetnijih alkoholnih pića na tržištu i da se pre svega, ono što ja vidim kao osnovni kvalitet i osnovni cilj ovog zakona, izađe na strano tržište, da se krene pre svega u izvoz. Činjenica je da mi imamo veliku količinu jakih alkoholnih pića, da ona prevazilazi potrebe našeg tržišta i da zbog toga veliki deo voća, koje je jako kvalitetno, ne bude ni pokupljen, ne bude iskorišćen i da taj potencijal koji je pred nama ovim zakonom trebamo da realizujemo i ostvarimo znatno veći devizni prihod nego što smo imali do sada. Komparativna prednost Srbije u ovoj oblasti, u ovom sektoru je očigledna u odnosu, pre svega, na EU. Mi imamo jako dobro podneblje, jako dobar kvalitet voća i imamo jednu tehnologiju koja je vekovima razvijana i jako dobro poznaje naš narod, način na koji se proizvode alkoholna pića. Dakle, sam razvoj sektora treba i ovaj zakon da omogući da što veći broj naših poljoprivrednih proizvođača ostvari prihod, da se uvećaju investicije u proizvodnju i da ovo bude kroz niz brendova, stvarno jedna izvozna šansa, izvozni potencijal kada je u pitanju proizvodnja alkoholnih pića, proizvodnja i izvoz generalno poljoprivrednih proizvoda. Znači, do sada smo imali jedno loše stanje koje je već pomenuti, pre svega, zahvaljujući ovom zakonu,koji je usvojen 2009. godine, koji nije prepoznao fizička lica i poljoprivrednike kao potencijal Srbije, koji je bitno uvećao sivo tržište u Srbiji, koji je doveo do toga da danas u Srbiji imamo jako niske cene, koje, pre svega, diktira sivo tržište i bitno onemogućava veću proizvodnju registrovanih proizvođača alkohola i veću ponudu, s kojom bi, eventualno mogli da izađemo na svetsko tržište i samim tim i jako loš kvalitet alkoholnih pića. Znači, šta ovaj zakon donosi u odnosu na dosadašnji zakon? Delimično su o tome govorile moje kolege, ali ponovio bih. Znači proizvodnju za sopstvene potrebe, sve ono što smo do sada proizvodili, sve ono što su proizvodili građani Srbije, ništa se ne menja. Oni su ti koji garantuju za kvalitet svojih proizvoda. Znači individualni proizvođači, fizička lica. Oni su ti koji mogu svoj proizvod da poklone, mogu sami da konzumiraju, mogu to i članovi njihove porodice, ali oni koji su ujedno onemogućeni da svoj proizvod flaširaju, da ga puštaju u dalju prodaju, a ono što je poseban kvalitet ovog zakona to je da im omogućava prodaja destilata. Prodaja destilata za negde oko 300.000 individualnih proizvođača koji su se registrovali, bar po statističkim podacima i koji proizvode voće, danas je moguća. Mogu višak destilata da prodaju proizvođačima a ti proizvođači, naravno dobijaju sirovinsku bazu od koje mogu da proizvedu znatno veću količinu jakih alkoholnih pića, i kao što rekoh da se, pre svega, usmere prema stranim tržištima. Šta bih još trebao da istaknem. Ono što je novina i što je, po meni, izuzetno dobro rešenje, to je činjenica da pojedinačno pravo koje smo imali kada je u pitanju geografska oznaka porekla, prelazi na kolektivnu. Šta bi to trebalo da znači? Do sada ste mogli da registrujete određeni brend i vi sami kao pojedinac ili onaj s kim želite da sarađujete ima pravo na taj brend, ima pravo da iskorišćava taj brend. Sada se stvari u potpunosti menjaju. Vi ili grupa, ili udruženje, ili vaše kolege, možete da registrujete taj brend, ali svako registrujući se kod Ministarstva poljoprivrede, može da se priključi tom brendu i da se bitno uveća količina, znači brendiranog pića i sa tom količinom podstičemo ekonomiju obima koja je uslov da bismo uopšte mogli da izađemo na inostrano tržište, znači van Srbije. To je ono što jedan strahovit kvalitet ovog zakona. To je ono što otvara perspektivu i za individualne proizvođače, jer je na ovaj način omogućeno da se kroz brendove, kroz jedan ujednačen kvalitet iskorači i da se ukaže potreba za većom količinom destilata, pa samim tim, eventualno i kroz razvoj primarne proizvodnje, koja je na neki način i zapostavljena, s obzirom da proizvodnju u voćarstvu zahteva dosta velike investicije i da je najveća količina voća koju mi proizvodimo, a hvalimo se velikim količinama proizvedenog voća, voća druge i treće kategorije, eventualno industrijsko voće, s kojim ne možemo da izađemo na tržište kao sa konzumnim voćem. Dalja priča sa geografskom oznakom porekla je ta da mi stvorivši nacionalne geografske oznake porekla možemo da uđemo u proces da te geografske oznake porekla možemo da registrujemo u Evropi, jer mi dosad imamo jako male količine koje izvozimo u EU. Uglavnom se izvozi, bar prema podacima koje sam ja prikupio, u zemlje koje su van EU, Švajcarska, Rusija, Amerika, Australija, ali relativno male količine odlaze u zemlje EU i to je nešto što mora da se menja. Još jedna bitna novina i nešto što bi trebalo da potpomogne da tržište u narednom periodu bude i šire i da ponudi kvalitetniji proizvod, to su sertifikaciona tela. To je nešto što do sada nismo imali u prethodnom zakonu i što je jedan, rekao bih, ozbiljan kvalitet ovog zakona, jer je činjenica da inspekcijske službe nisu mogle da stignu svuda i da iskontrolišu kvalitet alkoholnih pića, znači voćnih rakija, jer nama je pre svega cilj da povećamo proizvodnju voćnih rakija i da se ovim zakonom omogućava da se taj posao inspekcija prebaci jednim delom na sertifikaciona tela. Ta seritikaviona tela trebaju da garantuju da imate proizvod ujednačenog kvaliteta po brendovima koji su pre toga registrovani, kao što rekoh, geografske oznake porekla i ta sertifikaciona tela izdaju dozvole za stavljanje u promet određene količine proizvoda, koje zadovoljavaju te kvalitete. Naravno da će Ministarstvo indirektno kontrolisati i njih kroz proizvode koji se nalaze na tržištu, da li oni u potpunosti ispunjavaju svoju društvenu ulogu, a uloga im je da bitno popravimo kvalitet domaćeg proizvoda, jer bez toga nema napretka u ovoj proizvodnji i još jedanput izlazak na inostrano tržište. Sve ostalo, i koje su mogućnosti ovog zakona odnosi se, pre svega, na jeftiniju proizvodnju, znači poljoprivredni proizvođači koji žele da se upišu u registar proizvođača to mogu, ovaj put da učine uz znatno manje troškove. Mislim da intencija Ministarstva da se bar vratimo na 2009. godinu i da imamo negde oko 2000 proizvođača koliko ih je bilo u tom trenutku, pa čak i da se taj broj poveća, naravno. Da je jako važno da smo i deklarisanje i kategorizaciju alkoholonih piša uradili po evropskim standardima, to je u prilogu ovog zakona. Mislim da je i registar proizvođača nešto što je izuzetno bitno, jer jedino ako imate prave podatke, koji se sakupljaju svake godine možete da vodite neku politiku i eventualno nekim podzakonskim aktima da unapređujete ovaj sektor. Što se tiče rinfuzne prodaje, ja sam jedan od onih koji smatra da je ovo dobro rešenje. Dobro rešenje zato što mislim da rinfuzna prodaja snižava kvalitet proizvoda i da je treba izbeći jer ja ceo ovaj zakon doživljavam kao zakon koji treba da podstakne izvoz, jer oslanjajući se na domaće tržište naši proizvođači nemaju nikakvu perspektivu. Ono što je bitno i za državnu kasu i to treba reći, radi se o ozbiljnom novcu, naravno ne treba imati iluzije, najveći deo tog novca, kako to trenutno stoji, radi se o nekih 200 miliona evra, neće biti moguće prikupiti, jednostavno ostaje mogućnost samostalne proizvodnje, odnosno proizvodnje za svoje potrebe i taj deo alkoholnih pića neće biti oporezovan sasvim sigurno, ali činjenicom da će jedan deo od individualnih proizvođača preći u legalne tokove, sasvim sigurno znači će i veće poreske prihode. Nadam se da ćemo u tom smislu onaj procenat, koji je ministarka pomenula, nekih 25% po tvrdnjama udruženja, taj procenat je znatno manji legalne prodaje alkoholnih pića, uvećati u nekom narednom periodu, jer ako govorimo o 200 miliona evra, to je otprilike trenutni deficit koji je republički budžet imao negde u julu mesecu. Znači, suština ovog zakona je izvoz i od toga hoće li Ministarstvo poljoprivrede u saradnji sa Ministarstvom trgovine omogućiti da se izvoz odvija nesmetano, normalno, hoće li ovim proizvođačima pomoći da izađu na tržište i hoće li ova radna grupa voditi računa o izvozu srpskih alkoholnih pića? Od toga će zavisiti da li će ovaj zakon imati punu primenu i da li ćemo doći u situaciju da sve ono što danas imamo kao višak proizvodnje u voćarstvu bude prerađeno kroz jedan proizvod koji je, treba reći, trajan, po čemu se razlikuje od mnogih drugih proizvoda od voća i koji ostvaruje jako dobre prihode i to treba reći, možda je najkomercijalniji kada je u pitanju prerada voća. Znači, suština se svodi na izvoz i ja molim ministarstvo da proprati izvoznike, da prepozna probleme koje eventualno oni imaju. Ja lično nisam, pripremajući se za ovu raspravu, prepoznao da trenutno ima nekih ograničenja, ali, u svakom slučaju, ne sme se dozvoliti da se pojave, a sadašnju proceduru treba što je moguće više uprošćavati. Ovaj zakon će pružiti priliku svim poljoprivrednim proizvođačima koji gaje voće da ostvare ozbiljan prihod i da bitno poprave svoj ekonomski položaj. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Miletić Mihajlović. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine potpredsedniče, poštovana ministarka, dame i gospodo saradnici ministarke, dame i gospodo narodni poslanici, izneću stavove u vezi predloženih zakona u ime Socijalističke partije Srbije, u ime Poslaničke grupe. Dakle, govorimo o Predlogu zakona o jakim alkoholnim pićima i Predlogu zakona o potvrđivanju Protokola u pravljenju nanosom, uz Okvirni sporazum o slivu reke Save. Pre nego što izložim stavove, želeo bih da istaknem i na neki način se pohvalno izrazim oko intenzivne zakonodavne aktivnosti Ministarstva poljoprivrede i životne sredine, s obzirom na činjenicu da smo do sada imali na dnevnom redu devet zakona i preko 15 zakona o potvrđivanju međunarodnih sporazuma iz oblasti poljoprivrede i zaštite životne sredine. To govori o tome da Ministarstvo poljoprivrede i životne sredine u sklopu naše aktuelne Vlade zaista agilno i odgovorno radi. Novi zakon o jakim alkoholnim pićima, koji Skupština treba da usvoji, predstavlja još jedan veoma važan zakonski projekat koji reguliše na jedinstven način pitanje proizvodnje i kvaliteta jakih alkoholnih pića, a istovremeno otklanja mnoge nedostatke koje smo imali u prethodnom zakonu. Srbija je sa svojim geografskim odlikama vekovno i veoma rodno mesto šljive, jabuke, kruške, ali i drugih voćnih sorti i ako bi se gledalo po čemu je Srbija prepoznatljiva, sigurno da jedno od stvari, ili jedno od pet stvari po kojima je Srbija prepoznatljiva u svetu, svakako je proizvodnja voća i proizvodnja destilata iz kojih se dobijaju jaka alkoholna pića, koja su veoma specifična i kvalitetna. Naravno, da bi bila kvalitetna, mora da se i to pitanje reguliše na adekvatan način. Ranije je ova oblast bila uređena Zakonom o vinu i rakiji iz 1994. godine, ali su uočeni mnogi nedostaci ovog zakona, zbog primene zajedničkih odredaba o proizvodnji vina i proizvodnji rakije, pa je zato donet poseban Zakon o vinu i Zakon o rakiji i drugim alkoholnim pićima 2009. godine. Međutim, ovaj Zakon o rakiji i drugim alkoholnim pićima nije bio usklađen sa regulativama EU u pogledu podele alkoholnih pića na kategorije, registracije, geografske oznake, pravila vezanih za starenje i deklarisanje, kao i zbog neadekvatnog rešenja pitanja proizvodnje voćnog destilata fizičkih lica. Jedno od zakonskih rešenja koje je uticalo na pad proizvodnje i prodaju alkoholnih pića u Srbiji bio je zakonski uslov da svaki poljoprivredni proizvođač koji proizvodi rakiju više od sopstvenih potreba mora da ispuni veoma oštre tehnološke uslove, inače nije mogao na legalan način da svoje voćne destilate dalje stavlja u promet, tako da je veliki broj fizičkih lica, dotadašnjih proizvođača rakije, odlučio da ne registruje proizvodnju u skladu sa zakonom, jer su bili veoma nezadovoljni uslovima i troškovima koje je neophodno napraviti, kako bi se ispunili uslovi za proizvodnju. Tu pre svega mislim na trošak stalno zaposlenog tehnologa, koji nije mogao da se iskoristi, da tako kažem, u punom radnom kapacitetu na duži period i to se svakako nije isplatilo. Rezultat takvog jednog zakona jeste da se smanjio broj proizvođača, koji je bio registrovan sa nekih 2.000 na 400. Značajan deo proizvodnje se time odlio u sivu zonu i veliki proizvođači su morali da prekinu višegodišnju saradnju sa poljoprivrednim proizvođačima koji su pekli kvalitetan destilat. Dakle, to su ti problemi koji su se iskazali kroz primenu još uvek važećeg Zakona iz 2004. godine. Važno je istaći da ovaj zakon o kome danas raspravljamo rešava ovaj problem i zakon će se pozitivno odraziti pre svega na primarnu proizvodnju voća, koja je bazna sirovina, za proizvodnju jakih alkoholnih pića i vratiće veliki deo prometa voćnih destilata u legalne tokove. Takođe je važno istaći da je ovaj predloženi zakon usklađen sa Zakonom o bezbednosti hrane, što je veoma važno, jer prioritetan cilj mora biti zdravlje krajnjeg potrošača. Ovim zakonom se potrošaču omogućava da na tržištu ima kvalitetan i zdravstveno bezbedan proizvod. Da bi se ovaj cilj ostvario, pored ostalog, zakonom je predviđeno da etil-alkohol, koji je osnovno bazno jedinjenje, koji se koristi u proizvodnji jakih alkoholnih pića, bude isključivo poljoprivrednog porekla. Dakle, nijedno alkoholno piće ne sme da sadrži drugu vrstu alkohola sintetičkog porekla i to je garant onoga što treba da bude u skladu sa standardima o bezbednosti hrane. Naravno, mi ovde ne možemo da se bavimo, ovde smo čuli i određene stavove o štetnosti alkohola i o tome da treba da se vodi kampanja, da se vodi i mnogo toga preventivnog u raznim oblastima o štetnosti alkohola, ali, naravno da, niti ovo ministarstvo, niti ovaj zakon, treba time da se bavi. Ovaj zakon treba da se bavi upravo utvrđivanjem svih regulativa koje će obezbediti ispravan i bezbedan proizvod za tržište i u tom smislu zaštititi potrošače, a to su zdravstveni, obrazovni, vaspitni i drugi. Ali, to su sada drugi aspekti, koji treba da se trasiraju kada je u pitanju upotreba alkohola na drugim mestima i u drugim sferama. Ovde smo, da čuli smo i to je, znači ne bih govorio o tome da se uvodi registar proizvođača i alkoholnih pića, da se ne ponavljam, ali ovde je u zakonu takođe propisano da se vode i neke druge evidencije kao što je i podrumska dokumentacija koja treba da da podatke o nabavci sirovina, o proizvodnji, prometu, o svim odlikama sirovina i to predstavlja efikasan mehanizam za kontrolu proizvodnje kada se vrši kontrola proizvodnje. Zakon predviđa i podelu na kategorije i to je kvalitetna novina ovog zakona, podela jakih alkoholnih pića na kategorije ima ih 47 čuli smo, kojim se precizno, i to u prilogu zakona postoji, i njima se ta podela reguliše pitanje naziva, sadržaja, načina proizvodnje, procenta alkohola koji sadrži jako kvalitetno piće, kvaliteta i na ovaj način su zapravo uneti međunarodni standardi koji će našim brendovima omogućiti bolju poziciju i bolji plasman na međunarodnom tržištu, a samim tim i ono što smo rekli kada je u pitanju usaglašenost sa Zakonom o bezbednosti hrane. Naravno, pored ove jasne podele koja govori i o sirovinama, i o kvalitetu, i o tome šta, iz čega se može proizvesti jako alkoholno piće kroz jasno propisan nadzor i kroz kaznene odredbe dodatno se obezbeđuje sadržaj, kvalitet, poštovanje svih standarda u procesu proizvodnje što je veoma važno. Dakle, u celini uzev i posmatrano, mislim da je pred nama izuzetno kvalitetan zakonski akt koji na novim osnovama uređuje oblast proizvodnji jakih alkoholnih pića, otklanja sve nedostatke i probleme uočene u primeni sada važećeg zakona i usklađuje naše zakonodavstvo, što je najvažnije, sa pravnim tekovinama EU, što daje jednu veoma važnu perspektivu u onome što je privređivanje u ovoj oblasti, jer to će svakako pospešiti razvoj onoga što je primarna proizvodnja voća, razvoj voćarstva itd, a sa druge strane daje mogućnost da se iz toga proizvede kvalitetna alkoholna pića koja mogu da budu veoma konkurentna i korisna u smislu privređivanja za nas. Kada je reč o ovom drugom zakonu, to je Zakon o potvrđivanju protokola i upravljanju nanosom uz okvirni sporazum o slivu reke Save. Samo nekoliko reči načelno da kažem, on je potpisan od savskih država u decembru 2002. godine. Stupio je na snagu u decembru 2004. godine zajedno sa protokolom o režimu plovidbe. Ovaj sporazum predstavlja izraz saglasnosti savskih država, znači Bosne i Hercegovine, Republike Slovenije, Republike Hrvatske i Republike Srbije o saradnji na uspostavljanju međunarodnog režima plovidbe održivog upravljanja vodama, zaštite od štetnog uticaja voda, vodnog režima i vodnih ekosistema. Sporazum predviđa donošenje više protokola kojima će se urediti posebna pitanja koja se odnose na sliv reke Save, pa jedno od tih pitanja je svakako i od velike važnosti donošenje protokola o upravljanju nanosom u slivu reke Save što podrazumeva proceduru saradnje savskih zemalja na ovim pitanjima, praćenje kvaliteta nanosa, eksploatacije nanosa, pitanje zaštite ekosistema, pitanje zaštite od zagađenja itd. Dakle, evo, sa ovih nekoliko stavova koje sam ovde izneo u ime poslaničke grupe SPS i uz jedno zadovoljstvo da Ministarstvo poljoprivrede i životne sredine u ovom veoma teškom vremenu kada treba predano da radimo na svim poljima, daje sve od sebe da izvrši svoj deo zadatka, poslanička grupa SPS će glasati za ove zakone. Zahvaljujem.
Zahvaljujem se, gospodine Mihajlović. Prelazimo na redosled narodnih poslanika prema prijavama za reč. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković. Izvolite.
Alkoholizam je bolesti i tu nema nikakve sumnje i ja razumem brigu nekih kolega koji su to pominjali, ali definitivno to nije tema ovog zakona. Naravno, uvek treba ukazivati na opasnosti koje alkohol i mnoge druge stvari mogu da utiču na život, pre svega, mladih ljudi. Ali da se vratimo ipak na ono što je tema ovog zakona. Ovo je jedan solidan zakon koji baštini jedan dobar deo prakse EU i kao takav se kvalifikovao za to da gospodin Pavićević i ja glasamo za taj zakon u danu za glasanje sa nekoliko amandmana, deset, od kojih je najvažniji na član 9. i to u delu koji nema mnogo veze sa tehnologijom nego ima više sa pravnim položajem. Ovde piše da su podaci koji se unose u registar proizvođača, da su dostupni javnosti i da se trajno čuvaju. To da se trajno čuvaju, to je potpuno u redu, ali tačka 2. i tačka 3. u kojima se govori o podacima o proizvodnji, prometu i zalihama po godinama, ili 3. o dobavljaču destilata itd, naše mišljenje je da to treba da bude dostupno ministarstvu, nadležnim organima ali ne javnosti, jer bismo time, kada bi to bilo javno, time bismo povredili poslovnu tajnu, a to njihovo stavljanje pod neku vrstu službene tajnosti ne bi smetalo sprovođenju nadzora koje ministarstvo treba da radi. Znači, apsolutno treba da postoji dnevni uvid u to kako, ko, šta proizvodi od alkoholnih pića u Srbiji, ali to ne treba da bude javna stvar, jer se time povređuje poslovna tajna. Koliko sam ja obavešten, to je bila jedna primena i u radnoj grupi koja je radila na ovom zakonu. Ima još devet amandmana koji bi trebalo da doprinesu ukupnom kvalitetu zakona. Drago mi je isto što sada ovde čujemo i to, pre svega od istih ljudi koji su pre desetak godina kada su bili protivnici EU, govorili o tome da je EU jedna đavolja organizacija koje mrzi Srbe, pa, eto, hoće da nam ukine i pravo da pravimo sami rakiju, da pečemo rakiju što naravno ni tada, ne govorim o vama koji predstavljate zakon, nego o nekim svojim kolegama. I dobro je da smo i iz tog stereotipa izašli, naravno da je proizvodnja alkoholnih pića deo naše tradicije, ali je takođe, naravno, i to treba kodifikovati i to staviti u nešto što neće da ugrožava život. Jako je poražavajući podatak o malom broju zaposlenih, odnosno pre svega inspektora. Vi ste rekli da na jednog zaposlenog i na inspektora vam dolazi pet hiljada registrovanih proizvođača poljoprivrednih, a da je evropski prosek 200 ako sam dobro čuo i to govori da je nesumnjivo potrebno da broj ljudi koji rade i inspekcijske poslove u okviru vašeg ministarstva mora da bude mnogo, mnogo veći. Ja mogu da vam dam jedan predlog. Pošto se ovde priča danima o povećavanju broj komunalnih policajaca u Beogradu, koji je u percepciji najvećeg broja građana Srbije liči na paravojnu formaciju sa nejasnim nadležnostima i sa jako lošom primenom svoje sile koju koriste. Neka se taj broj od 1.000 novih komunalnih policajaca zameni sa 1.000 novih inspektora, ne samo u vašem ministarstvu, verovatno bi vam to možda bilo mnogo, ali ima puno mesta u inspekcijskim poslovima državne uprave Srbije, gde fale ljudi koji treba da kontrolišu da li se zakoni sprovode na adekvatan način. Tako da, budžet ne bi bio smanjen niti povećan, a mislim da bi efekti bili mnogo, mnogo bolji. Prema tome, ovo je dobar zakon. Očekujem da sagledate naše amandmane i da prihvatite intervencije koje smo dali sa željom da zakon bude bolji i dobro je da iz Vlade Srbije dolaze zakoni koji prate ono što se dešava, bez velike ambicije da će to nešto dramatično da promeni poslovne uspehe firmi koje rade taj posao i svetsko tržište je puno, prepuno proizvoda slične namene, tako da neće biti mnogo lakše, ali će biti lakše za sve naše proizvođače, nego što je to bilo do sada.
Zahvaljujem. Narodni poslanik Janko Veselinović nije u sali. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana ministarko, dragi gosti, kada je moj kolega vinodelac podržao zakon, meni ne ostaje ništa drugo nego da ga i sam podržim, s obzirom da se radi o vrlo dobrom poznavaocu alkoholnih pića, jednom od vodećih uvoznika vina, mada se ovde radi o jakim pićima, ali se od vina da napraviti dobar vinjak. Od grožđa se da napraviti dobra loza, od komovice, odnosno od komine od grožđa da se napraviti dobra komovica, ona je čak i lekovita i očigledno je da je poslednjih dana ona dala neki određeni rezultat, pa ću se ja složiti sa time da treba podržati ovaj zakon, s obzirom da smo u prethodnih nekoliko minuta imali eksperta na vezi, dakle, u direktnom prenosu uživo. Prema tome, kada jedan vinodelja ovako pohvalno govori o zakonu, pripadnik opozicije, meni ne ostaje ništa drugo nego da to podržim. Što se tiče šljiva i voća, ja sam za to da se to prerađuje u rakiju, ali pre rakije, mislim da to treba prerađivati na druge načine. Posebno bih bio zahvalan kada bi mi svi zajedno ubuduće ujedinjenih određenih problema u poljoprivredi, većinu tih šljiva osušili, prosušili i prodavali na način na koji su to radili naši preci i na takav način stvarali značajne devizne prihode. Dakle, taj izvoz suvih šljiva je bio značajan i gotovo da je popunjavao jednu trećinu srpskog budžeta, odnosno da je zauzimao 25% srpskog izvoza. U poslednje vreme je suva šljiva ponovo dobila na ceni, sušeno voće, dehidrirano voće, itd, treba da bude ono što treba da bude krajnji proizvod kvalitetnog voća, onog najkvalitetnijeg koje se posle prodaje u svežem stanju može prerađeno prodati kao suvo. Druga stvar je da se posle toga kroz kompote, slatko, itd, veliki deo tog voća treba da preradi u prerađevine u marmelade, u džemove, itd, a da ono što ostane ide u rakije, kako to naši seljaci kažu u mučenice, da se na takav način ništa ne baci i da se iz voćarske proizvodnje maksimalno izvuče kroz prerađivačku industriju i maksimalno izvuče ono što treba da izfinansira ne samo poljoprivredna gazdinstva, već da izfinansira onaj koji se bavi preradom, da im se taj biznis isplati, a da pri tome angažuju značajni broj radnika i da se ta proizvodnja obavlja što bliže selu, da bi se na takav način zadržao određeni broj stanovnika, da nam se teritorije ne bi ubuduće praznile. Značaj tog voća je višestruk, a što se tiče rakija i vina, ono što naši proizvođači treba da znaju, da fizička lica, odnosno poljoprivredna gazdinstva koja to ne proizvode za promet, koja proizvode za sopstvene potrebe, nemaju nikakve promenjene uslove, ali ukoliko to budu stavljali u prodaju i promet, u takvim situacijama moraju da se registruju kao proizvođači alkoholnih pića, da bi mogli da učestvuju nesmetano u prometu. Ta odredba je, pre svega, zbog toga da se ne bi ugrozilo zdravlje drugih ljudi, a ukoliko proizvodite za sopstvene potrebe, u tom slučaju nemate nikakav problem sa proizvodnjom rakije, odnosno sa raznim vrstama rakija koje se dobijaju od voća i od grožđa. Mislim da treba reći i da fizička lica koja to rade u okviru svog gazdinstva, kada to piće posluže nekim drugima, da se to ne smatra prometom, tako da nesmetano mogu da prave svadbe, da slave slave, nesmetano mogu i da posle sahrane popiju za nečiju dušu, mada su kod nas sahrane u poslednje vreme, posle vladavine stranke bivšeg režima, postale mnogobrojne, ne zbog žala za pokojnicima, već što je to prilika da ljudi čestito jedu i često posle vladavine stranke bivšeg režima na sahranama ljudi gotovo i ne pitaju ko je umro, već šta ima za hranu. To što se dešava je proizvod, pre svega, neke prethodne vladavine, opšteg devastiranja, ekonomskog devastiranja naše države i mislim da naša fizička lica koja se bave proizvodnjom rakije svakako treba da znaju da što se tiče potreba njihovog gazdinstva i da ono što se popije na njihovom gazdinstvu nemaju nikakav problem ni sa proizvodnjom, a ni sa obeležavanjem raznih tradicija, običaja, pa sam već rekao – slava, veselja i, ne daj Bože, sahrana. Mislim da ubuduće treba da vodimo računa da rakija bude taj poslednji proizvod koji ćemo proizvoditi. Mislim da treba više da se ulaže u poljoprivredu, ali takođe, mislim da smo u poslednjih desetak godina uložili nekoliko milijardi u poljoprivredu, a da pri tome nismo napravili značajan rezultat. Stoga, ubuduće, s obzirom da je ministarka poljoprivrede tu, svi zajedno treba da to malo sredstava što imamo, a za ovako siromašnu državu to nije malo, jer se radi o iznosima od 250 do 300 miliona evra godišnje, pa kada uzmete, u poslednjih pet godina smo uložili milijardu i po, kada prođete Srbijom, baš i nemamo neki utisak da smo nešto veliko napravili, da se ubuduće sredstva plasiraju što više u projekte, tako da se iz tih projekata nešto značajno napravi, da se napravi neka proizvodnja u voćarstvu, povrtarstvu, da se podigne proizvodnja prerađevina od voća, pa time i rakija, koje mogu da na pojedinim tržištima imaju značajnu ulogu, odnosno da budu tražena pića, s obzirom da je kvalitet našeg voća i rakije od voća veoma poznat onima koji su to probali. Mislim da ukoliko ofanzivnije nastupimo napolju, da i po pitanju proizvodnje rakija možemo da napravimo dobar rezultat. U svakom slučaju, ja sam od onih koji se zalaže za oživljavanje države Srbije, da Srbija ponovo bude država njiva i šljiva, momaka i devojaka, radnika i seljaka i da napustimo neke vrednosti i kombinacije koje su bile odluke bivšeg režima. Hvala.
Zahvaljujem. Narodni poslanik Balša Božović nije tu. Narodni poslanik Dušan Milisavljević nije tu. Reč ima narodni poslanik Ivan Karić.
Zahvaljujem. Poštovana gospođo ministarko, uvažene koleginice i kolege, mi smo danas u načelnoj raspravi izneli stav da ovaj Zakon o jakim alkoholnim pićima treba podržati i kolega koji je govorio u ime poslaničke grupe SDS-ZZS-ZS je izneo takav nedvosmislen stav. Naša podrška zakonu se ne dovodi u pitanje zbog argumenata koje smo već izneli. Ono što je za Socijaldemokratsku stranku, za Zelene Srbije i za Zajedno za Srbiju veoma važno jeste da u onom delu rasprave o amandmanima mi želimo da ukažemo, pre svega, na potencijalnu ugroženost zdravlja stanovnika i tih individualnih proizvođača, kako ih ovde kolokvijalno nazivamo. Naravno da to nije odgovarajući naziv, ali znamo na koga mislimo i insistiramo na potrebi zaštite stanovništva kroz mogućnost da se kontroliše taj proizvod. To je za nas mnogo važnije sa zdravstvenog aspekta, nego sa tržišnog aspekta, gotovo da je zanemarilo to u nekim globalnim tržišnim razmerama, ali u odnosu na moguće posledice po zdravlje stanovništva i građana Republike Srbije, može da bude ovo pitanje veoma interesantno i može da bude, nažalost, i veoma pogubno zbog toga što smo imali u prošlosti posledice koje su dolazile do izražaja usred neadekvatnih ili loših karakteristika tih jakih alkoholnih pića, s jedne strane. S druge strane, naravno, ako bi Zeleni Srbije trebalo da se izjasne o tome, mi smo možda spremni da predložimo i da se o trošku države rade te analize, na neki način, za dobrobit građana i o trošku države da bi znali o tome kakav je kvalitet tih pića i da bismo na pravi način zaštitili građane. Ono što je za mene u ovoj načelnoj raspravi interesantnije, a to je predlog koji se nalazi pred nama - Predlog zakona o potvrđivanju Protokola o upravljanju nanosom uz Okvirni sporazum o slivu reke Save. S obzirom na prethodnu podršku, Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije će podržati i ovaj predlog zakona. Ima nekoliko veoma važnih delova u ovom Protokolu koji su za nas interesantni. Jedan od najvažnijih je možda u onom delu kada se o nanosu govori kao o prirodnom resursu. Mislimo da je u pravom upravljanju životnom sredinom u zaštiti životne sredine važno delove životne sredine okarakterisati kao prirodni resurs. Prirodni resurs koji ima svoju vrednost, koji ima svoj prirodni kapital i samo na taj način možemo prema njemu da se odnosimo na ekonomski prihvatljiv način, s jedne strane, ali i da uzmemo u obzir sve mogućnosti uticaja na životnu sredinu. U početku ovog Protokola o upravljanju nanosom, u delu gde se govori o principima održivog upravljanja nanosom, veoma važne su ove karakteristike da se mora voditi računa o prirodnim procesima, da se mora voditi računa o ovom vodnom režimu, da se prepoznaje nanos u pogledu njegovog kvaliteta i količina, kao resurs. Ovo je za Zelene Srbije ključna rečenica i, naravno, da se potrudimo da obezbedimo ravnotežu između društveno-ekonomskih vrednosti i vrednosti nanosa sa aspekta životne sredine, planiranje i priprema mera za smanjenja uzvodnih i nizvodnih uticaja obezbeđujući integralna rešenja za vode, nanos, tlo, podzemne vode i, naravno, radeći na unapređenju saradnje sa različitim zainteresovanim stranama. U delu koji je, čini mi se, u prošlosti bio najproblematičniji, možda ne kada je upravljanje slivom reke Save, kada se uzme u obzir, koliko kada je u pitanju sliv Velike Morave, upravljanje nanosom i vađenje nanosa. Dešava nam se,čini mi se, i sada, ja sam o tome govorio u nekim drugim zakonskim predlozima, da imamo divlje kopače šljunka koji to ne rade pod okriljem države ili ne rade uz nadzor države i zaista probleme koje imamo u slivu Velike Morave bilo bi veoma pogubno da se jave u upravljanju sliva reke Save, a da možda za građane koji prate ovu raspravu samo podsetimo na koje reke se misli kada govorimo o slivu reke Save i kada govorimo o upravljanju nanosa u slivu reke Save, pre svega: Drina, Lim, Uvac, Bosut i reka Kolubara. Čini mi se da za građane zapadne Srbije je najvažnija reka Kolubara, s obzirom da je stvarala probleme i u poslednjih par godina plaveći i Valjevo i sve gradove nizvodno do Obrenovca. Ima to veze i sa nanosom i sa upravljanjem nanosa i sa divljim kopačima šljunka. Šljunak u slivu Kolubare je malo lošijeg kvaliteta, nego šljunak u Velikoj Moravi, tako da je to možda bolja okolnost za građane između Valjeva i Obrenovca, ali zaista smatramo da je dobro da bude definisano da strane koje će obavljati vađenja nanosa to mogu raditi samo u svrhu održavanja i bagerovanje u svrhu remedijacije životne sredine, da je privredno vađenje nanosa dozvoljeno samo u za to određenim područjima i da vađenje nanosa može obavljati samo ovlašćeno lice u skladu sa nacionalnim zakonodavstvom. Strane koje učestvuju, vi ste rekli da je tu Republika Slovenija, Republika Hrvatska, Bosna i Hercegovina i Republika Srbija. Ono što je u ovoj celoj priči oko nanosa veoma značajno je planirano vađenja nanosa i veoma je važno na pravi način definisati te lokacije i vrste vađenja nanosa. Pre svega, uključena procena kvantiteta i kvaliteta nanosa koji se vadi iz reke Save i njenih glavnih pritoka. U ovom slučaju, bar laičko vizuelno, posmatranjereke Drine sa Pavlovića mosta izgleda veoma haotično. Ne znam da li je to opažanje, sa moje strane, korektno, ali verujte da izgleda veoma, veoma zabrinjavajuće kada se sa Pavlovića mosta pogleda ko sve, kako i na koji način bageruje šljunak u slivu reke Drine. Ono što je veoma važno, odlaganje nanosa, s obzirom da imamo deponije pepela, deponije različitih opasnih supstanci u slivu reke Save i u delu sliva reke Kolubare, moramo da znamo šta ćemo da radimo u slučaju ako se taj nanos nađe u reci Savi, a ima karakteristike opasnog otpada. Gde ćemo taj otpad da odlažemo i šta ćemo sa njim da radimo? U članu 9. pod v) imamo postupak sa nanosom u slučaju da je isti zagađen. Dobro je da Savska komisija funkcioniše. Ja sam u proteklim godinama delimično bio upoznat sa radom Savske komisije. Ljudi koji rade u Savskoj komisiji, ljudi koji u okviru Direkcije za vode, ako ne grešim, su uključeni u međunarodnu saradnju, kada je u pitanju vodoprivreda i upravljanje rekom Savom, veoma dobro, profesionalno rade svoj posao i to nam daje nadu da polako počinjemo da uređujemo jedan po jedan sistem. Ono što je veoma interesantno za našu poslaničku grupu – SDP, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije, naravno, jesu zajednička istraživanja i razvoj. Opet smatramo da razmenom dobara i materijalni i nematerijalnih, možda više onih naučnih, možemo da doprinesemo boljem upravljanju u slivu reke Save. Ovog puta to nedvosmisleno piše u komentaru – sredstava iz budžeta su planirana. Ona moraju biti planirana i mi vas tu podržavamo. Mi ne volimo da demagoški pričamo o štednji i posebno Zeleni Srbije smatraju da štednja nije odgovor na krizu. Kada govorimo o nanosu, mi ovde imamo jednu kategoriju koju je Vlada Republike Srbije uvela u poslednjih par meseci, a to je iskorišćenje industrijskog otpada. U ovom slučaju mislim na deponije pepela kojih ima između 200-300 miliona tona u Republici Srbiji, koje bi trebalo iskoristiti pre ovog prirodnog resursa o kojem govorimo. U ovom slučaju pesak dominantno i šljunak u jednom delu. Postoji način da se zameni, postoji način da se nekim drugim merama, ne štednjom, ubrza privreda i ispada da je najbolja štednja ulaganje u nove poslove i u poslove koji na održivi i na zeleni način koriste životnu sredinu, a da ne stvaraju velike ili, da kažem, u najmanjoj meri stvaraju neke loše stvari po životnu sredinu. Ovde naravno postoji i ovo „mutatis – mutandis“, nadamo se da to neće značiti da se, da kažem ovaj zakon prihvata, pošto u njemu bude izmenjeno sve što je potrebno izmeniti. Nadam se da je najveći deo, onoga što je potrebno izmeniti sadržano ovde, da neće biti iznenađenja i da time što podržavamo ovaj zakonski predlog mi u stvari podržavamo ovo što vidimo i što čitamo, a da ovom klauzulom neće doći do nekih drugih koje su bile neophodne da se izmene, pa se nađu u nekoj verziji za koju mi nismo glasali. Naravno, ovo je samo jedan protokol ili samo jedan deo iz direktiva u vezi sa aktivnostima u oblasti politike upravljanja, politike voda, imaćemo još puno stvari o kojima ćemo razgovarati kada donosimo zakone koji su, da kažem ne dvosmisleni, a na dobrobit građana Republike Srbije. Možete da očekujete našu podršku, ali kao i svaki put do sada kada mislimo da neki zakoni nisu dovoljno dobri imaćete bez rezervnu, bez kompromisnu kritiku. Zahvaljujem se, još jednom i nadam se da ćemo do nove godine imati još mnogo ekoloških zakona i da ćemo imati polemika za razliku od ove mirne rasprave kojoj danas prisustvujemo. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Marjana Maraš. Izvolite.
Poštovana predsednice, uvažena ministarko sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, na početku bih istakla da će poslanička grupa SPS podržati predloženi Zakon o jakim alkoholnim pićima i Zakon o potvrđivanju protokola upravljanju nanosom uz okvirni sporazum u slivu reke Save. Izradi novog Zakona o jakom alkoholnim pićima, pristupilo se zbog važnosti koju proizvodnja jakih alkoholnih pića, prvenstveno rakija od voća ima za razvoj poljoprivrede Republike Srbije. U postupku pripreme Zakona o jakom alkoholnim pićima, Ministarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine, sprovelo je javnu raspravu u kojoj su učestvovali predstavnici proizvođača jakih alkoholnih pića, njihovih udruženja. Rezultat je predlog zakona o kojem danas raspravljamo. Predloženim zakonom stvaraju se uslovi za postepeno prilagođavanje domaćih proizvođača u uslovima koji se primenjuju u EU i predstavlja veliki korak ka usklađivanju proizvodnje jakih alkoholnih pića u Srbiji sa zajedničkom poljoprivrednom politikom EU. Usklađenost ovog zakona sa zakonodavstvom EU omogućava zaštitu od falsifikata, sprečava promet proizvođačima koji nisu registrovani, uspostavlja bazu podataka o proizvođačima, proizvodnji i kvalitetu jakih alkoholnih pića, a kako ste i vi ministarka naveli, Evropska komisija je dala najviše ocene ovom nacrtu zakona. Zakonom o jakim alkoholnim pićima, uređuje se proizvodnja, geografska oznaka, kvalitet, opis, predstavljanje i deklarisanje i promet jakih alkoholnih pića, kao i druga pitanja od značaja za jaka alkoholna pića. Rešenja koja su predložena novim zakonom, vode smanjenju troškova proizvodnje, rastu konkurentnosti proizvođača, povećanju proizvodnje i kvaliteta, a time izvoza jakih alkoholnih pića iz Srbije. Članom 8. ovog zakona, propisano je da proizvodnjom jakih alkoholnih pića može da se bavi pravno lice ili preduzetnik, registrovan u registar privrednih subjekata, odnosno drugi registar u skladu sa posebnim propisom koji je upisan u registar proizvođača jakih alkoholnih pića, koji vodi ministarstvo nadležno za poslove poljoprivrede. Takođe, propisan je i način za upis u taj registar. Individualni proizvođači rakije, kojih nema u važećem zakonu, ali ih ima u životu i praksi, biće legalizovani novim zakonom. Zakon bi trebao pre svega da smanji sivo tržište i da poveća bezbednost i kontrolu jakih alkoholnih pića. Nove odredbe su usmerene ka pojednostavljenju pravila za registraciju proizvođača i samu proizvodnju jakih alkoholnih pića, a cilj je da se smanji nivo sive ekonomije, poveća broj registrovanih proizvođača, uz maksimalno uvažavanje bezbednosti i kvaliteta proizvoda. Novi zakon omogućiće poljoprivrednicima da višak rakije legalno prodaju registrovanim proizvođačima. Oni će samim tim da plaćaju poreze i akcize. Konkretno, novim zakonom omogućiće se građanima da kroz ugovorni odnos, višak destilata prodaju registrovanim proizvođačima za dalju doradu i preradu. Fizičkim licima će ovo biti značajan izbor prihoda i mogućnost za bolje korišćenje sopstvenih resursa, u krajnjoj liniji ova zakonska rešenja imaju za cilj intenzivniji i ravnomerniji razvoj sela. Ukazala bih na činjenicu da je izvoz rakije iz Srbije nedovoljan u odnosu na godišnju proizvodnju i visoki kvalitet. Primera radi, šljivovica se najviše izvozi u Crnu Goru, SAD, BiH, Kanadu, Švajcarsku i Australiju, a potom slede ostale zemlje. Ostale rakije od voća plasiraju se u Crnu Goru, Rusiju, BiH, SAD i Švajcarsku. Specijalne rakije se najviše izvoze u BiH. Poštovani narodni poslanici, alkoholna pića se definišu po kategorijama EU. Uvođenjem kategorije jakih alkoholnih pića sa jasno definisanim sirovinama, načinom proizvodnje i upisom u registar proizvođača jakih alkoholnih pića, onemogućava se prisustvo sumnjivih kvaliteta na tržištu. Zakon ustanovljava procedure kojima se omogućava praćenje svih puteva alkohola i kontrola od proizvodnje do pakovanja gotovog proizvoda, čime se garantuje poreklo i kvalitet. Jedna od najbitnijih izmena odnosi se na geografsku oznaku alkoholnih pića koja je definisana po evropskim kriterijumima. Donošenjem ovog zakona će se omogućiti jedinstven, jednostavan, transparentan način za zaštitu geografske oznake jakih alkoholnih pića. Ovo će usloviti pojavu novih privrednih subjekata, sertifikacionog tela u kontroli proizvodnje i kvaliteta sa geografskom oznakom. Zakonom se reguliše postupak registracije geografske oznake i njeno korišćenje, čime se štiti intelektualna svojina u ovoj oblasti i omogućava dodatna vrednost jakim alkoholnim pićima. Oznaka geografskog porekla svom korisniku garantuje prednost u odnosu na konkurenciju u privrednoj utakmici, proizvod označen geografskom oznakom geografskog porekla, potrošači doživljavaju kao proizvod posebnih kvaliteta koji drugi proizvodi te vrste ne poseduju. U poslednjih 10 godina nije zaštićena nijedna geografska oznaka za rakiju, niti je ima u prometu. Razlozi za to leže delom i u komplikovanoj proceduri zaštite geografske oznake, ali i u nedovoljno razvijenoj svesti proizvođača o prednostima udruživanja i koristi koju dobijaju na tržištu u odnosu na iste takve proizvode, bez oznake geografskog porekla. Takvi proizvodi lakše nalaze put do kupca, iako imaju veću cenu jer iza njih stoji jedan standardizovan i garantovan kvalitet. Zaštita geografske oznake podrazumeva određene troškove, ali ih pozitivni efekti opravdavaju. Takođe očekuje se da zakon utiče i na udruživanje proizvođača oko geografske oznake, kako bi mogli da tu geografsku oznaku koriste. Po postojećem zakonu u ovom momentu u Srbiji postoji šest registrovanih proizvođača rakije sa geografskom oznakom porekla, gde su u pitanju pretežno šljivovica, jabukovača i breskovača. Svi oni su zaštiti svoj proizvod kao individualnu geografsku oznaku i kao takvu isključivo i samo oni mogu da stavljaju rakiju sa geografskom oznakom u promet. Zakonom se stvaraju uslovi da se sistem individualne zaštite geografske oznake može zameniti kolektivnom koja će biti opšteg karaktera, odnosiće se na određeni lokalitet, kraj u kome se rakija proizvodi na tradicionalan način. Srbija jedino na ovaj način može dobiti na količini i kvalitetu proizvoda što će omogućiti da srpska rakija postane prepoznatljiva u svetu kao nacionalni brend. Odredbe ovog zakona su usklađene sa odredbama Zakona o bezbednosti hrane koji se takođe odnosi na sektor jakih alkoholnih pića. Naime, briga za zdravlje krajnjih potrošača mora biti prioritet, što će se kroz primene odredbi ovog zakona omogućiti, jer će potrošač na tržištu imati kvalitetan, zdravstveno ispravan i bezbedan proizvod. Ovo je posebno značajno ako uzmemo u obzir činjenicu da nisu bila retka trovanja neispravnim rakijama, koja su za posledicu imala ozbiljno ugrožavanje zdravlja, a čak su dolazila i do smrtnih ishoda. Poštovani narodni poslanici do donošenja Zakona o rakiji i drugim alkoholnim pićima u Srbiji je bilo registrovano oko 2000 proizvođača, privrednih subjekata i fizičkih lica. Nažalost nakon donošenja zakona broj registrovanih proizvođača smanjio se na 369, od tog broja 25% su preduzeća, dok 75% preduzetnici iz zanatskih proizvodnih radnji. Prema podacima iz Registra proizvođača rakije i drugih alkoholnih pića ukupna godišnja proizvodnja iznosi oko 12 miliona litara alkoholnog pića. S obzirom da je prema podacima Republičkog zavoda za statistiku obim proizvodnje jakih alkoholnih pića u Republici Srbiji mnogo veći i kreće se oko 80 miliona litara na godišnjem nivou, jasno je da se velika količina jakih alkoholnih pića proizvodi od strane lica koja nisu registrovani proizvođači. Prema rečima proizvođača ukoliko bi poštovali odredbe važećeg zakona koje su izuzetno nestimulativne troškovi samo jednog litra rakije, u koju ulaze usluge tehnologa, akcizna makrica, porez, knjigovođa, dostigla bi cifru već od 450 dinara pa tako ne bi bili konkurentni. Proizvođači sami ističu da je važeći Zakon o rakiji i drugim alkoholnim pićima zapravo doprineo pojavi kupovine rakije na crno. Po ovom zakonu iz 2009. godine proizvodnja fizičkih lica nije bila obuhvaćena, tako da je ostala van legalnih kontrolisanih tokova. Registrovani proizvođači takođe ističu da bi trebalo izmeniti akciznu politiku, što nije predmet ovog zakona, jer je recimo potrebno 13 funti da se litar rakije izveze u Englesku, dok se akciza na uvoz viskija u našu zemlju plaća tek jedan evro. Poštovani narodni poslanici, Srbija je poznata kao zemlja šljive i izuzetno kvalitetne Šljivovice, a najkvalitetnija rakija od šljive proizvodi se u zapadnom delu Srbije i to od autohtonih sorti šljive „požegače“ i „crvene ranke“. U istočnoj Srbiji dominiraju specijalne rakije „travarica“, „nanovača“, „menta“, dok se u Vojvodini sve više proizvode rakije od voća i većinom su zastupljene rakije od grožđa. Koliko je srpska Šljivovica poznata govori i podatak da je u vreme prohibicije u Americi bila u rangu sa viskijem i konjakom po ceni i kvalitetu. Iz ovoga zaključujemo da srpski rakijski brendovi po kvalitetu zaslužuju mnogo bolju poziciju na domaćem i inostranom tržištu. Ubeđeni smo da će ovaj zakon doprineti stimulisanju i malih i velikih proizvođača da proizvode kvalitetne voćne rakije sa oznakom geografskog porekla i na taj način postati još poznatiji i priznatiji. Još jedan kvalitet ovog zakona koji želim da istaknem jeste drastično smanjenje troškova proizvođačima jakih alkoholnih pića, što će sigurno doprineti povećanju proizvodnje i proizvodnje rakije i drugih alkoholnih pića. Zahvaljujem.
Reč ima Milan Novaković.
Poštovana predsednice, uvažena ministarko sa saradnicima, koleginice i kolege narodni poslanici, zadovoljstvo nam je danas da slušamo vrlo kvalitetne diskusije o Predlogu zakona o jakim alkoholnim pićima iz prostog razloga što mi kao narodni predstavnici pričamo o jednom jako dobro izbalansiranom zakonu koji je uzavreo u centar svega proizvođača alkoholnih pića u Republici Srbiji. Ta izbalansiranost se upravo ogleda u tome što svi strahovi koje su naši poljoprivrednici, čestiti i vredni proizvođači imali ulaskom Srbije u EU da neće moći da peku rakiju na tradicionalan način, kao što to rade vekovima, ovim zakonom je definitivno odagnana i sve pohvale i radnoj grupi i ministarstvu i Vladi na ovako dobro izbalansiranom zakonu. Zašto je dobro izbalansiran? Upravo što ćemo sačuvati tradiciju i ekonomske aspekte naših malih proizvođača koji su nama izuzetno važno i oni će moći onaj deo koji je za njihove lične potrebe nesmetano i ubuduće na način kao što su to radili do sada da proizvode, da konzumiraju i za svoju ličnu potrošnju da koriste. Daljim korak, ako postoje tržišni viškovi, zakon u sledećem koraku prepoznaje i proizvođača jakih alkoholnih pića koji mora biti registrovan i poštovati sve pozitivne zakonske propise u delu kvaliteta i zdravstvene ispravnosti, što prate i ostali zakoni, ovaj deo Zakona o jakim alkoholnim pićima. Svakako da će u delu proizvodnje voća i te kako podsticati i podstaći nove zasade. Kao što smo čuli i do sada najviše u državi Srbiji je prisutna šljiva, a proteklih godina smo svedoci da i te kako po Vojvodini, naročito, niču novi zasadi raznog drugog voća i vinograda na području cele Republike Srbije, a sve su to sirovine za delom proizvodnju jakih alkoholnih pića. Svakako da u zakonu stoji jedna bitna napomena, a to je da su sve ove odredbe, da ih ne nabrajam redom, usklađene sa zakonima EU, što znači da na kraju svaki proizvođač registrovan u RS će moći sasvim regularno da izveze proizvode na tržište EU, što nam govore podaci o geografskom poreklu, usklađivanje sistema kvaliteta i sve ono što prati ostale proizvode koji treba da se nađu na tržištu EU. I te kako je važno i možemo očekivati da donošenjem ovog zakona možemo da očekujemo i značajnim delom smanjenje sive ekonomije i povećanje regularnog prometa jakih alkoholnih pića. Poznato je da se apsolutno borimo za potpunu legalnost i podsticanje svih vidova proizvodnje, kako u korist svih naših proizvođača i iz svega toga i država Srbija ima korist kroz ukupan BDP. Jako je važno istaći da svi mali proizvođači neće moći biti, odnosno svi mali proizvođači neće moći da uđu u utakmicu sa velikim u smislu izvoza i zato će biti sledeći korak, koji će verovatno drugi zakon, očekujemo vrlo brzo i zakon o zadrugama, da udruživanjem malih proizvođača zadruge će moći vrlo lako da registruju proizvodnju jakih alkoholnih pića i samim tim smanjiti troškove za sve one koji prate i koji su do sada bili prethodnim zakonom znatno veći i svakako da je kvalitet ovog zakona što i te kako smanjuje troškove i same registracije. Nama jeste poljoprivreda glavna izvozna šansa, nama je poljoprivreda sigurno na jednom od najvažnijih mesta uopšte u našoj budućnosti i mislim da je ovo dobar primer ovog zakona kako bi trebali i slediti primer ovog zakona sa sledećim zakonima upravo da sve one prednosti koje imamo kao država i sve ono što znamo kao narod, sve ono što naši vredni poljoprivredni proizvođači umeju da naprave, a na svetskom tržištu se i te kako cene svi ovi proizvodi koje mi imamo na području naše cele Republike i mislim da je to jedna velika šansa da u budućim zakonima, koji budu uređivali ostale oblasti proizvodnje, da se držimo ovoga principa, da zadržimo ono što je karakteristično, ono što znamo da radimo, ono što možemo da radimo. Nema potrebe da mi izmišljamo nešto što ne znamo, a sa druge strane, uz primenu savremenih svetskih tehnologija, počev od primarne proizvodnje, a ovde govorimo i o primarnoj proizvodnji i o jednom visokom nivou prerade gde dobijamo i te kako skupe proizvode. Sada da ne nabrajamo, od 100 kg voća možemo da dobijemo koliko rakije, pa kada uporedimo vrlo jasno ćemo izračunati, pogotovo kada imamo geografsko poreklo, koliko to može da uveća ukupan BDP Republike Srbije. U svakom slučaju, za svaku pohvalu i nadam se da ćemo svi imati, a najviše naši poljoprivredni proizvođači koji su nam najvažniji i za njih u ovom parlamentu ću se ja lično i moje kolege uvek boriti da kroz kvalitetne zakonske predloge budu naši poljoprivredni proizvođači zaštićeni, da budu stimulisani i da se borimo za što veće, što bolji budžet za poljoprivredu i da idemo napred. O drugom, o Predlogu zakona o potvrđivanju protokola o upravljanju nanosa u okviru spor6azuma o slivu reke Save, mogu samo da kažem da je kvalitetno i stručno urađen, da je predlog jasno obuhvatio sve aspekte ovog specifičnog dela i u Danu za glasanje moje kolege i ja iz SNS ćemo podržati oba ova zakonska predloga. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Vladimir Pavićević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana predsednice Narodne skupštine, gospođo Gojković, uvažena gospođo Bošković Bogosavljević i poštovane gošće i gosti iz Ministarstva, konačno jedan predstavnik Vlade u ovoj Narodnoj skupštini prvi put, ja mislim, za ovih godinu i sedam meseci brani jedan veoma dobar predlog zakona, poštovana gospodo. To je predlog zakona koji je utegnut, jasan, precizan, logičan i meni je žao, poštovana gospodo, što za ovih godinu i sedam meseci tek sada po prvi put jedan poslanik opozicije može na ovakav način da komentariše jedan predlog zakona. Žao mi je jednim delom, poštovana gospodo, i što je dobar deo rasprave sve do sada bio usmeren ka tom pitanju može li neko da peče rakiju privatno, za svoju dušu ili ne može. Pa, ja mislim da je svakome ko je pročitao ovaj predlog zakona to jasno. Ali, evo i ja, kao čovek koji nastupa ovde u ime opozicije, da kažem domaćinima u Srbiji, pa i domaćicama da kažem, da im je omogućeno da peku normalno i legalno rakiju za svoju dušu i da nema nikakve dileme oko toga. Zatim, poštovana gospodo, uprkos tome što je ocena zakona ovakva kakvu sam izneo, imam tri napomene. Te tri napomene se tiču ovako nekih dodatnih preciznosti. Kada već imamo dobar zakon, gospođo Bošković Bogosavljević, da ga napravimo najboljim mogućim. Gospodin Živković je već naveo jedan kriterijum na osnovu koga smo merili sadržinu ovog zakona. To je kriterijum tržišne privrede, konkurencije, pravila konkurencije, itd. Mi smatramo, gospođo Bošković Bogosavljević, na primer da podaci o proizvodnji, promet u zalihama po godinama i o dobavljaču destilata poljoprivrednog porekla ne bi trebalo da budu dostupni javnosti, jer se radi o osetljivim poslovnim tajnama proizvođača jakih alkoholnih pića. Mi dodajemo ovom stavu još dve stvari, gospođo Bošković Bogosavljević. Jedno je - nije opravdano po našem sudu da proizvođači jakih alkoholnih pića međusobno imaju uvid u podatke o proizvedenim i prodatim količinama, te stanju na zalihama. Zašto bismo mi to omogućavali? Druga stvar, mi smatramo da proizvođači jakih alkoholnih pića mogu izgubiti kompetetivnu prednost na tržištu ako se njihovi osetljivi poslovni podaci učine javnim. Mi smo amandmanskim intervenisali. Moj predlog je da vi naše amandmane pročitate, makar jednako pažljivo, kao što mi čitamo vaše predloge zakona, i ukoliko prihvatite naše argumentaciju, da prihvatite naše amandmane. Druga napomena, poštovana gospodo, tiče se usaglašenosti sa drugim zakonima. U delu u kojem reguliše geografske oznake, to su čl. 14. do 29, vidim sada jednu radost kod naših gostiju ovde kada imamo ovako jednu temeljenu, ozbiljnu raspravu o jednom predlogu zakona, bravo i za to, dakle, u delu u kojem reguliše geografske oznake predlog zakona, nama se čini, nije potpun, jer ne sadrži sve odredbe koje sadrži Zakon o oznakama geografskog porekla, a mi smatramo da bi trebalo da sadrži. Evo šta nedostaje – sadržina odeljaka 7, 10. i 11. pomenutog zakona. Gospođo Bošković Bogosavljević, mi smatramo, radi preciznosti, radi onog velikog načela na koje se mi ovde večito pozivamo, a to je načelo vladavine prava, da bi bilo dobro da i ove naše amandmane koji se tiču ovog dela pažljivo pročitate, da uvažite našu argumentaciju i da prihvatite naše amandmane. Treća napomena, poštovana gospodo, povodom ovog zakona je sledeća. Gospođo Bošković Bogosavljević i, naravno, uvažene gošće i gosti iz ministarstva, odredba kojom je propisano da se geografska oznaka ne sme prevoditi, po našem sudu, je neprimenjiva na jaka alkoholna pića koja se npr. izvoze, jer je pri njihovom deklarisanju uputno, mi smatramo, navesti geografsku oznaku na jeziku koji je u upotrebi na tržištu na koje se jako alkoholno piće izvozi. Nama se čini da bi bilo dobro, možda nije neophodno, ali da bi bilo dobro, da bi zakon bio najbolji, da se i ova naša sugestija, ja mislim, supstantivna uvaži. Kao što vidite, ovog puta nismo, makar u govorima, reagovali na jezik i što se tiče jezika zakona zadovoljni smo ovog puta, ali vas molim da obratite pažnju na naše amandmane, koji su apsolutno supstantivni. Hvala vam.
Hvala. Reč ima ministar Snežana Bogosavljević Bošković.
Zahvaljujem. Pre svega, želim da izrazim svoje zadovoljstvo i zadovoljstvo mojih saradnika što je dosadašnja rasprava protekla u ovakvom tonu. Ovo je samo potvrda velike saglasnosti među nama da se radi o jednom izuzetno kvalitetnom zakonu i da ona pitanja i oni predlozi koji su se ovde čuli su zaista najiskreniji, najdobronamerniji i u tom smislu, na kraju, mogu da obećam poslaniku Pavićeviću da ćemo sve predložene amandmane sa pažnjom pročitati, sa pažnjom analizirati, jer zaista shvatamo dobru nameru. Nama je cilj da uz onu desetku koju smo dobili od Evropske komisije, od naših poslanika dobijemo 10 plus. Sada želim da se samo kratko osvrnem na neka pitanja koja su postavili poslanici pre gospodina Pavićevića. Naravno, pri tom želim da kažem da će biti kratak osvrt, a da očekujem da u danu za raspravu po amandmanima i na ova sva pojedinačna pitanja opsežno damo sve odgovore, kako bi svima bilo jasno o čemu se radi u najvećoj mogućoj meri, a pre svega, da bi našim proizvođačima koji su životno zainteresovani za ovaj zakon to isto bilo i jasnije nego svima nama. Zbog toga ću se samo kratko osvrnuti na neke od diskusija narodnih poslanika. Pre svega, gospodin Marinković iz poslaničke grupe DS je istakao, uz sve ove pohvale, pitanje zbog čega zakon ne predviđa kontrolu one proizvodnje koja je namenjena za sopstvene potrebe proizvođača. Prosto i jednostavno, mi smo zaduženi da brinemo o zdravstvenoj bezbednosti proizvoda koji ima karakter robe, koji se nađe na tržištu i koji je namenjen potrošačima na tržištu. Mi ne možemo da ulazimo u sopstvenu i vlastitu proizvodnju svakog pojedinačnog proizvođača, fizičkog lica koje ne želi da taj svoj proizvod dalje plasira. On proizvodi za sebe, za svoju porodicu, za svoje goste, jer ukoliko bismo ušli u ovakvu jednu obavezu da kontrolišemo ono što će on ponuditi svojoj porodici, svojim gostima, morali bi po istom principu da kontrolišemo i proizvodnju džema, slatkog, ajvara i slično. Prosto i jednostavno da znate šta otprilike ovaj zakon predviđa, a šta ne može, jer nije u skladu sa onim što je u duhu zakona. Gospodin Marinković, a i neki poslanici pre njega, mislim gospodin Arpad, postavio je pitanje rokova, zašto je rok za prihvatanje zaštite geografske oznake godinu dana, zašto smo tako dug rok odredili za ovaj posao koji će biti u nadležnosti ministarstva. Predvideli smo rok do godinu dana, što znači da ovaj rok može biti i kraći. Ukoliko je zahtev potpun, ukoliko postoji saglasnost svih ovih koji su zainteresovani za oznaku geografskog porekla rakije na nekom području, lokalitetu, onda nema razloga da bude godinu dana, onda će ceo posao biti završen za mesec dana. Međutim, u situaciji kada imamo različita mišljenja, kada imamo suprotstavljene ideje, mi onda moramo postepeno i polako da rešavamo pitanje zaštite oznake geografskog porekla, pošto ona više neće biti individulano vlasništvo, ona je sada kolektivno vlasništvo velike grupe proizvođača sa određenog područja. Naš interes je da javnost bude u potpunosti upoznata, da čujemo različita mišljenja i da od tih različitih mišljenja napravimo jedno koje će biti prihvatljivo za sve potencijalne aktere i učesnike u proizvodnji proizvoda sa oznakom geografskog porekla, jer praktično ova oznaka se jednom dobija za svagda, za period koji sledi ispred svih ovih proizvođača. To je razlog zbog čega mi određujemo do godinu dana i ocenjujemo da je i u ovakvim slučajevima, koji za nas neće biti jednostavni, dovoljno godinu dana da se ceo ovaj proces zaokruži i da se prosto sve dileme, nedoumice, razmimoilaženja između naših proizvođača, a svi su nam važni na tom području, da se raščiste, da budemo medijatori i da dođemo do prihvatljivog rešenja za sve. Što se tiče gospodina Milisavljevića iz poslaničke grupe DS, on je diskutovao na temu uopšte da li nam je potreban Zakon o alkoholnim pićima ili uopšte o alkoholnim pićima ne treba govoriti. Ja sada zarad javnosti i vas poslanika moram da kažem da pitanje štetnosti konzumiranja alkoholnih pića, pitanje nivoa koji je dozvoljen i koji nije štetan je pitanje zaista za jednu drugu profesiju. Slažem se s tim da je ovo pitanje pre svega zdravstvenih radnika, to je sasvim jasno, ali svima nama je jasno da na svim meridijanima kroz istoriju, kroz vek i vekove iza nas, na svim nivoima u smislu socijalnog statusa, od onih najsiromašnijih slojeva do onih najbogatijih, konzumira se alkoholno piće. Stručnjaci u zdravstvu treba da kažu da li je štetno ili nije, u kojoj meri je štetno, a u kojoj nije. Isto tako kao što kažu da je lek lek samo u određenoj dozi, a čim pređe tu određenu dozu, on više nije lek, nego je otrov. Dakle, mi se ne bavimo tom problematikom i tim pitanjem. Mi se bavimo pitanjem kvaliteta i zdravstvene bezbednosti proizvoda koji se nađe u prodavnicama, na trgovačkim rafovima, koji bude dostupan našem potrošaču. Taj proizvod mora da bude zdravstveno bezbedan, kvalitetan i to je naš zadatak, da to što se nađe u legalnim tokovima prodaje bude apsolutno bezbedno po naše potrošače, naše građane. Što se tiče primedbi Ivana Karića, nisu primedbe, više su komentari i sugestije u smislu da zakon jeste dobar, ali uvek može biti bolji. Je li tako? Rekli ste da bi bilo zgodno i dobro da država pomogne u materijalnom smislu, da finansira analize kvaliteta alkoholnih pića koja se nađu u prodaji. Moram da kažem da mi već imamo pravilnik kojim finansiramo, odnosno regresiramo deo utrošenih sredstava za kontrolu kvaliteta. Taj pravilnik, za alkoholna pića koja nisu sa oznakom geo porekla, predviđa subvencionisanje 40-55% troškova, i to za pet uzoraka u toku godine. Ako se radi o alkoholnim pićima sa oznakom geografskog porekla, subvencionisanje je veće, povraćaj utrošenih sredstava za kontrolu kvaliteta je u iznosu od 50 do 60% i u tim slučajevima mi subvencionišemo analize za 10 uzoraka. Naravno, prihvatamo vašu sugestiju da uvek treba i više i značajnije subvencije, ali vi znate, kao što smo čuli malopre i od kolega poslanika, uvek je malo sredstava u odnosu na ono što bi sve želeli da podržimo, da subvencionišemo i da pomognemo. Prosto se trudimo da za svaku granu poljoprivredne proizvodnje, za svaki sektor opredelimo određena sredstva, odnosno maksimalno onoliko koliko je to nama u mogućnosti i koliko nam je na raspolaganju. U svakom slučaju, zahvaljujem se poslaniku Kariću na prilici da naši gledaoci, naši poslanici budu još jednom dobro informisani i o protokolu koji je takođe važan, o protokolu koji danas usvajamo u formi Zakona o upravljanju nanosom u okvirnom slivu reke Save. Dakle, protokolu koji znači zajedničku prekograničnu, regionalnu saradnju za dobro upravljanje vodnim tokovima u cilju zaštite prirodnih resursa. Svojim izlaganjem pomogli ste i nama, da tako kažem, da ovaj protokol na pravi način predstavimo našoj javnosti i ja vam se u to ime zahvaljujem. Svim poslanicima koji su do sada učestvovali u raspravi se zahvaljujem od srca, a zahvaljujem se i onima koji će učestvovati u daljem toku sednice. Očekujem da isto ovako razgovaramo i u četvrtak, kada bude rasprava u pojedinostima, rasprava o amandmanima. Još jednom obećavam veliku pažnju i spremnost da sve ono što je u amandmanu suštinsko, što je dobro, što je kvalitetno, i prihvatimo. Hvala lepo.
Hvala. Saglasno članu 27. i članu 87. st. 2. i 3. Poslovnika, obaveštavam vas da će Skupština danas raditi i posle 18.00 časova. Sledeća reč ima Vesna Marković. Izvolite.
Poštovana predsednice, ministre, kolege narodni poslanici, prodaja i proizvodnja alkoholnih pića do sada nije bila jasno definisana, a registracija proizvođača alkoholnih pića je bila veoma skupa i iziskivala je ispunjavanje kriterijuma koji su bili nedostižni malim proizvođačima. Prema popisu iz 2012. godine, proizvodnjom voća u Srbiji se bavilo 295.203 gazdinstava. U Srbiji postoji 400 registrovanih proizvođača rakije i drugih alkoholnih pića, čija ukupna godišnja proizvodnja iznosi oko 12 miliona litara. Obim proizvodnje jakih alkoholnih pića u Republici Srbiji je mnogo veći od navedenog i kreće se oko 80 miliona litara na godišnjem nivou. Jasno je da se velika količina jakih alkoholnih pića proizvodi od strane lica koja nisu registrovani proizvođači i završe, naravno, u sivoj zoni. To je samo jedan od razloga zašto je bilo neophodno donošenje ovog zakona. Po zakonu iz 2009. godine, koji reguliše ovu oblast, ne postoji mehanizam da se proizvodnja fizičkog lica nađe u legalnim kontrolisanim tokovima. Ovaj zakon dozvoljavao je promet rakije u rifuznom stanju samo između registrovanih proizvođača. Time je veliki broj fizičkih lica, koji rakiju proizvode za sopstvene potrebe, ostao van sistema legalnog prometa i bez mogućnosti da je legalno prodaju registrovanim proizvođačima u situacijama kada njihova proizvodnja premašuje sopstvene potrebe. Ovo je bio veliki generator sivog tržišta voćnih destilata, a samim tim i zloupotreba čiji smo bili svedoci prethodnih godina. Navešću ukratko razloge za donošenje Zakona o alkoholnim pićima i, naravno, razloge zašto treba podržati ovaj zakon. To je pre svega bezbednost potrošača, jer je najvažnija briga za zdravlje potrošača koji će imati kvalitetan i zdravstveno ispravan proizvod. Zatim, smanjenje troškova za registraciju, uvođenje u legalne tokove malih proizvođača i mogućnost da prodaju svoj proizvod. Zatim, očuvanje tradicionalne proizvodnje rakije, dobijanje geografskog porekla, ukrupnjavanje sektora proizvodnje, međusobno udruživanje i koncentracija proizvodnje, kao i usklađivanje sa propisima EU, čime se omogućava lakše plasiranje alkoholnih pića na tržište zemalja EU. Usklađivanje sa instrumentima i kriterijumima zajedničke poljoprivredne politike EU stvaraju se uslovi za postepeno prilagođavanje domaćih proizvođača uslovima koji se primenjuju u EU. Naravno, time se priprema domaća proizvodnja za predstojeće članstvo u EU. To podrazumeva omogućavanje fizičkim licima da viškove iz sopstvene proizvodnje plasiraju na tržište, ali ne direktno, već preko registrovanih proizvođača alkoholnih pića koji će voćne destilate koristiti za dalju proizvodnju. Ovim izmenama stvaraju se preduslovi za dalji razvoj industrije jakih alkoholnih pića, jer se primenjuju iste kategorije i način deklarisanja kao u EU, što je vrlo bitno, kako za razvoj izvozno orijentisanog domaćeg sektora, tako i za potencijalne investicije. Proizvodnja jakih alkoholnih pića sa geografskom oznakom predstavlja korist za samog proizvođača pri njegovom nastupu na tržištu. Takvi proizvodi lakše nalaze put do kupca iako imaju veću cenu, jer za njih stoji jedan standardizovan i garantovan kvalitet i proizvođači se odlučuju na njihovu proizvodnju, bez obzira na troškove koje prouzrokuje. Alkoholno piće sa geografskom oznakom je proizvod sa većom vrednošću u odnosu na druge proizvode iste kategorije. Donošenjem ovog zakona možemo na najbolji način da proizvodnju i promet jakih alkoholnih pića unapredimo i predstavimo kao dobro organizovanu i kontrolisanu celinu iz koje će rezultirati kvalitetni i bezbedni proizvodi. Manji troškovi koji opterećuju proizvodnju će domaće proizvođače učiniti konkurentnim u odnosu na proizvođače iz EU, što će omogućiti lakši izvoz jakih alkoholnih pića proizvedenih u Republici Srbiji i nastup na tržištu. Iako su moje kolege već pomenule, reći ću još jedanput da usklađenost ovog zakona sa zakonodavstvom EU omogućava zaštitu od falsifikata, sprečava promet proizvođačima koji nisu registrovani, uspostavlja bazu podataka o proizvođačima, proizvodnji i kvalitetu jakih alkoholnih pića. Ovaj zakon predstavlja značajan podsticaj za razvoj sela, ali i za zaštitu malih poljoprivrednih proizvođača i zato pozivam sve kolege da u danu za glasanje p,održe ovaj predlog zakona. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Milorad Cvetanović.
Poštovana predsednice Narodne skupštine, uvaženi ministre Snežana Bogosavljević Bošković sa saradnicima, drage kolege, narodne poslanice i poslanici, govoriću o Zakonu jakim alkoholnim pićima. Novi zakon o jakih alkoholnim pićima usloviće regulativu u Srbiji sa pravilima EU i omogućiti poljoprivrednicima da višak alkoholnih pića legalno prodaju registrovanim proizvođačima, kao što i daje mogućnost poljoprivrednicima da uz relativno jednostavne uslove i male troškove voće prerade u rakiju, što je izuzetno važno za Srbiju u kojoj proizvodnja rakije ima vekovnu tradiciju. Ako ugovorni odnos višak destilata prodaju registrovanim proizvođačima za dalju doradu i preradu. Izradi novog zakona o jakim alkoholnim pićima pristupilo se zbog važnosti koju proizvodnja jakih alkoholnih pića prvenstveno rakija od voća ima za razvoj poljoprivrede Srbije, kao i njenom uticaju na razvoj primarne proizvodnje voća. Donošenjem zakona, između ostalog, reguliše se proizvodnja i kvalitet jakih alkoholnih pića na jedinstven način kako po pitanju samih definicija jakih alkoholnih pića, njihovih podela i geografske oznake, tako i po pitanju kategorija, deklarisanja, starenja. Sva rešenja koja su predložena novim zakonom vode smanjenju troškova proizvodnje, rastu konkurentnosti proizvođača, povećanju proizvodnje i kvaliteta, a time i izvoza jakih alkoholnih pića iz Srbije. Kraj iz koga dolazim, Mladenovac i okolina, je veoma bogat zasadom voćnih kultura i u kome je već tradicionalno i u širem obimu rasprostranjena prerada voća a naročito je značajna prerada roda voća u rakiju i vino. Iz nemogućnosti pronalaženja plasmana svojih proizvoda naročito voća zbog neadekvatne cene ili prezasićenosti domaćeg tržišta seoska domaćinstva se uglavnom odlučuju da svoje prinose od voća prerade u rakiju. To je već postala i tradicija a i slobodno mogu reći kult življenja u selu sa pomalo takmičarskim karakterom, koje svoje ocene o dobro ispečenoj rakiji dobijalo na našim svetkovinama sa kojima zaista ne manjkamo. Nemogućnost da svoje umeće i ogromno zadovoljstvo praćeno druženjem i zajedničkim loženjem kazana u iščekivanju prve kapljice i materijalizuju zbog strogih zakonskih okvira je umnogome doprinela da to ne bude razlog povratka na selo i nastavak vekovne tradicije koja krasi srpskog seljaka. Ambari puni sa buradima, kajsijevača, loze, dunjevače, višnjevače i nadasve prepoznatljive šljivovice, nisu lako mogli i na jednostavan način da dođu do kupaca. Uslovljeni mnogim zakonskim preprekama koje su direktno uticale na slabljenje ekonomske moći svakog seoskog domaćinstva u Srbiji, njegovom razvitku i jačanju, a samim tim su direktno uticali i na BDP Republike Srbije. Vekovna tradicija proizvodnja rakije u Srbiji i njen kvalitet prepoznatljiv i veoma tražen i daleko van granica naše zemlje će posle usvajanja ovog zakona na daleko jednostavniji i lakši način naći put do krajnjih korisnika. Mislim, da je upravo to ono što nam uistinu treba da proizvodimo upravo ono što je pravi srpski brend, ono po čemu nas prepoznaju u svetu, ono na čemu su davno naši pradedovi, slobodno mogu reći, diplomirali i doktorirali i što je ušlo u svetske udžbenike. Poput ovog zakona za koga ne sumnjam da će veoma brzo biti u primeni, trebali bismo da i ostale zakonske regulative, uglavnom vezane za selo i seljaka prilagodimo i pojednostavimo da bi život, proizvodnja i ostanak na selu bio što interesantniji i isplativiji i samim tim skinemo ogromno breme nezaposlenosti i pritisak na gradove, a naročito zapošljavanje u javnom sektoru, kojih će nadam se zbog ukupnog razvoja zemlje u budućnosti biti sve manje. Ovaj zakonski okvir je jedan od dobrih načina da se pomogne selu i seljaku i na kom se nikako ne smemo zaustaviti, kako definitivno ne bi opustela, osiromašila i ostala bez stanovništva, a selo će kao i uvek i kada nam je bilo najteže, to znati, višestruko da vrati. Zahvaljujem se.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Vesna Simić. Izvolite.
Poštovana ministarko sa saradnicima, uvažene kolege narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije je predlog Zakona o jakim alkoholnim pićima. Alkohol je jednako opasan kao i droga, duvan i drugi opijati. Do skora se smatralo da su i žestoka pića, rakija, liker i vinjak, konjak, kao i vino iz iste grupe jakih alkoholnih pića. Međutim, ako se vratimo malo u prošlost setićemo se mnogih trovanja od različitih rakija šećeruša. To je pokazalo kako i koliko metil alkohol može biti opasan po život i zdravlje ljudi. Obzirom da je naša zemlja opredeljena za ulazak u EU moramo da shvatimo da proizvodnja jakih alkoholnih pića, pogotovo rakije mora biti strogo kontrolisana, a to će biti urađeno upravo ovim zakonom. Takođe, ova materija biće regulisana upisom u registar proizvođača jakih alkoholnih pića. Sve ovo ne bi moglo biti realizovano bez potrebnih finansijskih sredstava koje su obezbeđena od strane resornog ministarstva. Zdušno podržavam ovaj zakon, obzirom na činjenicu da je do sada svako mogao da proizvodi rakiju i ako stoji da je bilo registrovano 2.048 proizvođača od čega samo 237 privrednih subjekata, a ostatak su činili individualni proizvođači. Zna se da će i posle donošenja zakona biti proizvodnje rakije na divlje u tzv. ruralnim područjima, pogotovo šljivovice, ali bi ovo bili usamljeni slučajevi u odnosu na stanje pre donošenja zakona. Podsećanja radi, mi imamo najveći broj stabala šljiva po glavi stanovnika, odnosno blizu 40 miliona komada mada se broj stabala iz godine u godinu smanjuje zbog demografske situacije i smanjenja radno aktivnog stanovništva. Novi zakon neće biti puka registracija poljoprivrednih domaćinstava već je registrovano domaćinstvo za proizvodnju imati kompletno zaokružen tehnološki proces za proizvodnju jakih alkoholnih pića. Inače, zakon je u potpunosti usklađen sa uredbom EU o proizvodnji i prometu jakih alkoholnih pića što je od značaja obzirom da je naša zemlja kandidat za članstvo u EU. Iz svega iznetog pozivam svoje kolege da glasaju za predlog ovog zakona jer će se njime uvesti redu u ovu materiju koja je uvek bila na marginama, a zbog toga su mnogi nedužni ljudi izgubili svoje živote. Hvala vam.
Zahvaljujem gospođo Simić. Reč ima narodni poslanik Milija Miletić. Izvolite.
Zahvaljujem se predsedavajući. Uvažena ministarko sa svojim kolegama, kolege poslanici, građani Srbije, ja sam Milija Miletić i dolazim iz najlepše opštine u Srbiji, opštine Svrljig, koja se nalazi pored najlepšeg grada u Srbiji, a to je grad Niš i govoriću o zakonu o alkoholnim pićima. Oblast u proizvodnji alkoholnih pića bila je regulisana Zakonom o vinu i rakiji iz 1994. godine, ali tokom primene Zakona pokazalo se da ima dosta nedostataka, pa je tako 2009. godine donesen novi zakon, koji je i dalje bio nedovoljno usaglašen, tako da sad donosimo ovaj predlog zakona i siguran sam da ćemo ga usvojiti, jer ovaj predlog zakona daje veliku mogućnost našim poljoprivrednim gazdinstvima koja se bave proizvodnjom šljive, a svi znamo da se od naše srpske šljive pravi srpska šljivovica, svi znamo koliki se broj naših poljoprivrednih proizvođača bavi proizvodnjom šljive i ostalih voćaka i svi znamo, a i više puta smo to pomenuli do sada, u Srbiji imamo 255 hiljada ljudi odnosno poljoprivrednih gazdinstava koji se bave proizvodnjom šljiva odnosno drugih voćaka. Ovaj zakon daje mogućnost u odnosu na prethodni zakon što će imati veliku mogućnost i veliku šansu da oni naši poljoprivredni proizvođači, ljudi koji se bave proizvodnjom šljive, višnje ili neke druge voćke, imaće mogućnost kada proizvedu svoju rakiju, sav svoj višak koji ne mogu upotrebiti za svoje domaćinstvo, za slavu, za prijatelje i za sve ostale, oni će taj svoj tržišni višak imati mogućnost da predaju prirodnom subjektu koji radi proizvodnju rakije, a to je sada mnogo bolji predlog nego što je bilo u prethodnom periodu, jer će sada biti mnogo manje troškova što se tiče tih privrednih subjekata za destilaciju alkohola odnosno pravljenje rakije. Na ovaj način, sada više neće biti potrebe da imate toliki broj prostorija sa ljudima koji će biti stalno zaposleni, sa tehnolozima. Imaće i ovde, normalno. Stavlja se veliki akcenat na čistoću, na hemijski sastav, na sve ono što je bitno, ali, nema više potrebe da neko od tih privrednih subjekata radi i da tu mora ima tehnologa, čoveka koji je stručan. Ovde se daje mogućnost da u finišnom delu bude tehnolog koji ne mora biti u radnom odnosu, može biti po ugovoru o delu, može sklopiti ugovor sa nekim ljudima i na taj način imaće se mogućnost da ti ljudi, odnosno privredni subjekti koji su izdavajali ta sredstva za tehnologe, za objekte koji su bili u nemogućnosti da se održavaju, čak je veći deo tih objekata bio van funkcije, sada će kroz ovaj zakon imati veće mogućnosti, otvara se veći broj tih privrednih subjekata koji će raditi na proizvodnji rakije, koji će imati mogućnost da otkupljuju rakiju od naših poljoprivrednih gazdinstava. Svi znamo kako naš poljoprivredni proizvođač, naš seljak, želi da na svaki način popuni svoj budžet, jer svi znamo u kakvoj je teškoj situaciji naša privreda. Ja ću uvek kao narodni poslanik ispred Ujedinjene seljačke strane i kao čovek koji je izabran sa liste SNS podržavati predloge Vlade i našeg premijera Vučića, sa nadležnom ministarkom, gospođom Snežanom, jer sam siguran da i ovim zakonom, i prethodnim zakonima, a i budućim zakonima, gledaćemo da se više stvari stave na svoje pravo mesto, da više mi ne plašimo naše ljude zakonima o EU, kada će naši poljoprivredni proizvođači koji se bave proizvodnjom naše tradicionalne rakije, našeg tradicionalnog pića, na tradicionalan način, više neće imati pravo da rade – sada vidimo da je ovaj zakon liberalniji, da ovaj zakon daje veću mogućnost i tim našim gazdinstvima. Rekli smo da ima 255 hiljada ljudi, odnosno gazdinstava koja su registrovana i koja se bave proizvodnjom rakije. Oni će ovde imati mogućnost i da se zaštiti geografsko poreklo, a sve će to mnogo olakšati posao nego što je bilo u prethodnom zakonu. Velika je šansa, a ja bih tu pozvao i nadležno ministarstvo i vas ministarko sa kolegama, da se stavi akcenat na zadrugarstvo. Malo pre je moj kolega rekao da svaka destilacija, svaka proizvodnja rakije, gde imamo jednog pravnog subjekta, jednog vlasnika ili više njih, za nas koji dolazimo, na primer, iz opštine Svrljig, taj jugoistok Srbije, velika je šansa da se da doprinos kroz zadrugarstvo, kroz zadružni vid proizvodnje, gde će veći broj naših zadrugara poljoprivrednih gazdinstava formirati zadrugu koja će kasnije u svom radu napraviti svoju destilaciju i gde će imati mogućnost da svi naši poljoprivredni proizvođači, ti ljudi koji proizvode našu šljivu, višnju, kroz taj tržišni višak da proizvode rakiju i da u toj zadruzi mogu tu rakiju da predaju, da prodaju, a da ne budu na neki način ucenjeni. Svi znamo sutra, ili u narednom periodu kada ovaj zakon usvojimo, naša šljiva će i dalje stvarati prihode za naša poljoprivredna gazdinstva. Da li kroz gotov proizvod, da li kroz destilaciju, kroz rakiju, ali, imaće od toga interesa. Svi znamo kako naš poljoprivredni proizvođač ima velikih problema kada dođe konačno do toga da mora svoj rod da proda, svi znamo i to da sutra, ukoliko ne obezbedimo ovako kroz udruživanje, kroz zadrugu, da ti ljudi mogu tu da proizvode svoju šljivu, svoju rakiju, da tu mogu da je plasiraju kroz destilaciju koja će biti vlasništvo tih zadrugara, ukoliko toga ne bude, tada ćemo imati veliki problem, isto će biti mala cena te rinfuzne robe. Jer, svi znamo koliko nam kilograma šljive treba za jedan litar rakije. Na ovaj način, kroz udruživanje, i mogućnost kroz zadrugarstvo, imaće veću šansu da se obezbedi i bolja cena za te naše poljoprivredne proizvođače i biće mnogo lakše da se ljudi na taj način udružuju i da rade. Inače, na teritoriji Nišavskog okruga imamo pet hiljada hektara pod voćem, od toga 700 hektara ima opština Svrljig i svi mi koji se nalazimo u ovom delu jugoistočne Srbije odakle ja dolazim, veliki akcenat stavljamo na voćarstvo. Kroz voćarstvo, kroz stimulaciju u voćarstvu i same lokalne samouprave pomažu, pomaže ministarstvo, ali ja mislim da u narednom periodu moramo veći akcenat stavljati kroz te subvencije ali i pomoć za izgradnju sušara, hladnjača, jer bez tih hladnjača i sušara naš poljoprivrednik će imati mogućnost da peče rakiju, ali pre toga moramo formirati zadruge. Šta još drugo sam hteo da kažem vezano za ovaj naš zakon o kojem sada raspravljamo? Želim da kažem da ćemo mi kao poslanici, ja kao poslanik Ujedinjene seljačke stranke, glasati za ovaj zakon. Mislim stvarno da je ovaj zakon mnogo bolji nego prethodni zakon i da daje veću mogućnost našim poljoprivrednim proizvođačima da se bave lakše i da lakše proizvode i da lakše plasiraju tu svojušljivu ili rakiju ili rakija da bude od višnje ili nečeg drugog, druge voćke. Šta drugo da kažem za kraj? Znači, svi mi znamo da je šljiva zaštitni znak naše Srbije. Svi znamo kao srpski domaćini na slavama, na svadbama, da bez te robe ne može to da prođe i ja ću za kraj jednu našu pesmu, pesmicu koju je uradio Dobrica Erić, reći: „Putniče što ideš iz daljine sive, zapamti ovu poslovicu prostu, kuću pred kojom ne cvetu šljive, ne nada se više ni suncu ni gostu. U Srbiji, zemlji voćnjaka i njiva sve je više avlija i bašta bez šljiva.“ Bez toga, ova pesma nam kaže sve, priroda nam je dala sve, stvarno imamo veliku šansu i zato vas pozivam i vas iz Ministarstva da se mnogo više akcenat stavi i na voćarstvo jer velika teritorija naše zemlje Srbije, kao što je recimo iz koje ja dolazim, ima šanse da se radi ali mora biti veća pomoć i lokalne samouprave ali i iz vašeg ministarstva se mora više izdvajati realna sredstva, da ta sredstva ne budu samo na papiru pa sutra proizvođač iz Svrljiga, Blaca ili neke druge opštine to ne može da iskoristi. Još jednom, glasaću za ovaj predlog zakona. Inače, ja moram da pomenem celu našu jugoistočnu Srbiju i da kažem kao pravi srpski domaćin i kao čovek koji živi i od poljoprivrede i živi za poljoprivredu i selo, ja sam skoro bio u Blacu. Blace je jedna lepa opština u kojoj se jedno selo zove Grgure, gde ima veliki broj domaćina koji po hektaru, mislim da je prosečno pet hektara pod voćem. Mislim da se takva sela moraju pomoći. To važi i za moju opštinu Svrljig, to važi za opštinu Knjaževac i ostale opštine, jer stvarno voćarstvo je jedna velika šansa i ovaj zakon o kome sada raspravljamo za nas će mnogo značiti. To vam konkretno kažem za poljoprivredne proizvođače. Mnogo će značiti, jer ćemo imati mogućnost da popunimo budžet naših poljoprivrednika i na ovaj način da damo podršku našem selu i našoj poljoprivredi. Još jednom, živeli moji srpski domaćini. Nemam sada rakiju, ja ne konzumiram alkohol, ali želim svima da kažem, da znaju, da će ovaj zakon biti odličan za naše poljoprivredne proizvođače, a pomoć mora malo više biti u voćarstvu i ostalim delovima naše poljoprivredne proizvodnje kroz Ministarstvo poljoprivrede. Za kraj, ja ću kao narodni poslanik ispred Ujedinjene seljačke stranke, izabran sa liste SNS, glasati za ovaj zakon punim srcem, jer siguran sam da će biti donošenje ovog zakona mnogo lakše za poljoprivrednu proizvodnju i za voćare u celoj Srbiji.
Zahvaljujem, gospodine Miletiću. Pošto na listama poslaničkih grupa više nema prijavljenih za reč, pre zaključivanja zajedničkog načelnog jedinstvenog pretresa, pitam da li žele reč predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa ili još neko ko nije iskoristio svoje pravo iz člana 96. Poslovnika? (Ne) Zahvaljujem. Saglasno članu 98. stav 4. Poslovnika Narodne skupštine zaključujem zajednički načelni jedinstveni pretres o predlozima zakona iz tačaka 1. i 2. dnevnog reda. Poštovani narodni poslanici, kao što ste obavešteni nastavljamo rad Druge sednice redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini. S obzirom na to da je Narodna skupština završila raspravu o svim tačkama dnevnog reda ove sednice, saglasno članu 87. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, određujem utorak 3. novembar 2015. godine sa početkom u 17,00 časova kao dan za glasanje o tačkama dnevnog reda Druge sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini. Zahvaljujem. [[Sednica je prekinuta u 15.45 časova]]
Poštovani narodni poslanici, pre nego što pređemo na odlučivanje, potrebno je da utvrdimo kvorum. Molim vas da ubacite svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutan 131 poslanik. Prelazimo na 1. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O ŽELEZNICI Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o železnici, u načelu. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 132, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo četiri od ukupno prisutnih 136 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman je podnela grupa od šest narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 136 od ukupno prisutnih 138 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman je podnela grupa od sedam narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 138 od ukupno prisutnih 138 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podnela grupa od sedam narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 138 od ukupno prisutnih 138 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Janko Veselinović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 138 od ukupno prisutnih 138 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandmane u istovetnom tekstu podneli su grupa od šest narodnih poslanika poslaničke grupe DS i grupa od sedam narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 138 od ukupno prisutnih 138 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podnela grupa od sedam narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 138 od ukupno prisutnih 138 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Janko Veselinović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 140 od ukupno prisutnih 140 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandmane u istovetnom tekstu podneli su grupa od šest narodnih poslanika poslaničke grupe DS i grupa od sedam narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 141 od ukupno prisutno 141 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandmane u istovetnom tekstu podneli su grupa od šest narodnih poslanika poslaničke grupe DS i grupa od sedam narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 od ukupno prisutnih 143 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podnela grupa od šest narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 od ukupno prisutnih 143 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Janko Veselinović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 od ukupno prisutnih 143 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman je podnela grupa od sedam narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 od ukupno prisutnih 143 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandman je podnela grupa od sedam narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 od ukupno prisutnih 143 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandman je podnela grupa od šest narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 od ukupno prisutnih 143 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandman je podnela grupa od sedam narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 od ukupno prisutnih 143 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandman je podnela grupa od pet narodnih poslanika poslaničke grupe SDA Sandžaka - PDD. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 od ukupno prisutnih 143 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 19. amandman je podnela grupa od devet narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić-SDS-ZZS-ZS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 139 od ukupno prisutnih 143 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 19. amandman si zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 144 od ukupno prisutnih 144 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 20. amandman je podnela grupa od sedam narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 145 od ukupno prisutnih 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 21. amandmane u istovetnom tekstu podnele su grupa od pet narodnih poslanika poslaničke grupe SDA Sandžaka-PDD i grupa od šest narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 145 od ukupno prisutnih 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 22. amandman je podnela grupa od devet narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić-SDS-ZZS-ZS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 141 od ukupno prisutnih 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 23. amandman je podnela grupa od šest narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 145 od ukupno prisutnih 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 24. amandman je podnela grupa od sedam narodnih poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 145 od ukupno prisutnih 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 25. amandman je podnela grupa od devet narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 141 od ukupno prisutnih 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 25. amandman je podnela grupa od šest narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146 od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 27. amandman, sa ispravkom, podnela je grupa od sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146 od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 28. amandman je podnela grupa od devet narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 142 od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 28. amandman je podnela grupa od sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146 od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 28. amandman je podnela grupa od šest narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146 od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 29. amandman je podnela grupa od devet narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 142 od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 30. amandman je podnela grupa od pet narodnih poslanika poslaničke grupe SDA Sandžaka-PDD. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo146 od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 31. amandman je podnela grupa od devet narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 142 od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 33. amandman je podnela grupa od sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146 od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 34. amandman je podnela grupa od sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146 od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 36. amandman je podnela grupa od šest narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 145 od ukupno prisutnih 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 36. amandman je podnela grupa od sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 145 od ukupno prisutnih 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 36. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 145 od ukupno prisutnih 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 37. amandman je podnela grupa od devet narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 141 od ukupno prisutnih 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 37. amandman je podnela grupa od šest narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 145 od ukupno prisutnih 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 38. amandman je podnela grupa od šest narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 145 od ukupno prisutnih 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 38. amandman je podnela grupa od sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146 od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 39. amandman je podnela grupa od šest narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146 od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 42. amandman je podnela grupa od sedam narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146 od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 42. amandman je podnela grupa od devet narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 142 od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 43. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146 od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 43. amandman je podnela grupa od devet narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 140 od ukupno prisutna 144 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 43. amandman je podnela grupa od šest narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 144 od ukupno prisutna 144 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o železnici, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 138, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo šest od ukupno prisutna 144 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o železnici. Prelazimo na 2. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BEZBEDNOSTI I INTEROPERABILNOSTI ŽELEZNICE Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o bezbednosti i interoperabilnosti železnice, u načelu. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 140, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo šest od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Sastavni deo Predloga zakona postali su amandmani narodnog poslanika Stefane Miladinović na članove 2. i 10. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 56. amandman je podnela grupa od devet narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 142 od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 75. amandman je podnela grupa od devet narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić-SDS-ZZS-ZS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 142 od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o bezbednosti i interoperabilnosti železnice, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 142, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo četiri od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o bezbednosti i interoperabilnosti železnice. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o međunarodnom kombinovanom transportu između Vlade Republike Srbije i Vlade Slovačke Republike, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 145, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao jedan od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Mađarske o drumskom prevozu putnika i stvari, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 147, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno prisutnih 147 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Tunis o drumskom prevozu putnika i stvari, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 147, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno prisutnih 147 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o bezbednosti i zdravlju na radu, u načelu. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 142, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo šest od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona, u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 2. amandman sa ispravkom podnela je grupa od devet narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić-SDS-ZZS-ZS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podnela grupa od pet narodnih poslanika poslaničke grupe SDA Sandžaka-PDD. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146 od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podnela grupa od devet narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić-SDS-ZZS-ZS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 144 od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Janko Veselinović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 148 od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podnela grupa od pet narodnih poslanika poslaničke grupe SDA Sandžaka-PDD. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 148 od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podnela grupa od pet narodnih poslanika poslaničke grupe SDA Sandžaka-PDD. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 148 od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podnela grupa od šest narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 148 od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podnela grupa od pet narodnih poslanika poslaničke grupe SDA Sandžaka-PDD. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 148 od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman sa ispravkom podnela je grupa od devet narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić-SDS-ZZS-ZS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 144 od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podnela grupa od šest narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 148 od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman je podneo narodni poslanik Janko Veselinović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 148 od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandman je podnela grupa od devet narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić-SDS-ZZS-ZS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 od ukupno prisutnih 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandman je podnela grupa od devet narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić-SDS-ZZS-ZS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 od ukupno prisutnih 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 26. amandman je podnela grupa od pet narodnih poslanika poslaničke grupe SDA Sandžaka-PDD. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 147 od ukupno prisutnih 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 26. amandman je podnela grupa od devet narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić-SDS-ZZS-ZS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 od ukupno prisutnih 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 28. amandman je podneo narodni poslanik Slobodan Perić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146 od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 34. amandman je podnela grupa od šest narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146 od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 35. amandman je podnela grupa od šest narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146 od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 40. amandman je podnela grupa od devet narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv - niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 142 od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 41. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146 od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o bezbednosti i zdravlju na radu, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 139, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo sedam od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o bezbednosti i zdravlju na radu. Stavljam na glasanje Predlog zakona o uslovima za upućivanje zaposlenih na privremeni rad u inostranstvo i njihovoj zaštiti, u načelu. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 142, protiv - niko, uzdržanih – nema, nisu glasala četiri od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na naziv Predloga zakona amandman je podnela grupa od šest narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 147 od ukupno prisutnih 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 147 od ukupno prisutnih 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podnela grupa od pet narodnih poslanika poslaničke grupe SDA SANDžAKA-PDD. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 147 od ukupno prisutnih 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podnela grupa od šest narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 147 od ukupno prisutnih 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podnela grupa od devet narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv - niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 143 od ukupno prisutnih 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podnela grupa od 13 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 147 od ukupno prisutnih 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podnela grupa od 13 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 147 od ukupno prisutnih 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podnela grupa od pet narodnih poslanika poslaničke grupe SDA SANDžAKA-PDD. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 147 od ukupno prisutnih 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podnela grupa od pet narodnih poslanika poslaničke grupe SDA SANDžAKA-PDD. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 148 od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 148 od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman je podnela grupa od pet narodnih poslanika poslaničke grupe SDA SANDžAKA-PDD. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 148 od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandman je podnela grupa od pet narodnih poslanika poslaničke grupe SDA SANDžAKA-PDD. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 148 od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandman je podnela grupa od devet narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv - niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 144 od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandman je podnela grupa od pet narodnih poslanika poslaničke grupe SDA SANDžAKA-PDD. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 148 od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. amandman je podnela grupa od devet narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv - niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 144 od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. amandman je podnela grupa od pet narodnih poslanika poslaničke grupe SDA SANDžAKA-PDD. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 148 od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 20. amandman je podnela grupa od šest narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 148 od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 21. amandman je podnela grupa od šest narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 148 od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 23. amandman je podnela grupa od šest narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 148 od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 24. amandman je podnela grupa od šest narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 148 od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 28. amandman je podnela grupa od devet narodnih poslanika poslaničke grupe Boris Tadić – Socijaldemokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv - niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 144 od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 29. amandman je podnela grupa od šest narodnih poslanika poslaničke grupe Liga socijaldemokrata Vojvodine. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 148 od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje Predlog zakona o uslovima za upućivanje zaposlenih na privremeni rad u inostranstvo i njihovoj zaštiti, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 140, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo osam od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o uslovima za upućivanje zaposlenih na privremeni rad u inostranstvo i njihovoj zaštiti. Prelazimo na tačku 8. dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU KONVENICIJE O NADLEŽNOSTI, MERODAVNOM PRAVU, PRIZNANjU I IZVRŠENjU ODLUKA I SARADNjI U MATERIJI RODITELjSKE ODGOVORNOSTI I MERA ZA ZAŠTITU DECE Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Konvencije o nadležnosti, merodavnom pravu, priznanju i izvršenju odluka i saradnji u materiji roditeljske odgovornosti i mera za zaštitu dece, u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 146 , protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo dva od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila, većinom glasova svih narodnih poslanika, Predlog zakona. Prelazimo na tačku 9. dnevnog reda – PREDLOG ZA DONOŠENjE ODLUKE O PRESTANKU FUNKCIJE PREDSEDNIKU PRIVREDNOG SUDA U ČAČKU Stavljam na glasanje Predlog za donošenje odluke o prestanku funkcije predsedniku Privrednog suda u Čačku. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 141 , protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo sedam od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, Predlog i na taj način donela Odluku o prestanku funkcije predsedniku Privrednog suda u Čačku. Prelazimo na tačku 10. dnevnog reda – PREDLOG ODLUKE O IZBORU SUDIJA KOJI SE PRIV PUT BIRAJU NA SUDIJSKU FUNKCIJU Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru sudija koji se priv put biraju na sudijsku funkciju, u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 139 , protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo devet od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog odluke. Prelazimo na tačku 11. dnevnog reda – ZBIRNA LISTA KANDIDATA ZA IZBOR PRVE POLOVINE ČLANOVA NACIONALNOG PROSVETNOG SAVETA NA PERIOD OD 6 GODINA Podsećam vas da, saglasno članu 13. stav 6. Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, svaka lista kandidata sadrži veći broj kandidata od broja članova koji se biraju (izuzev Liste kandidata koju je podnela SANU, koja sadrži isti broj kandidata kao i broj članova koji se biraju) tako da svaki narodni poslanik glasa za najviše onoliko kandidata koliko se članova Saveta bira iz reda svake propisane strukture. Prelazimo na odlučivanje. Pristupamo glasanju o kandidatu za izbor jednog člana Saveta iz reda akademika – redovnih profesora univerziteta na period od šest godina, na predlog SANU. Kandidat za izbor jednog člana Saveta iz reda akademika – redovnih profesora univerziteta je akademik Miljenko Perić. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 138 , protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo deset od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština izabrala akademika Miljenka Perića za člana Saveta iz reda akademika- redovnih profesora univerziteta. Pristupamo glasanju o kandidatima za izbor jednog člana Saveta iz reda redovnih profesora univerziteta na period od šest godina, na predlog Matice Srpske. Kandidati za izbor jednog člana Saveta iz reda redovnih profesora univerziteta su prof. dr Nenad Ostojić i prof. dr Slavko Gordić. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere prof. dr Nenad Ostojić. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - četiri , protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 144 od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere prof. dr Slavko Gordić. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 136, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 12 od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, polazeći od broja dobijenih glasova, za člana Saveta iz reda redovnih profesora univerziteta izabrala prof. dr Slavka Gordića. Pristupamo glasanju o kandidatima za izbor tri člana Saveta iz reda nastavnika Univerziteta u Beogradu na period od šest godina, na predlog Univerziteta u Beogradu. Kandidati su prof. dr Ana Pešikan, akademik Bogdan Šolaja, prof. dr Aleksander Baucal, prof. dr Ivica Radovanović i prof. dr Aleksandar Lipkovski. Glasamo samo za tri kandidata. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere prof. dr Ana Pešikan. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 140 , protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo osam od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere prof. dr akademik Bogdan Šolaja. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 148 od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, polazeći od broja dobijenih glasova, za člana Saveta iz reda redovnih profesora univerziteta prof. dr Slavka Gordića. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere prof. dr Aleksander Baucan. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 140 , protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo osam od ukupno prisutnih 148 narodnih poslanika. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere prof. dr Ivica Radovanović. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - niko , protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 147od ukupno prisutnih 147 narodnih poslanika. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere prof. dr Aleksandar Lipkovski. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 137 , protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 10 od ukupno prisutnih 147 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, polazeći od broja dobijenih glasova za članove Saveta iz reda nastavnika Univerziteta u Beogradu izabrala prof. dr Anu Pešikan, prof. dr Aleksandera Baucala i prof. dr Aleksandra Lipkovskog. Pristupamo glasanju o kandidatima za izbor jednog člana Saveta iz reda nastavnika Univerziteta u Nišu na period od šest godina, na predlog Univerziteta u Nišu. Kandidati su prof. dr Dragan Denić i prof. dr Dobrica Živković. Glasamo samo za jednog kandidata. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere prof. dr Dragan Denić. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 139 , protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo sedam od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere prof. dr Dobrica Živković. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 145 od ukupno prisutnih 145 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, polazeći od broja dobijenih glasova, za člana Saveta iz reda nastavnika Univerziteta u Nišu izabrala prof. dr Dragana Denića. Pristupamo glasanju o kandidatima za izbor jednog člana Saveta iz reda nastavnika Univerziteta u Kragujevcu na period od šest godina, na predlog Univerziteta u Kragujevcu. Kandidati su prof. dr Milomir Gašić, prof. dr Branislav Popović i prof. dr Marija Stanić. Glasamo samo za jednog kandidata. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere prof. dr Milomir Gašić. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - jedan , protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 145 od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere prof. dr Branislav Popović. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 139, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo sedam od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere prof. dr Marija Stanić. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - niko , protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146 od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, polazeći od broja dobijenih glasova, za člana Saveta iz reda nastavnika Univerziteta u Kragujevcu izabrala prof. dr Branislava Popovića. Pristupamo glasanju o kandidatima za izbor jednog člana Saveta iz Zajednice vaspitača predškolskih ustanova na period od šest godina, na predlog Saveza udruženja vaspitača Srbije. Kandidati su: Marina Arizanović, Ljiljana Todorović, Radmila Petrović i Ljiljana Dragutinović. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere Marina Arizanović. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146 od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere Ljiljana Todorović. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146 od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere Radmila Petrović. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 139, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo sedam od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere Ljiljana Dragutinović. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146 od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, polazeći od broja dobijenih glasova, za člana Saveta iz Zajednice vaspitača predškolskih ustanova izabrala Radmilu Petrović. Pristupamo glasanju o kandidatima za izbor jednog člana Saveta iz Saveza učitelja Srbije na period od šest godina, na predlog Saveza učitelja Srbije. Kandidati su: Zdenka Milivojević i Katarina Radosavljević. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere Zdenka Milivojević. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 135, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 11 od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere Katarina Radosavljević. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146 od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, polazeći od broja dobijenih glasova, za člana Saveta iz Saveza učitelja Srbije izabrala Zdenku Milivojević. Pristupamo glasanju o kandidatima za izbor jednog člana Saveta iz društava istoričara Srbije na period od šest godina, na predlog Društva istoričara Srbije „Stojan Novaković“. Kandidati su: Nataša Đuka, Saša Anđelković, Dobrivoje Mišić, Damir Živković i Bojana Stevanović. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere Nataša Đuka. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 144 od ukupno prisutnih 144 narodnih poslanika. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere Saša Anđelković. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 144 od ukupno prisutnih 144 narodnih poslanika. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere Dobrivoje Mišić. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 od ukupno prisutna 143 narodna poslanika. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere Bojan Stevanović. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 136, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo sedam od ukupno prisutna 143 narodna poslanika. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere Damir Živković. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 od ukupno prisutna 143 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, polazeći od broja dobijenih glasova, za člana Saveta iz društava istoričara Srbije izabrala Bojana Stevanovića. Pristupamo glasanju o kandidatima za izbor jednog člana Saveta iz Srpskog geografskog društva na period od šest godina, na predlog Srpskog geografskog društva. Kandidati su: mr Nataša Birovljev, Dubravka Petrović i mr Ivica Šantić. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere mr Nataša Birovljev. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 od ukupno prisutna 143 narodna poslanika. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere Dubravka Petrović. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 135, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo osam od ukupno prisutna 143 narodna poslanika. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere mr Ivica Šantić. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 od ukupno prisutna 143 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, polazeći od broja dobijenih glasova, za člana Saveta iz Srpskog geografskog društva izabrala Dubravku Petrović. Pristupamo glasanju o kandidatima za izbor jednog člana Saveta iz Društva fizičara Srbije na period od šest godina, na predlog Društva fizičara Srbije. Kandidati su: Vladan Mladenović i Tatjana Marković Topalović. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere Vladan Mladenović. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 135, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo osam od ukupno prisutna 143 narodna poslanika. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere Tatjana Marković Topalović. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 144 od ukupno prisutnih 144 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, polazeći od broja dobijenih glasova, za člana Saveta iz Društva fizičara Srbije izabrala Vladana Maladenovića. Pristupamo glasanju o kandidatima za izbor jednog člana Saveta iz Srpskog hemijskog društva na period od šest godina, na predlog Srpskog hemijskog društva. Kandidati su: Mirjana Marković i Milka Kostić. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere Mirjana Marković. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 135, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo osam od ukupno prisutna 143 narodna poslanika. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere Milka Kostić. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 od ukupno prisutna 143 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, polazeći od broja dobijenih glasova, za člana Saveta iz Srpskog hemijskog društva izabrala Mirjanu Marković. Pristupamo glasanju o kandidatima za izbor jednog člana Saveta iz Srpskog filozofskog društva na period do 25. maja 2017. godine, na predlog Srpskog filozofskog društva. Kandidati su: Jadranka Pešti i Veroljub Ilić. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere Jadranka Pešti. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 od ukupno prisutna 143 narodna poslanika. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere Veroljub Ilić. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 134, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo devet od ukupno prisutna 143 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, polazeći od broja dobijenih glasova, za člana Srpskog filozofskog društva na period do 25. maja 2017. godine izabrala Veroljuba Ilića. Pristupamo glasanju o kandidatima za izbor jednog člana Saveta iz Društva likovnih pedagoga Srbije, na period od šest godina, na predlog Udruženja likovnih pedagoga Srbije. Kandidati su Lola Lukić i Ljiljana Teodorović Milinković. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere Lola Lukić. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 134, protiv – niko, uzdržan – jedan, nije glasalo osam od ukupno prisutnih 143 narodnih poslanika. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere Ljiljana Teodorović Milinković. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 od ukupno prisutnih 143 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, polazeći od broja dobijenih glasova, za člana Saveta iz Društva likovnih pedagoga Srbije izabrala Lolu Lukić. Pristupamo glasanju o kandidatima za izbor jednog člana Saveta iz Saveza pedagoga za fizičku kulturu na period od šest godina, na predlog Društva pedagoga fizičke kulture i Srpskog Saveza profesora fizičkog vaspitanja i sporta. Kandidati su: Ivan Ćirić i Slavoljub Đorđević, na predlog Društva pedagoga društvene kulture i Milan Pašić, na predlog Srpskog saveza profesora fizičkog vaspitanja i sporta. Glasamo samo za jednog kandidata. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere Ivan Ćirić. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 137, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo šest od ukupno prisutnih 143 narodnih poslanika. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere Slavoljub Đorđević. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 od ukupno prisutnih 143 narodnih poslanika. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere Milan Pašić. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 od ukupno prisutnih 143 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, polazeći od broja dobijenih glasova, za člana Saveta iz Saveza pedagoga za fizičku kulturu izabrala Ivana Ćirića. Pristupamo glasanju o kandidatima za izbor jednog člana Saveta iz Društva psihologa Srbije, na period od šest godina, na predlog Društva psihologa Srbije. Kandidati su Vesna Janjević Popović i Biljana Milojević Apostolović. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere Vesna Janjević Popović. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 137, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo šest od ukupno prisutnih 143 narodnih poslanika. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere Biljana Milojević Apostolović. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 142 od ukupno prisutna 142 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, polazeći od broja dobijenih glasova, za člana Saveta iz Društva psihologa Srbije izabrala Vesnu Janjević Popović. Pristupamo glasanju o kandidatima za izbor dva člana Saveta iz reda predstavnika zajednice srednjih stručnih škola, na period od šest godina. Kandidati su: Stanko Kiš i Nenad Mišić, na predlog Poslovnog udruženja tekstilnih i kožarskih škola Srbije; Zoran Nikolić, na predlog Zajednice srednjih stručnih škola područja rada šumarstvo i obrada drveta; Siniša Kojić, na predlog Zajednice mašinskih škola; Biljana Kordić, na predlog Zajednice saobraćajnih škola Srbije; Milibor Saković, na predlog Zajednice ekonomskih, pravno-birotehničkih, trgovinskih i turističko-ugostiteljskih škola Srbije; Stanko Matić, na predlog Udruženja geodetskih i građevinskih škola i Udruženja srednjih stručnih škola u području rada hemije, nemetali i grafičarstvo i području rada geologija, rudarstvo i metalurgija za grupu metalurgija; Veljko Stojanović i dr Biljana Blagojević Sedlar, na predlog Udruženja medicinskih škola Republike Srbije; Nebojša Sokolović na predlog Zajednice elektrotehničkih škola Srbije i Miroljub Petrović, na predlog Udruženja srednjih stručnih škola u području rada hemija, nemetali i grafičarstvo i području rada geologija, rudarstvo i metalurgija za grupu metalurgija. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere Stanko Kiš. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 137 od ukupno prisutnih 138 narodnih poslanika. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere Nenad Mišić. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 138 od ukupno prisutnih 138 narodnih poslanika. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere Zoran Nikolić. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 137 od ukupno prisutnih 138 narodnih poslanika. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere Siniša Kojić. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 138 od ukupno prisutnih 138 narodnih poslanika. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere Biljana Kordić. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 138 od ukupno prisutnih 138 narodnih poslanika. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere Milibor Saković. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 132, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo šest od ukupno prisutnih 138 narodnih poslanika. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere Stanko Matić. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 129, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo devet od ukupno prisutnih 138 narodnih poslanika. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere Veljko Stojanović. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 138 od ukupno prisutnih 138 narodnih poslanika. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere Biljana Blagojević Sedlar. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 138 od ukupno prisutnih 138 narodnih poslanika. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere Nebojša Sokolović. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 138 od ukupno prisutnih 138 narodnih poslanika. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere Miroljub Petrović. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 138 od ukupno prisutnih 138 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, polazeći od broja dobijenih glasova, za članove Saveta iz reda predstavnika zajednice srednjih stručnih škola izabrala Milibora Sakovića i Stanka Matića. Pristupamo glasanju o kandidatima za izbor jednog člana Saveta iz reda reprezentativnih sindikata za delatnost obrazovanja, na period od šest godina. Biramo jednog od četiri kandidata. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere Dragan Matijević. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 137 od ukupno prisutnih 137 narodnih poslanika. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere Hadži Zdravko Kovač. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 137 od ukupno prisutnih 137 narodnih poslanika. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere prof. dr Tomislav Živanović. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, ali greškom, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 136 od ukupno prisutnih 137 narodnih poslanika. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere Aleksandar Ničić. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 133, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo pet od ukupno prisutnih 138 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, polazeći od broja dobijenih glasova, za člana Saveta iz reda reprezentativnih sindikata za delatnost obrazovanja izabrala Aleksandra Ničića. Pristupamo glasanju o kandidatima za izbor jednog člana Saveta iz reda udruženja poslodavaca, na period od šest godina, na predlog Unije poslodavaca Srbije. Kandidati su Ivan Kovačević i prof. dr Slavenko Grgurević. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere Ivan Kovačević. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 138 od ukupno prisutnih 138 narodnih poslanika. Stavljam na glasanje predlog da se za člana Saveta izabere prof. dr Slavenko Grgurević. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 132, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo šest od ukupno prisutnih 138 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, polazeći od broja dobijenih glasova, za člana Saveta iz reda udruženja poslodavaca izabrala prof. dr Slavenka Grgurevića. Pošto smo završili glasanje i izabrali prvu polovinu članova Nacionalnog prosvetnog saveta, na period od šest godina, dozvolite mi da im u vaše i u svoje ime čestitam na izboru i poželim uspeh u radu. Stavljam na glasanje Predlog odluka o razrešenju članova Nacionalnog saveta za visoko obrazovanje, u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 131, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo petoro poslanika, od ukupno prisutnih 136 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih poslanika usvojila Predlog odluke. Stavljam na glasanje Predlog o autentičnom tumačenju odredaba članova 27, 28, 40. i 71. Zakona o porezu na dobit preduzeća ( „Službeni glasnik RS“ broj 25/01, 80/02, 80/02-dr tačka zakon, 43/03, 84/04 i 18/10) i članom 41. stavom 3 Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji („Službeni glasnik RS“ broj 80/02, 84/02 –ispravka, 23/03 – ispravka, 70/03, 55/04, 61/05, 85/05 – dr. zakon, 62/06 – dr. zakon i 61/07) Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 133, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo troje poslanika od ukupno prisutnih 136 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog autentičnog tumačenja. Narodni poslanik Jovan Marković, na sednici 9. oktobra 2015. godine, u 13 časova i 27 minuta, ukazao je na povredu člana 107. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da odlučite da li je povređen navedeni član. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 137 poslanika od ukupno prisutnih 137 narodnih poslanika. Konstatujem da ste odlučili da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Jovan Marković, na sednici 9. oktobar 2015. godine, u 14 časova i 12 minuta, ukazao je na povredu člana 108. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da odlučite da li je povređen navedeni član. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 134 poslanika od ukupno prisutnih 134 narodnih poslanika. Konstatujem da ste odlučili da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović, na sednici 13. oktobra 2015. godine, u 13 časova i 44 minuta, ukazao je na povredu člana 107. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da odlučite da li je povređen navedeni član. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – dvoje, uzdržanih – nema, nije glasao 131 poslanik od ukupno prisutna 133 narodna poslanika. Konstatujem da ste odlučili da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov, na sednici 16. oktobra 2015. godine, u 10 časova i 50 minuta, ukazao je na povredu člana 107. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da odlučite da li je povređen navedeni član. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – jedan, uzdržan – jedan, nije glasao 131 poslanik od ukupno prisutna 133 narodna poslanika. Konstatujem da ste odlučili da nije povređen navedeni član Poslovnika. Pošto je Narodna skupština obavila razmatranje svih tačaka dnevnog reda ove sednice i odlučivanje o njima, saglasno članu 102. Poslovnika zaključujem Drugu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini. Hvala, vidimo se sutra u 10 časova. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Četvrte sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 87 narodnih poslanika. Molim vas radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, da ubacite svoje identifikacione kartice. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 95 narodnih poslanika, i da imamo uslove za rad. Pismeno su mi javili da su sprečeni da sednici prisustvuju narodni poslanici Žarko Obradović, Siniša Maksimović, Vesna Marjanović i Goran Bogdanović. Nastavljamo sa radom i prelazimo na zajednički jedinstveni pretres o 3. i 4. tački dnevnog reda. Obaveštavam vas da sam danas u skladu sa Poslovnikom pozvala da sednici prisustvuju Mirjana Ivić i Miroljub Tomić izborni članovi Visokog saveta sudstva iz reda sudija, kao i Vesnu Janjić samostalnog savetnika u Odeljenju za statusna pitanja sudija Visokog saveta sudstva. Molim poslaničke grupe, ukoliko to nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članu 157. stav 2. shodno članu 192. stav 3. i članu 201. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine otvaram zajednički jedinstveni pretres o Predlogu odluke o izboru sudija koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju i Predlog odluke o izboru predsednika sudova. Da li žele reč predsednici predlagača Mirjana Ivić i Miroljub Tomić, izborni članovi Visokog saveta sudstva? (Da) Reč ima prvo Mirjana Ivić. Izvolite.