[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Jó reggelt kívánok, tisztelt képviselőtársaim! Szeretettel köszöntöm valamennyiüket, és köszöntöm mindazokat, akik figyelemmel kísérik mai munkánkat. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Szabó Sándor jegyző urak lesznek a segítségemre.Soron következik a tegnapi nap folytatása. Soron következik a Magyarország 2021. évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslat általános vitájának folytatása és lezárása. A törvényjavaslat T/10710. számon, az Állami Számvevőszék véleménye pedig T/10710/1. számon a Ház informatikai hálózatán, honlapunkon mindenki számára megismerhető. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést uniós és nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Emlékeztetem önöket, hogy az Országgyűlés az előterjesztés 30 órás időkeretben történő tárgyalásáról döntött. A napirendi ajánlás függeléke tartalmazza az időkeretek felosztását. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse a frakciók mai napon rendelkezésre álló időkeretének felosztását, ami majd folyamatosan rendelkezésükre fog állni a két nagy hirdetőtáblán. Parancsoljon, jegyző úr, öné a szó.
Tisztelt Országgyűlés! A mai 6 órás időkeret megoszlása a következő: a Fidesz képviselőcsoportjának 123 perc, a KDNP képviselőcsoportjának 57 perc, a Jobbik képviselőcsoportjának 42 perc, az MSZP képviselőcsoportjának 39 perc, a DK képviselőcsoportjának 30 perc, az LMP képviselőcsoportjának 26 perc, a Párbeszéd képviselőcsoportjának 25 perc, a független képviselőknek pedig 18 perc áll rendelkezésre.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Most a további képviselői felszólalásokra kerül sor a mai napon rendelkezésre álló időkeretben. Először a házszabály előírásainak megfelelően az írásban előre bejelentkezett képviselők felszólalása következik. Elsőnek Ritter Imre. [[Ritter Imre nem tartózkodik az ülésteremben.]] Úgy látszik, még a reggeli problémák, a közlekedési problémák gondot jelenthettek.A következő felszólaló Pócs János képviselő úr, a Fidesz képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy a képviselőtársaim az elmúlt napokban ismertették, a 2021. évi költségvetés-tervezet szükségszerűen a koronavírus-járvány által nehéz helyzetbe került gazdaság újraindítását és a járványügyi készültség fenntartását kell hogy előtérbe helyezze. A mezőgazdaság szempontjából fontos, hogy mindezek ellenére a benyújtott, 2021. évi költségvetésitörvény-javaslatban az agrárium, a környezetvédelem céljaira rendelkezésre álló források meghaladják az előző évieket, tehát váratlan nehézségek ellenére is ez a szám növekvő. A 2021. évi költségvetésitörvény-javaslat alapján az agrártárca hatáskörébe tartozóan az Agrárminisztérium fejezetében 137,7 milliárd forint, a Gazdaságvédelmi Alap fejezetében pedig 84 milliárd forint áll rendelkezésre. Az öntözésfejlesztéssel kapcsolatos intézkedések jelentős mértékben segítik a kertészeti ágazat versenyképességének növelését, ezért erről később szeretnék bővebben szólni. Nemzetpolitikai szempontból kiemelkedően fontos cél a mezőgazdasági termelés, valamint a vízgazdálkodás egymást nem veszélyeztető, összehangolt fejlesztése, a mezőgazdasági és környezeti szempontból is fenntartható vízgazdálkodás fejlesztése, a biztonságos élelmiszer-termelés fenntartása. A kormány határozott célja, hogy 2024-ig jelentősen, 100 ezer hektárral bővüljön, azaz közel megduplázódjon az öntözhető területek nagysága. Ennek érdekében 2018 szeptemberében a kormány úgy döntött, hogy a gazdálkodók számára elérhető öntözővíz mennyiségének növelése érdekében 2020-2030 között várhatóan összesen 170 milliárd forint fejlesztési forrást biztosít az öntözéshez kapcsolódó víz keresleti és kínálati oldalának fejlesztésére, amely több tárca együttműködésében valósulhat meg. 2021-ben 17 milliárd forint forrást az Agrárminisztérium és a Belügyminisztérium megosztva használhatnak fel. A Gazdaságvédelmi Alap fejezetben az öntözési alap-infrastruktúra fejlesztése előirányzaton 9 milliárd 741,9 millió forint, az öntözés-igénybevétel fejlesztése előirányzaton 5 milliárd 530 millió forint került megtervezésre, míg az összeg egy másik része beépült az érintett tárcák intézményi költségvetésébe. Tisztelt Képviselőtársaim! Kiemelt kormányzati cél a kertészeti, állattenyésztési, vetőmagtermelési ágazatokban a foglalkoztatottság növelése, amelyhez mind uniós, mind nemzeti forrásból jelentős összegű támogatás nyújtható. Mindenképp említést érdemelnek a földügyi feladatok alcímen található források, melyek a termelőszövetkezeti földhasználati jog rendelkezését és az osztatlan közös földtulajdon megszüntetését hivatottak szolgálni. Örvendetes, hogy 2021-ben több forrás juthat a méhészeti nemzeti programra, az „Igyál tejet!” és az iskolagyümölcs-programokra, valamint változatlan forrás továbbra is rendelkezésre áll a tészeknek nyújtott támogatásra. Tisztelt Képviselőtársaim! Fontos kiemelni, hogy a mezőgazdaság támogatása nem csak a gazdálkodók számára hasznos; pozitív hatással van a külkereskedelemre, jó a fogyasztói társadalomnak is. Az elmúlt tíz év alatt sikerült elérnünk, hogy a fogyasztók nemcsak az árat, hanem a beltartalmat is nézik. A tisztességtelen piaci magatartást tiltó törvény szigorításával mára elértük, hogy a fogyasztók keresik a biztos eredetű, friss magyar termékeket, melynek alapja Magyarország kiváló területi és éghajlati adottsága, a magyar termelők felkészültsége és a folyamatos kiemelt támogatása, melynek köszönhetően bármely európai versenytárssal fel tudják venni a kesztyűt. Tisztelt Képviselőtársaim! A hiteltelen kétkedők folyamatos riogatása ellenére bizakodva tekinthetünk tehát a jövőbe. A baloldal nemcsak akkor hiteltelen, amikor gazdasági lépésekről, járvány elleni védekezésről, a migrációról, az egészségügyről, az oktatásról, a családok támogatásáról és még hosszan folytathatnánk, hogy miről beszél, hanem akkor is hiteltelen, amikor a mezőgazdasággal kapcsolatban próbál állást foglalni, és igen, hiteltelen, amikor a mezőgazdaság tönkretételét vizionálja. Nem újdonság ez, tisztelt képviselőtársaim. A baloldal, bármiről is legyen szó, alapvetően hosszú idők óta ugyanazt csinálja: következetesen és pontosan ugyanazzal vádolnak meg valakit, amit ők elkövettek, amikor pedig kiderül az igazság, hallgatva nem vesznek róla tudomást, vagy még nagyobbat hazudnak. Így van ez a mezőgazdaság esetében is. 2010 előtt pontosan a baloldali kormányoknak sikerült olyan mértékű károkat okoznia, hogy évtizedekre lemaradtunk a nyugat-európai országokhoz képest. Nem véletlenül született meg akkoriban a mezőgazdasággal foglalkozók körében az a mondás, hogy az agráriumnak két ellensége van: az időjárás és a balliberális kormányok. Azonban a magyar mezőgazdaság a gazdák kitartó munkájának és a nemzeti-keresztény kormánynak köszönhetőn nem ment és nem megy tönkre. Éppen ellenkezőleg: 2010 óta folyamatosan növekvő pályán van, az ország gazdasági teljesítményéhez jelentős mértékben járul hozzá. [[8.10]] Tisztelt Képviselőtársaim! Ez a folyamatos és fokozatos fejlődés a 2021-es költségvetésben szereplő számadatok alapján továbbra is folytatódhat. A szükséges források az eredményes munkához biztosítottak. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elhangzottak után jó szívvel mondhatom, hogy támogatom az előterjesztést, és arra kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogassák önök is. Elnök úr, köszönöm a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Következő felszólaló a Jobbik képviselőcsoportjából Csányi Tamás képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársak! Ahogyan tavaly is, számos költségvetési módosító indítványt adtam be a központi költségvetéshez, így idén is sort kerítettem arra, hogy Jász-Nagykun-Szolnok megye 4. számú választókerületének néhány égető problémáját jelenítsem meg a költségvetés vitájában. Természetesen nem lehet kitérni minden egyes település minden problémájára, így én is arra jutottam, hogy a hozzám eljuttatott témákat, lehetőségeket jelenítem meg a felszólalásomban.A módosítóknak, mint az köztudott, minden esetben szükséges tartalmaznia azt a forrást, amelyből el szeretnénk venni, és egyéb értelmesebb, számunkra nyilván értelmesebb célokra szeretnénk elkölteni az adófizetők pénzét. Én idén két ilyen forrást jelöltem meg a módosítók írásakor, amelyeket vagy feleslegesnek tartok, vagy pedig bátran csökkenthetőnek érzek. Az infrastrukturális beruházásoknál a Budapest-Belgrád vasútvonalra elkülönített több mint 182 milliárd forintból vennék el, míg az egyéb beruházásokat a kormányzati kommunikációra, nettó propagandára szánt több mint 23 milliárd forintból valósítanám meg. Mindezen beadott javaslatokhoz természetesen felkértem aláírónak Boldog István kormánypárti képviselőt is, hogy közösen tudjuk ezeket a fontos módosításokat a választókerületben képviselni, képviselőtársam azonban nem élt ezzel a lehetőséggel. Lelke rajta! Lássuk a javaslatokat tehát! Több infrastrukturális fejlesztést látnánk szívesen szülővárosomban, Mezőtúron. Nézzük ezeket először! Mezőtúr megközelítése Törökszentmiklós felől a 46-os főúton a vasúti pályát keresztezve lehetséges csak, évek óta akut probléma, hogy gyakran leengedett sorompók, akár 5-10 perces várakozások lassítják a közúti forgalmat. Mindez azonban akkor válhat igazán égető komolyságúvá, ha Mezőtúrról Szolnokra sürgős esetben mentővel kell vinni beteget, ugyanis itt minden elvesztegetett perc számít. Míg a szomszédos településeken aluljáró vagy felüljáró oldja meg ezt a problémát, addig Mezőtúron egyik sincs. Ennek érdekében a javaslatom szerint létesíteni szükséges a szintbeli átjáró helyett egy nem szintbeli átjárót. Ha már itt tartunk, komoly problémát jelent Mezőtúr városának a 46-os főút városon átvezető szakasza is. A megnövekedett tranzitforgalom és az áruszállítási terhelés sokszorosan meghaladja az út teherbíró képességét, és a város lakosságának komfortérzetét is jelentősen befolyásolja, a légszennyezésről már nem is beszélve. Ennek érdekében elengedhetetlen egy elkerülő út létesítése, amely kezelni tudná ezt a problémát, és gyorsítaná a tranzitforgalmat is. Ha már utak, akkor a város szívében lévő Petőfi Sándor utca felújítását elengedhetetlennek tartom, mondhatni, talán elsődleges feladat lenne, ez az utca köti össze ugyanis a városon áthaladó 46-os főutat a városközponttal. Az utcában található a rendőrkapitányság, a közjegyző hivatala, a Mezőtúri Református Kollégium, Gimnázium és Általános Iskola, a másik oldalon innen közelíthető meg a katolikus általános iskola, a katolikus templom, a belvárosi református nagytemplom, a Teleki Blanka Gimnázium és a Szabadság téri lakótelep autóval. Itt épült egy új lakópark, amely szintén növeli az utca forgalmát. Ha már Mezőtúr belterületi útjairól beszélünk, akkor azok jelentős része nem rendelkezik szilárd útburkolattal, ezért a földutak rendbetétele, szilárd burkolattal való ellátása, azt gondolom, a XXI. században elengedhetetlen feladat lenne. Erre is nyújtottam be módosító indítványt. Mezőtúr és Szarvas két szomszédos település, amelyek között a Hármas-Körös folyó képez természetes akadályt, és amelyen időszakosan ugyan komp segítségével át lehet jutni, azonban ha az idő nem engedi, akkor ez gyakorlatilag lehetetlenné válik. Szinte minden városvezetés próbálkozott már ennek a problémának a megoldásával, eleddig sikertelenül. Így, amikor a komp nem üzemel, a két település közötti 20 kilométernyi távolság kerülő úttal 47 kilométeresre nő. A forgalom meggyorsítása és komfortosabbá tétele érdekében szükséges egy közúti híd létesítése a két települést összekötő úton a Hármas-Körös folyó felett. Fél évszázados múltra tekint vissza Mezőtúron a felsőoktatás, amely a Fidesz-kormány és a fideszes városvezetés alatt sajnos véglegesen megszűnt. A tanügyi épület 1954-ben, a 320 fős kollégium 1968-ban készült el. Az évekig üresen álló épületeket, hál’ istennek, már a város hasznosítja, főként turisztikai célok megvalósítására, de átmenetileg általános iskolának is helyt ad a tanügyi épület. Ezen ingatlanok fontosak a város számára úgy történetileg, mint gazdaságilag egyaránt. Energetikai felújításuk, korszerűsítésük azonban elengedhetetlen. A benyújtott módosításom ezt szorgalmazza. A Mezőtúr belterületén folyó Hortobágy-Berettyó-csatorna a település egyik látványossága, ékköve lehetne, ha a megfelelő revitalizációs eljárásokat elvégeznék rajta. A település mindenkori vezetése igyekezett ezt az évtizedek óta fennálló és egyre komolyabb problémát megoldani, azonban állandó forráshiány miatt ez idáig erre nem nyílt lehetőség. Tisztelt Képviselőtársak! Több pályázat, megvalósítási terv is rendelkezésre áll és újólag is fog készülni, így minden adott ahhoz, hogy a revitalizációs folyamat elkezdődjön. Reméljük, hogy a módosító indítványom elfogadásával erre a megfelelő forrás is rendelkezésre fog állni, és a kormányzati kommunikáció helyett majd erre is fordít összeget a Fidesz-kormány. Akárcsak a mezőtúri kórházra, hiszen a Magyar Államkincstár legfrissebb adatai szerint a Mezőtúri Kórház és Rendelőintézet adósságállománya hónapról hónapra több tízmillió forinttal növekszik. A súlyos alulfinanszírozottság megnehezíti az intézmény mindennapi működését, ezért a kórház adósságának rendezését is kezdeményeztem a módosító javaslatomban. A Jász-Nagykun-Szolnok megyei 4. számú választókerület központja, tisztelt képviselőtársak, Törökszentmiklós, ahol szintén van lehetőség a Budapest-Belgrád vasútvonalnál, illetve a kormányzati propagandánál értelmesebben is elkölteni a közpénzt. Évtizedek óta komoly problémát jelent Törökszentmiklós városának a 46-os főút városon átvezető szakasza. Akárcsak Mezőtúr esetében, itt is elengedhetetlen lenne egy elkerülő út létesítése. Ahogyan elengedhetetlen Törökszentmiklóson is a belterületi úthálózat felújítása. A meglévő szilárd burkolatú utak esetében az állagromlás, kátyúk, nyomvályúk kialakulása megnehezíti a lakosok közlekedését. Szükséges még bizonyos esetekben padkák rendezése, illetve utak szélesítése is. Törökszentmiklóstól 11 kilométerre fekszik Óballa. A százlelkes település megközelítése az út jelenlegi állapota miatt igen körülményes, lévén öt kilométernyi útszakasz gyakorlatilag járhatatlan. A településen élők szükségképpen napi szinten járnak Törökszentmiklósra, így az ő közlekedésük rendszeresen nehézségekbe ütközik. Úgy vélem, elengedhetetlen lenne legalább ennek az öt kilométernyi útszakasznak a felújítása, a módosításom ezt is célozza. A következőkben Törökszentmiklós városközpontjának rehabilitációjáról szólnék, hiszen Törökszentmiklós idén ünnepli újjátelepítésének 300. évfordulóját. A város központjában frekventált helyen csúfoskodik a Piramis néven elhíresült félbehagyott épület. A befejezéshez az önkormányzatnak nem áll rendelkezésére megfelelő fedezet, a javaslat támogatása esetén ez a torzó eltűnne Törökszentmiklós központjából, és az Alföld egyik legjelentősebb mezővárosa megújult, impozáns városközponttal büszkélkedhetne. Ahogy említettem, Törökszentmiklós idén ünnepli újjátelepítésének 300. évfordulóját egy emlékév keretében, amely egészen 2021. december 21-éig fog tartani. A rendezvények megtartása mellett fontos szerep jut a városházának is, illetve annak udvarán egy méltó emlékmű kerül majd felállításra. A módosító indítványom az udvar rekonstrukciójára szolgál, parkoló kialakítására, zöldfelületi rendezésre, csapadékelvezetésre, szilárd burkolattal való kialakításra. A parkolót az önkormányzat mellett a járási hivatal, valamint a kormányablak dolgozói, ügyfelei is használják, így a rekonstrukció sokak számára jelentene könnyebbséget a mindennapokban. Törökszentmiklós legrégebbi épülete a Kálvária-kegytemplom. Kedves képviselőtársak, XII. Piusz pápa egy kegyszobrot adományozott a településnek, amelyet Mindszenty bíboros, hercegprímás 1948-ban a nagykunsági Mária-napok keretében juttatott el személyesen a településre. Ettől kezdve Törökszentmiklós egyúttal búcsújáróhelyként is szerepel. Sajnos az épület szerkezetileg nincs megfelelő állapotban, háromfelé van szakadva, ennek megoldása és a templom felújítása nem tűr halasztást, valamint a Kálvária-domb rekonstrukciója is elengedhetetlen, hogy ez a kegyhely méltó módon várhassa a híveket. Mindezek után, végezetül, tisztelt képviselőtársak, kérem a kormánypárti képviselőket, különösen a térség megválasztott képviselőjét, Boldog Istvánt, hogy a fentebb vázolt 13 módosító indítványomat az itt élők életének jobbá tétele érdekében támogatni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[8.20]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló a KDNP képviselőcsoportjából Nacsa Lőrinc képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Hallgatva jobbikos képviselőtársam felszólalását, felmerült bennem a kérdés, hogy miért nem támogatta az elmúlt években azokat a költségvetéseket, amelyekben szerepelt a mezőtúri református kollégium felújítása, az ókönyvtár felújítása, a díszterem, a templom felújítása, és számos olyan tétel, amely az elmúlt években lehetővé tette, hogy abban a térségben műemlékeink, élő közösségeink helyszínei megépüljenek és megszépüljenek. Számos ilyen felújítást láthatott ön is abban a térségben is. Sosem mondtuk azt, hogy mindennel végeztünk, minden felújítás megtörtént. Az elkerülő utak fontossága vagy különböző fejlesztések még hátravannak. De ha már beszélt a módosító javaslatokról, akkor bennem is felmerült az a kérdés, hogy azokat a tételeket, amiket felsoroltam, az elmúlt években tartalmazta Magyarország központi költségvetése. Akkor majd mi is kérünk öntől támogatást ezekkel kapcsolatban. A mostani költségvetés a rendkívüli helyzethez igazodva készült el azért, mert látjuk, hogy a járványhelyzet milyen prioritásokat írt át, milyen helyzetet teremtett Magyarországon. Azt gondolom, ha az elmúlt tíz évből fel kellene mutatnunk két fontos területet az eredmények tekintetében, akkor én ezt a kettőt a foglalkoztatásban, a munkahelyteremtésben és a családpolitikában tenném meg. Természetesen fontos volt a gazdaság növekedése, fontos volt a béremelkedés, fontos volt a nyugdíjak megőrzése, sőt vásárlóértéken felüli emelése, fontosak voltak az adócsökkentések, mégis ha megnézzük, akkor az egész politikánk gerincét talán az adta, hogy mi munkaalapú társadalmat szerettünk volna létrehozni. Ezért van az, hogy amíg 2010-ben 12 százalékos munkanélküliség volt, addig a válság előtti hónapokban már 3 százalékkal számolhattunk. Nagyon fontos eredménynek tartom, hogy a magyar embereknek jutott munka, olyan munka, amiből tisztességesen előrelépve folyamatosan meg lehet élni. Mi úgy tartjuk, hogy a szociális védőháló első és legfontosabb eleme a munka, a munka a szociális védőháló első lépése, és minden további segítségre, állami, társadalmi segítségre csak az után kerüljön sor, ha ezt már átjártuk, ha ezen már túl vagyunk. Ezért fontos, hogy minél több magyar ember dolgozzon, ezért fontos az a vállalás is, amit a kormány tett abból a szempontból, hogy annyi munkahelyet fog létrehozni, amennyit a vírus tönkretett. Szerintem nagyon fontos, hogy foglalkoztatásra, munkahelyteremtő beruházásokra a jövő évben is jelentős költségvetési forrás áll rendelkezésre. A Gazdaságvédelmi Alap tekintetében látszik, hogy biztosított a költségvetési lába ennek a vállalásnak, hogy létrehozzunk annyi munkahelyet, amennyit a vírus tönkretett. Ezt a költségvetést úgy kellett megtervezni és úgy kell majd végrehajtani, hogy segítse a kialakult helyzet megoldását, segítse a gazdaság visszapattanását, és hogy helyreálljon a járványügyi helyzet előtti időszak, hiszen akkor egy növekvő pályán volt a magyar gazdaság, Közép-Európából került ki az európai gazdasági növekedés motorja, már 5 százalék körüli volt a gazdasági növekedés, folyamatos volt a béremelkedés az elmúlt időszakban. Fontos, hogy ez a költségvetés annak a szolgálatába álljon, hogy minél hamarabb, minél gyorsabban visszataláljunk erre a helyes útra. Bár sokszor megpróbálják, de ezeket az eredményeket a baloldali politikusok sem tudják eltagadni, hiszen a baloldali politika legfontosabb ellenszere a számok. A számok azt mutatják, hogy jó úton vagyunk, a számok azt mutatják, hogy ennek a költségvetésnek minden lehetőséget meg kell ragadni abban a végrehajtás során is, hogy a kialakult helyzetben segítsen minél előbb visszatalálni arra az útra, ami a magyar emberek összefogásával, kemény munkájával és a kormány helyes politikájával az elmúlt években kirajzolódott. Szeretnék szólni arról, hogy a Járvány Elleni Védekezési Alapon és a Gazdaságvédelmi Alapon kívül jövőre is számol a kormány egy nagyobb mértékű tartalékkal. Én ezt nagyon helyesnek tartom, hiszen láthattuk azt, hogy a tartalékképzés milyen rendkívüli helyzetekben milyen rendkívüli fontossággal bírhat. A költségvetési vitában tavaly, egy évvel ezelőtt meghallgattuk az ellenzéki képviselőket a különböző módosító javaslataikról, amelyek rendre a tartalék terhére, a rendkívüli kormányzati tartalék terhére és az Országvédelmi Alap terhére nyújtottak be különféle módosító javaslatokat. Márpedig a baloldali politikusok fejben, szavakban elköltötték az Országvédelmi Alap nyolc-tízszeresét is itt az Országgyűlés plenáris ülésén, illetve a módosító javaslatokkal, és ha akkor engedtünk volna a kísértésnek, hogy befogadjuk ezeket a módosító javaslatokat, akkor lényegében üres kasszával ért volna minket az a járványhelyzet, amelyben pont az segített bennünket gyorsan és határozottan lépni, hogy rendelkezésre állt ez az összeg a tartalékban. Ott volt érintetlenül márciusban, amikor az operatív törzs meghozta a szükséges döntéseket, akkor, amikor el kellett kezdeni a védőeszközök beszerzését, amikor villámidő alatt fel kellett húzni Európa legmodernebb mobil járványkórházát. Akkor ezek a pénzek ott voltak érintetlenül. Idén is arra biztatom képviselőtársaimat, tanulva a tavalyi esetből, hogy ne olyan módosító javaslatokat nyújtsanak be, amelyek a tartalékot felemésztik, amelyek a tartalékot elhasználják, hiszen láthatjuk, ez a tartalék olyan helyzetekre jó, amikor előre nem látható események történnek Magyarországon, amikor előre nem látható helyzetekkel szembesülünk, amikor szükség van arra, hogy egy azonnal mozgósítható, címke nélküli, fontos tartalék rendelkezésre álljon az ország védelme és a magyar emberek egészsége vagy biztonsága érdekében. Ezért nagyon fontosnak tartom, hogy ez a tartalék idén is benne van. Természetesen vannak olyan elemei is a költségvetésnek, amelyekre nem szívesen költünk, ezt ki kell mondani. Ilyen például az, hogy továbbra is cipeljük magunkkal a baloldali kormányok által bevezetett, rendkívül káros PPP-konstrukciók fizetési terhét. A 2021-es költségvetésben 150 milliárd forint körüli az az összeg, amelyet még mindig a régi, 10-12-13 évvel ezelőtt megkötött káros szerződések miatt kell fizetnie Magyarországnak. Rendkívül sok ilyen PPP-konstrukciót pont azért, mert a magyar gazdaságra káros volt, kiváltottunk az elmúlt években. Nagyon nagy nagyságrendű az a pénz, amelyet például egyetemi fejlesztéseknél, börtönfejlesztéseknél, autópálya-fejlesztéseknél ki kellett váltani ebből a konstrukcióból. A baloldali kormányok azt mondták nekünk, hogy azért jó ez a konstrukció, mert nem hitelből épít, nem hitelből fejleszt, hanem egy privát szektorból érkező beruházóval kötött szerződés alapján egy hosszú távra elnyújtott fizetési stratégia keletkezik. Csak ha a számokat megnézzük, megint csak azt látjuk, az nem stimmel, hogy ez idő alatt mennyire nőtt az államadósság. Azt mondták, hogy nem hitelből történnek ezek a fejlesztések, ezért jó ez a konstrukció, a legnagyobb mértékben mégis azokban az években nőtt az államadósság, amikor a baloldali kormányok a PPP-konstrukciókat megkötötték. Úgyhogy amikor baloldali képviselőtársaim a jövő évi költségvetéshez nyújtanak be módosító javaslatokat, gondoljanak arra, hogy van ott egy 150 milliárd forintnyi összeg, amely azért van ott, mert anno fontosabb volt a PPP-konstrukcióban a haverokkal megkötött szerződés, mint a magyar gazdaság érdeke. Szeretnék még szólni a szociális ágazatról, hiszen a szociális és gyermekvédelmi kiadások is nőnek a jövőben. Jövőre nő a megváltozott munkaképességűek munkaerőpiaci támogatása is. Nagyon fontos, hogy 2010 óta megháromszorozódott azoknak a megváltozott munkaképességű honfitársainknak a száma, akik részt vesznek a munkaerőpiacon, értékteremtő, értékhordozó munkát végeznek és társadalmi megbecsülést élveznek. Azt gondolom, hogy tovább lehet menni ezen az úton. Nagyon sok jó kezdeményezést láttunk állami cégeknél és piacon működő cégeknél. Nem szeretnék most cégneveket kiemelni, de nagyon-nagyon sok olyan kezdeményezést, olyan gyakorlatot, olyan speciális képzési lehetőségeket, munkaerőpiaci lehetőségeket láthattunk jó gyakorlatként az állam és a nagy cégek összefogásaként, amelynek eredményeképpen a megváltozott munkaképességű honfitársaink munkához és megbecsüléshez jutottak az elmúlt években. Szeretném hangsúlyozni, hogy minden családtámogatási intézkedést és támogatást megtartunk. Nagyon fontos, hogy jövőre is több jut a családokra. Amíg 2010-ben ezermilliárd forint alatti volt az az összeg, 960 milliárd forint, amit az akkori baloldali kormányok az utolsó évben elfogadott költségvetésben a családokra szántak 960 milliárd forint , addig jövőre ez közel eléri a 2300 milliárd forintot. [[8.30]] Érzik a tisztelt képviselőtársaim, hogy micsoda szemléletbeli különbség van: amíg valamelyik kormány azt gondolja, hogy a magyarországi családoknak kevesebb mint ezermilliárd forint jut vagy jár, addig a nemzeti polgári kormány azt gondolja, hogy a magyar családoknak és a gyermeket nevelő családoknak a lehető legtöbb támogatást meg kell adni. Ezért megmarad a babaváró támogatás, megmarad a nagycsaládosok autóvásárlási támogatása, és az idei év végével már közel 2900 milliárd forint maradt a magyar családoknál a családi típusú adórendszer bevezetése miatt azt gondolom, hogy ilyen nagyságrendű támogatást még soha nem kaptak a magyar családok a magyar gazdaság történetében vagy a magyar adópolitikában. Nagyon helyes, hogy megbecsüljük a gyermeknevelést, nagyon helyes, hogy támogatjuk és erősítjük a családokat. Én azt gondolom, hogy kifejezetten pozitívuma a jövő évi költségvetésnek, hogy nemhogy csökkenti a családok támogatását, hanem még ebben a helyzetben is sikerül növelni azt, mint ahogy betervezésre került az is, hogy már szeptember 1-jétől és így jövőre a teljes évben a tankönyvellátás teljes ingyenessége is a családtámogatás egyik fajtája. Itt rendszeresen az a vád ér minket, hogy ezek a családtámogatások a középosztálybeli vagy jobb módú családnak kedveznek, hát, az ingyenes gyermekétkeztetés vagy az ingyenes tankönyvellátás pont nem ilyen. Én örülök, hogy a családtámogatási rendszerre jelentős pluszforrásokat tudunk mozgósítani. Nagyon fontosnak tartom, hogy a jövő évben elindul a 13. havi nyugdíj visszavezetése. Emlékezhetünk rá, hogy ez volt az a konstrukció, amelyet Gyurcsány Ferenc és a baloldali kormány megszüntetett, kivezetett, úgy döntöttek, hogy nem fontos ez a támogatási forma a magyar nyugdíjasoknak. Ezzel szemben 2010-ben a Fidesz-KDNP-kormány szövetséget kötött a nyugdíjasokkal, és azt vállaltuk, hogy megőrizzük a nyugdíjak vásárlóerejét; de nemcsak hogy sikerült megőrizni a nyugdíjak vásárlóerejét, hanem összesen 38 százalékos nyugdíjemelés történt az elmúlt tíz évben, ami 10,3 százalékos reálértéken való emelést jelent. Én azt gondolom, hogy nemcsak hogy betartottuk a szavunkat, hanem sikerült pluszsegítséget adni a nyugdíjasoknak. Sikerült több alkalommal nyugdíjprémiumot fizetni, és nagyon örülök neki, hogy a jövő évi költségvetésben is be van tervezve a nyugdíjprémium kifizetése, hiszen abban reménykedünk, hogy a magyar gazdaság lesz olyan állapotban, és a magyar emberek összefogásának köszönhetően ismét sikerül elérni azt az eredményt, hogy az idősek megbecsülése végett nyugdíjprémiumot tudjunk kifizetni. Nagyon fontos, hogy amit a baloldali képviselők csak brandnek neveztek itt az országgyűlési vitában az elmúlt hetekben a 13. havi nyugdíj kapcsán, azt mi komoly segítségnek szánjuk. Az idősek, az előttünk járó generáció, akik túlélték a kommunizmust, akik felépítették a rendszerváltás utáni Magyarországot, a magyar gazdaságot, nekik jár ez a megbecsülés, és azt gondolom, hogy helyes, hogyha ebben gondolkozunk. Fontosnak tartom, hogy növekedjen a hitéleti tevékenységek támogatása, hiszen a benyújtott 2010-es költségvetésben hitéleti tevékenységre nem több mint 26 milliárd forint állt rendelkezésre. Itt is több mint 220 százalékos emelést tapasztalhatunk a 2021-es költségvetésben ehhez képest. Láthattuk képviselőtársamnak is elmondtam a mezőtúri példát , hogy hány helyen épült, újult meg egyházi intézmény, iskola, hitéleti tevékenység, közösségépítés céljául szolgáló ingatlan, épület, hogy milyen sok helyen tudtunk támogatni táborokat, zarándoklatokat, közösségépítő tevékenységeket. Nagyon örülök, hogy a következő időszakban sem csökken ez a támogatás, hanem nő. Fontosnak tartom, hogy növekedjen a sport- és szabadidős tevékenységek támogatása. A baloldali kormányok által benyújtott utolsó költségvetésben ha megnézzük, 63,5 milliárd forint állt erre rendelkezésre ez a jövő évben 246 milliárd forintot tesz majd ki. Én azt gondolom, fontos, hogy lássuk a számunkra és a magyar emberek számára is fontos területeken az előrelépést, ilyen az oktatás területe, ilyen az egészségügyi terület, ilyen a szociális terület, ilyen a kulturális terület, a szabadidős és sportterület, ilyen az egyházi terület is; ezek mindegyikén többet költünk nemcsak a 2010-esnél, hanem a válsághelyzet ellenére a 2021-es költségvetésben annál is többet költünk ezekre a területekre, mint amennyit idén, a most végrehajtandó 2020-as költségvetési évben. Én nagyon örülök annak, hogy a válsághelyzetet nem úgy kezeli a kormány, hogy visszavonja a beruházásokat, hogy segélyalapú társadalomra, segélyalapú gazdaságra áll át, hanem mindenre több forrás jut. A gazdaságot kell pörgetni, a béremeléseket kell folytatni, a beruházásokat kell folytatni, és természetesen mindeközben a családok támogatását és Magyarország biztonságát garantálni kell, így ezekre is a megfelelő forrás jut. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló az MSZP képviselőcsoportjából Szabó Sándor képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője. Parancsoljon, jegyző úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Korábbi önkormányzati vezetőként nem meglepő, hogy következetes maradok, és ahogy a megelőző öt évben, most is elsősorban az önkormányzatokhoz, az önkormányzati részhez kívánok hozzászólni a költségvetés kapcsán; képviselőtársaim a szociális, az oktatási, az egészségügyi kérdésekben a korábbi napokban már elmondták az MSZP álláspontját. A Magyarország 2021. évi költségvetéséről szóló törvényjavaslat megerősíti azokat a korábbi sajtóhíreket és az önkormányzatokkal szemben eddig is megtett kormányzati lépések irányát, amelyek arra irányulnak, hogy az önkormányzati források elvonása egyre nagyobb mértékeket fognak ölteni, amelyek egyébként ráadásul, ahogy látjuk, túl fognak mutatni a 2021. éven is. A jövő évi állami költségvetés tervezetét olvasva az a meggyőződésem, hogy az önkormányzatok pénzügyi kivéreztetése tovább folytatódik. Pénzügyileg olyan helyzetbe kerülnek a helyhatóságok, hogy tulajdonképpen az önkormányzati alapfeladatok ellátása is nehézséget fog jelenteni a települések számára. Úgy néz ki, hogy a települések pénzügyileg teljesen el fognak lehetetlenülni, és tulajdonképpen ez az ott élőket jelentős mértékben fogja érinteni. Egyre több pénzt von el az önkormányzatoktól a kabinet. Van egy friss felmérés, amelyet a TÖOSZ készített az elmúlt hónapban több száz önkormányzat megkérdezésével, abból világosan kiderül, hogy a települések közel 20 százalékának már most sincs semmilyen tartaléka, de egyébként további felmérési adatokat is tartalmaz ez a megállapítás, többek között azt, hogy a települések 14 százaléka képes működni fél évig hitelfelvétel nélkül, mint ahogy egyébként az is, hogy a települések 50 százalékának van legfeljebb két hónapra elegendő pénzügyi tartaléka. Azt is megállapítja ez a felmérés, hogy a 3200 település közül a jövő évben 2300-nak semmilyen adóbevétele nem lesz, hiszen ezeken a településeken jelentős mértékben nincs vállalkozás, amely után iparűzési adót fizetnének, nincs olyan turisztikai látványosság, amely miatt az idegenforgalmi adó érintené őket, és most elestek a legfontosabb bevételi forrásuktól, a gépjárműadótól is. Amikor a kormány azt mondja, hogy egyébként emeli a települések támogatását, valójában nem tesz mást, mint hogy lélegeztetőgépen tartja a bevételüktől megfosztott településeket. Azon a 900 településen, ahol egyébként meg van iparűzési adó, a gazdaság visszaesése miatt csökkenő bevétellel számolnak, de hogy mekkora lesz az a lyuk, azt még senki nem tudja, 1-70 százalék is lehet a településeknél ez az elmaradás. Mint ahogy a TÖOSZ, úgy én is csak bízom abban, hogy egyébként az adóelőleg-feltöltés eltörlése az iparűzési adónál nem okoz majd komoly likviditási problémákat a településeknél. Persze mondhatja a kormányzat, hogy egyébként minden korábbi évinél képest lényegesen több forrást ad az önkormányzatoknak ez jelenleg egyébként 857,8 milliárd forint , csakhogy a képet a másik oldalon árnyalja, ahogy már említettem, hogy a kormány tulajdonképpen elveszi a településektől a teljes gépjárműadó-bevétel rájuk eső részét, ami egyébként ebben az évben már megtörtént, és a következő évben is folytatódik. És akkor még itt van a szolidaritási hozzájárulás, egyébként ez az összeg a költségvetésben csak könyveléstételileg adó, a gyakorlatban a központi költségvetés ezt az összeget egészen egyszerűen nem fizeti ki az érintett önkormányzatoknak, csökkentve ezzel a támogatásukat. A szolidaritási hozzájárulás megemelése szintén jelentős lyukat fog jelenteni a települések életében. 2021-ben 161 milliárd forintot vesz el a településektől az állam azzal, hogy a korábbi adóerőképesség-számítás szerint a 34 ezer forint/főről 22 ezer forint/főre vitte le a beszámítási szabály szerint az adóerő-képességet, ami egyébként valahogy teljesen véletlenül összefügg azzal, hogy körülbelül 1800 olyan település van, ahol az elmúlt időszakban az önkormányzati választáson az ellenzék jobban szerepelt. A képet egyébként tovább árnyalja az is, hogy a teljes önkormányzati szektor összbevétele amiben egyébként benne van az önkormányzatok teljes bevétele is alig lesz valamivel több 2021-ben, mint 2020-ban; ez egy 1,5 százalékos emelkedést jelent, 3000 milliárd körülire taksálható ez az összeg. De hogyha megnézzük a jegybank számításait és egyébként a kormány számításait is, hogy 3 százalékos inflációval számolunk, akkor ez a 1,5 százalék mindjárt mínusz 1,5 százalékot jelent, azaz a települések összbevétele reálértéken 1,5 százalékkal fog csökkenni. [[8.40]] Említettük, hogy a járvány és a válság miatt az önkormányzatok kiadásai sajnos nőttek, a bevételeik ugyanakkor jelentős mértékben csökkentek. A helyzetükön pedig a kormány csak rontott azzal, hogy egyébként elvette a gépjárműadó-bevételt, vagy ideiglenesen ingyenessé tette akár a parkolást, vagy éppen elvette a vendéglátóhelyek közterület-használatát. Hogy jók vagy rosszak voltak ezek a döntések, ez vitatható. Tényszerűen nyilván megállapítható, hogy volt valamelyiknek létjogosultsága. Egy biztos, tényként elmondhatjuk, hogy az önkormányzatok bevételénél ezek problémát okoztak. A TOÖSZ azt is megkérdezte egyébként a saját településeitől, hogy hogyan próbálták megoldani ezeket a problémákat. Hát, az önkormányzatok jelentős része azt mondta, hogy rendeleteket módosítottak a beruházások elhalasztásáról, pályázatok felfüggesztéséről, ingatlanok eladásáról, vagy éppen tiszteletdíjak, költségtérítések csökkenéséről vagy létszámleépítésekről határoztak. Közvetlen választókerületemben, Szegeden is érzékeltük a járvány okozta hatást. Közel 5 milliárd forint bevételkieséssel számolt az önkormányzat, melyben egyébként 100 milliós nagyságrendben benne van a védőfelszerelések, fertőtlenítőszerek vásárlása a szociális dolgozóknak, orvosoknak. 250 millió forint a parkolás ingyenessé tétele. Az önkormányzati cégek bevétele közel 1 milliárd forint. A tömegközlekedésnél azzal, hogy nyilván lényegesen lecsökkent a tömegközlekedés, 750 millió forintos bevétellel számolunk. A gépjárműadó Szegedre eső része 500 millió forintot jelentett, és a város segítette a vállalkozásokat is azzal, hogy elengedte az önkormányzati bérlemények bérleti díját, ez százmilliós tételt jelentett. És akkor itt van a legnagyobb tétel, a hipa, a helyi iparűzési adó, amelyet mi is csak tervezni és számolni tudunk, melynek következő évi hatása 650 millió forintot jelent. Ahogy megnéztük a 2021-es költségvetést, azt tudjuk elmondani, hogy a tömegközlekedés finanszírozása is jelentős mértékben változik az önkormányzatok életében. Addig, míg egyébként Szeged városa ebben az évben 328 millió forintot kapott, a következő évben ez az összeg eltűnik. Nem véletlen. A korábbiakban egyébként itt vitatkoztunk arról a törvényről, hogy az iparűzési adót elsősorban jelentősen a helyi közlekedés fordítására kell fordítani, csak pontosan ez az a bevétel, ami a legnagyobb kockázattal terhelt a települések számára a következő évre is. Folytatva a sort, a 2024-es költségvetéshez csatolta a kormány a 2024-ig szóló költségvetési kitekintését is. Bár egyébként ez nem kötelezi semmire a kormányt, de az azért világosan kiderül, hogy mégis mi az irány az önkormányzatok jövője szempontjából, hogyan számol a kormány ezekkel a bevételekkel, elsősorban most már nem az önkormányzatok bevételeként, hanem a sajátjaként. Ebből a dokumentumból kiderül, hogy maradni fog a szolidaritási adó 2021 után is egészen 2024-ig, és a gépjárműadót sem tervezik egyébként visszaadni 2024-ig. Ha csak ezt a két tételt megnézzük, akkor 2021 és ’24 között 365 milliárd forintot vesznek el a gépjárműadó miatt, és 640 milliárdot a szolidaritási hozzájárulás gyanánt. Ez közel ezermilliárd forintot jelent az önkormányzatok kasszájából mint elvétel. És hát jön a megmentés, mert a kormány segít természetesen az önkormányzatoknak, hiszen lehetővé teszi számukra a további eladósodást. Benne van a törvényben, hogy a stabilitásról szóló törvény szerint lehetősége lesz természetesen a településeknek éven túli hitelekhez. Erre egyébként be van állítva egy 200 milliárd forintos hitelkeret. Ugyanakkor ezzel a probléma nem fog megoldódni. A települések finanszírozási problémája tovább fog gyűrűzni, és egyébként pont arra mutat rá, amiről egyébként most is vagy az elmúlt években is beszéltünk, hogy a szektor forráshiányos. Összegezve tehát, a jövő évi központi költségvetésben 2020-hoz képest a 2021. évben többletforrás nincs, csupán belső átrendezés látható. A helyi önkormányzatok alrendszere az államháztartásnak, a kapott támogatások nagysága nem éri el egyébként a teljes központi költségvetés kiadásának 5 százalékát, ezért úgy mint önkormányzati szektor, a kormányzat számára nem is bír nagy jelentőséggel. A kormányzati cél csupán annyi, hogy az önkormányzatok a rábízott feladataikat rendben ellássák, és hogy egyébként nagy mozgástere ne legyen a következő években sem. Az adóerő-képesség szerinti számítással, a különadókkal, a szolidaritási hozzájárulással jelentősen csökken az összes többi önkormányzat mozgástere, és én azt gondolom, hogy ez hosszú távon senkinek sem jó. Rá kell azonban arra is mutatni, hogy az önkormányzatokat sújtó intézkedések nagyrészt olyan megoldásokkal valósulnak meg, amelyek nem közvetlenül az önkormányzatokat, hanem a helyben élő embereket, a magyar háztartásokat veszélyeztetik. Végső soron tehát nem az önkormányzatokon vagy éppen az ellenzéki pártokon állnak bosszút azzal, hogy egyébként a települések forrásait csökkentik, hanem a magyar háztartásokon, ahol egyébként, higgyék el, képviselőtársaim, úgy, ahogy ellenzéki szavazó, úgy kormánypárti szavazó is van. Ennek a sarcpolitikának tehát semmi köze a válságkezeléshez, semmi köze a szolidaritáshoz. Arról van szó, hogy a kormány egyszerűen nem képes elviselni azt, hogy tőle független önkormányzatok működnek, ezt pedig 2019 óta már megtehetnék, hogy a kormány ezt tudomásul veszi. A válságkezelés pedig, higgyék el, nem lehet sikeres az önkormányzatok kivéreztetésével. A bajba került állampolgárok elsőként ugyanis mindig az önkormányzatok ajtaján kopogtatnak. Természetes is, hiszen a fizikai közelség ott van. Őket találhatják meg leghamarabb, mint ahogy egyébként a vállalkozások is így teszik. Ezért is támogatja egyébként a világ összes kormánya az önkormányzatokat. Látjuk, hogy Ausztriában mi történt, és hogyan, milyen mértékben támogatták az önkormányzatokat, mert erre szükség van. Sajnálatos módon Magyarország Kormánya most is abba a törpe kisebbségbe tartozik, amely szembemegy a világszerte uralkodó tendenciákkal. Pontosan ezért tette az MSZP és teszem én is az évek óta már megtett módosító javaslataimat, amelyek egyébként, remélem, hogy most a kormánypárti oldal részéről is befogadásra találnak, hiszen ennek most talán mindennél nagyobb és fontosabb a létjogosultsága. Teszem a módosító javaslataimat azért, mert pontosan látszik, hogy hogyan ment végbe 2014 óta a helyi önkormányzatok leépítése a források elvételével vagy épp a feladatok átcsoportosításával. A módosító javaslatom lényege pedig nem más, mint hogy a gépjárműadó teljes egészében maradjon a településeknél, és ahogy egyébként a személyi jövedelemadó egy része, annak idején 10 százaléka is a településeknél volt, szintén maradjon a településeknél, hiszen be kell látni, és meg kell értenie a kormánynak is, hogy nem az önkormányzatokat sújtjuk elsősorban azzal, hogy az önkormányzati forrásokat elvesszük, hanem a településen élőket, és ha nem lesz az önkormányzatoknak forrása, akkor közterületeket nem tudunk rendben tartani, fejlesztéseket nem tudunk megvalósítani, szociális támogatásokat nem tudunk nyújtani. Engedjék meg, hogy még egy módosító javaslatról tájékoztassam önöket. A kormányzat 2017-ben hozott egy döntést, hogy Szeged városában, amely egyébként nemcsak a várost, hanem a megyét érinti mind gazdasági, mind kulturális szempontból, meg kívánja építeni a déli tiszai hidat. Kormányhatározat született már e tekintetben kétszer is. A tavalyi évben előterjesztést is hoztam a tisztelt Ház elé, hogy támogassák ezt a javaslatomat. A tavalyi évben szintén költségvetési módosítót nyújtottam be a tekintetben, hogy legalább az előkészítő munkák valósuljanak meg. Most is ezt teszem: azt kérem a kormányzattól, hogy kétmilliárd forint összegben az előkészítési munkákat támogassák. Köszönöm a szót, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló a Fidesz képviselőcsoportjából Barcza Attila képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. A költségvetési vita kapcsán én a turizmushoz és a kiemelt turisztikai térségek fejlesztéséhez kívánok hozzászólni. Abból kell kiindulni, és ezt hiszem és vallom, hogy sikeres turizmust csak úgy lehet építeni, ha azt az irányvonalat mi is követjük, hogy a turizmus a hazaszeretet egyik formája, és büszkén és pozitívan tekintünk a jövőbe és hazánk lehetőségeire. Fontos elmondanom azt, hogy a turizmus a gazdaság egyik motorja is, a fenntartható és versenyképes növekedésének a biztosítása pedig párthovatartozás nélkül mindenkinek a célja kell hogy legyen. De először is látnunk kell azt, hogy hogy is alakultak a turisztikai számok az elmúlt időszakban. A magyar turizmus teljesítménye 2010 óta folyamatosan növekedett. A vendégek száma több mint a másfélszeresére nőtt, és a szálláshelyek bevétele meg tudott duplázódni. A 12,8 millió főt el tudta érni a vendégek száma, és a vendégéjszakák száma pedig megközelítette a 31,3 milliót. A szálláshelybevétel is növekedett 9,2 százalékkal, és az összbevétel pedig meghaladta az 550 milliárd forintot. A turizmus és vendéglátás adja a GDP közel 11 százalékát, és több mint 400 ezer fő dolgozik ebben az ágazatban. De az élet azt bebizonyította az elmúlt hónapokban, az elmúlt fél évben, hogy a turizmus nemcsak a béke iparága, ahogy azt mindannyian tudjuk, hanem az egészség iparága is. Erre a felszólalásom második részében még részletesen ki fogok térni. [[8.50]] A turizmusfejlesztési stratégia 2030-ig meghatározza azokat a célokat, amelyeket a magyar kormány a turizmus tekintetében célul kitűzött, és én azt gondolom és azt látom, hogy a 2021-es költségvetés ehhez a feltételeket tudja biztosítani. Szeretném kiemelni az elmúlt évtizedeknek azt az egyik legfontosabb intézkedését, hogy a kormány 18 százalékról 5 százalékra csökkentette a kereskedelmi szálláshelyek áfakulcsát, amely egy nagyon jelentős eredmény, a versenyképességet nagyban növeli, és szinte hetekkel később a koronavírus ideért, de hosszú távon ez a csökkentés biztosítani fogja a szektor versenyképességét. Az új költségvetésben, a ’21-es költségvetésben több terület is van, amely a turizmusfejlesztésre jelentős forrásokat biztosít. Az egyik leginkább ilyen terület a közlekedésfejlesztés. Tudjuk azt, hogy a turizmusban a megközelíthetőség mind a hazai, mind a külföldi turisták és vendégek szempontjából meghatározó. Tudjuk azt, hogy a döntésben, hogy hova utazik valaki, a három legfontosabb szempont között előkelő helyet foglal el az, hogy milyen a megközelíthetőség, ami a belföldi turizmus esetében még kiemelkedőbb, és Magyarországon folytatódik az a program, hogy a megyei jogú városok és a jelentősebb országhatárok bekapcsolásra kerülnek a gyorsforgalmi úthálózatba. A „Modern városok” programoknak és a „Magyar falu” programnak a fejlesztési összegei nem csökkennek. Ezek a fejlesztések nagyon sok esetben alapinfrastruktúra-fejlesztések, amelyek nagyon fontosak a turizmus szempontjából, de nagyon sok esetben a városokban elsősorban olyan élmény- és attrakciófejlesztések, olyan emblematikus épületeknek a felújítása, olyan utcáknak és tereknek a megújítása, melyek szintén turisztikai szempontból meghatározóak. Fontos azt elmondanom, hogy Magyarországon kiemelt turisztikai térségek kerültek kijelölésre, és a Magyar Turisztikai Ügynökség a kormánnyal karöltve azt a célt tűzte ki, hogy nem a pontszerű fejlesztések irányába, hanem a desztinációszintű fejlesztések irányába megy Magyarországon a turisztikai fejlesztés. A ’21-es költségvetés is e mellett az irányultság mellett tartalmazza a forrásokat, hiszen ez egyfajta zsinórmértékül szolgál. Fontos azt elmondanom, hogy míg a korábbi időszakban, gondolok itt arra, hogy 15-20 évvel ezelőtt a turizmusfejlesztésben a pontszerű fejlesztések voltak hangsúlyosak, most a desztinációszintű megközelítés egy sokkal hatékonyabb megközelítés. Az egész fogadó területet komplexen vizsgálja a magyar kormány, és bizonyos fejlesztési igényeknél, ha azok nem egy olyan turisztikai fogadó területbe esnek, ahol mind hazai, mind nemzetközi téren a turisztikai vendégfogadás feltételei minden szempontból adottak és pozitívak, akkor is támogatásra kerülhetnek, de összességében van vizsgálva régiószinten a hasonló és a többi vonzerőnek a komplexitásával ennek a fejlesztésnek a szükségessége. Magyarországon a kiemelt turisztikai térségek, mint tudjuk, a Balaton, a Fertő tó, a Dunakanyar, Debrecen, Hajdúszoboszló, a Hortobágy és a Tisza-tó, a Tisza, Nyírség, és több elképzelés is van ezeknek a bővítésére. Fontos azt elmondanom, hogy az új költségvetés is tartalmazza azokat a fejlesztési forrásokat, ami a Kisfaludy szálláshelyfejlesztési programra vonatkozik. Ez folytatódik. Ez Magyarország elmúlt évtizedekben látott legnagyobb szálláshelyfejlesztési programja, és most így a vírushelyzet kapcsán pedig a legkisebb szállásadók, a magánszálláshelyek és az egyéb szálláshely kategóriába tartozó vendégfogadók kaphatnak szobánként egymillió forintos támogatást egy nagyon egyszerűsített, nagyon gyors és nagyon hatékony pályázati formában. Bízom abban, hogy ezzel a programmal mindenki támogatást tud kapni, aki erre jelentkezik. Erre a keret egyébként az új költségvetésben rendelkezésre áll. Fontos a strandfejlesztések, élményparkfejlesztések folytatása is. Engedjék meg, hogy az új költségvetésnek a céljait, elképzeléseit néhány választókerületi példával is szemléltetni tudjam. Én Sopron és térségének vagyok az egyéni országgyűlési képviselője, a mi választókerületünk természetföldrajzilag kiváló adottságokkal rendelkezik, és most már közlekedési szempontból is, hiszen a vasfüggönynek az elzártsága megszűnt. Olyan értékeink és örökségeink vannak, mint Nagycenken a Széchenyi-örökség, mint Fertődön az Esterházy-örökség, Sopron, a hűség és a szabadság városa. Most volt nemrég Trianon évfordulója, a soproni népszavazás volt az egyetlen, amely Trianonnak a komoly területi revízióját tartósan lehetővé tette és meg tudta tartani, hiszen úgy döntött a város és a környékbeli települések, hogy Magyarországhoz kívánnak tartozni. 1989-ben pedig a páneurópai piknikkel Sopron azt is bebizonyította, hogy a szabadság városa, hiszen nagyban hozzájárult Európa újraegyesítéséhez. Az M85-ös út megépítésével, amely tisztán hazai kormányzati 300 milliárd forintos támogatásból valósul meg, a város bekapcsolódik mind a hazai, mind a nemzetközi úthálózatba. A „Modern városok” program fejlesztései, így a belváros homlokzatainak, utcáinak, tereinek megújítása, villáinak felújítása pedig a belvárost élénkítik. A különböző attrakció- és élményelemekre is sor kerül mind a Fertő-parton, mind a városban. Gondolhatunk itt a Barlangszínházra vagy a Fertő-part csodálatos értékeire. Szeretném kiemelni azt, hogy Magyarország legnagyobb turisztikai beruházása, a Fertő tónak, a Fertő-partnak a megújítása is érvényben lévő kormányrendeletek mellett zajlik. Ez egy nagyon összetett és bonyolult fejlesztés. Azt gondolom, hogy ahogy a magyar kormány becsüli és büszke szomszédaira, mi is büszkék lehetünk arra, és nem irigységgel, hanem büszkén kell látnunk azt, hogy a Fertő tó osztrák oldala milyen kiválóan kiépített. Magyarországon a természetföldrajzi adottságok alapján ez csak egy helyen tehető meg, hogy egy igazi, komolyabb strand és szabadidőközpont épüljön ki, ez pedig Fertőrákos. Erre készültek el a tervek, és amennyiben ez a fejlesztés megvalósul és a megvalósítás útján járunk , egy olyan rekreációs öko- és szabadidőközpont jön létre, kikötővel, strandfejlesztéssel, vendéglátási fejlesztésekkel, amely piacképes lesz nemcsak hazai, hanem nemzetközi vonatkozásban is, és be tudjuk mutatni a tavunknak a csodálatos értékeit. Mindamellett a fejlesztés a jelenlegi építészeti és környezetvédelmi aggályokat és problémákat is meg fogja oldani. Nagyon sajnálatos, hogy itt a tisztelt Házban ez ellen a fejlesztés ellen már többen felszólaltak. Feltehetjük a kérdést, hogy ők hazai vagy pedig külföldi érdekeket képviselnek, ha erről beszélünk. Térségünkben jellemzőek még a kerékpáros fejlesztések, amelyek országosan nagyon fontosak, és bor- és gasztronómiai fejlesztés is van. Országos kitekintésben el kell mondani, hogy a koronavírus-járvány ellenére Budapest dinamizmusa mindenképpen a turizmus húzóágazata, és ezt folytatni kell. A Balaton egyre javuló ellátottsága szintén egy húzóágazat, és több olyan kiemelt térség van, amelyről szintén ez elmondható. Hozzátenném még azt, hogy Magyarország, a magyar turizmusfejlesztés minden tekintetben kell hogy számoljon a turisztikai szakma, a kutatók, oktatók tudományos munkájával, amelyek megalapozhatják azokat a fejlesztéseket, azokat a turisztikai irányokat és stratégiákat, amelyeket a magyar kormánynak követni kell. Nagyon sok elismert kutatóműhely van. Ki tudnám emelni a Pécsi Tudományegyetemnek a turisztikai kutatóműhelyét, de ugyanúgy a Budapesti Gazdasági Főiskolát, a Kodolányi János Főiskolát, a Budapesti Corvinus Egyetemet, vagy ha vidékre tekintünk, akár a Savaria Egyetemi Központ, akár a soproni, győri, szegedi vagy veszprémi egyetemnek a kutatóműhelyét, amely mind olyan bázist biztosít a turisztikai szektor számára, amely, azt gondolom, hogy nagyon fontos. Több kiváló szakfolyóiratot, gondolhatunk itt a Turizmus Bulletinre, vagy amit a Turisztikai és Vidékfejlesztési Tanulmányokban publikálnak a kutatók, amelyeket figyelembe tudunk venni. Végezetül a költségvetés kapcsán kell hogy szóljak a koronavírus okozta hatásokról. Ahogy említettem, a turisztikai szakma rendkívül instabil akkor, ha valamilyen háborús, nemzetközi vagy egészségügyi probléma adódik, ezt láthattuk Magyarországon is, hiszen néhány nap alatt roppant meg a magyarországi turizmus. Jó hír az, hogy most már a válságból kifelé megyünk, kilábalunk, és a turizmus újraindítása megkezdődhetett. Külön szeretnék köszönetet mondani a magyar kormánynak, hogy a válságkezelés kapcsán biztosította azokat a forrásokat, amelyek ahhoz voltak szükségesek, hogy a turisztikai szektor veszteségeit csökkenteni tudjuk, illetve a szektorban dolgozó vállalkozások elindulását tudjuk segíteni. Ne felejtsük el, hogy jelentős volt a hitelmoratórium, a különböző járulékcsökkentések, a SZÉP-kártya emelése és azok a hitellehetőségek, amelyek a munkahelyek megtartására irányultak. Összességében azt gondolom és azt látom, hogy a 2021-es költségvetés számai biztosítják a turizmus számára azokat a költségvetési sorokat és forrásokat, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a 2030-ra kitűzött, igen impozáns célokat el tudjuk érni, ezért arra biztatom minden képviselőtársamat, hogy támogassa ezt. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[9.00]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A következő felszólaló a DK képviselőcsoportjából Arató Gergely képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a következőkben vessünk egy pillantást arra, hogy milyen típusú lehetőségeket kínál ez a költségvetés a humánszektor, az oktatás, az egészségügy, a szociálpolitika területén, hogy milyen perspektívát nyújt a magyar polgároknak, és hogy mi mit javaslunk a helyett a költségvetési logika helyett, amelyet önök követnek. Mi a helyzet? Tisztelt Képviselőtársaim! Szerintem egyikünk sem vonja kétségbe, hogy a koronavírus-járvánnyal kapcsolatos védekezés legnagyobb terheit a nagy állami humánrendszerek viselték, az egészségügy, az oktatás, a szociális intézmények. Rájuk hárultak a legnagyobb terhek ebben a válságban, ebben a rendkívül súlyos helyzetben. Az ott dolgozók vállalták a legnagyobb áldozatot azért, hogy megvédjék az országot ettől a fenyegetéstől, ugyanakkor a járványhelyzet azt is megmutatta, hogy mik a gyengeségei ezeknek a rendszereknek. Láttuk, hogy mi az erősség. Az erősség azok a szakemberek, azok az ott dolgozó emberek, akik rendkívül önfeláldozó módon, nagy hozzáértéssel és rendkívül nagy terhet vállalva vették ki a részüket a járványügyi védekezésből. De az is látszott, hogy közben mögöttük az intézményrendszer, a finanszírozás, az eszközellátás, az infrastruktúra nincsen jó állapotban. Amikor mi azt mondjuk, hogy ez a gyávaság költségvetése, akkor arról beszélünk, hogy jól láthatóan a kormánynak esze ágában sincs szembenézni ezzel a helyzettel. Esze ágában sincs szembenézni azzal a helyzettel, hogy az oktatás mégiscsak azért maradt működőképes, mert a pedagógusok egy jelentős része és a szülők egy nagyon jelentős része működésben tartotta ezt a rendszert, iszonyatosan nagy erőfeszítésekkel és nagy kreativitással, és erre azért volt szükség, mert az elmúlt években elzúgott a magyar oktatásügy mellett és különösen a magyar oktatásügy irányítása mellett a XXI. század. Ez a költségvetés gyenge, ez a kormány gyenge, nem képes megfelelni azoknak a kihívásoknak, amelyekkel egyébként mindenütt szembenéznek az oktatás területén. Nem képes arra, és ebben a költségvetésben sem teremt forrásokat arra, hogy érdemben elkezdődjön az oktatás digitalizálása, hogy ne csak újabb és újabb kormánybiztosok és újabb és újabb, papíron maradt programok maradjanak, hanem valóban végre legyenek jó minőségű digitális tananyagok, legyenek eszközök az iskolákban, és legyenek eszközök a tanároknál és a diákoknál. 2010-ben egy teljes oktatási laptopprogramot hagytunk önöknek örökül, finanszírozási elképzelésekkel együtt, amit önök kidobtak a kukába. Ha ezt megvalósították volna, akkor most már a válság idején minden diáknak és minden pedagógusnak lett volna olyan laptopja, amelyiken elő vannak készítve azok a digitális oktatási eszközök, amelyeket használhattak volna. De önök gyengék ahhoz, hogy ezt a fajta kihívást megkeressék, megcímezzék, mint ahogy képtelenek szembenézni az oktatás növekvő egyenlőtlenségeivel is. Mit csinálnak ebben a költségvetésben? Egy infláció alatti emelést raknak rá az oktatás egészére; egy nagyon szerény béremelést ígérnek a pedagógusoknak, nem tudjuk, mi valósul majd meg belőle; és semmi nem történik ebben a költségvetésben annak érdekében, hogy az oktatás tartalmilag, módszereiben, eszközeiben korszerűbb, hatékonyabb legyen. Hasonló a helyzet az egészségügy területén is. Mindannyian tudjuk, tapasztaljuk, hogy milyen állapotok vannak a magyar egészségügyben. Tapasztaljuk azt, hogy mennyit kell várni egy kórházi beavatkozásra; tapasztaljuk azt, hogy a betegeknek kell vinni a gyógyszereket, az élelmiszert vagy éppen a WC-papírt a kórházakba. Tapasztalják azt, hogy milyen körülmények között várakoznak a betegek; tapasztalják azt, hogy milyen körülmények között dolgoznak az orvosok, a nővérek és más egészségügyi dolgozók. Ebben a költségvetésben csak annyi emelés van az egészségügy területén, ami ahhoz elég, hogy legalább fennmaradjon ez a fajta működés. De valójában az elmúlt években azt láttuk, hogy folyamatosan növekszik a különbség az egészségügy két nagy szektora között, ha lehet így mondani, kétsebességes egészségügy alakult ki. Van egy egészségügy, amihez hozzáférnek az átlagemberek, hozzáférnek a magyar polgárok, és aminek a fenntartására nagyon kemény pénzt fizetnek a társadalombiztosítási járulék keretében, de ez az egészségügy évről évre rosszabb színvonalon működik, rosszabb szolgáltatást nyújt. És van egy magánegészségügy, amely elérhető a jómódúak számára, amelyik szépen fejlődik, amelyikben tényleg jó minőségű egészségügyi ellátás van, csak éppen elérhetetlen az átlagemberek számára. A kormány gyenge ahhoz, hogy szembenézzen ezzel a kihívással. Gyenge ahhoz, hogy megtalálja azokat az eszközöket, amelyekkel csökkenteni lehetne ezt az esélyegyenlőtlenséget az egészségügyön belül. Legyen világos: lehet jogszabályilag röghöz kötni az egészségügyi dolgozókat, mint ahogy ezt önök tették, hogy megtiltották a kiutazásukat. El lehet érni azt, hogy most elveszítsenek olyan embereket, akik egyébként eddig úgy dolgoztak, hogy Magyarországon dolgoztak, ha tetszik, szerelemből, hivatástudatból, és közben megkeresték a pénzt a külföldi munkájukkal ahhoz, hogy meg tudjanak élni, el lehet érni, hogy ezek az emberek most ne tudják ezt csinálni. De néhány hónap múlva meg fognak nyílni a határok, és azok, akik megtapasztalták azt, hogy önök hogyan bánnak a magyar egészségügyi dolgozókkal, még az eddigieknél is nagyobb számban fognak elindulni külföldre. Ez fenntarthatatlan! Az oktatásügyben egyre növekszik a tanárhiány, egyre kevesebb a szakos pedagógus, egyre több iskolából jelentik, hogy már gondot okoz az órák szakszerű megtartása is. Az egészségügyben is folyamatos a szakemberhiány, kevés a nővér, kevés az ápoló, kevés az orvos. Azt kell önöknek mondanom, hogy egy kormány, amelyik szembenéz a helyzettel, az radikálisan hozzányúl egy ilyen helyzetben a közalkalmazottak béréhez, radikálisan megemeli. Ahelyett, hogy kidobná a közalkalmazotti hajóból azokat az embereket, akik az egész társadalomért dolgoznak, és megszüntetné a közalkalmazotti védettségüket, ehelyett egy felelős kormány ebben a helyzetben éppen arra törekedne, hogy vonzóbbá tegye a közalkalmazotti életpályát, hogy vonzóbbá tegye azt, hogy valaki az egészségügyben, az oktatásban vagy éppen a szociális területen dolgozzon. Kérdezhetik önök azt, hogy rendben van, akkor mit javaslunk mi, mi az ellenzék ajánlata, mi milyen költségvetést képzelünk el, és milyen költségvetést képzel el a Demokratikus Koalíció. Hadd kezdjem azzal, hogy mi az, amiben az ellenzék egyetért, mert néhány nagyon fontos területet kiválasztottunk, amiről úgy gondoljuk, hogy ezekben érdemes közösen fellépnünk. Az ellenzéki pártok négy módosító indítványt nyújtottak be a tegnapi nap folyamán közösen, annak érdekében, hogy legalább négy, nagyon súlyos problémát a költségvetési módosítás eszközével orvosoljunk. Az első ezek között arra vonatkozik éppen, amiről az imént beszéltem. Azt javasoljuk, hogy a Magyar Orvosi Kamara javaslatának megfelelően vezessünk be egy nagyon jelentős egészségügyi béremelést, nem olyan kozmetikai változást, amit önök javasolnak minden évben, hanem egy érdemi, nagyarányú egészségügyi béremelést. Ennek fedezeteként 300 milliárd forintot javaslunk beállítani a költségvetésbe. A második javaslatunk arra vonatkozik, hogy kövessük azoknak az országoknak a példáját, amelyek megértették azt, hogy az önkormányzatok szerepe egy olyan időszakban, amikor növekvő szociális problémák vannak, amikor egészségügyi veszélyekkel kell szembenézni, amikor nagyon sok magyar családnak nehéz élete van, egy ilyen helyzetben az önkormányzatok szerepe kiemelten fontos. És például Németországban, de más országokban is, nem elvesznek az önkormányzatoktól, hanem éppen ellenkezőleg, adnak nekik forrást ahhoz, hogy képesek legyenek megfelelni ezeknek a kihívásoknak, hogy a több feladatot el tudják látni. Ezért azt javasoljuk, szintén közösen, hogy szüntessük meg azt a két sarcot, amelyet önök az önkormányzatok nyakába akarnak varrni: szüntessük meg a szolidaritási adó megemelését, és szüntessük meg a gépjárműadónak az állami költségvetésből való elvételét. Ez két olyan forrás, amit ha otthagyunk az önkormányzatoknál, akkor mód van arra, hogy színvonalasan el tudják látni a továbbiakban is a feladataikat. Hozzá kell tennem, természetesen mindannyian tudjuk, hogy az önkormányzatok egy része ellenzéki, más része meg kormánypárti, tehát politikailag ez is egy semleges javaslat. Az egy más kérdés, hogy önök épp az ellenkezőjét csinálják, azért, mert nem tetszik önöknek az, hogy vannak ellenzéki önkormányzatok, minden önkormányzattal kitolnak, beleértve a kormánypárti önkormányzatokat is. Lényegében a magyar polgárokat büntetik azért, mert nem úgy szavaztak mindenütt, ahogy önöknek tetszett volna. [[9.10]] A harmadik javaslatunk arra vonatkozik, hogy egy olyan helyzetben, amikor jóval több munkanélküli van, mint korábban, amikor kipukkadnak azok a lufik, amiket önök az elmúlt években fújtak a teljes foglalkoztatásról meg az egymillió munkahelyről, amikor a gazdasági realitás szembejött azokkal a szép álmokkal, amelyeket önök ezen a területen hirdettek, ebben a helyzetben biztosítsunk olyan munkanélküli-ellátásokat, melyek lehetővé teszik azt, hogy ezek az emberek talpon maradjanak, hogy ezek a családok talpon maradjanak. Kérem, értsék meg, lehet arról beszélni, hogy önök munkahelyet adnak és nem segélyt. De nem adnak sem munkahelyet, sem segélyt! Amit önök kínálnak, az maximum közmunka meg a hadseregbe való belépés lehetősége. Ez a legtöbb család számára nem megoldás, ez nem jelent semmilyen megoldást. Értsék meg, azt szeretném kérni, hogy ha most nem segítünk ezeknek az embereknek, akik önhibájukon kívül elvesztették a munkahelyüket, és akik jól látható módon még biztosan hosszú hónapokig nem fognak tudni elhelyezkedni, akkor ebben az esetben is, ha most nem segítünk rajtuk, ha nem adunk támogatást ahhoz, hogy talpon maradjanak a családok, hogy megőrizzék a lakhatásukat, hogy megőrizzék az életüket, hogy energiájuk maradjon állást keresni, hogy ne épüljenek le ezek a családok, ne menjenek tönkre ezek a családok, ezek az emberek, akkor később sokkal-sokkal többe fog kerülni mindannyiunknak az, hogy újra munkába állítsuk őket, vagy hogy rendbe hozzuk azt, ami tönkremegy ezekben a családokban ebben a nagyon nehéz helyzetben. Ez nem csak emberiességi kérdés, persze az is, de emberiességre önöknél nem nagyon hivatkozom. Ez józan gazdasági racionalitás is! A társadalomnak sokkal olcsóbb megőrizni a munkaerőpiacon embereket, mint egyébként később helyre tenni azt a kárt, amit a teljes elszegényedés okoz. A negyedik javaslatunk a nyugdíjakra vonatkozik. Szégyenletes, hogy Magyarországon ma is vannak 30 ezer forint alatti öregségi nyugdíjak mint minimálnyugdíjak. Azt javasoljuk tehát, hogy legalább a minimálnyugdíjat emeljük meg, hogy a legnehezebb helyzetű nyugdíjasokon segítsünk végre. Vannak olyan javaslataink is, amelyeket az ellenzéki pártok javaslatain túl a Demokratikus Koalíció nyújtott be. Ezekből is elmondanék néhányat, szintén ezen a területen. Az első javaslatunk talán az elmondottak alapján könnyen érthető lesz. Azt javasoljuk, hogy az oktatásügy és a szociális ágazat területén is kerüljön sor egy érzékelhető méretű béremelésre. A szociális terület bérei egészen drámaiak. Önök itt el szoktak dicsekedni azzal, hogy mennyivel nőttek a bérek a szociális területen, csak azt nem teszik hozzá, hogy tudják, miért nőnek a szociális ágazatban a bérek az utolsó tíz évben? Azért, mert az ott dolgozók döntő része minimálbéren keres, és a minimálbér-emelés emeli meg az ő bérüket. Szó nincs arról, hogy ők bármifajta megbecsülést kapnának a munkájukért. Egyszerűen arról van csak szó, hogy annyira keveset keresnek, hogy már a minimálbér érinti az ágazatban dolgozók döntő részét. Az oktatás területén pedig van egy nagy igazságtalanság, amit helyre kell hozni. Amikor önök bevezették az életpályát, és egy sor terhet raktak a pedagógusokra többek közt többletóraszámot és emellett egy sor, egyébként szerintem fölösleges adminisztratív terhet , akkor ez egyben azzal járt, hogy önök megígérték, hogy az életpályamodell keretében lesz egy garantált, értékálló béremelési rendszer, ami a minimálbérhez kötött lesz. Pontosan egy év után rúgták föl ezt az ígéretüket. Ma a pedagógusok vesztesége e miatt az intézkedés miatt átlagosan hozzávetőlegesen havi 100 ezer forint. Ennyivel rövidítik meg a pedagógusokat! Mi nem javasoljuk azt, hogy ezt rögtön adjuk vissza, azért, mert költségvetésileg ennyi idő elmaradásának a bepótlása nagyon nagy terhet jelentene. De egy szeptembertől megvalósuló 35 százalékos béremelés az oktatás területén érdemi üzenet lenne a pedagógusoknak arra, hogy fontos a munkájuk; érdemi üzenet lenne arra, hogy tudjuk, hogy tartozik nekik az állam, és esélyt kínálna arra, hogy legyenek végre olyan fiatalok, akik a pedagóguspályát választják majd. Értsék meg, nem lesz az oktatásban tanár, ha így folytatják! Nem lesz tanár! Folyamatosan leértékelik a pedagóguspályát, folyamatosan leértékelik a pedagógusfizetéseket! Ennek az a következménye, hogy ma nem választják a fiatalok ezt a pályát. Eltűnnek a szaktanárok. Az iskolák felében-harmadában hiányzik egy vagy több szaktanár. Ez tarthatatlan! Tönkremegy az oktatásügyünk, tisztelt képviselőtársaim! Javasoljuk azt is, hogy emeljük meg a családi pótlékot duplájára. Tíz éve nem nyúltak hozzá ehhez a családtámogatáshoz. Nacsa képviselő úr ma is nagyon hosszasan értekezett a családtámogatásról, és helyes, ha van családtámogatás, és ha növekszik a családtámogatás. De szeretném megkérdezni, hogy miért nem emelik meg azt a juttatást, amit minden egyes magyar gyerek megkap, ami mindenkihez eljut. Miért nem emelik ezt a juttatást? Nem fontos minden gyerek? Vannak fontos gyerekek meg nem fontos gyerekek az önök szemében? Gyávák ahhoz, hogy szembenézzenek azzal, hogy hány gyerek él szegénységben Magyarországon, akiknek a családi pótlék megduplázása érdemi, jelentős segítséget jelentene? Miért nem hajlandóak segíteni a szegény gyerekeken? Javasoljuk azt is az oktatás területén, hogy szüntessük meg azt az igazságtalanságot, amely az egyházi iskolába járó gyerekeknél a működési támogatásra jóval több pénzt juttat, mint az állami iskolába járó gyerekeknél. Nekünk minden gyerek egyforma, éppen ezért azt tartjuk igazságosnak, hogyha egyforma támogatást kapnak a működésre az egyházi és az állami iskolák; erre is benyújtottunk módosító javaslatot a költségvetésben. Javasoljuk azt is, hogy kezdődjön meg az az előkészítő munka, ami átalakítja a rezsiszámlák, közműszámlák rendszerét. Mi azt gondoljuk, hogy alapvető fontosságú lenne az energiaszegénység csökkentése, az, hogy legalább a minimális mennyiségű áramhoz, vízhez, gázhoz minden honfitársunk hozzájuthasson, legyen egy minimális ingyenes rezsiminimum. És valóban, persze ennek a költségét valakinek meg kell fizetni. Mi azt gondoljuk, hogy ezt fizessék meg a nagyfogyasztók, tehát alakítsuk át úgy a rezsidíjak rendszerét, hogy aki sokat fogyaszt, aki a medencéjét fűti, fizessen egy picit többet, azért, hogy a legszegényebbek egy kicsit kevesebbet fizessenek. Szerintünk ez egy szolidáris javaslat. Mi most arra teszünk javaslatot, hogy az állam kezdje meg ennek a fajta munkának az előkészítését. Végül még egy javaslatot szeretnék megemlíteni. Javasoljuk azt is, hogy a méltányossági nyugdíjemelésre szolgáló keretet duplázzuk meg. Ez is a legszegényebb nyugdíjasoknak segít. És Nacsa képviselő úr teljes joggal hívja föl a figyelmet arra, hogy költségvetési javaslatokat csak felelősen lehet tenni. Ugyan a költségvetési tartalékot önök éppen nem felelősen használták föl az elmúlt években vagy akár a járvány idején is, hiszen ha felelősen használták volna föl, akkor nem kellett volna az önkormányzatokat, az egyetemeket, a közszférát sarcolni akkor, amikor baj van, de hát látjuk, hogy mire kell önöknek a tartalék. Például sporttámogatásokra mindig van pénz, határon túli támogatásokra mindig van pénz, vagy éppen egyházügyi támogatásokra mindig van pénz ebből a tartalékból. Még egyszer mondom: amikor szükség lett volna rá egészségügyi vagy gazdasági célokra, akkor ezzel szemben az önkormányzatoktól és az egyetemektől, meg sok mindenhonnan máshonnan, a közszférából vették el e pénzt. De mi mit javaslunk, honnan legyen forrás? Mi azt javasoljuk, hogy alakítsuk át a költségvetés szerkezetét. Döntsük el, hogy mi a fontos! Szerintünk az egészségügy, a szociálpolitika, az oktatás a fontos. Ha önök nem gyávák, akkor nézzenek szembe azzal, hogy itt van szükség pénzre! És mit lehet elengedni? El lehet engedni Paks II.-t; el lehet engedni a propagandaminisztériumot, úgy, ahogy van, az egészet; el lehet engedni a hazudós kormánymédiát, meg lehet szüntetni a támogatását; el lehet venni a pénzt a Budapest-Belgrád kínai szupervasúttól; vagy éppen el lehet venni a pénzt a fegyverkezéstől, attól a gigantikus összegtől, amit önök fegyverbeszerzésre és hadseregfejlesztésre szánnak. Mert ma fontosabb az egészségügy és az oktatás, mint a fegyverkezés, tisztelt képviselőtársaim. Végül szeretnék szólni még egy-két szót két, nekem személyesen kedves, kedvenc módosítóról, amiket én nyújtottam be. Van Budapesten két olyan vasútállomás, Kőbánya-Kispest és Kőbánya alsó, amelyek rendkívül nagy forgalmat bonyolítanak le. Kőbánya-Kispesten például egy évben 3,1 millió utas fordul meg, és ez nemcsak a környéken élőknek, hanem az agglomerációban élőknek is fontos átszálló állomása. Ugyanakkor a MÁV évek óta csak ígérgeti, tervezgeti, festi ezeket az állomásokat. Mind a két állomás esetében egy teljes megújításra, rekonstrukcióra van szükség. Egészen abszurd, hogy Kőbánya-Kispesten megépült a bevásárlóközpont az új BKV-végállomással, és amikor az ember a felüljárón átmegy az egyik épületből a másikba, akkor hirtelen legalább ötven, de inkább száz évet megy vissza az időben, amikor átér a vasútállomás területére. [[9.20]] Ez a város számára is rendkívül kínos, és rendkívül kellemetlen az országnak is. Azt hadd tegyem hozzá, hogy ha majd megépül a reptéri vasút, amiről persze mindig csak elmélkedünk, az is a sosem megvalósuló tervek közé tartozik, akkor ráadásul egyébként ennek is egy fontos állomása lesz ez az állomás is, és ha olyan lesz a vonalvezetés, amit persze még nem tudunk, akkor valószínűleg Kőbánya-alsó is az lesz, tehát ilyen szempontból, idegenforgalmi szempontból is, csak hogy már a távozott képviselőtársamhoz csatlakozzak, nagy jelentősége van annak, hogy ezek az állomások milyen állapotban lesznek. Végül szintén javaslom azt, hogy a Kőrösi Csoma Sándor művelődési ház, leánykori nevén Pataky művelődési ház felújítására teremtsünk ebben a költségvetésben forrásokat. Ez egy nagyon fontos, ikonikus épülete a fővárosnak, és rendkívül fontos a kőbányaiak számára is. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló a kormány részéről Banai Péter Benő államtitkár úr. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Arató Gergely képviselő úr meglehetősen erős kifejezéseket használt: „a gyávaság költségvetése”, „szembenézés”. Nem csodálkozom, hiszen ezeket a szavakat, ezeket a mondatokat az előző napon is hallottam, ugyanakkor egy mondat azért megütötte a fülemet. Az oktatásügynél úgy fogalmazott, hogy kiváló laptopprogramot hagytak örökül 2010-ben. Hát, ekkor döntöttem el, hogy gombot nyomok. Lehet, hogy egy kiváló laptopprogramot hagytak 2010-ben, de képviselő úr, ön szembenézésről beszél, így kérem, nézzenek azzal szembe, hogy a laptopprogram mellett egy teljes pénzügyi csődhelyzetet hagytak itt. Ezt nem én mondom, ezt a 2010 előtti kormányzat mondta, amikor hitelfelvételi lehetőség hiányában az IMF-hez és az Európai Bizottsághoz fordult. Önök a közszférában dolgozók bérét csökkentették. Egy olyan helyzetet hagytak itt, ami után 2010-ben még a hitelminősítők azt javasolták nekünk, hogy csökkentsük a közszférában lévők bérét. Ez volt a helyzet, nekem személyesen is javasolták ezt 2010 után. Nem az volt a kérdés, hogy laptopot tudunke finanszírozni vagy sem, hanem az volt a kérdés, hogy az önök által végrehajtott bércsökkentések után kelle még további bércsökkentést végrehajtani vagy sem. Ön pontosan tudja, hogy milyen ellenszélben voltunk, hogy milyen javaslatokat kaptunk. A kormány egy más gazdaságpolitikát választott, mint amit önök vittek 2010 előtt. Azt mondtuk, hogy nem csökkentjük a béreket, más teherviselést indítunk el, és még benne voltunk a túlzottdeficit-eljárásban 2004 óta mi voltunk az egyetlen ország, aki a csatlakozása óta végig túlzottdeficit-eljárásban volt a hiány- és adósságszintjeink miatt , amikor elindítottuk az egészségügyben is meg az oktatásban is a béremelést. Képviselő úr, azért ezzel nézzen már szembe, amikor erős megfogalmazásokat állít! Bocsássanak meg, ha hevesebb voltam, igyekszem tényszerű lenni. Azért arra hadd reagáljak, amit az oktatás kapcsán elmondott a képviselő úr, hogy a digitalizációs átállás-oktatás tekintetében milyen feladatok vannak. Biztos, hogy vannak feladataink, de épp a járványügyi helyzetben a magyar oktatási rendszer képes volt arra, hogy átálljon a digitális oktatásra. A képviselő úr úgy fogalmazott, hogy az oktatási kiadások az inflációt sem érik el, ha jól emlékszem arra, ahogy fogalmazott. Képviselő úr nem tanulmányozta a jövő évi költségvetésitörvény-javaslatot a felszólalása előtt, ugyanis, ha ezt tette volna, akkor látja, hogy 4 százalékkal növekszik az oktatási összkiadás 2021-ben, ha pedig visszanézünk 2010-re, akkor ez a kumulált növekedés 54 százalékos. Az egészségügy helyzete. Én magam is elmondom, hogy számos feladat áll még előttünk, mindenki annak örülne, ha a bérek is dinamikusan emelkednének, az intézmények beruházásai is emelkednének, és hozzáteszem, felelős módon ezt úgy tehetnénk meg, hogy nem éljük fel az előttünk lévő éveket, nem a hiány és az adósság terhére tesszük ezt meg, hanem úgy, ahogy azt a gazdaság teljesítménye engedi. Én arról tudok beszámolni, hogy az elmúlt években a magyar gazdaság, bocsásson meg, de szemben a 2010 előtti időszakkal, az európai uniós átlagot jóval meghaladó mértékben növekedett, éppen ezért volt lehetőségünk először az államháztartás rendbetételére, majd a bérek emelésére is. És arról tudok beszámolni önöknek, hogy az oktatás területén is, az egészségügy területén is érdemi béremelések valósultak meg, amit megint csak, engedje meg, hogy tényszerűen azt mondjam, önök nem szavaztak meg. [[Nacsa Lőrinc: Így van!]] Az egészségügyi béremeléseknél azért érdemes megnézni, hogy itt is 2012 óta voltak különböző területeken béremelések. Nem sorolom el az összes intézkedést, csak a legutóbbiakat, hadd említsem meg! A szakdolgozók, védőnők tekintetében a 2018. évi alapilletményhez viszonyítva 2019. július 1-jétől 8 százalékos béremelés volt, 2020. január 1-jétől 14 százalékos, 2020. november 1-jétől a mostani helyzetben is, a koronavírus okozta járványhelyzetben is tartjuk az ígéretünket, és 20 százalékos béremelést hajtunk végre, és ha lesz erőnk, akkor 2022. január 1-jétől további 30 százalékos béremelés lesz. Ez már a 2018-as bérszintre vonatkozik, és ezt megelőzően a szakdolgozóknál azért érdemi béremelés valósult meg. Ennek is köszönhető, hogy az egészségügyi kiadások 2010-hez képest 2021-re, amennyiben a tisztelt Országgyűlés elfogadja a kormány javaslatát, 77 százalékkal növekednek. 2020-ról 2021-re 8 százalékos az egészségügyi összkiadás növekedés. Ami a bérszínvonal egészét illeti, szó volt a szociális területről, más területekről is. Azért azt hadd mondjam el, ismétlem: minden ágazatban a gazdasági növekedéssel összhangban, az ország teherviselő képességével összhangban kerül sor béremelésre, a szociális ágazatban az idei évben is volt egy 6 százalékos béremelés. Én óva intenék mindenkit attól, hogy a teherviselő képességünk felett emeljünk bért. Lehet, hogy rövid távon úgy tűnik, mintha sikereket lehetne elérni, de ennek komoly ára van. Én nem akarok most a fizetésképtelenséggel riogatni, mint ami a tíz évvel ezelőtti helyzet volt, mert hál’ istennek, most is sikeresen tudjuk az állampapírjainkat értékesíteni alacsony hozam mellett, de azt el kell mondjam, ha letérnénk erről az útról, akkor mindnyájunknak, adófizetőknek az államadósság után fizetendő terheink nagyon könnyen százmilliárdokkal növekedhetnének. Azért arra is emlékeztetnék, hogy 2010-ben mi mindent hagytak örökül. Az államadósságunk finanszírozási terhe jóval a GDP 4 százaléka fölött volt. Most nagyjából ezt megfeleztük, ez nominálisan 1000 milliárd forint. Hát, képviselő úr, ezt azért érdemes figyelembe venni. Végül: a nyugdíjak. Van egy idősor mögöttünk, tudjuk, hogy mi történt az elmúlt tíz évben, és mi történt az azt megelőző időszakban. Az önök előtt lévő 2021. évi költségvetési javaslat arról szól, hogy meg kívánjuk őrizni a nyugdíjak reálértékét, arról szól, hogy bízunk abban, hogy képes lesz a magyar gazdaság 3,5 százalékot meghaladó növekedésre, ez esetben pedig lehetőség nyílik a nyugdíjprémium kifizetésére, és visszaépítjük a 13. havi nyugdíjat. Természetesen hosszú távon az államháztartás egészének stabilitását akkor tudjuk megőrizni, és akkor tudjuk a kiadásokat teljesíteni, ha a gazdasági növekedésünk erős lesz, ehhez pedig a vállalkozások támogatása kell. Erre is fókuszál a 2021-es költségvetési javaslat, ezért hívjuk a gazdaságvédelem költségvetésének. Ha a gazdaság védelmében sikeresek leszünk, ha a munkahelyeket meg tudjuk őrizni, és az elpusztított munkahelyeket újra tudjuk teremteni, akkor jó reményünk lesz arra, hogy az ön által említett területeken is nemcsak 2021-ben, hanem az azt követő időszakban is többletkiadásokkal számolhassunk. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Folytatjuk a felszólalásokat. A KDNP képviselőcsoportjából Hollik István képviselő úr következik. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Képviselőtársaim! Ott folytatnám, ahol államtitkár úr abbahagyta. Nagyon sok mindenre tudnék reagálni azokból, amiket Arató képviselőtársunk elmondott, de csak néhányra fogom megtenni. Ha jól értem képviselő urat, akkor ő azt gondolja, hogy válsághelyzetben meg kell szorítani, és még azt is megmondta, hogy hol kéne megszorítani, honnan kéne elvenni. Ő azt mondja, sportra biztos, hogy nem kéne ennyit áldozni, a határon túli magyarok támogatására nem kéne ennyit fordítani, és az egyházaknak nem kéne ekkora támogatást adni. [[Arató Gergely: Ezt nem mondtam, de…]] Nem tudom…
[[Csenget.]] Képviselő úr!
…valahogy nekem az a történet jut eszembe amit egyébként a történészek egyre inkább kétségbe vonnak, de mindenesetre nagyon találó a történet , hogy amikor a második világháború egyik költségvetési vitája volt Angliában, akkor azt javasolták Churchillnek, az akkori miniszterelnöknek, hogy a kultúra támogatását vonja meg, és akkor erre mondta azt Churchill, hogy de hát akkor miért harcolunk. [[9.30]] Tehát ha a sporttól, a határon túli magyaroktól, az egyházaktól megvontuk a támogatást, akkor miért is csináljuk az egészet? Arató képviselőtársamnak azt is szeretném elmondani, hogy ha ő azt mondja, hogy neki minden gyermek egyformán fontos, akkor egyébként az önök pártelnöke által vezetett kormány nem adott volna egyébként alkotmánysértő módon kevesebbet az egyházi iskoláknak, hanem kifizette volna azt, ami az egyházi iskoláknak jár. Tehát ebben a tekintetben az ön javaslata valóban nem új keletű, hanem amikor önök kormányoztak, ugyanezt csinálták: önök az egyházi iskoláktól vették el azt, ami nekik járt, törvénysértő módon. Az Alkotmánybíróság egyébként kötelezte is önöket arra, hogy ezt fizessék ki, és elismerte, hogy önök kevesebbet fizettek az egyházi iskoláknak. Valóban, ahogy Banai államtitkár úr is elmondta, ha ön már szembenézésről beszélt, akkor azt gondolom, hogy nem tehetjük meg azt, hogy az elmúlt 15 évet ne nézzük, és megnézzük, hogy melyek voltak azok a költségvetések, amelyek egy bizonyos típusú válsághelyzetre reagáltak. Az elmúlt 15 évben két ilyen költségvetést találunk. Az egyik költségvetés a 2008-as gazdasági világválságra reagált, illetve itt van most előttünk a 2021-es költségvetés, amely a koronavírus által okozott gazdasági válsághelyzetre reagál. Nyilván a mondandóm lényege az lesz, hogy a két válságkezelés merőben eltér egymástól. Nézzük csak meg, hogy hogyan érkeztünk el ehhez a két válsághoz! A 2008-as válság egy megroggyant magyar államot ért el, amely tulajdonképpen semmit nem tudott már tenni. De az, hogy semmit nem tudott tenni, éppen az önök felelőssége volt. Hiszen önök most számtalan esetben azt mondják, hogy Magyarország felzárkózása nem elég gyors az Európai Unióhoz, csak, tisztelt képviselőtársam, az a helyzet, hogy 2002-2007 között, tehát a világgazdasági válságot megelőző időszakban Magyarország volt az egyetlen olyan ország, amely nem közeledett az Európai Unió átlagos fejlettségi szintjéhez, hanem távolodott onnan. Például 2007-ben képes volt a Gyurcsány-kormány arra a bravúrra, hogy Magyarország gazdasági növekedése úgy volt 1 százalék, hogy az Európai Unió átlagos gazdasági növekedése 3 százalék volt. Tehát a fejlettebb, gazdagabb Nyugat annak ellenére, hogy azért egy magasabb fejlettségi szintről nehezebb már növekedni, mégis sokkal gyorsabban tudott növekedni abban a konjunkturális időszakban, mint Magyarország, aki 1 százalékkal vánszorgott, és akkor még nem is akarom összehasonlítani a térségbeli országokkal, ahogy azt önök nagyon gyakran meg szokták tenni, hiszen a térségbeli országok éppen akkor húztak el Magyarország mellett. Ehhez még azt is érdemes hozzátenni, hogy amellett, hogy nem volt képes a magyar gazdaságpolitika akkor segíteni a magyar vállalkozásokat, ösztönözni a gazdasági növekedést, emellett egyébként még el is adósították az országot, hiszen a költségvetési politika is rendkívül felelőtlen volt, nem volt egyetlenegy olyan év sem, amikor sikerült volna a költségvetést 3 százalék alá szorítania. Az is kiderült abban az időszakban, talán még sokan emlékeznek rá, hogy több olyan év is volt, amikor kiderült, hogy nem mondtak igazat a költségvetési hiányról. Tehát önök pontosan tudták, hogy jóval nagyobb lesz a hiány annál, mint amit önök a költségvetési törvény elfogadásakor mondtak, és ezt már előre tudták. No, tehát ilyen helyzetben érte el a világgazdasági válság 2008 végén Magyarországot. Önök akkor hogyan kezelték a válságot? Ez visszatükröződik a 2009-es költségvetésben. Önök miket csináltak? Az önök válságkezelési politikájának alapvető lényege az, hogy az állam bevételeit megpróbálják valahogy növelni azzal, hogy a vállalkozások és az emberek vállára újabb és újabb terheket raknak. Ez az önök válságkezelő politikája, ezt csinálták önök; szemben velünk, akik megpróbálunk egy ilyen válsághelyzetben segíteni az embereknek, és a vállalkozások vállára nem terhet rakunk, hanem a terheiket sokkal inkább csökkentjük. Önök a válságkezelő költségvetésükben elvették a 13. havi nyugdíjat, ahogy államtitkár úr is már említette, csökkentették a közalkalmazottak bérét, adókat emeltek. Még persze azt az innovatív intézkedést is képesek voltak bevezetni, hogy olyan javakat, jövedelmeket adóztattak meg a szuperbruttó bevezetésével, amiket egyébként a munkavállaló soha az életben nem kapott meg. Tehát a munkáltatói terheket is bevonták, és azt megadóztatva még nagyobb adót tettek a magyar emberek nyakába. Arról nem is beszélek, hogy a családi támogatásokat még 2009 előtt, tehát, amikor nem volt baj, azt már akkor megszüntették. Folyamatosan emelték a villany és a gáz árát. Tehát összességében azt lehet mondani, hogy önök egy válsághelyzetben újabb megszorításokat hoztak, és még ez sem volt elég, vagy pontosabban ez volt az ára annak, hogy az IMF-től, illetve az Európai Bizottságtól pénzhez tudjanak jutni. Összegezve tehát, a baloldali Gyurcsány, Bajnai-kormányok a válságban nem az embereket segítették, hanem pluszterheket raktak az emberek és a vállalkozások vállára, IMF-hitelt vettek fel, és fegyelmezetlen államháztartási és költségvetési politikával eladósították az országot. 2010-ben az államadósság a 2002-es szinthez képest több mint 25 százalékot emelkedett. Nyilván az ártó tevékenységük nem kímélte a munkavállalókat sem: a gazdasági válság végére a munkanélküliség elérte a 12 százalékot, tehát az önök kormányzásának ideje alatt 200 ezerrel több munkanélküli volt, mint azelőtt. Bárcsak azt mondhatnám, hogy ölbe tett kézzel nézték mindezt, de ez nem így van, ahogy elmondtam, hanem még rontottak is a helyzeten, hiszen a közalkalmazottaktól, az egészségügyi dolgozóktól elvettek egyhavi bért, duplájára emelték a lakossági villamos energia és háromszorosára a gáz árát, megfojtva az egyébként is nagyon nehéz helyzetben lévő, kiszolgáltatott embereket. Bár ma az ellenkezőjét harsogják, önök akarták, és nem csak akarták, padlóra is küldték a magyar egészségügyet, önök voltak azok, akik 16 ezer ágyat szüntettek meg, és 6 ezer egészségügyi dolgozót küldtek el, és az egészségügyben felhalmoztak egy 650 milliárd forintnyi adósságot. Tehát az önök válságkezelése a megszorításokra alapult. Ezt azért fontos felidéznünk, hiszen itt van előttünk a 2021-es költségvetés tervezete, amely egyértelműen azzal kívánja ezt a nem az általunk okozott, hanem a koronavírus-járvány által előidézett válságot kezelni, hogy segítséget nyújt a vállalkozásoknak és az embereknek, és összességében a kormány 5555 milliárd forintot fordít gazdaságvédelemre és a járvány elleni védekezésre. Hogy ez pontosan mit is jelent, azért érdemes ezen is gyorsan végigmenni. Bocsánat, még talán egy dolgot azért felidéznék Arató képviselőtársamnak, nemrég találtam meg, hogy mit gondoltak az önökhöz kötődő gondolkodók az önök válságkezeléséről. Ferge Zsuzsa 2008-ban így fogalmazott az önök válságkezelő költségvetésével kapcsolatban. „Magyarország volt az egyetlen válság érte állam, amely semmit, de egyáltalán semmit, egy gyufaszálat sem tett keresztbe azért, hogy a válság nyilvánvaló veszteseivel valami történjen. Ennek következtében nálunk különösen nagy volt a szegényeket érintő veszély.” Nem mi mondjuk, az önök szekerét toló Ferge Zsuzsa állította ezt 2008-ban. Ez mondható el az önök válságkezelő költségvetéséről. Ezzel szemben, ahogy mondtam, az előttünk fekvő költségvetés felelősen gazdálkodik. Ha megnézzük a költségvetés sarokszámait, akkor azt láthatjuk, hogy még ebben a nehéz helyzetben sem, sem idén, sem jövőre nem számol azzal a kormány, hogy a költségvetés hiánya 3 százalék fölé növekedne, hanem az alatt marad. [[9.40]] Emellett pedig mindent megteszünk annak érdekében, hogy amennyi munkahelyet a vírus tönkretesz, annyi új munkahely jöjjön is létre, és Magyarország minél hamarabb újra gazdasági növekedési pályára tudjon állni. A kormány 590 milliárd forintot fordított a járvány elleni védekezésre idén, jövőre pedig, ahogy mondtam, a Gazdaságvédelmi Alapban, illetve a Járvány Elleni Védekezési Alapban összesen 5555 milliárd forint szerepel. De hogyan segít ez a költségvetés a vállalkozásoknak, illetve azt is érdemes megnézni, hogy milyen folyamatok folytatódnak 2021-ben. A kormány megállapodott a munkáltatókkal, a vállalkozásokkal hiszen mi a gazdaságpolitikánkat, illetve az egész politikánkat a párbeszédre és az együttműködésre alapozzuk , és a vállalkozókkal való megállapodások alapján a szociális hozzájárulási adó folyamatosan csökken; idén, most a járványhelyzetben is csökkenni fog július 1-jétől a szociális hozzájárulási adó 17,5 százalékról 15,5 százalékra. Ez is egy terhet vesz le a vállalkozások válláról. A kisvállalati adó mértéke tovább folytatva a korábban elkezdett folyamatot tovább csökken, jövő évben a kiva mértéke 11 százalékra csökken. Közel 50 ezer ilyen adózó van, őket ez érinti. A családok védelme továbbra is kiemelt, hiszen számunkra a családok az elsők. Ahhoz képest valóban, ahogy azt már Nacsa képviselőtársam is elmondta, hogy 2010-ben a szocialista kormányok kevesebb mint ezermilliárd forintot fordítottak a családok támogatására, ez már több mint megduplázódott; és Európa élvonalába tartozunk a családok támogatásának tekintetében, a GDP több mint 4,5 százalékát fordítjuk a családok támogatására. És természetesen a családpolitika akkor jó, ha kiszámítható, éppen ezért egy válsághelyzetben sem kell arra számítaniuk a családoknak, nem kell szembesülniük azzal a családoknak, hogy bizonyos családtámogatások megszűnnek. Ez Magyarországon így van, a családpolitika és a családtámogatások kiszámíthatók, tehát azok a támogatások és lehetőségek, amelyekkel a családok korábban élhettek, azok továbbra is igénybe vehetők lesznek. Itt a négygyermekes édesanyák adómentességére gondolok, és a különböző családtámogatásokat, otthonteremtési programot is említhetném. Több szó esett ma már az önkormányzatokról. Itt azért, azt gondolom, az ellenzék és a kormánypártok között az a megközelítésbeli különbség van, hogy ők azt gondolják, a válság hatásai alól vannak valakik, vannak némelyek, akik kivonhatják magunkat; tehát természetesen mindenki kezelje a válságot, csak éppen az adott önkormányzat ne, tehát mindenki más viselje a terheket, de egyébként éppen mi ne. Tehát az a helyzet, hogy akkor tudunk sikeresek lenni a járvány elleni védekezésben és a gazdasági utóhatások kezelésében is, ha a járvány elleni védekezésből mindenki kiveszi a részét, és ahhoz mindenki hozzájárul. Az önkormányzatok nem külön entitások, nem vehetők ki a nagy magyar életből, szerves részét képezik Magyarországnak, ezért nekik is ki kell venniük a részüket a válságkezelésből. Egy dolgot szeretnénk és nálunk itt van a nagyon fontos határvonal , hogy a magyar emberek vállára, illetve a vállalkozások vállára terhet nem szabad rakni, őket segíteni kell, viszont mindenki másnak, az államnak, a pártoknak, az önkormányzatoknak viszont hozzá kell járulniuk a közös védekezéshez. És ha már itt a szolidaritási hozzájárulás is szóba került, azt azért tegyük hozzá, hogy a szolidaritási hozzájárulást nem az állam veszi el, hanem az a gazdagabb önkormányzatoktól mert így igazságos kerül oda a szegényebb önkormányzatokhoz. Azt gondolom, hogy ez ellentétben az ellenzéki állításokkal nem pártpolitikai szempontok alapján van meghatározva, hiszen a szolidaritási hozzájárulást egyébként több jómódú, gazdag, sok iparűzésiadó-bevétellel rendelkező, egyébként kormánypárti vezetésű önkormányzatnak is fizetnie kell. Az a különbség, hogy vannak olyan ellenzéki városok, amelyek ebből politikát akarnak csinálni, és vannak olyan kormánypárti városok, amelyek felelősséggel és felelősen állnak a járvány hatásainak enyhítéséhez, és tudják, hogy erre szükség van, és teszik úgy a dolgukat, ahogy ezt kell. Oktatásról is sok szó esett itt már ma. Arató képviselő úr is beszélt erről, ezért neki szeretném mondani, hogy ellentétben az ő kormányukkal, amely egyébként privatizálta a Tankönyvkiadót, haveroknak játszották át, és az ő idejükben, mondjuk, egy iskolakezdés esetében egy családnak a tankönyvekre komoly összegeket kellett fordítani, a tankönyvellátás idén teljeskörűen ingyenessé válik, tehát a 2021-es tanévtől kezdve erre már a családoknak nem kell költenie. Összességében tehát azt tudom mondani, tisztelt képviselőtársaim, hogy a 2021. évi költségvetés a gazdaságvédelemről szól; arról szól, hogyan küzdjünk hatékonyan a járvány hatásaival szemben, de azt gondolom, hogy a jövő évi költségvetés megteremti arra a lehetőséget, hogy ebből a válsághelyzetből, amelybe saját magunkon kívül kerültünk, és nemcsak mi kerültünk, hanem egész Európa került, ne csak úgy jöjjünk ki, ahogy belekerültünk, hanem ebben egyébként lehetőséget látva, támogatva a vállalkozásokat, erősebben tudjunk kikerülni, mint ahogy ebbe a válsághelyzetbe bekerültünk. Én azt gondolom, hogy a 2021. évi költségvetés erre egy nagyon biztos alapot ad, és ezért fogjuk mi, ezért fogja a KDNP ezt támogatni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló az LMP képviselőcsoportjából Csárdi Antal képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Azzal szeretném kezdeni, hogy szeretnék reagálni államtitkár úr és Hollik képviselőtársam szavaira. Államtitkár úr úgy fogalmazott, hogy a járvány alatt átálltunk a digitális oktatásra. Államtitkár úr, amellett, hogy elismerem, hogy több iskolában ez viszonylag problémamentesen, jó minőségben sikerült, túl azon, azt gondolom, hogy vannak még feladatok a digitális oktatásra való átállás terén, egyébként én örülnék, ha erre a jelenleginél nagyobb hangsúlyt fektetnénk. Egy példa a rossz példák közül, hogyan folyt a digitális oktatásra való átállás. Ez egy Krétában leadott anyag itt a telefonomon [[Felmutatja a mobiltelefonját.]] ezt, mondjuk úgy, hogy családon belülről kaptam. Felolvasom [[Emelt hangon olvassa.]] „Tankönyv 187. oldalán a két kidolgozott példa elolvasása, értelmezése. [[Nacsa Lőrinc: Nyugi! Dr. Tilki Attila: Hang is volt hozzá?]] Füzetben elkészítendő a 187. oldal 16., 17. feladatok. [[Nacsa Lőrinc: E-mailben kiabáltak?]] Jó munkát!” Se megszólítás, se az anyag leadása, az alsó tagozatos gyermek egyedül olvassa el és értelmezze matematikából a tananyagot. Ez nem digitális oktatás. És nem akarom ezzel azt állítani, hogy ez országos átlag, arra szeretném csak felhívni ezen a példán keresztül a figyelmet, hogy van még ezzel kapcsolatban nekünk is és az iskoláknak is teendője. [[9.50]] Ami viszont szerintem lényegesebb ennél, hogy Hollik képviselőtársam pedig arra próbált utalni felszólalásában, hogy minden gyermek egyenlő. Na most, én azt gondolom, hogy a KDNP képviselője ennél egy kicsit nagyobb alázattal kellene hogy ezt a kérdést megközelítse, mert ha minden gyermek egyenlő, akkor egyetérthetünk abban, akár adott esetben a KDNP-vel is, hogy egyforma normatívát kellene adni az egyházi fenntartású oktatási intézményeknek is és az állami fenntartású oktatási intézményeknek is. Ezzel szemben ma, tegnap és jövőre is azt fogjuk tapasztalni, hogy az egyházi fenntartású intézmények magasabb normatívát kapnak az államtól, mint az állami fenntartásúak. Én azt gondolom, közös célunk lehetne adott esetben, hogy ne az egyházi fenntartásút csökkentsük le, hanem emeljük föl az állami fenntartású iskolák normatíváját egy szintre az egyházi fenntartásúakéval. Azt gondolom, hogy ugyanannyit érnek azok a gyerekek, akik állami iskolába járnak, mint akik egyházi fenntartású iskolába járnak. Én nem gondolom, hogy ebben szabad lenne, hogy vita legyen ebben a Házban. Ami ennél sokkal-sokkal szomorúbb, hogy Hollik képviselőtársam végtelenül tájékozatlan az önkormányzatok munkáját illetően, amit elvégeztek a járvány alatt. Hollik képviselőtársamnak talán ismerős Budapest 1. választókerülete, bizonyára akár figyelhette is volna, akár tudhatta is volna, hogy a választókerülethez tartozó négy kerület mindegyike, a kormánypárti vezetésű V. kerülettől kezdve az ellenzéki vezetésű VIII., IX. és I. kerületen át mindegyikük kivette a részét a védekezésből. [[Hollik István: Nem ezt mondtam!]] Döbbenetes, hogy ennek ellenére képviselőtársam olyan megfogalmazásokkal él, minthogyha az önkormányzatok elengedték volna a védekezést. Szeretném emlékeztetni képviselőtársamat, hogy a VIII., a IX. és az I. kerületben olyan, közvetlenül az embereknek eljuttatott támogatásokat hoztak létre az önkormányzatok, ami meggyőződésem szerint az állam feladata lett volna. Nem az önkormányzat feladata lett volna, de érezték a felelősségüket a kerületben élőkért, és ezért túl azon, hogy egyébként a saját működési lehetőségeiken belül támogatták a gazdaság talpra állását például a bérleti díjak elengedésén keresztül, ők támogatták a járvány gazdasági következményeinek a legnagyobb veszteseit, az embereket, az állampolgárokat. Egészen fel vagyok háborodva, amikor ezeket a támogatásokat politikai okokból megpróbálja képviselőtársam letagadni, megpróbál egy olyan képet festeni, mintha ez máshogy lett volna! Szeretném emlékeztetni Hollik képviselőtársamat, hogy mind a négy kerület maradéktalanul, jó minőségben végezte el az idősellátást, annak minden költségeivel együtt. Maradéktalanul és jó minőségben végezte el mind a négy kerület a köztéri fertőtlenítést, és minden olyan feladatát, ami őt terhelte a járvány ideje alatt. Ne csináljunk úgy, minthogyha az önkormányzatok nem vették volna ki a részüket a védekezésből! Pont arról beszélünk, hogy a védekezéssel kapcsolatos feladatok is pénzbe kerültek, és a kormány döntései is költséget vettek el az önkormányzatoktól. Ennek az egyenlege az, ami nehéz helyzetbe hozza az önkormányzatokat. De azt az egészen vállalhatatlan, szemenszedett hazugságot visszautasítom, amit Hollik képviselőtársam mondott, hogy az önkormányzatok nem vették ki a részüket megfelelő mértékben a védekezésből. Meggyőződésem, hogy az önkormányzatok az egészségügyi intézmények mögött az első helyen voltak a védekezés szempontjából. Ugyanakkor azt gondolom, hogy amikor költségvetésről van szó, akkor beszélnünk kell az adórendszerről, az adórendszerről, ami, hasonlóan a költségvetéshez, megmutatja a mindenkori kormány társadalomhoz fűződő kapcsolatát. Én azt gondolom, hogy ezzel kapcsolatban két fő részt említenék meg: az egyik az általános forgalmi adó, a másik pedig a személyi jövedelemadó. Különösen abban az időszakban, amit a járvány utáni, a járvány gazdasági hatásait megélő időszakként tudnék leírni, azt gondolom, hogy rendkívül fontos lenne, hogy nyitott szívvel és nyitott lélekkel tekintsünk a társadalomra. Ha így tennének kormánypárti képviselőtársaim, akkor viszonylag könnyen belátható, hogy az egykulcsos adónál, bár azt gondolom, érteni vélem azt az adólogikát, amit oly sokszor elmondtak már ennek a Háznak a falai között, hogy önök a fogyasztást szeretnék inkább terhelni adókkal, mint a jövedelmeket, de a nagyon kis meg a kis keresetűek adóterhelésén szükséges lenne enyhíteni. Szeretném jelezni, és ezt önök pontosan ugyanolyan jól tudják, mint én, hogy a gazdasági válság hatására családok százezrei kerülnek és kerültek olyan helyzetbe, amit úgy tudnék leírni, hogy gazdasági válsághelyzetben van a család. Egyik pillanatról a másikra veszítették el a munkájukat, veszítették el a jövedelmüket, és most gyakorlatilag sokan arra kényszerülnek, hogy kis pénzért, alulfinanszírozott munkahelyeken próbálják biztosítani a család fönnmaradását. Azt gondolom, hogy minimum elvárható lenne, hogy a kormány megfontolja a többkulcsos adó ismételt bevezetését. Én azt gondolom, hogy… [[Nacsa Lőrinc: Az adóemelés!]] Nem, adócsökkentés, Nacsa képviselőtársam. [[Az elnök csenget.]] Engedje meg, hogy így direktben válaszoljak. Tudom, hogy önre nem vonatkozik a házszabály, és ezért én alkalmazkodom önhöz; innen jelezném, hogy ez nem adónövelés, hanem adócsökkentés. Azt gondolom, hogy a kis jövedelműek adókulcsát lefelé kellene elmozdítani. Amiről viszont beszélni szeretnék, azok az önök által preferált fogyasztási típusú adók. A fogyasztási típusú adókon az a fájdalmas tapasztalatunk van, hogy az önök társadalomképe olyan szépen kirajzolódik, mintha egy festő rajzolta volna meg. Azt látjuk, hogy az alapvető élelmiszerek 27 százalékos áfával adóznak nagyobbrészt, néhány kivételtől eltekintve, míg az éttermi szolgáltatások 5 százalékos adóteher mellett vehetők igénybe. De ugyanez igaz a szálláshely-szolgáltatásra is. Itt ezt én kettébontanám. Azt gondolom, hogy egy kormány nem engedheti meg magának azt, hogy több pénzt akarjon keresni alapvető élelmiszereken, mert most ez a gyakorlat, mint a kereskedő vagy a forgalmazó. Jelen pillanatban az a helyzet, hogy egy kiló kenyéren az állam több bevételhez jut, mint akár az, aki előállítja a kenyeret, akár az, aki értékesíti a kenyeret. De igaz ez a babra, a lencsére, igaz ez a gyümölcsre, a zöldségre. Lássuk be, hogy ezeknek a termékeknek az elérhetőségét könnyíteni és olcsóbbá tenni volna szükséges. Lássuk be, hogy az alapvető élelmiszerek nem luxuscikkek. Annak a fogyasztását nem lehet gyakorlatilag az Európai Unió legnagyobb fogyasztási típusú adójával sújtani. Ez egy felelősség kérdése, ez egy társadalomkép kérdése, tisztelt képviselőtársaim. Én azt gondolom, hogy az egy döbbenetes példa, hogy ha kimegyek a piacra vagy kimegyek a hétvégi bevásárlást elintézni, és ez igaz rám, Budapest belvárosára, és igaz egyébként bármelyik vidéki kistelepülésre, mondjuk, Nagybakónakra Zala megyében, hogy gyakorlatilag az étteremben az adófizetési kötelezettség kevesebb, mint a negyede annak az adófizetési kötelezettségnek, ami az alapvető élelmiszereket terheli. Ha én elköltök egy hosszú hétvége előtt a piacon, a bevásárlóközpontban 30 500 forintot, akkor áfában kifizetek, és nemcsak én, hanem mindenki más, a pedagógustól a mentősön keresztül az igazgatóig, mindenki 6500 forint áfát fizet ki 30 500 forint után. Ha ezt a 30 500 forintot egy hatfős család egy étteremben költi el, akkor az ő általános forgalmi adón keresztül történt adóterhelése 1500 forint. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Ugye, ön sem gondolja, hogy ez igazságos, hogy ezzel megvalósítják a társadalmi igazságosságot? Azt látjuk, hogy ez az igazságtalanság végigvezethető az önök kormányzásán. Föl lehet tenni a kérdést, hogy miért van ez így. Bevallom töredelmesen, elgondolkodtató ez a kérdés, de a válasz megvan rá. [[10.00]] Azt terveztük, hogy július elején várhatóan véget ér az ülésszak és július végén elmennénk a Balaton-partra a családdal. Elkezdtünk gondolkodni, és persze a hülye politikus itt magamra utalok elkezdi nézni, hogy milyen érdekeltségbe tartoznak azok a szálláshely-szolgáltatók, akiknél szállást tudok biztosítani a nyaralás időszakára. Azt találtam, megvizsgálva a Balaton-parti szálláshely-szolgáltatók tulajdonviszonyait, hogy gyakorlatilag a Balaton-parton vagy magánszemélytől, a jól ismert „Zimmer frei”-en keresztül tudok szállást biztosítani, vagy ha más módon akarok, akkor biztos, hogy egy kormányhoz közel álló oligarcha tulajdonával nézek szembe. Itt egyértelművé válik, hogy vajon miért csökkentették le 5 százalékra a szálláshely-szolgáltatás áfáját úgy, hogy egyébként legyünk őszinték e döntés eredményeképpen egyetlenegy forinttal sem csökkent a szálláshely-szolgáltatás ára. Ráadásul klasszik időszakban – most, a járvány ideje alatt ez kevésbé mutatható is ezt a szolgáltatást nagy százalékban még csak nem is hazaiak veszik igénybe, hanem idelátogató turisták. Nekik akarták önök könnyebbé tenni, de minthogy ez értelmezhetetlen lenne, azt tudom mondani, hogy önök az oligarcháik számára próbálták meg ezzel az adókönnyítéssel könnyebbé tenni az életet, ahelyett, hogy az alapvető élelmiszerek áfáját tartanák alacsonyan, ami a társadalom teljes részére biztosítana egy alacsony adóterhelést. De ugyanez a helyzet az éttermi szolgáltatásokkal is. Olyannyira igaz ez néhányan tudják, hogy könyvelővégzettségem van, hogy ha megnézzük egy étterem áfaforgalmát, akkor érdemes azt tudni, hogy az áfa hatálya alá eső gazdálkodó szervezetnek, tehát mondjuk, egy éttermet működtető kft.-nek a beszerzett alapanyag után áfa-visszaigénylési lehetősége van, míg a szolgáltatásra rakódó általános forgalmi adó befizetésre kerül, így a különbözet kerül befizetésre. De mit jelent az akkor, amikor az élelmiszer alapanyaga, néhány kivételtől eltekintve, 27 százalékkal adózik? Akkor a visszaigényelhető áfa viszonylag magas marad, majd a bevételnél meg, amely az éttermi számla kifizetésével jön létre, egy 5 százalékos áfa van, gyakorlatilag azt tapasztaljuk, hogy egy négyszeres árrés esetében nincs áfafizetési kötelezettsége egy étterem-tulajdonosnak. Ha megnézzük az I. kerületben, a belvárosban található éttermek egy jelentős részét, ott is meg fogjuk találni azokat a kormánykapcsolatokat, amelyekről a Balaton kapcsán beszéltem. Gyakorlatilag önök azt csinálták, hogy kivették az áfatörvény hatálya alól gyakorlatban, nem elméletben, meg nem törvény vette ki, hanem gyakorlatilag kivették az áfafizetési kötelezettség hatálya alól az éttermeket. Ha egy étel előállítása ezer forintba kerül és négyezer forintért van eladva, akkor pont nem lesz áfafizetési kötelezettsége egy étteremnek. Csak az volna a tiszteletteljes kérdésem, hogy miért azt a réteget kell támogatni alacsony fogyasztásiadó-kulcsokkal, amelynek tagjai megengedhetik maguknak, hogy étterembe járjanak. Miért nem azt a társadalmi réteget, amibe beletartozik a gazdag és a szegény, akik az alapvető élelmiszereket fogyasztják? Nem az volna a teljesen természetes, teljesen hétköznapi, hogy az alapvető élelmiszerek áfaterhelését tartjuk alacsonyan, és így könnyebben elérhetővé tesszük a nyugdíjasok számára, akik azzal biztosan nem dicsekedhetnek többségükben, hogy sok százezer forintos nyugdíjuk van. Tehát azt gondolom, hogy a nyugdíjasok számára is elérhető módon kellene az áfacsökkentést megcsinálni az alapvető élelmiszerek kapcsán, mert egy 5 százalékos áfaterhelés az alapvető élelmiszerek esetén sok jót tenne a kiskeresetűekkel is és jót tenne a magasabb jövedelműekkel is. De önök nem! Önök csak azokat akarják támogatni, akik a szálláshely-szolgáltatásokat tudják igénybe venni és/vagy az éttermi szolgáltatásokat tudják igénybe venni. Az volna a javaslatom, tisztelt képviselőtársaim, hogy tegyenek egy próbát. Kérdezzék meg az utcában, ahol élnek, jobbról, balról az első két nyugdíjas házaspárt, hogy mikor voltak utoljára étteremben. Kérdezzék meg mellé azt is, hogy mikor voltak utoljára az üzletben vagy piacon. Villámgyorsan ki fog derülni, hogy melyik áfatartalmat kellene lenn tartani, hogy önök támogassák ezeknek a termékköröknek az alacsony árát úgy, hogy egyébként sajnos megint csak a járvány és a válság hatásával egy időben az alapvető élelmiszerek, a zöldség, a gyümölcs ára lényegesen nagyobb mértékben növekedett, mint az az infláció, amit önök adott esetben a 2021-es költségvetésben is előre prognosztizáltak. Azt gondolom, önöknek felelősségük van abban, hogy milyen módon szedik be az adókat és ezen keresztül hogyan, miből finanszírozzuk majd a közügyeinket. De azt gondolom, nem mindegy, hogy kiket terhelünk adóval. Annál perverzebb újraelosztási rendszer a világon nincs, ahol még a fogyasztási adókon keresztül is a jómódú, gazdag polgárokat támogatja egy kormány a rászoruló szegényebb, kisebb jövedelmű állampolgárok kárára. Ezen kellene változtatni. Sajnos, pontosan tudjuk, hogy erre való szándék nincs, mert nem is tudom, de hosszú évek óta először tárgyalunk úgy költségvetést, hogy önök nem nyitották meg az adótörvények módosítását. Köszönöm szépen a szót.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló a Fidesz képviselőcsoportjából Bartos Mónika képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Államtitkár Urak! Kedves Képviselőtársaim! Azt elmondhatjuk, hogy rendkívüli időket éltünk meg az elmúlt hónapokban, és a koronavírus-járvány árnyéka még mindig itt van közöttünk és nem tudtuk néhány héttel ezelőtt sem, hogy milyen módon köszönt majd ránk június 12-e. Joggal várhatta el Magyarország lakossága, és azt gondolom, mi, országgyűlési képviselők is, akik az embereket képviseljük, hogy a kormány nyújtson stabilitást ezekben a vészterhes időkben és legyen támasza az ország lakosságának. Ha visszatekintünk az elmúlt hónapokra, azt vehetjük észre, hogy a nemzetállamok voltak azok, amelyek cselekvőképesen tudtak szembeszállni a járvány okozta nehézségekkel, és a nemzetállamok voltak azok, amelyek meg tudták és meg tudják védeni a polgáraikat. Ha nemzetközi összehasonlításban Magyarország cselekvőképességét és hatékonyságát megnézzük, akkor azt mondhatjuk, hogy Magyarország Kormánya nagyon jól teljesített, hiszen a járvány tömegessé válása nem is következett be, és a gazdasági válságot is a lehetőségekhez képest nagyon jól kezeljük és kezeltük. Itt áll előttünk a 2021-es költségvetés, annak ellenére, hogy 2020 derekán járunk, de nagyon fontos a stabilitás érdekében, hogy tudjunk tervezni és már lássuk, hogyan alakul a jövő, annak ellenére, hogy a járványra való felkészülés még mindig fontos feladat, és a védekezés napirenden kell hogy legyen, hiszen alkalmazkodnunk kell majd az előttünk álló feladatokhoz. A költségvetés kapcsán sokszor elhangzik, hogy a számok önmagukért beszélnek, és ez igaz is, de nem mindegy, hogy hol keressük ezeket a számokat, hiszen ezt a költségvetést nem lehet azzal a szemüveggel nézni, ahogy az előző évek költségvetését néztük, hiszen az a helyzet sem átlagos, általános, amiben ez a tervezet született, a helyzet is rendkívüli. [[10.10]] Az előttünk lévő költségvetés a gazdaság újraindításának a költségvetése, amely az idén elkezdett gazdaságvédelmi programot fogja folytatni, és fontos eleme az Egészségbiztosítási és Járvány Elleni Védekezési Alap is. Azt is el tudjuk mondani, ha a saját életünkre és a családunk életére nézünk, hogy a biztonságunk, az, hogy mindennap kenyér legyen az asztalon, hogy a szeretteinket biztonságban, egészségben tudjuk, nagyon fontos. Ehhez elengedhetetlen, hogy legyen az embereknek munkahelyük. Ez is kiemelt célja a költségvetésnek és a kormánynak. S ugyancsak meg kell becsülnünk az időseket, és az idősebb korosztály körülményeit is javítja a következő évi költségvetés. Azt is láthatjuk, hogy ebben az évben történelmi léptékű gazdaságmentő csomag fért el, fér el a költségvetésben, és úgy tudja ezt az idei költségvetés biztosítani, hogy az ország adóssága közben csökkenő tendenciát mutat. Ez annak köszönhető, hogy 2010 óta Magyarország rendkívül stabil költségvetési lábakon áll. Egy stabil költségvetésű országot ért el a járvány, s a stabil költségvetési lábak és az ország gazdasági teljesítőképességének eredménye, az emberek szorgalmának és munkájának gyümölcse az, hogy ellen tudtunk állni annak a pusztító viharnak, amit a koronavírus-járvány okozott mind az életünkben, mind pedig a gazdaságban. Ha arról beszélünk, hogy fontos a biztonság, akkor nemcsak az életünk, az egészségünk biztonsága, a megélhetésünk biztonsága, hanem a mindennapi létünk közbiztonsága is nagyon fontos. A Honvédelmi és rendészeti bizottság tagjaként erről szeretnék egy pici kitekintést, illetve betekintést adni a jövő évi költségvetéssel kapcsolatban. Az Alaptörvényünk is rögzíti és a nemzeti érdekünk is az, hogy az országunk biztonságát megvédjük. Fontos hangsúlyoznom azt, hogy a következő évi költségvetésben a rendvédelem és a honvédelem ügye nem esik áldozatul a gazdasági válság kezelésének. Mind a két ágazat forrásai bővülnek a következő esztendőben, ami azért is jelentős, mert ha a migrációs jelentéseket nézzük és figyelembe vesszük, ami tény, hogy Magyarország egy nagy nyomásnak kitett migrációs útvonalon helyezkedik el, akkor azt látjuk, hogy a migrációs helyzet nem fog javulni, és a következő időszakban is várhatjuk azt, hogy ez a nyomás a határainkon jelentkezni fog. Ezért fontos Magyarország határainak a védelme. A rendvédelem forrásairól elmondható, hogy 96 milliárd forinttal több forrás, így 12,6 százalékos növekedés jelenik meg a jövő évi költségvetésben, ami a rendvédelmi szervek létszámfejlesztésére, valamint a polgárok biztonságát szolgáló beruházásokra is fordítható. A Nemzeti Védelmi Szolgálat 15, a Terrorelhárítási Központ 13, a rendőrség közel 6, a büntetés-végrehajtás pedig közel 20 százalékkal több forrásból gazdálkodhat a következő esztendőben. Fontosnak tartom azt is elmondani, hogy a tömeges bevándorlás kezeléséhez kapcsolódó kiadások és a terrorellenes intézkedések megvalósításához kapcsolódó kiadások is külön soron szerepelnek a következő évi költségvetésben. Igaz, hogy az elsőre 1 milliárd, a másodikra, tehát a terrorellenes intézkedésekre félmilliárd forintot kalkulál a költségvetés, de ez egy rugalmasan kezelendő összeg, ami a kormány jóváhagyásával túlléphető. A következő évi költségvetésnek egyébként is fontos eleme a rugalmasság, hiszen ugyanez mondható el a Járvány Elleni Védekezés Központi Alapjával kapcsolatban is, hogy alkalmazkodni fogunk tudni a feladatokhoz, az előttünk kialakuló helyzethez. Azért is fontos ez, mert ha figyelembe vesszük, hogy ha túl nagy részt, túl nagy összeget különítünk el a védekezésre, akkor az gátja lehet a gazdasági fejlődés újraindításának. Tehát fontos egy egészséges egyensúlyt kialakítani a védekezés és a gazdaság fejlesztése között. A honvédelemre áttérve elmondható, hogy 162 milliárd forinttal emelkedik annak a költségvetése a következő esztendőben, tehát mintegy 778 milliárd forint jut majd a honvédelemre ez természetesen GDP-arányos kalkuláció , így egy újabb lépést teszünk a NATO-tagországokra vonatkozó, a nemzeti össztermék 2 százalékában megállapított védelmi kiadási cél felé. Ez több évvel ezelőtt nem érte el az 1 százalékot, jövőre pedig ez a szám nominálisan már 1,6 százalék fölött lesz. A haderőfejlesztési kiadások aránya pedig már jóval 20 százalék fölött van, tehát meghaladjuk a NATO által tett ajánlások mértékét. Ezek a fejlesztések a „Zrínyi 2026” honvédelmi és haderőfejlesztési program keretében valósulnak meg, amiről el kell mondani, hogy az elmúlt évtizedek legnagyobb és legátfogóbb honvédelmi programja. Ennek hatására a Magyar Honvédség térségünk meghatározó erejévé válik, s nemcsak Magyarország és Európa biztonságát, hanem NATO-szövetségesi feladatait is kiválóan el tudja látni. Ennek a programnak a középpontjában a katona áll, hiszen hiába vannak modern eszközeink és fejlett programjaink, ha nincs az az ember, aki ezt működteti. Ezért fontos, hogy az emberre, a katonára is oda tudjunk figyelni. A programon belül a „Digitális katona” program részeként a 2015M új magyar gyakorlóegyenruha-család gyártása, a katonák P-07 és P-09 pisztolyokkal, Scorpion Evo 3 géppisztolyokkal, Bren 2 gépkarabélyokkal történő ellátása megtörténik. Fontos elmondani, hogy ezen eszközök, illetve fegyverek nagy része Magyarországon készül cseh licenc alapján, s mivel nemcsak a Magyar Honvédség ellátásához, hanem a cseh haderő ellátásához is készítünk fegyvereket, kiléptünk a hadiipari termékek nemzetközi piacára, tehát egy új spektrum nyílt számunkra. A fegyvergyártás mellett a minőségi lőpor- és lőszergyártás újraindítása is folyamatban van hazánkban. Ha visszatekintünk az elmúlt esztendőkre, akkor látjuk, hogy a magyar haderőnemek közül a légierő állománya volt a legrosszabb állapotban, ha ezt így lehet fogalmazni, de azóta a Gripenek fegyverzetének fejlesztése, a Mi-17-es szállító- és a Mi-24-es harcihelikopterek nagyjavítása mellett számos nagy értékű beruházás is megtörtént. Csapatszállító, futár- és szállító, valamint kiképző repülőgépek mellett Airbus helikopterek és korszerű légvédelmi rakétavezetési rendszerek beszerzése is megtörtént. Azért is fontos ezt most elmondanom, mert nagyon aktuális ez a téma, hiszen éppen tegnap búcsúztatta el a honvédség az utolsó szovjet gyártású An-26 szállító-repülőgépét, és az új beszerzések fontosak ahhoz, hogy a szállítókapacitás fenntartása, bővítése megtörténjen hazánkban. A jövőben várhatóan rámpás szállító-repülőgépek és további kiképző repülőgépek beszerzésére is nyílik lehetőség, tehát a következő évi költségvetés a fejlesztéseknek nagyon jó utat, lehetőséget kínál. Ugyanígy a szárazföldi haderőnem esetében is számíthatunk a beszerzések folytatására. Az, hogy elindult a Leopard harckocsik, önjáró lövegek és páncéltörő fegyverek beszerzése, már ennek az évnek a gyümölcse, de a gépjárműbeszerzési program keretében eddig megvásárolt Currus Aries-Volvo multimoduláris buszok és Rába H terepjáró tehergépkocsik a hadseregen kívül a magyar ipart is erősítik. Ezenkívül ezres nagyságrendű a személy, teher- és szállítógépjárművek beszerzése. Tehát azt gondolom, hogy valóban a biztonságunkért dolgozó és azt szolgáló Magyar Honvédség állapotát tudjuk tovább javítani a következő esztendőben. De nem elég csak a honvédelmi és haderőfejlesztési kiadásokra koncentrálnunk, hiszen Magyarország szövetségi és nemzetközi szerződésekből eredő egyéb katonai kötelezettségeknek is meg kell hogy feleljen. Ezekre is megvan a megfelelő forrás a következő évi költségvetésben, ugyanúgy, ahogy fókuszálunk és figyelmet fordítunk nemcsak hazánk biztonságára, hanem a közvetlen szomszédaink biztonságára és a régió stabilitására is. [[10.20]] Hiszen akkor teremtődhet meg vagy biztosítható a határainkon belüli biztonság, hogyha a környezetünk is biztonságos, ezért Magyarország nagyon nagy szerepet vállal a nyugat-balkáni népek, országok biztonsága és a közép-európai stabilitás érdekében tett erőfeszítésekben, és fontos nemzetközi együttműködések kialakításában veszünk részt ebben a témában is jelenleg, és ez a jövőben is folytatódni fog. Elmondható tehát, hogy annak ellenére, hogy nehéz időket éltünk át, és még mindig van a koronavírus-járvány miatt bizonytalanság az életünkben, reménykedve nézhetünk a jövő felé, hiszen az a stabilitás és a költségvetés tavaszi ülésszakon való beterjesztése, amit a kormány folyamatosan már minden évben megtesz, jó alapot szolgáltat arra, hogy tudjunk tervezni, tudjunk mivel tervezni, a költségvetés számaiból látszik, hogy van is miből tervezni, és én azt javaslom képviselőtársaimnak, hogy velem együtt támogassák ezt a költségvetési javaslatot. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A következő felszólaló a Párbeszéd képviselőcsoportjából Tordai Bence képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! A 2021-es költségvetéssel kapcsolatban Szabó Timea, a Párbeszéd frakcióvezetője vezérszónoki beszédében már kimutatta, hogy a Fidesz tervezete miért a politikai bosszú, a lopás és az érzéketlenség költségvetése, és felvázolta azt is, hogy mi a Párbeszéd ajánlata a magyar társadalomnak, mi az a zöldbaloldali jövőkép, amit a költségvetési módosító csomagjainkon keresztül is szeretnénk megfogalmazni. Mi, zöldbaloldaliak tudjuk azt, hogy egy igazságos, biztonságos és jövőbarát társadalmat kell építeni, ez az, ami találkozik az emberek elvárásaival, és ez az, ami az ország jövőbeli sikerének a záloga. Ennek megfelelően mi hiszünk abban, hogy a beruházást nem a betonba és a vasba, hanem az emberbe, a társadalmi infrastruktúrába és a zöldfordulatba kell megtenni; ezek azok, amelyek Magyarország jövőbeni sikerét garantálhatják. Ez azt jelenti, hogy azokra a társadalmi alrendszerekre kell többet költeni, amelyek a mai biztonságunkat garantálják, illetve amelyek a jövőbeli sikereink kulcsát jelentik, ilyenek az egészségügy, az oktatás, a szociális ellátórendszer, a lakhatási ügyek és a zöldfordulat. Ezekre a területekre javaslunk nagyon komoly összegeket átcsoportosítani a 2021-es költségvetésben. De van egy terület, amely fontosságában és számszaki jelentőségében is kiemelkedik a többi közül én erről fogok beszélni , ez pedig az alapjövedelem költségvetése. Azt hiszem, az mostanra már mindenki számára egyértelmű, hogy évről évre a Párbeszéd nyúl hozzá a legbátrabban a költségvetési tervezetekhez. Öt éve minden évben beadjuk az alapjövedelem költségvetését, amely a GDP 10 százalékát közelítő átrendezéssel biztosítja azt, hogy az állam minden magyar számára garantálja az emberhez méltó megélhetés anyagi feltételeit. Ez a 2021-es javaslatunkban azt jelenti, hogy nem lehet Magyarországon olyan felnőtt ember, aki havonta 100 ezer forintnál alacsonyabb jövedelem fölött rendelkezik; nem lehet Magyarországon olyan gyermek, akinek a szülei, nevelői, gondviselői ne kapnának legalább 50 ezer forint támogatást havonta az államtól; és nem lehet olyan dolgozó, aki teljes állásban havonta 166 250 forintnál kevesebbet visz haza, hiszen az alapjövedelem nem egy segély, hanem az egy olyan társadalmi juttatás, amely gyakorlatilag mindenkinek jár, aki ebben az országban él, amely egyszerre növeli a biztonságot, a létbiztonságot, a megélhetés biztonságát, és növeli az alacsony jövedelmeket. Hiszen hogyha ma megkérdezzük az embereket, hogy melyek a legfontosabb problémák, akkor a bizonytalanságot, az alacsony jövedelmeket, az alacsony nyugdíjakat és azt az ordító társadalmi igazságtalanságot hozzák elő, amely az egyre nagyobb különbségek miatt mindenki számára világossá vált, hogy van egy nyomorgó, tényleg a létminimum alatt tengődő több százezres, többmilliós rétege Magyarországnak, és van egy szűk elit amely egyre nagyobb részében kötődik a személyes kapcsolatokon keresztül a kormánypártokhoz , amely tíz- és százmilliárdok fölött rendelkezik, és amely beláthatatlan vagyonra tett szert, ráadásul jelentős részükben érdemtelen módon. Úgyhogy az alapjövedelem ezt az égbekiáltó igazságtalanságot állítaná helyre, azt a szétszakadó társadalmat orvosolná gyakorlatilag, amely az elmúlt tíz évben egyre kínzóbb lelkiállapotba juttatta ezt az országot. Azt látjuk, hogy az elmúlt tíz évben folyamatosan kivonták a forrásokat az alsó társadalmi tizedeknek a támogatásából, az ország legszegényebb 40 százaléka finanszírozta a leggazdagabb 10 százaléknak a gazdagodását. Önök egyrészt csökkentették a költségvetésnek a méretét, az állam méretét, miközben erős államról beszélnek, az újraelosztási arány folyamatosan csökken az 50 százalék fölötti részarányról 43 százalék alá, egyre kevesebb pénzt osztunk újra, egyre kevesebbet használunk közösen a társadalmi célok, a közjó érdekében; és ezen a szűkülő költségvetésen belül olyan durva átrendeződések történnek, amelyek a gazdagoknak, a nagyvállalatoknak és a Fidesz-közeli oligarcháknak jelentenek előnyt, ők élvezték az elmúlt tíz év gazdasági növekedésének a gyümölcsét, és a társadalom alsó harmada-fele-kétharmada mikor hogy fizette meg ennek az árát. Na, ezt kell az ellenkezőjére fordítani, ezt a perverz társadalompolitikát kell végre egy egészséges és igazságos társadalompolitikával felváltani, egy olyan társadalompolitikával, amelynek az az alapja, hogy mindenki számít. Nem mondunk olyanokat, és nem gondolunk olyanokat, amilyeneket az Orbán-kormány minisztere fogalmazott meg, hogy akinek nincs semmije, az annyit is ér. Mi azt gondoljuk, hogy mindenkinek kell hogy legyen valamije, nem tűrhető a XXI. században Európa közepén a nincstelenség. Az állami feladatok egyik legfontosabbika, hogy a létbiztonságot amely az élethez való alkotmányos jognak a lefordítása a gyakorlati életre garantálja, és ez az, amit egyébként az állampolgárok közössége el is vár. A legfrissebb kutatás szerint az alapjövedelem bevezetésének már 80 százalékos a támogatottsága korábban kétharmados-háromnegyedes arányokat mutattak ezek a közvélemény-kutatások. Nyilván a válság miatt még többeknek megrendült a biztonságérzete, elvesztették az állásukat, vagy elvesztették a bevételeik kisebb-nagyobb részét, körülbelül félmillió ember van, akit az állásvesztés sújtott, és nagyjából egymillió, akinek érdemben csökkentek a jövedelmei az elmúlt hónapokban. Ilyenkor érezzük igazán, hogy az egyes ember legyen akármennyire törekvő, szorgalmas, szerencsés mégiscsak kiszolgáltatott, és azért élünk közösségben, azért alakítottunk államokat, hogy ezt a kiszolgáltatottságot csökkentsük. Nem szabad, hogy az egymásrautaltság csak a politikai beszédek tárgya legyen, hanem az a hétköznap társadalmi valósága kellene hogy legyen, és ennek az egymásrautaltságnak meg kell felelnünk, felelősséget kell vállalnunk. Önök szoktak arról beszélni, hogy minden magyar felelős minden magyarért az alapjövedelem éppen ennek a lefordítása a számok nyelvére, a pénz nyelvére. Önök mondják azt, hogy senki nem marad egyedül, és hogy senkit nem hagyunk az út szélén a valóság sajnos ennek a cáfolatát hozza. De akkor ezek szerint közös célunk az, hogy tényleg az legyen a helyzet, hogy senkit nem hagyunk magára, és senkit nem hagyunk egyedül, és senkit nem hagyunk nincstelenségben tengődni, és ugyanígy azt sem tűrjük el, hogy az a gazdasági modell, amely a munkavállalók kiszolgáltatottságára, alacsony bérszínvonalára épül, az a gazdasági modell legyen a jövőben is meghatározó Magyarország számára. Az alapjövedelem annak is egy nagyon jó eszköze, hogy az alacsony béreket felnyomjuk. Hogyha nem kiszolgáltatott a munkavállaló, akkor nem lehet akármilyen pénzért munkába kényszeríteni, és ez nem a munkára való ösztönzés ellen hat, sőt egy magasabb bérszínvonalon magasabb lenne a munkakínálat is. Úgyhogy ellentétben azzal, amit a fideszes kollégák meg szoktak fogalmazni, az alapjövedelem láthatólag nem segély, hiszen gyakorlatilag mindenkinek jár, vagy legalábbis a magas jövedelműeket leszámítva mindenkinek, tízből hét magyar anyagilag is előnyösebb helyzetbe jutna az alapjövedelem bevezetésével. A 9,7 millió magyarországi lakosból körülbelül 6,7 millió ember kapná a Párbeszéd által javasolt alapjövedelmet, hiszen az nemcsak a gyermekek után jár, nemcsak az időseknek szolgál egyfajta alapnyugdíjként, nemcsak az aktív korú inaktívaknak biztosítja az egyfajta jövedelembiztonságát, hanem az átlag alatti és a valamivel az átlag fölötti keresetűeknek is kiegészítést ad. [[10.30]] Persze kérdezhetik, hogy honnan van erre pénz, de ezt évről évre bebizonyítjuk, hogy van erre pénz. Ha csak azt nézzük, hogy GDP-arányosan mennyit költünk most a társadalmi védelem kiadásaira, akkor azt látjuk, hogy ez Magyarországon 13,3 százalék, az Európai Unióban, az EU 27-ek átlagában 19,2 százaléka a GDP-nek. 6 százalékpontos különbség, ami a magyar GDP-t tekintve 2100 milliárd forintos plusz, amit a társadalmi védelem forrásaiként előállíthatnánk, ha csak az EU-átlagra mennénk fel ebben az ügyben. Ennél egyébként talán még kisebb is az az alapjövedelem-költségvetési csomag, amit most benyújtottunk, vagy legalábbis a pluszforrások tekintetében ennél szerényebb. Az átrendezés mértéke megközelíti a GDP 9 százalékát, 3786 milliárd forint az, amit újraosztanánk, amelyet igazságos módon, mindenki biztonságát, anyagi megélhetését garantálva osztanánk újra, amely egyébként a társadalmi újraelosztásnak a leglényege, a legfontosabb célja kellene hogy legyen. Ez a közel 3800 milliárd forintos csomag tehát nagy részben meglévő kiadások átcsoportosítása és részben új források bevonása révén válik lehetségessé, hiszen nyilván, ha hétmillió ember Magyarországon magasabb jövedelmet élvez, akkor ehhez pluszforrásokat kell biztosítani. Kik fizetnék ezeket a pluszköltségeket? Kiktől várunk el magasabb hozzájárulást a közteherviseléshez? Egyrészt a szupergazdagoktól, a felső tízezertől, vagyis Mészáros Lőrinctől és baráti, ismeretségi körétől, itt a fideszes és KDNP-s képviselők rokoni, haveri, vállalkozói körétől. Ez nagyjából lefedi azt a 10 ezer főt, akik ma Magyarországon extrém gazdagságban élnek. Nagyobb hozzájárulást várunk el a nagyvállalatoktól, hiszen ők voltak az elmúlt tíz év legnagyobb kedvezményezettjei. Az egyedi kormánydöntéseken alapuló támogatásokon, a vissza nem térítendő százmilliárdokon túl a legnagyobb adócsökkentés az elmúlt évtizedben, a Fidesz-kormány alatt a nagyvállalatokat, az óriáscégeket, a multikat és a fideszes oligarchák egyre nagyobbra hízó cégeit támogatta. 10 százalékpontos adócsökkentés volt, miközben az alacsony keresetűek szja-ját felemelték, hiszen korábban az adójóváírásnak köszönhetően gyakorlatilag adómentesek voltak a kis jövedelmek. Tehát miközben a rosszul kereső dolgozók több adót fizetnek, a nagyvállalatok egyre kevesebbet, mostanra egy adóparadicsom szintjére jutottunk. Ezt is helyreállítanánk, és igen, fizessenek többet a nagyvállalatok. Ezenkívül van még egy terület, amit jobban megadóztatnánk, ez pedig a környezetszennyezés. Szavakban már kezd zöldülni a Fidesz, sajnos a cselekvés terén ennek továbbra sem látjuk jelét, a hitelességük pedig ezen a téren nulla, de amikor azt mondja Orbán Viktor, hogy fizessenek a szennyezők, akkor azzal egyet tudunk érteni. Mi ezt mondjuk több mint tíz éve, hogy fizessenek a szennyezők, fizessenek a környezetszennyezők, ezért egy nagyon masszív ökoadót, egy karbonadót, szénadót ahogy tetszik is bevezetnénk, hogy ezzel egy sokkal fenntarthatóbb, környezetileg is jövőbarátabb pályára állítsuk a magyar gazdaságot. Ezekből a forrásokból és a meglévő, csak éppen rosszul felhasznált forrásokból gond nélkül, a költségvetési hiány növelése nélkül, az államadósság bővítése nélkül finanszírozható az alapjövedelem költségvetése. A társadalmi támogatottság megvan hozzá, a pénzügyi lehetőség megvan hozzá, mostantól kezdve a politikai döntéshozók felelőssége az, hogy megteremtike mindenki számára az alapvető létbiztonságot, közelebb jutunke egy igazságos társadalomhoz, és felépítünke egy olyan jövőálló gazdaságot és társadalmat, amely például a koronavírus-járványhoz hasonló megrázkódtatások és a jövő gazdasági válságai esetén is mindenkinek védelmet nyújt. Az alapjövedelem bevezetése nyilvánvalóan egy bátor lépés, nagyjából ahhoz hasonlítanám, mint a bismarcki modern állam kiépítése vagy a szociáldemokrata jóléti államok felépítése, Magyarországon mondjuk, az általános, mindenkire kiterjedő egészségbiztosítás, nyugdíjbiztosítás, vagy éppen az anyasági és családtámogatások rendszerének, a gyesnek, a gyednek, a családi pótléknak a bevezetése a ’70-es években, ehhez fogható lépés. Korábban ezt sem tudta senki elképzelni, de most már úgy látjuk, hogy a társadalomnak Magyarországon és globálisan is egyszerűen beindult a fantáziája, megtanultak hinni az alapjövedelemben, megtanulták azt, hogy lehetséges egy ilyen nagy, igazságos társadalmi átalakulást véghez vinni, most már csak a politikai képviselete hiányzik ennek az ügynek. Magyarországon ezt zöldbaloldali pártként öt éve a Párbeszéd vállalja, és reméljük, hogy a továbbiakban az egyre erősödő társadalmi nyomás rá fogja kényszeríteni a mai kormánypártokat is, vagy ha nem, akkor a 2022 után felálló új kormányt arra, hogy bevezesse az alapjövedelmet vagy egy ehhez hasonló megoldást, amely biztonságot és igazságosságot hoz a magyar társadalomnak. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A kormány nevében Banai Péter Benő államtitkár úr kért szót. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy először Csárdi Antal képviselő úr felszólalására reagáljak. Úgy fogalmazott, hogy az alapvető élelmiszerek áfája magas, igazságtalan az áfakulcsrendszer. Tényszerűen el szeretném mondani, hogy az elmúlt években több lépcsőben a sertéshús, a baromfi, a tej, a tojás vagy a hal áfakulcsát 5 százalékra csökkentette a kormány javaslatára az Országgyűlés. Ezeket az indítványokat a baloldal nem szavazta meg.Ami Tordai Bence képviselő úr felvetését illeti, képviselő úr úgy fogalmazott, hogy a legszegényebbektől csoportosított át a leggazdagabbak irányába a költségvetés, képviselő úr úgy fogalmazott, hogy a rosszul kereső dolgozók többet fizetnek. Az a problémám, képviselő úr, hogy ezeket az állításokat tényekkel nem támasztotta alá, és… [[Tordai Bence: 12 ezer forint/hó összeggel kevesebb… Az elnök csenget.]] Hallom, képviselő úr, amit mond. Akkor engedje meg, hogy „a rosszul kereső dolgozók többet fizetnek” állítására tényszerűen elmondjam, hogy mondjuk, a legalacsonyabb fizetések, a minimálbér összegei hogyan alakultak. 2010-2020 között a nettó összeg… A nettó összeget kérdezte? [[Tordai Bence közbeszól.]]
Képviselő úr, ez nem párbeszéd, párbeszédnek a Házon kívül van helye! Ez a parlament, ön a parlament jegyzője, önnek kellene legjobban tudni, hogy milyen feltételek között megy a vita. Ha ezt ön nem tudja akceptálni, akkor én kénytelen vagyok kizárni a vitából, azt meg nem szeretném megtenni, úgyhogy arra kérem, próbálja türtőztetni magát. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Igyekszem tényszerűen fogalmazni, hiszen azt gondolom, hogy a tények tételesen megcáfolják képviselő úr állításait, bármilyen metszetből is vizsgáljuk ezeket a tényeket. Engedje meg, hogy a minimálbér nettó összegének alakulásáról számoljak be 2010-20 között. Az a minimálbéren foglalkoztatott, akinek nincs gyermeke, 77,7 százalékos nettó keresetnövekedést tapasztalt. A családi kedvezmény rendszerének köszönhetően, függően attól, hogy hány gyermeke van az adott személynek, ez a nettó növekedés annál nagyobb, ahogyan növekszik a gyermekszám. Ha egy gyermek van, akkor 94,3 százalékos a nettó keresetnövekedés, ha három gyermeke van, akkor 160 százalékos. Képviselő úr, ezek a tények. Nézzük meg azt, hogy három gyermek esetén a családi kedvezmény maximális érvényesítéséhez a két személynek, a családban kereső személynek, apának, anyának összesen mennyi bruttó jövedelemre van szüksége. Képviselő úr, ez kevesebb, mint 310 ezer forint. Tudja, mennyi most az átlagkereset? 400 ezer forint felett van. [[Tordai Bence: Tudja, hogy ezt nem hiszi el senki sem!]] Ezek után azt gondolom, ezek az állítások tényszerűen nem igazak. [[10.40]] Ami az alapjövedelmet illeti, ez egy régi vita. Azt gondolom, ha valamikor, akkor most a koronavírus okozta gazdasági válság miatt fontos, hogy a kilábalás minél előbb valósuljon meg. Mikor van kilábalás? Ha ön bármilyen közgazdasági képletet néz, ha beszél, mondjuk, Mellár Tamás professzor úrral, akkor azt fogja látni, hogy a gazdasági növekedés mindenfajta képletének az egyik meghatározó tényezője a munka. Mikor van gazdasági növekedés? Ha munka van. Ha ön most keresi a választ a gazdasági válság okozta helyzetre, akkor az egyik válasz az, hogy kilábalás akkor van, ha munka van. Alapjövedelem nem ösztönöz munkavállalásra. [[Tordai Bence: De igen!]] Alapjövedelem nem ösztönöz munkavállalásra. Az nem adja meg azt az ösztönzőerőt, hogy a személy a jövedelmét munkából keresse meg. A kormányzatnak az az alternatívája, hogy mindenki, aki dolgozni szeretne, az tudjon dolgozni, elsődlegesen a versenyszférában. Éppen ezért indítottunk el számos támogatási programot, amely vállalkozások olyan támogatását szolgálja, ahol a munkahelyet kívánjuk megőrizni, illetőleg támogatásokat adunk munkahelyteremtésre. Képviselő úr, több százezer személy foglalkoztatását segítette ezáltal a kormányzat. Mi azt mondjuk, hogy bármilyen segélyhez képest, lehet azt nevezni alapjövedelemnek vagy másnak, ha valaki dolgozik, akkor többet tud keresni. Ez az egyénnek is előrelépést jelent, anyagilag is, és azt gondolom, tartásában is, hiszen az egyénnek is tartást ad, ha a jövedelme munkából származik, és nem valamilyen külső segélyből, és ez az egyénen túl a nemzetgazdaság egészének az előrelépését szolgálja. Ha ön fontosnak tartja azt, hogy az önök által hangoztatott területeken még több forrás álljon rendelkezésre a 2021-es költségvetésben, az oktatás, egészségügy kiadásainak növelésén túl legyen még forrás az adott ágazatokban, akkor javaslom, hogy a munkavállalást ösztönözze, és az ennek a szellemében készített jövő évi költségvetésitörvény-javaslatot támogassa. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. A következő felszólaló Ritter Imre nemzetiségi képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr! Képviselő úr most is nemzetiségi nyelvén, németül fogja köszönteni a felszólalásának elején a parlamentet, vagy már magyarul is kezdheti, mind a kettőre van lehetősége. Parancsoljon!
Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Erlauben Sie mir bitte, dass ich im Namen und im Auftrag des Ausschusses der in Ungarn lebenden Nationalitäten meine Rede die ich schon in den vorigen Tagen behalt habe bezüglich des Gesetzesvorschläges Nr. T/10710. über den ungarischen Haushalt im Zusammenhang mit dem Nationalitätenbedarf übergreifende Teilen weiter treibe. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében a mai napon folytassam az előző két napban megtartott beszédemet a T/10710. számú, a 2021. évi központi költségvetésről szóló törvényjavaslat nemzetiségi vonatkozásaival kapcsolatban. Mielőtt a mai hozzászólásom érdemi részét elkezdeném, bár már hat éve vagyunk a parlamentben, azért engedjék meg, hogy rendhagyó módon felsoroljam a 13 őshonos nemzetiséget, akiknek a képviseletében beszélhetek most, vagyis a bolgár, a görög, a horvát, a lengyel, a német, az örmény, a roma, a román, a ruszin, a szerb, a szlovák, a szlovén és az ukrán nemzetiség. Két napja a 2021. évi központi költségvetésről szóló törvényjavaslattal kapcsolatos első hozzászólásomat azzal kezdtem, hogy áttekintettem, az elmúlt ciklus elején, a 2014. évben milyen helyzetben voltak a Magyarországon élő nemzetiségek, az előző hat évben miben és hogyan tudtunk előrelépni, hol tartunk ma, milyen céljaink vannak, ezek eléréséhez milyen megoldandó feladatok állnak előttünk. Amikor a mai beszédemet készítettem elő és átolvastam a két nappal ezelőttit, akkor örömmel egy kicsit a magam számára is meglepődve tudatosult bennem, hogy az induláskori problémás témák felsorolását az elmúlt hat év eredményei nemcsak hogy többé-kevésbé lefedték, hanem az eredményeknél olyan pontokról is be tudtam számolni, melyekről az induláskori problémafelvetéseknél még nem is esett szó. Például az egyedi döntésű nemzetiségi kiegészítő támogatási keretekről, az intézményfenntartó helyi nemzetiségi önkormányzatok és a fenntartott nemzetiségi intézményeik helyzetéről vagy éppen a nemzetiségipedagógus-programról. A tegnapi felszólalásomban egészen konkrétan a 2021. évi központi költségvetéssel kapcsolatos 1 milliárd 100,1 millió forintos nemzetiségi módosító igényről számoltam be, annak minden részletét külön-külön is indokolva. Őszintén bízom benne, hogy most a nemzeti összetartozás évében nem fordulhat elő, hogy a kormány vagy a parlament ne támogassa a magyarországi nemzetiségek javaslatát. Tegnap már nem volt időm említeni, de szeretném kiemelni, hogy a Magyarországon élő nemzetiségek részéről, a koronavírus által okozott egészségügyi és gazdasági vészhelyzetre való tekintettel, egyrészt fegyelmezetten tudomásul vettük, hogy a 2020. évi nemzetiségi támogatásokból közel 1 milliárd forint elvonásra, átcsoportosításra került. Ez azt eredményezte, hogy a 12 nemzetiség összes 2020. évi kulturális rendezvényének támogatására szolgáló NEMZ-KUL 700 milliós pályázat, valamint a 2020. évben az összes nemzetiségi anyanyelvi diáktábor támogatására szolgáló NEMZ-TAB 400 milliós pályázat visszavonásra került. Nem örültünk neki, de elfogadtuk, tudomásul vettük. Másodszor, a Magyarországi nemzetiségek bizottsága mint bizottság nem kívánt nyilvánosan fellépni, esetleg politikai vitába keveredni, de a bizottság minden tagja magánemberként, szószólóként vagy képviselőként jelentős adományokkal és személyes munkájával is segítette és segíti elsősorban a saját nemzetiségi közösségét, de a teljes környezetét is a járvány kezdetétől fogva. Harmadszor, a 2021. évi költségvetéssel kapcsolatos nemzetiségi igényeket a helyzetnek megfelelően önmegtartóztató módon állítottuk össze, az 1,1 milliárd forint a legkisebb nemzetiségi támogatási igény az eddigi hét év költségvetési törvényjavaslataival kapcsolatban. Mindezek alapján úgy gondolom, hogy mint a Magyarországon élő őshonos nemzetiségek, reálisan értékeljük a mai helyzetet, és kivesszük a magunk részét a koronavírus okozta egészségügyi és gazdasági problémák megoldásának segítésében, a közös teherviselésben. Az elmúlt kétnapi felszólalásomban már jeleztem, hogy a mai napon szeretnék ismét kicsit részletesebben beszélni a jövőről, és tájékoztatni a tisztelt Házat a nemzetiségipedagógus-programról. A tegnapi felszólalásomat követően örömmel hallottam az utánam felszólaló Pánczél Károly képviselő úrnak, a Nemzeti összetartozás bizottsága elnökének a 2021. évi költségvetésitörvény-javaslat határon túli magyar nemzetiséggel kapcsolatos felszólalását, melyben kiemelt figyelmet szentelt, stratégiai fontosságúnak nevezte a határon túli magyar nemzetiségipedagógus-képzést, a magyar nemzetiségi értelmiség megtartását, helyzetének erősítését. A képviselő úr által elmondottak minden mondatával teljes mértékben egyetértek. Ugyanígy stratégiai fontosságú a Magyarországon élő nemzetiségek részére is a hazai nemzetiségi értelmiség, a nemzetiségi pedagógusok képzése, erősítése, megtartása, melyet első prioritásként kezelünk. A nemzetiségipedagógus-program keretében a 2016. évben átfogóan, komplexen vizsgáltuk meg a helyzetünket, az elérendő célokat, és határoztuk meg ennek alapján az előttünk álló feladatokat. Négy alapvető pontot határoztunk meg. Először is a meglévő nemzetiségi pedagógusok pályán tartása, ennek érdekében jobb megbecsülése. Ennek egyik eszköze volt a nemzetiségipedagógus-pótlék négyszeres emelése és differenciált, a nemzetiségi nyelven történő oktatás-neveléssel arányos új pótlékkategóriákkal minden nemzetiségi pedagógus bevonása a pótlékrendszerbe. Ez az elmúlt három évben maradéktalanul sikerült. Ugyanakkor szeretnék beszámolni arról, hogy a 2020. január 1-jei harmadik emelést követően valamennyi nemzetiségi intézményfenntartóval leülve minden, a nemzetiségipótlék-emelés kapcsán felmerülő vitás kérdést, problémát tematizáltunk, átbeszéltünk, legfelsőbb vezetői szinten rendeztünk. [[10.50]] Ezek sorában például a részmunkaidőben foglalkoztatottak pótlékjogosultságát, az óraadók pótlékjogosultságát, a nemzetiségi felkészítő, nulladik évfolyamon tanítóknak a pótlékjogosultságát, az igazgatóhelyettesek, a csökkentett részmunkaidőben dolgozók vagy órakedvezménnyel dolgozók pótlékjogosultságát; és a többi, valamennyi kérdésben egyértelmű, világos álláspontot alakítottunk ki, és ezt minden fenntartó, a Klebelsberg katolikus fenntartók , nemzetiségi fenntartók, iskolatípustól és fenntartótól függetlenül a saját rendszerükön keresztül érvényesítették. Egy hónappal később minden konkrét korábbi panaszos ügyben konkrétan utánajártunk. Elmondhatom, hogy nincs egyetlen olyan nemzetiségi intézmény sem tudomásom szerint Magyarországon, egyik nemzetiségnél sem, ahol a nemzetiségi pótlék biztosítása a nemzetiségi pedagógusok részére ne lenne egységesen biztosítva a törvény szerint. A másik, amit szeretnék kiemelni, amit nagyon lényegesnek tartok, hogy a nemzetiségipótlék-emelések során és közben is talán éppen Arató Gergelytől merült fel ez feszültséget fog okozni, hiszen a négyszeres emeléssel a nemzetiségipedagógus-pótlék eléri az igazgatóhelyettesek pótlékát. Én a pótlék indításánál is azt mondtam, hogy oda szeretnénk eljutni, hogy végre olyan érdemi változást érjünk el a nemzetiségi juttatásokban, hogy az feszültséget okozzon a pedagógusok körében. Két dolgot szeretnék ebből kiemelni. Az egyik: természetesen a 2020. január 1-jei emelést megelőzően erről érdemben tárgyaltunk a köznevelésért felelős államtitkársággal, és nem azt a választ kaptuk, hogy akkor nem járulunk hozzá, és nem támogatjuk, hogy 40 százalékkal legyen megemelve a pótlék, hanem azt a választ kaptuk, hogy nyújtsátok be, emeljétek meg, majd az igazgatóhelyettesek kérdését rendezzük. És valóban, a 24/2020. kormányrendelettel 2020. július 1-jével életbe lép az a módosítás, hogy egyrészt megemelik az igazgatók pótlékát gyermeklétszámtól függően jelentős mértékben, és 50 százalékára emelik az igazgatóhelyettesek pótlékát. Ennek két szempontból is örülök. Egyrészt mi az elmúlt hat év során és a jövőben is rendkívül gondosan ügyeltünk és ügyelni fogunk arra, hogy a parlamenti lehetőségeinket kifejezetten a nemzetiségi ügyekben használjuk, és próbáljunk vele eredményt elérni, és lehetőleg tartózkodunk attól, hogy a nemzetiségi ügyeken túlmutató kérdésekbe beleszóljunk, vagy akár tanácsot adjunk. Ugyanakkor mégis ez a helyzet most olyan, amiből természetesen nem kívánom azt mondani, vagy bárki félreértésnek vegye, hogy az igazgatók és igazgatóhelyettesek pótlékának emelése a nemzetiségek érdeme, de azt mindenképpen el lehet mondani, hogy azért hozzásegítettünk ahhoz, hogy ez megtörténjen. És ez nemcsak a nemzetiségi intézményekben, hanem minden köznevelési intézményben rendkívül fontos, hiszen a vezetők személye minden intézményben meghatározó. Ennek kapcsán még egy kérdést szeretnék ehhez hozzácsatolni: természetesen mi mindenhol és minden esetben elsősorban a nemzetiségi pedagógusok és a nemzetiségi oktatás minőségének a javításáért dolgozunk. De a közel 550 nemzetiségi általános és középiskolából kevesebb mint egy tucat van, sajnos, ahol egy nyelven, nemzetiségi nyelven folyik 100 százalékban az oktatás. Kevesebb, mint 10 százalékában van kéttannyelvű oktatás, de a kéttannyelvű oktatásnál is 50-55 százaléka megy csak nemzetiségi nyelven és 40-45 százaléka magyar nyelven. A nemzetiségi oktatási intézmények mintegy 90 százaléka úgynevezett nyelvoktató intézmény, ahol hetente mindössze 5 óra van nemzetiségi nyelven, a többi 15-20 óra magyar nyelven van. Tehát a nemzetiségi intézményeinkben oktató pedagógusok 75-80 százaléka magyar pedagógus, magyar nyelven oktató pedagógus. Nyilvánvalóan nekünk ugyanúgy elemi érdekünk, hogy a magyar pedagógusok is a lehető legjobban legyenek képezve és a legjobb körülmények között dolgozzanak, hiszen gyermekeink oktatásának a döntő részét magyar pedagógusok végzik, sajnos, és nem a nemzetiségi pedagógusok. Ezeken az arányokon majd szeretnénk érdemben változtatni, de ez a tényleges helyzet. Ezt csak azért tartom nagyon fontosnak kiemelni, hogy számunkra, nemzetiségek részére is elemi érdekünk a gyerekeink, unokáink szempontjából, hogy a nemzetiségi pedagógusokkal párhuzamosan a magyar pedagógusok és a magyar oktatók pontosan ugyanolyan színvonalas képzést kapjanak, ugyanolyan elismerést kapjanak, mint ahogyan a nemzetiségi pedagógusok. A második fontos pontja volt a nemzetiségipedagógus-programnak a nemzetiségi óvodák és a nemzetiségióvodapedagógus-ellátottság felmérése, a nemzetiségióvodapedagógus-képzés. Ugye, 2017 tavaszán teljes körű felmérést végeztünk, minden nemzetiség minden nemzetiségi óvodájára vonatkozóan. Ebből a 215 német nemzetiségű óvodának az adatairól a 2018. évi központi költségvetési törvényjavaslat általános vitája során, 2017 tavaszán részletesen be is számoltam a Háznak. Most csak egyetlen adatot idéznék vissza: a szükséges német nemzetiségióvodapedagógus-létszám 42 százaléka hiányzott a felmérés idején, de a többi nemzetiségnél is kisebb, de szintén érdemi hiány volt. Párhuzamosan ezzel felmérést végeztünk a nemzetiségióvoda-pedagógusok alap- és kiegészítő képzését végző nyolc főiskolán és egyetemen is, és már a 2019-2020-as tanévben 100 millió forint támogatással segítettük a nemzetiségióvodapedagógus-képzést végző nyolc képzőhelyet a képzés minőségének javításához szükséges személyi és tárgyi feltételek biztosításában, de ezen a téren még nagyon súlyos hiányosságok vannak. A harmadik pontja a pedagógusprogramnak a nemzetiségipedagógus-hallgatói ösztöndíjrendszer kidolgozása volt. A nemzetiségióvodapedagógus-felmérés konkrét számai megerősítettek bennünket abban, hogy az eredetileg tervezetthez képest fel kell gyorsítani az ösztöndíjrendszer beindítását, és szintén három év alatt, három lépcsőben idén szeptember 1-jétől fogjuk elérni, hogy már minden nemzetiségipedagógus-hallgatóra az óvodapedagógus-képzés 1-3. évfolyamára és a nemzetiségitanító, -tanár, -szaktanárképzés 1-6. évfolyamára és minden nemzetiségre vonatkozóan mintegy 500-550 főre ki tudjuk terjeszteni az ösztöndíjat. Itt szeretném megemlíteni és kiemelni, hogy az ösztöndíjrendszer kidolgozását az érintett országos nemzetiségi önkormányzatok, szaktárcák és szakemberek bevonásával a Magyarországi Németek Pedagógiai Intézete fogta össze, és végzi ma is az összes nemzetiség részére az ösztöndíjak előkészítésével, lebonyolításával és elszámolásával kapcsolatos adminisztrációs tevékenységet. Itt külön köszönöm a Klebelsberg Központnak, Pánczél János úrnak, hogy az ösztöndíjrendszer kidolgozásában a Klebelsberg-ösztöndíj alapul vételével nagyon komoly segítséget kaptunk. Ez a megoldás nemzetiségi szempontból a lehető legjobb, hiszen rendkívül költséghatékonyan, racionálisan, de mégis minden nemzetiség saját szempontjainak maximális figyelembevételével tudjuk az ösztöndíjrendszert működtetni. Ez egy olyan új konstrukciót, együttműködést hozott létre az érintett hét nemzetiség között, amire a korábbiakban még nem volt példa. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Végül negyedszer: a nemzetiségipedagógus-program kulcskérdése természetesen a nemzetiségitanító, -tanár, -szaktanár-ellátottság felmérési anyagának kidolgozása, felmérése, a nemzetiségipedagógus-képzés. [[11.00]] A nemzetiségi általános és középiskolák, a nemzetiségipedagógus-ellátottság felmérési anyagán szintén egy külön munkacsoporttal minden érintett fél bevonásával közel egy évig dolgoztunk, hiszen olyan kérdésekre kellett válaszokat találjunk, mely kérdések korábban még csak megfogalmazásra sem kerültek. Tavaly tavasszal készültünk el a felmérési anyaggal, és még a nyár előtt 15 kiválasztott intézményben csináltuk az éles tesztet. Ennek kiértékelését és módosítását követően idén február 21-én rögzítettük az EMMI-ben minden fenntartóval és érintettel a felmérés teljes menetét. Örömmel tudom elmondani, annak ellenére, hogy a járványhelyzet miatt az intézményekben áttértek a digitális oktatásra, mégis az elmúlt két hónap alatt 100 százalékban megkaptunk minden intézménytől minden adatot, amelyeknek folyik a kiértékelése. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Bízom benne, hogy ebben a három napban sikerült a költségvetés kapcsán némi áttekintést nyújtani a Magyarországi nemzetiségek bizottsága munkájáról, a 13 őshonos nemzetiség életéről. Remélem, sikerült érzékeltessem, hogy a magyarországi nemzetiségek a részükre biztosított költségvetési forrásokat rendkívül körültekintően, professzionális előkészítéssel, a lehető leghatékonyabban igyekeznek felhasználni nemzetiségeink, de egész Magyarország javára. Mindezek alapján kérem a tisztelt Házat, hogy az 1,1 milliárd forintos módosító igényünket a 2021-es költségvetési törvénynél az előző évekhez hasonlóan idén is támogassa. Köszönöm a figyelmüket. Danke für Ihre Aufmerksamkeit. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Ritter Imre képviselő úr. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat, és megadom a szót független képviselő úrnak. Farkas Gergely képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Évről évre visszatérő elemként foglalkozom az ifjúság ügyével a költségvetés vitája kapcsán. Nemcsak azért, mert szívügyem ez a generáció, és úgy gondolom, hogy méltatlanul kevés szó esik róluk a költségvetés vitájában évről évre, hanem azért is, mert úgy gondolom, hogy Magyarország jövője szempontjából meghatározó az, hogy miként is viszonyul a kormány, tegyük fel, mondjuk a 14-30 éves korosztályhoz, mit is nyújt számukra a mindenkori költségvetés, ebben az esetben pedig a 2021-es költségvetés.És azt kell mondanom, hogy szomorú idén is megnézni ilyen szempontból a költségvetést, mert édeskevés az, ami számukra benne található. Önök, amikor a fiatalokról beszélünk, előszeretettel említik meg például a CSOK-ot, a babaváró hitelt, csak arról feledkeznek el, hogy a fiatalok, mondjuk, egy 18 éves fiatal, egy egyetemista fiatal, vagy éppen a 20-as éveiben járó fiatal manapság nem abban gondolkodik még, hogy gyereket vállaljon ezt államtitkár asszony is szerintem megerősítheti, hiszen kitolódott a gyerekvállalás ideje, sokan 30-35 éves korukban vállalnak gyereket , és nem is abban gondolkodnak, hogy mondjuk, egy új lakást vásárolnak, egy új házat vásárolnak a CSOK segítségével, hiszen akinek nincs családi támogatása, a családi háttér nem engedi meg, annak biztos hogy nem lesz erre lehetősége. Tehát mondjuk, egy 18 éves vagy huszonéves fiatal számára a CSOK vagy a babaváró hitel nem opció abban a korszakban, abban az életkorban, ahol ők vannak. És mi marad számukra? Marad számunkra, mondjuk, az ingyenes KRESZ, ami nagyon szép és fontos dolog, vagy éppen az ingyenes nyelvvizsga, de azért könnyen beláthatjuk, hogy egy egyszeri 20-30 ezer forintos támogatás azért nem egy olyan nagyságrendű dolog, ami miatt itthon maradnának ezek a fiatalok. És azért is kell ezekről a fiatalokról kiemelten beszélni, mert tudjuk nagyon jól, hogy közöttük a legnagyobb az elvándorlási hajlandóság. Nekik még nincs családjuk, munkát keresnek, és könnyen szembesülnek azzal, hogy külföldön nagyságrendekkel több pénzt tudnak keresni, és mondom még egyszer, egy-egy ingyenes KRESZ- vagy nyelvvizsga-támogatás nem fogja itthon tartani őket. És mi marad akkor egy fiatal számára, ha ezeket nem tekintjük? Marad a lakhatási probléma, hiszen minden felmérés, amelyik a fiatalokkal foglalkozik, bemutatja azt, hogy számukra, az ő életkorukban a lakhatás ebben az értelemben az ideiglenes lakhatás, amely munka miatt, oktatás miatt alakul ki a legnagyobb probléma, például az albérletárak. Marad számukra a diákhitel, eladósodhatnak ez a kormány által nyújtott segítség, hogy eladósodhatnak , és marad az, hogy alacsony munkabérek vannak, amiknek a többszörösét tudják külföldön megkeresni. A KSH adatai szerint, csak hogy akkor kicsit a lakhatásról beszéljünk még, egy 25 év alatti fiatalnak vagy az ő számukra az átlagkereset 2019-ben bruttó 278 ezer forint volt, ami nagyjából 185 ezer nettót jelent. Ha emellé tesszük, hogy míg Budapesten a kiadó lakások átlagos bérleti díja 160 ezer forint, most tegyük fel, hogy nem egyedül él egy fiatal, akkor is láthatjuk, hogy az átlagkeresetük nagy részét a lakhatás teszi ki, és így nem nehéz azt kitalálni, hogy nemcsak hogy a mindennapi megélhetésre van kevés pénzük, arról nem is beszélve, hogy félretenni viszont egyáltalán nem tudnak. És a következő évi költségvetést is ilyen szempontból mindig alaposan átnézem én is, átnézzük, és nem nagyon látunk erre megoldást. Önök már többször kinyilvánították azt, meg tanúbizonyságot adtak arról, hogy nem adnak támogatást, mint ahogy nincs is támogatás mondjuk az albérletben élő fiatalok számára. Legutóbb például akkor jelezték ezt, amikor jómagam itt a koronavírus miatt kialakult helyzet kapcsán benyújtottam egy olyan határozati javaslatot, amely azt segítette volna elő, hogy azok az albérletben élők, akik a koronavírus miatt elestek a jövedelmüktől, kapjanak támogatást. Önök egyértelműen azt mondták, hogy erre nem hajlandóak, ebben nem lesznek partnerek, nem adnak segítséget ezeknek az embereknek, így aztán nemcsak most, ebben a koronavírusos helyzetben, hanem a jövő évi költségvetésben sem látunk olyan sort, amely az albérletben élő sok százezer magyar honfitársunkat segítené ilyen irreális, horribilis albérletösszegek mellett. A másik lehetőség az lenne, amelyik csökkentené az albérletárakat, hogyha a kínálatot sikerülne növelni. Évek óta mondogatom jómagam is, hogy állami bérlakásépítési programra lenne szükség, amely egyrészt a kínálatot növelné. Könnyű belátni közgazdasági szempontból, hogy mivel több lakás lenne, alacsonyabbak lennének a bérleti díjak, nem mellékesen pedig ezeket az állami bérlakásokat alacsony havi bérleti díjért lehetne odaadni a fiataloknak, és ezzel is segíteni őket, elérni azt, hogy ne külföldi elvándorlásban, külföldi megélhetésben gondolkodjanak, hanem maradjanak itthon. És önök ilyen támogatást nem adnak, adnak viszont diákhitelt. És azért picit gondolkodjunk el ezen is, már csak azért is, mert itt az előttem néhánnyal felszólaló Hollik képviselőtársam is hosszan sorolta az előző kormány bűneit, többek között, hogy hitelbe sodorták az országot, vagy éppen sokszor hallottuk már önöktől a devizahitelesek sorsát, hogy igenis felháborító az, hogy az emberek kénytelenek voltak eladósítani magukat. És mit látunk most? Önök azt kínálják a fiatalok számára, hogy adósodjanak el; vegyenek fel diákhitelt, minél többet, hogyha szükségük van rá, és utána majd milliós tartozással kezdjék el a nagybetűs életet. Ezt ajánlják önök a fiatalok számára, és ráadásul, teljesen érthetetlen módon, az önök sajtója, a kormánypropaganda mindezt sikerként mutatja be, hogy ez így is történik. Csak egy konkrét címet szeretnék idézni: „Folytatódik a tendencia, idén is jelentősen bővül a diákhitelt felvevők száma”. Picit gondolkodjunk el azon: annak kell örülni, hogy a fiatalok eladósítják magukat? Ez egy örömhír az önök számára? Örömhír az, hogy jelenleg 177 ezer élő szerződése van a Diákhitel Központnak a körülbelül 300 ezer felsőoktatási hallgató közül? Annak kell örülni, hogy a fiatalok a saját nehéz helyzetükből adódóan rákényszerülnek a diákhitel felvételére? Szomorú ez, és szomorú, hogy nincs alternatíva, mert például ami alternatíva lehetne egy egyetemi hallgatónak, az ösztöndíjak, azok olyan alacsonyak, amik mellett rákényszerülnek a mindennapi megélhetés miatt a diákhitel felvételére. Önök tíz év után, 2018-ban emelték a felsőoktatási ösztöndíjakat, a tanulmányi és a szociális ösztöndíjakat, de mindez kevés volt. Látható, hogy kevés, hiszen ha nem lenne kevés, akkor nem szorulnának rá ilyen arányban a diákhitelre a fiatalok, arról nem is beszélve, hogy nagyon sokan pedig dolgozni kénytelenek a mindennapi megélhetésük miatt. Az a szomorú tehát, hogy a diákhitelre van pénz, és tegyük fel, hogy… persze, nem a diákhitellel van önmagában probléma, legyen is egy ilyen hitelkonstrukció; azzal van a probléma, hogy egyre többen kényszerülnek rá, és önök ennek örülnek. Erre tehát van pénz, de arra, hogy például az ösztöndíjakat emeljük, arra nincs pénz. Jómagam például ezért adtam be egy költségvetési módosító javaslatot az ösztöndíjak emelésére. És mindezek eredőjeként, ami a fiatalokat érinti, az albérletárak kapcsán, az ösztöndíjak alacsony volta kapcsán és az alacsony munkabérek kapcsán, ezek eredőjeként megmutatkozik ez az elvándorlásban; abban az elvándorlásban, amelyben, ahogy már említettem, ebben a generációban nagyon sokan gondolkodnak, és tudjuk nagyon jól, hogy korábban már sok százezren hagyták el az országot. [[11.10]] S akkor, amikor önök a demográfiai válság miatt aggódnak teljesen jogosan és tesznek lépéseket, akkor egyszerűen számomra érthetetlen, hogy miért nem foglalkoznak erőteljesebben az elvándorolt fiatalokkal vagy éppen kevésbé fiatalokkal, akik az elmúlt években hagyták itt az országot. Volt önöknek egy próbálkozása elég gyengén sikerült , ez a „Gyere haza, fiatal!” program. Talán ha jól emlékszem a számokra százmillió forintért ötven fiatalt sikerült hazahozni. Önök levonták a konklúziót, hogy ez kudarc volt. Nagyon helyesen tették, mert tényleg látható volt, hogy olyan formában ez nem működik. De hogy azóta önök nem hoztak létre semmilyen más programot, alapot, intézkedéssorozatot, ami arra törekedne, hogy hazahozza az elvándorolt fiatalokat, úgy gondolom, hogy ez egy komoly bűn. Ezért is nyújtottam be idén is az elmúlt évekhez hasonlóan egy olyan költségvetési módosító javaslatot, amely kifejezetten azt a célt szolgálná, hogy a már külföldön élő honfitársainknak adjunk egy olyan utolsó segítséget, lökést, amely átlendíti őket azon, hogy érdemes hazatérni. Erre igenis áldozni kell, pénzt kell áldozni, és ezt a célt szolgálná a módosító javaslatom. Tisztelt Képviselőtársaim! A továbbiakban az általam képviselt Bács-Kiskun megye 5. számú választókerületének ügyeiről, problémáiról szeretnék beszélni. 23 település érintett itt, és sajnos nincs jó helyzetben ez a választókerület. Önmagában már az is beszédes, hogy az ország tíz legszegényebb járásából a bácsalmási ebbe a választókerületbe tartozik Bácsalmás és kilenc másik település , de az egyébként is elöregedő falvak, alacsony bérek, az átlagosnál nagyobb elvándorlás jellemzi ezt a választókerületet. Amit először kell megemlítenem a költségvetés kapcsán, ami legfontosabb lenne ennek a térségnek, az a munkahelyteremtés és a meglévő munkahelyek támogatása. Már csak azért is merem ezt idehozni, mert láthattuk itt az elmúlt években a választókerület tekintetében is, hogy ha valakinek jó kapcsolatai vannak, akkor bizony lehet itt ilyen téren is támogatást, állami pénzt szerezni ilyen célokra. Történt ugyanis, hogy Mélykúton egy szárnyasfeldolgozó üzem 4,4 milliárd forint állami támogatást kapott, ami azért nem kevés pénz. Mi is történt az elmúlt két évben, mióta megnyitott ez az üzem? Azt láthatjuk manapság, és ezt kapom minden visszajelzés alapján a helyiektől és a környékbeliektől, hogy nagyon kevés a magyar dolgozó, aki ott van, olyan alacsonyak a fizetések, ellenben annál nagyobb számban vannak Délvidékről nem délvidéki magyar, hanem szerb munkások. És tudják, honnan jönnek még? Indiából vannak munkások. Tehát azt kell látnunk, hogy állami támogatásból sikerült indiai és szerb munkásoknak munkahelyet teremteni Mélykúton. Hát azért ez, úgy gondolom, hogy elgondolkodtató, már csak azért is, mert számtalan olyan magyar kis- és középvállalkozó lenne a térségben, nemcsak Mélykúton, hanem a többi 23 települést is odaértve, ahol igenis magyar kis- és középvállalkozók nem kapnak semmilyen támogatást, pedig ha kapnának, akkor normális béreket tudnának biztosítani, és akár új munkahelyeket tudnának teremteni. De a magyar embereknek ebben a mélykúti szárnyasfeldolgozóban olyan alacsony fizetést tudnak csak ajánlani, ami miatt nagyon sokan inkább az elvándorlást választják és külföldön próbálnak szerencsét, nem kalandvágyból, ahogy önöktől ezt hallottuk, hanem kényszerből, megélhetés szempontjából. S ha már a térségünk fejlesztéséről van szó, akkor kell még beszélnem az M9-es autópálya megépítésének jövőbeli terveiről. Sajnos, ilyen tekintetben sem láttam konkrétumokat a jövő évi költségvetésben, viszont nagyon fontos lenne. Jómagam és a térségben élők is nagyon reménykednek, hogy hátha ez egy gazdasági fellendülést tudna okozni, munkahelyeket hozna létre, beruházásokat vonzana a térségbe, amely például emelhetné a munkabéreket is. Ugyanakkor évek óta, hiába érdeklődtem én is számtalan alkalommal, nem kaptunk konkrét választ egyrészt a nyomvonaláról sem, hogy egyáltalán merre menne pontosan ez az út, a déli határ menti részen vagy Kiskunhalas környékén vágná át a választókerületünket, másrészt viszont, hogy mikor fogják ezt végre elkezdeni megépíteni. Tehát arra kérem önöket, hogy amikor a költségvetést tervezik, arról gondolkodunk, akkor a látványberuházások, a stadionra költött pénzek, a kormányzati propagandára költött pénzek és még lehetne mondani számos más sort, amire véleményünk szerint feleslegesen megy el ennyi pénz mellett gondoljanak például az én választókerületemben élő emberekre is vagy éppen az M9-es megépítésének a fontosságára, amely nagy segítség lenne a térség fejlődése szempontjából. S ha már itt az autópályáról beszélünk, akkor azért érdemes kicsit azt a szempontot is megemlíteni, hogy választókerületemben számos olyan autóút található, amely bizony fejlesztést igényelne. Már csak azért is érdekes ez, mert meglepődve olvastam az idei évi költségvetésben, hogy több tíz milliárd forintot költenek egy autóverseny-pálya megépítésére. Ha valaki az autóvezetés általi adrenalinlöketre számít, akkor lehet, hogy nem kell egy ilyen autóverseny-pályát megépíteni, hanem elég, ha eljön és mondjuk, a Kecel-Kiskunhalas-szakaszon vagy éppen a Hajós-Jánoshalma szakaszon próbálja keresztülvergődni magát, mert bizony ez is tud olyan adrenalinlöketet adni, sajnos annyira rossz állapotban vannak ezek az utak, nem beszélve a Bácsalmást Csikériával összekötő útról, és még lehetne más útszakaszokat is mondani. Jómagam ezeknek az útszakaszoknak a megjavítására, felújítására is adtam be költségvetési módosítókat. S ha már utakról beszélünk: a kerékpárutakra vonatkozóan is adtam be módosító javaslatokat. Részben van igény újak megépítésére a választókerületemben, részben sajnos akár egy Kiskunhalas-Pirtó vagy éppen egy Tázlár környéki kerékpárút van annyira rossz állapotban annak ellenére, hogy sajnos mindösszesen néhány éve adták át, vagy éppen néhány hónapja, mint a tázlári bicikliutat , hogy szükség lenne ezeknek a felújítására, illetve újak megépítésére. Az idő rövidsége okán már csak néhány módosító javaslatomat szeretném ismertetni, amely szintén a választókerületemmel kapcsolatos. A kiskunhalasi buszállomás borzalmas állapotban van, több éve tervezik a felújítást, de még csak a látványterv készült el. Ennek végre az elkezdése nagyon fontos lenne. Erre vonatkozólag nyújtottam be javaslatot. A kiskunhalasi fürdőre nagy reményekkel tekintünk, hogy valóban meg tud újulni, de itt is még csak a látványterveknél tartunk, itt is szükség lenne még további forrásokra. Kecelen az egészségház korszerűsítésére 2018-ban nyert az önkormányzat egy pályázatot, de az elmúlt két évben az anyagárak növekedése miatt most már az önkormányzat nem tudja vállalni az önerőt, fontos lenne ugyanakkor Kecel szempontjából ennek a fejlesztésnek a végrehajtása. Erre is kértem a jövő évi költségvetés terhére forrást. Fontos lenne végre a kiskunhalasi csapadékvíz-elvezetés megoldása, amely egyelőre csak a felsővárosi részen történt meg, a kertvárosban még a mai napig egy nagyobb esőzés idején a víz a házakba, a garázsokba folyik be. Jánoshalmán az ivóvíz minősége évtizedek óta probléma. Ennek az ivóvízhálózatnak a felújítása lenne nagyon sürgető. S minden településen fontos lenne egységes módon bizonyos járdaszakaszok felújítása. Sok helyen már egy babakocsit sem lehet eltolni, olyan rossz állapotban vannak a járdák. Szükség lenne ezeknek a felújítására. Több tucat egyéb javaslatot nyújtottam be, amely Hajós, Tompa, Bácsalmás, Kiskunhalas, Kecel, Kisszállás és számos más település fejlődését segítené elő. Bízom benne, hogy ezek a javaslatok meghallgatásra találnak, már csak azért is, mert elméletileg van a körzetnek egy kormánypárti képviselője, neki pedig az lenne a dolga, hogy az ő bizottságában, amikor majd elé kerülnek ezek a módosító javaslatok, a választókerülete érdekében támogassa ezeket, sőt lobbierejét ha van egyáltalán olyan bevesse itt a kormánypárti képviselő, és a kormány és a Fidesz-KDNP is támogassa ezeket a választókerületi javaslatokat. Én bízom abban, hogy végre szakítanak azzal a hagyománnyal, hogy itt azt nézik, hogy ki nyújtott be javaslatokat, hisz nem az én győzelmem vagy sikerem lenne egy-egy elfogadott módosító javaslat, hanem a választókerületben élők sikere lenne és a számukra nyújtott segítség. Bízom benne, hogy ezt önök is belátják és támogatni fogják ezeket a javaslatokat. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Farkas Gergely képviselő úr. Soron kívül megadom a szót Novák Katalin államtitkár asszonynak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Csak a fiatalokkal kapcsolatos kérdésekre szeretnék reagálni, köszönöm is, hogy erről a témáról tudunk beszélni. Magam is egyetértek képviselő úrral abban, hogy ez az egyik legfontosabb kérdés, és így a jövő évi költségvetésnek is egy fontos kérdése. Azért fontos számunkra és a kormány számára is a fiatalok kiemelt támogatása, mert bennük van a magyar jövő. [[11.20]] Tehát mi lenne olyan fontos, mint a fiatalok segítése, a fiatalok támogatása abban, hogy Magyarországon boldogulhassanak, hogy itt, a szülőföldjükön boldogulhassanak, hogy legyen számukra egy életképes jövőkép? Ebben igyekszünk nekik segíteni, és abban is, hogy tanulhassanak, hogy a lehető legmagasabb szintű tanulmányokat érhessék el, végezhessék el minden ehhez nyújtott segítséggel; abban is, ha úgy döntenek, akkor már korán egy szakmát kitanulhassanak, és abban is, hogy családot alapítsanak. Képviselő úr is említette, hogy a gyermekvállalás időpontja milyen mértékben kitolódott, nemcsak Magyarországon, hanem Európában, sőt a világ nyugati vagy fejlett részében mindenhol egyre később alapítanak családot a fiatalok, és teszik ezt sokszor azért, mert annyi akadállyal kell szembenézniük akkor, amikor már megtalálták a párjukat. Olyan nehéz a családalapításhoz szükséges anyagi feltételeket is megteremteni, hogy ezt nagyon sok országban nem tehetik meg akkor, amikor már szeretnék. Magyarországon azt a célt fogalmaztuk meg, hogy amikor családot szeretne alapítani egy fiatal pár, akkor azt megtehesse, ne legyen ennek anyagi akadálya, és annyi gyermeket vállalhasson minden fiatal, amennyit szeretne. Ezért is dolgozunk. Természetesen a fiatalok élete nemcsak a családalapításról szól, van a családalapítást megelőző időszak is, amikor szükségük van a fiataloknak támogatásra. Szeretnék néhány olyan pontot megemlíteni, reflektálva képviselő úr felvetéseire, amelyek szerintem fontosak és a költségvetésben is szereplő tételek, illetve azt hiszem, minden fiatalnak érdeke az, hogy tudjon ezekről a lehetőségekről. Ön is említette azt, hogy segítjük a fiatalokat az ingyenes jogosítvány megszerzésében a KRESZ-vizsga, -tanfolyam díjának visszatérítésén keresztül vagy éppen az első idegen nyelvi nyelvvizsga megszerzésében. Valóban nem azt mondom, hogy ez a legeslegfontosabb dolog, amit tettünk az elmúlt tíz évben, mégis egy fontos lépésnek tartom, hiszen rengeteg olyan fiatal van, akinek komoly tételt jelent, mondjuk, egy nyelvvizsga finanszírozása vagy akár egy következő nyelvvizsgának a finanszírozása akkor, ha már rendelkezik ilyennel. Minden fiatal számára 35 év alatt egy idegen nyelvi nyelvvizsgájának a megszerzését úgy biztosítjuk, hogy sikeres nyelvvizsga esetén annak a díját visszatérítjük. Ugyanígy a 20 év alatti fiataloknak a jogosítványszerzését segítjük az ingyenes KRESZ-tanfolyammal és az ingyenes KRESZ-vizsgával. Azt itt teszem hozzá, hogy ha a koronavírus-járvány okozta helyzetben, a veszélyhelyzet alatt betöltötte valaki ezt az életkort, akkor meghosszabbítottuk a lehetőséget, tehát még egy ideig le tudják tenni ezeket a nyelvvizsgákat vagy elvégezhetik a KRESZ-tanfolyamokat, a KRESZ-vizsgákat úgy, hogy a díját visszatérítjük. Említette képviselő úr a diákhitelt is, hogy jóe vagy rossz, örülünke annak, hogy diákhitellel élnek a fiatalok. Én ezt is egy lehetőségnek tartom. Rengeteg olyan ország van, mondhatom azt, hogy a nyugati országok többsége olyan, hogy a fiataloknak muszáj hitelt felvenniük ahhoz, hogy egyáltalán tanulhassanak. Magyarországon nem minden fiatal van ilyen helyzetben, de vannak Magyarországon is olyan fiatalok, akiknek a mozgásterét, az életlehetőségeit segíti az, ha egy nagyon kedvezményes, akár nullaszázalékos kamatozású hitelt kaphatnak a tanulmányaik elvégzéséhez vagy az ahhoz kapcsolódó költségek fedezéséhez. Azt hiszem, ez egy lehetőség, senki számára nem kötelező. Ez egy olyan lehetőség, ami a mozgásteret bővítheti. Éppen azért tettük meg azt a lépést is, hogy a felvett diákhitelt később, a gyermekvállalásnál részben vagy teljes egészében elengedjük, hogy azokat a fiatalokat segítsük, akik korábban diákhitelt vettek fel, később pedig családot alapítanak, hogy ilyenkor a diákhitellel járó terheiket ne kelljen viselniük, ezeket átvállaljuk tőlük, ha családalapításra kerül sor. Tehát azt hiszem, ez is egy olyan lehetőség, ami a fiatalok mozgásterét növeli. Éppen most, az elmúlt hónapok egyik újdonsága volt az, hogy bevezettünk újfajta diákhitel-lehetőséget is. Az, hogy abban a veszélyhelyzetben, amikor a fiataloknak le kellett mondaniuk arról a lehetőségről, hogy a tanulmányaik mellett még munkával is megkeressék a megélhetéshez szükséges kellő összegeket vagy ezt a pénzt, és esetleg most a diákmunkára nem volt lehetőségük, hiszen tudjuk azt, hogy a veszélyhelyzetben sok helyen a diákok számára szűnt meg ez a lehetőség először, felvehettek egy félmillió forintos diákhitelt, azt hiszem, a mozgásterüket növelni tudta ismételten. Tehát ez a segítség ott volt, és sok fiatal élt is vele. Éppen most aktuális az is, hogy a fiatalok számára lehetővé tettük azt, hogy akár úgy is kezükbe vehessék a diplomájukat, hogy még nem rendelkeznek az annak megszerzéséhez szükséges nyelvvizsgával. Én mindenkit arra biztatok, hogy ezzel együtt tanuljon nyelveket, szerezzen idegennyelv-tudást, és tegye le a nyelvvizsgát is, de most már 75 ezer fiatal számára adtunk olyan lehetőséget a nyelvvizsga-kötelezettség ilyenformán való eltörlésével, hogy a diplomájukat megkaphassák, és most a nem könnyű munkaerőpiaci helyzetben könnyebben helyezkedhessenek el, illetve magasabb bért tudjanak a maguk számára kiharcolni, magasabb bért kaphassanak. Azt hiszem, ez megint egy olyan lehetőség, amivel nagyon sok fiatal él. A mostani adatok szerint, úgy tudom, már 13 ezer fiatal kezébe is vehette a diplomáját ennek az új lehetőségnek köszönhetően. Képviselő úr említette az elvándorlást. Államtitkár úrhoz hasonlóan itt is hiányolom a tényekkel, adatokkal, számokkal való alátámasztását mindannak, hogy hogyan nő a kivándorlás, egyre több fiatal hagyja el Magyarországot. Lehet ilyen armageddonszerű képeket felvázolni, de ezeket jó lenne alátámasztani egzakt adatokkal. Hiszen ha megnézzük a Központi Statisztikai Hivatal adatait, hogy mennyien mennek el Magyarországról egy adott évben, és mennyien jönnek vissza, akkor az ebben történő változásokat ön is pontosan láthatta, és mindannyian láthatják, hogy ebben egy pozitív tendencia indult el. És a kivándorlás fogalmáról is szerintem egyáltalán érdemes gondolkodni, hogy kivándorlásnak tekintjüke azt, ha például valaki fiatalon úgy dönt, hogy egy évet, két évet vagy egy szemesztert, két szemesztert, vagy több szemesztert eltölt akár egy külföldi egyetemen, vagy éppen azt, ha külföldön is szerencsét próbál, akár ott is dolgozik néhány évet, és aztán visszatér, pláne, ha ezt az Európai Unión belül teszi, élve az Európai Unión belüli szabad mozgás jogával, amiért olyan sokat dolgoztunk, és amit az előttünk lévő generációknak még nélkülözniük kellett. Tehát én ezt nem tekintem úgy, mint ha tömegesen Magyarországról menekülnének a fiatalok, szerintem káros az, ha ilyen képet próbálunk felvázolni, hiszen nem ez a helyzet, nem erről van szó, sőt egyre több fiatal jelzi azt, hogy szeretne Magyarországra visszajönni. Éppen azért is módosítottuk most a CSOK-nak, az otthonteremtési lehetőségeknek vagy éppen a babaváró támogatás felvételének a feltételeit, hogy azoknak a fiataloknak, akik külföldön tanultak, vagy már külföldön elkezdtek dolgozni, és jelezték azt, hogy hazajönnének, itthon szeretnének családot alapítani, vagy a családjukkal hazaköltöznének, azok számára is ezek a lehetőségek megnyíljanak vagy még teljesebb körben hozzáférhetőek legyenek. Aztán ott van a fiatalok tehetséggondozása. Magyarországon egyedülálló módon működik egy „Nemzeti tehetség” program. Éves szinten több mint hárommilliárd forintot fordítunk csak a „Nemzeti tehetség” programon keresztül a magyar fiatalok, a tehetségesek támogatására. Ez úgy néz ki ráadásul, hogy ebben a magyar emberek összefogása is benne van, hiszen a személyi jövedelemadó 1 százalékát felajánlják erre a célra több százezren, ezzel is támogatják a magyar fiatal tehetségeket, és ezt pedig mi egy korábbi döntésnek megfelelően minden évben megduplázzuk, tehát a felajánlott személyi jövedelemadó egy százalékokhoz hozzátesszük még ugyanezt az összeget, és így már meghaladja a hárommilliárd forintot a tehetségek gondozására szánt forrás, illetve az a befektetés, amit a fiatal magyar tehetségek számára tudunk nyújtani. Itt is egy újdonságról tudok beszámolni, hiszen a tehetséggondozás anyagi forrásai a jövő évi költségvetésben is benne vannak. Éppen most zajlik egy olyan pályázat, éppen most lehet beadni a pályázatokat egy olyan ösztöndíjra, amely arról szól, hogy azok a fiatalok, akik olyan tehetségesek, és olyan elképzeléseket dédelgetnek, hogy szeretnének külföldön, a világ legjobb egyetemein tanulni, akkor ezt is megtehetik úgy, hogy akár ehhez teljes körű állami támogatást, ösztöndíjat, egy Stipendium Peregrinum-ösztöndíjat kaphatnak. Tehát azokat a fiatalokat nemhogy eltántorítjuk attól, hogy külföldön is gyarapítsák a tudásukat, majd hozzák ezt haza, és itthon is mindannyian tudjunk ezáltal gazdagodni, hanem éppen ellenkezőleg: ösztönözzük arra, hogy amennyiben megütik ezt a mércét, és amennyiben van ilyen elképzelésük, van ilyen tervük, hogy külföldön, a világ legjobb egyetemein tanuljanak, akkor ehhez még állami támogatást is kaphatnak, igen magas összegű állami támogatást. Akár húsz fiatalt is tudunk a következő tanévben ilyen formában támogatni a Stipendium Peregrinum-ösztöndíjon keresztül. Éppen most kapjuk a jelentkezéseket erre az ösztöndíjra. Végül pedig, hogy minden pontjára a felvetésének igyekezzek reagálni, említette az otthonteremtési lehetőségeket, amelyekről részben beszéltem. Igaza van képviselő úrnak, hogy a CSOK, az otthonteremtési program azoknak a fiataloknak szól, akik már tudják azt, hogy kivel és hogyan szeretnének családot alapítani. Ez a lehetőség adott egy széles körnek, és elsősorban ezt az életszakaszt és egy későbbi életszakaszt, a gyermekvállalás után lévő vagy már gyermeket nevelő családokat célozza. Ugyanakkor volt egy olyan, fejlesztési forrásokból megvalósított pályázatunk, amely nagy sikerrel számos kistelepülésen Magyarországon a fiatalok helyben maradását segítette, „Esély otthon” címmel. Ez éppen arról szólt, hogy ha a fiatalok helyben elhelyezkednek, állást találnak, segítenek a közösség életében is, akkor ott ideiglenesen, néhány évre lakhatási támogatást kapnak, önkormányzati tulajdonú otthonok felújítása után azokat a fiatalok rendelkezésére bocsátották. Ez is rendkívül népszerű volt. Úgyhogy egyetértek azzal, hogy a fiatalokat a lehető legtöbb eszközzel támogatni kell, erről is szól a jövő évi költségvetés. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[11.30]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Kétperces hozzászólások következnek. Elsőként megadom a szót jegyző úrnak, Tordai Bence képviselő úrnak, Párbeszéd.
Köszönöm, elnök úr. Államtitkár Úr! Akkor nézzük meg, hogyan változott az átlag alatt keresők adóterhelése az elmúlt tíz évben! Forintra, fillérre meg tudjuk mondani, úgyhogy tényleg, én is szeretem a konkrétumokat. Lássuk!2010-ben a bruttó minimálbér 73 500, a nettó 60 237 forint, tehát 13 ezer forintnyi adót és járulékot fizetett egy minimálbéres. 2020-ban 161 ezres bruttó, 107 065 forintos nettó, tehát 54 ezer forintot fizetett adó- és járulékteherként egy minimálbéres. Ha az arányokat nézzük mert nyilván az a korrekt , azt látjuk, hogy 18 százalékról 34 százalékra nőtt ezeknek az embereknek a közterhe; és nagyon hasonló a helyzet a garantált bérminimum szintjén is. Tehát miközben a kis keresetű dolgozók, az átlag alatt keresők, közel hárommillió ember adóterhelése a duplájára nőtt majdnem, ezenközben a nagyvállalatok adókulcsa 19 százalékról 9 százalékra csökkent, és ez csak a névleges adó, és ha megnézzük az önök költségvetési számait mert a számokat kell nézni , a vállalatok tényleges adókulcsa 5,5 százalék 2021-ben, és minél nagyobb egy vállalat, annál kisebb a tényleges adókulcsa. A 30 legnagyobb cég 1 százalék alatti taopénzt fizet be a költségvetésbe. Tehát miközben önök majdnem a duplájára emelték a kis keresetű dolgozók adóterhét, negyedére csökkentették a nagyvállalati adókat. Úgyhogy ezek után ne kezdjen el számokról beszélni, mert nagyon csúnyán bejött az én utcámba, és az emberek ezt pontosan tudják! Nagyon sajnálom, hogy államtitkár úr, aki régen a számok embere volt, most ezt az igazságtalan és hazug Fidesz-propagandát ismételgeti itt a parlamentben. Ez a szakma szégyene, és tényleg őszintén sajnálom emberileg, hogy ön ebbe az utcába belement. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, jegyző úr, képviselő úr. Két percre megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, Jobbik.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Elsőként elismerésemet szeretném államtitkár asszony felé kifejezni. Nagyon ritka a költségvetési vitában, hogy valaki érdemi felvetésekre érdemi, bár a saját nézőpontjából előadott reakciókra ragadtatja magát. Én ezt nagyon értékelem mind Banai államtitkár úrnál, mind pedig önnél. Ugyanakkor a számok makacs dolgok, és nagyon remélem, hogy lesz egy termékeny vita közöttünk ezek kapcsán. Az elmúlt bő tíz évben és nehogy azt higgyék, hogy én csak a Fidesz-kormányoknak címzem, amit mondok a Kárpát-medence magyar lakossága mintegy egymillió fővel csökkent. Ennek volt népességfogyásból eredő oka, volt kivándorlásból eredő, de ha összeadjuk, akkor nagyságrendileg bő egy évtized alatt mínusz egymillió emberről beszélhetünk. Tehát a helyzet az, hogy a példás bizonyítványt akkor lehet itt a parlamentben bárkinek saját magának kiosztania, ha rendszerszintű változást tud elérni. Államtitkár Asszony! Amikor ellenzéki képviselőtársam a fiatalok lakhatásáról beszél, akkor jellemzően arra is gondolunk szerintem, hogy támogatjuk a CSOK-ot, minden épeszű ember támogatja azt, hogy saját tulajdonú otthonhoz jusson az, aki megteheti. A magyar rögvalóság viszont azt mutatja, hogy számosan anyagi okokból ezt nem tudják megtenni. A CSOK-hoz szükséges önrészt, államtitkár asszony, nagyon sok fiatal államilag támogatott lakáscélú előtakarékossággal szedte össze, évek alatt kuporgatva azt a kis jövedelmet, amit a kirívóan alacsony magyar bérszínvonal mellett félre tudott tenni. Önök ezt megszüntették. Tehát jó lenne, ha lenne érdemi válaszuk azok számára, akik egy kicsit talán nehezebb kiindulópozícióból most nem kaptak semmit ezen korábbi államilag támogatott lehetőség helyett. Korábban emlegették még a Rogán Antal-féle lakáslottót ebben a körben, de talán azt nem vehetjük annyira komolyan, hogy fiatalok széles köre számára megoldást jelentsen, ugyanakkor azt látom, egyetlen példával megvilágítva a helyzetet, 15 éve a londoni magyarok számára nem kellett, nem lehetett Tankcsapda-koncertet szervezni, nem voltak ott annyian. [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Manapság külön iparág épült arra, hogy az itteni magyar zenekarok az ott élő igen terebélyes magyar közösség számára előadásokat szervezzenek. Ez nem azért van, mert megfordult volna a migrációs egyenleg. Köszönöm a türelmét, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Két percre megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak, MSZP.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Én is egypár mondatban szerettem volna államtitkár asszony gondolataira reagálni. Én azt értem, hogy ön a saját maga munkájáról kiállít egy ötös bizonyítványt, hogy ön nagyon jól csinálta, mint aki ezért a területért felelős államtitkár, de azért a valóság nem teljesen azt mutatja, mint amiről ön beszélt, hiszen több vitában már megvitattuk azt, vagy legalábbis vitatkoztunk róla, hogy a demográfiai mutatók hogyan állnak, hogy valóban mekkora a szegénység Magyarországon, hogyan mélyül a szegénység, ebben tegnap államtitkár úrral volt egy hosszabb vita itt a parlamentben. Tehát azt gondolom, hogy az ellenzéki képviselők azokra a pontokra mutatnak természetesen rá, ahol még bőven van mit tenni, míg azt látjuk, hogy önök meg úgy beszélnek erről a szociális kérdésről vagy az elvándorlásáról vagy a gyermekek helyzetéről, mintha már az összes problémát megoldották volna. Államtitkár úr tegnap megünnepelte, hogy mennyien jöttek haza Magyarországra, hogy többen jöttek haza, mint ahányan elmentek. Azt hiszem, hogy tegnap egy 11 400-as számot mondott. Csak egy a gond, hogy több százezres nagyságrendben mentek el emberek Magyarországról, és általában, amikor megkérdezik a többségüket arról, hogy haza kívánnake térni valamikor, akkor sajnálatos módon az a válaszuk alapvetően, hogy nem akarnak hazajönni, hiszen ha már megtalálták kint a számításukat, akkor bizony nagyon nehéz őket hazacsábítani. Tehát ebből kifolyólag én azt ajánlanám illő tisztelettel a kormány figyelmébe, hogy némi alázat is vegyüljön a sikerpropagandába, mert az ugyanúgy hitelesítené talán az önök mondatait is, mint amit sokszor elvárnak tőlünk, és hogy ismerjünk el kedvező kormányzati intézkedéseket. Én ezt a magam részéről, amikor valóban úgy gondolom, akkor meg is szoktam tenni, de valahogy ez az aspektusa a vitának mindig hiányzik. Tisztelet a kivételnek, de államtitkár asszony mondataiból ez nem derült ki. Itt igazából úgy tűnik számomra, hogy minden csodálatosan szép, jó, és tulajdonképpen elérkezett Magyarországra a Kánaán. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A kétperces kör lezárult. Soron kívül megadom a szót Banai Péter Benő pénzügyi államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Örülök, hogy Tordai Bence képviselő úr itt van a teremben, hiszen, amiről ő beszélt, a fizetendő adó növekedése, az egy tényezőből fakad. Nevezetesen abból, hogy a bruttó bér növekedett. Nem az adókulcs változott, nem a kedvezmények lettek visszavonva, hanem az adó a bruttó bér növekedésének köszönhetően nőtt.Képviselő Úr! Az ön által fizetendő adó minden bizonnyal ma nagyobb, mint amit ön tavaly vagy tavalyelőtt fizetett. Miért van ez? Azért, mert a bruttó bére növekedett. A minimálbéren foglalkoztatottak esetén ugyanez volt a helyzet. Kérem, emlékezzen arra, hogy 2016 végén a kormányzat a munkaadókkal és a munkavállalókkal milyen megállapodásra jutott. Ebben szerepelt a minimálbér és a garantált bérminimum emelése több éven keresztül. Ez a folyamat remélhetően a következő időszakban is folytatódni fog, és ennek köszönhetően a bérek növekedésével együtt természetesen a fizetendő adó is növekszik, és természetesen a nettó jövedelem is növekszik. Amit én kiemeltem, az a munkavállalók számára a legfontosabb elem, hogy a nettó jövedelem hogyan emelkedett. S arról tudunk beszámolni, hogy 2010-2020 között a legalacsonyabb keresetűek nettó jövedelme is érdemben növekedett, és ezt nem vitte el az infláció, hanem a nettó reálkeresetek is jelentősen növekedtek. Két számot hadd mondjak: 2010-2020 között a minimálbéren foglalkoztatottaknak a nettó reáljövedelme 42 százalékkal növekedett az esetben, ha a munkavállalónak nem volt gyermeke, családi kedvezményt nem érvényesített; ha három gyermeke volt, akkor pedig a nettó reáljövedelme 107,8 százalékkal növekedett, tehát több mint megduplázódott. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Banai államtitkár úr. Soron kívül megadom a szót Novák Katalin államtitkár asszonynak.
Köszönöm szépen a szót, tisztelt elnök úr. Valóban, mindig igyekszünk készen állni a vitára, és örülünk is neki, ha értelmes vitát tudunk folytatni itt a parlamentben. Én már nem vagyok abban a szerencsés helyzetben, hogy Mesterházy képviselő úrnak úgy tudjak reagálni, hogy még meghallgatja a választ. Olyan értelemben nem is csodálkozom rajta, hogy valóban el fogom mondani, mint ahogy minden alkalommal elmondom, hogy nekik pedig azzal kéne szembesülni, hogy voltak kormányon. Sajnos ezek a tények makacs dolgok, és sajnos azt nem lehet meg nem történtté tenni, bár nagyon sokan szeretnék, de nem így van, és a magyar emberek emlékeznek erre; emlékeznek arra, hogy mit jelentett az, amikor nem voltak családtámogatások, sőt ezeket a családtámogatásokat megszüntették. [[11.40]] Tehát én elhiszem, hogy ezt rossz hallani, és elhiszem, hogy rossz, amikor ezt újra meg újra elismételjük, de rossz is volt azoknak, akik ezeket a pillanatokat megélték, amikor elvették az otthonteremtési programot; amikor megszüntették a nagycsaládosokon kívül mindenkinek a családi adókedvezményét; amikor meg akarták adóztatni a családi pótlékot; amikor elvették a 13. havi nyugdíjat. Hosszan sorolhatnánk azt, hogyan kerültek ténylegesen devizacsapdába az akkori családok nagyon sokan, százezrek. De most akkor nem is erre válaszolnék tovább, hanem reagálnék azokra a felvetésekre, hogy egyébként valóban nem hiszem azt, hogy már ne lenne dolgunk, ezért is kell majd még lehetőséget kapnunk arra, hogy tovább dolgozzunk, hogy még mindazt megtegyük, amit eddig nem sikerült. Tehát még valóban van ehhez szükség jó néhány évre. És ezt nem is állítottuk soha, de az, hogy nem történt semmi, az is egy túlzó állítás lenne szerintem. És ha már demográfiáról beszélünk, akkor mi, akiknek, azt hiszem, régóta közös célkitűzése, hogy a demográfiai negatív tendenciának a megfordításáért tegyünk valamit, szerintem örüljünk annak, hogy most úgy tűnik, vannak pozitív jelek, vagy úgy tűnik, ha havi szinten nézzük az adatokat én mindig óvatos vagyok a havi szintű adatok értékelésével , egy óvatos bizakodásra ad okot az, hogy mintha 2010 óta valami trendforduló jelei kibontakoznának. Az, hogy a házasságkötések száma ilyen mértékben emelkedett meg, mint ahogy megemelkedett; az, hogy van olyan év, amikor egyik évről a másikra kétszeresére nőtt havi szinten a házasságkötések száma; az, hogy egyre több olyan fiatal van, aki mer igent mondani ilyenformán is a közös életre, és aztán reményeink szerint a gyermekvállalásra is, ez, azt hiszem, mindenképpen egy pozitív visszajelzés, visszaigazolás mindannyiunk számára. A gyermekvállalási kedvet mutató teljes termékenységi arányszám is most egy ismételt emelkedés jeleit mutatja. Az éves szintűnél egy stagnálást láttunk az utóbbi években, bár előtte volt egy több mint 20 százalékos emelkedés, de most a havi adatokat nézve ismét azt látjuk pont tegnap jöttek ki a KSH havi adatai , hogy az előző év azonos időszakához képest 1,41-ról 1,49-ra emelkedett meg ez a mutató. Tehát azt gondolom, hogy ez megint egy pozitív jel. Az, hogy a csecsemőhalandóság vagy éppen a terhességmegszakítások száma soha nem látott mélyponton van, ez megint egy örvendetes dolog. Ugyanígy mondhatom azt, hogy a házasságkötések számának megemelkedésével párhuzamosan, ami 40 éve nem volt olyan magas, mint most, 70 éves mélyponton van a válások száma. Tehát megint csak arra utalok, hogy szerintem vannak olyan pozitív jelek a népesedési adatokban, amelyek óvatos bizakodásra adnak okot. Bizony így van ez a ki- és bevándorlási éves adatoknál is, ha ott is megnézzük ezt az egyenleget, akkor ott egy pozitív irányú elmozdulást tapasztalhatunk a rendelkezésünkre álló statisztikai adatok szerint. Tehát én ezért bizakodom abban, hogy Magyarországon egyre jobb családot alapítani, egyre jobb Magyarországon, egyre nagyobb ilyen értelemben a fiataloknak is a jövőbe vetett hite és pozitívabb a jövőképe. És mi azért dolgozunk, hogy ez még inkább így legyen. Nem mondom, hogy már minden munkát elvégeztünk, határozottan nem állítom ezt, de azt, hogy sok minden történt, azt hiszem, ezt talán nem lehet joggal elvitatni. Még egy érdemi pontra szeretnék reagálni. Igaza van képviselő úrnak abban, hogy a CSOK önálló felvételéhez az önrész is kell, vagy van, akinek szüksége van erre az önrészre, ami nem biztos, hogy mindenkinek megadatott, ugyanakkor azzal, hogy a babaváró támogatást bevezettük most már közel egy évvel ezelőtt, egy olyan lehetőséget adtunk, hogy az a 10 millió forint akár önrészként is felhasználható, de egyébként bármi másra is fordíthatják a fiatalok. Tehát van egy olyan lehetőség azért egy mai fiatal kezében, amilyenhez hasonló soha nem volt. Képzeljünk el egy mai fiatalt, aki megtalálta élete párját, és tudja, hogy vele szeretné összekötni az életét, és vele szeretne családot alapítani. Ehhez az életkezdéshez ma egy fiatal megkap egy 10 millió forintos kamatmentes, nullaszázalékos kamatozású babaváró támogatást, amit akár, ha egyébként várandós már a leendő édesanya, nem is kell elkezdenie visszafizetni, hiszen rögtön felfüggesztjük a törlesztőrészletek visszafizetését három évre. Tehát van egyszer 10 millió forintja. Ha tudják, hogy otthont szeretnének teremteni, és tudják, hogy nagy családot szeretnének, még 10 millió forint vissza nem fizetendő támogatást kapnak. Akkor már a 10 milliót meg a még 10 milliót se kell majd visszafizetniük, ha megvalósulnak ezek az elképzeléseik. Ehhez még felvehetnek 15 millió forintos támogatott kamatozású, 3 százalék alatti kamatozású kedvezményes kölcsönt. Tehát 10 plusz 10 plusz 15, már 35 millió forintnál tartunk. És ha még továbbmegyek, és azt mondom, hogy egyébként a második gyermek születésénél vagy megfogantatása után még elengedünk egymillió, majd a harmadik gyermeknél még négymillió forintot ebből a felvett kölcsönből, akkor úgy kaptak 35 millió forintot, hogy ebből 25 millió forintot vissza se kell fizetniük, a másik 10 milliót pedig 25 év alatt kedvezményes kamatozással törlesztik majd vissza. Én azt hiszem, hogy ez egy olyan lehetőség ma egy fiatal pár kezében, amely megadja az esélyt még akkor is, ha otthonról nem kaptak támogatást, nincs anyagi segítségük; még akkor is, ha erre egyébként soha nem lett volna kilátásuk; és még akkor is és itt reflektálok ismét a felvetéseikre , ha korábban az az egy esélyük lett volna, hogy ki kell menniük azért külföldre dolgozni, hogy valahogy összekuporgassanak annyi pénzt, amelyből majd otthont tudnak maguknak teremteni. És ki tudja, aztán hányan számolnak be arról bizonyára önök is találkoztak ilyen beszámolókkal , hogy nem is olyan egyszerű, mint ahogy elképzelték, és külföldön sincs kolbászból a kerítés. Ehhez képest mi itthon kínálunk egy olyan perspektívát, ami egy lehetőség, amellyel nem muszáj élni, de ha valaki így gondolja, akkor élhet ezzel a lehetőséggel. Én ennek örülök, és én azt hiszem, hogy ez egy közös sikerünk is lehet, minden magyar embernek a sikere, és ezért is örülök annak, hogy a jövő évi költségvetés biztosítja a családok támogatásához szükséges forrásokat. 2300 milliárd forint van a jövő évi költségvetésben a családok támogatására. Annyira emlékeztetnék, hogy ez 2010-ben 960 milliárd forint volt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Előre bejelentett felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót Tilki Attila képviselő úrnak, Fidesz.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Kellő alázattal bár Mesterházy Attila képviselő úr nincs bent a teremben a választókerületem központjában élt vásárosnaményi Eötvös József bárótól szeretnék idézni, aki annak idején oktatási miniszter is volt, és a ’68-as híres oktatási törvény is a nevéhez fűződik, ő azt írta, hogy: „Iparkodjál látni! Bekötött szemmel senki nem haladhat egyenesen.” Egy költségvetési vita során valahogy azt érzi az ember, hallgatjuk az ellenzéki felszólalásokat, és mintha be lenne kötve a szemük, mintha nem a mai magyar valóságot látnák és ismernék. [[Z. Kárpát Dániel: Mi is ezt érezzük…]] Érdekes dolog, ha egy volt jobbikos képviselő úr választókerületről beszél, hiszen választókerülete tudomásom szerint listás képviselőnek nincs, csak egyéni országgyűlési képviselőnek van. És, higgye el, képviselő úr, azért, mert annak idején ezt a mantrát kellett nyomni a Jobbikban… [[Jelzésre:]] Pontosan, úgy, hogy nem saját magát értékeli ötössel, ahogy Mesterházy képviselő úr fogalmazott, államtitkár asszony, hanem amit ebből a költségvetésből nyugodt lelkiismerettel ki lehet emelni, hogy igenis családbarát költségvetés, igenis családbarát kormányzás folyik. Államtitkár asszony felsorolt jó pár kedvezményt, önök is beszéltek erről, én úgy gondolom, hogy ezt nem kell elvitatni. És nyilván a demográfiában várható trendfordulónak azért igenis komoly előjelei vannak. [[Z. Kárpát Dániel: Mondd el!]] Önök még fiatalabbak, mint én vagyok, én már olyan korban vagyok, ahol az én gyermekeim és a gyermekeim korosztálya van éppen családalapítás előtt, és higgyék el, hogy vannak olyanok, és nagyon sokan, akik külföldről jönnek haza. Konkrét példa: fehérgyarmati fiatalasszony, most várja első gyermekét, úgy néz ki, hogy ikrek fognak megszületni, Angliából jöttek haza, mert nincs Európában olyan ország, amely ennyire támogatná a családot. Nem véletlenül kíváncsiak ránk a világban. El kell menni, meg kell kérdezni bármelyik pártot, és mindenki a magyar modellt kérdezi, mindenki a magyar modellből akar tanulni. De ehhez ismerni kell a választókat. [[11.50]] Tehát amikor azt mondjuk, hogy diákhitellel eladósítjuk a fiatalt, azért látni kell azt, hogy olyanok is el tudnak jutni főiskolára és egyetemre, akiknek nehéz anyagi körülmények között élnek a szülei, és könnyíti a helyzetüket diákhitel. De abban sem vagyok biztos, hogy egyébként nem vesz föl diákhitelt olyan fiatal, akinek, mondjuk, középosztálybeli szülei vannak, de nem akar a szüleire rászólni, és nem érzi azt, hogy éppen a diákhitellel fog eladósodni. Tehát én ehhez csak gratulálni tudok, hogy a következő évi költségvetésben családtámogatásra ennyit fordít a kormány, hiszen a család a település, a helyi kisközösség a mindennapi életünk alapja, és a keresztény-konzervatív logika mindenféleképp erre épül. Egy másik elem, amiről szeretnék még beszélni, az pedig az, hogy hogyan fordul nemzeti forrásból a kistelepülésekhez a magyar kormány. Olyan választókerületnek vagyok az egyéni országgyűlési képviselője, ahol 88 település található, és számomra nagy öröm, hogy immár második alkalommal tudok országgyűlési képviselőként egy költségvetési vitában arról beszélni, hogy mekkora nagy segítség a „Magyar falu” program, hiszen korábban nem volt ilyen kormány, amely a magyar faluban élő emberek elvándorlását akár egy ilyen programmal is csökkenteni igyekszik. A következő évi költségvetésben 90 milliárd forintot irányoztunk elő a „Magyar falu” programra. Ez az ötezer lélekszám alatti kistelepülésekre vonatkozik, és ott is a nehezebb helyzetben lévő településeket priorizálja. Az én választókerületemben a 88 településből a két, ötezer lélekszám feletti város kivételével 86 településen felvehető, és a tavalyi „Magyar falu” programból csak az én választókerületembe kétmilliárd forintos támogatás érkezett a „Magyar falu” programból, ami rendkívül népszerű. Mi még nem felejtjük el azt, bár nincs itt Arató képviselő úr, aki azt próbálta elérni, hogy a DK-s gondolatmenet legyen szemünk előtt egy költségvetésitörvény-javaslat megalkotásakor, szóval, mi még visszaemlékszünk azokra az időkre, amit ő úgy fogalmazott, hogy mit csinál egy felelősségteljes kormány: radikálisan megemeli ilyen helyzetben a pedagógusbéreket. Államtitkár úr is polgármester is volt akkor, én is voltam akkor polgármester. Mi emlékszünk azokra az időkre, amikor az a bizonyos 50 százalékos pedagógusbér-emelés, aminek a fedezetét a központi költségvetés nem nyújtotta, mekkora terhet rótt az önkormányzatokra. És azt sem felejtjük el, és nagyon sok település nem felejti el, hogy a teljesen eladósodott településeken a kormány a konszolidációval lehetőséget adott a kistelepülésektől kezdve a városok számára. De hát azt is megszokhattuk, hogy ilyenkor semmi nem jó, ilyen költségvetésitörvény-javaslat tárgyalásakor semmi alfejezet költségvetése nem emelkedik, bár megjegyzem, hogy szinte minden részterület emelkedik. Én az oktatásra szeretnék egy nagyon pici gondolatot fordítani. 54 százalékkal növekszik a mértéke 2010-2021 között. Ha oktatásról beszélünk, mi emlékszünk a 2010-es pedagógusfizetésekre, és akkor most is tudjuk a mostani fizetéseket. Persze, tudjuk jól, családtámogatásra és oktatásra is igaz az, hogy persze lehetne több mindent tenni, de ehhez hadd ajánljam figyelmükbe Bethlen Gábornak azt az idézetét, ami így hangzik: „Nem mindig lehet megtenni, amit kell, de mindig meg kell tenni, amit lehet.” Nyilván az ország költségvetésének az összeállítása egy nagy tortához hasonlítható, ami különböző szeletek, különböző alfejezetek pénzeit jelenti, tehát az ember tudja a költségvetési korlátait. De én hiszem és vallom azt, hogy ez a polgári kormány a lehetőségeihez képest mindent megtesz azért, hogy igenis a 2021-es költségvetésre el lehessen mondani azt, hogy családbarát, és el lehessen mondani azt, hogy a vidék felemelkedésének a pártján áll. A „Magyar falu” programmal kapcsolatban még egy pici kiegészítést szeretnék tenni. Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében 226 település van, a 226 településből 206 településen vehető igénybe a „Magyar falu” program és értelemszerűen a falusi CSOK is. A falusi CSOK-ra beadott kérelmek száma arányait tekintve Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében a legnagyobb. Tehát itt cáfolnám esetlegesen a jobbikos képviselő mondatait, hogy ez persze lakásvásárlásra nem elegendő. Igenis vannak olyan települések, ahol egy pici segítséggel a falusi CSOK-kal lakásvásárlást tud megvalósítani egy családalapító fiatal. Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében a „Magyar falu” programban 428 darab kérelem került támogatásra, és csak a megyénk 5,8 milliárd forintot kapott. Nagyon örülök annak, hogy a következő évi költségvetésben a „Magyar falu” programnak egy új alprogramja is jelen van, ez pedig a Falusi Civil Alap, ezzel pedig próbáljuk ösztönözni, próbálja a kormányzat ösztönözni a kistelepülések, a falvak civil szervezeteit. Tehát én azt kérem önöktől, nyilván az ellenzék úgyse fogja támogatni, de higgyék el, hogy nyugodt lelkiismerettel lehet ezt a költségvetést támogatni, mert tényleg olyan elemek vannak benne, amelyekre kellő alázattal, de büszkék lehetünk. Én büszke vagyok a „Magyar falu” programra is, és büszke vagyok ennek a költségvetésnek a családtámogatási részére is. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmet. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, Tilki Attila képviselő úr. Megadom a szót Gyüre Csaba képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Néhány dolgot szeretnék kiemelni, hogy mivel kapcsolatban adtam be módosítót a jelenlegi költségvetéshez.A múlt héten tárgyaltunk több olyan témakört, amely a bűncselekmények áldozatait is érintette. A Jobbiknak ez már kezdettől fogva egyik vesszőparipája, és folyamatosan mondjuk 2010 óta, mióta bent vagyunk a parlamentben, hogy nagyobb védelmet kellene adni Magyarországon az áldozatoknak, és nem láttuk azt, hogy a magyar állam úgy igazán mellé tette volna magát. Tudjuk azt nagyon jól, hogy nagyon sok esetben az áldozatok semmiféle kártérítést nem kapnak, hiszen a bűnözőről, akit elítélnek, lesittelnek, kiderül, hogy semmilyen vagyona nem volt, nincs neki, jövedelme nincs, nincs miből végrehajtani, és adott esetben sok millió forintos kárról beszélünk. Ezzel szemben azt láttuk, hogy az elítéltek pedig milliós kártérítéseket vagy kártalanításokat vettek fel. Ezért is adtunk be olyan módosítót, amely az áldozatok kárenyhítési alapjába tenne be pénzt. Tudjuk jól, hogy van ilyen törvény, a 2005. évi CXXXV. törvény, amely ugyan ezzel foglalkozik, de igazán ez egy szűk körű kárenyhítést tesz lehetővé, illetve az összegszerűsége is igencsak korlátozott. Tehát ezt mindenféleképpen javasolnánk, hogy a tisztelt Országgyűlés fogadja el, és az áldozatok kárenyhítésére egy ilyen alapot hozzon létre. A másik, amiről szeretnék beszélni, az ügyvédek díja, a védői díj, illetve a pártfogói díj. Ez évek óta 6 ezer forint, illetve korábban volt 4-5 ezer forint is, de ha nézzük az ügyvédi tarifákat, ez bizony egy nevetséges összeg. Igazán az a nagy probléma ezzel, hogy nem látják el sok esetben, nem tudják ennyi pénzből megfelelően ellátni a feladataikat, és jónak tartanánk, ha megemelésre kerülne ez az óradíj 10 ezer forintra az ő esetükben. Az Ügyvédi Kamara is erre már sokszor tett javaslatot még sokkal magasabb összegben, de álláspontunk szerint fontos lenne ehhez is hozzányúlni, és megemelni. Többször is adtunk már be erre vonatkozóan módosítót. Pici javítások voltak is a korábbi években a költségvetési törvényben megemelt összeggel, de most szerintem újra aktuális. Egy nagyon fontos témát szeretnék felemlíteni még, ez pedig a férfiak 40 éves munkaviszony utáni nyugdíjba vonulása. Ez a Jobbik Magyarországért Mozgalomnak az egyik vesszőparipája, és szinte bekerülésünk óta, parlamentbe kerülésünk óta, tíz éve gyakorlatilag folyamatosan ostromoljuk miatta az Országgyűlést, illetve a kormányt, hogy ne csak a hölgyek esetében legyen meg ez a lehetőség, hogy 40 éves jogviszony után, munkaviszony után el tudnak menni nyugdíjba, hanem tudjanak elmenni a férfiak is, és ezzel ezt a megkülönböztetést is szüntessük meg férfiak és nők között. [[12.00]] De a lényeg nem ez. A lényeg az, hogy 40 évet ledolgoztak ezek az emberek, és látnunk kell, hogy Magyarországon az általános egészségügyi állapot sajnos olyan, hogy férfiaknak egy jó része meghal, mire elérné a nyugdíjkorhatárt. A férfiaknak csak kétharmada éri meg a nyugdíjkorhatárt, sőt az érettséginél kisebb végzettséggel rendelkezők esetében sokkal rosszabb az arány, náluk 50 százalék sincs, aki megérné a nyugdíjkorhatárt. Mindenesetre ez igazságtalan, hogy a férfitársadalomnak gyakorlatilag egyharmada egyáltalán nem tudja igénybe venni a nyugdíjat, illetve egy további részük, mivel sokkal alacsonyabb a várható élettartam, nagyon rövid ideig tudja csak a nyugdíjas éveket élvezni. Egy aktualitása is van ennek a problémának, hiszen láttuk, hogy milyen sokan váltak munkanélkülivé az elmúlt néhány hónapban a Covid-19-vírus, illetve ennek gazdasági hatása nyomán. Ezzel kapcsolatban is tettünk már korábban javaslatot, és jó lenne, ha ezt a kormányzat megszívlelné és elfogadná, hiszen azok az emberek, akik most nagyon sokan 50-55 évesen, 60 évesen kerülnek az utcára, nagyon jól tudjuk, az elsődleges munkaerőpiacon már nagyon nehezen tudnak elhelyezkedni. Lássuk be, hogy sajnos nem az 50 fölöttieket keresik a munkáltatók, hanem inkább a fiatalabb korosztályból választanak. Ezzel gyakorlatilag az ő esetükben is lehetne valamiféle kedvezményt biztosítani és megoldható lenne az, hogy nem a munkaerőpiacon kellene elhelyezkedniük, ahol jelen pillanatban nem tudnak, mert beszűkült a munkaerőpiac, hanem ily módon nyugdíjat kaphatnának és el tudnának menni. Ez tisztességes is és igazságos is lenne az esetükben. Egyébként a szociális kiadásokra is pozitív hatása lenne a bevezetésének, hiszen bizonyos emberek pedig, akik egyébként szociális járadékból élnek vagy a szociális hálóban vannak eltartva, öregségi nyugdíjat kapnának. Ez egy olyan fontos javaslat, hogy felmérések szerint a magyar lakosságnak több mint háromnegyede támogatná egyébként a férfiak plusz 40-es nyugdíjazásának lehetőségét. Azt gondolom, hogy a kormánynak, az Országgyűlésnek meg kellene fontolnia, hogy megteremtsük a lehetőségét annak, hogy a férfiak is 40 év munkaviszony után nyugdíjba tudjanak vonulni. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Gyüre Csaba képviselő úr. A következő hozzászóló Földi László képviselő úr, Kereszténydemokrata Néppárt.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Urak! Így 2020 nyarának elején, azt gondolom, egy ilyen tavasz után mégis bizakodva tekinthetünk a 2021-es esztendőre. A kormány és az Országgyűlés Fidesz-KDNP-s többsége gyorsan reagált azokra a veszélyekre, amelyek idén tavasszal jöttek, jelesül a vírusveszélyre. Tudjuk nagyon jól, hogy nemcsak emberéleteket vett el ez a vírus, hanem nagyon sok bajt, galibát okozott a gazdaságban is. Természetes, hogy az ország lakossága mindent megtett és csakugyan nagy fejhajtással tudok lenni a magyar emberek iránt és különösképpen szűkebb pátriám, Pest megye 12. számú választókerületében élő emberek iránt, akik nagy fegyelmezettséget tanúsítottak az elmúlt hónapokban. Az, hogy a járvány olyan szintre került, amilyen szinten most van, közös sikere nemcsak a politikusoknak, hanem az egész magyarságnak. Magyarország 2021. évi központi költségvetése sem független a koronavírus-járványtól, hiszen ahogyan az egészségügyi védekezés sem érhet véget, csak új szakaszába léphet, úgy a pandémia gazdasági hatásainak csökkentése is garantáltan át fog nyúlni a következő esztendőre. Ezen a ponton jegyzem meg, hogy bár a sors feletti kesergés nem bevett parlamenti műfaj, de mégis érdemes rögzíteni, milyen igazságtalan, hogy amikor már jól alakultak az ország dolgai, akkor váratlanul egy vírus következtében sajnos rosszabbra fordultak. Tisztelt Képviselőtársaim! A jövő évi költségvetés a biztonság iránti elemi igény kielégítését szolgálja. Ahogyan a miniszter úr is expozéjában elmondta, a 2021-es büdzsé a gazdaságvédelem költségvetése, de a járványügyi készültség fenntartása mellett az emberi élet védelme az első, miközben védekezünk a vírus ellen, újra kell indítanunk a gazdaságot. Ezért fontos, hogy a ’21-es költségvetésben az eddigiektől eltérő módon két alapba, egy járványügyi és egy gazdasági alapba rendeződnek a közös kassza tételei. Elindult és jövőre folytatódik Magyarország történetének legnagyobb gazdaságvédelmi programja, amely kiemelten támogatja a munkahelyek megvédését és az új munkahelyek létrehozását. A kormány célja, hogy legalább annyi új munkahely jöjjön létre, ahányat a járvány tönkretett. Ugyanakkor és ez számunkra, kereszténydemokraták számára kiemelten fontos Magyarországnak családbarát helynek kell maradnia, tehát a szülők és a gyermekek támogatása nem csökkenhet. A jövő évi költségvetés tervezete ennek az elvárásnak is megfelel, hiszen a baloldallal ellentétben nem a megszorításokra, hanem a segítségnyújtásra helyezi a hangsúlyt. Ennek szellemében folytatódnak az adócsökkentések is. Ezen intézkedések origója a szolidaritás eszménye. A járvány elleni egészségügyi és gazdasági védekezés költségeiből mindenkinek ki kell vennie a részét: a központi költségvetésnek, a pénzintézeteknek, a multivállalatoknak és az önkormányzatoknak is. Ez utóbbira mint volt polgármester külön szeretném felhívni a figyelmet. Egyrészt emlékeztetek arra, hogy ezek az elvonások nem teszik tönkre az önkormányzatokat, hiszen összességében mintegy 34 milliárd forintról beszélünk, és én csak Ceglédet és a választókerületben lévő településeket tudom, de a gépjárműteljesítmény-adó helyben maradó részének elvonása nem okoz nagyon nagy galibát a városok, települések költségvetésében. Másrészt pedig el szoktuk felejteni, de szeretném idecitálni az adósság átvállalását. Több mint 1200 milliárd forintot vállalt át a kormány annak idején az önkormányzatok adósságából. Gyakorlatilag teljesen tiszta lappal indulhattak tovább az önkormányzatok. Levegőhöz jutottak az önkormányzatok és most is, ha gond van, van lehetőség olyan pénzeszközhöz hozzájutni, amivel ki tudnak jönni, ha esetleg csődközelbe vagy csávába kerültek. Meg kell említenem azt is, hogy mivel Pest megye a központi régióban helyezkedik el és nem kaphatott uniós eurótámogatást, ezért a kormány egy 80 milliárdos alapot hozott létre, ezzel kompenzálta valamilyen módon Pest megye 186 települését. Azt is ki kell emelnem, hogy a „Magyar falu” program szintén jelentős. Az én választókerületemben hét olyan település van, amely élt ezzel a lehetőséggel és komoly fejlesztéseket tudott megvalósítani mind az egészségügy területén, mind az utak, járdák rendbetétele területén. Ez a program jövőre is folytatódik. Azt is érdemes megjegyezni, hogy a jövő évi büdzsé 118 milliárd forinttal többet tervez az önkormányzatoknak, mint 2020-ban, ami 16 százalékos növekményt jelent. Az önkormányzatok kivéreztetéséről tehát csacsiság beszélni, mint például arról, hogy az Országgyűlés nem ülésezett tavasszal, vagy hogy egy mentős, aki nem is mentős, mit látott ott, ahol nem is járt. Tisztelt Képviselőtársaim! Pedagógusként, az Országgyűlés oktatási ügyekkel foglalkozó Kulturális bizottságának tagjaként szeretnék néhány szót szólni az oktatást érintő költségvetési kérdésekről is. [[12.10]] Mindenekelőtt engedjék meg, hogy kifejezzem nagyrabecsülésemet a digitális tanrendre áttérő tanárkollégáknak és diákoknak, akik jelesre vizsgáztak ebben a rendkívüli időszakban. S ha már a vizsga szót használtam, külön gratulálok az érettségit megszervezőknek és teljesítőknek. A tanulóknak szép élményeket kívánok a hamarosan kezdődő vakációra, és bízom benne, hogy a pedagógusoknak is lesz alkalmuk kipihenni a távoktatás fáradalmait. Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány a 2021-es költségvetési évben 2229 milliárd forintot szán az oktatásra, ami 78 milliárddal több, mint idén. Jövőre is fontos feladat lesz egyebek mellett a köznevelési intézmények fejlesztése. Itt jegyzem meg, nagyon bízom abban, hogy a következő években el tudjuk indítani a Ceglédi Kossuth Lajos Gimnázium fejlesztését, felújítását is, mert ez a több mint 120 éves intézmény elég ramaty állapotban van. De fontos a pedagógus I., pedagógus II. és a mesterpedagógus, kutatótanár fokozatba átlépők minősítésének a folytatása, valamint az Emberi Erőforrások Minisztériumának munkaterve alapján a tankönyvek és a zenei nevelés fejlesztése is. Nagyon lényegesnek tartom az idegen nyelvi környezetben történő nyelvtanulás segítését. De mindenekelőtt kiemelnék még egy nagyon fontos tényezőt, az iskolai bántalmazást hatékonyan megelőző, illetve kezelő programok kidolgozását. Ez utóbbival összefüggésben az állami iskolák által önkéntesen alkalmazható, tehát nem kötelező iskolaőrség létrehozása csak egy a rendelkezésre álló eszközök közül. Hibát követnénk el, ha elfogadnánk ennek a nyilvánvalóan nagy médiafigyelmet kiváltó intézkedésnek a hegemóniáját, hiszen a kormány a központi költségvetésben jelentős forrásokat mozgat meg a tanárok és diákok konfliktusmegelőző képességeinek fejlesztésére, a bármikor elérhető segítő szakemberek bevonására. Ezt mindenféleképpen szerettem volna a jövő évi költségvetés kapcsán megemlíteni. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Végezetül néhány mondat erejéig kitérnék választókerületem, Cegléd, Nagykőrös és Abony vidékének költségvetést érintő ügyeire is, hiszen immár tizedik éve képviselem az ott élők jóvoltából a parlamentben a választókerületet. Elsőként fontos megemlítenem, hogy a kormány 2021-ben is közel 30 milliárd forintos költséggel folytatja az „Egészséges Budapest” programot. Ez azért lényeges, mert a ceglédi Toldy Ferenc Kórház és Rendelőintézet részese ennek a programnak, és reményeink szerint ez a program hamarosan a ceglédi kórházban is el tud indulni. Ha már az egészségügyről beszélek, akkor fontosnak érzem a sportlétesítmények fejlesztését is, amelyek a szűkkeblű politikai minősítgetések dacára számomra elsősorban az egészségvédelem, a betegségmegelőzés védművei, amelyeknek minél nagyobb fokú kihasználtsága nemzetgazdasági haszonnal is jár, hiszen érdemben csökkentheti vagy csökkenti a betegek számát és meggyógyításuk költségeit. Hasonlóképpen fontos projektek azok, amelyek az úthálózat fejlesztése területén valósulnak, illetve valósultak meg. Jó példája ennek az M4-es autóút megépítése immár Ceglédig, amely lassan már Abonyt is eléri, sőt 2022-re eléri Szolnok városát is. Út nélkül nincs előrehaladás. Azt tapasztaljuk, hogy ahol gyorsforgalmi utak épültek, ott föltárja a területet, föltárja azt a vidéket, és a befektetők számára is vonzóbbá teszi. Erre nagyon jó példa Cegléden az Infineon nevű cég, amely most egy 32 milliárdos beruházást hajt végre Cegléd városában. Nagyon bízom abban, hogy több évi munka után 2021-ben elindulhat és 2022-re befejeződhet a Csemőt Cegléddel, valamint a Nagykőröst Nyársapáton keresztül Cegléddel összekötő kerékpárút is. Sok tárgyalás volt már ezzel kapcsolatban. Én bízom a költségvetési támogatásban és a projektek megvalósításában. Összességében tehát azt lehet mondani, hogy a jövő évi költségvetés, a GDP mintegy 20 százalékát megmozgató gazdaságvédelmi akcióterv lehetővé teszi a vállalkozások stabilitásának megőrzését és a magyar családok anyagi biztonságának megvédését. Támogatjuk, hogy a kormány célja továbbra is a teljes foglalkoztatás. Emlékezzünk rá, hogy a járvány előtt, a válság előtt a foglalkoztatottak száma meghaladta a 4,5 millió főt, miközben a munkanélküliségi ráta 3,3 százalékos volt. Helyes, hogy a járvány okozta munkaerőpiaci nehézségeket a kormány nem segélyezéssel, hanem munkahelyteremtéssel és bértámogatással kezeli. Ez jól kézzelfogható. Nagyon jól tudom, hogy az átlagember, a kisember amikor beszélgetünk velük munkát keres, és nem segélyből akar megélni. Munka kell az embereknek és nem segély. Jó irány az nem baloldali irány , amely a megszorítások helyett az adócsökkentést, a családok megsegítését preferálja. Fontosnak tartom a nyugdíjasok helyzetének javítását is. Az, hogy a 13. havi nyugdíj egy része a jövő évi költségvetésben már benne szerepel, és teljes egészében visszaépül a 13. havi nyugdíj, kulcskérdés. Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarország 2021. évi központi költségvetésének a tervezete annak bizonyítéka, hogy a nemzeti oldal továbbra is csak egy úton hajlandó járni: azon, amely előre vezet. Jó utat 2021-ben is, Magyarország! Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm Földi László jegyző úr, képviselő úr felszólalását. Következik Szakács László képviselő úr, Magyar Szocialista Párt.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! Kicsit nehezen jutok szóhoz az előző felszólalás után. Igazi szép május 1-jei beszédet hallhattunk, amely, lássuk be, ad alkalmat arra, hogy mi is elmondjuk a kritikai észrevételeinket. Hadd kezdjem a nyugdíjasok megsegítésével. Erről nagyon sokat beszélt a mi oldalunk, ahol arról volt szó, hogy önök megemelték a nyugdíjakat egy borzalmasan sértő és a nyugdíjasokat alapvetően megalázó 2,8 százalékkal, mert azt mondták, hogy ennyi az infláció. Ezt követően maga a Pénzügyminisztérium, a jegybank és mindenki bevallotta, mindenki látta, hogy januárban, februárban elszaladt az infláció. Követeltük, kértük, követeltük, kértük a konvergenciaprogramban is több van , követeltük, kértük, hogy a nyugdíjasokon segítsenek. Igaz, hogy adott esetben csökken az üzemanyagok ára, de lássuk be, hogy Magyarországon nem a nyugdíjasok azok, akik a legtöbb üzemanyagot használják. Az a nyugdíjas-vásárlókosár, amit ha a nyugdíjasok érdekében összeállítunk, és megnézzük, hogy ők mennyivel fizetnek többet, hát, az bizony nem 2,8 százalék. Az annál sokkal több, tisztelt képviselőtársaim. Az alapvető élelmiszerek ára, a hús ára, a húskészítmények ára időnként 20-30 százalékkal emelkedett, és ezt veszik a nyugdíjasok. Ezzel szemben önök nem tettek semmit, és most azt halljuk, hogy azt kellene megünnepelnünk, hogy majd jövőre, jövő februárban ez a kormány fog segíteni egyheti nyugdíjjal, Én nagyon sok nyugdíjas nevében tudom most azt mondani, hogy ennek az ötletnek a gazdája tartsa addig vissza a levegőt, legyen kedves. A nyugdíjasoknak most kell a segítség. Nem jövő februárban akkor is , nem négy év múlva majd akkor is , de most is kell nekik segítség. Én azt gondolom, nem járunk messze a valóságtól és nem is rugaszkodunk el a földtől akkor, amikor azt kérjük, hogy vagy a svájci indexálás alapján egy 6,8 százalékos nyugdíjemelést tudjon a büdzsé kigazdálkodni, vagy legalább annyit, hogy a nyugdíjkorrekció októberre tervezett összegét hozzák előre idén tavaszra. [[12.20]] Mindenkinek nehezebb lett idén tavasszal, és mi azt mondtuk, hogy ebben segíteni kell a nyugdíjasoknak. Nem látták a nyugdíjasok ezt a segítséget, sőt most még annak is kell örülniük, hogy majd jövő februárig várhatnak erre a segítségre, és ennek a megünneplését hallhattuk itt az előbb. Munkahelyteremtéssel és nem segéllyel ezt újra helyre kell tenni. Mi is azt mondtuk mindenkinek, mindenkinek legyen munkája. Munkát kell biztosítani mindenkinek, viszont a kormány mondja azt mindig, hogy mert mi segélyeket akarunk adni. Nem! Azoknak kell segíteni, akik a járványhelyzet miatt elveszítették a munkájukat. Önök lenézik azokat az embereket, és azt mondják, hogy mert ők segélyt kérnek. Nem! Ők nem érnek kevesebbet, mint a járvány előtt értek, csak egész egyszerűen a járványügyi védekezésben hozott intézkedések tették lehetetlenné azt, hogy ők dolgozzanak. Nem arról van szó, hogy őrájuk nincsen szükség a munkaerőpiacon. Nem arról van szó, hogy arra a munkára, arra a cégre, arra a termékre, amelyet ők előállítanak, arra nincsen szükség a piacon. Arról van szó, hogy ők a járványügyi védekezés miatti intézkedések következtében nem tudták ellátni a munkájukat. Ezek az intézkedések hol átgondoltak voltak, hol kevésbé átgondoltak voltak, de lássuk be: Magyarországon a járványügyi védekezés alapvetően jól sikerült, alacsony volt a megbetegedéseknek a száma, amihez nagyon nagyban hozzájárult az, hogy a magyar emberek végtelenül fegyelmezettek voltak de nagyon sokan, teszem fel, azért veszítették el a fizetésüket, mert például megjelent egy kormányrendelet, amely ugyan nem zárta be a boltokat, csak nekünk vásárlóknak nem engedte meg, hogy bemenjünk. Őrajtuk segíteni kell! Lehet, hogy helyes volt ez a gondolat, de azzal együtt segíteni kell azoknak az embereknek, akik ezért elveszítették a bevételüket. Államtitkár úr, csak mi látjuk azokat a számokat, hogy a gyors, átmeneti kölcsönöknek a száma hogyan ugrott meg, hogy a gyors, átmeneti, fedezet nélkül nyújtott kölcsönöket kiközvetítő cégeknek embereket kell felvenniük és új kirendeltségeket kell nyitniuk? Hát, már átmeneti kölcsönökből finanszírozzák az emberek az életüket lehet, hogy ezt önök kiszámolták , de ez is kölcsön, amit vissza kell fizetni. Én azt tehát most is visszautasítom, hogy ennyire lenézze a kormány azokat az embereket, akik a járvány miatt kerültek nehéz helyzetbe, hogy segélyt kell adni. Nem érnek azok az emberek kevesebbet, nem érnek azok a munkavállalók kevesebbet, és mi sem ezt mondtuk. Mi azt mondtuk, hogy a kormány az ő munkabérüknek a 80 százalékát vállalja át. Ez nem példa nélkül álló nem példa nélkül álló! folyamat, hiszen egész Európa ezt teszi. A körülöttünk lévő országok mindegyike ezt teszi. Én értem a büszkeséget is abban a tekintetben, hogy önök azt mondják, hogy mennyi munkahelyet megvédtek, na de hát mellette önök sem vitatják, hogy 400 ezer fölött van azoknak a száma, akik hogyan írja ezt szépen a KSH? megjelentek forrásként a munkaerőpiacon. Több mint 400 ezer ember, 400 ezer család, akiknek, amelyeknek három hónapjuk maradt arra, hogy munkát találjanak. De ha valaki már márciusban elveszítette a munkáját, akkor őneki már régen, a múlt hónapban lejárt az a három hónap. Azt gondolom, hogy ebben a tekintetben ki is kell állni úgy a nyugdíjasok, mint a munkavállalók mellett, és azt látom, és természetesen látják ezt a szakértők is, hogy önök folyamatosan lazítanak a Kurzarbeit magyarosítva: rövidített munka szabályain, amiről én azért sokszor elmondtam, hogy ez egy olyan rövidítettmunka-szabályrendszer volt, amely átveszi, megpróbálta átvenni a német Kurzarbeit magyar rendelkezéseit, de ezt úgy sikerült magyarosítani, hogy úgy jártak vele, mint a lengyel mérnökök a Fiattal: addig fejlesztgették, amíg Kispolski lett belőle. Hát, hogyha most ez annyira vonzó lett volna, akkor miért ilyen kevesen vették igénybe? Én is beszélek vállalkozókkal, és azt mondták, hogy ők aztán biztos hogy nem fogják ezt felvenni, mert ez hitel, ők nem akarnak hitelt felvenni, mert nem tudják, hogy majd miből fogják visszafizetni nem tudják, hogy majd miből fogják visszafizetni , és azt is látjuk, hogy ennek a gazdaságmentő csomagnak a nagy része alapvetően egyébként hitel. Még egy gondolat erről a gazdaságmentő csomagról, amely egy történelmi, soha nem látott csomag. Azt látjuk, hogy azért politikailag távolodik ettől a kormány, tehát amennyire csak tudja, eltolja magától egy kicsit, legfőképpen azok a szereplői, amelyeket még jobban ismer a közvélemény. Ez, ugye, azért van, mert 10 000 milliárd ugye, erről beszélnek , csak nem egy évben, hanem három évben; három év alatt fog ez megtörténni, és valójában nem új forrás, hanem hitel, ennek a nagy része hitel, jegybanki hitel meg kereskedelmi banki hitel kérdése, amiről majd meglátjuk, hogy mennyire lesz akkor vonzó, hogy fel fogjáke venni ezt a cégek akkor, amikor nem tudják, hogy milyen gazdasági helyzetbe kerülnek, hogy azok a cégek vissza tudjáke majd fizetni. És még egy nagyon fontos dolgot ki szoktam ezzel kapcsolatban emelni: ugye, államtitkár úr, ezeket a hiteleket azért adják, mert megvizsgálták az adósnak a vagyoni meg a jövedelmi viszonyait, és azzal a szándékkal adják, hogy azt majd vissza tudja fizetni az adós nem pedig a piacnak az újrafelosztásáról van szó. Én azt gondolom, hogy ezeket a kétségeket nem sikerült eloszlatni az elmúlt időszakban. Nem mennek tönkre az önkormányzatok - mondta az előttem szóló képviselőtársam. Én abban a szerencsés helyzetben vagyok, hogy Baranya megyében nagyon sok olyan önkormányzat van, amely ellenzéki kézen maradt, illetve ellenzéki vezetésben maradt, illetőleg újabbak is vannak, amelyek ellenzéki vezetésűek lettek, így például a megyeszékhely is. Én tegnap is körbejártam Baranya megyét, elmentem nagyobb, kisebb településekre, közepes településekre, és hát, államtitkár úr, az az igazság, hogy nekem nem ezt mondták a polgármesterek. Nekem azt mondták a polgármesterek, hogy visszavágták a fejlesztéseket, mert nem fogják tudni megcsinálni azokat, nem kapják meg hozzájuk az erőforrásokat kiegészítést már nem is mernek kérni , hiszen itt olyan fejlesztésekről van szó, államtitkár úr, amelyeket egy éve, két éve döntöttek el, és mostanra, amikor majd alá lehet esetleg rá írni a támogatási szerződést, már felmentek az árak, a vállalkozók nem tartották az árakat. És nem utolsósorban azt is mondták persze el lehet azt mondani, innen könnyű mondani, ahogyan azt Földi László képviselőtársam mondta, hogy ebbe az önkormányzatok nem fognak belehalni, de ők elmondták, hogy amit önök elvonnak, államtitkár úr, azt ők betervezték, amikor elfogadták a költségvetésüket. Betervezték, felcímkézték azzal, hogy ezt el fogják költeni vagy egy fejlesztésre, vagy egy vállalt feladatra, vagy egy kötelező feladatra, és ehhez képest hogyha most elvonás történik, akkor ők nem tudják ezt majd megcsinálni, ez a pénz nyilvánvalóan hiányzik énnekem ezt mondta el kivétel nélkül minden egyes polgármester. Önök abban nyugodtan bízhatnak, nagyon-nagyon rátermett, olyan emberek vezetik egyébként a magyar településeket, akik meg tudnak birkózni minden problémával, csak az a helyzet, hogy ezt már legalább segítségként ne kelljen felfogni, hogy milyen kiváló kihívások elé állítja őket ez a kormány, amikor folyamatosan megtervezteti velük a költségvetést, majd elvonja a saját bevételüket, de egyébként elvárja tőlük, hogy ugyanazokat a feladatokat meg ugyanazokat a fejlesztéseket ellássák ezek az önkormányzatok. Hallottuk az előbb: 118 milliárd forinttal nő az önkormányzatoknak a finanszírozása. Hát, ennek két problémája van. Az egyik probléma az, hogy ez, ugye, általában nem egy normatív finanszírozás, mert önök, ugye, azt, amikor nem kell kérni, mert jár, mert ellátja a feladatot, ezt a fajta finanszírozást önök átfordították egy ilyen kijárós, kilincselős, előszobázós, hajbókolós történetre. [[Banai Péter Benő jelzésére:]] Akkor tessék megmondani nekem, államtitkár úr látom, hogy rázza a fejét , akkor miért mondják azt a fideszes önkormányzatoknak a vezetői, hogy higgyétek el, én a kormánytól megszerzem. Akkor miért van ez így? Miért mondják ezt? Aztán vagy sikerül nekik vagy nem, mert azért látunk projekteket, amelyeket beharangoznak, meg már volt is lenn egyébként nálunk valamilyen kormánytag például letenni az alapkövet, csak éppen most meg már majd felszedik az alapkövet, mert nem épülnek meg dolgok. De egyébként azt látjuk, hogy ha 118 milliárd forinttal nő is az önkormányzatoknak a finanszírozása, azt is látjuk, hogy ez ilyen kijárós, kilincselős, előszobázós, hajbókolós rendszerben van, mégis kevesebb lesz GDP-arányosan a jövő évi, mint az idei. Az idei évben ez 6,5 százalék, a jövő évben ez 5,9 százalék. [[12.30]] Tudják, mennyi volt ez GDP-arányosan akkor, amikor az önkormányzatiságot az egyik legnagyobb termékének gondolta a rendszerváltás, arra gondoltunk, hogy a városok önkormányzása az egyik legkomolyabb dolog, a települések önkormányzása? 15,9 százalék volt, és… [[Boldog István közbeszól.]] Nyomjon gombot, képviselőtársam, és akkor nyugodtan vitatkozhatunk egyébként a szövetkezetiségről is meg a fejlesztésekről is, bármiről nagyon szívesen. 15,9 százalékról mentünk le ennek az egyharmadára, ez az önkormányzatok finanszírozása. Tehát, én azt gondolom, erről nehéz azt mondani, hogy ez a helyes irány, erről nagyon nehéz azt mondani, hogy ez a jó irány. Mi azt szeretjük, ha az önkormányzatokat átláthatón, kiszámíthatóan és úgy finanszírozzák, hogy biztonságban érezhetik magukat azok, akik ott laknak, és akik a polgármesterekre, képviselőkre leadták a szavazatukat. Mert sajnos innen nézve ez úgy tűnik, akár a fővárosnál, akár más ellenzéki vezetésű önkormányzatoknál, hogy bizony, önök ezt a költségvetési gyeplőt egyre szorosabbra húzzák, bizony, itt úgy tűnik, hogy csak akkor kaphatják meg az ellenzéki vezetésű önkormányzatok a forrásokat, ha megfelelően hajbókolnak. Ez az, amit önök elvárnak. Másról nem szól október 13-a óta a politikai közbeszéd, mint hogy hol csökkentik az önkormányzatok hatáskörét, mit vonnak el, mennyi forrást vonnak el, hol a járványhelyzetre hivatkozva, hol meg valami teljesen másra hivatkozva. Ez október 13-a óta így van. Pedig látjuk, ha akarják, akkor valami megy, ha akarják, akkor le tudják betonozni a Városligetet Budapesten, de valamiért a Lánchidat mégsem tudják felújítani, mert azt meg rá akarják lőcsölni, abban hibáztatni akarják a főpolgármestert. Ez színtiszta politika. De miért nem gondolnak azokra, akik ott laknak azokon a településeken, például a fővárosban, például Pécsen vagy például, mondjuk, Szigetváron? Sorolhatnám még ezeket a településeket, ahol nagyon nehezen megy ez a fajta építkezés. Azt mondják, hogy attól lesz stabil maga a költségvetés, hogy már ilyen hamar elfogadjuk. Mi ezt általában szoktuk vitatni, hogy a parlament egy negyedévnyi tapasztalat után vagy tényadat után elfogadja a következő év költségvetését, ebben az évben viszont ténylegesen nem számítottunk arra, hogy amikor egy nem várt vírushelyzet teljes egészében átrajzolja úgy a költségvetési gazdálkodás szerepét, ahogyan a gazdaság erőviszonyait, amikor mindenki, aki tudós ember, azon gondolkozik, hogy mi marad meg abból a világból, amit mi eddig ismertünk, és hogyan fog átalakulni a vírushelyzet utáni időszakra, akkor nem szakítanak azzal a gyakorlattal, hogy több tényből kiindulva próbálják meg megtervezni a jövő évi költségvetést, az valójában nehézségeket okoz. Azt látjuk is, hogy mekkora szórás van ezekben a nehézségekben. Látjuk, hogy a gazdaságpolitika két komoly szereplője, mondjuk, a jegybankelnök és a pénzügyminiszter a jövő évi növekedés tekintetében mennyire különböző prognózist állít fel. Szokták mondani, hogy nehéz jósolni, főleg a jövővel kapcsolatban, ehhez képest ez így is történik: Matolcsy jegybankelnök azt mondja, hogy 3 százalékos növekedés lesz, a pénzügyminiszter a konvergenciaprogramban pedig leírja, hogy 3 százalékos recesszió, csökkenés lesz. A kettő között 2700 milliárd forint különbség van. Azt mondta nekem erre a pénzügyminiszter, amikor ezt megkérdeztem, hogy lehetnek véleménykülönbségek. Lehetnek, államtitkár úr na de ekkorák? 2700 milliárd forint az egyéves E-kassza! Ekkora különbségek lehetnek tervezésben? Én azt gondolom, hogy ekkorák nem lehetnek. Azt is látjuk, hogy az Európai Unióban, uniós összehasonlításban egy eléggé optimista, hogy így mondjam, konvergenciaprogramot tett le a magyar kormány, és bízunk benne, hogy kevésszer kell majd módosítani ezt a költségvetést, bízunk benne, hogy nem romlik tovább a forint. Tavaly 317 forinton tervezték még meg a forint/euró árfolyamot, idén ez már 356 forint. Emellett el lehet menni szó nélkül, államtitkár úr? Nem önök mondták, nem a Fidesz mondta mindig: „erős forint, erős állam”? Tavaly ez a költségvetés 317 forinton tervezte az eurót, idén 356 forinton tervezte az eurót. Én azt gondolom, hogy ez a teljesítménynek egy eléggé valós mércéje. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmet.
Köszönöm szépen, Szakács László képviselő úr. Kétperces hozzászólás következik, Mesterházy Attila képviselő úr, MSZP.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Csak egy nagyon rövid megjegyzésem lenne. Itt fideszes képviselőtársam az imént emlegette az önkormányzatok eladósodását, hogy micsoda fantasztikusan megoldotta ezt a Fidesz-kormány. És csak tényleg a kollektív emlékezet okán, emlékszünk még azokra a biztatásokra, amik a Fidesz elnökétől ellenzékből érkeztek az önkormányzatok irányába, hogy nyugodtan vegyenek csak föl hiteleket, bocsássanak ki kötvényeket, hiszen az az akkori kormányzatnak komoly problémákat okoz, és nyugodjanak meg, valahogy később ezt majd megoldják. Sőt, nemcsak hogy erre biztatták a fideszes többségben levő önkormányzatokat, hanem még egy jó üzletet is csináltak belőle, hiszen azok, akik akkor sáfárkodtak vagy ólálkodtak a különböző kötvénykibocsátások környékén, azok mind-mind a Fidesz holdudvarához köthető emberek voltak, és akik nagyon jól meg is gazdagodtak ebből. Tehát nemcsak hogy kárt okoztak az önkormányzatoknak és az akkori kormányzatnak, hanem még hasznot is húztak belőle. Való igaz, hogy utána ezeket az adósságokat a Fidesz átvállalta, de hozzá kell hogy tegyem, hogy azóta, ha megnéznénk az önkormányzatok adósságállományát, akkor nagyjából ugyanott tartanánk, mint korábban. Tehát az önkormányzatok igenis rákényszerültek arra az újabb és újabb években, már az önök kormányzása idején is, tehát lassan akkor megint itt lenne az ideje egy újabb ilyen adósságkonszolidációnak, és megint akkor érdemes lenne, ha átvállalná a kormány ezeket az összegeket. Arról nem is beszélve, hogy amikor arról szónokolnak, hogy nincsenek megszorítások, akkor elég csak a költségvetés különböző számait megnézni, látható módon lesznek megszorítások, vannak is megszorítások. A baj megint csak az, hogy megint onnét vesznek el, néha sunyi módon, ahova egyébként jelen pillanatban a legtöbbet kellene adni: egészségügy, oktatás, önkormányzatok, szociális kérdések, és a többi. Nagyon szépen köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, Mesterházy Attila képviselő úr. Több kétperces hozzászólás nincsen. Mielőtt megadom az előre bejelentett felszólalóknak a szót, Banai Péter államtitkár úr jelentkezett soron kívül.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Szakács László képviselő úr fölvetéseire, engedjék meg, hogy négy pontban reagáljak. Először is a nyugdíjak emelése tekintetében emlékeztetném a legutóbbi KSH-adatra a képviselő urat: a májusi infláció 2,2 százalék. Emlékeztetném képviselő urat arra, hogy az a kormány vállalása, hogy amennyiben az éves infláció az előzetes emelést meghaladja, úgy novemberben a kormányzat az emelést kiegészíti, ugyanakkor, ha úgy látjuk, hogy a végrehajtott emeléshez képest kisebb lesz az infláció, akkor nem veszi vissza a nyugdíjakat. Ennek a rendszernek köszönhetően a nyugdíjak reálértéke több mint 10 százalékkal növekedett, és ezen felül értelmezendők a nyugdíjprémium tételei, ezen felül értelmezendő a 13. havi nyugdíj visszaépítése, vagy ezen felül értelmezendők az Erzsébet-utalvány vagy rezsitámogatás juttatásai. A második dolog, amire fölhívnám képviselő úr figyelmét, úgy fogalmazott, hogy beszél vállalkozásokkal. Lehet, hogy olyan vállalkozásokkal beszélt, akik nem pontos információt adtak önnek, ezért el szeretném mondani, hogy az ön által említett Kurzarbeit- vagy munkahelyvédelmi támogatás nem hitel, hanem vissza nem térítendő támogatás. Kérem képviselő urat, hogy ön is akkor az önnel kapcsolatban lévő vállalkozásokat tájékoztassa erről a lehetőségről. Több mint 164 ezer munkahely megőrzése érdekében nyújtottak már be cégek támogatási igényt, mindenki, aki megfelel a feltételeknek, automatikusan, normatív alapon támogatást fog kapni. Kérem, hogy tájékoztassa a vállalkozásokat arról is, hogy a kutató-fejlesztő munkakörökben is van normatív rendszerű támogatás; vagy mondja el azt, hogy 806 vállalkozás kap versenyképességi támogatás jogcímen munkahelymegőrzésre finanszírozást mintegy 170 milliárd forint értékben. Ezek mind vissza nem térítendő támogatások, amelyek normatív alapon kerülnek juttatásra, függetlenül attól, hogy az adott vállalkozás milyen iparágban működik, és az adott vállalkozásnak milyen jellegű tevékenysége van. [[12.40]] A képviselő úr figyelmébe ajánlom a tisztelt Országgyűlés előtt lévő 2021. évi költségvetésitörvény-javaslatot. Ott tételesen le van vezetve, hogy a GDP mintegy 20 százalékát megmozgató intézkedések milyen elemekből állnak. A képviselő úr látni fogja, hogy ennek az intézkedéssorozatnak mely része az, amely moratóriumi, mi az, ami hitel, mi az, ami vissza nem térítendő támogatás. Ami a jegybank és a kormány viszonyát illeti, harmadik pontként: a gazdaságvédelmi intézkedések a jegybank és a kormányzat szoros együttműködése alapján kerültek megfogalmazásra. Azt gondolom, szakmai összhang jellemzi a két gazdaságpolitikai irányító szerv intézkedéseit. Teljes összhang van közöttünk abban, hogy milyen intézkedéseket célszerű megtenni. A jegybankot is köszönet illeti azokért az intézkedésekért, amelyeket meghozott. Az, hogy a makrogazdasági prognózisokat illetően eltérő véleményünk van, ez a világ legtermészetesebb dolga. Arra hívom fel képviselő úr figyelmét, hogy kérem, drukkoljon annak, hogy a jegybank prognózisa valósuljon meg, az idei évben ne legyen gazdasági visszaesés, hanem nullszaldó fölött legyen a növekedés mértéke. Ez a közös érdekünk, mert akkor sokkal jobb helyzet jellemezheti majd akár a munkaerőpiacot, akár az államháztartás helyzetét. A költségvetés tervezésekor, azt gondolom ugyanakkor, óvatos eljárást kell hogy kövessünk. Végül az önkormányzatok rendszere, a képviselő úr úgy fogalmazott, hogy hajbókoló, kijáró rendszer lesz a támogatások tekintetében. [[Dr. Szakács László: Van!]] Kérem képviselő urat, hogy ismerje meg az előttünk lévő jövő évi költségvetésitörvény-javaslatot. Azok a többletek, amelyekről Földi László képviselő úr beszélt, vagy az elmúlt két napban mindnyájan beszéltünk, mintegy 120 milliárd forintos többlet, ezek normatív alapon kerülnek az önkormányzatok részére kiosztásra. Kérem képviselő urat, hogy nézze meg azt a javaslatot, amiről beszél. Ha megnézi, akkor azt is látni fogja, hogy a 22 ezer forint/fő adóerő-képességű önkormányzatok mind jól járnak ezzel az új rendszerrel, tehát a 2020-as évhez képest a finanszírozási helyzetük javul. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Banai Péter államtitkár úr. Előre bejelentett felszólalók következnek; elsőként Czerván György képviselő úr, Fidesz.
Csak a kollektív emlékezés okán, tisztelt szocialista képviselőtársaim, illetve Szakács képviselő úr, önök elvették a 13. havi nyugdíjat, mi pedig visszaadjuk. Ez elég nagy különbség, azt hiszem. [[Dr. Szakács László: Majd jövőre valamennyit!]] Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Országgyűlés! A kormány által előterjesztett 2021-es költségvetés fókuszában a járvány elleni védekezés és a koronavírus-járvány által nehéz helyzetbe került gazdaság újraindítása áll. Én most a felszólalásomban a 2021. évi költségvetési tervezet agráriumot érintő részeiről szeretnék beszélni. Mielőtt erre kitérnék, fontosnak tartom megjegyezni, hogy a kormány a gazdaságvédelmi akcióterv keretében a mezőgazdasági ágazatban a Covid-19 koronavírus okozta gazdasági problémák kezelésére már az idén 25 milliárd forint többletforrást biztosít az agrárium leginkább érintett szereplői részére. Tisztelt Országgyűlés! 2021-ben agrár- és vidékfejlesztési támogatásokra 782 milliárd forint kerülhet kifizetésre, amelyből tisztán hazai költségvetésből finanszírozott nemzeti támogatásokra 94 milliárd forint, uniós társfinanszírozással működő piaci támogatásokra 30 milliárd forint, tisztán uniós finanszírozású közvetlen támogatásokra 455 milliárd forint, az uniós társfinanszírozással működő vidékfejlesztési program és a Magyar Halgazdálkodási Operatív Program működésére 203 milliárd forint fordítható. Ebben a számban nincsen benne az öntözésfejlesztés több mint 15 milliárd forintos támogatása. A nemzeti agrártámogatásokra amely a Gazdaságvédelmi Alapban szerepel a 2021-es költségvetési javaslatban 78,5 milliárd forint került beállításra, amely magában foglalja a korábbi nemzeti agrártámogatások előirányzat mellett a tanyafejlesztési program, a zártkerti program, valamint az állattenyésztés támogatása előirányzatot is. A betervezett források lehetővé teszik az úgynevezett átmeneti nemzeti támogatások biztosítását. Ezt az Európai Unió 2021-re még engedélyezi. Ez elsősorban a szarvasmarha, juh, illetve a dohányágazat támogatását tudja biztosítani. Azt is lehetővé teszi a betervezett forrás, hogy az agrártárca továbbra is kiemelt figyelmet fordíthat a közvetlen uniós forrásokból nem támogatható baromfi- és sertéságazatra is. Ezeket az állatjóléti támogatásokon keresztül tudjuk finanszírozni. Az állatbetegségek megelőzésének és felszámolásának támogatására, az állati hulla biztonságos elszállítására és megsemmisítésére vonatkozó jogcímek, amelyek valamennyi állattenyésztési ágazatot érintenek, szintén tovább lesznek finanszírozhatók. A mezei őrszolgálatok alapításának és működtetésének támogatása szintén biztosítható lesz az olyan speciális jogcímekkel együtt, mint például a 2016-ban bevezetésre került, a szőlő aranyszínű sárgaságot okozó betegsége elleni támogatás. Az úgynevezett csekély összegű támogatások között meg kell említeni a szárított takarmány, a zöldség, a fűszerpaprika, a gyümölcs, valamint gyógy- és fűszernövényszárítmány-előállítók, a fűszerpaprika minőségi árutermelésének, a nyúltenyésztésnek, a méhészeti járművek, a méhállomány egészségügyi kondíciójának megőrzéséhez, a rendezett piaci kapcsolatok kialakításához, a tenyészkos, tenyészbak, tenyészbika-tenyésztés beállításának, az árutermelők, galamb, a szőlő- és gyümölcsös ültetvényekben felhasznált gázolaj támogatását is. Fontos ezen intézkedések támogatási szintjének fenntartása. Továbbra is kiemelt cél marad az agrárgazdaság finanszírozási feltételeinek kedvezményes hitelezési eszközökkel történő javítása. A 2011. évben indult és immár 200 millió forint összegű Agrár Széchenyi Kártya folyószámlahitelhez elérhető költségvetési kamattámogatás, valamint a kezességvállalási díjhoz kapcsolódóan nyújtott költségvetési támogatás a továbbiakban is biztosításra kerül. A Magyar Fejlesztési Bank Zrt. által működtetett különböző hitelkonstrukciók kamattámogatása, kezességvállalási díja továbbra is fennmarad. Az állattenyésztési feladatok előirányzat 1,3 milliárd forintos keretösszege 2021-ben is biztosításra kerül, amely a magyar tenyésztő szervezetek, állattenyésztők versenyképességét és esélyeit javítják a globális szerepre törekvő tőkeerős külföldi tenyésztő vállalkozások terjeszkedésével szemben. Nagyon fontos a mezőgazdasági kockázatkezelés, főleg olyan évben, mint az idei is. Nagyon komoly fagykárok voltak, aztán aszály, most a napokban éppen vihar- és jégkárok. A nemzeti agrárkárenyhítés előirányzatán a termelői befizetések mellett 4,3 milliárd forint költségvetési forrás biztosítja az előírt állami 50 százalékos hozzájárulást. Állat, növény- és GMO-kártalanításra 2021-ben 3,5 milliárd forint került betervezésre. Az uniós programok kiegészítő támogatása 13 milliárd forinttal került betervezésre. Ez mintegy félmilliárd forinttal nagyobb összeg, mint 2020-ban. Ennek keretében folytatódik a méhészeti nemzeti program, továbbá az iskolatejprogram. A 2019-2020-as tanévben már 2678 oktatási intézmény 435 ezer tanulója jut rendszeresen friss tejhez, tejtermékhez. Az iskolagyümölcs- és iskolazöldség-program iránt a 2010. évi beindulása óta szintén folyamatosan nő az érdeklődés. A 2019-2020. tanévben már 2309 oktatási intézmény 536 ezer tanulója kap hetente több alkalommal friss zöldséget, gyümölcsöt. Mindkét program, az iskolatej- és iskolagyümölcs-program támogatása mintegy kilencszeresére emelkedett 2021-re 2010-hez képest. Az Európai Unió által közvetlenül térített támogatások összege 472 milliárd forint lesz jövőre. Ebből közvetlen támogatás 455 milliárd, ugye, ez a területalapú támogatást jelenti, amely alaptámogatásból, zöldítésből és sok ágazat számára nagyon fontos, például a cukorrépa számára nagyon fontos, úgynevezett termeléshez kötött támogatásokból áll. [[12.50]] Itt jegyzem meg, hogy az Európai Unió 2021-től induló új hétéves költségvetési periódusát megalapozó büdzséről a megállapodás a tagállamok közötti, valamint az EP és az Európai Bizottság javaslatai közötti markáns különbségek miatt legkorábban is csak 2020 második felében születik meg. Ebből következik, hogy az agrártámogatások szempontjából a ’21-es év úgynevezett átmeneti év lesz. Az Európai Bizottság már elismerte a csúszást, és 2021-re átmeneti rendelkezésekről szóló rendelettervezetet nyújtott be, amelynek tárgyalása során egyáltalán nem zárják ki azt sem, hogy akár két átmeneti év is lehet az agrártámogatások tekintetében, tehát a ’21-en kívül lehetséges, hogy ’22-ben is még átmeneti évvel kell számolni. Ebben az esetben a közvetlen támogatások a jelenlegi struktúrában és feltételekkel lesznek nyújthatóak, nyilván azzal a megkötéssel, hogy már az új büdzsé keretei vonatkoznak az adott évre. Ami jó hír, hogy a 70 százalékos előlegfizetési lehetőség, amivel a kormány élni szokott minden évben, ez a lehetőség fenn fog maradni. Vidékfejlesztési program 200 milliárd forint, a halgazdálkodási operatív program pedig 3,2 milliárd forint lesz. Ennek keretében a közeljövőben új, 80 milliárd forintos mezőgazdasági beruházási pályázati csomag kerül meghirdetésre az állattenyésztés és a kertészeti ágazat számára. Az állattenyésztés telephelyeinek fejlesztésére 50 milliárd forint, a kertészeti ágazat fejlesztésére pedig 30 milliárd forint fog rendelkezésre állni. Egy korábbi felszólalásban talán az LMP egyik képviselője az alapvető élelmiszerek áfájával kapcsolatosan fogalmazott meg kritikát a kormány felé, amire Banai államtitkár úr reagált. Röviden én is szeretnék reagálni. A kormány adófilozófiájának a középpontjában az élőmunka terheinek a csökkentése áll. Ennek jó példája, hogy július 1-jétől a szociális hozzájárulási adó 2 százalékponttal ismét csökkenni fog 15,5 százalékra, és ennek az adófilozófiának volt az az eredménye, hogy Magyarországon 2010-hez képest a foglalkoztatottak száma közel egymillióval növekedett az előző évre, és a munkanélküliségi ráta pedig mintegy 12 százalékról 4 százalék alá csökkent. Ami az alapvető élelmiszerek áfacsökkentését, kedvezményes kulcsba történő sorolását illeti, én úgy gondolom, hogy lépésről lépésre haladunk, haladtunk előre eddig is, és reményeim szerint a jövőben is ez így lesz. 2014-ben az élő és a félsertés áfáját csökkentettük le 5 százalékra, 2015. január 1-jétől az élő és vágott szarvasmarha, juh, kecske áfáját csökkentettük le ugye, ezek közbülső termékek voltak , 2016. január 1-jétől a sertés tőkehús áfáját csökkentettük le, ugye, itt már végtermékről van szó, vagyis a fogyasztói árakban azonnal megjelent az áfa 27-ről 5 százalékra történő csökkentése. 2017 januárjától a baromfi, a tojás, illetve a friss tej áfáját csökkentettük. 2018 januárjától a fogyasztási célú hal és a sertésbelsőségek áfáját vittük le a kedvezményes kulcsra, 2019 januárjától pedig a tartósított tej áfáját csökkentettük. Nyilván ez a folyamat akkor folytatható, ha a gazdasági mozgástér reményeink szerint a járvány leküzdése után és a gazdaság talpra állítása után meg fog történni. Tisztelt Országgyűlés! Úgy gondolom, hogy az előterjesztésben szereplő számok biztosítani tudják az agrárium szereplőinek a jövedelmező gazdálkodást, a biztonságos élelmiszer-termelést és a hozzájárulást a vidéki életminőség javításához. A beterjesztett 2021. évi költségvetés agrárfejezete is megalapozott, biztonságos, átlátható, előremutató, segíteni fogja a járvány miatti gazdasági válságból való kilábalást, ezért kérem tisztelettel önöket az előterjesztés támogatására. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Czerván György képviselő úr. Mielőtt megadom a szót Lukács László György jobbikos képviselőnek, bejelentem a tisztelt Országgyűlésnek, hogy Tordai Bence frakcióvezető-helyettes úr arról tájékoztatott, hogy a Párbeszéd képviselőcsoportja a vitában a frakció rendelkezésére álló időkeretéből 6 perc 42 másodpercet a Magyar Szocialista Párt képviselőcsoportja részére átad. Kérem a műszaki páholy munkatársait, az időkereteket a bejelentésnek megfelelően módosítsák. Köszönöm szépen. Megadom a szót Lukács László György képviselő úrnak, Jobbik.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy az elmúlt évek hosszú sorában, ebben az évben is kijelenthetjük, hogy megint nem a bombanyertese lesz az egészségügy a költségvetésnek. Ezt arra alapozom, hogy egy folyamatos hegymenettel küzd a kormány, amelynek során úgy kell felszínen tartani az egészségügyet, olyan tényezőkkel, amelyek viszonylag nehezen vehető akadályok. Ugye, itt nagyon fontos azt látni, hogy amikor egy költségvetési számösszeget tervezünk, akkor figyelembe kell vennünk mindazokat a tényezőket, amelyek ellene hatnak. Ezek elsősorban az idősödő társadalom problémái, a növekvő technológiaigény és még azok a váratlan kiadások is, amelyek most egy járvány formájában mutatkoztak. A járvány egyébként jól mutatott rá arra, hogy milyen költségigényes is valójában az egészségügy és az egészségügy megfelelő működtetése. Hiába megyünk bele abba, hogy milyen nominális növekedések vannak, és ezt miként elemezzük akár az E-alapban, akár az EMMI-ben, az látható és a trend világos: a kormány igyekezete ellenére a lemaradásunkból nem tudunk lefaragni, maximum lépést tudunk tartani azzal a globális trenddel, amit előbb említettem, és amely a három mutatóban vagy a három kihívásban áll. Tehát lényegében a különbséget nem tudjuk ledolgozni. Ahhoz, hogy a ledolgozásra lehetőségünk legyen, olyan extra forrásokat kellene biztosítani, amelyeket mind a hazai számítások, mind a nemzetközi trendek mutatnak, és ami egy körülbelül 500-600 milliárd forintos többletköltséget jelentene a hazai egészségügyre, kezdve egyébként az alapellátástól egészen az ellátás legmagasabb fokáig. Mind a prevenció, mind a kuráció területén igen komoly kihívásaink vannak, amelyeket le kell dolgozni, és akkor még a dolgozói bérekről vagy a betegbiztonságról nem is beszéltünk. Talán ezek a területek mind le is fednék azt az 500-600 milliárd forintos összeget, amellyel a GDP-arányos növekedést is tartani lehetne, és amellyel az európai átlaghoz jobban közelítenénk, és amellyel egy valóban XXI. századi egészségügyet lehetne biztosítani. Tehát futunk az eredmény után, ez a trend is igazolja, és menetrendszerűen az igazolást az adja meg, hogy egyrészt az év végén korrekcióra kényszerül az egészségügy vonatkozásában a költségvetés mindenkori változata, folyamatos a kórházi adósságok kérdése, folyamatos halmozódás van, és jellemzően mindig újra és újra részlegesen azt pótolni kell. Szintén folyamatos probléma a háziorvoshiány, tehát a betöltetlen praxisok kérdése, de akár az alacsony szakdolgozói bérek nemzetközi összehasonlításban is állandón búvópatakként előkerülő problémák. Ezek mind azt támasztják alá, hogy valójában egy trenddel állunk szemben, és a kormány valóban csak a talpon maradásra tesz kísérletet és nem a különbségek leküzdésére. Álláspontom szerint egyébként a rendszerváltozás óta az egyik legnagyobb probléma, hogy az egészségügynek a hatékony átalakítását és jó megszervezését egy robusztus állami ellátórendszerben nem sikerült megvalósítani. Szeretnék még arról is szót ejteni, hogy a háziorvosi és ügyeleti finanszírozás, amely az E-alapban most már hosszú ideje változatlan forrásként, 140 milliárd forint körül van meghatározva, mennyire nem alkalmas arra, hogy a háziorvoslásnak és az ügyeletnek mint kapuőri szerepét betöltse. A jelenlegi rendszer nem ad például lehetőséget arra, hogy a háziorvosi ellátást a praxisközösségek irányába alakítsuk át, illetve a telemedicinának az újonnan megtapasztalt hatékony és jó következményeit sem tudjuk beépíteni a szűkös forrásokba, vagy csak az éppen szinten tartott források miatt. És aki nem gondolja, hogy az alapellátási ügyelet milyen komoly probléma, az gondoljon bele, hogy nagyon sok háziorvosi hiányzó hely miatt az ellátásnak az első frontvonala maga a háziorvosi ügyeleti ellátás, amelyet nagyon sokszor egyébként nyomott béreken kórházban dolgozó orvosok vagy éppen olyan háziorvosok, akik más településen dolgoznak, látnak el. Ennek a korrekciója finanszírozási díjban mindenképpen szükséges is lenne, erre egyébként módosító javaslatot nyújtottam is be. Állandó probléma a kórházi adósság kérdése, államtitkár úrral rendszeresen szoktunk ezzel kapcsolatosan vitázni. Továbbra is azt látni, hogy a kórházi adósságok, egyébként nagyon furcsa módon még a járvány alatt is növekedtek, annak ellenére, hogy egy teljesen más típusú finanszírozásra állították át a járványidőszakban a kórházakat, de még most is sikerült egy 4 milliárd forintos növekedést elérni, folyamatosan híznak évről évre, és minden évben korrekcióra szorulnak. [[13.00]] Módosító javaslatot nyújtottunk be pontosan egy időközbeni korrekcióra, de az elsődleges az a gyökeres változás lenne, a problémát az alapjainál felszámolni, amely megfelelő kórházi finanszírozási díjból és a menedzsmentnek, tehát a kórházvezetésnek a valóban menedzseri szintű gondoskodásából és gondolkodásából állna. Sajnos, ha jól néztem, és ez kicsi, apró hiba, de nem túl elegáns hiba, hogy csak a fejezeti indokolásban, csak a fejezeti felsorolásban lettek megemlítve az egészségügyi civil szervezetek, tehát mindazok, akik segítik az egészségügy munkáját, de már nem összegszerű lebontásban, ahogy az előző költségvetési struktúrában voltak, tehát nem 20-20 milliónként vannak finanszírozva, hanem egy nagy összegként, emlékeim szerint 300 millió forint körül van meghatározva, míg eddig jogszabályban biztosított volt, és jól elnevezett, denominált volt, hogy mekkora támogatásra számíthatnak, most ezek a szervezetek, bár meg vannak nevezve, de a számukra juttatott szervezetenkénti támogatás összege már nem került meghatározásra. Érdekes probléma, és az idő szűkössége miatt csak fel tudom vetni, és bízom abban, hogy erre válasz érkezik, az egyik nagyon fontos dolog a forrásteremtés az egészségügyben. Ennek az egyik új változata volt a népegészségügyi termékadó annak idején, és egy nagyon érdekes trendfordulóhoz érkezett a neta sorsa, ugyanis az előző években mindig emelkedően számolták a netabevételeket, amely a chipsek, cukros üdítők bevétele volt, most egy csökkenés állt be, tehát egy jóval kisebb fogyasztással vagy jóval kisebb adóbevétellel számol a kormány. Én azt szeretném megkérdezni, mi az indoka annak, hogy a korábban 70 milliárd forintra várt bevételből most egy 50-60 milliárd forint közötti bevétellel számol a kormány. Ez egy fogyasztáscsökkentést fog jelenteni, vagy egyébként egy adócsökkentést jelent a szektor számára? Összegezve, azt még hozzá tudom tenni, hogy az „Egészséges Budapest” programmal kapcsolatban, bár a 2021. évre vannak elkülönített összegek, még mindig ott tartunk, tisztelt képviselőtársaim, hogy folyamatosan tervezésről, engedélyezési kiviteli tervek elkészítéséről beszélünk, úgy, hogy öt éve meg lett ígérve a budapesti szuperkórház és az „Egészséges Budapest” programon belül való megvalósulás. Mint láthatjuk, ami igazán hiányzik, és ez már nem a költségvetés kérdése, az egy önálló egészségügyi minisztérium. Egy önálló egészségügyi minisztérium lenne ugyanis képes mindazoknak a problémáknak a hatékony orvoslására, amivel a Pénzügyminisztériumon belül el tudnák érni, hogy az egészségügy valóban azokat a forrásokat és valóban arra a célra kapja, amire szükséges. Az én álláspontom továbbra is az, hogy 2021 egy rendkívül nehezen kiszámítható közeg lesz, az ezzel kapcsolatos pénzügyi tervezés is egy nagyon nehéz lehetőség lesz. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] A jelenlegi költségvetés a pont olyan nagyon nehéz és sérülékeny állapotban lévő egészségügyre vonatkozóan nem nagyon tartalmaz olyan pluszforrásokat, hacsak nem egy gazdaságvédelmi vagy egy járványalapból igyekeznek elvenni és hozzátenni, ami hosszú távon oldaná meg az egészségügy problémáit. Nagyon úgy néz ki, hogy a 2020. év után a ’21. év is az egészségügynek megint csak egy túlélős, egy szintentartási év lesz, a várt és a szükségeltetett reformok, akár a finanszírozás terén, akár a struktúrában, valószínűleg el fognak maradni, ami azért kár, mert mint mondtam, az elmúlt 30 évnek az egyik legnagyobb problémája, hogy nem sikerült közösen tisztáznunk, hogy mit szeretnénk a magyar egészségügytől, mit várunk el tőle, és hogy legyen jobb az embereknek azáltal, hogy ezt meg fogjuk újítani. Tisztelt Államtitkár Úr! Amennyiben a kérdésekre választ tud adni, örömmel várom. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Szeretettel köszöntöm képviselőtársaimat, újra együtt. Folytatjuk a munkát. A következő felszólaló a Fidesz-képviselőcsoportjából Bartos Mónika képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Urak! Képviselőtársaim! Sokszor mondjuk, és azt hiszem, ez az egyik legnagyobb igazság, hogy a gyermekeinkben van a jövőnk, és én, aki a külföldi nyelvtanulási program miniszteri biztosa vagyok, nagy örömmel szolgálom ezt a jövőépítést, hiszen a külföldi nyelvtanulási program a fiataljaink, a gyermekeink jövőjét építi, amellett, hogy a nemzet jövőjét is építi, hiszen az közhelynek számít, hogy a nyelvtudás, a magabiztos, piacképes nyelvtudás elengedhetetlen most már a boldoguláshoz. Az idei költségvetésben közel 35 milliárd forint szerepelt erre az összegre, de sajnos a koronavírus-járvány miatt ezt a programot el kellett halasztanunk. Nagy öröm számomra, hogy ez az összeg a jövő évi költségvetésben is rendelkezésre áll hasonló nagyságrendben. De azt látnunk kell, hogy a külföldi nyelvtanulási program nem egy elem azon rendszerben, amelyik a fiatalok nyelvtudásának erősödését, gyarapodását szolgálja, hanem egy stratégia része, amely stratégia a fiatalok korai életszakaszában, legkésőbb negyedik osztályos korban elkezdődik, hiszen akkor már kötelezően kell hogy valamilyen idegen nyelvvel elkezdjenek ismerkedni, azt elkezdjék tanulni, de erre a korábbi életkorban is, tehát már elsős korukban is van lehetőség. Az is igaz, hogy a köznevelés rendszerében a kimutatások szerint 924 órát töltenek el ezzel a gyermekeink, tehát ez az óraszám elég ahhoz, hogy komplex B2-es nyelvvizsgát szerezzenek, és ez az óraszám több, mint nagyon sok környező országban, vagy akár Finnországban, Hollandiában. Szakképzett pedagógusaink vannak, és számos olyan eszköz van akár az Oktatási Hivatal honlapján elérhető online segédletek, korábbi évek feladatai, iskolai felkészítés, fakultáció, vagy a digitális oktatási stratégia által kínált infrastruktúra , amely segíti, támogatja az órai nyelvtanulást. És ugyanilyen támogató eszköz a „Nyelvtanulással a boldogulásért” program, amely 2017-től segíti a tanórán kívüli nyelvtanulást a köznevelési intézményekben, a fiatalok tanárai, pedagógusai, illetve fiatal pedagógushallgatók segítségével. Tehát az iskolában van lehetőség idegen nyelvet tanulni, és ha ezt ki szeretné valaki egészíteni, akkor igen sok lehetősége van, hiszen a nyelvtanulási diákhitelt 2019-ben indítottuk, azonban ez a diákhitelprogram túlnőtt önmagán, most már nem így hívjuk, ez a diákhitel megszűnt, hanem „diákhitel plusz” formájában nemcsak a felsőoktatási intézményekkel jogviszonyban lévő vagy ott jogviszonyukat szüneteltető fiatalok számára elérhető, hanem 18-55 éves kor között mindenki számára, aki nyelvet szeretne tanulni. Itt legfeljebb 500 ezer forint összegben a felsőoktatási hallgatóknak és a felnőttképzésben részt vevőknek pedig 1,2 millió forint összegben érhető el ez a hitel. Fontos eleme ennek, hogy a családtámogatás erre a hitelre is érvényes, tehát ha megszületik egy édesanyának az első gyermeke, akkor az édesanya diákhitelének felét elengedjük, a harmadik gyermek után pedig a diákhiteltartozás egészét. Tehát nagyon jó hitelkonstrukciók vannak, és fontos azt is kiemelnem, hogy májustól ez a hitel kamatmentessé vált. Hogyha valaki sikeresen tanulja a nyelvet, akkor előbb-utóbb elérkezik a nyelvvizsgához, és a kormány biztosítja azt, hogy a sikeres nyelvvizsga ára visszakerüljön a nyelvvizsgázóhoz. Ez az összeg évről évre növekszik. Ebben az évben már 3372 millió forintot különítettünk el erre a feladatra. És el kell mondani, hogy ez egy sikeres vállalkozás, hiszen 2018. január 1-je óta, amikor ezt bevezettük, azóta a 14-19 éves korosztályban nagyon nagy számmal, 46 ezerről 61 ezerre nőtt a sikeres nyelvvizsgát tett fiatalok száma. Fontos azt is elmondanom, hogy a mostani különleges helyzetben, a veszélyhelyzetben a kormány szeretett volna segíteni azoknak, akik éppen ebben az időszakban töltötték be a 35. életévüket, tehát az ingyenes nyelvvizsga számukra rendelkezésre állt, tehát a veszélyhelyzet megszűnése után hat hónapig még élhetnek ezzel a lehetőséggel. 2020. július 1-jétől a cseden, gyeden és gyesen lévő édesanyák is igénybe vehetik a nyelvvizsgadíj visszatérítésének lehetőségét. [[13.10]] Ugyanakkor azt is látjuk, hogy alkalmazkodni kell a jelen helyzethez, fontos a nyelvtudás, de az is fontos, hogy gazdaságélénkítési eszközökkel éljünk annak érdekében, hogy a koronavírus-járvány miatt fennálló nehézségeket áthidaljuk, tehát emiatt a gazdaságvédelmi akcióterv része, hogy aki 2020. augusztus 31-éig sikeres záróvizsgát tett, az mentesül az oklevél kiadásának előfeltételéül előírt nyelvvizsga letételének kötelezettsége alól. Ahogy említettem a felszólalásom elején, 924 óra az, amit a fiatalok a közoktatás rendszerében nyelvtanulással töltenek, és 2016 októberében jött létre az a szakmai munkacsoport, amely vizsgálta, hogy mégis miért nem vagyunk elég sikeresek az idegennyelv-tudás megszerzésében és a nyelvtudásunk használatában. A munkacsoport egy kutatás megalapozását szorgalmazta, amely kutatás létre is jött, és ez a kutatás állapította meg, hogy nem a nyelvórák számának növelésében, hanem a korszerű módszertani eszközök alkalmazásában, a motiváció erősítésében és a célnyelvi országban való gyakorlásban rejlik a megoldás kulcsa. Emiatt 2018-ban már megszületett az az idegen nyelvi stratégiáról szóló előterjesztés, a 2019-’27 közötti idegen nyelvi stratégiáról szóló előterjesztés, amely aztán a kormány döntését a külföldi nyelvtanulási programra vonatkozóan megalapozta. Amit a külföldi nyelvtanulási programról mondani lehet, az az, hogy megvan a költségvetésben a fedezet a program folytatására ugyanolyan keretben, összegben, mint ebben az évben. Látható, hogy a program nagyon sikeres. Abban a szűk két hétben, amikor a fiataloknak lehetőségük volt jelentkezni, regisztrálni a programra, közel 70 ezer fő regisztrált már, benn volt a pályázati rendszerben, és többen el is kezdték a pályázás folyamatát. Ugyanakkor ezt a folyamatot megszakította a veszélyhelyzet kihirdetése. Ez a szűk időszak és a jelentkezők nagy száma is mutatja, hogy a program nagyon népszerű, és a fiatalok szeretnének élni ezzel a lehetőséggel. A program felfüggesztésre került, a források a következő évi költségvetésben rendelkezésre állnak, és folyamatosan figyeljük a hazai és nemzetközi járványhelyzetet, és ennek alakulásától függően születik majd meg a döntés a program folytatásáról, bízom benne, hogy minél hamarabb. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt megkérném Mesterházy Attila képviselő urat a felszólalására, tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr arról tájékoztatott, hogy az LMP képviselőcsoportjának a vitában fennmaradt 5 perc 45 másodperces időkeretét az MSZP képviselőcsoportja részére átadja. Kérem, hogy a műszaki páholyban ennek megfelelően írják át az időpontot, hogy Mesterházy Attila képviselő úr már ennek figyelembevételével kezdhesse meg felszólalását.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Próbálok rövid lenni, hogy az idővel is tudjunk gazdálkodni. Államtitkár úr figyelmébe egy olyan aspektust ajánlanék most itt a vita vége felé, amiről eddig nem volt szó, ez pedig a magyarországi versenyképesség. [[Dr. Szűcs Lajost a jegyzői székben Földi László váltja fel.]] Sokat beszéltünk arról, hogy amúgy is van egy versenyfutás az országok között, de van egy másik versenyfutás, hogy ebből a járványhelyzetből, ebből a válságból melyik ország mennyire tud megerősödve, versenyképesebben kikeveredni. Miniszterelnök úrral is volt ebben egy vitám, volt egy kérdésem, aminek kapcsán arról beszéltem, hogy ez egy lehetőséget is jelent Magyarország számára, hogy újratervezzük az országot, hogy egy kicsit újraalakítsuk esetleg a gazdaság szerkezetét, az oktatás, az egészségügy, a szociális terület, a digitalizáció kérdéseit, és hogy ez által a helyzet által ne csak a veszélyt lássuk meg ebből, hanem a lehetőség részét is. Ezután érdeklődnék, hogy ön szerint mennyire mutatja ez a költségvetés ezt a fajta gondolkodást, mennyire mutatja a költségvetés ezekkel a számokkal azt, hogy Magyarországnak lehetősége lesz újraterveznie saját magát és a gazdaságát. Köszönöm szépen, elnök úr.
[[Mesterházy Attila: Végeztem. Derültség.]] Köszönöm szépen. Azért meglepően rövid volt, ahogy ígérte is, képviselő úr. Köszönöm szépen.Tisztelt Képviselőtársaim! Most van lehetőség kettőperces felszólalásokra. Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak adok szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Olyan a költségvetési vita, hogy minden utolsó töltényt igyekszünk ellőni az utolsó napon, és utolsó erőtartalékokat kifacsarunk abból a bizonyos törülközőből. Államtitkár úr, de jó, hogy végig itt van!Novák államtitkár asszony hozzászólásai egyébként engem tényleg elismerésre ösztökélnek, akkor is, ha nem értünk egyet nagyon sok mindenben. Amit ő akár demográfiai trendfordulónak tart, én sajnálatos módon csak egy olyan visszapótlódásnak tartok, ami a korábbi évtized nehéz, mostoha gazdasági viszonyai, egy előző világválság miatt nem tudott bekövetkezni; most fékezett habzással bekövetkezett. De amit a családtámogatások kapcsán érthetetlennek tartok és ebben államtitkár úr segíthet nekem, a tegnapi napon ugyanis nem találtunk erre választ , az az, hogy az általam amúgy dicsért családi adókedvezmények rendszere, bár jóval magasabb összeget tartalmaz, mint a korábbi érában, és ezt ne vitassuk el, ebben nincs közöttünk vita, mégis egy taxatíve leírt összeget jelent. Magyarországon, mint minden nemzetgazdaságban viszont minden esztendőben tapasztalható infláció, és mivel nem inflációkövető a családi adókedvezmények rendszere, ezért azt látjuk, hogy a bevezetés óta, ha kumuláljuk az inflációt, akkor bizony a családi támogatás, adókedvezmény nagyjából fele, harmada elinflálódott. Évtizedes távlatban ez talán nem túlzás, államtitkár úr, ebben megegyezhetünk. Az én módosító javaslatom egy olyan állami alapot kíván felállítani, amely inflációkövetővé teszi a családi adókedvezmények rendszerét. Nyilván vitatkozhatunk arról, hogy a költségvetési mozgástér mit tesz lehetővé és mit nem, és ez egy legitim vita. Folytassuk le! Egy dolgot nem tudok elfogadni, az az, hogy a magát családbarátnak mondó kormány semmit nem mond arról, hogy miért inflálódik el az ő támogatási rendszerének az egyik vezérbikája, vezéreleme. Tehát az a kérésem, hogy a mai nap folyamán találjunk megoldást arra, hogy ha van egy nagyon jó konstrukció, amit én nem vitatok, akkor az ne párologjon el néhány év alatt, vagy a fele, a harmada ne párologjon el, hanem fejthesse ki teljes hatását, ne csak fékezett habzással. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő kétperces felszólaló Tordai Bence képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Ugye, azt tudjuk, hogy a 2021-es költségvetés a bosszú költségvetése a Fidesz számára. Én, aki Budapest 4. választókerületében élek, ezt többszörösen érzem, hiszen a II. kerület és a III. kerület is fideszes polgármester helyett ellenzéki polgármestert választott tavaly októberben, ahogy a főváros is fideszes főpolgármester helyett ellenzéki, a párbeszédes Karácsony Gergelyt választotta főpolgármesternek, tehát az a bosszú, amit Orbán Viktor és Varga Mihály eszelt ki és öntött költségvetési formába, az ezt a választókerületet is jelentős mértékben sújtja.Éppen ezért nyújtottam be olyan módosító indítványokat, amelyek egyrészt az oktatási intézményeket támogatnák a kerületben, hogy felújítsák, korszerűsítsék az épületeiket, a kertjüket, a környezettudatos nevelés eszközeit biztosítsák a diákok számára. Több pénzt csoportosítanánk át a Pilisi Parkerdő és a Duna-Ipoly Nemzeti Park számára, hogy közösségi erdőfenntartást, tanösvényeket, játszótereket alakíthassanak ki és tarthassanak fenn. Pluszpénzre lenne szükség azokhoz az útfelújításokhoz, amelyek most a Fidesz bosszúja, megszorító politikája miatt fognak elmaradni. Szükség lenne szintén költségvetési többletforrásra az átmenő gépjárműforgalom csillapítására a II. és III. kerületben, valamint például kábítószerügyi egyeztető fórumok megszervezésére is, hogy ezen a téren is javulhasson a helyzet. Ugyanez mondható el a szolgálati lakásokról, a kerületekben olyan programokat terveznek az ellenzéki polgármesterek, amelyek az ott szolgálatot teljesítő rendőrök, szociális munkások, egészségügyi dolgozók, tanárok számára kedvezményes áron vagy ingyenesen szolgálati lakást biztosítanak, hiszen a lakhatási költségek ezekben a kerületekben magasak, és a közösségi költségvetési tervezésre is pluszpénzt szánnánk. Remélem, hogy Varga Mihály mint a budapesti 4. számú választókerület országgyűlési képviselője, és úgy is mint pénzügyminiszter támogatni fogja ezeket a módosító javaslatokat. Nagyon kíváncsi leszek rájuk a szavazásnál. Köszönöm szépen. [[13.20]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ezzel a Párbeszéd képviselőcsoportjának az időkerete ki is tellett. Ugyancsak kettőperces felszólalásra Nacsa Lőrinc képviselő úr következik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tordai Bence megint nem mondott igazat, de ezt megszoktuk. A 2021-es költségvetésben 857 milliárd forint jut az önkormányzatoknak, de hát ön családilag is érintett a II. kerület városfejlesztési bizottságában, ezért nyilvánvalóan ők is meg tudják ezt önnek erősíteni, hiszen az idei 739 milliárd forint helyett 857 milliárd forintból gazdálkodhatnak jövőre az önkormányzatok. Ez jelentős növekmény, amit láthatunk a mostani költségvetési tervezet számai között.Mesterházy képviselő úr fölvetette a versenyképesség kérdését. Erről az elmúlt hónapokban a koronavírus-járvány kapcsán sok szó esett itt az Országgyűlésben, és nem véletlen, hogy a Külgazdasági és Külügyminisztérium indított el olyan beruházásösztönző, munkahelymegtartó programokat, amelyekben akár az Unió jóváhagyásával 800 ezer eurós vissza nem térítendő támogatást lehet kapni fejlesztésekhez. És ha a képviselő úr is figyelte az elmúlt években a magyar politikát és a gazdaságfejlesztést, akkor láthatta, hogy az utóbbi években már nem arra adott a kormány támogatást beruházásokhoz, hogy mennyi munkahelyet hoznak létre mert relatíve jó munkanélküliségi adat, illetve foglalkoztatási adat állt rendelkezésre , hanem arra, hogy milyen technológiai fejlesztést, innovációt tudnak hatékonyságban a termelésben előállítani. Erre kaphattak támogatást, ami azt is jelenti, hogy most ebben a helyzetben, ebben a támogatási struktúrában a magyar cégek versenyképesebben várhatják a startot, amikor újraindul a világgazdaság és az európai gazdaság. Kicsit helyzeti előnyre tehetnek ezáltal szert, hogy már a járvány közepén lehívhatták ezeket a támogatásokat, már megköthették ezeket a szerződéseket, elindulhattak a tervezések, és talán ez a kis előny nagyobb előnyt jelent majd az európai és a világpiacon. Azon csodálkoztam, hogy Mesterházy Attila, aki azért a NATO Parlamenti Közgyűlés elnöke, fontos pozíciót tölt be ezt minden cinizmus nélkül mondom , nem beszélt a honvédelmi kiadásokról, hiszen jelentősen nőnek, 2010-hez képest megháromszorozódtak, de a jövő évben is 150 milliárd forinttal nőnek a honvédelmi kiadások, amiből egyébként 44 milliárd bérjellegű kiadás, a többi pedig fejlesztés. Erről is érdemes lett volna szót ejtenie. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Folytatjuk a rendes felszólalásokat. A Fidesz képviselőcsoportjából Dunai Mónika képviselő asszony következik. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Ház! Most már a 30. órájában tartunk a költségvetési vitának. Figyelve a baloldali felszólalásokat, szinte mindenkinek a retorikájában a bosszú költségvetése biztosan szerepelt. [[Dr. Lukács László György: Véletlenül sem mondtam ilyet.]] Az viszont, hogy ezt a szót megtalálták mint szerintük jellemzőjét ennek a költségvetésnek, egyiküknél sem derült ki legalábbis alátámasztást és érvrendszert nem véltem felfedezni a mondandójukban , hogy ez a költségvetés kin akar bosszút állni. Ugyanis a vitában elhangzott egészen a miniszteri expozétól kezdve államtitkár úr, államtitkár asszony, a többi államtitkár úr felszólalásából és a Fidesz-KDNP-frakció tagjaitól is, hogy ez a költségvetés egy gazdaságvédelmi költségvetés, ez a költségvetés a családokat védi a továbbiakban is, és ez a költségvetés a járványtól, a járvány következményeitől akarja nemcsak gazdaságilag, hanem egészségügyileg is megóvni, megvédeni a magyar embereket. Azt gondolom, hogy ez nem bosszú, ez segítség. Tisztelt Képviselőtársaim! Én a mostani hozzászólásomban a családpolitikai kiadásokról szeretnék beszélni. Amint említettem, a „bosszú” kifejezés semmiféleképpen nem alkalmazható a családpolitikai kiadásokra sem, hiszen azzal büszkélkedhetünk és azt gondolom, hogy ez nem dicshimnusz, hanem tény , hogy Magyarország fordítja a GDP arányában a legtöbbet Európában a családpolitikai intézkedésekre és a családok megsegítésére. Ez 5 százalék körül mozog, és nemcsak most, hanem már ezt az elmúlt néhány évben is közelítettük ezt az 5 százalékot. A jövő évi költségvetésben közel 2300 milliárd forintot fordítunk a családokra, 64 milliárd forinttal, vagyis 2,9 százalékkal többet, mint idén. Pedig már az idén is sok figyelmet fordítottunk anyagilag is a családok megsegítésére. 2010-ben egy súlyos pénzügyi válság kellős közepén volt Magyarország, de nem akartunk úgy válságot kezelni, mint ahogy azt a szocialista-liberális kormányok tették annak idején, akik minden terhet, ha baj volt, áthárítottak a családokra. Elvettek egyhavi nyugdíjat, egyhavi bért, adót emeltek, elvették a családtámogatási rendszert, és a devizahitelekkel adósrabszolgaságba kergették családok millióit. Ma nemcsak Magyarországot, de egész Európát sújtja a népességcsökkenés. Brüsszel és a magyar baloldal válasza erre ugyanaz: a bevándorlók betelepítése. Mi a Fidesz-KDNP-ben azonban a magyar családok megerősítésén dolgozunk. Segítjük őket, hogy saját otthonhoz jussanak, arra törekszünk, hogy a vágyott gyermekek mihamarabb megszülethessenek. Jövőre a családok támogatására fordított összeg a 2010. évinek közel két és félszerese: 239 százaléka, tisztelt képviselőtársaim, 1335 milliárd forinttal magasabb az akkorinál. 2011 és 2021 között, 11 év alatt összesen 18 400 milliárd forinttal támogattuk a családokat. A jövő évi költségvetés családtámogatási részének is fajsúlyos részét teszik ki a 2019 júliusában indult és idén januárban kiteljesedő családvédelmi akcióterv kiadási tételei. Az erre fordított összegek 2021-ben összesen 184 milliárd forintot tesznek ki. A családvédelmi akcióterv keretében két lépcsőben, 2019-ben és 2020-ban bevezetett intézkedések célja a gyermekvállalás minden eddiginél nagyobb mértékű ösztönzése, a fiatalok életkezdésének és otthonteremtésének támogatása, a nagycsaládosok erőfeszítéseinek elismerése, a családi élet és a munkavállalás közti egyensúly megteremtése, valamint a magyar kistelepülések megerősítése és modernizálása. A családi adókedvezmény mai formában létező rendszere a kormány egyik legemblematikusabb intézkedése, amely a fiatal, gyermeket vállaló pároknak komoly segítséget jelent. 2019-től a két kiskorút nevelő szülők összesen 40 ezer forintot, három vagy több gyermek esetében továbbra is gyermekenként 33 ezer forintot vonhatnak le a szülők az adójukból havonta. Az adókedvezmény mellett a csecsemőgondozási díj, a gyed, a gyes, a gyermeknevelési támogatás és a családi pótlék közös rendszere biztosítja azt. És itt a közös rendszeren hangsúly van, hiszen ez is a vitában számtalanszor előfordult, hogy emelni kell a családi pótlékot, és az már hány éve nem volt emelve? Tisztelt Képviselőtársaim! Ha önök észrevették, akkor a Fidesz-KDNP-kormány nemcsak a családi pótlékot nyújtja a családoknak, hanem ezt kiegészítve, sőt ma már eltörpül ez a tétel abban a segítségnyújtási csomagban, amelyet havonta kapnak a gyermeket nevelő családok. A fiatal családok gyermekvállalási támogatása a babaváró támogatás. Ez egy akár 10 millió forint összegű, kamatmentes, szabad felhasználású kölcsön, amelyre minden olyan házaspár jogosult, ahol a feleség 18 és 40 év közötti. A kamatmentesség akkor érvényesül a teljes futamidő alatt, ha a házaspárnak a kölcsön felvétele után öt éven belül legalább egy gyermeke születik. Ez további segítséget jelent a már gyermekes vagy még gyermekvállalás előtt álló fiatal pároknak. 2020-tól bevezettük a nagyszülői gyedet. Ha a kisgyermekes szülők így döntenek, akkor helyettük a még aktív munkaviszonnyal rendelkező nagyszülő maradhat otthon gyeden a két év alatti kisgyermekekkel. Az akcióterv zászlóshajója a babaváró támogatás, amelyről az imént már beszéltem, amelyre jövőre 68 milliárd forintot fordítunk, az idei évre szánt 26 milliárd forint és a 2019. évi 12 milliárd forint után. Ez a költség a kamattámogatásból és a megszületett gyermekek utáni tartozás-jóváírásból, valamint a hitelintézeteknek fizetett járulékból adódik. Eddig már 74 ezer család igénybe is vette a támogatást. [[13.30]] Szintén nagy népszerűségnek örvend a nagycsaládosok autóvásárlási támogatása, amelyre a tavalyi 8 milliárd és az idei az eddig ismert adatok szerinti mintegy 30 milliárd forint után jövőre 10 milliárd forintot tervezünk. A juttatás iránt eddig 27 ezer igénylés érkezett, és 31 milliárd forint volt a kiutalt összeg. A többgyermekes családok lakáscélú jelzáloghiteleinek csökkentéséhez nyújtott támogatásra 18,5 milliárd forintot fordítunk jövőre. Ezt a 2019-ben kibővített lehetőséget 12 ezren igényelték azóta, vagyis látható, hogy erre szükség van, és ezt igénylik a többgyermekes családok. A négy- és többgyermekes anyák szja-mentességére 2020-ban 22 milliárd forintot, 2021-ben pedig már 24 milliárd forintot fogunk fordítani. Idén eddig ez alatt a néhány hónap alatt 43 ezer anya tudott élni ezzel az új, januártól bevezetett lehetőséggel. A családok megélhetését szolgálja az is, hogy 2016 januárjától az önkormányzatoknak kötelező gondoskodniuk minden iskolai szünetben a hátrányos és halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek étkeztetéséről. A kormány biztosítja az ehhez szükséges forrásokat. Ennek köszönhetően országszerte minden településen minden hátrányos és halmozottan hátrányos helyzetű gyermek részesülhet az iskolai szünetekben is napi egyszeri, ingyenes étkezésben, amennyiben szülei ezt igénylik. Ezt a támogatást 2010 óta 27 milliárdról 2021-re 86 milliárd forintra emeltük. A szünidei gyermekétkeztetés igénybevételének lehetőségéről a települési önkormányzat jegyzője írásban tájékoztatja a hátrányos és halmozottan hátrányos helyzetű gyermeket nevelő szülőt, továbbá a kérelem benyújtásához a helyi család- és gyermekjóléti szolgálat segítséget nyújt a szülő számára. Ezt is több képviselőtársam említette, hogy de vajon honnan tudnak róla. Tisztelt képviselőtársaim, innen. Kiemelendő, hogy a bölcsődei ellátás finanszírozására a működés, a bérek és a férőhelybővítés kiadásával együtt közel 46,5 milliárd forintot fordítunk, ebből 15 milliárd forintot szeretnénk bölcsődefejlesztésekre fordítani, harmadával többet, mint 2019-ben, és több mint négy és félszeresét a 2010-es összegnek. A „Nők 40” ellátás kiadási előirányzata 302 milliárd forint, ez még az ideinél is magasabb 5,6 százalékkal. Tisztelt Képviselőtársaim! A vitában számtalanszor elhangzott az is, hogy egy-egy költségvetés a mindenkori kormány, a beterjesztő, a kormányzó erő filozófiáját tükrözi. Ebben az egyben egészen biztos, hogy egyetértünk. Kiderül ebből a költségvetésből, hogy melyek azok a prioritások, amelyeket előtérbe helyezünk a költségvetésben: a gazdaságvédelem, a családok védelme és a családokba nemcsak a kisgyermeket nevelő családokat értem bele, hanem a gyermekvállalás előtt álló fiatalokat, a gyermeküket már tervező fiatalokat, házaspárokat, a gyermekeseket, az egy- és a többgyermekeseket, az egyedülálló anyaként vagy apaként gyermeküket nevelő családokat és a nagyszülőket is beleértjük , a harmadik nagyon fontos pillére pedig a költségvetésnek, ami szintén a filozófiánkat tükrözi, az a járványügyi védekezés és az egészség biztosítása. Én azt gondolom, hogy büszkén vállalhatjuk azt, hogy ez a költségvetés a kormány és a Fidesz-KDNP-frakciók filozófiáját is követi, ebben semmi szégyellnivaló nincsen, ez így van. A magam részéről támogatom a költségvetés elfogadását, és erre kérem majd minden képviselőtársamat. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A következő felszólaló a Jobbik képviselőcsoportjából Ander Balázs képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Sokszor ér minket a kritika a kormánypárti padsorokból, hogy nem adjuk meg azokat a forrásokat, amelyekkel azokat a módosító indítványokat, amelyekkel előállunk, finanszírozni lehetne. Nos, azért találtunk ilyet. Ha megnézzük a jövő évi költségvetést, akkor ott azt látjuk, hogy vasútfejlesztésre 183 milliárd forintot szánnak. Nézzük meg ennek az eloszlását! Ez a 183 milliárd forint úgy fog kinézni, hogy önök 51 milliárd forintot adnának a 7700 kilométernyi hazai vasúti szárnyvonalaknak, illetve törzsvonalaknak a felújítására, és egy 160 kilométernyi kicsiny részre pedig több mint 132 milliárd forintot áldoznának. Ha ezt az aránytalanságot egymás mellé tesszük, az azt jelenti, hogy az előző tételnél kilométerenként 6 millió 600 ezer forint jutna felújításra, viszont az önök kedvence, a Budapest-Belgrád vasút hazai szakasza, ez az alig 160 kilométeres hazai szakasz 825 millió forinttal tételeződne kilométerenként, és ez csak a jövő évi költségvetés. Az a helyzet, hogy ennél önök sokkal többet terveztek be, hiszen egy éveken keresztül elhúzódó projektről lenne szó. Ez azt jelenti, hogy 125-szörös aránytalanságról van szó. S ha önök azt mondják, hogy ezt azért kell fejleszteni ugye, nem azért, mert Mészáros Lőrinc zsebét ez 300 milliárdos biznisszel fogja gyarapítani , mert a vasúti közlekedés milyen fontos, milyen környezetbarát amivel egyébként egyet tudunk érteni , akkor föl kell tenni a kérdést, amit itt néhány héttel ezelőtt Mosóczi államtitkár úrtól megkérdeztem, hogy mik igazak azokból a sajtóhírekből, hogy gyakorlatilag ki akarják végezni a szárnyvonalak egy jelentős részét Magyarországon; négyszer kérdeztem rá fölszólalásomban, ártatlan ábrázattal azt válaszolta, hogy az önök számára a vasút nagyon fontos, és tulajdonképpen nem akarják ezt bántani. Nem, a fenét nem! Még egyszer: a jelen állás szerint kivégzik ezeket a szárnyvonalakat, ezt a háromtucatnyi szárnyvonalat, amiről szó van, ki fogják végezni azzal a menetrenddel, amit most vezettek be. Nem tudjuk elfogadni azt, hogy mindenféle túlárazott projekt révén a Kínai Kommunista Párt amelyik egyre szorosabb barátságot köt a Fidesszel tulajdonképpen a helyi eliteket megvásárolva ilyen gigaberuházásokat lőcsöljön az országra, a saját befolyását növelve egyébként Magyarországon és Európában belül, olyanformán, hogy még Ugandában is feleennyi áron, feleekkora összegből építenek kilométerenként autópályát. Azzal szoktak érvelni, hogy azért ilyen drága ez a hazai vasútvonal, a Budapest-Belgrád vasútvonal hazai szakasza, merthogy kétvágányú lesz. Azért jelzem, Ugandában sem egysávos autópályát építenek, mégis kijön feleakkora összegből, mint amit önök most elfüstölnének erre a projektre. Lehetne egyébként, hogy ha valóban gazdasági érvekkel jönnének elő semmiféle hatástanulmányt nem láttunk, semmiféle garanciavállalást nem láttunk az önök részéről, hiszen titkosították ezt a projektet , szóval, ha igazak lennének ezek az érvek, akkor támogatnák azt a módosító javaslatunkat is, amely például a nehéztehergépjármű-forgalmat kívánná vasútra terelni. Ehhez azonban az kellene, hogy azokat a lassújeleket, amelyek elárasztották a hazai vasutat, fölszámolják, és abból az irdatlan összegből, amit erre az egészre most el akarnak költeni, ennek a jelentős részét meg lehetne valósítani. De nézzük csak, Tilki képviselőtársam itt a vidék fontosságáról beszélt, amivel maximálisan egyet tudunk érteni; a „Magyar falu” programról beszélt képviselőtársam, ami nagyon fontos. Csak az a helyzet, hogy mennyit szán erre a kormány? 90 milliárd forintot látunk ott. A Budapest-Belgrád vasút hazai szakaszára, arra a 160 kilométerre pedig több mint 132 milliárd forintot dobnának ki, csak a következő esztendőben. Hol van itt az arányosság!? Milyen prioritás ez!? Olyan, amivel mi itt a Jobbik padsoraiban nyilván nem tudunk egyetérteni. Az a helyzet, hogy szeretnénk, ha a „Magyar falu” programra szánt összegeket jelentősen megnövelnék, ugyanis mi azt mondjuk, hogy a 24. óra végén járunk. S amikor itt mi ezekről a dolgokról beszélünk, hogy milyen állapotban van a magyar vidék, akkor lehet, hogy megkapjuk azt, hogy kongatjuk a vészharangot, csak az a helyzet, lehet, nem a vészharangot kongatjuk, hanem a lélekharangot, tisztelt képviselőtársaim. S hogy lesze ennek a magyar vidéknek, annak a sötétségnek, ami ráborult a magyar vidékre, valamikor hajnala, azért az erősen kérdéses. Most már nem is aprófalu-szindrómáról beszélhetünk, hanem egészen egyszerűen azt kell mondjam, hogy agonizálójárás-szindrómáról, hiszen nem egy-egy települést érint az a problémahalmaz, az a komplex és összetett gond és baj, ami ott megfigyelhető, hanem komplex, egész járásokat. A fiatalok elvándorolnak, elöregszenek; most már nem településekről van szó, hanem egész járásokról. Szociokulturális lepusztulás, gettósodás az, ami ott megfigyelhető. A gazdasági hanyatlás kézzelfogható, tapintható, és az a roncstársadalmi létbe való süppedés, amire majd mindjárt hozok föl kézzelfogható, konkrét adatokat, az napnál világosabban mutatja, hogy óriási problémák vannak, képviselőtársaim. A lakosságmegtartó erő brutálisan alacsony, a béka hátsója alá zuhant bizonyos járásokban. [[13.40]] Hadd utaljak akkor arra a választókerületre, ahonnét érkezem: Dél-Somogy, Somogy megye 2. számú választókerület. Ennek zömét három járás alkotja: a Barcsi, a Nagyatádi és a Csurgói. Tíz évvel ezelőtt, amikor önök átvették a kormányrudat, 67 ezer ember lakott ebben a három járásban, most 60 ezer. 10 százalékos a népességcsökkenés, ez nagyobb, képviselőtársaim, mint az a népességveszteség, amit Magyarország a második világháborúban arányait tekintve elszenvedett, az 7 százalékos volt. Ez itt Dél-Somogyban 10 százalékos. 2018-ban 592 születés volt ebben a három járásban, a halálozások száma ezzel ellentétben 1064. Van olyan járás ezen belül, a Csurgói, ahol 133 gyermek látta meg a napvilágot 2018-ban, és 294-en haltak meg. Tehát a halálozások száma több mint duplája a születéseknek, és az elmúlt tíz évet tükrözik azok a számok, amelyekről itt most beszéltem. Úgyhogy, képviselőtársaim, higgyék el, fogadják el, hogy óriási bajok vannak, és nem véletlen az, hogy szeretnénk azt látni ebben a költségvetésben, hogy sokkal nagyobb figyelmet szentelnek ezeknek a kérdéseknek. Tehát arra, hogy ezt az iszonyatos lepusztulást, ezt a demográfiai lejtőn való száguldást valahogyan meg lehete állítani, megint csak azt kell mondjam, hogy erős kérdőjelek fűződnek ehhez, és ha ilyen számokat látunk majd a költségvetésben, akkor az a helyzet, hogy ez nem fog megtörténni. 62 település alkotja ezt a három járást. A 62 településből 50 egyébként az önök rendelete értelmében jelentős munkanélküliségtől sújtott településnek minősül, 47 pedig társadalmi, gazdasági és infrastrukturális szempontból kedvezményezett település lenne a kormányrendelet alapján is, csak az a helyzet, hogy az ott élő emberek ezt nem nagyon érzékelik. A következő, ami ezt alátámasztja, az az, hogy mennyire becsülik önök, mondjuk, a bennszülötteket, mert sok esetben azt látjuk, hogy a nagybirtok idegen, külföldi, a cselédsors azonban magyar. Egy jó példát mondanék lakóhelyemről, Barcsról és környékéről. Az annak idején kárpótlásban nem volt és természetvédelmi oltalomra kiszemelt területek ügyéről van szó, amit most be fognak fejezni, pontot tesznek ennek a történetnek a végére, felszámolják az osztatlan közös birtokokat. Az a helyzet, hogy az az ezer, mondhatom úgy, hogy károsult barcsi és Barcs környéki ember ott a környező településeken lehet, hogy semmit nem fog kapni ezért a földért, ami az övék, azért az 1600 hektárnyi erdőterületért, ami most állami tulajdonba fog kerülni, viszont volt olyan nagybirtokos most kapaszkodjanak meg, kormánypárti képviselőtársaim! , aki a magyar államtól 810 ezer forintot kapott aranykoronánként, hektáronként hárommillió forintot, amikor őt vásárolták ki az osztatlan közösből. Tehát ennyi az idegen nagybirtokosnak a fizetsége az önök részéről, és meglátjuk, hogy mennyit kapnak az ott élő, a Dél-Somogyban élő kisemberek, a korán kelő és keményen dolgozó kisemberek. Nagyon szeretném, ha támogatnák egyébként azt a módosító javaslatot, amely azt célozza, hogy végre megkapják az őket megillető kárpótlást, ami 25-30 éve húzódik. Kíváncsi vagyok, hogy támogatják-e. Képviselőtársaim! Nagyon fontos lenne egyébként az integrációra és a pedagógusokra mint a legfontosabb szereplőire ennek a területnek odafigyelni. 1 százalékkal nő a személyi jellegű kiadások aránya a Klebelsberg Központnál. Tessék megnézni akkor, hogy jövőre mit terveztek be! Mi azt mondjuk, hogy versenyképes Magyarországot csak versenyképes tanári bérekkel lehetne építeni. Ha nem akarjuk azt, hogy ez az ország a termelési láncok alján rekedve alacsony hozzáadott értéket produkáljon, és egyfajta gyarmat legyen mert gyarmati helyzetbe kerültünk, nem most egyébként, nem csak az önök sara, nem az elmúlt tíz év sara ez az egész , azt hiszem, akkor erre sokkal jobban oda kellene figyelniük. Új klebelsbergi modellt kellene építeni Magyarországon, és megfogadni azt a szentenciát, amit a ’20-as években vallottak, akikre egyébként önök annyit szoktak hivatkozni, hogy az oktatási tárca legyen az új honvédelmi tárca Magyarországon, mert ennek az országnak, ennek a nemzetnek más lehetősége nincs. Meg kell nézni, hogy milyen a pedagóguskorfa: végzetesen elöregedett. A pedagógustársadalom 50 százaléka 50 év feletti, és az önök kormányzása alatt a 30 év alatti pedagógusok aránya 15 százalékról 6 százalékra zuhant. Kérdezem: ki fog így integrálni, ki fog így felzárkóztatni, hiszen ennek a felzárkóztatásnak a legfontosabb terepe az iskola lenne. És az is egy nagy szégyen, tisztelt képviselőtársaim, hogy önök az olyan programokra, mint például a „Biztos kezdet gyerekházak” program, a tanodaprogram vagy éppen az iskolai szociális segítő tevékenység támogatása, összesen 9 milliárd forintot tábláztak be a következő évi költségvetésbe, tehát másfél kilométernyi vasúti szakasz ára a Budapest-Belgrád vasútból. Mi azt mondjuk, hogy ezt a tételt jelentősen meg kellene növelni azért, hogy az elkövetkezendő évtizedek társadalmi köznyugalma biztosítva legyen Magyarországon, ugyanis hitünk szerint a társadalmi integráció ennek a nemzetnek az egyik legfontosabb XXI. századi sorskérdése. Jó lenne, ha erre odafigyelnének. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mielőtt megadnám Vitányi István képviselő úrnak a szót, tájékoztatom a tisztelt képviselőtársaimat, hogy Harrach Péter frakcióvezető úr arról tájékoztatott, hogy a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja a vitában a frakció rendelkezésére álló időkeretből 5 perc 48 másodpercet a Fidesz képviselőcsoportja részére átad. Kérem tisztelettel a műszaki személyzetet, hogy legyenek szívesek majd ezt akceptálni, és az időkeretet ennek megfelelően módosítani.Akkor most a Fidesz képviselőcsoportjából Vitányi István képviselő úr következik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Köszönöm a KDNP-nek, hogy lehetőséget adott arra, hogy talán végig tudjam mondani mondandómat. Ígérem, hogy nem az ugandai helyzetről fogok beszélni és nem a Jobbik helyzetéről, akiről azt mondta Ander Balázs [[Z. Kárpát Dániel: Megszemélyesíted a Jobbikot? Ha párt, akkor amely!]] , bár lehet, hogy nem erre gondolt, hogy a 24. órában vannak tényleg így van. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásomban két területet szeretnék érinteni. Elsőként az igazságszolgáltatási szervek költségvetéséről kívánok szólni, másodsorban pedig a vidéki Magyarország lehetőségeit szeretném ismertetni a 2021. évi költségvetés tükrében. Az igazságszolgáltatás független, önálló hatalmi ág, amely alapelvet már Arisztotelész és Cicero is hangsúlyozta műveiben. A bírák függetlenségének egyik záloga, hogy anyagilag és egzisztenciálisan is ne legyenek kiszolgáltatottak. A korábbiakhoz hasonlóan ennek a követelménynek tesz eleget az előttünk fekvő költségvetés is, amely külön fejezet alatt biztosítja a rendes bíróságok kiadásainak fedezetéhez szükséges összegeket. Indokolt a bíróságok mellett kiemelni az igazságszolgáltatás másik meghatározó közreműködőjét, az ügyészséget is, amely ugyan nem tekinthető önálló hatalmi ágnak, de ahogyan Alaptörvényünk is rögzíti, önálló és független alkotmányos intézmény. A függetlenség egyik biztosítéka az ügyészség esetében is az önálló fejezetekben történő költségvetési rendelkezés. Tisztelt Képviselőtársaim! A költségvetés két helyen érinti érdemben a bíróságokat és az ügyészségeket: egyrészt mint önálló alkotmányos szervek, hiszen külön költségvetési fejezet határozza meg az említett hatalmi ág éves költségvetését, másrészt pedig a mindenkori költségvetési törvény határozza meg a bírói és ügyészi illetmények kiszámításához szükséges illetményalapot. Az önálló költségvetési fejezetek kapcsán elengedhetetlen annak megemlítése, hogy a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló törvény, valamint az ügyészségről szóló törvény irányadó rendelkezése értelmében az OBH elnöke, illetve a legfőbb ügyész állítja össze az önálló költségvetési fejezetre vonatkozó javaslatát, amelyet a kormány változtatás nélkül terjeszt az Országgyűlés elé. Tisztelt Ház! A bírósági szervezetrendszer folyamatos fejlesztése mind emberierőforrás, mind infrastrukturális vonatkozásban, gazdasági és társadalmi szempontból kiemelt jelentőséggel bír. A fejezet 2021. évre benyújtott költségvetése tartalmazza a bíróságok működési színvonalának javítására, az eddig elért hatékonyság növelésére irányuló célkitűzéseket megvalósító humán erőforrás anyagi fedezetét, valamint az ítélkezési munka hatékonyságának fokozásához szükséges tárgyi feltételeket. A korábbi évben megkezdett és folyamatban lévő beruházásokkal kapcsolatban érdemes elmondani, hogy 2016-ban törvény rendelkezett az Érdi Járásbíróság felállításáról, aminek határideje 2019. január 1. napja volt. A beruházás tervezett összköltsége több mint 4,5 milliárd forint. A kijelölt évben a járásbíróság ideiglenes épületben meg is kezdte működését, a teljesen új épület kivitelezési munkálatai pedig 2019. év végén kezdődtek meg. A beruházás várható befejezése: 2021. Az infrastrukturális beruházások terén szót ejtenék még a Gödöllői Járásbíróság teljes rekonstrukcióját kilátásba helyező projektről, amelynek 2021. évi költségvetése közel 1,2 milliárd forint. [[13.50]] A 2020-ban megkezdett és több évre áthúzódó beruházások között szerepel előkészítés alatt lévő beruházásként a Szolnoki Törvényszék és a Szarvasi Járásbíróság rekonstrukciója, melyek becsült összege 1,2 milliárd forint. A tervezési eljárás 2021. évben várható összege az előbbi esetben 161 millió forint, az utóbbinál pedig a kivitelezés várható költsége 547 millió forint. A bírósági épületállományt összességében érintő ütemezett, állagmegóvási és év közben felmerülő, előre nem tervezett felújítási munkák 2021. évi költségvetése 569 millió forint. A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló törvény idén január 1-jei módosításának eredményeként 2020-ban sor került a bírák illetményének emelésére. A 2019 novemberében bejelentett háromütemű bérfejlesztés második üteme a bírói illetményalap 12 százalékos emelését jelenti 2021. január 1-jétől. Az illetményalap emelése a bírósági szervezetrendszer valamennyi munkavállalója, bírák és igazságügyi alkalmazottak által nyújtott szakmai tevékenység méltó elismerését és megfelelő anyagi megbecsülését jelenti. A bírósági illetményrendezés második ütemének többletköltsége 10,5 milliárd forint. Néhány gondolat erejéig említést kívánok tenni az ügyészség költségvetéséről is. A közérdekvédelmi, illetve a bűnüldözői feladatok eredményes és maradéktalan ellátása érdekében az ügyészség esetében is nélkülözhetetlen a minőségi infrastrukturális háttér és humán erőforrás biztosítása. A szociális hozzájárulási adó csökkenéséből származó megtakarítás, a minimálbér és a garantált bérminimum emelése, valamint a 2020. évi bérintézkedések bázisba történő beépítése következtében a 2021. évi javasolt támogatási előirányzat 52 milliárd forint. Tisztelt Képviselőtársaim! Az általam elmondottakból is megállapítható, hogy az előző évek és a 2021. évi költségvetés is biztosítja mind a bíróságok, mind az ügyészségek számára a magas színvonalú munkavégzéshez és a munkafeltételek javulásához szükséges összegeket. Tisztelt Ház! Most pedig áttérnék egy, hozzám és a szívemhez is közel álló projektre, a „Magyar falu” programra. Elöljáróban szeretném megjegyezni, hogy a „Magyar falu” program egy olyan társadalompolitikai, nemzetpolitikai, fejlesztéspolitikai és demográfiai célokat meghatározó intézkedéscsomag, amely minden alapprogramjában teljes egészében kifejezi, hogy a kormány elhivatott a magyar települések fejlődése, jelen esetben különösen a kistelepülések fejlesztése iránt. A „Magyar falu” program példa nélküli, mert a rendszerváltozás óta az első olyan lényeges, a vidéki Magyarország és a kistelepülések felemeléséért indított program, ami teljes egészében magyar forrásból valósul meg. Az eddigi tapasztalatok alapján elmondható, hogy a kistelepülések által felvetett problémákra folyamatosan reagálnak a kiírások, és a kormányzat is igyekszik úgy kialakítani a jogi környezetet, hogy a „Magyar falu” program által a kistelepülések még ütemesebben fejlődhessenek, azért, hogy a vidéki élet ne életminőség közötti, hanem életstílus közötti választás legyen. Választókerületem, Hajdú-Bihar megye 4. számú választókerületének szinte valamennyi települése fejlődött az elmúlt időszakban. A szorgalmas falusi közösségek derekasan helytálltak az eddigi fejlesztéseknél, így méltó módon megérdemelték a magas szintű szolgáltatásokat. Büszkén mondhatom, hogy a berettyóújfalui választókerület kistelepüléseinek döntő többsége jutott a programnak köszönhetően egészségügyi, infrastrukturális, egyházi vagy éppen a helyi identitástudat erősítését célzó pályázati forráshoz. Üdvözlendőnek tartom, hogy a 2021. évi központi költségvetésről szóló törvényjavaslatban a kormány 90 milliárd forintnyi előirányzatot határozott meg a „Magyar falu” programra, amely tartalmazza a falusi útalap keretein belül megvalósuló mellékúthálózat felújítási költségeit és a „Magyar falu” program kis léptékű falusi fejlesztések támogatására létrehozott alapprogramjának forráskeretét. A „Magyar falu” program széles körű támogatási rendszerrel bír. Egyik legkiemelkedőbb része a falusi CSOK, amely motivációt jelent, és egyben többlettámogatást biztosít a letelepedésben és a saját ingatlan vásárlásán gondolkodó azon párok számára, akik nem városi, hanem falusi környezetben szeretnének családot alapítani és gyermekeket nevelni. Ennek keretében gyermekvállalástól függően akár 10 millió forint vissza nem térítendő támogatás igényelhető használt lakóingatlan vásárlására és egyidejű korszerűsítésére vagy bővítésére, vagy ötmillió forint a meglévő otthon felújítására. 2020. január 1-jétől a falusi CSOK-ban érintett településeken további lehetőség az áfa-visszatérítési támogatás igénylése azok számára, akik új házat vásárolnak, építenek, vagy meglévő házukat felújítanák, bővítenék, ötmillió forintig visszaigényelhetik az áfához igazodó összeget. A kormány elkötelezett családtámogatási politikájának tükrében az otthontámogatási programokra a következő években is kiemelt összeg került meghatározásra, amely a költségvetési törvényben 249,5 milliárd forint összegű kiadási előirányzatot határozott meg. Számos vonatkozásban méltathatnám még a programot, amely jelentősen hozzájárult a vidéki Magyarország fejlődéséhez és népességmegtartó erejének növeléséhez. Örvendetes, hogy a legfontosabb területekre idén is, ahogy eddig már évről évre láttuk, több forrás áll majd rendelkezésre. Jómagam a bihari térség képviselőjeként a rendelkezésre álló eszközökkel és a „Magyar falu” program adta lehetőségekkel továbbra is arra törekszem, hogy a mi vidékünkön lakók életszínvonalának minősége folyamatosan emelkedjen. Tisztelt Országgyűlés! Nem kívánom tovább szaporítani a szót. Summázva a tényeket, úgy vélem, hogy a 2021-es költségvetés tervezete segít leküzdeni a járvány okozta emberpróbáló időkben keletkezett negatív hatásokat, és jelentősen könnyíti a magyarokra váró terheket. Olyan időkben, amikor az egész világon egy válság vonul át, nem mindegy, milyen eszközökhöz nyúlunk. Zárásként engedjék meg, hogy idézzem kiváló államférfinknak, néhai miniszterelnöknek, a bihari református nemesnek, Tisza Istvánnak a gondolatait: „A világtörténelem mérlegének serpenyőjébe dobattunk, és saját súlyunktól függ, hogy a serpenyő milyen eredményt fog mutatni.” Kérem képviselőtársaimat, támogassák a benyújtott költségvetés elfogadását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló az MSZP képviselőcsoportjából Harangozó Tamás képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az előző napokban felszólalásom során az önkormányzatok jövő évi támogatásával foglalkoztam. Most a Belügyminisztérium alaprendeltetése, a rendvédelmi szervek tekintetében szeretném némileg elemezni a jövő évi helyzetet a leírtak alapján, és néhány kérdést szeretnék konkrétan megfogalmazni a kormány felé, ami nem világos számunkra ezekből a betűkből és számokból, mert néhány esetben azt látjuk, hogy ígéret van, de forrást nem találunk mögötte, illetve természetesen a véleményünket elmondani a javaslattal kapcsolatban.Először is a legfontosabb tisztázni és leszögezni, hogy a rendvédelmi illetményalap 2008 óta változatlan összegben marad jövőre is: 38 650 forintban határozza meg a költségvetési javaslat, ami egymagában elképesztő. A kafetériajuttatások keretösszege évek óta először növekszik. Talán nem kellett volna néhány évvel ezelőtt lecsökkenteni. Ez egymagában örvendetesnek tűnik, hiszen 200-ról 400 ezer forintra emeli az adható kafetériajuttatásokat. Ellenben a fejezeten belül és ez igaz a honvédelmi tárca fejezetére is ennek a fedezetét nem látjuk. Ezért kérdezném itt első körben államtitkár urat, hogy ha a tárcánál nem, akkor vajon hol kell keresni ezt az összeget. Nem zárom ki, hogy van valami központi közös fedezet erre, viszont ott azt kellene majd látni, hogy abba mindenki belefére, vagy majd jövőre veszik észre az emberek, hogy rájuk pont nem jutott már elég pénz. A szociális hozzájárulási adó csökkentését ugyancsak érvényesíti a javaslat az egyes szervek költségvetésénél, így a Belügyminisztériumnál is. Mondom magyarul: tehát elvonják ezt a forrást a Belügyminisztériumtól, ezzel csökkenni fog a jövő évi költségvetésük. Ezt azért merem szóvá tenni, mert a honvédelmi tárcánál ez a forrás nem kerül elvonásra, a Belügyminisztérium mozgásterét viszont ez csökkenteni fogja jövőre. A koronavírus-járvány, a veszélyhelyzet és a gazdaság újraindítása miatt a javaslat minden alcím esetében báziscsökkentést hajt végre a dologi és a felhalmozási kiadásoknál. [[14.00]] Ezt is magyarul mondom: itt tehát egy fűnyíróelvű megszorításról van szó, egy elvonásról, ami természetesen egy vírusválság idején érthető is ilyen szempontból, de azért szögezzük le a tényt, hogy ez a jövő évben teljesen egyértelműen forráselvonást fog jelenteni a belügyi tárcától is. [[Szabó Sándort a jegyzői székben Arató Gergely váltja fel.]] A fenti két csökkenő tétel ellenére a rendészeti szervek kiadási előirányzata az Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság kivételével, mert ott effektíve csökken, magasabb lesz, mint 2021-ben. Ennek a magyarázata, hogy a személyi juttatásoknál a bázisba beépülnek az idén megkapott változások, tehát a hivatásos állomány tagjait megillető kiegészítő juttatás, a rendvédelmi alkalmazotti jogviszonyban lévők bérfejlesztése és a rendészeti életpályamodell részeként biztosított 5 százalékos bérfejlesztés végső kiigazítása. Nem látjuk azonban… [[A Perényi Sigismund Peterrel beszélő Banai Péter Benő felé fordulva:]] Nagyon megtisztelne, ha figyelne egy percre, államtitkár úr, bocsánat, nem személyeskedés, csak őszintén kérem, hogy figyeljen picit, hátha tud nekem segíteni. A jövő évi BM fejezeti költségvetésben az idei bázison túl, ami egymagában emeli az összeget, a jövő évi bérfejlesztést hol lehet esetleg találni és annak mi a nagyságrendje? mert ezt nem találtuk. Vane ilyen szándék, ha van szándék, akkor ezt a pénzt hol lehet megtalálni? Tényleg, ha van ilyen, én örülök neki, csak segítsen megfejteni, mert a fejezeten belül nem lehet ezt látni. Az elmúlt évektől eltérően 2021-ben alig számol fejlesztéssel a költségvetési javaslat a rendvédelem területén. A napi működési kiadásokra is kevesebb forrás fog jutni, mert minden rendészeti szervet érint a dolog, és a felhalmozási kiadások báziscsökkentése, amiről beszéltem, fűnyírótípusú elvonás. A kiegészítő juttatás és a háromévente adandó hathavi illetmény juttatása jól fog jönni a rendészet területén szolgálatot teljesítőknek, ez vitathatatlan, ugyanakkor az, hogy 11 éve változatlan az illetményalap, és hogy ennek a megemelése elmarad, ahelyett pedig újabb és újabb juttatási elemeket vezetnek be, világosan mutatja, hogy a 2015-ben megalkotott rendészeti életpályamodell mint életpályamodell nem működik, és a kormány nem is próbálja rendszerszerűen működtetni ezt. Mi sem bizonyítja ezt jobban, mint az az elvándorlási hullám, az a túlszolgálat és az a működési zavar, amely egyébként jellemez szinte minden rendvédelmi szervet az elmúlt években. A költségvetés transzparenciája lényegesen lecsökkent a 2020-ashoz képest. Folyamatosan vonják össze az előirányzatokat, a munkaadókat terhelő járulék és szociális hozzájárulási adó, ellátottak pénzbeli juttatása előirányzatot, ezek helyett már csak a személyi juttatások előirányzata szerepel, a dologi kiadások, egyéb működési kiadások elkülönítése szintén megszűnt, már csak személyi juttatások és egyéb működési kiadások vannak, a beruházási és felújítási kiadás szintén eltűnik. Ami sokkal érdekesebb és talán érthetőbb is, hogy a területen dolgozók, a civil szervezetek, szakszervezetek, a rendvédelmi kar, az önkéntes tűzoltók, az önkormányzati tűzoltók támogatása eltűnt a javaslatból saját soron lévő összegként. Tehát mindent összegyúrnak egy úgynevezett civil támogatássá, aztán majd, gondolom, a miniszter vagy éppen, aki arra jön, eldönti, hogy kinek mennyi jut. A költségvetési törvényben a parlamentet és annak képviselőit nem érdekli, hogy effektíve például a rendvédelmi kar vagy akár a választókerületében működő önkéntes tűzoltóságok, vagy az önkormányzati tűzoltóságok jövőre garantáltan megkapjáke a támogatásukat. Ezt majd a Belügyminisztérium saját hatáskörben eldönti, hogy kinek mennyit fog adni. Szerintünk ez nagyon nincs rendben, trendként sincs rendben. A rendvédelmi szolgálat juttatása az utolsó, amire viszont rákérdeznék államtitkár úrnál, hiszen ez egy új tétel, 53 milliárd forinttal szerepel egy olyan összeg, amire maga a javaslat azt mondja, hogy majd csak két év múlva, azaz 2023-ban lesz először kifizetve. Tehát úgy fog szerepelni a BM fejezetnél egy 53 milliárdos tétel, amire maga a javaslat kimondja, hogy az jövőre nem lesz kifizetve. Ezért szeretném kérdezni, hogy ez mi. Ilyen nem volt még. Most ez csak arról szól, hogy félreraknak egy polcra egy kis pénzt, hogy az ne legyen másra elköltve, vagy esetleg év közben majd el fogják költeni másra? De, ugye, azt leszögezhetjük, hogy ez a pénz jövőre nem fog rendelkezésre állni? A legjobb esetben három év múlva a teljes összeg fog rendelkezésre állni, hogy az állománynak kifizessék. Magyarul, ezt akarom kihozni belőle, hogy ez a tétel jövőre gyakorlatilag olyan, mintha nem is lenne ott. Nyilván félre kell tenni, de hogy ennek a fejezetnél mi keresnivalója van ilyen szempontból, azt nem értjük. Összességében azt lehet mondani, hogy a dologi és beruházási kiadások egyértelműen csökkennek jövőre, ez talán az első év, és természetesen valamelyest a válságnak is ez betudható. Egyébként is elmondható, főleg a Belügyminisztérium és a honvédelem területéről, hogy az elmúlt évek költségvetései még tájékoztató jellegű dokumentumnak is erősen nevezhetők , hiszen a kormány mindenféle céltartalékból, ilyen tartalékból, olyan tartalékból, főleg a beruházások tekintetében a Honvédelmi bizottság tagja vagyok, pontosan látom százmilliárdos nagyságrendben, közbeszerzés nélküli mentesítéssel ontja a beruházásokat. Ennek szakpolitikusként egyrészt az ember tud örülni, másrészt világossá teszi, hogy ennek a költségvetésnek mint tervezésnek, ami a funkciója, ezen a területen nem sok teteje van. De ha már a technikát ennyire fejlesztették és fejlesztik a jövőben is, azt szeretnénk kérni továbbra is és nyomatékosan, államtitkár úr, mert pontosan tudjuk, hogy önök is tudják, hogy baj van, hogy tessenek az emberrel is foglalkozni. Nagyon jó, hogy csinos rendőrautók vannak, csak jó lenne, ha valaki bele tudna ülni, tudná vezetni őket és nem az udvaron állnának. Nagyon jó, hogy mindenféle szuper új kütyü van, csak nagyon jó lenne, ha a rendőrök meg a katonák nem szerelnének le és hagynák el a pályát, látván, hogy ami pénzügyi megbecsülést kapnak a munkájukért ezzel az iszonyatos túlszolgálattal, ami rájuk nyomásként nehezedik folyamatosan most már a létszámhiány miatt, az egyértelműen nem versenyképes a piaci munkahelyekhez képest sem. Tudom, hogy ez valami „nünükéje” a miniszterelnöknek, de higgyék el, hogy ezen a területen a szolgálati nyugdíj visszaadása az egyetlen olyan eszköz, amivel ezt valójában újra életpályának lehetne hívni, és kérjük, hogy fontolják meg, hogy ezt a szolgálati nyugdíjat is visszahozzák. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most van lehetőség kétperces felszólalásokra. Elsőnek Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak adok szót, a Jobbik képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Szóba került egy méltán alulértékelt terület az imént kormánypárti képviselő asszony szájából, amire kénytelen vagyok reagálni. A devizahitelesek kálváriája mellett nem mehetünk el szó nélkül. Amikor államtitkár úrék költségvetést terveznek, nem szabad egyszerű vonalkódnak tekinteni azt a több százezer embert, akinek az intézményesített kifosztása lezajlott Magyarországon. Bár tény és való, hogy korábbi szocialista kormányok erőteljesen hozzájárultak ezen hitelállomány felszaporodásához, de azt is látjuk, hogy 2010 óta gyakorlatilag térdre borult ez a kormányzat a bankrendszer előtt. Felvételkori árfolyam helyett piaci árfolyamon engedte forintosíttatni ezeket a gyalázatos hiteleket, 2015-ben pedig megkötötték azt az EBRD-paktumot, ahol szolgai módon aláírással vállalták, hogy a károsultak helyzetének rendezése érdekében egyetlen forintnyi kárt sem okoznak az érintett bankoknak. A zárszóban, ha lesz ilyen, tehát egy dologra szeretnénk érdemi reakciót kapni: mikor tervezi Magyarország Kormánya felbontani az EBRD-vel 2015-ben kötött szolgai paktumot, mikor lesz végre Magyarországnak újra egy nemzetállamhoz méltó kormánya a pénzügyi tudatosságot és a bankrendszerrel való elbánást tekintve? Egyértelmű tehát a kérdés: meddig áll Magyarország Kormánya még a bankok oldalán, és mikor áll oda az út szélén ragadt százezrek mellé? Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló Varga-Damm Andrea képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Köszönöm, hogy a független képviselőtársaim megengedték, hogy még egy szót szóljak a vita vége felé. Egyrészt elnézést szeretnék kérni, hogy a felszólalásomban, amikor az expozéról beszéltem, véletlenül államtitkár urat mondtam miniszter úr helyett, de természetesen őt gondolom. Ennek ellenére azért remélem, hogy majd egyszer valaki megmagyarázza azt az óriási különbséget, hogy a 2020-as költségvetés egy tétele szerint 2020. december 31-re 65,5 százalékos GDP-arányos államadósságot prognosztizáltak, a mostani előterjesztés meg már 72,6 százalékról beszél.A másik pedig, amiről még szerettem volna beszélni, az az, hogy úgy látom, a Külügyminisztériumnak igen erőteljes forrásmegvonása van a költségvetési törvény szerint. Számomra nagyon fontos a nemzetközi térben a feladatok ellátása. [[14.10]] Azt nehezen tudom elképzelni, hogy egyik évről a másikra egy 46 százalékos forráscsökkentés mellett tudja teljesíteni az eredeti feladatát. Azt azért szeretném jelezni, hogy nekünk a nemzetközi térben nagyon sok dolgunk van. A másik pedig, hogy az Emberi Erőforrások Minisztériumának 3647 milliárdos idei költségvetése 3083 milliárdra csökken, ami borzasztó nagy, 600 milliárdos mínusz. El sem tudom képzelni, hogy egy humánjárvány után az ellátórendszer el fogja tudni mindazokat látni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A következő kétperces felszólaló Nacsa Lőrinc képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Ander Balázs úgy fogalmazott, hogy a vidékre ráborult a sötétség. Én ezt visszautasítanám minden jóérzésű vidéki ember nevében. [[Ander Balázs: Nem így mondtam.]] Lehet, hogy nem pont így értette, de nem volt szerencsés a mondat, amit mondott. Azért viszont elismerésem fejezem ki, hogy ilyen tisztában van az ugandai útépítési helyzettel és a betonkeverők kölcsönzésének az árával. Ez mindenképpen tiszteletre méltó. Azt sajnos kihagyta Ander képviselő úr a felszólalásából, hogy az oktatási kiadások jövőre megközelítik a 2230 milliárd forintot, ami közel 784 milliárd forintos növekedést jelent 2010-hez képest, és a válsághelyzet idején is 80 milliárdos többletet jelent az idei költségvetési évhez képest. Ez kimaradt a képviselő úr beszámolójából. Amikor Harangozó képviselő úr a rendészeti, honvédelmi kérdésekről beszélt, akkor voltak korrekt kérdései és felvetései is, de ő is figyelmen kívül hagyta azt, hogy a rendvédelmi kiadások megközelítik az előttünk lévő költségvetésben, tehát jövőre a 953 milliárd forintot, ami 2010-hez képest 504 milliárd forintos növekedést jelent, és 2020-hoz, a mostani költségvetési esztendőhöz képest is 93 milliárd forintos növekedést jelent. De a honvédelemre fordítható források is 30 százalékkal növekednek egy év alatt. Ebben nyilvánvalóan a bérjellegű kiadások is benne vannak, illetve a fejlesztési és működési költségek is. Szeretném megnyugtatni Varga-Damm Andreát, hogy a Magyar Honvédség nemzetközi szerepvállalása semmilyen módon nincs veszélyben, a magyar katonák elismert katonák minden nemzetközi misszióban, legyen az EU-misszió, legyen az NATO-misszió, és nagy számban vesznek részt elismert katonák, sőt parancsnoki tisztséget is töltenek be több helyen. Mi innen szeretnénk megköszönni az ő szolgálatukat. Azt gondolom, hogy nemzetközileg a legmagasabb körökben is úgy beszélnek a magyar katonákról ezekben a missziókban, mint a legkiválóbb katonákról. Az ő missziójuk sincs veszélyben, és hálásak vagyunk a szolgálatukért. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Rendes felszólalások következnek. A következő felszólaló a DK képviselőcsoportjából Varju László képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Így a harmadik nap vége felé, amikor ezt a vitát folytatjuk, tulajdonképpen meglepetten hallgattam azt, amikor államtitkár úr szenvedélyesen a 2010 előtti időszakkal részben összehasonlítja, részben pedig azzal kapcsolatosan fejti ki az álláspontját. Azért is izgalmas ez, mármint így személyesen nekünk, mert bizonyos értelemben annak az időszaknak is kölcsönösen valamilyen felelősei voltunk ebben a történetben. Ez a fejlődés, ami elvezetett, és ahogy ön többször ki is fejtette konzervatív megközelítésben… én azért szeretném emlékeztetni önt arra, hogy amit ön elmondott, ezen túlmenően azok a szándékok, amik megjelentek, mondhatnám úgy, én így foglalnám össze, hogy a köztársaságpártiak javaslatai között, azért bizonyára emlékszik államtitkár úr, hogy megépült évente 40 ezer lakás. Amikor ön azt mondja, hogy volt gázáremelkedés, én meg azt mondom, hogy volt gázártámogatás. Ilyen összevetésben az emberek helyzete volt jobb, és ebből a szempontból az a kormány kifejezetten arra törekedett, hogy az emberek élete legyen ilyen értelemben változó, növekvő, jobb lehetőségeket kínáló, erre koncentrált. Akkor volt az egészségügyben bérfejlesztés, volt pedagógusbér-fejlesztés. Kétségtelen, hogy ezek megtörténtek. Politikai szempontból szerintem kiemelten fontos az, hogy az európai uniós csatlakozásunk feltételei ekkor zárultak le, és megteremtődtek annak feltételei, hogy egy hétéves ciklusban, és akkor 2007-08 adatait vetjük össze, erre mondtam, a GDP-arányos államadósság ugyanaz volt, mint akkor és most. Tehát ebben az értelemben az a vitánk, amely e tárgyban megvan, én ezt az álláspontot szeretném továbbra is, vagy fogom továbbra is képviselni. Miközben kétségtelenül igaz, hogy ezt az egészet megakasztotta és derékba törte azt a fejlődést egy 2008-as válság. És mi történt utána, államtitkár úr? Ön pontosan ugyanolyan jól tudja, mint én: tíz éve töretlen nemzetközi konjunktúra van, évente több mint ezermilliárd forintnyi európai uniós forrást használnak fel mint ajándékot, és költik el, és a kialakult nehézségek közepette azok az emberek, akik elmentek Magyarországról, évente több mint 1500 milliárd forintot utalnak haza. Ebből kimutatni a 4 százaléknál magasabb növekedést, őszintén szólva, nem egy nagy truváj. Ezért mondom azt, hogy itt valami hibádzik. Mégis egy dolgot el kell, hogy ismerjek, és ilyen szempontból fontos tanulsága mindenkinek: a 3 százalékos határt be kell tartani. Az egyensúly megtartása és megőrzése érdekében tett lépések elismerendők, csak van egy kétségem, államtitkár úr, ezt elsősorban amiatt teszik és ebben a politikai szándék benne van, tudja vagy nem tudja, ez egy másik része a történetnek , hogy abba a gazdaságpolitikába, amelyben önök nagy külső segítséget kapnak ahhoz, hogy fenntarthassák, meg akarják óvni magukat attól, hogy ebbe bárki belenézhessen nem beleszólhasson, belenézhessen. S hogy ezt miért kell megtenni? Mert eközben pedig a növekvő konjunktúra, az európai uniós támogatások forrásfelhasználásának a lehetőségeit úgy használták fel, hogy annak egy jelentős részét ma olvashatjuk az újságokban, ott vannak a gazdagodó emberek az első százban benne. Mindenki megtalálhatja a maga barátját. S talán ön sem vitatja azt el, hogy a néhány év alatt százmilliárdos vagyonra szert tevő emberektől minimum meg kellene kérdezni, hogy mi történt és hogyan alakult ezt a történet. S mindezt természetesen olyan környezetben végzik el, hogy fenntartják a 27 százalékos általános forgalmi adót, a világ legmagasabb általános forgalmi adóját, amivel nem a gazdagokat, mondjuk úgy, hogy adóztatják igazából, hanem azt a 80 ezer forintos nyugdíjast, aki annak a 30 százalékát, közel 30 százalékát havonta azonnal visszafizeti önnek a költségvetésbe. Eközben mit tettek önök ez alatt a tíz év alatt? Ezalatt az oktatást és az egészségügyet gyakorlatilag leépítették. Úgy érkeztünk meg egy járványveszélyre, hogy képtelenek voltak úgy megoldani és kezelni a helyzetet, hogy ne kellett volna kiüríteni a kórházakat a drámai következményekkel együtt. Ez óriási felelőtlenség volt. Közben elüldözték a CEU-t Magyarországról, és ezzel a módszerrel éltek. Mindezt azért, mindezt amögött, mondom így, mert azt akarták, hogy ne kérdezzen önöktől senki semmit. Lényegében a korrupciót törvényesítették. Azért mondom, hogy ez a gyávaság és a gyengeség költségvetése, mert itt vagyunk egy gazdasági válság elején, annak még csak a kezdetén, és eközben nem használják ki a lehetőséget arra, hogy most változtassanak ezen a helyzeten. Itt van az újratervezés lehetősége, mégsem élnek ezzel a lehetőséggel. Pedig előttünk van egy újabb hétéves ciklus az Európai Unióban, sőt olyan kiemelkedő támogatásra számítanak, illetve számíthat az ország, amit néhány napon belül talán tisztábban látunk, vagy többet láthatunk ebben. S hogy államtitkár úr csak mennyire gondolja végig ezt, ehhez hozzátartozik, amit az előbb mondtam, hogy az Európai Ügyészséghez is azért nincs csatlakozás, mert mindezt el akarják fedni. S akkor sorolhatnánk azokat a lépéseket, amelyek azzal szemben vannak, amit ön mondott, hiszen azzal, hogy a magánnyugdíj-megtakarításokat mindjárt az elején konfiskálták és elvették az emberektől, akkor éppen azt a kiszolgáltatottságot teremtették meg, ami nem néhány nagy családnak a lehetőséget biztosítja, hanem milliókat hoz kiszolgáltatott helyzetbe. És ugyanezt teszik az önkormányzati rendszerrel, hogy így vagy úgy, de térdre akarják kényszeríteni őket. Nem hagyják, hogy önálló, szabad önkormányzatok és szabad emberek álljanak ezzel a rendszerrel szemben. [[14.20]] Ezért mondom azt, hogy ez a gyávaság és a gyengeség költségvetése, mert egyetlenegy dolgot tudnak megtenni: az államközpontú berendezkedésben mindent maguk akarnak eldönteni, és nem hagyják azt, hogy egyébként a korábbi értékeinknek vagy a vállalt értékeinknek megfelelően tudjon létezni Magyarország és a magyar állampolgárok. De hogy ezt még egy érvvel is alátámasszam ez szintén mai, és idetartozik, a költségvetés-tervezéshez és annak építéséhez , a miniszterelnök ma azt mondta a Kossuth rádióban, hogy az első csatát megnyertük, a győzelem a zsákban van. Tisztelt államtitkár úr, mibe került ez a győzelem? A régió legrosszabb halálozási arányába, 32 ezer, kórházból hazaküldött betegbe, 400 ezer munkanélkülibe és közel 9 százalékos inflációba, amivel a nyugdíjasoknak kell most számolni, igen, a nyugdíjasoknak ennyibe kerül bárhova megy, megnézheti, hogy őnekik mennyivel rosszabb a helyzetük , és tegyük hozzá a 370 forintos eurót is, amivel egyébként… Ugye, hogy annyi is volt? Ugye, hogy volt ennyi?! És éppen ezért azt gondolom, hogy ezt a költségvetést, amit ilyen módon elénk terjesztettek, ezt ebben a formában nem szabad, és nem is lehet elfogadni, mert ahogy mondtam a gyengeség és gyávaság eredménye az, hogy lényegében elárulják azokat a munkavállalókat, akik nem kapnak lehetőséget arra… Ön említette a normatív hozzájutás lehetőségét, és mégis több százezren ott vannak a munkanélküliek sorában, és ugyanígy elárulták az önkormányzatokat, a városokat, az ott élő embereket, akiktől megvonták azt a lehetőséget, megvonják [[Az elnök csenget.]] azt a lehetőséget, ami a közeljövőben kínálkozik. Úgyhogy, államtitkár úr, sajnos ezt a költségvetést mi támogatni nem tudjuk. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló az MSZP képviselőcsoportjából Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Igaz, még nincs vége a napnak, de egy elég nehéz héten vagyunk túl. 2014 óta vagyok parlamenti képviselő, és néhány költségvetés vitáján részt vettem, azóta az összesen. Az elmúlt évekhez viszonyítva azért egyetlenegy nagy tapasztalatot hadd mondjak önöknek! Egyetlenegy év sem volt, amikor a költségvetési vitában részt vettünk, hogy ilyen mértékben szólaltak volna fel fideszes parlamenti képviselők a vita folyamán. Ez egy pozitívum az elmúlt napok tapasztalatai alapján. Azt sajnálom, hogy a megalapozó vitán már nem fognak ilyen számban részt venni, majdnem magunk maradunk itt, úgy néz ki, ellenzéki képviselők, de azért engedjék meg, hogy néhány gondolattal ezt a költségvetési vitát mégiscsak lezárjam a Magyar Szocialista Párt részéről. „Hadiköltségvetéssel készülünk a 2021. évre” mondta Varga Mihály miniszter. Ha ezt a költségvetést megvizsgáljuk, ez igaz is, tartalmilag is és formailag is. Csak azért engedjék meg, hogy mint nő, mint édesanya mondjak néhány gondolatot! Azért az elmúlt tíz évben Orbán Viktor és kormánya mindenkivel háborúzott, akivel csak lehetett. Én azt gondolom, nagyon sokan vagyunk az országban, akiknek ebből a háborúból már elege van. Nem szeretnénk már tovább háborúzni, főleg akkor, amikor még nem láthatjuk annak a válságnak a kimenetelét, amely előttünk van, még csak most kezdődik. Elegünk van a háborúból. Békét szeretnénk, és nem háborút. Békét szeretnénk, és nem megosztottságot. Békét szeretnénk, és nem kiszolgáltatottságot. Békét szeretnénk, és lehetőséget. Békét szeretnénk, és esélyegyenlőséget. Tegnap is elmondtam, amikor a vitában felszólaltam, hogy ennek a költségvetésnek az egyik legnagyobb vesztese a szociális terület. De mondhatom azt, hogy vesztese az egészségügy, vesztese a kultúra, vesztese az oktatás és még egyszer, ismétlem a szociális terület. Nem gondoltuk volna, hogy ilyen költségvetést készít a kormány. Minden évben elhangzik a kormányoldal részéről, hogy mi szakmaiatlanok vagyunk, félreértjük a számokat igaz, hogy ha megnézzük, akkor tényleg azt mondjuk, hogy egy költségvetés nagyon-nagyon sok számnak a halmaza, de egy költségvetés mindig az emberekről szól, a magyar családok életéről szól. Én mégiscsak megint megpróbálkozok, államtitkár úr, benyújtottuk a tegnapi nap folyamán a Magyar Szocialista Párt részéről a költségvetéshez a módosító javaslatainkat, van, amit egységesen tettünk meg, és persze képviselőtársaimmal vannak egyéni módosító javaslataink is. Az elmúlt években azt tapasztaltuk az ellenzék részéről, hogy soha semmilyen javaslat nem megy át. Higgyék el, hogy olyan nincsen, hogy mi mindig mindent rosszul látunk, olyan nincsen, hogy az ellenzék részéről egyetlenegy módosító javaslatot nem lehet elfogadni egy költségvetéshez! Mégiscsak arra kérem az államtitkár urat, mert az államtitkár urat én becsülöm, mióta én parlamenti képviselő vagyok, végigüli a kezdetektől fogva a végéig a parlamenti vitát, sőt azon nagyon ritka államtitkárok közé tartozik, akik még közben is reagálnak azokra a dolgokra, amelyek elhangoznak, főleg azokra, amelyeket felszólalásként az ellenzéki oldalról megteszünk, ezért mégiscsak megpróbálkozom tudom, hogy nem sok sikerrel , hogy nem rosszindulatúak ezek a módosító javaslatok, van benne, amit lehet hogy meg kellene fogadni. Segítséget szeretnénk nyújtani. Együttműködni szeretnénk, amit annyiszor hiányolnak az ellenzéki képviselőktől. És tényleg zárva ezt a költségvetési vitát , higgyék el, nem akarunk háborúzni. A háborúnak csak áldozatai vannak, nincs nyertese, soha senki nem nyertese egy háborúnak, és a legnagyobb vesztesei a háborúnak mindig azok a családok, amelyek azt átélik. Nem tudjuk még, hogy mi vár ránk. Nem tudjuk még, hogy mi lesz ennek a válságnak a következménye. Én azt gondolom, hogy mi, parlamenti képviselők azért dolgozunk itt, hogy jót akarjunk a magyar családoknak. Van olyan módosító javaslat, amelyet szerintem el tudnának fogadni, és én arra kérem az államtitkár urat, hogy nagyon sokat nyújtottunk be nézzék át őket, ne csak lesöpörjék az asztalról, és támogassák az ellenzék módosító javaslatait. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Most kétperces felszólalásra Ander Balázs képviselő úrnak adok szót, a Jobbik képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Harangozó képviselőtársam beszélt itt az előbb arról, hogy mennyien szerelnek le a honvédségtől, illetve a rendőrségi állományból. Nos, én a Nemzeti Pedagógus Kar felmérésére hivatkoznék: a 2013-ban végzett pedagógushallgatók mintegy 5800-an vállaltak munkát abban az évben, ebből a létszámból 1900 hagyta ott ezt a csodálatos pályát, tehát a lemorzsolódás 2018-ig egyébként 32 százalékos volt. Nacsa képviselőtársam a KDNP padsoraiból az előbb itt kritika gyanánt megfogalmazta velem szemben, hogy elfelejtettem arról beszámolni, hogy ez a költségvetés milyen csodálatos áldásokat tartogat tulajdonképpen a hazai köznevelés és közoktatás számára. Nos, akkor nézzük a számokat! Idén személyi jellegű kiadásokra 435 milliárd forint volt, van betervezve, a következő évre 440 milliárd forintot szánnak személyi jellegű kiadásokra a Klebelsberg Központ állományában foglalkoztatottak számára ez 1 százalékos növekedés. Képviselőtársaim, ott a kormánypárti padsorokban, hogyha nem tudnak szakítani azzal a gyakorlattal, hogy immár évek óta a 2014-es bruttó 101 500 forintos minimálbérhez kötik azt a vetítési alapot, amelyből a pedagógusbéreket számítják, akkor itt csodára ne számítsanak! Akkor marad az, ami van: a pálya elöregszik, rengetegen otthagyják ezt a csodálatos hivatást, és nem lesz, aki a gyerekeket [[Az elnök csenget.]] tanítsa. Köszönöm. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A kormány nevében Fekete Péter államtitkár úr kért szót. Tisztelt államtitkár úr, 3 perc 40 másodperc az időkerete. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselők! Az Emberi Erőforrások Minisztériuma és professzor Kásler Miklós miniszter úr nevében vissza kell utasítanom Varju László képviselő úr mondatát, amelyben azt mondja, hogy a kormány képtelen volt megoldani a járványhelyzetet. [[14.30]] Azt hittem, hogy rosszul hallok, hiszen csak pár perccel ezelőtt az ön mögött ülő Szakács László MSZP-s képviselő úr szájából hallottuk, hogy el kell ismernünk, hogy a kormány a járványhelyzet megoldásában, az egészségügyi kérdések megoldásában kiválóan vizsgázott. Tehát, úgy érzem, és megítélésem szerint Magyarország az egészségügyi területen kiválóan kezelte a járványhelyzetet. Tisztelettel kérem, engedjék meg, hogy Szakács László úr felvetéséhez, melyben a „segélyt osztunk vagy munkát adunk az embereknek” vitát ismét felelevenítette, egy apró példával világítsam meg a kultúra területéről. Alaposan elemezte, hogy nem nézhetjük le az embereket, és osztanunk kell segélyt, ugyanakkor mi úgy látjuk, és a kormány úgy látja, hogy minden olyan területen, ahol munkával tudjuk megsegíteni a pandémiás helyzetben nehézségbe ütköző munkavállalókat, ott ezt a megoldást kell választanunk. A kulturális tárca, a kulturális ágazat mintegy egymilliárd forintot sikerült, hogy átcsoportosítson az előadó-művészet területén szorult helyzetbe került művészeknek, de nem segélyként osztotta ki, hanem annak érdekében, hogy amikor elindul az élet, akkor egy olyan kulturális rendezvénysorozatot tudjon lebonyolítani, ahol több tízezer program tud megvalósulni. Akkor, amikor azt láttuk korábban, hogy privát szervezetek segélyként osztottak ki pénzeket, az egy nagyon széles társadalmi felháborodáshoz vezetett. De amikor előlegként, munkadíjként tudunk kifizetni ilyen összegeket, akkor az a közpénz legjobb felhasználását, illetőleg további programoknak a megvalósulását tudja biztosítani. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. A fennálló időkeret terhére Tilki Attila képviselő úr tud még fölszólalni, és ezzel lényegében az időkereteket az egyes frakciók kimerítették. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. „Erős képzelet szüli az okokat” Michel de Montaigne francia filozófus mondata ez. Az az érzésem, amikor hallgatjuk a vitát, hallgatom a vitát, az ellenzék úgy gondolja, hogy a kormánypárti boszorkánykonyhában kutyulgatjuk azt a bizonyos fazekat, és lehetőleg olyan költségvetést állítunk össze, ami mindenki számára rossz ebben a magyar társadalomban. És nagyon furcsa hallani azt, amikor Bangóné képviselő asszony megbékélésről beszél, az, aki 2004-ben a háborúskodáshoz adta az arcát, akinek folyamatosan a parlamenti, sajtóbeli tevékenysége a folyamatos háborúról szólt. Varju képviselő úr, emlékszem, amikor képviselő voltam, amikor ön volt az államtitkár Gyurcsányék idejében, amikor ő miniszterelnök volt, önök tették tönkre az önkormányzatokat, önök adósították el az önkormányzatokat. Tehát furcsa egy DK-s képviselőtől azt hallani, hogy ez a költségvetés kivérezteti az önkormányzatokat. Úgy gondolom, úgy gondoljuk, hogy ez egy stabil költségvetés, nyilván a lehetőségekhez képest, a lehetőségekhez mérten, és higgye el, az, hogy egy családbarát költségvetést sikerült megalkotni, az mindenféleképp támogatásra érdemes és támogatásra javasolandó. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! Mivel további felszólalásra érdemileg nincs lehetőség, hiszen minden frakció kihasználta az időkeretét, az általános vitát lezárom. Most megkérdezem Banai Péter Benő államtitkár urat az előterjesztő képviseletében, hogy kíváne a vitában elhangzottakra válaszolni. [[Jelzésre:]] Jelzi államtitkár úr, hogy kíván. Banai Péter Benő államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A mögöttünk lévő két és fél napban, azt gondolom, hogy nagyon sok kérdés merült fel a jövő évi költségvetésitörvény-javaslat kapcsán. Én első helyen megköszönöm a törvényjavaslat kapcsán megfogalmazott pozitív véleményeket, és megköszönöm a kritikákat is, hiszen azok lehetőséget adtak arra, hogy néhány kérdést tisztázzunk. Épp ezért, ha megengedik, nem az egyes észrevételekre reagálok tételesen, hiszen azt az elmúlt két és fél napban megtettük, hanem összegezném az előttünk álló jövő évi költségvetésitörvény-javaslatot négy szempontból.Az első szempont az, hogy a költségvetés mint a gazdaságpolitika egy meghatározó eleme mindig értékválasztást is tükröz. A kormány 2010 óta konzekvens, hiszen ennek az értékválasztásnak a középpontjában a munka és a család áll. Én azt gondolom, hogy ez a gazdaságpolitika mind az egyének szintjén eredményeket ért el emlékeztetnék arra, hogy az elmúlt kilenc évben átlag 7 százalékos volt a bruttó béremelkedés , mind a nemzetgazdaság egészében egy olyan felzárkózást jelentett az Európai Unió átlagához, amely felzárkózás, bizony, a mögöttünk lévő évtizedekben még nem nagyon volt. 2010 első negyedéve és 2020 első negyedéve között 32,5 százalékkal bővült a magyar gazdaság, miközben az uniós átlag 13 százalék volt. Bármilyen statisztikát hozunk a tekintetben, hogy mennyi EU-forrást kapott Magyarország, mennyi EU-forrást kapott más ország, a velünk együtt csatlakozó közép-kelet-európai országokból mennyien mentek külföldre, ők mennyi pénzt utaltak haza, nem tudunk olyan statisztikát találni, ami egy, a magyar gazdaságpolitikán kívül álló okra vezethetően magyarázná meg ezt a felzárkózást. Én azt gondolom, közös sikerünk az, hogy ez a gazdaságpolitika 2010 óta az említett növekedési eredményeket vagy a sokat említett foglalkoztatási eredményeket érte el, hiszen nemcsak az egyének számára jelent előrelépést az, ha segély helyett munkából tud élni, hanem a nemzetgazdaság egésze felemelkedésének a kulcsa volt az, hogy a válság, a mostani koronavírus-járvány okozta válság előtt a foglalkoztatottak száma több mint 800 ezer fővel volt nagyobb, mint 2010-ben, a kormányváltás idején. Azt gondolom, hogy épp ezért a gazdaságpolitika fő elemét, a munkaközpontúságot érdemes továbbvigyük 2021-ben is. Pláne most, amikor a koronavírus okozta járvány veszélybe sodor munkahelyeket, sőt megszüntet munkahelyeket, most pláne fontos az, hogy a munkára koncentráljunk. Én megerősítem, hogy nem fogunk olyan módosító indítványokat elfogadni, amelyek akár alapjövedelemről, akár a segélyek összegének növeléséről szólnak. Ez a mostani járvány természetesen lehetőség arra, hogy megerősödve jöjjünk ki a következő években ebből a mostani helyzetből. Én azokkal az ellenzéki padsorokból, baloldali padsorokból elhangzott észrevételekkel is egyetértek, hogy van esély arra, hogy azt a felzárkózást, amit az elmúlt években láttunk, a következő időszakban is továbbvigyük. Épp ezért, ha megnézik a mostani gazdaságélénkítő intézkedéseket, a mostani munkahelyteremtő vagy munkahelymegvédő intézkedéseinket, akkor jelentős részben azon vállalkozásoknak ad a kormányzat támogatást, és ismétlem, normatív módon, akik a mostani helyzetben is látják a lehetőséget a kibontakozásra, most is új beruházások mellett döntenek. Azt gondolom, hogy önmagában ez a tényező reményt ad a tekintetben arra, hogy a magyar gazdaság a válság után nagyobb termelékenységgel tudjon fölzárkózni, és az elveszített munkahelyeket létre tudjuk hozni. A magasabb termelékenység tehát azt jelenti, hogy bízom abban a következő években, hogy nemcsak a munkahelyeket építjük vissza, hanem termelékenységi szintünkön is fogunk tudni javítani. A gazdaságpolitika 2010 óta látott másik központi eleme a családok támogatása. Egyértelmű, hogy e tekintetben is más ez a gazdaságpolitika, mint a korábbi időszakban volt. Természetes, hogy ellenzéki padsorokból kritizálják az intézkedéseket, de azt gondolom, hogy ismerjük el az eredményeket és ismerjük el a számokat is. Ez a családpolitika a költségvetés nyelvén azt jelentette, hogy a 2010-es 960 milliárd forintos családtámogatások összege a jövő évi költségvetésitörvény-javaslat szerint közel 2300 milliárd forint lesz. Mi a célunk? Egyrészről az, hogy a gyermeket vállaló családok anyagi helyzete jobb legyen, ne legyen az anyagi helyzet akadálya a gyermekvállalásnak, vagy megfordítva a kifejezést, a gyermekvállalás ne jelentsen egyet az elszegényedéssel. Természetesen egy másik alapvető cél az, hogy a kívánt gyermekek szülessenek meg. Számos teendőnk van még, de mégis, azért látni kell a pozitív változást a termékenységi rátában. Másfél ez a mutató, messze van a kettő fölötti számtól, de emlékezhetünk arra, hogy ez valahol 1,1-1,2 között volt. Értelemszerűen, ahogy a gyermekvállalást támogatni kívánjuk, ugyanúgy az első házasok adókedvezménye is megmarad. [[14.40]] Azért említem ezt zárójelben, mert elhangzott a vitában, hogy történelmi szinteket ér el a házasságkötések száma, és hál’ istennek, a válások száma sem volt soha ennyire alacsony, mint most. Azt gondolom, ez fontos elem, hiszen tudjuk, hogy házasságokban több gyermek születik, mint élettársi kapcsolatokban. A házasság egy erős kötelék. Azt gondolom, hogy ha a költségvetés értékválasztást tükröz, a költségvetés a családok támogatására fókuszál, akkor igen, ebben a gazdaságpolitikában, ebben a költségvetés-politikában van helye a házasság elismerésének is. Második elemként az első elemként az értékválasztást mondtam szólnom kell arról, hogy a mostani egészségügyi helyzet rendkívüli intézkedéseket tett szükségessé az idei évben, és bizony szükségessé teszi azt, hogy a járvány elleni készültséget 2021-ben is fenntartsuk. Ahogyan elhangzott, az eddigi egészségvédelmi intézkedéseink nemzetközi összehasonlításban sikeresnek tekinthetők. Ismét elmondom, hogy természetesen mindnyájan szomorúságot és fájdalmat érzünk minden egyes elvesztett élet kapcsán, de mégis összességében Magyarországon sokkal több életet sikerült megvédeni, mint a nálunk, mondjuk, jobb anyagi helyzetben lévő nyugati országoknak. Ehhez persze az is kellett, hogy az idei költségvetésben elegendő tartalékok álljanak rendelkezésre, és ezeket a tartalékokat többek között fel tudtuk tölteni olyan tényezőkkel is, mint az önkormányzatok részéről tett hozzájárulás, a gépjárműadó átcsoportosítása. A 2021-es költségvetésben is számolunk azzal, hogy Egészségbiztosítási és Járvány Elleni Védekezési Alapnak kell működnie, hiszen amíg nincs vakcina, addig a védekezés anyagi és szabályozási feltételeit meg kell teremtsük. Tekintettel arra, hogy ez az alap, ez a Járvány Elleni Védekezési Alap 2021-ben is létezik, mi azt kérjük az önkormányzatoktól, partnerekként tekintve rájuk, hogy a védekezés költségeihez ők is járuljanak hozzá. A vitában elhangzott, hogy ez a hozzájárulás, azt gondolom, arányos. Messze a legnagyobb terhet a központi költségvetés viseli, akármilyen mutatót nézünk, a költségvetés összes bevételét, kiadását tekintve, vagy az eddig jelentkezett költségek szintjét tekintve. Tehát én azt gondolom, hogy ha az önkormányzatok is felelősséget éreznek a járvány elleni védekezésben, akkor az eddig megtett intézkedéseik mellett anyagilag is célszerű ehhez hozzájárulni. Itt is természetesen köszönetemet fejezem ki minden önkormányzatnak, minden önkormányzati vezetőnek, aki elfogadja azt, hogy a mostani helyzetben sokaktól áldozatvállalást kíván a járvány elleni helyzet kezelése. Az önkormányzatoktól nemcsak, ha úgy tetszik, partnerség keretében hozzájárulást javasol a kormányzat, hanem azt is ajánlja, hogy a gazdaságvédelmi intézkedések részeként, a gazdaság talpra állításának a részeként a helyi önkormányzatok úgy, ahogy a múltban, a jövőben is a növekvő iparűzésiadó-bevételekből részesedni fognak. Azt gondolom, az önkormányzatoknak is érdeke, hogy sikeresek legyünk a járvány elleni védekezésben, sikeresek legyünk a gazdaság talpra állításában, hiszen az az önkormányzatok legfőbb bevételét képező helyi iparűzési adó növekedését jelentheti. Emlékeztetnék mindenkit arra, hogy az elmúlt öt évben a helyi önkormányzatok iparűzésiadó-bevétele 50 százalékkal növekedett. Ha sikeresek leszünk a védekezésben mind egészségügyi, mind gazdasági szempontból, akkor bízhatunk abban, hogy a helyiiparűzésiadó-bevételek a következő években az önkormányzatoknál is növekedni fognak. A kormány pedig megadja azt a segítséget akár hitel formájában, akár más formában arra, hogy a mostani kétségtelenül nehéz helyzetet közösen át tudjuk vészelni. A harmadik elem, amiről a 2021-es költségvetés kapcsán érdemes szólnom, az egyes területek finanszírozása. Azzal számolunk, hogy az idei 3 százalék körüli visszaesést követően jövőre bővülni tud a magyar gazdaság, 4,8 százalékos növekedéssel kalkulálunk, és ez a növekedés járulhat hozzá ahhoz, hogy rendelkezésre álljanak a források akár az egészségügy, akár az oktatás, akár a kultúra, akár a védelem megfelelő finanszírozására. Ismét cáfolnom kell azokat a baloldali padsorokból elhangzott állításokat, mely szerint egyes területek ellehetetlenítéséről, forrásmegvonásáról szólna az előttünk lévő költségvetésitörvény-javaslat, és meg kell erősítsem azt, hogy a kiemelt területek finanszírozása az elmúlt években is növekedett. [[Z. Kárpát Dániel: Ránk is reagálhatnál, nemcsak a baloldalra!]] 2021-ben az egészségügyi kiadások 8 százalékkal növekednek, érdemben az infláció felett, a nyugellátások 9 százalékkal emelkednek, az oktatási tevékenység, szolgáltatások 4 százalékkal emelkednek. Engedjék meg, hogy a 2010-es évhez képest is mondjak kumulált számokat. Az egészségügy többletfinanszírozása 77 százalék. A nyugellátásoknál ez 42 százalék, ebben értelemszerűen nincsenek benne az évközi egyszeri kifizetések, mint például az Erzsébet-utalványnak, a rezsiutalványnak a tétele. Az oktatási tevékenység kiadásai 54 százalékkal növekednek, messze a kumulált infláció felett; de a védelmi vagy a rendvédelmi kiadások is növekednek 2021-ben, csakúgy, mint ahogy az előző években is növekedtek. Ismétlem, hogy minden területen van még feladatunk. Én elfogadom azokat az észrevételeket, amelyek arról szólnak, hogy mindegyik területen lehetne még pluszforrást tenni, vannak feladatok, várnak még intézmények arra, hogy felújításon essenek át, új intézményeket célszerű építeni. Mindezzel az észrevétellel egyetértek, mint ahogy egyetértek azokkal is, hogy mindenki annak örülne, ha a béreket még nagyobb mértékben tudnánk emelni. Mégis azt rögzíteni szeretném, hogy akár az egyes területek átfogó finanszírozását nézem, akár az egyes területek bérviszonyait, legyen szó rendvédelemről, honvédelemről, kulturális ágazatról, szociális ágazatról, egészségügyről, oktatásról, mindenütt látunk érdemi béremelkedést. Ezzel áttérnék az utolsó pontra, amit lényegesnek tartok, nevezetesen meg lehet fogalmazni még további kiadásnövekedéseket, de ezt csak felelősen lehet megtenni. A magyar gazdaságpolitika elmúlt évtizedekbeli története, azon belül kifejezetten a költségvetés-politika elmúlt évtizedekbeli története azt mutatja be, hogy a felelőtlen kiadásnövekedés mindig megbosszulta magát. Többszörösen megbosszulta magát. Mi, magyarok ezt pontosan tudjuk. Elég felidézni az egy évtizeddel ezelőtti gazdasági helyzetet. Hál’ istennek, hogy gyökeresen más most a helyzet. Épp ezért figyelmeztetnék mindenkit arra, és tisztelettel javaslom az Országgyűlésnek, hogy a módosító javaslatok kapcsán csak olyat fogadjanak el, amely nem üresíti ki a tartalékokat, amely meghagyja a költségvetési mozgásteret. Csak olyan javaslatokat fogadjanak el, amely nem teszi az ország költségvetését ismét egy fenntarthatatlan pályára. A kormány azzal számol, hogy a pénzügyi fegyelmet mindannyiunk érdekében meg kell őrizni. Épp ezért az elmúlt évekhez képest ugyan magasabb hiányszinttel kalkulálunk, de mégis az uniós 3 százalékos limit alatt kívánjuk tartani az államháztartás hiányát. Ha az általunk prognosztizált gazdasági növekedés meg tud valósulni, és az államháztartás hiányát az általunk javasolt 3 százalékos szinten belül tudjuk javítani, akkor jó esélyünk van arra, hogy az állam adóssága, a mindnyájunk által finanszírozandó államadósság rátája az idei átmeneti növekedés után jövőre is csökkenjen, és 70 százalék alá kerüljön. Itt annyit kell megjegyeznem, hogy emlékeztetnék mindenkit arra, hogy az elmúlt tíz évben az érdemben 80 százalék feletti rátához képest tavaly év végén már 66,3 százalékos volt az adósságráta. Az idei évben van egy átmeneti növekedés, de ismétlem, szükséges, hogy a pénzügyi fegyelmet megőrizzük, és ha ez így lesz, akkor jövőre az adósságráta is csökkenhet, vagyis az egyes területek többletfinanszírozása mellett, a munkahelyek megőrzése és az elvesztett munkahelyek visszaépítése mellett, a járványügyi készültséghez szükséges források biztosítása mellett az Alaptörvényben rögzített követelményeknek is meg tudunk felelni. Mindezekkel együtt javaslom majd a tisztelt Országgyűlésnek a módosító indítványok megvitatását és később a kormány által benyújtott javaslat támogatását. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A bizottságok a jövő héten tárgyalják meg a módosító javaslatot. Mielőtt a következő napirendi pont tárgyalását megkezdenénk, tisztelettel kérdezem Banai Péter Benő államtitkár urat, hogy egy rövid szünetet tartsunk-e. [[Jelzésre:]] Ne tartsunk, akkor folytatjuk a munkánkat. Soron következik a Magyarország 2021. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/10856. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. [[14.50]] Most elsőnek megadom a szót Banai Péter Benő államtitkár úrnak, a Pénzügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének, 30 perces időkeretben. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! A Magyarország 2021. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló törvényjavaslat célja, hogy megteremtse azon jogszabályi és szabályozási kereteket, amelyek a Magyarország 2021. évi központi költségvetési törvény végrehajtásához kapcsolódnak. Ugyanakkor hangsúlyozom azt is, hogy a törvényjavaslattal több ponton reagálunk a koronavírus-világjárvány okozta, már az idei költségvetési évet érintő kérdésekre is.Mint ahogyan az önök előtt is ismert, a 2021-es költségvetés középpontjában a gazdaságvédelem áll, amit a koronavírus-világjárvány által okozott károk enyhítése, valamint a magyar emberek és munkahelyek védelme tesz indokolttá. A jövő évi büdzsé emellett az elért gazdasági eredmények megvédésére és az ország biztonságának megőrzésére helyezi a hangsúlyt, miközben biztosítja a gyermeket nevelő családok támogatását és a nyugdíjasok védelmét is. A gazdaság védelme és újraindítása, valamint a munkahelyek megőrzése és új munkahelyek teremtése a 2021-es költségvetésben az újonnan létrehozott Gazdaságvédelmi Alapra épül, amelyen keresztül 2021-ben 2555 milliárd forintot meghaladó forrás áll rendelkezésre. Kérem, engedjék meg, hogy a főbb módosítási javaslatok ismertetése előtt jelezzem, hogy a törvényjavaslat támogatása esetén a módosítások jelentős része közel fél évvel a hatálybalépésük előtt kihirdetésre kerül, biztosítva a kellő felkészülési időt a kormányzati intézkedések, valamint a pénzügyi, gazdasági és szabályozási környezetben bekövetkező változások megismerésére. Mindez a gazdaság és a társadalom valamennyi szereplője számára tovább erősíti a kiszámíthatóságot és a tervezhetőséget. Számunkra alapvetés a fegyelmezett költségvetési gazdálkodás, emellett azonban a célunk egy egyszerűbb, rugalmasabb, átláthatóbb államháztartási rendszer működtetése. A törvényjavaslat ezért több ponton érinti az államháztartásról szóló törvény egyes rendelkezéseit. Az államháztartást szabályozó joganyag részeként külön ki kell emelni a központi költségvetésről szóló törvény szerkezeti megújítását, egyszerűsítését. A költségvetési törvény szerkezeti újratagolása, főként előirányzatok összevonása mentén tartalmazza a 2021. évi állami kiadásokat és bevételeket úgy, hogy mindeközben teljeskörűen biztosítja a költségvetés végrehajthatóságát, ellenőrizhetőségét és számonkérhetőségét. A törvényjavaslat ennek megfelelően a központi költségvetés új szerkezeti felépítése és az államháztartás jogi szabályozása összhangját teremti meg. Ugyanakkor a szabályozás továbbra is eleget tesz az Alaptörvényben foglalt alkotmányos elvárásnak, miszerint a központi költségvetésről, majd annak végrehajtásáról szóló törvényjavaslatoknak azonos szerkezetben, átlátható módon és észszerű részletezettséggel kell tartalmazniuk az állami kiadásokat és bevételeket. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az észszerű részletezettségre irányuló javaslat egyrészt garantálja a kormány és az Országgyűlés gazdaság- és társadalompolitikai szándékának a költségvetés tervezéskori és végrehajtáskori érvényesítését. Másrészt a költségvetés hitelességét, számszaki alátámasztottságát is erősíti, hiszen kiderül, hogy reálise maga a költségvetési javaslat. Szintén alapvetés a kormány számára, hogy a költségvetési törvény szerkezetének igazodnia kell a miniszterek feladat- és hatásköréhez, illetve a kormánytól független szervezetek felelősségi köréhez is. A kormány tagjai felelősek mind a közfeladatok ellátásáért, mind pedig a közfeladatok ellátását fedező pénzeszközök kezeléséért, felhasználásáért is. Ez a két felelősség, a feladatokért és az ellátásukhoz szükséges források felhasználásáért való felelősség egymástól elválaszthatatlan, még akkor is, ha a kormányzati prioritásokban változás következik be. E változások rugalmas érvényesüléséhez javaslatot teszünk a hazai forrásból nyújtott költségvetési támogatási célrendszer módosítására, ami gyorsíthatja a támogatások kihelyezését, a kormányzati célok gyorsabb megvalósítását, és végső soron a gazdaság helyreállításában is pozitív hatásokat válthat ki. Eszerint a kormány tagjai az adott ágazat irányítóiként – egy személyben felelősek az adott minisztérium tevékenységéért és gazdálkodásáért, erre tekintettel pedig az általuk kezelt források felhasználásáért. Így a javaslat alapján az egyes miniszterek forrásokat csoportosíthatnak át az adott fejezeten belül, természetesen csak a rendelkezésre álló keretek összegéig. Mindezek mellett megteremtjük annak lehetőségét, hogy a megyei jogú városok mellett a megyei önkormányzatok is kedvezményezettjei lehessenek a „Modern városok” program keretében nyújtott támogatásoknak. Kiemelem azt is, hogy a költségvetési támogatásokra vonatkozó szabályok módosításakor nemcsak rugalmasabbá tesszük a szabályrendszert, hanem szigorúbbá is az egyes összeférhetetlenségi szabályokat. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az átláthatóság és a központi költségvetésből származó forrásokkal való felelős gazdálkodás végett az önök előtt lévő törvényjavaslat új szabályt fogalmaz meg azokra a fejlesztési támogatásban részesülő számlatulajdonosokra, akik mentesültek az alól, hogy fizetési számláikat a Magyar Államkincstárnál vezessék. E kedvezményezettek a kereskedelmi bankoknál vezetett számláikon tartott, 50 millió forintot meghaladó fejlesztési támogatásokat a javaslat értelmében kötelesek lesznek átutalni a Magyar Államkincstárnál megnyitott számlákra, és azokon kezelni azokat. Ki kell emelni, hogy a kedvezményezettek szerződéses jogait és kötelezettségeit a változás nem érinti, hiszen a kincstári számla számlatulajdonosa ugyanúgy a kedvezményezett lesz, a kereskedelmi banknál vezetett számlával azonos rendelkezési jogosultsága a kincstári számla felett is sértetlenül megmarad. Miért teszünk mégis javaslatot erre a változtatásra? Azért, hogy az állam finanszírozási költségeit optimalizáljuk, ezeket a költségeket csökkentsük. A koronavírus-világjárvány miatt járványügyi készültségre és a gazdaságvédelmi intézkedésekre jövőre is számottevő forrást kell biztosítani, ennek előteremtéséhez pedig a kormánynak rendkívüli államháztartási intézkedésekkel is fel kell készülnie. A jelenlegi államháztartási szabályok szerint a kormánynak most is van lehetősége rendkívüli intézkedések keretében a központi kiadásokra szánt források felhasználásának időleges, feltételhez kötött korlátozására, felfüggesztésére. A közelmúlt eseményei, a koronavírus-világjárvány eddig soha nem tapasztalt mértékű gazdasági hatásainak ellensúlyozásához szükséges, hogy a kormány ezen jogosítványait a nemzetgazdasági egyensúly fenntartásához, megőrzéséhez is gyakorolhassa. Emellett az év közben meghozott kormányzati döntésekből származó feladatok végrehajtása is indokolttá teszi sok esetben a szélesebb mozgástér biztosítását a kormány számára. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat a jogalkalmazás során felmerült igényeknek eleget téve egy helyre rendezi az állami vagyongazdálkodás speciális előirányzat módosítási jogköreit, valamint a központi költségvetési szervek elhelyezésére vonatkozó szabályok megfogalmazása az észszerű, rugalmas és hatékony vagyongazdálkodás megteremtése végett a vagyonkezelői joggal kapcsolatos szabályokat is rögzít. Az állami magasépítési beruházások megvalósításáról szóló törvény módosítása pedig meghatározza a beruházási tartalék felhasználásának szabályait. Az észszerű, rugalmas és hatékony vagyongazdálkodás megteremtéséhez Magyarország függetlenségének, területi épségének, nemzetközi szerződésekben rögzített határainak, lakosságának és anyagi javainak védelméhez mint alapfeladat ellátásához szükséges sajátosságok figyelembevétele mellett a jelenleg működő vagyonkezelési rendszer átfogó átalakítása is indokolttá vált. Így a javaslat célja, hogy az állami vagyonról szóló törvény módosításával az elhelyezési vagy rekreációs célú ingatlanok a meghatározott kivételektől eltekintve egységesen, egyoldalú ingatlanminősítő nyilatkozattal az MNV Zrt. tulajdonosijog-gyakorlása alá kerüljenek. Szükséges kiemelni, hogy az egyoldalú nyilatkozat általi jogviszony-létesítés a vagyonkezelési jog létesítéséhez szükséges szerződéses jogi formához képest hatékonyabban juttatja érvényre a nemzeti vagyonnal való felelős gazdálkodás elvét. Egyben eleget tesz az Alaptörvényben foglaltaknak is, amennyiben a közpénzügyekre kiterjedően rögzíti az átlátható gazdálkodás követelményét. A javaslat tehát ennek megfelelően a kormány irányítása és felügyelete alá tartozó költségvetési szervek elhelyezése vonatkozásában kezeli az eddigi problémákat, amik a vagyonkezelési szerződések hiányából és hiányosságaikból fakadtak. A módosítás ezáltal lényeges előrelépést tesz az Alaptörvényben foglalt, a nemzeti vagyonnal való felelős gazdálkodás alapelvének érvényesülése irányában. A javaslat megállapítja továbbá a beruházásokkal, felújításokkal kapcsolatos, folyamatban lévő közbeszerzési és beszerzési eljárásokra vonatkozó jogutódlási szabályokat is, valamint rögzíti az MNV Zrt. elhelyezési kötelezettségét és az ahhoz kapcsolódó feladatait is. [[15.00]] E módosításokat az Állami Számvevőszék kifejezetten üdvözli és támogatja. A törvényjavaslat az adminisztrációcsökkentés jegyében a Magyar Államkincstár által vezetett számos nyilvántartás és adatállomány kezelésének egyszerűsítése és hatékonyabbá tétele végett a kincstári törzsadat-nyilvántartás létrehozásáról rendelkezik. Ennek segítségével biztosíthatóvá válik a kincstári feladatok ügyfélközpontú, magas szolgáltatási színvonalú ügyintézése is. A gazdaságvédelmi célok érvényesítéséhez az adórendszert érintő következő tervezett módosításokra van szükség. A törvényjavaslat olyan adóügyi intézkedéseket tartalmaz, melyek elősegítik, hogy a jövő évi költségvetés is hatékonyan szolgálja a gazdaság védelmét. Egyebek mellett a törvényjavaslat az egyéni vállalkozó számára is biztosítja, hogy a társaságiadó-alanyokhoz hasonlóan adóalapjukat fejlesztési tartalék címén magasabb összeggel csökkenthessék. A jövőben a vállalkozói költségek levonása után a fennmaradó vállalkozói bevétel 50 százaléka helyett annak teljes összege vehető igénybe a jogcímen nyilvántartásba, az összeg felső korlátja továbbra is 500 millió forint marad. A helyiadó-törvény módosítása is az adócsökkentés és az egyszerűsítés jegyében fogant. Már az idén megszűnik a helyi iparűzési adóban is az adóév végén esedékes adóelőleg-kiegészítési kötelezettség, ami jelentősen csökkenti az adózói adminisztrációt és az adózók adókockázatát. Ilyen változtatásra korábban a társasági adó tekintetében is már sor került. Ezzel párhuzamosan a helyiiparűzésiadóelőleg-kiegészítési kötelezettség megszüntetése miatt a települési önkormányzatok körében esetlegesen felmerülő likviditási problémák kezelésére a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló törvény módosításával az önkormányzatok számára rövid lejáratú hitel biztosítására teszünk javaslatot. Ezek közül csak azon ügyletek kívánják meg a kormány előzetes engedélyének a kikérését, amelyek értéke meghaladja az önkormányzat előző évi iparűzésiadó-bevételének 10 százalékát és az 1 milliárd forintot. A megköthető ügyletek összértékét a törvényjavaslat 200 milliárd forintban maximalizálja. A helyiadó-törvény módosítása nyomán a törvény kihirdetését követő naptól nem kell építményadót fizetni a reklámhordozók után. Ezen időponttól mentesülnek az állami tulajdonú ingatlant vagyonkezelőként használó alapítványok és egyesületek az őket ezen ingatlanok után terhelő építményadó- és telekadó-fizetési kötelezettség alól. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! A törvényjavaslat pontosítja a társadalombiztosítás ellátásaira jogosultakról, valamint ezen ellátások fedezetéről szóló 2020. július 1-jén hatályba lépő új törvény egyes rendelkezéseit is, úgy, hogy a társadalombiztosítási ellátórendszer átláthatósága minél jobban biztosítható legyen. A pontosított szabályok a feladatellátó szervek, az állami adóhatóság és az Egészségbiztosítási Alapkezelő közötti gyors és szakszerű adatáramlást hivatottak biztosítani, ezáltal a megbízható adattartalommal rendelkező biztosítotti nyilvántartás létrehozását segítik elő. Ennek a nyilvántartásnak naprakészen kell tartalmaznia az egészségügyi ellátásra jogosult magánszemélyeket, és biztosítania kell, hogy az ellátórendszerből eredményesen legyenek kiszűrhetőek az úgynevezett potyautasok. A javaslat további könnyítéseket is tartalmaz. Így például a magánszemély tajszáma 3 hónap helyett a korábbiakhoz képest megengedőbb módon, csak 6 hónapot meghaladó egészségügyi szolgáltatási járulék meg nem fizetése miatt keletkezett hátralék esetén minősül majd az ingyenes egészségügyi ellátás szempontjából érvénytelennek. Így mindenkinek elegendő ideje lesz arra, hogy a járulékfizetési kötelezettségét rendezze. Ha a felhalmozott tartozást a magánszemély helyett valaki más, például a korábbi munkáltató megfizeti, a személyijövedelemadó-szabályok módosítása következtében a magánszemélynek nem keletkezik adóköteles jövedelme. Ha a magánszemély az egészségügyi szolgáltatási járuléktartozásának megfizetésére, mérséklésére méltányossági kérelmet nyújt be, meg kell vizsgálni a szociális rászorultságot. Ha a hatóság szerint a szociális rászorultság fennáll, akkor erről a járási hivatalt tájékoztatnia kell. A fizetési nehézséggel küzdőknek ez az új intézkedés nagy segítség lehet. Az érintettek válláról nemcsak az anyagi, hanem az adminisztrációs terhet is leveszi a rendelkezés, ugyanis a szociálisan rászorultaknak a törvény garantálja az ingyenes állami egészségügyi ellátást, éppen úgy, mint a nyugdíjasoknak, a diákoknak és a kismamáknak. A szabályozás biztosítja azt is, hogy senki ne essen ki az ellátásra jogosultak köréből csak azért, mert nincs érvényes belföldi lakcíme. Ezek az új szabályok mind azt a célt szolgálják, hogy önhibáján kívül senki se maradjon ellátás nélkül. Az a módosítás is a magánszemélyek érdekeit szolgálja, hogy a munkáltató viseli azt a minimumjárulék-terhet, amelyet nem tud levonni a magánszemély jövedelméből. Tisztelt Ház! Az adóval és egyéb közterhekkel kapcsolatos nemzetközi közigazgatási együttműködés egyes szabályairól szóló törvény módosításának alapvető célja, hogy megvalósítsa az adózás területén való közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16/EU tanácsi irányelvnek a járványügyi helyzet miatti módosítását, ezzel könnyítve az érintett szereplők adminisztratív terheit. Tisztelt Képviselők! A kormány 2015-ben, hogy fehérítse a gazdaságot, és megerősítse a tisztességes piaci szereplők pozícióját, kidolgozta és bevezette az elektronikus közúti áruforgalom ellenőrző rendszert. Az adózók adminisztrációs terheinek csökkentésére most olyan javaslatot teszünk, amelynek alapján kizárólag a miniszteri rendeletben meghatározott, valamely szempontból kockázatosnak ítélt termékek bejelentése lesz kötelező. Ez a módosítás a feketegazdaság elleni küzdelemben elért eredményeket fenntartó, de az adózók terheit a gyakorlati tapasztalatok alapján csökkentő intézkedés, ezért kérem annak támogatását a tisztelt Országgyűléstől. Észszerűsíteni kívánjuk továbbá az EKÁER-hez fűződő kötelezettségek megsértésekor alkalmazandó szankciókat is, csökkentve egyúttal az adóhatósági adminisztrációs terheket is. A törvényjavaslat emellett növeli az Alkotmánybíróság, a Kúria, illetve az Európai Unió Bírósága döntése alapján keletkező adó-visszatérítési igény esetén fizetendő kamat mértékét. Az adóhatóság által fizetendő kamat mértéke a jövőben a jegybanki alapkamat 2 százalékponttal növelt mértéke. A magyar jogrendszer koherenciáját megteremtendő a kormány elfogadásra javasolja az adózás rendjéről szóló és az adóhatóság által foganatosítandó végrehajtási eljárásokról szóló törvény azon módosításait, amelyek az új társadalombiztosítás ellátásaira jogosultakról, valamint ezen ellátások fedezetéről szóló törvény hatálybalépése miatt szükségesek. Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a továbbiakban az államháztartást szabályozó és az adóügyi kérdéseken túl a törvényjavaslat részét képező további fontos törvénymódosításokról is ejtsek néhány szót. A javaslat az elektronikus fizetések iránti igény folyamatos növekedésére reagálva előírja, hogy a már jelenleg is online pénztárgéppel felszerelteknek kötelező lesz bármilyen formában, de elektronikus fizetési lehetőséget is biztosítaniuk a vevők számára. Az elektronikus fizetés létjogosultsága a XXI. század digitális világában megkérdőjelezhetetlen, biztonsági és érintésmentes fizetési megközelítésben egyaránt. Fontos célkitűzés ezért, hogy ez a vevő döntése esetén bármikor alkalmazható legyen. A törvényjavaslat közvetve hozzájárul a kormány által hirdetett klíma- és természetvédelmi terv végrehajtásához is, valamint a hazai turizmus fejlesztéséhez is. Az üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és az erőfeszítés-megosztási határozat végrehajtásában történő részvételről szóló törvény módosítása egyértelművé teszi az energia- és klímapolitikai modernizációs rendszerhez biztosított források jövőbeni felhasználási céljait. A kereskedelemről szóló törvény, a turisztikai térségek fejlesztésének állami feladatairól szóló törvény, továbbá a fővárosi és megyei kormányhivatalok működésének egyszerűsítésére irányuló törvény módosítása a hazai turizmus fejlesztéséhez is hozzájárul. A törvényjavaslat megteremti a nyaralóhajózás kereskedelmi tevékenységének jogszabályi alapját, és egyértelművé teszi a nyaralóhajó mint szálláshely idegenforgalmiadó-fizetési kötelezettségét is, amivel potenciális bevételi forráshoz juttatja a települési önkormányzatokat. A törvényjavaslat érinti Magyarország kulturális életét is, figyelemmel arra, hogy a Kuny Domokos Múzeum vagyonkezelésében lévő antik gipszszobormásolat-gyűjtemény a Szépművészeti Múzeum vagyonkezelésébe kerül. A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Hivatalának Nemzeti Filmirodává történő átszervezése pedig felhatalmazást ad arra, hogy a nemzetközi egyezményekben meghatározott koprodukciós igazolások, valamint a magyar mozgóképszakma nemzetközi együttműködéséhez szükséges egyéb igazolások kiadásának rendjét miniszteri rendelet állapítsa meg. [[15.10]] Családvédelmi intézkedésnek tekinthető, hogy az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló, valamint a legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról szóló törvények módosításával lehetővé válik az igazságügyi alkalmazottak, továbbá az alügyészek és az ügyészségi fogalmazók részére is kafetériajuttatást nyújtani. A törvényjavaslat a szerencsejáték szervezéséről szóló törvény módosításával a sorsjegyek árusításának lehetőségét térben és időben egyaránt behatárolja, valamint átalakítja a sorsjegyek darabszámára és az összes nyeremény értékére vonatkozó szabályozást is, hogy az jobban igazodjon a jelenlegi árszínvonalhoz. A javaslat átalakítja a tombolajátékra vonatkozó szabályzást is a tombolajáték speciális jellege miatt garanciális jellegű szabályok bevezetésével. A javaslat a műszaki-technológiai fejlődésre figyelemmel, a XXI. század követelményeinek megfelelve lehetővé teszi sorsjáték hírközlő eszköz és rendszer útján történő szervezését. A szerencsejáték szervezéséről szóló törvény módosításával párhuzamosan módosul a koncesszióról szóló törvény is, hogy a megbízható szerencsejáték-szervezővel megkötendő koncessziós szerződés alapjául szolgáló eljárás szabályait törvény rögzítse. A törvényjavaslat a megbízható szerencsejáték-szervezővel történő koncessziós szerződés megkötését ajánlattételi eljáráshoz köti, meghatározva az átláthatóságot biztosító, törvényi szintű szabályozást igénylő eljárási rendelkezéseket. Végezetül kiemelném, hogy a Nemzeti Foglalkoztatási Alap 2021. január 1-jei névváltoztatásával összefüggően további kilenc törvényt módosítunk, hiszen a Nemzeti Foglalkoztatási Alap az idei évhez hasonlóan jövőre is a gazdaságvédelem szerves részét, a Gazdaságvédelmi Alap részét képezi. Tisztelt Országgyűlés! Összegzésként elmondható, hogy az Országgyűlés előtt lévő törvényjavaslat számos rendelkezése a Magyarország 2021. évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslattal szoros egységet alkot, az egyes módosítások és szabályozási pontosítások a jövő évi büdzsé felelős és hatékony végrehajtásának keretét kívánják érdemben erősíteni. Ezért kérem önöket, hogy a törvényjavaslatot megvitatni, majd a későbbiekben elfogadni szíveskedjenek. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Banai Péter Benő államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Tilki Attila képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Urak! Kedves Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat 45 törvény módosítását foglalja magában. Ezek közül a módosítások közül szeretnék párat kiemelni, elsősorban önkormányzati fókuszból szeretném megközelíteni; esetlegesen, elnézést kérek, de van benne olyan, amit államtitkár úr is fontosnak tartott kiemelni. A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló törvény módosítása lehetőséget biztosít az önkormányzatok számára a meglévő likvid hitelkeretük következő év június végéig tartó meghosszabbítására, illetve új, éven túli, áthúzódó, rövid lejáratú hitel keletkeztetésére, többnyire a kormány külön engedélye nélkül. Ezen módosítás a gazdasági visszaesés miatti saját bevételek, így különösen a helyiipariűzésiadó-bevétel csökkenése miatti forrás pótlását célozza meg. Az államháztartásról szóló törvény módosításának több fontos és praktikus eleme van, ebből kettőt szeretnék kiemelni. Az összeférhetetlenséget említette államtitkár úr, hogy változnak az összeférhetetlenségi szabályok; kiegészülnek a költségvetési támogatások nyújtásával összefüggő összeférhetetlenségi szabályok, megteremtve ezáltal a kormányzati igazgatásról szóló törvénnyel való összhangot. Ennek megfelelően nem lehet költségvetési támogatás kedvezményezettje a kormánybízott, a kormánybiztos, a miniszterelnöki megbízott, illetve a miniszterelnöki biztos. Nagyon fontos és hiánypótló az a módosítás, amely megteremti annak a lehetőségét, hogy a „Modern városok” program megvalósításáról szóló kormányrendelet alapján a megyei jogú városok mellett a megyei önkormányzatok is kedvezményezettjei lehessenek a „Modern városok” program keretében nyújtott támogatásnak. Örülök annak, hogy ezzel tudjuk kezelni a kicsit talán légüres térben mozgó megyei önkormányzatok fejlesztési lehetőségeit. Az igazságügyi alkalmazottak szolgálati viszonyáról szóló törvény módosítása, illetve a legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról, ügyészségi életpályáról szóló törvény módosítása egyrészt megteremti annak a lehetőségét, hogy az igazságügyi alkalmazottak számára is biztosítható a kafetériajuttatás 2021-től, másrészt pedig, hogy a nem ügyész ügyészségi alkalmazottak részére is nyújtható a kafetériajuttatás. Nagyon fontos a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló törvény módosítása, amely pontosítja a polgármesteri bérhez kapcsolódó finanszírozási szabályokat a helyi önkormányzatok részére, a polgármesterek illetményének központi költségvetésből való támogatásával összefüggésben. A közbeszerzésekről szóló törvény is módosításra kerül, a Nemzeti Kommunikációs Hivatal feladatainak bővítésével összefüggő módosításokat foglalja magában. Mi is fontosnak tartjuk azt, hogy a helyi adókról szóló törvény módosításra kerül, és a telekadó-mentességet biztosítja majd egyesület, alapítvány esetében is, amelyek állami vagyon kezelését folytatják. A helyiiparűzésiadó-előleg kiegészítésének megszüntetése nyilván a járvány miatt egy nagyon fontos dolog. A helyiiparűzésiadó-előleget az adóév utolsó hónapjának 20. napjáig, általában december 20-áig kell kiegészíteni a várható adóra annak a vállalkozásnak, amelynek nettó árbevétele az adóévet megelőző évben több volt mint százmillió forint. Az adóelőleg-kiegészítés jelentős adminisztratív terhet jelent a vállalkozások számára, hiszen a kiegészítésről adóbevallást is be kell nyújtani. Egyben az előleg-kiegészítés kockázatot is hordoz: ha a várható becslés 10 százaléknál nagyobb hibahatárú, akkor mulasztási bírságot kell fizetni, ha az adóelőleg-kiegészítés nem éri el a végleges adó 90 százalékát. Ennek a jelenlegi gazdasági környezetben esetlegesen megnőhet a valószínűsége. Mindezeket összevetve a Fidesz részéről az előttünk fekvő törvényjavaslatot támogatjuk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Tilki Attila képviselő úr. Megadom a szót előre bejelentett felszólalásra Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, Jobbik.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Évek óta visszatérő és nem annyira szerencsés gyakorlat az, amivel találkozhatunk, miszerint a költségvetés időben vagy idő előtt ugye, itt az álláspont az ülésponttól függ megtárgyalása mentén elénk kerül egy salátatörvény-tervezet is, amely az űrkutatástól a paradicsom méretéig kis túlzással mindent tartalmaz. Az egyszeri ellenzéki és kormánypárti képviselő nyilván szemezget ebből, kiragad számára szimpatikus, vállalható dolgokat, ily módon a kormánypárti képviselőtársak minden tiszteletem mellett, de igyekeznek az összképet kissé púderezni, az ellenzéki képviselők pedig nagyon sokszor megtalálják azt az egy-két nünükét, amitől vállalhatatlan lesz az egész csomag. Ezért mondom, hogy kissé szerencsétlen ez a tárgyalási mód. Megboldogult és szebb korokban a parlamentek témánként nem spórolták meg az időt, igyekeztek egyesével végighaladni azokon a területeken, amelyeket rendezni szeretnének. De ha a költségvetési tervezést nézzük, akkor tessék, államtitkár urak, megnézni azt, hogy a Bundestag mikor fogadta el, mondjuk, azt a költségvetési tervezetet, amely a 2020. évre Németország esetében akut és működőképes. Láthatjuk, hogy az elfogadás és a hatálybalépés közti adott esetben néhány nap is elegendő volt. [[15.20]] A tervezhetőség szempontjából pedig talán előnyt is jelent az, hogy nem fél évvel, vagy mondjuk, egy zárszámadás elfogadása előtt tervez a kormány költségvetést vagy éppen költségvetést megalapozó csomagot. Hogy egy példát mondjak, hogy önök a 2021-re szóló költségvetési tervezetben milyen forint/euró árfolyammal számolnak. Ugye, mindannyian tisztában vannak azzal, hogy 256-tal. Gondoljanak vissza arra, hogy fél évvel ezelőtt hol tartott a magyar forint, milyen mozgásoknak volt kitéve azóta, megjósolhatók voltake ezek a mozgások, ily módon hatékonyan tudnake önök tervezni. Az én válaszom erre az, hogy egyértelműen nem, hiszen olyan váratlan események és vis maior jellegű szituációk fordulnak elő, amelyek lehetetlenné teszik a költségvetés tervezését, mondjuk, árfolyamszempontból, pedig azért talán megállapodhatunk abban, hogy van kihatása a forint/euró árfolyamnak arra, ami akár a költségvetésitörvény-javaslatban, akár az azt megalapozó csomagban előttünk fekszik. Azért vagyok szomorú, és ezt a legőszintébben mondom, mert amikor felkészültem erre a javaslatra, és át szoktuk tekinteni munkatársaimmal ilyenkor a sajtócikkeket is ezzel, ugye, nem árulok el semmiféle műhelytitkot , akkor ilyen címekkel találkoztam, mint idézek „Garancsi nagyobb kaszinókirály lehet, mint Vajna, új kaszinó nyithat a Balatonon”. Tehát látható az, hogy az egymással viaskodó véleménybuborékok tekintetében a kormánypártiak, ahogy az elhangzott, kiemelnek számukra fontos területet; az ellenzéki sajtó vagy akár az objektív szaksajtó, már amennyire lehet még Magyarországon ilyenről beszélni, nyilvánvaló módon megkeresi azokat a háttér, mögöttes mozgató erőket, amelyek a korábbiakban azért számos esetben megjelentek a kormányzat törvényhozásában. Gondoljunk csak, mondjuk, a földügyek, mezőgazdasági ügyek rendezésére, a dohánykoncessziók kitalálására, majd kiosztására, és számos alkalommal tetten érhető módon ilyenkor a haszonélvezők feltételezhetően kormányközeli vállalkozók, vállalkozások voltak. Ugyanígy gyanakodva tekint az ember arra is, amikor a jövőben kiemelt nemzetgazdasági érdekké nyilvánítja a Fidesz-KDNP azt, hogy ki üzemeltetheti Magyarországon a kaszinókat. Ugye, itt feltételezhető módon egy érdekeltségen belül akkor több ilyen műintézmény is üzemeltethető lesz. Idézőjelben értendő a „cserébe”, cserébe sokkal könnyebb lesz elveszíteni az ilyen jogosultságokat, mint korábban, tehát látható, hogy azért itt a másik oldala is változik ennek a dolognak. Ugyanakkor nagyon sokszor szaladunk bele abba, hogy ez a kormány különleges övezetté nyílvánít valamit, nemzetgazdasági érdekké tesz valamit, és ilyen esetekben a tapasztalatainkból kell kiindulni, ami viszont azt mutatja, hogy nem biztos, hogy a legtisztább, piacgazdaság által vezérelt szándék jelenik meg ilyen esetben. Tehát, amikor azt hallom az indoklás során, hogy a „Modern városok” program tekintetében bizonyos támogatási volumen megjelenhet a megyei önkormányzatoknál is, és ezek mozgástere szélesedik, akkor azonnal eszembe jut a különleges gazdasági övezetek koncepciója, ahol mit tapasztalhattunk? Azt, hogy a kormányzat rábök egy-egy kiemeltnek tekintett beruházásra, és az ez után befizetendő helyi- vagy iparűzésiadó-bevétel már nem az érintett, adott esetben és véletlenül ellenzéki vezetésű önkormányzatnál landol, hogy aztán megvalósítson belőle kötelező vagy nem kötelező feladatokat, hanem jellemzően a véletlenül mindenhol vegytiszta fideszes vezetésű megyei önkormányzatok kapják meg azt a jogot, hogy diszponáljanak bizonyos összegek felett. És az ilyen múltbéli tapasztalatok alapján engedtessék meg, hogy kicsit sanda szemmel vizsgáljuk ezeket az előterjesztéseket. Itt is azt látom, hogy a „Modern városok” programmal piacgazdaság-párti képviselőként alapvetően tudnék szimpatizálni, tehát nehogy azt higgyék, hogy a kákán a csomót keresem, de ahogy önök ezt kivitelezték és foganatosították, azzal viszont nem tudok szövetséget kötni, és nem is szeretnék nagyon közösséget vállalni. Amikor itt az jelenik meg, hogy a megyei önkormányzatokról jó szándékkal elmondják, hogy eddig kicsit légüres térben voltak, de most majd a fejlesztési lehetőségeik mennyire terebélyesednek, szélesednek, akkor ez a gyanú, ez a gyanakvás igenis megmarad bennem, és nagyon-nagyon nehéz lenne eloszlatni azt. Azt is látjuk időközben, hogy a költségvetési tervezés és a költségvetést megalapozó csomag tervezése is egyfajta termelési jelentéssé alakult az utóbbi években, ahol mindenféle szakmai alapvető irányelvet már figyelmen kívül hagy Magyarország kormányzata. A költségvetési tervezés alapja lenne az n-1, n-2 szabály alkalmazása, az előttünk fekvő csomagokban a nyoma sincs annak az összevetésnek, ami az előző évekkel összehasonlíthatóvá tenné a költségvetési számokat, terveket. Most már úgy fogad el költségvetést Magyarország Kormánya a parlamenti többségének köszönhetően, hogy zárszámadással nem rendelkezik, tehát halvány fogalma nincs az előző időszak terveinek megvalósulásáról. Már nem beszélnek államtitkárok, miniszterek az állami vagyonról, illetve a nemzeti vagyonról, legalábbis, Fónagy államtitkár úrra nézek, ő más viták során szokott, tehát a korrektség jegyében azért jegyezzük meg azt, hogy igen, elő szokott ez kerülni közöttünk, csak most a költségvetési, az azt megalapozó vita során a nemzetközi szakirodalom által elvárt ismérv az, hogy az állami vagyonról, annak gyarapításáról vagy rosszabb időszakokban karcsúsodásáról azért legyen elérhető ellenzéki és kormánypárti képviselők számára is egyfajta kimutatás. Itt ez nem jelenik meg. Tehát azt látom, hogy az idézőjeles szakmaiság hátra került valahova a sufniba, és bizony, sokkal inkább termelésijelentés-szerűek ezek a viták, ahol egyébként egy dermesztő demográfiai tél közepette, amikor továbbra is egy kisvárosnyival vagyunk kevesebben évente, akkor elmondják kormánypárti képviselőtársaim, hogy ők trendfordulót látnak, és ők azt látják, hogy a gyarapodás felé fordul Magyarország népesedési téren. Aztán ezt a kormányközeli sajtótermékekben, vezércikkekben szintén kormányzati támogatott szerkesztők megírják, és képesek leírni azt, hogy Magyarország a gyarapodó nemzetek közé lépett lélekszám tekintetében, amikor el kell mondjuk, eddig négy olyan esztendő volt, amikor 90 ezer alatt volt az élveszületések száma Magyarországon, hosszú történelmi korokra visszatekintő módon. Akár a trianoni tragédiáig visszatekinthetnénk, hogy mikor volt ennyire alacsony a születések száma, és nem fogunk találni ilyen éveket. Az ötödik olyan esztendő, amikor 90 ezer alatti adat várható, az a tavalyi, amelyről nincsenek adataink, és nyilván az idei sem néz ki sokkal jobban; az első négy hónapról vannak adatok, ezek itt vannak előttem, az első négy hónap tekintetében 29 280 gyermek jött világra. Láthatjuk azt, hogy lehet találni még rosszabb éveket, és találok én 2010 óta még gyengébb éveket, de ha ezt a januártól áprilisig vonultatott adatot felszorzom a hónapok számával, akkor az jön ki, hogy sajnos még mindig nagyon-nagyon messze vagyunk a vágyott, évente százezer megszületett gyermektől, és eközben nem csinál semmit a kormány a kivándorlási spirállal, a lakhatási kataklizmát nem kezeli, tehát még tragikusabb hónapok várhatók. Az bizonyos, a statisztika alapján leszögezhető, hogy az utóbbi tíz évben a Kárpát-medence magyarsága mintegy egymillió fővel karcsúsodott, ennyi a fogyásunk, és ekkora a kivándorlás aránya összességében, és itt, a csonkává tett Magyarországon egy kisvárosnyi lakossággal vagyunk kevesebben évente, de az elszakított országrészekre is sajnálatos módon ez igaz. Azt látjuk, hogy persze, lehet dicshimnuszokat zengeni a gazdaság állapotáról, az előttünk fekvő csomagokat lehet feldicsérni, de nem hiszem, hogy ebben a helyzetben kiemelt nemzetgazdasági érdekké a kaszinók üzemeltetését kellene tenni. Nem látom azt a nemzetstratégiai mögöttes vonulatot, amely alapján jól képzett államtitkárokat arra kellene kárhoztatni, hogy ezeket a témákat védjék a parlamentben. Ha pedig azonosulni tudnak vele, akkor további kérdéseim vannak a tekintetben, hogy önök szerint valóban ezeke a legfontosabb kérdések a mai Magyarországon. Nem arról kellett volna tárgyalnunk, hogy hogyan bővítsük a kollégiumi férőhelyek számát, hogyan tegyük elérhetővé a felsőoktatást azok számára, akiknek a 220 vagy 240 ezer forintos tandíj is kigazdálkodhatatlan nehézséget okoz, akik szembesülnek a brutális lakhatási költségekkel, akik nem tudnak önálló otthonra szert tenni? Folytathatnám a sort, de nem kívánom megismételni a költségvetési vitát, ezért a korrektség jegyében a kérdések sorát itt megszakítom, és nagyon bízom benne, hogy államtitkár úr vagy tisztelt kollégái képesek lesznek érdemi válaszokat adni mindezekre. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, Kereszténydemokrata Néppárt.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Urak! Banai államtitkár úr hosszan és részletesen elmondta, hogy az előttünk fekvő megalapozó törvényjavaslatnak, a Magyarország 2021. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló törvényjavaslatnak mik a részletei. Én egypár elemet emelnék ki, és beszélnék arról részletesebben, hiszen itt 45 törvény módosítását látjuk a törvénycsomagban, valamint önálló alcímként a központi költségvetési szervek elhelyezésére vonatkozó szabályokat is benne foglalja a mostani törvényjavaslat saját magában, de néhány főbb módosítást szeretnék kiemelni, egész pontosan hármat.A háromból az első a kereskedelemről szóló törvény módosítása, hiszen a módosítás által egyértelművé válik a nyaralóhajó mint szálláshely után idegenforgalmiadó-fizetési kötelezettség alóli mentesség turisztikai attrakció , illetve lehetővé válik a Széchenyi-pihenőkártya elfogadásával a hazai turizmus támogatása. Az online pénztárgép üzemeltetésére kötelezettek részére az elektronikus fizetési lehetőség biztosítását teszi kötelezővé ez a módosítás. Egyértelműen látjuk, hogy a cél: minden segítséget, támogatást meg kell adni a magyar turizmus újraindításához, hiszen a válság által, talán mondhatjuk, a legérintettebb területről van szó, ahol a GDP 8 százalékát előállító turizmus az a terület, ahol mintegy 200 ezer ember, 200 ezer honfitársunk dolgozik mindannyiunkért, szolgáltatásaikat tízmillió ember veszi igénybe valamilyen módon vagy formában. [[15.30]] Látjuk azt, hogy a külföldi turizmusra még várni kell, de a belföldi turizmus már most a nyáron visszahozhat belőle, az év elvesztegetett részéből visszahozhat valamennyit, hiszen a kormány úgy tudja támogatni a turizmust ebben a rendkívül nehéz időszakban, amit a turizmus és a vendéglátás átél, hogy év végéig felfüggeszti az idegenforgalmi adót, és június 30-áig 4 százalékra csökkenti a SZÉP-kártya szociális hozzájárulási adóját. A pihenőkártya keretösszegét emellett a jelenlegi 450 ezer forintról 800 ezer forintra emelik a versenyszférában, és a jelenlegi 200 ezer forintról 400 ezer forintra a közszférában. A fejlesztési hitelprogramokkal is támogatott turizmusvédelmi programra összesen 600 milliárd forintot biztosít a kormány. Azt láthattuk a koronavírus-válság előtt, hogy a magyar turizmus évről évre egyre jobban teljesített. Az elmúlt évek sorozatos rekorddöntései után az idei év és a járvány előtti első két hónap adatai alapján 2020 is rekordév lehetett volna a magyar turizmusban, hiszen a január-februári adatok már rendelkezésre álltak, és ott már meghaladta az előző évi azonos időszakot a turizmus teljesítménye. 2020 februárjában a külföldi vendégek által kereskedelmi szálláshelyeken eltöltött éjszakák száma 11,2 százalékkal, a belföldieké 8,3 százalékkal nőtt éves összevetésben, a szálláshelyek árbevétele pedig 21,3 százalékkal volt magasabb. Ekkor ütött be az egészségügyi járványhelyzet és az azt követő gazdasági visszaesés. Minden okunk megvan abban reménykedni, hogy ezek a számok újra tudnak termelődni, és onnan tudjuk folytatni majd a magyar turizmus fellendítését, ahol azt a járvány előtt abbahagytuk. A turizmus újraindításához, fellendítéséhez a támogató-ösztönző programokon és intézkedéseken túl újfajta szolgáltatásokra is szükség van, hogy szálláshelyadók, illetve programszervezők újfajta szolgáltatásokat is tudjanak nyújtani. Ilyen elem lesz az Európában már néhány helyen népszerű nyaralóhajózás magyarországi meghonosítása is. A Mahart Zrt. által létrehozott nyaralóhajó-program, a kikapcsolódási, szabadidős célú belvízi hajózás egy olyan újabb turisztikai lehetőség, amely majd hajóvezetői engedély nélkül is végezhető lesz. Szállást is nyújt, és lehetővé teszi a lassúmotoros járást, az önálló nyaralást. Kiváló nyaralási forma lehet ez például családoknak, ha a természetben szeretnék eltölteni pihenő, szabadidejüket. A másik téma, amit ki szeretnék emelni, amiről szeretnék szólni, az az állami vagyonról szóló törvény módosítása. Észszerű és hatékony vagyongazdálkodás megteremtését célozva, a központi költségvetési szervek elhelyezésére vonatkozó szabályok megfogalmazásához igazítva pontosítja a vagyonkezelői joggal kapcsolatos szabályokat. Pontosan tudjuk és látjuk a számokat, hogy 2010-hez képest másfélszeresére, mintegy 6000 milliárd forinttal nőtt az állami vagyon, amely így megközelíti a 18 000 milliárd forintot. 2010-ben 11 650 milliárd forint volt az állami vagyon értéke, ami 2020-ra elérte a 17 743 milliárd forintot. Pontosan tudjuk, hogy a 2010 előtti időkben a baloldali-liberális kormányok rablóprivatizációt folytattak. Kiárusították, széthordták, elherdálták az állam, így mindannyiunk, a magyar emberek közös vagyonának egy jelentős részét; az állami vagyon nagyon egyszerűen magánvagyonná vált az ő idejük alatt. A nemzetstratégiailag kiemelt vállalatok több mint kétharmadát magánkézre játszották: energiaszektor, állami cégek, bankok, közművállalatok, állami ingatlanok, földek. 190 vállalatot privatizáltak a 2002-2010 közötti kormányok, leginkább 2006-07-08 körül pörgött ez a biznisz a szocialistáknál. A baloldali időszakkal ellentétben 2010 óta nem csökkent, hanem jelentős mértékben, másfélszeresére nőtt az állam, azaz mindannyiunk közös nemzeti vagyona. A nemzeti kormány folyamatosan visszaszerzi a korábban felelőtlen módon elherdált nemzetstratégiai fontosságú közműveket; a magyar állami vagy önkormányzati tulajdon garantálja, hogy külföldi spekulánsok ne tudjanak óriási nyereséget realizálni a magyar háztartások fogyasztásából, és továbbra is alacsony szinten tudjuk tartani a rezsiköltségeket, meg tudjuk őrizni a rezsicsökkentés eredményeit. Számunkra különösen fontos, hogy ezekben a nehéz időkben a családok terhei ne növekedjenek, ezért is szerepel a mostani költségvetésben minden egyes családtámogatási rendszer megőrzése, sőt a családokra még többet költünk a jövő évben, mint ahogy az idei évben. Emlékezhetünk, hogy 2010-ben az utolsó baloldali elfogadott költségvetésben 960 milliárd forint volt a családokra költött összeg. Ez a következő évben éppen hogy el fogja érni a 2300 milliárdot, és ebből már jövőre az ingyenes tankönyvellátás teljessége is meg fog történni. A Fidesz-KDNP-kormány bebizonyította, hogy bizonyos nemzetstratégiai közművek, vagyontárgyak esetében az állam biztonságos, hatékony és alkalmas vagyonkezelő. Ez a tény megerősíti és indokolja a jelen törvényjavaslatban szereplő célkitűzéseket is. Észszerű és hatékony vagyongazdálkodás érdekében a vagyonkezelői joggal kapcsolatos szabályokat szükséges pontosítani. Ezt látjuk itt a megalapozó törvényjavaslatban is, és a központi költségvetési szervek elhelyezésére vonatkozó szabályokat is észszerűen és a meglévő vagyonkezelői szabályokhoz igazítva próbálja meg a kormány rendezni. A harmadik téma, amiről szeretnék beszélni, az a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a dohánytermékek kiskereskedelméről szóló törvény módosítása, hiszen a módosítás eredményeképpen a törvény erejénél fogva 2020. december 31. napján megszűnik azon személy jogosultsága a dohánytermékek kiskereskedelmi értékesítésére, aki e tevékenységet koncessziós szerződés nélkül folytatja, feltéve, ha a fordulónapon a működése helye szerinti településen más jogosult folytat dohánytermék-kiskereskedelmi tevékenységet. Azt gondolom, hogy közös harcunk és az elmúlt hetekben egy erről szóló nemzetközi egyezmény kapcsán volt lehetőségünk itt a Házban erről beszélni, és szerintem politikai egység mutatkozott abban, hogy a legfőképpen is a fiatalkorúak körében a dohányzás visszaszorítása közös nemzeti érdek, hiszen láthatjuk az adatokat, hogy a dohányzás tekinthető felelősnek 90 százalékban a tüdőrák kialakulásáért, ami az egyik vezető halálok Magyarországon, és a szív- és érrendszeri betegségek miatti halálesetek egynegyede is a dohányzás következményének tekinthető. Látjuk, hogy ez egy Magyarországon jelen lévő súlyos népegészségügyi probléma, amely nyilvánvalóan kihatással van a nemzetgazdaságra is. Ha népegészségügyi problémák állnak fönn, az mindig nemzetgazdasági kihatással is rendelkezik, ezért fontos, hogy egyrészről a dohányzás visszaszorítása érdekében hozzunk javaslatokat, intézkedéseket, másik oldalról pedig a nemdohányzók védelmét célozzuk meg. Nagyon fontosnak tartom azokat a szigorításokat, amelyek az elmúlt években történtek ezzel kapcsolatban. Nagyon fontosnak tartom a megelőző programok, a szűrőprogramok és az iskolai prevenció behozatalát is. Azt remélem, hogy ezen az úton tovább tudunk menni, és a mostani kis lépés és a törvényjavaslatban szereplő részletek is hozzájárulnak majd ahhoz, hogy minél kevesebben dohányozzanak Magyarországon; és azokat, akik kiszolgálják a fiatalkorúakat dohányáruval, a lehető legszigorúbban büntesse a törvény, így egyébként a visszaesés kapcsán a nemzeti dohányboltokban is a visszaeső értékesítők, akik többször is eladnak kiskorúnak, fiatalkorúnak dohányárut, ott elvesztik automatikusan a koncessziós jogot; egy korábbi törvényjavaslatban ez is szerepelt. Azt gondolom, hogy ezek fontos lépések. Nagyon jelentős eredménynek tartom az oktatási intézmények környékén és az oktatási intézményekben a dohányzás tilalmát, a dohányzás bármiféle reklámozásának a tilalmát, és a szigorú dohányárusítási szabályok behozatalát, illetve a fiataloknak a megelőzésről szóló és a dohányzás veszélyeivel szembesítő kampányoknak, illetve programoknak a szerepét. Államtitkár úr részletesen beszélt arról, hogy hogyan, milyen szabályokat, mi az a 45 törvény, amit módosít a mostani törvényjavaslat, és amelyek hozzájárulnak ahhoz, hogy a 2021-es költségvetés, amiről az elmúlt két és fél nap itt vitatkoztunk, végrehajtható legyen. Azt gondolom, hogy a megalapozó szabályokat részletesen bevezette és elmondta a kormány. Én ezt a három témát akartam kiemelni és szerettem volna a Ház figyelmébe ajánlani. Szerintem olyan témákról van szó a nemzeti vagyon gyarapítása, a turizmus föllendítése és a dohányzás visszaszorítása , amelyekben talán pártpolitikán vagy pártokon felül álló egység tud létrejönni, hiszen mindannyiunknak jó, ha a nemzeti vagyon nem csökken, hanem nő, mindannyiunknak jó, ha a turizmus visszatalál azokhoz a rekordévekhez, amelyeket magunk mögött hagytunk, illetve nyilvánvalóan közös harcot tudunk a fiatalkorúak dohányzása ellenében és a nemdohányzók védelmében hirdetni. Ezért bár a többi részletszabályról mások is beszéltek, azt gondolom, hogy a megalapozó törvényjavaslat is támogatásra érdemes, és erre biztatom önöket is. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Nacsa Lőrinc képviselő úr. Előre bejelentett felszólaló Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony, Magyar Szocialista Párt. [[15.40]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársak! Már a költségvetés vitájának lezárásakor mondtam, hogy úgy látom, a megalapozó törvény vitájára már kellőképpen elfáradtak a parlamenti képviselők, és olyan nagy vitát ez már nem fog generálni, mint az elmúlt napokban maga a költségvetés. A pénzügyminiszter úr által benyújtott salátatörvény majd félszáz törvényt módosít mintegy 70 oldalon keresztül. Ilyen terjedelem esetén az Országgyűlés feltételezné, hogy valóban a jövő évi költségvetés végrehajtásával kapcsolatos lényeges módosításokat tekinthetjük át. Ez különösen fontos lenne azért is, mert a járvány nyomán kialakuló társadalmi és gazdasági válság hatásai, ugyebár, most még teljes mértékben nem láthatóak, nem látjuk a mértékét, de azt tudjuk, hogy hatásai 2021-ben még bőven éreztetni fogják magukat a magyar lakosság életkörülményeiben, ezért nagyon nem mindegy, hogy azokra milyen szabályozással készül fel a magyar parlament. A várakozásokkal szemben azonban nem sok köze van a törvényjavaslatnak ezekhez a kihívásokhoz. Miről is döntene az Országgyűlés akkor? Két fő pontról beszélnék, majd utána kimondottan a szociális területet érintő módosításokra és néhány foglalkoztatást érintő törvénymódosításra térnék ki. Nézzük az önkormányzatokat! Az elmúlt hónapokban indított kormányzati támadás az önkormányzatokkal szemben itt is megjelenik. A példa kedvéért: tovább szigorítanák, hogy a települések mire is fordíthatnák saját adóbevételüket, már amit méltóztatnak meghagyni nekik, így például az iparűzési adóból származó bevételből a polgármesteri hivatal alkalmazottaira már nem is költhetnének. Csak a rend kedvéért: ezek azok az alkalmazottak, akik a lakosság napi ügyeit intézik, akik próbálnak megoldást találni a felmerülő problémákra, legyen szó óvodákról, bölcsődékről vagy akár szociális ellátásokról. Ugyebár, többen említették az előttem felszólalók közül a szerencsejáték-szervezést. Kevesen gondolták volna, hogy Magyarország egyik legjelentősebb problémája 2021-ben az lesz, hogy hogyan kellene megkönnyíteni a szerencsejátékok szervezési jogának ismerősi körhöz való juttatását. A kormány számára ez sarkalatos problémának tűnhet, hiszen oldalakon keresztül szabályozzák újra ezeket a valóságban igen értékes vagyoni jogokat. Én részt vettem azon a törvényi vitán, amikor Bánki Erik azt mondta a szerencsejáték piacának újraelosztásánál, hogy letisztítják a terepet, letisztítják a piacot. Szóval, az is egy érdekes mondat volt, hogy valamilyen törvénymódosítást úgy hoznak az Országgyűlés elé, hogy egy kormánypárti politikus ki is mondja tényszerűen, hogy letisztítják a piacot az előtt a két-három szereplő előtt akkor még Andy Vajnáról beszéltünk , aki maradhatott ezen a területen. Felháborító az, hogy most is, amikor a 2021. évi költségvetés megalapozó vitáján vagyunk, az egyik sarkalatos pont az, hogy hogyan juttassanak még többet, hogyan biztosítsák be még jobban az önökhöz tartozó gazdasági elitet és mondjuk, a szerencsejátékot. Akkor térjünk ki most a szociális területre egy kicsikét! Szociális vonatkozásban lényegében a tavaly decemberben elfogadott, a társadalombiztosítás ellátásaira jogosultakról, valamint ezen ellátások fedezetéről szóló 2019. évi CXXII. törvény társadalombiztosítási jogosultságot érintő módosításai emelhetők ki mindössze az egész javaslatból. Ennek lényege: azoknak, akik nem biztosítottak semmilyen módon, és nem fizettek egészségügyi szolgáltatási járulékot, nem három hónap, hanem csak hat hónap után válik érvénytelenné a tajszámuk, akkortól az egészségügyi szolgáltatás térítésmentesen nem vehető igénybe. A július előtti tartozás nem szankcionálható, az új szabályok szerint a 2020. július 1-je előtt indult eljárásokat a régi Tbj. szerint kell rendezni. A korábbiakhoz képest részletesebben rendezik a szankcionálás menetét és a teljes eljárást is. A jövőben az egészségügyi szolgáltatási járulék havi és napi összegét egy inflációt követő automatizmus határozza meg. Tehát lényegében a kormány érzékelte, hogy lépnie kell valamit abban az ügyben, hogy háromhavi járulékfizetés elmaradása esetén csak fizetős egészségügyi ellátást tud az állampolgár igénybe venni. Ez az egész történet több sebből vérzik, de mégsem vonja vissza a kormány. A mostani módosításokkal csupán időt ad, leginkább magának, de kétségtelenül vannak az érintettek számára is kedvező elemek, és így mégsem ősszel fog tetőzni a probléma. Ráadásul itt ki kell mondani, hogy a kórházi ágyak felszabadításával és úgymond majdnem az egészségügyi ellátórendszer leállásával az elmúlt hónapokban, a költségvetési vita során is elmondtam, feltorlódtak azok az egészségügyi ellátások, amelyek elmaradtak. Eddig is hatalmas várólistákról beszélhettünk, hogy egy-egy műtétre, egy-egy beavatkozásra mennyit kell egy állampolgárnak várni, de most azt látjuk, hogy több tízezer ember esett el az ellátástól, akár csak szűrésről, operációról vagy csak vizsgálatról beszélünk. Most úgy tudom, ugyebár, miniszter úr bejelentette, ha jól tudom, 15-étől visszatérünk a teljes, normális egészségügyi menetrendhez. Ezek az elmaradt műtétek, szűrések, beavatkozások rá fognak zúdulni az egészségügyre, és újabb problémát fognak eredményezni. Engedjék meg, hogy egyetlenegy példát mondjak: ismerősöm pajzsmirigybeteg, folyamatos vizsgálatot kell hogy kapjon, és ezek az elmúlt hónapokban elmaradtak. Most, amikor már egy kicsit szabadítottak, lazítottak az egészségügyi ellátáson, akkor próbált időpontot kérni pajzsmirigyvizsgálatra, majd közölték vele, ez pont a múlt héten volt, hogy két hónap múlva hívja fel a rendelőt, és két hónap múlva lehet időpontot kérni. Szóval, megint visszatérünk arra a helyzetre, hogy még az időponthoz is időpontot kell majd kérni az embereknek. És ezek az elmaradt ellátások rá fognak zúdulni az amúgy is több sebből vérző egészségügyi rendszerre, és ez nagyon-nagyon súlyos problémákat fog okozni. Visszatérve erre a módosításra: az, hogy a három hónapot növelik hat hónapra, azt jelenti, hogy lényegében a probléma jövő év elején, 2021 elején fog csúcsosodni, amikor azzal szembesülnek azok, akik már semmilyen ellátásban nem részesülnek, mondjuk, már munkanélküli-ellátásban sem, munkát sem tudtak szerezni, hogy nekik havonta meg kell fizetniük egy, most már infláció által növelt összeget. Csak a mostani adatokkal nézve: ha mondjuk, hat hónapon keresztül nem fizeti az egészségügyi ellátást, az azt jelenti, hogy 46 260 forintot kellene majd utólag befizetnie. Mindenki tudja, hogy az, akinek nincs munkája, aki nagyon-nagyon nehéz helyzetbe került, ezt nem fogja teljesíteni. Na már most, onnantól fogva, hogy hat hónap után nem fizeti meg az egészségügyi ellátást, csak a magánegészségügyet tudja igénybe venni. Azt azért érzi, államtitkár úr is, hogy az, akinek nincs jövedelme, valami oknál fogva nem tudja ezt az adónemet, az egészségügyi hozzájárulást megfizetni, az biztos, hogy nem fogja tudni a magánegészségügyi ellátást sem fizetni. Azt gondolom, ez rettenetes helyzetet fog a jövő év elejére eredményezni, és erre valamilyen megoldást a kormány kellett volna hogy találjon. Többször jeleztük az ellenzék oldaláról, hogy ez nincs rendben. Még egyetlenegy pontot hadd emeljek ki! A törvénymódosítások közül 13 jelent foglalkoztatást érintő változást, ezek közül egyet hadd emeljek ki önöknek, ez is a társadalombiztosítási szabályok változásával kapcsolatos. [[15.50]] 2020. július 1-jétől egyébként a NAV fokozott figyelemmel kíséri az egészségügyiszolgáltatásijárulék-fizetési kötelezettségeket, ezért a magánszemély biztosítási jogviszonyának, illetve jogosultságának megszűnéséről is rövid időn belül értesül. Ezt követően 8 napon belül az adóhatóság olyan tájékoztatást küld a fizetésre kötelezettnek, mely tartalmazza a fizetési kötelezettségre és az egészségügyi szolgáltatásra való jogosultságra vonatkozó szabályokat. A NAV a járulékfizetési kötelezettséget az adószámlán előírja, a befizetéseket pedig nyilvántartja. Nagyon fontos lenne az is, hogy végre eljussunk már odáig, hogy azokat a visszaéléseket meg tudjuk gátolni nagyon-nagyon sok esetet tudunk feltárni, meg jut el hozzánk, képviselőkhöz is, és szerintem kormánypárti képviselőkhöz is , amikor egy munkavállaló azzal szembesül, hogy aláír egy munkáltatóval egy szerződést, dolgozik, kapja a fizetését, és meg van győződve róla, hogy az adóhatóság felé minden adata le van jelentve, ő azt gondolja, hogy törvényesen, legálisan van foglalkoztatva, majd amikor valamilyen egészségügyi problémája keletkezik, akkor szembesül azzal, hogy ő csak hitte azt, hogy minden papírja rendben van, és be lett jelentve mindenhova, vagy mondjuk, az egészségügyi hozzájárulás fizetve van a munkáltató részéről is. Nagyon-nagyon sok ilyen esetet tudunk, és nagyon sok ilyen jogsérelem éri a munkavállalókat. Én nagyon remélem, hogy ezek a szabályozások, talán ez a kis módosítás is segít abban, hogy a NAV-nak rálátása lesz abban, hogy ezek a járulékfizetések megtörténneke, vagy egyáltalán a munkavállaló, ahogy gondolja, hogy ő be lett jelentve, ez kiderül, még mielőtt nagyobb baj történne. Ráadásul a mai esetekben mindig azt tapasztaljuk, hogy magának a munkavállalónak kell még bebizonyítania, hogy ő egyáltalán jogosult lenne arra az ellátásra, meg hogy a munkáltatónak kellett volna valamilyen járulékfizetést tennie. Én azt gondolom, hogy ilyen helyzeteknek nem szabad kitenni a magyar munkavállalókat. A végére még egy kicsi összegzés. Sajnálattal kell tehát megállapítanunk, hogy sem a válság által jelentősen megtépázott szociális háló befoltozásához nem láttak hozzá, sem a munka nélkül maradók ellátását nem növelik, sem az önkormányzatokat nem segítik ki; utóbbiak helyzetét inkább tovább nehezítik. Míg Ausztriában, Németországban és más európai államokban rendkívüli segítséget kaptak a települések, addig itt elvonásokkal, megszorításokkal, bevételelvonásokkal „segítették meg” őket. Én azt gondolom, hogy sokkal többet vártunk a megalapozó törvénytől, a költségvetést megalapozó törvénytől, és ennek függvényében mi ezt nem fogjuk tudni támogatni. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Dr. Varga-Damm Andrea tapsol.]]
Köszönöm szépen, Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony. Most megadom a szót Varju László képviselő úrnak, DK-képviselőcsoport.
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Sok minden van ebben a törvényben, ami módosításra kerül. Éppen ezért azt hiszem, hogy jobb, hogyha néhány dologra koncentrálunk, és ráirányítjuk a figyelmet, mert lényegében természetesen összhangban van azzal a szándékkal, amit egyébként a költségvetés keretében benyújtottak. Ahogy ott újra és újra előjön, akár mindkét oldalról, hogy a költségvetés önmagában nemcsak számok halmaza, hanem egyben értékválasztás is, hogy mit tartanak fontosnak, akkor annak előkészítésében miért járnának el másként. Én továbbra is azt mondom, hogy ha önök az előkészítést, illetve egészen pontosan a törvényt olyan módon végezték el, úgy készítették el, hogy lényegében a világ változásait figyelmen kívül hagyva érdemi, új lehetőséget nem kínálnak a társadalomnak, csak azokat a törekvéseket viszik tovább, amelyek korábban megjelentek önöknél, ami lényegében ezt a magyar modellt írja le, vagy magyar modellként jelenik meg, amelyben egy ilyen államközpontú, lojalitásalapú működésben a haveri támogatásoknak ad lehetőséget a költségvetés, akkor mitől lenne más az ezzel kapcsolatos megalapozó törvény. Tehát, hogyha önök nem voltak bátrak ahhoz, hogy ezzel szembenézzenek és leszámoljanak, hogyha nem voltak elég erősek ahhoz, hogy ennek egy előterjesztését előkészítsék, akkor nem tudok mást mondani, mint azt, hogy ugyanannak a gyáva és gyenge kormánynak a munkájának az eredménye, ami itt van előttünk ebben a megalapozó törvényben is. Ennek a hangsúlyozására még egyszer mondom, hogy ez az önök értékválasztása biztos, hogy néhány példát érdemes kiemelni, de az egészet ebben a formában elfogadhatatlannak kell kimondani. Éppen ezért, hogyha néhány példát mondok hozzá, akkor azt gondolom, hogy viszonylag gyorsan érthető lesz vagy elfogadható, vagy ha önöknek nem is, de számomra mindenképpen alátámasztást jelent a továbbiakhoz. Elöljáróban vagy első gondolatként szeretném ideidézni Varga Mihály miniszter úr expozéban elmondott mondatát, miszerint az önkormányzatok között nyilvánvalóan vitát indít el, hogy „a gazdag önkormányzatok fizetnek a szegényeknek”. Tehát arra, amit én korábban említettem, hogy az önök magyar modelljében a viszályszítás, és az a megoldás, hogy igazából ellenfeleket, ellenségeket gyártsanak és keltsenek, tessék, itt a példa, miniszter úr saját mondatával mondta ezt el, és ebben a törvényjavaslatban viszont tesznek is érte. Tehát az kétségtelen, hogy megígérték, tehát akkor meg is teszik, hogy azok az önkormányzatok, amelyeknek inkább az együttműködésére kellene a hangsúlyt helyezni, ahelyett inkább ezt az irányt választották. Ennek megtalálták a módját is, részben a költségvetésben, részben pedig ebben a törvényben. Ez a törvény is hozzájárul ahhoz, hogy tulajdonképpen az a bizonytalanság, ami önmagában a tervezést, a költségvetés tervezését jelenti, lehet, hogy önök már nagyon unják, de ettől még tény a tény, hogy a 2019. évi adatok hiányában, amelyek nem pontosak egyébként mondhatnám azt, hogy konkrétan akár titkosnak is lehet tekinteni, amelyet a kormány kiegészített a költségvetés beterjesztésének átformálásával , ez lényegében elvesztette azt az iránytűjellegét, ami egyébként a gazdaság más szereplőinek lehetőséget adna. Én azt gondolom, hogy ez is hozzájárul ahhoz, hogy a költségvetés elfogadhatatlan, lényegében sok tekintetben a gazdaság szereplőinek csak el kell viselni, az általam említett haveri gazdaság meg persze érdeklődve vár, hogy éppen mire tudnak lecsapni. Hát, ebben a törvényben is van erre példa. Tehát azt gondolom, hogy ha önök egy pillanatig is gondolkodnának demokratikus normákban, akkor sem egy ilyen költségvetési megalapozást, sem magát a költségvetést nem hozhatnák ide ilyen időszakban, és nem hozhatnák ide ilyen körülmények között, lényegében a 2019. évi elszámolás, zárszámadás hiányában, a 2020. évi konkrét számok nem ismeretében. És erre még válaszolni sem hajlandók egyébként, a Pénzügyminisztérium nálam e tekintetben az élen jár, amely nem hajlandó kérdésekre válaszolni. Ennek megfelelően nyugodtan mondom is, hogy titkosítják lényegében azt, amit önök végeznek. Az egy következő része ennek a történetnek, hogy azt minek minősítjük, hogy ilyen módon pedig ugranak egy nagyot, és azt állítják, hogy 2021-ben minden jó lesz. Tegyük hozzá, én azt remélem, hogy a lehető legkisebb visszaeséssel és a leggyorsabb gazdasági fellendüléssel Magyarországnak szerencséje lesz abban, hogy a gazdasági élete újra tudjon indulni. Ehhez a szerencséhez persze nagyban hozzájárulhat az Európai Unió is, hogyha a források felhasználásában Magyarország számára a korábbinál sokkal több és sokkal jobb lehetőségeket biztosít. [[16.00]] Tehát ilyen módon azt gondolom, és nem a költségvetés előkészítőit akarom bántani, de a lényeg az, hogy a költségvetés tervezésének ez a formája nevetséges. Önök is pontosan jól tudják, hogy ez egy olyan paravánfal, amit idefeszítenek elénk, sőt a propagandagépezet arra rávetít valamilyen mozit, azt az emberek még nézhetik is, eközben pedig a paraván mögött a költségvetés alakítgatásával, jelen esetben most ezzel a törvénnyel igyekeznek maguknak jogszerű felhatalmazást kapni vagy törvényesített módon megoldásokat találni az önöket feszítő problémára. Ezek között a problémák között mindenképpen ott van, hogy szerintem rendkívül alamuszi vagy alattomos inkább így mondom: alattomos és gyáva módon az önkormányzatoktól vonják el a lehetőségeket, illetve az ő lehetőségeiket korlátozzák lényegében ebben a törvényben is, ezt tovább erősítik. Mondhatnám azt is, hogy mint a bibliai tíz csapás, ezzel próbálkoznak, hogy hol és milyen módon lehetne az önkormányzatokat kicsinálni, és a legkisebb megoldásokat is megtalálják, ha egy állami épületnek vagy egy alapítványnak kellene ott valamilyen adót fizetni, akkor önök azt azonnali hatállyal törvénnyel megszüntetik, és sokkal inkább a lehetetlen helyzetet állítják elő vagy akarnak ehhez hozzájárulni. Ezt az önkormányzatok természetesen nehezen viselik, de mondhatnám, hogy bízom abban, hogy érvényesül az a mondás, miszerint ami nem öl meg, az még erősebbé tesz. Akkor majd, azt gondolom, önök is megérzik, hogy ezeknek az önkormányzatoknak a társadalmi ereje, a támogatottsága olyan, amely szembefordul az önök államközpontú megoldásaival; különösen, ha ezeknél az önkormányzatoknál, az ezeken a helyeken élő emberek, de mondhatnánk úgy, hogy a magyar állampolgárok észreveszik, és nagyon örülnek annak, hogy az Andy Vajna öröksége körül bábáskodó állami szereplők is örülnek annak, hogy véget ért az örökösödési háború. Ennek a végkifejlete ugyanúgy titkosított, és nem tudjuk, hogy mi történt, de Varga Mihály miniszter úr személyesen részt vett benne, jó volna, ha egyszer elmesélné ezt a sztorit, hogy ez hogyan alakult. Azt gondolom, hogy az ehhez kapcsolódó döntések az új szereplőknek már azonnali kedvezményeket fognak megjeleníteni. Hát, gratulálunk hozzá, de leginkább ahhoz megint ezt a szót használom , hogy gyáván idejönnek és álságos módon tesznek egy olyan javaslatot, amely egybehangzik azzal, amit éppen a Szerencsejáték Rt. mostanában művel. Ha megnézzük az utóbbi hónapokat, amikor kifejezetten nagy energiával reklámoznak minden olyan lehetőséget, amelyben egyébként a kiszolgáltatott emberek egyetlen reményüket fellelhetik akár egy lottóban vagy bármiben , akkor azt a reményt kihasználva önök mindent megtesznek azért, hogy újabb és újabb lehetőségek legyenek. Hangsúlyozom, nem önmagában a piaci lehetőségről vagy annak korlátozásáról beszélek, hanem arról az álságos dumáról, amit egyébként önök a szerencsejáték-piac, illetve egész pontosan a kaszinópiac államosítása érdekében elmondtak. Akkor önök voltak azok, akik ezt csinálták, és most pedig mindezzel visszaélnek, és állami erővel emberek kiszolgáltatottá váltak azért, mert érdemben például bértámogatást nem biztosítanak, most éppen a válság miatt nehézséggel küzdő rengeteg vállalkozást és ott dolgozót sodortak a csőd szélére a késlekedésükkel, eközben pedig majd a szerencsejáték-ipar új nyertesei újra lehetőséget kapnak maguknak, és bizonyára megbízható vállalkozásként majd folytatják az önökkel folytatott jó együttműködést. A Legfőbb Ügyészségnek járó szakaszra szeretnék utalni. Én nagy barátja vagyok a Legfőbb Ügyészségnek. Kívánom, hogy a kafetéria használata mind a legfőbb ügyész úr számára és mindenki számára hasznos legyen, és az biztosan alkalmas lesz sok mindenre. A gazdasági stabilitási törvényre, az önkormányzatok ellehetetlenítésére utaltam már, ezt kihangsúlyoztam. Én továbbra is azt gondolom, hogy önök itt egy olyan lépést tesznek az önkormányzatok irányába, amellyel korlátozni akarják a lehetőségeiket, miközben egy olyan szabályt hoznak be, amivel igazából azt a problémát kell önöknek megoldani, hogy azt állítják… Bocsánat! Miközben a fideszes önkormányzatokat korábban eladósították, és rengeteg hitelt felvettek, és ezt önöknek konszolidálni kellett, majd most a helyzet az, hogy ugyanannyival ugyanolyan helyzet van, több mint 1200 milliárd forintos beszállítói tartozás halmozódott fel, tehát az önkormányzatoknak nem hiteltartozása van, hanem ugyanennyi adóssága van és ennek megfizetése helyett most arra biztatják az önkormányzatokat ezzel a szabállyal, hogy vegyenek fel hitelt. Ha ennél nem volt bátrabb megoldásuk, akkor tisztelettel jelzem, hogy a következő kormánynak újra felelőssége lesz abban, hogy hogyan fogja az önök által eladósított önkormányzatok konszolidálását megoldani. A Magyar Turisztikai Ügynökség ingyenes szoftverére, ha megengedik, megemlítem, hogy ez ugyanolyan, mint az ingyenesen biztosított hírszolgáltatás. Úgyhogy a görögök ajándékának megfelelően soha ne higgyenek abban, hogy igazából önök jót tennének. Itt az adatszolgáltatáshoz kapcsolódóan úgy látom, mindenáron szükségét érzik annak, hogy önök mindent tudjanak ezekről a helyekről. Végezetül a társadalombiztosítási ellátásra jogosultságról hadd beszéljek még néhány szót, már csak azért is, mert könnyen tudom mondani, hogy amit önök előterjesztenek, arra többségében felhívtuk a figyelmet, hogy baj lesz. Éppen ezért fontos lépésnek tartjuk és elfogadhatatlannak, hogy embereket ki akarnak zárni, vagy figyelmen kívül hagyják azt a lehetőséget, hogy kizáródhatnak a szolgáltatásból, és akkor önöknek úgy kell nyilatkozni, hogy nem baj, ki velük a Taigetoszra, és majd utána történik velük, ami történik, maguknak semmi közük hozzá. De ez nem így van! Emellett pedig az sem lenne ártalmas, ha a Pénzügyminisztérium a nyilvántartását pontosítaná, és mondjuk, azoknak is, akik külföldön dolgoznak, lehetőségük lenne arra, hogy hozzáférjenek az adataikhoz és a pontos információkhoz. Összességében véve nem értünk egyet ezzel a törvénytervezettel, ez a törvénytervezet hozzájárul ahhoz, hogy a gyávaság és a gyengeség költségvetését önök valamilyen módon működtessék, de mi ezt nem szeretnénk. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Varju László képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most az elsőként jelentkezett független képviselő fog felszólalni. Megadom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Mindenekelőtt engedjék meg, hogy megköszönjem mindannyiuknak ennek a rendkívül nehéz hétnek a küzdelmeit, hiszen a költségvetés és annak megalapozó törvénye mellett számtalan törvényt tárgyalt a parlament ezen a hosszú, hétfőtől péntekig tartó héten, és bizonyára már mindenki eléggé elfáradt, az utolsó órákat éljük itt a teremben. A költségvetést megalapozó törvényről mindenki azt gondolná, hogy valóban megalapozza a költségvetést, és abban alapvetően tényleg olyan szabályok vannak, amelyek ahhoz kellenek, hogy a kormány által benyújtott költségvetés valóban mind pénzügyi, mind jogtechnikai, mind szerkezeti szempontból megfelelő legyen. [[16.10]] Ez a salátatörvény 45 törvényt módosít, de a legjobb jóindulattal is azt lehetne mondani, hogy körülbelül 29 az, amelynek bármi köze is lehetne a költségvetéshez. Ez a törvény ugyanolyan salátatörvény, mint amit a kormány hétről hétre beterjeszt immár tíz éve. Tényleg mindenhez közük van ezeknek a salátatörvényeknek. Ha a polgárok látnák, hogy milyen módon zajlik itt a törvényalkotás, igencsak rosszul éreznék magukat, hiszen vélhetően nem erre adtak felhatalmazást. Csak egy példát mondok: például még a postatörvény módosítása is ebben a költségvetést megalapozó törvényben van, de egy sor sem szól olyasmiről, amihez a költségvetésnek köze lenne. Engedjék meg, hogy egypár mondat erejéig még a költségvetéshez visszatérjek abban a vonatkozásban, hogy azért azt is tudnia kell a lakosságnak, hogy míg az idei évi költségvetésben és az előző évi költségvetésekben legalább az államadósság vonatkozásában a devizaárfolyamokat prognosztizálta a kormány, és így fogadták el a költségvetési törvényt, a jelenlegiből már ez is hiányzik. De ez nem csoda, mert például az idei költségvetéshez sikerült 320,9 forint/euró árfolyamot a ’20-as költségvetésben feltüntetni, miközben alig ment 350 alá az idén. Úgyhogy el tudja képzelni mindenki, hogy az államadósság-számítás vonatkozásában milyen megalapozott a kormányunk tevékenysége. Ebben a jogszabálycsomagban van pár rendkívül felháborító szabályrendszer, és ezekről szeretnék beszélni. A 2. § a helyi adókról szóló törvényt módosítja. Egy úgynevezett 36/a. §-t vezet be, és én ezt szó szerint felolvasom, azért, mert ha a lakosság ezt látja, legalább tudja, hogy itt mi történik. „A települési önkormányzat által megállapított helyi iparűzési adóból származó bevétel elsőként, a Fővárosi Önkormányzat esetében külön törvényben meghatározottak szerint a helyi közösségi közlekedési feladat ellátására, a helyi közösségi közlekedési feladat ellátásához szükséges összegen felüli bevétel pedig különösen a települési önkormányzat képviselő-testületének hatáskörébe tartozó szociális ellátások finanszírozására használható fel. A települési önkormányzat által megállapított helyi iparűzési adóból származó bevétel az önkormányzati hivatal állományában foglalkoztatottak személyi juttatásai és az ahhoz kapcsolódó munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó finanszírozására nem fordítható.” Lefordítom: tehát a kormány úgy gondolja, hogy megmondja az önkormányzatoknak, hogy a helyi iparűzési adót mire használhatják. Azt még csak érteném, hogy az iparűzési adóból a hivatal személyi juttatásait ne finanszírozzák, de akkor azt kell feltételeznünk, hogy a normatív támogatások alkalmasak arra, hogy tisztes jövedelmet fizessenek az önkormányzat dolgozóinak. Mert ha nem tisztes jövedelemre szolgálnak a normatív támogatások, akkor valamiből ki kell azt pótolni. Még talán azt is értem, hogy szociális ellátási feladatok finanszírozására felhasználhatja. De mi köze a közlekedésfejlesztésnek az iparűzési adóhoz? Másrészről az üzemanyagok árában, a gépjárműadóban, a különböző útdíjakban és minden olyan adójellegű és díjjellegű bevételben, amit az állam elképesztő összegekben hajt be a polgároktól és a szervezetektől évente, a közösségi közlekedést tökéletesen lehetne fejleszteni. Arról nem beszélve, hogy a közlekedés és az úthálózat mindig érint más településeket is, sőt egy település közlekedési adottságaiban a legtöbb kárt éppen nem a településen élők okozzák. Nézzük csak meg, amikor óriási forgalom megy át egy-egy kistelepülésen, mert nincsenek elkerülő utak! Tehát én mit várnék el, ha már a kormányzat úgy gondolja, hogy az iparűzési adó felhasználásához egyáltalán köze lenne? Azt várnám el, hogy a helyi iparűzési adóból például az önkormányzat tudjon szociális munkahelyeket létrehozni; nem szociális segélyekre, szociális munkahelyekre. Azt várnám el, hogy tudjon mikro- és kisvállalkozásokat támogatni, hiszen vannak kistelepülések, amelyek a kis- és mikrovállalkozások nélkül nem tudnának létezni. Na, ez a szemlélet egyáltalán nem tükröződik a kormány politikájában. Meglehetősen sajátságos egyébként és többen szóltak arról a koncessziós kérdésről , ami ebben a költségvetést megalapozó törvényben van. Hát, természetesen ennek sincs a költségvetéshez az égvilágon semmi köze, hacsak az nem, hogy a koncesszióért díjakat fizetnek, de hát azért az összes díj- és adófizetési törvényt ebben a jogszabálycsomagban nem módosítják. Miről is van szó? Arról van szó, hogy az Európai Bíróság ítéletet hozott arról, hogy elfogadhatatlan volt a koncessziós jogok megszerzésének azon rendszere, hogy valakire ráfogták, hogy ő egy megbízható szerencsejáték-szervező mindegy, hogy kicsoda volt , és akkor onnantól kezdve pályáztatás nélkül meg tudta szerezni ezeket a jogokat. Ez aztán minden volt, csak nem demokratikus és nem jogállami. Majd az Európai Bíróság azt mondta, hogy ha már mindenáron ezt a feltételrendszert mint megbízható szerencsejáték-szervezőt akarják használni, akkor is egy olyan komoly garanciális eljárásrendet kell kialakítani, amiben a visszaélésre igen csekély a lehetőség. Erről szól ez a jó pár paragrafuson keresztül való új eljárásrend. Nagyon remélem, hogy esetlegesen nem csak a kormányfőközeli haverok tudnak ebben a rendszerben érvényesülni. Ebben a jogszabálycsomagban egyébként rengeteg új terminus technicus van, rengeteg jogharmonizáció van, rengeteg új kifejezésnek jogszabályokba való bevezetése van, tehát a nagy része tényleg jogtechnikai jellegű, de van egy gyöngyszeme, ami számomra felháborító. Ez pedig a kereskedelemről szóló törvény módosítása. Azt írja, hogy „a pénztárgépek műszaki követelményeiről, a nyugtakibocsátásra szolgáló pénztárgépek forgalmazásáról, használatáról, szervizeléséről, valamint a pénztárgéppel rögzített adatok adóhatóság felé történő szolgáltatásáról szóló rendelet szerinti kereskedő köteles biztosítani a fogyasztó számára az elektronikus fizetés lehetőségét és annak folyamatos rendelkezésre állását”. Elfogadhatatlan! Itt van számtalan kistelepülési fideszes és KDNP-s képviselő. Elfogadhatatlan, hogy engedik a kormánynak, hogy a kétszáz fős településeken lévő apró kicsi boltnak ezt a drága szolgáltatást kelljen nyújtania úgy, hogy általában 80-90 százalékban kizárólagosan készpénzzel fizetnek, és azt a csekély számú forgalmát még mindig ezzel terhelnék. Ez elfogadhatatlan! Önök beszélnek vidékfejlesztésről, önök beszélnek arról, hogy a kistelepüléseket hogy kell támogatni, amikor azt az egy-két ott maradó vállalkozót is ezzel akarják terhelni?! Tessenek már ezen elgondolkodni! Nem fogadom el! Meg kell mondjam, hogy kifejezetten erre egy komoly társadalmi ellenállást fogok valahogy létrehozni, mert nem igaz, hogy önök nem bírják azt elviselni, hogy élni és élni hagyni. Ez egy alapvető feltétel. Egy kétmilliós nagyvárosban legyen mindenütt elektronikus fizetési lehetőség, de a kistelepülések 80 százalékában ezt nem tudom elfogadni. Aztán itt vannak az önkormányzat gyámság alá helyező rendelkezései. Ez valami döbbenet! Az egyik gyöngyszem a következő. Azt mondja: „A polgármesteri illetmény és tiszteletdíj összegéhez az állam a központi költségvetésből a települési önkormányzat egy lakosra jutó adóerő-képességének figyelembevételével a Magyarország központi költségvetéséről szóló törvényben meghatározott mértékben a helyi önkormányzatok számára támogatást biztosít.” Mi az az egy főre jutó adóerő-képesség? Ki fogja ezt megállapítani? Tehát ha olyan település van, ahol egy kicsit többen élnek szociális segélyből, minimálbérből, vagy egyáltalán azért, mert elmaradott a térség, alacsonyak a jövedelmek, akkor annak a polgármesternek kevesebb illetmény jár? Tényleg komolyan mondja valaki, hogy ez elfogadható?! A polgároknak Magyarországon fogalmuk sincs arról, hogy maguk miket művelnek az önkormányzatokkal. S egyáltalán mit jelent az, hogy az adóerő-képességhez milyen illetmény jár? Ki fogja ezt kitalálni? Ki fogja a módszertant ehhez kitalálni? Megbeszélték ezt a magyar polgárokkal, akik október 13-án elmentek önkormányzati képviselőket és polgármestereket választani? Aligha. Elgondoltam egyébként, hogy ha az előző nyolc évben a parlament ilyen szabályokat hozott volna, akkor a fideszes képviselők egymillió embert vittek volna az utcára. Hát, itt forradalom lett volna, kérem szépen! Tessenek már egy kicsit gondolkodni! Aztán a következő: a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló jogszabály újabbakkal egészül ki. Olyan van beleírva, hogy egy darab ügyletet köthet meg az önkormányzat tárgyévben, amely ügylet futamideje legfeljebb a tárgyévet követő június 30-áig tart. Aztán elő van írva, hogy az adóbevétel legfeljebb hány százalékának felelhet meg annak az ügyletnek a mértéke. El nem tudják képzelni, hogy micsoda gyámság alá helyező rendelkezések vannak ebben a törvényben! [[16.20]] Önök azt mondják 9 millió 700 ezer polgárnak, hogy hiába választottatok polgármestert, képviselő-testületet, hiába bíztatok meg emberek sokaságában és a fideszes önkormányzatokról is beszélek, nem csak az ellenzékiekről , mi nem tartjuk ezeket az embereket arra méltónak, hogy ők eldöntsék, hogy milyen kötelezettségeket vállalnak; mi nem tartjuk őket olyan felnőtt, felelősségteljes embereknek, hogy ők el tudják dönteni, hogy a forrásokból az önkormányzat feladataira, a fejlesztésekre, és arra, hogy élhetőbbek legyenek a települések mennyit költhetnek? Mit tetszenek önök gondolni? De hát tényleg! Akkor ez mit jelent, hogy amikor országgyűlési választások vannak, és miniszterelnököt, képviselőket, kormányt választanak az emberek, akkor ki legyen a gyám? Akkor kit nevezzünk ki gyámnak, aki megmondja a miniszterelnöknek, hogy milyen ügyletet köthet mennyi erejéig? A Jóistent, vagy kicsodát hívjunk ide?! Hát, tényleg, mit képzelnek önök?! Az emberek megbíznak politikusokban, megválasztják őket becsületes emberek, mert különben választáson sem indulhatnának , majd utána önök azt mondják nekik, hogy csak ezt az ügyletet meg csak azt az ügyletet kötheted meg, meg ennyi összeg erejéig. És, tessenek mondani, amikor a fideszes polgármesterek devizahitelekkel eladósították az önkormányzatokat, ugye, és az adófizetők pénzéből fizették ezt ki, mindet az utolsó fillérig, úgy, hogy egyébként indok sem volt rá, akkor miért nem volt felelősségre vonás? Tessék mondani, hány polgármester van, aki ma is polgármester, és abban a devizahiteles eladósításban részt vett? Mert azt, hogy az egyszerű szegényember devizahitelt vett fel, mert nem látta át a következményeit, el tudjuk képzelni, de ahhoz, hogy egy önkormányzat kötött ilyen szerződést, legalább nyolc-tíz embernek a gyámkodása kellett. Úgy elképzelem, hogy ha az előző nyolc évben az a kormány a polgármestereknek azt írta volna elő: ha-ha, ha te hitelfelvételt tervezel, akkor majd valamilyen kormányhivatal meg pénzügyminiszter, meg anyám tudja, kicsoda hozzájárulása kell, mit csináltak volna maguk?! Hát, felgyújtották volna tán még a Parlamentet is, annyira felháborodtak volna, hogy nem tekintik elég felnőttnek önöket! Tessenek már elgondolkodni ezen! A végén még egyet szeretnék mondani mert a héten ez elég sokszor elhangzott a költségvetési vitában , ez pedig a társasági adónak a 9 százaléka. A minisztériumi államtitkár úr is meg mindenki ezt állandóan egy olyan csodavívmánynak tekinti, csak, tudja, én voltam Párizsban az OECD-konferencián, amikor is arról számoltak be, hogy az OECD-t megbízták azzal, hogy egy nemzetközi adófizetési rendszert hozzon létre, mert a határon átnyúló szolgáltatások kapcsán vannak országok, mint például Magyarország azt hittem, hogy elsüllyedek a föld alá , amelynek a kedvezményes társasági adója miatt nem ott fizetnek adót, ahol a tevékenységet végzik. És például elmesélték, hogy Magyarországon hány fiókcég van, garzonlakásokba bejegyzett világcégek, itt nincs egy darab munkaerő sem, semmilyen tevékenység nincs, csak azért, mert itt 9 százalék az adó, és ez milyen káros a többi országnak, ahol viszont költenek, ahol terhelik a környezetet, ahol folyik a tevékenység, és mi szépen a 9 százalékkal lenyúljuk olyanoknak az adófizetését, akik itt Magyarországon az égvilágon semmilyen tevékenységet nem csinálnak. És például miattunk akarják ezt a nemzetközi adójogi egyezményt létrehozni, azért, hogy a határon átnyúló szolgáltatások után bizony ott fizessenek adót, társasági adót, ahol az a tevékenység keletkezik. Úgyhogy én csak azt szeretném mondani, hogy lehet, hogy belföldön önök ezt egy nagy vívmánynak tekintik, csak éppen a nemzetközi tekintélyünket ez is meglehetősen rontja, és például mi vagyunk az egyik okozója annak, hogy ilyenfajta adókat kívánnak bevezetni. Arról nem beszélve, kérem szépen, ami a legfontosabb, hogy aki Magyarország környezetét a gazdasági tevékenységével terheli, annak Magyarországon ezt bizony meg kell fizetnie, mert itt érvényesíti az ő eredményét és profitját, és azokat a vállalatokat, amelyek pedig csak élősködni jöttek ide, azokat pedig kívül szeretnénk tudni. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a DK és a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, Varga-Damm Andrea képviselő asszony. Most megadom a szót Varga Szimeon szószóló képviselő úrnak, innen a pulpitusról.
Köszönöm a szót, elnök úr. Уважаеми господин Председател, Уважаеми Народно Събрание! Позволете ми да ви поздравя от името на Малцинствената комисия в Унгария и от моето име. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében tisztelettel köszöntsem önöket. Mint a Magyarországi nemzetiségek bizottsága által felkért szószóló és egyben a költségvetési albizottság elnöke tájékoztatom az Országgyűlést, hogy bizottságunk a nemzetiségi napirendi pontnak nyilvánított T/10856. számú, Magyarország 2021. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló törvényjavaslatot 2020. június 8-án 10 órakor tartott ülésén napirendre tűzte és megtárgyalta. A bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat, azaz a házszabály 32. § (2) bekezdése alapján 13 igen szavazattal, tartózkodás és ellenszavazat nélkül arról döntött, hogy a törvényjavaslat teljes egészére, azaz az 1-145. §-okra részletes vitát kíván lefolytatni. Bár a törvényjavaslat egyéb rendelkezései nem érintik közvetlenül a magyarországi nemzetiségeket, illetve azok önkormányzatait és intézményeit, mégis elmondható, hogy a rendkívüli helyzetre adott gyors és hatékony válaszok és a 2021. évi költségvetés hozzáigazítása a különleges kihívásokhoz, stabilitást és biztonságot teremtenek, ami az egész rendszert alrendszereivel együtt képes növekedési pályán tartani. Az önkormányzatok veszélyhelyzetben történő működésére vonatkozó rendelkezéseket a nemzetiségi önkormányzatok is alkalmazták, amivel biztosítható azok zavartalan és intézményeik szabályos működése, így csökkentve a vírusfertőzés kockázatát és terjedésének megakadályozását. A járványügyi veszélyhelyzet során a kormány olyan rendkívüli intézkedéseket hozott, amelyekkel jelentősen tudta csökkenteni mind a betegség terjedését, mind pedig a gazdaságot ért hátrányok mértékét. Ez Magyarország egészére, köztük az itt élő nemzetiségekre is kedvező hatással van, és nagyban növeli a kormányzatba vetett bizalmat. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Ahogy a tegnapi felszólalásomban a T/10710. számú, a Magyarország 2021. évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslat tekintetében jeleztem, a Magyarországi nemzetiségek bizottsága felmerült felvetéseit javasolnánk megvizsgálni az államháztartásitörvény-javaslat most nem tárgyalt rendelkezéseire vonatkozóan a maradvány átvitele és a támogatások elszámolási módja tekintetében. Végezetül engedjék meg, hogy köszönetet mondjak mind a kormánynak, mind pedig a parlamentnek a magyarországi nemzetiségek nemzeti önazonosságának megőrzéséhez nyújtott példaértékű támogatásáért, ami az elmúlt években mind a költségvetési támogatások folytonos növelésében, mind pedig a nemzetiségi oktatás és kultúra többszintű segítése révén nyilvánult meg. A nemzetiségi önkormányzatok és intézményeik kiegyensúlyozott, stabil működéséhez a szükséges források biztosítása hozzájárul a nemzetiségek megmaradásához Magyarországon. Köszönöm a figyelmüket. Благодаря за вашето внимание! [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Soron kívül megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Nem szerencsés dolog Varga-Damm Andrea képviselőtársam után szólni, mert rendkívül drámai hangon előadott hozzászólását nehéz überelni sajnálom, hogy elment. Én ugyan nem jártam az OECD párizsi konferenciáján [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] , viszont annak idején végigtárgyaltam 23 vagy 24 eladósodott, különböző pártállású városnak az adósságrendezését. Kérem, higgye el, eltávozott képviselőtársam, hogy a dolog nem úgy történt, ahogy ön mondja, és nem olyan tartalommal.Tisztelt Képviselőtársaim! A pénzügyi tárca gondozásában előkészített, a Magyarország 2021. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló törvényjavaslat több, a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter feladatkörébe tartozó törvény módosítását is tartalmazza. A javaslatok közvetetten kapcsolódnak a központi költségvetési törvény végrehajtásához. Engedjék meg, hogy ennek első körében a szerencsejáték-szervezésről szóljak néhány szót, a tartalmukat tekintve három csoportba sorolva. [[16.30]] Az első körbe tartoznak a szerencsejáték szervezéséről szóló ’91. évi XXXIV. törvény módosításai. Ezek célja a szerencsejáték-törvény és a végrehajtására kiadott miniszteri rendelet közötti összhang megteremtése az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény azon rendelkezésére tekintettel, amely kizárja, hogy a miniszteri rendelet kiegészítő eljárási rendelkezéseket állapítson meg. A javaslat ezzel összefüggésben felhatalmazó rendelkezést épít be a szerencsejáték-törvénybe a személyi megfelelőség megállapítására és meghosszabbítására vonatkozó, jelenleg részben miniszteri rendeleti szintű eljárási szabályok kormányrendelettel történő megalkotása érdekében. A személyi megfelelőség kapcsán pontosítja az engedély kiadásának megtagadására okot adó esetköröket, a személyi megfelelőség ismételt megállapítására irányuló eljárás gyakoriságát pedig egy évről három évre módosítja. A módosítások másik csoportját az egyes játéktípusokra vonatkozó előírások jogalkalmazási tapasztalatokra és a műszaki-technikai fejlődésre figyelemmel szükséges pontosításai alkotják. Ezen körben a javaslat módosítja a tombolaszervezés feltételeit az összes nyeremény értékére vonatkozó szabályozás jelenlegi árszínvonalhoz igazításával, lehetővé teszi a tombola közjegyző jelenléte nélkül, a sorsolás lebonyolításáért felelős háromtagú sorsolási bizottság kijelölésével történő lebonyolítását. A tervezett módosítástól a tombolasorsolások szervezése átláthatóbbá válik, figyelemmel arra, hogy az ilyen játékokat a hatályos szabályok mellett rendkívül alacsony számban jelentik be. A műszaki-technikai fejlődés indokolja a szerencsejáték-törvény sorsjáték hírközlő eszköz és rendszer útján történő szervezésére vonatkozó tiltó rendelkezésének módosítását Ezek elfogadása esetén kizárólag tombolajáték nem szervezhető. Ezáltal megnyílik a lehetőség a sorsjátékok körébe tartozó egyéb játékok, például a közismert kaparós sorsjegy online módon történő szervezésére. Ebbe a körbe tartozik a távszerencsejáték, más néven online sportfogadás fogalmának módosítása annak érdekében, hogy a lóverseny és sportrendezvény mellett egyéb fogadási eseményekre is szervezhető legyen online módon fogadás. A módosítások harmadik körét a koncesszióról szóló, valamint a szerencsejáték szervezéséről szóló törvények rendelkezései alkotják, amelyek egyrészt az Európai Bíróság közelmúltban hozott, s ma délután már szóba került, illetve a magyar szerencsejáték-szabályozást érintő ítéleteire figyelemmel lettek kidolgozva, másrészt az állami bevételek több évre előre tervezhetőségének erősítését célozzák. A javaslat tartalmazza a megbízható szerencsejáték-szervezővel történő koncessziósszerződés-kötés alapjául szolgáló eljárás szabályainak az átláthatóságot biztosító törvényi szintű megállapítását, továbbá a megbízható szerencsejáték-szervező törvényi fogalmának pontosítását. A javaslat lehetővé teszi, hogy a szerencsejáték-szervezés állami felügyeletéért felelős miniszter kiemelt nemzetgazdasági érdekből ajánlattételi eljárást folytathasson le, koncessziós pályázatot írhasson ki olyan esetben, amikor az adott szerencsejáték-szervező tevékenységre korábban megkötött koncessziós szerződés eredeti időtartamának a fele már eltelt, ezáltal biztosítva a koncesszióba adásból eredő folyamatos költségvetési bevétel meglétét. A javaslat a szerencsejáték-szervezésre vonatkozó koncessziós szerződés lehetséges leghosszabb időtartamát a nemzeti vagyonról szóló törvényben meghatározott általános koncessziós időtartamhoz igazodva 35 évben határozza meg. Tisztelt Ház! A javaslatnak az állami vagyonról szóló törvény módosítása, valamint a központi költségvetési szervek elhelyezésére vonatkozó szabályai észszerű, rugalmas és hatékony vagyongazdálkodás megteremtését segítik elő, a jelenleg működő vagyonkezelési rendszer részleges átalakításával. A kormány célul tűzte, hogy az állami vagyongazdálkodás keretein belül az állami ingatlan vagyont áttekintse, és meghatározza, melyek a költségvetési szervek elhelyezéséhez, közfeladat-ellátáshoz szükséges vagyonelemek, s melyek az értékesíthető, illetve egyéb módon hasznosítható vagyonelemek. A javaslat kiemelt célja, hogy a kormány irányítása és felügyelete alá tartozó költségvetési szervek elhelyezése körében egy egyoldalú nyilatkozat alapján létrejövő jogviszony létesítésével hatékonyabban érvényesítse a nemzeti vagyonnal való felelős gazdálkodás elvét. A javaslat bevezeti és megteremti egy új, a tulajdonosijog-gyakorló részére az ingatlanokkal való rugalmas rendelkezést biztosító jogcím, az állami elhelyezési célú ingatlanhasználati jogviszony részletszabályait. A tárgyi hatály a költségvetési szervek munkaszervezetének elhelyezését szolgáló, többségében irodai funkciót ellátó ingatlanokra, valamint a költségvetési szervek nem alaptevékenység-ellátáshoz szükséges oktatási, üdültetési és egyéb célú ingatlanaira terjed ki. Az állami elhelyezési célú ingatlanhasználati jogviszony a kormány irányítása vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szervek elhelyezési és rekreációs célú ingatlanai tekintetében először Budapest közigazgatási területén belül, ezt követően az azon kívül elhelyezkedő ingatlanok tekintetében jön létre. Az állami elhelyezési célú ingatlanhasználati jogviszonyban a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. kizárólagos feladata, hogy a kormány irányítása vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szervek elhelyezését elsősorban állami ingatlan, vagy megfelelő állami ingatlan hiányában nem állami ingatlan igénybevételével biztosítsa. A jogviszony az MNV egyoldalú nyilatkozata, azaz a kijelölő okirat kibocsátásával jön létre. Az állami elhelyezési célú ingatlanhasználati jogviszony egyik leglényegesebb eleme, hogy az ingatlanok üzemeltetéséről is az MNV gondoskodik. Az MNV Zrt. által ellátott ingatlanüzemeltetési feladatok nem érintik az adott költségvetési szerv szakmai működéséhez kapcsolódó üzemeltetési feladatokat irodaszerek, bútorok biztosítását , azokat továbbra is a hatályos jogszabályoknak megfelelően az erre kijelölt szerv vagy az érintett költségvetési szervek saját költségvetési forrásaikból kötelesek ellátni. Az MNV Zrt. az üzemeltetési feladatok ellátásába költségvetési szervet és állami tulajdonosi körbe tartozó gazdasági társaságot is bevonhat. Az állami elhelyezési célú ingatlanhasználati jogviszony másik lényeges eleme, hogy az ingatlanok állagmegóvásáról, karbantartásáról és felújításáról, az ingatlanokkal kapcsolatos beruházásokról is az MNV gondoskodik. A javaslat szerint a kormány irányítása vagy felügyelete alá tartozó költségvetési szervek vagyonkezelői joga két lépcsőben szűnik meg: 2020. augusztus 1-jén a főváros közigazgatási határain belül, 2021. január 1-jével a főváros közigazgatási határán kívül elhelyezkedő elhelyezési célú és rekreációs célú ingatlanok tekintetében. A vagyonkezelői jog megszűnése nem terjed ki a külföldön lévő, állami tulajdonban álló ingatlanokra. A közfeladat-ellátás zavartalansága érdekében ugyanakkor a fenti ingatlanokat vagyonkezelés jogcímén használó költségvetési szerveket az állami elhelyezési célú ingatlanhasználati jogviszony létrejöttéig átmeneti használati jog illeti meg, melynek lényeges tartalmát a polgári törvénykönyvről szóló törvény haszonkölcsön-szerződésekre vonatkozó szabályai határozzák meg. A javaslat továbbá előírja, hogy amennyiben a törvény erejénél fogva megszűnik a vagyonkezelői jog, és az érintett ingatlan nem tartozik az MNV Zrt. tulajdonosijog-gyakorlása alá, úgy ebben az esetben az MNV-től eltérő tulajdonosnak is megszűnik a joggyakorlása, s köteles gondoskodni az ingatlanok átadásáról az MNV részére. Ez alól kivételt képez a Beruházási Ügynökség és a Nemzeti Földügyi Központ tulajdonosijog-gyakorlása. A javaslat szerint az átmeneti használati jog megszűnik, ha a felülvizsgálat eredménye alapján az MNV kiadja a kijelölő okiratot. Az elhelyezési kötelezettségnek az MNV a kijelölő okirat kiadásával tesz eleget. Tisztelt Képviselőtársaim! Összefoglalóan elmondható, hogy az állami vagyonról szóló törvény módosítása olyan érdemleges rendelkezéseket határoz meg, amelyek az állam vagyonával való felelős és hatékony gazdálkodást teszik lehetővé. Az állami elhelyezési célú ingatlanhasználati jogviszony egyszerűsíti a kormány irányítása és felügyelete alá tartozó költségvetési szervek elhelyezését. [[16.40]] Tisztelt Ház! Az elhangzottak mellett a törvényjavaslat az állami magasépítésű beruházások megvalósításáról szóló 2018. évi CXXXVIII. törvényre vonatkozó módosítást is tartalmazza, amely a beruházási tartalék felhasználásának szabályait pontosítja. A vagyonügyekért felelős területet érintő, az előzőekben bemutatott egyes módosítások összhangban állnak az állami vagyonnal való gazdálkodásra vonatkozó kormányzati célkitűzésekkel, egyúttal a költségvetésről szóló törvényjavaslattal egységet alkotva érdemben erősítik a jövő évi büdzsé felelős és hatékony végrehajtásának kereteit. Ezért kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a T/10856. számú törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm figyelmüket, elnök úr, önnek a türelmét. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, Fónagy államtitkár úr. Kettő percre megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, KDNP.
Köszönöm szépen, elnök úr. Két egészen elképesztő felszólalást hallhattunk itt Varju Lászlótól és Varga-Damm Andrea képviselő asszonytól, bár ő utána rögtön elsietett, nem várta meg a választ, bár sokszor ezt hiányolja, hogy miért nincs vita, miért nincs válasz. De ha már Parlament-gyújtogatás, akkor az ellenzék gyújtogatott itt másfél évvel ezelőtt a Kossuth téren. Hogy ő most hallja először az adóképesség kifejezést, és most meglepődve tapasztalja, hogy ez benne van a törvényjavaslatban, arra nem igazán tudunk mit mondani. Számos olyan például út- vagy járdafelújítási pályázat volt az elmúlt években, ami az alapján volt kiírva, hogy ha valahol kevesebb, mint 12 ezer forint az egy főre jutó adóképesség, akkor ott elnyerhető a pályázat, és pályázati feltételként volt ez. Ez egy régóta bevett kifejezés a nemzetgazdaságban, ami, azt gondolom, remekül mutatja, egy jó mutató a település anyagi helyzetéből fakadóan. Azt nem értem, hogy miért ellenzi a gazdaság fehérítését, az elektronikus fizetést, a fizetési könnyítéseket, és az összes kiskereskedelmi egység NAV-hoz való bekötése, illetve az átláthatóbb, készpénzkímélőbb megoldások miért fájnak neki. Ez egy külön vitát is megérne, de szerintem ez előremutató. Amit Varju képviselő úrra szerettem volna reagálni, hiszen a felszólalása nyomokban sem tartalmazta a valóságot, az az önkormányzatok adóssága. Képviselő úr, az önök ideje alatt az önkormányzatoktól folyamatosan forrásokat vontak el, folyamatosan csökkentették a forrásaikat, miközben növelték a feladataikat, és így állt elő az a helyzet, hogy több mint 1300 milliárd forint adósságot kellett a kormánynak átvállalnia. A mai napon ez az adósság nem haladja meg a 220 milliárd forintot. Tehát ön nem mondott igazat, amikor azt mondta, hogy visszatermelődött ez az adósság. Ez 220 milliárd körül van, miközben a magyarországi önkormányzatoknak több mint 800 milliárd forintos betétállomány áll rendelkezésre. Ez csak Budapesten 180 milliárd forint körüli összeget jelent. Úgyhogy arra kérem önt, hogy amikor riasztgatja az embereket ezekkel a hírekkel, akkor legalább a pontos számokat használja, hiszen több mint 1300 milliárd forintot átvállaltunk, és most 220 milliárd az, ami visszatermelődött. Azt gondolom, ezek egészen más arányok, mint korábban. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Megadom a szót kettő percre Varju László képviselő úrnak.
Köszönöm szépen. Hálás vagyok, hogy beszélt az önkormányzatok adósságcsapdájáról, ahova egyébként a fideszes képviselők a kétezres években igenis nagy erővel hajtották bele ezeket az embereket, illetve ezeket a polgármestereket, sőt aktív közreműködői voltak ennek a történetnek. Megyei közgyűlések és nagyvárosok vették fel azokat a devizahiteleket, amiről az akkori Kormányzati Ellenőrzési Hivatal 24 esetben állapította meg, hogy az 5-10 milliárd forintig terjedő hitelfelvételnél, annak 80 százalékánál ugyanaz a közvetítő játszott szerepet. Elmondom önnek, hogy Hargitai képviselő úr aki egyébként a Költségvetési bizottság tagja, illetve alelnöke személyesen, nyilvánosan is egyébként hirdette azt, hogy el kell adósodni. Ő volt az, aki elmondta, hogy Orbán Viktor arra biztatta őket, hogy adósítsák el az önkormányzatokat, egyébként akkor, amikor nem volt meg annak a kormánynak a kétharmados támogatottsága, és önök akadályozták meg azt, hogy az önkormányzati szabályok megváltoztathatók legyenek, azaz csökkenthető legyen az a jog, hogy az önkormányzatok hitelfelvételét valaki visszafogja. Ha visszaemlékszik rá, az Önkormányzati bizottság számtalanszor tárgyalta ezt. Ez a vizsgálat is, amire én utalok, benne volt ebben, és igenis önöknek igen nagy felelőssége van abban, hogy ez az eladósodás megtörtént. Egy.Kettő. Ezt követően igenis újratermelődött ez az adósság, nem hiteladósságként, hanem beszállítói tartozásként. Ha megnézi az adatokat, ha nem titkolnák el, akkor pontosan tudja és látja azt, hogy amennyivel konszolidálták, most lényegében ugyanennyi tartozása van az önkormányzati rendszernek. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen. Most megadom a szót a soron kívül jelentkező Izer Norbert államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Kihasználva azt a szerencsés lehetőséget, hogy Banai államtitkár úr és jómagam is végigkövettük a vitát, ezért a vitában elhangzott adózással kapcsolatos témákra szeretnék röviden reagálni. Bangóné Borbély Ildikó és Varju László képviselő úr is jelezte, hogy a tb-törvénnyel kapcsolatban vannak fenntartásaik, és hogy ezért nem tudják támogatni a javaslatot. Szeretném megköszönni, hogy felvetették ezt a problémát, ugyanis akkor szeretném egy picit helyre tenni a törvény hátterét. Magyarországon a tb-háló viszonylag széles körű, és nagyon-nagyon szorosra font. Ennek egyik eleme a nyugdíjbiztosítás, a másik pedig az egészségbiztosítás. Az egészségbiztosításon belül az egészségügyi szolgáltatáshoz való hozzáférésről szeretnék egy picit részletesebben beszélni. Nagyon fontos, hogy mindenki jogosult erre az egészségügyi szolgáltatásra, tehát orvoshoz el tud menni, gyógyszertárba el tud menni, jogosult gyógyszertámogatásra, akinek bármilyen munkaviszonya van, aki dolgozik, aki közalkalmazott, vagy akár vállalkozó; tehát aki dolgozik, az biztosított, és így a biztosítottsággal nyugdíjbiztosítás és egészségbiztosítás is jár. Van egy másik nagyon széles kör, akik szolidaritási alapon jogosultak az egészségügyi szolgáltatásra. Ők azok, akiknek az állam vállalja át a fizetési kötelezettségüket. Például a nyugdíjasok, a gyermekek, a csedben, gyedben, gyesben részesülők, bárki, aki az államtól bármilyen támogatást, fogyatékossági támogatást, rokkantsági járadékot, hadigondozotti ellátást kap. Ugyanúgy ellátásra jogosultak a tanulók, a hallgatók, tehát akik nappali tagozatos képzésben vesznek részt. Szintén ellátásra kerülnek a fogvatartottak és a hajléktalanok is, illetve a szociálisan rászorulók. Tehát ez a második nagyon nagy kör, akik szolidaritási alapon jogosultak az egészségügyi szolgáltatásra. Akik ezekből kimaradnak, azoknak kell fizetni az egészségügyi szolgáltatási járulékot, tehát azoknak, akik munkaképes korúak, nem akadályozottak foglalkoztatásukban, de nem dolgoznak, nem is álláskeresők, tehát az a munkaképes, aktív korú állomány, aki nem tud valamilyen oknál fogva vagy nem akar valamilyen oknál fogva dolgozni, és szociálisan nem is rászoruló. Tehát ennek a körnek kell ezt az adókötelezettséget fizetni. Egyébként 2008 óta létezik ez a tételes adófizetési kötelezettség. Ahogy képviselő asszony jelezte, 7710 forint, tehát napi 257 forintért cserébe egy rendkívül széles szolgáltatást tudnak megkapni ezek a magánszemélyek. Azért gondoltam fontosnak bemutatni ezt a hátteret, ugyanis az hangzott el a vitában, hogy kiesnek nagyon sokan ebből a szociális hálóból, és hogy nem tudják megfizetni ezt az összeget, akkor majd a magánellátásba kényszerülnek ezek az érintettek. Nagyon fontos megjegyezni, hogy minimálisan sem csökkent az ellátásra jogosultak száma, tehát pontosan ugyanazok jogosultak ellátásra, akik a ma hatályos szabályok szerint, vagy akár a tavalyi, tavalyelőtti hatályos szabályok szerint jogosultak voltak. Tehát mindenki jogosult marad ellátásra, aki eddig is jogosult volt. A nagy különbség az, hogy az adóhatóság és a NEAK közös erővel amihez egyébként a mostani megalapozó törvény is ad lehetőséget azzal, hogy a köztük lévő adatáramlást pontosítja és szabályozza , tehát a két hatóság fog segíteni abban, hogy időben, még a fizetési kötelezettség fennállásának az elején, kitisztázzák a jogviszonyokat az érintett magánszemélyekkel. Tehát nem az van, hogy esetleg egy magánszemély évekig ül egy piroslámpás tajkártyával, és bizonytalanságban van, hogy érvényese a tajkártyája vagy sem, elmenjen orvoshoz vagy sem, hanem július 1-jétől egy olyan tiszta és átlátható rendszer kerül bevezetésre, ahol az adóhatóság a NEAK-kal közösen értesíti az összes érintett magánszemélyt, hogy rendezetlen a jogviszonya, nézzen utána, próbálja meg kitisztázni a helyzetet. És van rá a mostani javaslat szerint hat hónap, hogy ezt az adategyeztetést mindenféle szankció nélkül megtegyék. Tehát én azt gondolom, nagyon fontos az, hogy itt egy nagyon tiszta, átlátható helyzetet fogunk tudni teremteni, és senki nem szembesülhet azzal, hogy esetleg az orvosnál vagy bárhol máshol szembesül azzal, hogy a tajkártyája érvénytelen, ahogy egyébként a múltban ez előfordulhatott. A másik fontos, amit Bangóné képviselő asszony is felvetett, hogy mi van azokkal az érintettekkel, akiknek a foglalkoztatója, a munkáltatója esetleg nem fizeti a járulékokat, és a magánszemély jóhiszeműen dolgozik a cégnél, és egyébként nincsen biztosítva. [[16.50]] Ez is egy rendkívül fontos problémakör, amit szintén kezel az új tb-törvény, ugyanis, ha azt látja az adóhatóság és a NEAK, hogy valaki nem biztosított, akkor jelzi ezt a magánszemély felé. Tehát nem fordulhat elő az, hogy valaki éveken keresztül nincsen bejelentve a foglalkoztatónál, és éveken keresztül feketén foglalkoztatják úgy, hogy ő erről nem tud. Az első adandó alkalommal erről fog egy tájékoztatást kapni a hatóságoktól, tehát képes lesz kitisztázni ezt a rendszert. Aki pedig be van jelentve a foglalkoztatójánál, ez is egy fontos szempont, hogy nem függ attól az ellátás, tehát az egészségügyi szolgáltatási hozzáférés nem függ attól, hogy a munkáltató megfizetie ezt a járulékot vagy sem, tehát ha a munkáltatónak fizetési nehézsége támad, mondjuk, itt a koronavírus-járvány kapcsán, vagy hanyagságból vagy bármi oknál fogva nem fizeti meg ezt a járulékot, ez nem befolyásolja az egészségügyi szolgáltatáshoz való hozzáférést. Ugyanis azzal, hogy valaki be van jelentve, azzal ő biztosított, és azzal ő hozzáfér az ellátáshoz. Tehát a járulék megfizetése vagy az egyéni járulékoknak a megfizetése és levonása nem befolyásolja az ellátást. Ezt nagyon fontosnak tartottam megjegyezni. Végül egy harmadik témakör merült fel az előző vitában: Varga-Damm Andrea jelezte, hogy Párizsban méltatlanul érezte a 9 százalékos magyar adókulcs kapcsán magát. Én azt gondolom, hogy inkább büszkeséggel kellene hogy eltöltsön minket, hogy az egész Unió legversenyképesebb adókulcsával tudunk működni. Köztudomású tény egyébként, hogy a jövedelemadókat majdnem minden ország próbálja csökkenteni, hiszen az gátolja leginkább a cégeknek a versenyképességét és a beruházásokat, tehát minden ország törekszik ezt az adóját csökkenteni. Az, hogy egyes nyugat-európai országok ezt nem tudták megtenni, mivel nem tudták a belső reformokat átvinni, az azt jelenti, hogy ők képtelenek voltak a saját adórendszerüket versenyképessé átalakítani, ezért egy kicsit úgy is fogalmazhatnék, hogy a saját versenyképtelenségüket próbálják meg áthárítani egyébként a kelet-európai országokra. Tehát azok a nyugat-európai országok, akik 30-35 százalékos társasági adóval operálnak, nyilvánvalóan érthető módon nem nézik jó szemmel, hogy egyes kelet-európai országok akár 10 vagy akár 10 százalék alatti adókulcsokkal tudnak működni. 12 évi adótanácsadás után azt gondolom, hogy megengedhetem azt magamnak, hogy ha ilyen lehetőség lett volna, hogy Magyarországon bárki, bármilyen feltétel nélkül céget alapít, és akkor Magyarországon adózik, akkor nagyon-nagyon könnyű helyzetben lett volna Magyarország vagy a magyar költségvetés. Sajnos nem ilyen egyszerű a helyzet, vagy szerencsére nem ilyen egyszerű a helyzet. Az OECD számtalan szabállyal szabályozza azt, hogy hogy lehet valaki adórezidens egy bizonyos országban, megvannak ezek a kötelező feltételek, tehát valós gazdasági jelenlétnek kell lenni bizonyos országokban, illetve minden országban, és Magyarország ezeknek az OECD-ajánlásoknak évek óta következetesen, nagyon pontosan megfelel. Tehát minden egyes magyar adószabály az OECD-alapszabályoknak megfelelően van rendezve és szabályozva, tehát ezért is nem nagyon látja az OECD sem a fogást ezen a magyar 9 százalékos adókulcson, ugyanis teljesen jogszerű, teljesen legális és valós magyar gazdasági teljesítmény kell hogy mögötte legyen ahhoz, hogy valaki a 9 százalékos adókulccsal tudjon Magyarországon élni. A vitában elhangzott további kérdésekre véleményem szerint államtitkár úr fog a későbbiekben reagálni, úgyhogy nagyon szépen köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Izer Norbert államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A következő előre bejelentett felszólaló nincs a teremben, ezért megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak, jegyző úrnak, DK.
Tisztelt Ház! Ha államtitkár úr nem kért volna szót, akkor nem kértem volna én sem szót. Csak szeretném emlékeztetni államtitkár urat, hogy ott ültünk, ha jól emlékszem, a Törvényalkotási bizottságban talán decemberben, ahol elmondtuk azt, hogy annak a szabálynak, aki azokat, akiknek önök szerint nem rendezett a tb-jogviszonya, kirekeszti az egészségügyi ellátásból, mennyi problémája van. Azt javasoltuk, hogy ezt a szabályt akkor ne írják bele a törvénybe, hanem hozzanak vissza egy kidolgozott javaslatot, megfelelő garanciákkal. Államtitkár úr pontosan ugyanúgy, ahogy ma elmondta, hogy minden rendben van, minden rendben lesz, senki nem fog kimaradni a rendszerből, senkit nem fog hátrány érni, ugyanúgy elmondta decemberben is.Mi történt? Előttünk van a törvényjavaslat, amelyik bővíti a szociális alapon tb-ben részesülők körét, 3 hónapról 6 hónapra tolja ki az időt, amelyik rendezi azoknak a helyzetét, akiknek nincsen lakcíme. Emlékszik erre? Azt mondta, hogy nem lesz ilyen, nem lesz ezzel probléma; amire egyrészt mondhatom azt, hogy örvendetes, jobb későn, mint soha, hogy meghallgatták azokat az észrevételeket, amiket mindjárt nem csak mi, hanem a szakemberek is megfogalmaztak ebben a dologban. Csak miért kéne elhinnünk azt, amit most mond államtitkár úr? Ha a kormány későn is, de belátta, hogy akkor tévedett, akkor most miért higgyük el, hogy minden rendben lesz? Egy fontos előrelépés ebben a javaslatban, mert van ilyen is, amelyik világosabbá, átláthatóbbá teszi azt, hogy kinek van és kinek nincs viszonya, és állami feladattá teszi, nem nekem mint munkavállalónak kell állandóan utánajárnom, hogy rendben vane, hanem az állam jelzi nekem, ha nincs rendben, ez egy jó intézkedés. Csak mi azt mondtuk akkor is, most is azt mondjuk, hogy rakjuk először rendbe a dolgot, vagy rakják először rendbe a dolgot. És hadd mondjak el még egy dolgot! Ma ezek a típusú társadalombiztosítási nyilvántartások, akár nyugdíjról, akár egészségbiztosításról van szó, borzasztó állapotban vannak. Aki találkozott ezekkel a rendszerekkel az elmúlt években, vagy legalább beszélt olyan emberrel, aki találkozott ezekkel a rendszerekkel, az tudja, hogy tele vannak pontatlan adattal, tudja, hogy nem megbízhatóak. Sorra kapnak olyan emberek piros kártyát, tehát azt, hogy nem érvényes a tb-kártyájuk, akiknek egyébként teljesen rendezett a jogviszonyuk, és utána ők rohangászhatnak, hogy ezt bebizonyítsák. De eddig ez legalább viszonylag normális keretek között zajlott. Mostantól kezdve tényleg lesz, hogy valaki hat hónap után elmegy, mert egy egészségügyi ellátásra van szüksége, és azt fogják neki mondani, hogy magának nincsen jogviszonya, és aztán ő szaladgálhat, és próbálhatja bebizonyítani, hogy van, miközben egyébként egészségügyi ellátásra lenne szüksége. Egy másik probléma, és én belátom, hogy ezt nem ezen a szabályozórendszeren belül kellene kezelni, de ettől még tény, hogy Magyarországon sok ember él nem saját meggyőződéséből, hanem az önök rendkívül elhibázott foglalkoztatás- és szociálpolitikája miatt olyan típusú szürkezónában, például napszámból vagy egyéb módon, ahol nem vagy alig fizetnek a munkaadók járulékot utánuk. Jó lenne fehéríteni ezt a szektort, de az nem megoldás, hogy akkor haljatok éhen, és még egészségügyi ellátásotok se legyen, hanem az a megoldás, hogy olyan foglalkoztatási formákat kell keresni, amik mondjuk, ezeknek a munkavállalóknak és ezeknek a munkaadóknak is megoldást kínálnak. De akkor ezt tessék megoldani! Szóval, én azt szeretném mondani, mert nem lesz abban a helyzetben valaki, aki napszámból él, hogy egyébként odamenjen a tulajdonoshoz, a gazdához, és azt mondja, hogy ja, de ha nem jelentesz be tb-re, akkor nem fogok dolgozni neked, mert akkor éhen hal. Tehát azt szeretném önöknek jelezni, hogy örülök, hogy belátták azt, hogy akkor tévedtek, de szerintem vonják le azt a tanulságot ebből a történetből, hogy talán az a magabiztosság, amivel önök ezt a rendszert kezelik, és azt gondolják, hogy minden rendben lesz, az nem feltétlenül megalapozott. Teremtsék meg annak a szociális rendszerben, a foglalkoztatási rendszerben a feltételeit, és teremtsék meg az adminisztrációban a feltételeit, hogy senkit ne fenyegessen az, hogy csak azért, mert szegény, csak azért, mert kiszolgáltatott, egészségügyi ellátás nélkül marad! Nézzék meg, hogy mi történt a koronavírus-járvány idején Amerikában, ahol ilyen típusú rendszer működik! Mi nem ilyet akarunk. Mi egy olyan típusú rendszert akarunk, ami mindenkiről gondoskodik. Én elhiszem, hogy szeretnének ebben rendet rakni, szerintem az helyes, ha ebben rend van. Az helyes, ha a társadalom társadalombiztosításként működik azok esetében, akik után fizetnek a munkaadók járulékot, és az helyes, ha itt nincsenek potyautasok, ahogy önök mondják. Bár, mondom, a potyautasok jelentős része valójában nem potyautas, hanem olyan kiszolgáltatott ember, akinek nincsen más választása, nem a saját választása az, hogy potyautas, de akkor találják ki ennek a rendszerét adminisztratív oldalról és szociális oldalról, hogy hogyan lehet elkerülni azt, hogy sok ezer ember maradjon egészségügyi ellátás nélkül. Mert az vállalhatatlan, az elfogadhatatlan. Ne a kiszolgáltatott emberek kárára rakjanak rendet, kapják el a munkaadókat, akik visszaélnek a dolgozók helyzetével, és csináljanak egy olyan szociális és munkaügyi rendszert, amelyik tényleg segít az embereknek legálisan dolgozni! Köszönöm szépen.
Köszönöm, jegyző úr, képviselő úr. Soron kívül megadom a szót Izer Norbert államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Megragadom az alkalmat, mert Arató képviselő úr felvetett még néhány témát. A hozzászólása második felében számos pozitív méltató hang vagy komment is elhangzott, az első felében viszont némi támadás érte a kormány álláspontját. Itt hadd pontosítsam azt, hogy tavaly ősszel, amiket fenntartottunk, vagy amiket például a TAB ülésén is jeleztünk, azokat továbbra is fenntartom. Tehát azt gondolom, hogy ez a rendszer kellően kidolgozott, kellően jól átgondolt, és a mostani módosítással olyan finomhangolásokat és adategyeztetéseket tudtunk rendezni a jogviszonyban vagy a törvényekben, ami ahhoz kell, hogy teljesen biztonságban működjön az adatcsere. Kétheti rendszerességgel a hatóságokkal most is egyeztetünk, és nagyon jól megy a felkészülés. [[17.00]] Azt gondolom, mégis fontos az, hogy most itt a parlamentben lehetőség lesz arra, hogy ez a három hónap hat hónapra nőjön, és nem azért, mert ez a rendszer esetleg ne működne jól, hanem pont azért, amiért képviselő úr is rávilágított, hogy ez a három, illetve hat hónap pontosan elég arra, hogy a magánszemélyek kitisztázzák a jogviszonyukat. Nagyon fontos különbség a mostani, vagy a korábbi állapotokhoz képest, hogy az új tb-törvény kapcsán az adóhatóság fogja keresni a magánszemélyeket. Tehát nem fordulhat elő az, amit képviselő úr is jelzett, hogy valaki hat hónapig, mondjuk, nem vesz tudomást a tb-szabályozásról, tehát nem vesz tudomást arról, hogy neki egyébként kellene fizetni a járulékot, és egyszer csak beesik az orvoshoz, és ott szembesül egy érvénytelen barna tajkártyával. Pont az a lényege az új rendszernek, hogy amikor valaki kiesik az adóhatóság látóköréből, vagy a NEAK látóköréből, tehát azt látják, hogy nem fizetnek utána járulékot, az első adandó alkalommal, gyakorlatilag másnap jelez az adóhatóság, hogy itt lehet egy adófizetési kötelezettség. Tehát egy tájékoztatást adnak a magánszemély részére, megkeresik a magánszemélyt, hogy rendezze a jogviszonyát, rendezze ezt a bizonytalanságot. Tehát ez a három vagy hat hónap nem telhet el úgy, hogy az adóhatóság nem keresi meg az érintettet. Tehát nem lehet az, hogy valaki hat hónapig otthon ül, és egyszer csak lejár a tb-igazolványa vagy a tb-kártyája. Az fog történni, hogy az adóhatóság többször is meg fogja keresni, tehát nem fordulhat elő az valakivel, hogy önhibáján kívül lejárt tb-kártyával kell hogy menjen az orvoshoz. Tehát az a szabályváltozásnak a lényege, hogy az adóhatóság és a NEAK együttesen több körben, többször fogják tájékoztatni a magánszemélyt. Tehát mindenki informált lesz, és mindenki abban a helyzetben lesz, hogy akár a munkáltatójával, akár az előző munkáltatójával, de tisztázza a jogviszonyt. Tehát itt nagyon fontosnak tartom azt megjegyezni, hogy ez a három hónap azért került hat hónapra meghosszabbításra, mert pont a mögöttünk lévő vagy akár a napokban is velünk lévő koronavírus-járvány kapcsán az látszódik, hogy az egészségügyi rendszer meglehetősen leterhelt. Tehát lehet, hogy szükség lesz erre a többletidőre, hogy ezek a jogviszonyok tisztázásra kerüljenek. A másik észrevétel, amit Arató képviselő úr feltett, arra vonatkozott, hogy a belföldiség kapcsán szintén tévesen gondolta a kormány tavaly decemberben, hogy minden rendben lehet. Itt is határozottan azt gondolom a mai nap is, hogy ez nem lehet akadály senkinek ahhoz, hogy be tudjon jelentkezni az albérletébe. Ez volt tavaly ősszel az egyik vád, talán emlékeznek rá itt a képviselő urak, hogy azért nem tud valaki belföldi lakcímmel rendelkezni, merthogy az albérletet kiadó főbérlő vagy tulajdonos nem engedi meg, hogy ő bejelentkezzen a lakcímre. Itt nagyon fontos, hogy nem kell a lakástulajdonos hozzájárulása, hogy valaki oda bejelentkezzen a címre, tehát elég az albérleti szerződést bemutatni adott esetben, és akkor őt már bejegyezhetik arra a címre. Ha esetleg ez mégis kellemetlenséget okozna a magánszemélynek, tehát nem akar úgymond a főbérlő tudta nélkül bejelentkezni, akkor van lehetőség települési címre való bejelentkezésre, ahol nem egy konkrét címmel történik ez meg. Tehát ha valakinek csak ez az akadály ahhoz, hogy érvényes tajkártyája legyen, akkor azt is meg lehet tenni, hogy települési címre bejelentkezve lesz belföldi lakcíme, és így lesz érvényes tajszáma. Ami most kedvező módosítás belekerült a megalapozó törvénybe, az pedig az, hogy pontosítjuk ennek a belföldiségnek a fogalmát, tehát még egy kicsit liberálisabb lesz ennek a definíciója, még könnyebb lesz ezt a belföldiséget igazolni, de továbbra is azt gondolom, hogy a települési lakcímmel és a főbérlőnek a jóváhagyása nélkül a szerződés, tehát a lakásbérleti szerződés bemutatásával továbbra is lehet belföldi lakcímet igazolni. Tehát továbbra is igaz, amiket decemberben mondtunk, ehhez képest mégis számos könnyítő intézkedést tartalmaz a mostani módosítás. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Izer Norbert államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy az előterjesztői zárszó előtt kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! Az általános vitát lezárom. Most megadom a szót Banai Péter Benő államtitkár úrnak, aki válaszolni kíván a vitában elhangzottakra.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Hadd kezdjem azzal, hogy Varju László képviselő úr úgy fogalmazott, hogy a Pénzügyminisztérium nem ad választ a feltett kérdésekre. [[Varju László: Írásban…]] Tisztelt Ház! Láthatja, hogy Izer államtitkár úrral ketten önmagunk annyian vagyunk, mint a Demokratikus Koalíció jelen lévő képviselői, tehát én azt gondolom, hogy minden kérdésre igyekszünk választ adni.Ami a konkrét felvetéseket illeti, voltak ugyan olyanok is, amelyek nem kapcsolódnak a tisztelt Ház előtt lévő jelen javaslathoz, mégis azt gondolom, hogy illik rájuk reagálni. Ezek közül az első az volt, hogy miért most tárgyalja az Országgyűlés a költségvetést és hozzá kapcsolódóan a megalapozó törvényjavaslatot, hiszen még nem ismert a 2019-es költségvetés végrehajtása, a zárszámadás, nem tárgyalta az Országgyűlés. Hadd mondjam el azt, hogy a 2019-es tényadatok ismertek, többször elmondtam, hogy mind a hazai szervek honlapjain, mind az Európai Unió különböző szerveinek honlapjain ismert a magyar gazdaság növekedésére, az államháztartás hiányára, az államadósságra vonatkozó adatsor. Jogos a felvetés, hogy akkor a zárszámadást is tárgyalhatná az Országgyűlés, miért nem tárgyalja még most. Azért, mert a zárszámadás nemcsak arról szól, hogy az előző évben milyen gazdasági és államháztartási folyamatok jellemezték az országot, hanem arról, hogy a közpénzek felhasználása mennyire volt szabályos. Az Állami Számvevőszék hónapokon keresztül ellenőrzi a közpénzek felhasználását, és ezen ellenőrzést követően a zárszámadási törvényjavaslattal együtt nyújtja be az Állami Számvevőszék a saját jelentését az Országgyűlés részére. Tehát a számok ismertek, a kiadások és bevételek teljesülésére vonatkozó adatok ismertek; a pénzek felhasználásának a hatékonyságát, szabályosságát ellenőrzi az Állami Számvevőszék, és ez alapján kerül majd a zárszámadás, illetőleg az ÁSZ-dokumentum a tisztelt Országgyűlés elé. Egyébként pedig szerintem a költségvetés megalapozottságát elsődlegesen nem az határozza meg, hogy milyen időpontban nyújtja be azt a kormány és mikor hagyja jóvá az Országgyűlés, más, ettől eltérő tényezők a lényegesek. Ha visszatekintünk a magyar történelemben húsz évet, mondjuk, akkor láthatjuk, hogy nem azok voltak a legmegalapozottabb költségvetések, amelyeket decemberben hagyott jóvá az Országgyűlés. Ami az önkormányzatokat illeti, Varju képviselő úr úgy fogalmazott, hogy az önkormányzatok lehetőségeit korlátozzuk. Én a most tárgyalás alatt lévő 2021-es költségvetést megalapozó törvényjavaslatnál azt mondanám, hogy ez az indítvány az önkormányzatok lehetőségeit bővíti, hiszen tartalmaz egy új hitelfelvételi lehetőséget. Miért van szükség erre? Miért tartjuk szükségesnek ezt a módosítást? Egyrészről azért, mert a vállalkozások életét segítendő, a gazdasági válságból való mielőbbi kilábalást segítendő az év végi helyiiparűzésiadó-feltöltési kötelezettséget eltoljuk, vagyis az adott év gazdasági folyamatai alapján nem kell ezentúl decemberben a cégeknek az iparűzési adót befizetni, azt a tényszámok alapján tehetik majd meg. Ugyanezt a rendszert alkalmazzuk egyébként a társasági adónál is. És ezen kívül a mostani gazdasági folyamatok valóban olyan helyzetet eredményezhetnek, ahol egy-egy önkormányzat célszerűnek tartja új, éven túli hitel felvételét. Erről szól az önkormányzatok hitelfelvételi lehetőségeit bővítő javaslat. Varga-Damm Andrea kapcsán azt is felvetette, hogy kelleneke egyáltalán valamilyen korlátozások. Azt szeretném elmondani, hogy az önkormányzatok hitelösszegeire, illetőleg működésére vonatkozóan az Alaptörvényből, illetőleg a helyi önkormányzatokról szóló törvényből levezethetően most is vannak korlátozások. Miért? Azért, mert a helyi önkormányzatok a széles értelemben vett államnak a részét képezik. Az önkormányzatok hiánya, az önkormányzatok adóssága az állam egészének a hiányát és adósságát növelik, ezért ugyanúgy, ahogy az államnak saját magára is kell hogy legyenek korlátok, a központi költségvetésnek saját magára is kell hogy legyenek korlátok, így a helyi önkormányzatoknál is célszerű mindannyiunk érdekében korlátokat fenntartani. Ami az önkormányzatok helyzetét illeti, csak meg tudom erősíteni a KDNP részéről elhangzottakat, valóban a helyi önkormányzatok pénzügyi helyzete egészen más most, mint korábban volt. Itt Varju képviselő úr pontatlanul fogalmazott az adatokat illetően. Ugyanez a helyzet az adóerő-képességgel. Sok éve használt fogalomról van szó, ahogyan azt a vitában mindannyian hallhatták. Ami a helyi iparűzési adó felhasználását illeti, itt megint azt tudom elmondani, hogy több év óta hatályos szabályról van szó. Nem új szabályt kreálunk, hanem az úgynevezett önkormányzati támogatások beszámításával kapcsolatos szabály módosítása miatt van egy pontosítás. A helyi iparűzési adót a helyi önkormányzatoknak eddig is alapvetően a közlekedés finanszírozására, illetőleg szociális feladatok finanszírozására kellett fordítani. [[17.10]] Miért mondjuk ezt? Mert egyébként a költségvetési törvény meghatározza azt a létszámot, amely az egyes önkormányzati hivataloknál a feladatok ellátásához szükséges, és ehhez a támogatást a központi költségvetés biztosítja. Ami pedig a kereskedelmi törvény módosítását illeti: Varga-Damm Andrea képviselő asszony hevesen tiltakozott a kormányzat indítványa ellen. Ennek kapcsán azt szeretném elmondani, hogy javaslatunk értelmében azon kereskedőknek kellene biztosítani az elektronikus fizetés lehetőségét, ahol online pénztárgép van. Ez az elektronikus fizetési lehetőség jelenthet azonnali átutalási fizetési módot is, amelynek nincs vagy minimális a beruházási költsége. Államtitkár úr említette, hogy számos esetben egy e-mail-cím megadásával telefonról lehet fizetni; a számlaszámot kell ismerni, aki részére fizetünk. De POS-terminál is számos helyen van. Tehát én azt gondolom, hogy egy olyan lépésről van szó, amely az elektronikus fizetések elterjedésével segíti a vásárlókat, lehetővé teszi azt, ha valaki elektronikus módon szeretne fizetni, akkor ennek a lehetősége meglegyen. És most, amikor a személyes kontaktusokat csökkenteni kell, amikor a járvány elleni védekezésnek egy fontos eszköze volt az, hogy a kontaktusszámokat, a fizikai kontaktusokat csökkentettük, a papírhasználatot csökkentettük, hiszen az is segíthette a járvány terjedését, akkor egészségügyi szempontból is lényeges, hogy biztosítsuk minél több helyen az elektronikus fizetés lehetőségét. Végül, engedjék meg, hogy köszönetemet fejezzem ki annak kapcsán, hogy a baloldali padsorokból a kritikus észrevételek vagy adott esetben támogató észrevétel is azért a benyújtott törvénymódosításoknak egy csekély részét érintette. Ebből én azt a következtetést vonom le, hogy azért az Országgyűlés többsége a benyújtott indítvány nagy részével egyetért. Ennek reményében bízom abban, hogy az indítványt a későbbiekben el fogják fogadni. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen Banai Péter Benő államtitkár úr zárszavát. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Napirend utáni felszólalásra senki sem jelentkezett. Tájékoztatom önöket, hogy az Országgyűlés következő ülésére 2020. június 15-én kerül sor. Megköszönöm munkájukat. Nyugodalmas jó estét kívánok! Az ülést bezárom.