[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 2. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Földi László és Szávay István jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntöm kedves vendégeinket és mindazokat, akik figyelemmel kísérik munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Vona Gábor képviselő úr, a Jobbik részéről: „Orbán Viktor fél.” címmel. Öné a szó, elnök úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az országot járva azt tapasztalom, hogy az emberek általános közérzete a félelem. Ez a kormánypártok politikájának sajnálatos, szomorú következménye, de van azért ezeknek az embereknek egy reményt keltő, pozitív hír, mégpedig az, hogy van, aki még náluk is jobban fél. Ez az ember pedig nem más, mint a miniszterelnök, Orbán Viktor. Ő annyira fél, hogy nem csupán egy vitára nem mer már kiállni, hanem be sem mer járni ide, a munkahelyére, nem mer a szemünkbe nézni. Itt kellett volna lennie ma is, tegnap is, januárban is, de nem mer bejönni, hiszen nem mer elszámolni például azzal a botránnyal, hogy hogyan lehet az, hogy az ő személyes aláírásával telepítettek be önök az elmúlt három évben 2300 irakit, szírt, afgánt, miközben ennek az ellenkezőjét hazudták, elköltöttek 22 000 milliárd forintot , titokban a betelepítések kormányává váltak.Szintén nem mer a szemünkbe nézni a miniszterelnök, és nem mer a kérdésekre válaszolni az Elios-botránnyal kapcsolatban. Közép-afrikai diktatúrákban szokott olyan előfordulni, mint ebben az esetben: a miniszterelnök lányának férje, vagyis a veje szervezett bűnözés vádjába keveredett. Próbálják Simicska Lajosra, próbálják szegény Lázár Jánosra rátolni, próbálják mindenkire rátolni. Ez a botrány valójában Tiborcz Istváné, és nagy valószínűség szerint Orbán Viktoré. Ne próbálja itt nekem senki azt megmagyarázni, hogy a miniszterelnök úr nem tudott arról, hogy a veje mit művel, és mit tett! Szóval, van oka a félelemre Orbán Viktornak, hiszen április 8-án a kormányváltást akaró emberek többségének támogatásával a Jobbik le fogja váltani ezt a kormányt, és ez az önök számára nem csupán kormányváltás lesz, hanem az elszámoltatás kezdete. Az a felcsúti dolce vita, amiben önök most olyan jól érzik magukat, véget fog érni április 8-a után, és a Jobbik pedig készen áll erre a feladatra, készen áll az elszámoltatásra, hiszen a baloldallal ellentétben bennünket sem megtörni, sem szétverni, sem megfélemlíteni, sem megvásárolni nem tudtak. Önöknek jól láthatóan már a hátralévő néhány hétre csak a migráció és a Soros Györgybe való kapaszkodás lehetősége maradt, egyéb témájuk nincs, hiszen nem tudnak mit fölmutatni. A helyzet az, hogy a Jobbik is meg fogja védeni április 8-a után Magyarországot, ráadásul jobban, mint önök. Ugyanis az, hogy önök megvédik az országot és verik ezzel kapcsolatban a mellüket, ez az alap. Az, hogy megvédi valaki a saját hazáját, ez nem ad még okot nagy büszkeségre, de mi még jobban is fogjuk megvédeni önökkel ellentétben az országot. Nem lesz csinnadratta, nem lesz propaganda, nem lesz az embereknek a hiszterizálása, nem lesz pénzpazarlás, nem lesznek kötvényvásárolások, és nem lesznek titkos betelepítések sem. A Jobbik egyszerűen szépen, csendben meg fogja védeni Magyarországot. Önök mennek, a kerítés marad, a Jobbik pedig jön, és a kerítés mellé határőrséget fogunk felállítani, és bármiféle európai uniós kvótakísérlettel szemben a magyar társadalom támogatásával együtt természetesen ellen fogunk állni. De nem csupán megvédjük Magyarországot 2018. április 8-a után, hiszen az sem mindegy, hogy a kerítésen belül hogyan élünk. Önök egy fullasztó, félelemmel teli országot teremtettek, mi az emberekkel közösen egy nyugodt, szabad, sikeres és boldog országot fogunk építeni. Ennek az építkezésnek pedig a kulcsa az oktatás; az a terület, amelyet önök méltatlanul elhanyagoltak, sőt mondhatnám úgy is, hogy az a terület, amelybe önök belebuktak. Mennyire szimbolikus az, hogy már nem is a pedagógusok tüntetnek az utcán vagy a szülők, hanem a gyerekek! És ahelyett, hogy az önök miniszterelnöke vagy az önök illetékes minisztere, Balog „Superman” Zoltán, aki annyi területet visz egy személyben, mint hat miniszter, ahelyett, hogy ezek az emberek leülnének ezekkel a fiatalokkal, meginnának egy teát, beszélgetnének velük, és még egyet sem kellene velük érteni, csak meghallgatni őket, ehelyett önök házkutatásokat rendelnek el, és Soros-ügynöknek nevezik még ezeket a gyerekeket is. Mennyire szánalmas! Mi önökkel ellentétben az oktatáspolitikát kulcskérdésnek tekintjük, XXI. századi modern oktatáspolitikát fogunk megvalósítani, ahol megmutatjuk azt és megadjuk azt a gyermekeinknek, amire a jövőben nekik, a XXI. században szükségük lesz ahhoz, hogy egyénként és közösségként is sikeresek legyenek. Az angolnyelv-tanulás, az infokommunikációs technológiák ismerete, az egészséges életmód, a tudatos egészséges életmód, a gazdasági-pénzügyi ismeretek, hogy el tudjanak igazodni a világban, az egyéni sikertudatosság, az egyéni önmotiváció képessége, az élethosszig tartó tanulás képessége vagy a közösségi kooperativitás, az együttműködés képessége ezek azok, amelyekre szükségük lesz a gyermekeinknek ahhoz, hogy egyénként és közösségként sikeresek és boldogok legyenek, és ez az, amit önök nem adtak meg az elmúlt nyolc évben. Önök tönkreverték az oktatáspolitikát is. Önöknek hiába van a pulpitusára az írva, hogy önöknek Magyarország az első. Tudják, mi volt önöknek az első? A saját zsebük, a lopás! Ezért fognak önök április 8-án megbukni, és ezért fogják végignézni majd ellenzéki padsorokból vagy esetleg börtöncellákból, ahogy a Jobbik egy nyugodt, sikeres, boldog és szabad országot fog teremteni, azt, ami önöknek nem sikerült. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. A kormány nevében Soltész Miklós államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Amikor önök elindították a mozgalmukat, konzervatív, nemzeti pártként határozták meg magukat. Ennek persze voltak mindenféle vadhajtásai, a lényeg mégiscsak az volt, hogy nemzeti pártként határozták meg magukat. Aztán történt valami, és megkezdődött a Jobbikban egy folyamat, amit ha egy kifejezéssel kellene leírnunk, azt mondanánk, hogy a nagy lélekkiárusítás folyamata. Vona Gábor, az ön vezetésével a Jobbik módszeresen, hol kicsi, hol nagy adagokban eladta a párt lelkét. [[Vona Gábor: Fejből is megy? Gyöngyösi Márton: Nagyon sápadt vagy!]] Ennek mérföldköveire jól emlékszünk. Ebben a ciklusban megtámadták a földosztást, miközben korábban követelték. [[Gőgös Zoltán: Földosztás!]] Arra is volt bátorságuk, hogy üveggyönggyel megvehető indiánokhoz hasonlítsák a határon túli magyarokat gyurcsányi mélységek. Ma már összefognának az LMP-vel is, miközben korábban az SZDSZ utódpártjaként hivatkoztak rájuk. Még írásban is kizárták akkor a szövetséget. Az egész lélekkiárusítási folyamat a bevándorlás ügyében a leglátványosabb. Kezdődik a dolog ott, hogy ön leokézta a betelepítést. Hallom, ebben az ügyben beperelt minket, ezért itt, a Ház előtt is felidézem, mit mondott a korábban egyébként megszüntetésre javasolt RTL Klubban. Azt mondta a kvótára vonatozóan, hogy amíg ez, mondjuk, pár ezer emberről szól, addig azt mondom, hogy oké, lehet ezen gondolkodni. Nem csak kóbor elszólásról volt szó, ennek megfelelően is cselekedtek. Végig fúrták a kvótanépszavazást, majd nem szavazták meg a kvótaellenes alkotmánymódosítást. [[Ander Balázs: Alaptörvény!]] A Jobbik számára ez volt az a pont, ahonnan már nincs visszatérés, de nem is akartak visszatérni. Támadták a határzárat is. Ön azt mondta, hogy a kerítés egy hatalmas bukás, és alkalmatlan az ország megvédésére Gyurcsány Ferenc is mondhatta volna. Sok magyar ember sokáig csak a fejét vakarta, vajon miért csinálja ezt a Jobbik, de nem nagyon talált rá magyarázatot; egészen addig, amíg nyilvánosságra nem került egy döbbenetes felvétel: az isztambuli beszéd. Ezen kibomlott Vona Gábor világnézete teljes pompájában. Nem kevesebbet állított, mint hogy az iszlám az emberiség utolsó reménye. Nem kevesebbet állított, mint hogy Attila unokái senkitől nem félnek, csakis Allahtól. [[Vona Gábor: Jézus Mária!]] [[8.10]] Olyanokkal ünnepeltette magát, akik a II. János Pál elleni merényletben részt vettek. [[Vona Gábor: Isten nevét hiába szádra ne vedd! Tudod, melyik parancs!]] Nem kevesebbet állít, mint hogy nagyon reméli, hogy Magyarország minél előbb kilép az EU-ból, és valódi testvéreivel fog össze. Halkan merem csak megkérdezni, hogy ön szerint kik a magyarok igazi testvérei, kik a kereszténység védelmezői. [[Dúró Dóra: Nem te kérdezed! Te válaszolsz!]] Tényleg nehezen lehet szavakat találni erre. [[Révész Máriusz közbeszól.]] Itt vagyunk a migrációs válság közepén, amely mindent meghatároz, ami fontos az életben; a gazdaságot, a kultúránkat, a családok életét, a biztonságunkat, egész országunk jövőjét. És kiderül, hogy Vona Gábornak ebben a helyzetben semmit nem jelentenek azok az értékek, amelyekre építeni tudunk. Önnek semmit nem jelentenek Európa keresztény értékei. És itt nem a napi vallásgyakorlásról van csak szó, hanem azokról a kötelékekről, amelyek kimondatlanul is összekötnének minket. Ha a Jobbik szavazóinak fehér krétával fel kellene írniuk a táblára, hogy hogyan élik meg ezt az egészet, valószínűleg sokan írnák azt, hogy csalódás, csupa nagybetűvel. [[Gyöngyösi Márton: Ez drámai!]] Aligha adtak felhatalmazást a nagy lélekkiárusításra. Az biztos is, hogy a gárdamellény-cirmos cica-turbán háromszögben elég könnyű elveszni. [[Derültség a Jobbik soraiban.]] Nekik is, minden magyar embernek üzenjük: van olyan erő Magyarországon, amelynek továbbra is Magyarország az első, és a nemzeti érdek az első [[Gyöngyösi Márton: Egy perc propaganda még van!]] , ez pedig a Fidesz-KDNP-szövetség. Tisztelt Elnök Úr! Önök jó pár éve felavattak egy emlékművet az ’56-os hős, Pongrátz Gergely tiszteletére. Az szerepel rajta, hogy „Mindent a hazámért tettem”. Ezek időtálló szavak. Nyugodtan tegyék fel maguknak a kérdést: mindent megtettek a hazájukért? [[Kepli Lajos: Ezt te mondod? Atyaúristen!]] Azt azért elmondhatom, a választók már tudják a választ, és április 8-án el is mondják majd. Köszönöm szépen a hozzászólását. [[Taps a kormánypártok soraiban. Még van húsz másodperc, hogy Tiborczról beszéljen! Révész Máriusz: Dóra, fájt? Dúró Dóra: Hazugság volt! Révész Máriusz: Mindig az! Ilyenek vagytok! Kepli Lajos közbeszól. Folyamatos közbeszólások. Az elnök csenget.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Gőgös Zoltán képviselő úr, a Magyar Szocialista Párt részéről: „A Földművelésügyi Miniszter után a Honvédelmi miniszter is hadat üzent a magyar gazdáknak” címmel. Öné a szó, Gőgös képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Éppen most hallottuk, hogy Magyarország az első, de úgy látom, államtitkár úr, abban azok a gazdák, akik ma feljöttek meghallgatni az államtitkár úr válaszát az ügyükben, ők nincsenek benne ebben a Magyarországban. Azért mondom ezt, hiszen ön is utalt itt a földekre, elég érdekes módon, hogy az a gazemberség, ami a földeladással, földbérbeadással történt Magyarországon, példátlan az elmúlt időszak történetében. Példátlan, mert mindenki jól járt, minden fideszes barát, minden Fidesz-közeli barát jól járt, csak azok a gazdálkodók nem, akik évtizedek óta használták például a hortobágyi vagy a hajdú-bihari legelőket. Azt tudjuk, hogy a földművelésügyi miniszternek teljesen mindegy, hogy honnan legeltetik a Hortobágyot, nyilván én meg is értem, hiszen nem ért ehhez, de az, hogy még az is elfogadható a számára, hogy Londonból a műkörmös meg a fodrász tart fenn 100-100 hektáros legelőterületet, és veszi fel utána az európai uniós támogatást, azért ez elég elképesztő. Ezen a területen szabályos maffia alakult arra, hogyan nyúlják le ezeket a támogatásokat. De ami most, mégis azt mondom, példátlan eset, hogy egy négygenerációs állattartási tevékenységet kíván a honvédség azzal tönkretenni, hogy egyszerűen nem hajlandó szóba állni azokkal a gazdálkodókkal, akik folyamatosan használtak egy honvédségi területet, konkrétan 1500 hektárnyi területet, mondom ezt úgy, hogy használták, még akkor is, amikor az ideiglenesen Magyarországon tartózkodó szovjet hadsereg használta ezt. Nekik se volt semmi bajuk a magyar gazdákkal, államtitkár úr, csak önöknek. Ezt azért mondom, mert én elindítottam egy levelezést ebben az ügyben a miniszter úrral egy éve. A legutolsó levél, amit kaptam ennek a dátuma fontos, február 13-a , abban az van, hogy a területhasznosítás komplett kidolgozásáig legyek türelmes, mert utána tud majd erre válaszolni. Az az igazság, a türelem elfogyott, államtitkár úr, ugyanis március 20-áig le kellene jelenteni a gazdálkodóknak, hogy hány állatot, hogyan és milyen körülmények között kell tartani, és ezt február 13-án leírni, hogy legyen türelem, egy legeltetés kapcsán… azt értem, hogy ez Honvédelmi Minisztérium, és nem ért a mezőgazdasághoz, de azért lehet, hogy meg lehetett volna valakit erről kérdezni. De nem ez a cinikus ebben, hanem az, hogy a gazdák a saját kérésükre viszont január 14-ei keltezéssel kaptak Cseppentő József ezredestől a minisztériumból egy levelet, hogy a Honvédségnek nem áll módjában részükre a területet bérbe adni. Most akkor melyik az igaz, államtitkár úr? Most mi az igaz? Az, amit az ezredes a gazdáknak írt, hogy ötvenévnyi, négygenerációs legeltetés után el kell hogy takarodjanak a legelőről, vagy az az igaz, amit nekem a miniszter úr írt, hogy még vizsgálják a dolgot? Egyébként nincs idő vizsgálni. A másik meg, hogy közben az is kiderült, hogy miért akarják őket eltakarítani. Van egy Tasó László nevű képviselőtársunk, aki kinézte magának ezt a területet. Kinézte magának, és úgy halljuk majd erre is válaszoljon , hogy 150 forint/hektár bérleti díjért kivette vadászterületnek. Én azt értem, államtitkár úr, hogy egy 1500 hektáros legelő kiváló vadászterület lesz két éven belül, amikor kétméteres gaz lesz benne és bozót, mert az sokkal jobban tartja a vadat, de nem gondoltak arra, hogy mi lesz azzal a tizen-egynéhány családdal, aki tönkremegy, mi lesz azzal a több ezer birkával, amit vágóhídra küldenek azért, hogy egy képviselőtársuk élhessen a hobbijának? Egyébként is furcsa, hogy honvédségi területre fegyvereket akarnak beengedni. Talán egymásra fognak majd lőni, vagy hogy lesz az ott, államtitkár úr? Még egyszer mondom, ötven éve, a szovjet csapatok itt-tartózkodása alatt is használhatták ezt a legelőt. Miért akarják tőlük elvenni? Miért nem tudnak egy tisztességes megállapodást kötni? Miért küldik őket ide meg oda? Sőt, most már fenyegetik őket Tasó úr barátai, hogy ha el nem takarodnak, akkor majd az ő nagyember barátjuk mindenkit elintéz. Remélem, olyan választ ad, államtitkár úr, amivel megnyugodva mehetnek haza, ők ezért ma nagyon korán keltek ugyan ez náluk nem furcsa nyilván, ez inkább csak a fővárosban furcsa azért, hogy legalább értelmes választ kapjanak. De az nem értelmes válasz, hogy nem fogják megkapni azt a legelőt. Ugyanis én nem tudok más hasznosítást ezekre a területekre elképzelni, mint a legeltetéses állattartás. Mert mit kezdenek a legelőkkel, államtitkár úr? Mit kezdenek vele, hogy abban ne kétméteres gaz legyen? Ez egészen eddig miért mehetett így? Mi történt a honvédségnél, mik azok a nagyon fontos feladatok, hogy nem lehet beengedni, mondjuk, azt a pár ezer birkát reggel három órára meg délután három órára arra a legelőre? Nagyon kérem, határozott választ adjon erre, mert az itt lévő gazdálkodók határozott választ szeretnének kapni. És egyébként az a baj ezzel, hogy átvették a földművelési miniszter cinikus és egyéb stílusát, nem ez volt önökre a jellemző, államtitkár úr. Eddig mindig meg tudtak egyezni, most miért nem tudnak? Valóban úgy van, hogy csak a barátok számítanak? Akkor nem Magyarország az első, hanem a barátok az elsők. Ezt az óriásplakátot tegyék ki a táblájukra! Várom válaszát, államtitkár úr.
Köszönöm, képviselő úr. Az elhangzottakra a kormány nevében Vargha Tamás államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelettel köszöntöm a vendégségbe érkezett gazdákat, és köszönöm szépen képviselő úr kérdését és érdeklődését, hogy az írásbeli kérdések után itt, a plenáris ülésen is felvetette ezt a komoly ügyet. Van egy folyamatban lévő írásbeli kérdése is képviselő úrnak, amire természetesen megfelelő határidőben a választ meg fogjuk adni. Igen, igaza van képviselő úrnak is, államtitkár úr is ma már elmondta, hogy a magyar kormánynak, nekünk Magyarország az első, és a magyar emberek a legfontosabbak [[Dr. Apáti István: A pénz az első!]] ; a magyar családok, a magyar gyerekek, és természetesen a magyar gazdák is mindig ezen értékek mentén alakítottuk politikánkat. De néhány dolgot lássunk tisztán ebben az ügyben, csúsztatás és pontatlanságok nélkül! A szóban forgó terület a debreceni alakulat lő- és gyakorlóterének otthont adó terület, amely a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. tulajdonosijog-gyakorlása alá tartozik, tehát egy lőtér és gyakorlótér, amiről beszélünk. Az erdőtörvény előírásaira tekintettel ez 2009 óta a Kaszó Zrt. erdészeti szakkezelésében áll, és ennek megfelelően ennek a hasznosítására érvényes szerződés csak a Kaszó Zrt.-vel köthető. [[8.20]] A honvédelmi tárca részéről mivel ez elsősorban lő- és gyakorlótér, és a debreceni alakulat katonái használják lőtérként és gyakorlótérként a hasznosítás vizsgálata folyamatban van. A szakkezelővel és az alakulattal együttműködve dolgoznak azon a konstrukción, amely minden fél számára egyenlő. De azt tisztán kell látni, képviselő úr, hogy itt három nagyon fontos érdeket kell összefésülni, és három nagyon fontos érdek egyike sem sérülhet. Az első érdek a katonák érdeke, mivel ez egy lő- és gyakorlótér, és biztosítani kell, hogy a katonák a szolgálatukat, a munkájukat a kiképzés és a gyakorlatok vonatkozásában itt végezhessék. A másik érdek a gazdák érdeke. Megértjük, hogy a gazdák itt egy nagy területen egy alkalmas legelőt látnak maguk előtt, míg a katonák egy alkalmas lő- és gyakorlóteret látnak maguk előtt. [[Gőgös Zoltán: A kettő nem zárja ki egymást!]] S van még egy harmadik érdek, az, hogy ez a terület Natura 2000-es természetvédelmi terület [[Gőgös Zoltán: Pont ezért kell rajta legeltetni.]] , és ennek a szempontrendszernek is meg kell felelni. Pontosan ezért kell legeltetni, így van. Igaza van, képviselő úr, ezen dolgozik a minisztérium, hiszen úgy kell a gazdák érdekeit figyelembe venni, tehát a legeltetést a területen a hasznosítás során megengedni, hogy a gazdák és az állataik is biztonságban legyenek, a katonák biztonságban végezhessék a lő- és egyéb kiképzési feladataikat, és mindenki érdekének megfeleljen. Ezen dolgoznak a minisztériumban a munkatársaink, ezért kért a miniszter úr türelmet és megértést a képviselő úrtól is és a gazdáktól is. Meg fogjuk találni a megoldást, hogy milyen feltételrendszer szerint tudja a Kaszó Zrt. a hasznosítási szerződést megkötni a vonatkozó jogszabályoknak megfelelően. A pályázati és hasznosítási feltételek véglegesítéséig és közléséig pedig még türelmet kell kérnünk. [[Gőgös Zoltán: Mehetnek a legelőre vagy nem? Mert ez a lényeg.]] Azon dolgozik a minisztérium, hogy lehetővé tegyük, hogy a katonák is végezhessék a lő- és gyakorlati kiképzéseket, és a gazdák is legeltethessék ott az állataikat, hiszen ez mindannyiunk közös érdeke. Ehhez kérünk a képviselő úrtól és a gazdáktól még némi türelmet. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Hadházy Ákos, az LMP képviselője: „Miben bíztak?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tegnap egy nagyon bizarr történet volt itt az ülés végén, az azonnali kérdések végén. Kósa Lajostól szerettem volna kérdezni, azonban ő nem jött be, s nem véletlenül, de nem jött be a miniszterelnök sem és Lázár János sem, s nyilván ez sem véletlen. Kósa Lajos helyett viszont be kellett jönnie a korábbi szekszárdi polgármesternek, Horváth Istvánnak, ő azonban, mielőtt éppen jelenése lett volna, fogta magát és kiszaladt a teremből és nem volt itt. Ennek ellenére azért megvártam, mintegy félórát kellett várnom, a végére visszajött, de abban sem volt több köszönet. Két kérdést tettem fel neki: mikor és kitől tudott először a Tiborcz István-féle cégről, és kitől kapta meg a cég világítástechnikai ügyvezetőjének, Mancz Ivette-nek a telefonszámát. Ez egy nagyon fontos kérdés. Nagyon fontos kérdés, hiszen a Fidesz-frakcióban már azelőtt arról beszélt, hogy hogyan fognak majd pénzeket visszacsorgatni, hogy az önrészt ki tudják fizetni, mielőtt kiírták volna a tendert. Mielőtt kiírták volna a pályázatát a kormány részéről, már azelőtt beszélt Mancz Ivette-tel előttünk a Fidesz-frakcióban, hogy esetleg hogyan fognak majd segíteni abban, hogy ez az önkormányzatnak ne kerüljön semmibe. De úgy tűnik, hogy elég mohók voltak a Tiborcz cégénél, hiszen nem segítettek, nem csorgattak vissza semmi pénzt, legalábbis az önkormányzatnak nem hogy más zsebébe mennyit, azt nem tudjuk , hanem úgy tudjuk, hogy a Miniszterelnökség fizette ki az önrészeket, segítve ki a Tiborcz részét. De tegnap erre sem válaszolt a volt szekszárdi polgármester, államtitkár úr, hanem elkezdte felsorolni egy előre megírt papírból, hogy hány méter utat fognak a „Modern városok” programban felújítani és mennyi pénzt terveznek, valószínűleg nagyon hasonló módon elfecsérelni, mint ahogy a LED-lámpás beruházásoknál is. Mindent megteszünk azért… a következő hónapnak, a következő ötven napnak az a legfontosabb kérdése, hogy valóban el tudják-e herdálni Tiborcz lámpáihoz hasonlóan ezt az irgalmatlanul sok pénzt. Tudom, hogy nagyon szeretnék, ezért olvasta fel, de mi mindent megteszünk azért, hogy megakadályozzuk. Annyit szeretnék mondani itt nagyjából az ülésszak végén vagy ennek a parlamenti ciklusnak a végén, hogy Bächer Ivánnak volt egy nagyon fontos mondata, amit nagyon sok mindenkinek meg kellene fontolnia. Ő azt mondta, hogy van egy jó híre, mert a szégyen nem tart örökké. A szégyen nem tart örökké! Ez azért jó hír, mert amikor meghal az ember, akkor le lehet tenni a fiainknak, az unokáinknak. Önök is letehetik a fiaiknak, unokáiknak. Én nem tudom, hogy önök éreznek-e szégyent, nem tudom, hogy például Horváth István érez-e szégyent, nem tudom, hogy a miniszterelnök érez-e szégyent, hogy mit tett, mekkora lehetősége lett volna ezt az országot valóban megreformálni, és lehetett volna belőle egy nagy államférfi, nem tudom, hogy érez-e szégyent. Nem tudom, hogy Lázár János érez-e szégyent. Az biztos, hogy ha a szégyentől ők nem is félnének, de a büntetéstől nyilvánvalóan félnek. És ha a szégyenérzettől nem is kell félniük, viszont a büntetéstől valóban kell félniük, mert egészen biztos, hogy lesz. Nem tudom, hogy szégyenérzetük lesz-e, de büntetés egész biztosan lesz. A következő heteknek az is tétje, hogy ez a büntetés mikor következik be. Mindent meg fogunk tenni azért, hogy ez minél korábban következzen be, mert ez Magyarország érdeke, hiszen az ellopott pénzek hiányoznak valahonnan. Az a 3 milliárd forint, amit Tiborcz keresett a LED-lámpás bulin, például elég lenne arra, hogy a bölcsődei dolgozóknak jelentősen megemeljük a bérét. 3 milliárd forint az háromezerszer 1 millió forintot jelent. 3 milliárd forintért egy átlagkeresetet kereső magyar embernek 1500 évet kell dolgoznia, akkor tud annyit keresni, mint amennyit Tiborcz egy év alatt keresett, ha még a honfoglalás előtt beállt dolgozni, fölvette átlagkeresetért a munkáját, mondjuk, pásztorként, és ezt folytatta mind a mai napig. Azt gondolom, hogy szabadságharcot vívnak önök, a szabadságukért harcolnak, azért, hogy elkerüljék ezt a büntetést. Ez a szabadságharc nem lesz egyszerű, még akkor sem, ha nagyon sok eszközük van erre. Ezért tették azt, hogy átírták a választási szabályzatokat, és ezért tették azt, hogy önök egy sok-sok milliárd forintból végzett propagandát folytatnak. Egy olyan verseny előtt vagyunk, ahol az ellenzéknek méterenként egy másfél méteres korláton kell átugrani, önök pedig egy futópadon mennek, amelyik megy előre. Ilyen egyenlőtlen verseny van, mégis nyerni fog az ellenzék, mert bár nekünk nincs pénzünk, nincs milliárdos propagandánk, viszont igazunk van. Le fogjuk önöket győzni!
Köszönjük szépen, képviselő úr. A kormány nevében az elhangzottakra Soltész Miklós államtitkár úr fog válaszolni.
Tisztelt Képviselő Úr! A világítás-korszerűsítési beruházásokról, amit felvetett, az igazat megvallva el kell mondani, elég furcsa, hogy éppen ön hozza fel ezt a témát, mégpedig azért, mert nem én, nem mi, hanem ön döntött úgy annak idején, hogy a beruházást támogatja. Ön évekig volt önkormányzati képviselő Szekszárdon, és a közgyűlésben megszavazta az energiahatékonysági pályázat benyújtását. [[Dr. Hadházy Ákos: Én ugyan nem szavaztam meg!]] S ha ezt azzal magyarázná, hogy akkor éppen a Fidesz tagja volt, akkor emlékeztetem, hogy az LMP is megszavazta ezt a kezdeményezést, és az MSZP is. Miért szavazták meg, ha nem értettek vele egyet? Az, hogy most felhozzák ezt a kérdést, egyértelmű bizonyítéka annak, hogy Brüsszellel összefogva a kampányt akarják erősíteni a saját szempontjukból, Brüsszel beavatkozási szándékát akarják önök felhangosítani. Egyébként, ha részleteket is meg akar tudni ebben az ügyben, akkor mindenképp keresse fel azt az oligarchát, akivel, mint kiderült, rendszeresen egyeztet, s nemcsak ön, hanem azok is, akikkel már egyre inkább jóban vannak, a Jobbikkal is. A tárgyalt időszakban ugyanis az ő cége volt a főtulajdonos. Ha az egészhez hozzáveszem, hogy egy tévéműsorban ön korábban úgy fogalmazott, hogy sokakkal ellentétben becsüli Simicskát, akkor azt kell mondanom, hogy amit ön csinál, az nem más, mint hogy az oligarchát védi. Őszintébb lenne, ha nyílt lapokkal játszana, és beismerné, hogy üzleti érdekeket képvisel. A demokráciakérdésben pedig, amit felvetett, öntől a legkevésbé fogunk tanácsot kérni. [[8.30]] Tisztelt Képviselő Úr! Ha önön múlott volna, akkor a magyarok nem mondhatták volna el a véleményüket bevándorlási ügyekben. Ha önön múlott volna, semmibe vették volna 2,3 millió ember akaratát és kívánságát. Ha önön múlna, illetve a pártján múlna, akkor a magyar kormány küzdelmét most nem segítené a magyarok többségi akarata. És lehet ezen mosolyogni, lehet ezen nevetni, tisztelt képviselő úr, illetve jobbikos barátaik, de azt azért mindenki tudja, hogy az LMP nemcsak, hogy nem támogatta a konzultációkat, de megszavazták a brüsszeli kvóta-állásfoglalást. Brüsszeli képviselőjük nyíltan kimondta, hogy nem lát más megoldást, pártjának társelnöke, Szél Bernadett pedig egyértelműen egy Soros-szervezet tagja volt. Önök egyértelműen a bevándorlást támogatják, azt segítik, és minden más üggyel, amit most hoznak elő és eddig nem tudtak megoldani, ezt akarják lerombolni, a magyar embereket akarják megtámadni egyértelműen kampányfogásként. Ez sikertelen lesz. Köszönöm szépen a felvetését. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Hadházy Ákos képviselő úrnak jelzem, hogy napirend előtti felszólalás idején nincsen kétperces hozzászólásra lehetőség. [[Dr. Hadházy Ákos: Személyes megtámadtatás.]] A következő napirend előtti felszólaló Hollik István, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője: „A választás tétje” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ha egy mondatban kéne összefoglalni azt, hogy az április 8-ai országgyűlési választásoknak mi a tétje, akkor azt mondhatnánk, az a tétje, hogy nemzeti vagy bevándorláspárti kormánya lesz-e Magyarországnak. Emellett azt is hozzá kell tenni, hogy ez a választás történelmi mércével mérve is kiemelkedő jelentőségű. Hiszen április 8-án nem csak arról szavazunk, hogy milyen volt a mögöttünk hagyott négy év. Még csak nem is arról szavazunk, hogy milyen volt a mögöttünk hagyott nyolc év, hanem arról, hogy milyen lesz az előttünk álló száz év. Másként: nem kisebb a tét, mint nemzeti, keresztény identitásunk, kultúránk, szabadságunk és az a létformánk, amiben jelenleg élünk.A magyarság története is azt bizonyítja, hogy nekünk, magyaroknak csak akkor megy jól, ha szabadok vagyunk. Szabadság nélkül nem tudunk élni, szabadság nélkül nem tudunk sikeresek lenni ebben a világban. Számunkra, Fidesz-KDNP-sek számára ez a kettő a legfontosabb: magyarként tudjunk élni, és azért tudjunk dolgozni, hogy minden magyar ember sikeres lehessen. A mögöttünk hagyott nyolc év is ugyanezt bizonyítja számunkra, hiszen 2010-ben Magyarország, mi nem voltunk urai saját magunknak. Az államadósság az egekben volt, ráadásul az államadósság nagy része külföldi tulajdonban volt. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Most Lőrincé lett.]] Stratégiai ágazataink, stratégiai vállalataink külföldi tulajdonban voltak. Mások diktáltak nekünk. Ekkor mi azt mondtuk, a Fidesz-KDNP azt mondta, hogy a saját utunkat akarjuk járni, nem kérünk az IMF és Brüsszel jó tanácsaiból. [[Dr. Apáti István közbeszól.]] Küzdöttünk és visszaszereztük szabadságunkat. [[Az elnök csenget.]] Minden magyar ember büszke lehet arra, önök is büszkék lehetnek arra, hogy a visszaszerzett szabadságunkkal…
Egy kis türelmet kérek. Jobbikos képviselő úr! Kérem szépen nagyobb türelemre és önfegyelemre. Köszönöm szépen. Apáti képviselő úr, még egyszer kérem, hogy fejezze be.
…hogy minden magyar ember, önök is büszkék lehetnek arra, hogy a 2010-ben visszaszerzett szabadságunkkal mi jól sáfárkodtunk. [[Felzúdulás a Jobbik soraiban.]] Hiszen 2010-hez képest 750 ezer emberrel többen dolgoznak, a gazdasági növekedésünk évek óta duplája az Európai Unió átlagos növekedésének, az államadósság csökken és nagyrészt egyébként már nem külföldi, hanem hazai tulajdonban van. Eközben a családi adókedvezménynek köszönhetően 255 ezer család egyáltalán nem fizet személyi jövedelemadót. 2016 óta 184 milliárd forint értékben igényeltek a magyar családok családi otthonteremtési kedvezményt, ennek köszönhetően 66 ezer család jutott új otthonhoz.A képlet, az elmúlt 20 év történetének képlete tehát egyszerű. Ha mások mondják meg nekünk, mit csináljunk, és hogyan éljünk, azzal mi rosszul járunk. A magyar emberek elvesztik munkájukat, elveszítjük vállalatainkat, az államadósságunk növekedik, mások pedig nyerészkednek rajtunk. Ha viszont saját magunk urai vagyunk, akkor Magyarország erősödik, a magyar emberek pedig gyarapodni tudnak. Április 8-án tehát újra meg kell küzdenünk azért a szabadságért, amit már egyszer megszereztünk magunknak. Mert az a helyzet, hogy sokan vannak, akik meg szeretnék mondani nekünk újra, hogy kivel és hogyan éljünk. Soros György és brüsszeli szövetségesei azt szeretnék, ha más kultúrájú embereket fogadnánk be és megnyitnánk határainkat. Szerintük, Soros Györgyék szerint a migráció jó Magyarországnak és jó Európának. A kultúrák összekeverése, a nemzeti identitás meghaladása pedig szerintük hasznos és üdvös. Persze, hiszen így könnyebben tudnak mindenkiből Soros-féle embertípust faragni. Ezzel azonban élesen szemben állnak a józan ész szempontjai, az elmúlt 30 év nyugat-európai integrációs politikájának tapasztalata, de elsősorban a magyar emberek többször is kinyilvánított akarata. Mi azt szeretnénk, hogy száz év múlva is farsangolhassunk és húsvétot ünnepelhessünk, nagyböjtöt tartsunk és ne ramadánt; hogy egy családban egy feleség legyen és ne több; és Európában ne Allah legyen az utolsó reménység, ahogy Vona Gábor akarja, hanem a keresztény értékek. Európa addig lesz olyan, amilyennek mi szeretjük, és Magyarország addig lesz magyar, amíg a falvak és a városok közepén templom áll, nem mecset. Hiába áll össze a nyílt társadalom eszméjének nagykoalíciója, amelyet Soros György és szervezetei, a kerítésbontó ellenzék, valamint a brüsszeli bürokraták alkotnak, mi akkor sem fogunk engedni. Megvédjük a magyar emberek biztonságát, mert nekünk Magyarország az első. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A kormány nevében az elhangzottakra Soltész Miklós államtitkár úr fog válaszolni.
Tisztelt Képviselő Úr! Beszéde és hozzászólása közben az volt a legszomorúbb, hogy az ellenzék, élén a Jobbikkal, Vona Gáborral és párttársaival, de Hadházy Ákos LMP-s képviselővel is jót szórakoztak. [[Gyöngyösi Márton közbeszól.]] Miközben ön azokat az értékeket sorolta fel, amelyek fontosak a magyar embereknek, amelyek nagyon fontosak minden egyes ember mindennapi életében és minden egyes szempontból a jövő érdekében is fontos. [[Gyöngyösi Márton: Beszélgess már egy kicsit az emberekkel!]] Elég elkeserítő, hogy ennyit tud az ellenzék, amely elvileg, álmukban hatalomra, kormányzásra tör. Mindamellett pedig biztosan nagyon fontos az a szolidaritás, amit Magyarország is megtett az elmúlt években. A szolidaritás a valóban bajba jutottakat, a valóban helyben segítést és a valóban helyben maradást kell szolgálja. Egyre több visszajelzést kapunk egyébként a Közel-Keletről, Afrikából, Észak-Amerikából és Európából is azoktól a józan politikai szervezetektől, amelyek nem szórakoznak mások baján, nem be akarják hívni az illegális tömegeket, hanem sokkal inkább segíteni akarnak rajtuk, és így mindenki támogatja és segíti azt a sok-sok törekvést, amit akár az oktatás, kórházépítés, kórházfelszerelés beszerzése, templomok és iskolák felújítás érdekében a magyar emberek, a magyar kormány tesz. Mindamellett pedig szolidárisak vagyunk azokkal a nyugat-európai emberekkel is, akiknek elegük van abból a politikából, amit rájuk erőltetnek akár egyes kormányok, akár Brüsszelből, akár Soros György szervezetei, miszerint országukat bevándorlóországgá akarják süllyeszteni. És így vélekednek egyébként a magyarok is. A magyarok nagyon nagy többsége, több mint 80 százaléka nem akar bevándorlóországban élni, nem akar illegális migrációt, nem akarja mindazt, amit akár Brüsszel, akár Soros György vagy az ő magyarországi csatlósai, akik éppen most eltávoznak a parlamentből. [[Több jobbikos képviselő távozik.]] , akik meg akarják határozni az életüket. Mindemellett pedig a nagy többség azt is tudja, hogy mindaz, amit a politikai ellenzék tenne, élén az LMP-vel, Jobbikkal, MSZP-vel, Gyurcsány Ferenccel, az egy visszafordíthatatlan folyamat. Olyan folyamat, ami gyerekeinknek, unokáinknak teljes mértékben megváltoztatná ezt az országot, teljes mértékben megváltoztatná azt a térséget, amelyben élünk. És sajnos az ellenzék és azok vezetői, miniszterelnök-jelöltjei a nagy többséggel szemben teljesen mást gondolnak. Karácsony Gergely csődgondokként az MSZP élén lebontatná a kerítést, támogatja a betelepítést. [[8.40]] Szél Bernadett, az LMP miniszterelnök-jelöltje Soros-aktivista volt, szintén támogatja a kerítés lebontását, és támogatná mindazt, amit szeretne. [[Dr. Hadházy Ákos Soltész Miklós mögé lép, és az államtitkári válasz teljes ideje alatt egy „Ő is hazudik” feliratú táblát tart a kezében. Derültség a Jobbik soraiban.]] Itt mögöttem bohóckodik Hadházy képviselő úr. [[Dr. Vas Imre: Megtanulhatta volna a ciklus alatt, hogy ilyet nem lehet!]] Gyurcsány Ferenccel együtt, a bukott miniszterelnökkel… [[Zaj. Az elnök csenget.]]
Hadházy képviselő úr, fejezze be, legyen olyan kedves! Hadházy képviselő úr, fejezze be! [[Dr. Apáti István: Eléggé elszántnak tűnik!]] Köszönjük szépen. [[Zaj.]] Képviselő úr, még egyszer felszólítom, hogy fejezze be! [[Közbeszólások a Fidesz soraiból: Mi megvárjuk! Dr. Hadházy Ákos: Én is! Kitartó vagyok! Dr. Apáti István: Tűzparancs nem volt!]] Folytassa, államtitkár úr!
Ahogy Hadházy úr saját magáról elárulja, hogy ő is hazudik, ugyanabba a társaságba tartozik bele, mint Gyurcsány Ferenc bukott miniszterelnök, aki egyszer már tönkretette az országot, most másodszor is ezt tenné. Végre helyreállítottuk, amit ön is elmondott és felsorolt, nagyon sok értéket és nagyon sok dolgot megtett az elmúlt évek során a magyar kormány a magyar emberek érdekében. Nyolc év alatt hatalmas nagy változás indult el. Ezt szeretnék tönkretenni, mindamellett pedig a kereszténység ellen is kirohanásokat indított.Mint ahogy Vona Gábor is, hiába vonult most ki a parlamentből, az iszlám érdekében olyan kijelentéseket tett, amelyek egyértelműen azt jelentik [[Dr. Apáti István: Nézd már meg, hogy a te főnököd mit mondott, hogy az iszlámot az emberiség egyik nagy szellemi és lelki alkotásának tekinti!]] hogy ők az illegális bevándorlást támogatnák. Vona Gábor olyan helyen lépett fel, olyan helyen ünnepeltette magát, akik a Szürke Farkasok nevű terrorszervezet [[Dr. Apáti István: Miért van még szabadlábon? Mit csinál a TEK?]] csoportjához tartoznak [[Gyöngyösi Márton: Ne pörögd túl!]] akik egyébként Ali Agcának az emberei voltak, és ez a társaság indította el Szent II. János Pál pápa ellen is a merényletet. Vona Gábor és a Jobbik [[Dr. Apáti István: Hároméves volt! Hülyeséget beszélsz!]] ilyen emberekkel barátkozik, ezeket az embereket akarja behozni az országba. Mindamellett pedig el kell mondani, hogy ők voltak azok, az az ellenzék Hadházy Ákossal és sokak együttes munkájával, akik nem támogatták az ország 80 százalékának azt az akaratát, hogy népszavazáson keresztül megvédjük az országot. Nem támogatták az ország megvédése érdekében az alkotmánymódosítást. [[Dr. Apáti István: Hétszer is!]] Támogatják azonban Soros György terveit, támogatják az ország megszállását, közösen bontanák le a kerítést, közösen tennék védtelenné ezt az országot, azaz az országot bevándorlóországgá akarják silányítani. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt kitartó és csodálatos Hadházy képviselő úr, önnek is sok-sok sikert kívánok a választásokra való felkészülésben. Bízom benne, hogy azok az igazságai, amelyeket ön elmondott az elmúlt években, azok az igazságok, amelyeket ön próbált közvetíteni a magyar emberek felé, mind-mind nyilvánosságra fognak kerülni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét. Gyöngyösi Márton: Meddig kell még hallgatnunk, elnök úr?]] , és kiderül, hogy hatalmas nagy hazugság, amit ön csinál, mint ahogy ezen a cetlin is be tudja mutatni. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. [[Dr. Hadházy Ákos Soltész Miklós felé fordulva: Gazember! Gazember! Soltész Miklós: Menjetek a Szürke Farkasokhoz! Gyöngyösi Márton: Folytasd csak! Beletanulsz!]] Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Révész Máriusz, a Fidesz képviselője: „Kerékpárutakról és más aktív turisztikai fejlesztésekről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Országgyűlés! A választási kampány beköszöntével egyre kevesebb kérdésben értünk egyet és egyre nagyobb vitáink vannak, ugyanakkor talán az ülésszak utolsó napirend előtti hozzászólásaként mégis szeretnék egy olyan témát felvetni, amiben talán elmondhatjuk, hogy konszenzus van. Abban, hogy az aktív kikapcsolódás, az egészséges életmód, a turizmus, a természetjárás feltételeit érdemes fejleszteni, azt hiszem, hogy nincs vita Magyarországon. De azt is el kell mondani, hogy miközben ezzel mindenki egyetértett, a rendszerváltozást követően azonban évekig nem történt semmi. 2010-ig a turistaházaink, elmondhatjuk, lepusztultak, a turistautakon a jelzések elkoptak, a kerékpáros turisztikai hálózatok nem épültek ki.2010-től azonban jelentős szemléletváltás történt, és joggal lehetünk büszkék az eredményeinkre. 2010 óta az erdészetek és a nemzeti parkok több mint száz turistaházat, vadászházat, szálláshelyet újítottak meg, épült 38 új kilátó, 31-et sikerült felújítani. 2018-ban már 80 ezer gyermek fog erdei iskolákban tanulni. Újjászületett az Országos Kékkör, elindult a kisvasutak felújítása. A turisták értékelték a fejlesztéseket, mert az erdészetek és a nemzeti parkok regisztrált látogatóinak száma 2010 óta több mint 70 százalékkal növekedett. Természetesen nem állunk meg, a célunk Ausztriához, Svájchoz vagy Szlovákiához hasonló színvonalú szolgáltatások kiépítése. Az idei évben, mivel szeretnénk továbbmenni, a kormány további 5 milliárd forintot biztosít turistaházak fejlesztésére. Egy felmérést is készítünk arról, hogy hol lenne szükséges a jövőben új turistaházakat építeni. Szeretnénk, ha az élményeket még nagyobbá tudnánk tenni azzal, hogy az eddigi három útvonalhoz képest még további tíz via ferrata útvonalat, azaz vasalt útvonalat is ki tudnánk építeni a közeljövőben a különböző sziklafalakon. Azt is el kell mondjam, hogy a folyók ideális lehetőséget nyújtanának Magyarországon a vízi túrázáshoz, de a körülmények mára nagyon leromlottak. A Magyar Kajak-Kenu Szövetséggel együttműködve kétszáz új vízitúra-megállóhely feltételeit fogjuk érezhetően feljavítani, és sok már ebben a szezonban, idén nyáron meg fog nyílni. Hasonló előrelépés történik a kerékpárutaknál. Reményeink szerint 2019 végéig elkészül a Budapestet Balatonnal összekötő kerékpárút, a Duna menti kerékpárút Rajka-Budapest között, megújul a Balaton-kör, bezárul a Tisza-kör Poroszló és Tiszafüred között. Még az idei évben kitáblázásra kerül számos kerékpáros turisztikai útvonal gátakon, erdészeti, mezőgazdasági utakon, és bízunk abban, hogy rövid időn belül megkétszerezzük a kerékpáros turisták számát Magyarországon. Az infrastruktúra-fejlesztések mellett nagyon fontos a szemléletformálás, ezért élesztettük újra, bővítettük ki a vándortáborozást, amiről sokaknak, sokunknak életre szóló élményeink vannak. Szeretnénk az idei évben tízezer gyermeknek, fiatalnak megmutatni a vándortáborozás szépségeit, de nemcsak gyalogos, hanem kerékpáros és vízitúra-útvonalakat is kiépítettünk. Fontos, hogy felkészült tanárok kísérjék a gyerekeket, ezért nekik a Testnevelési Egyetemmel közös képzést szerveztünk, és tisztes díjazást biztosítunk számukra. A kormány támogatásának köszönhetően az egyhetes vándortáborozás szállással, étkezéssel, felszereléssel, programokkal együtt 21 ezer forintért biztosított a fiataloknak. Elkötelezettek vagyunk abban is, hogy a városi közlekedésben is növeljük a kerékpárosok arányát, ezért a Magyar Kerékpáros Klubbal közösen tavasszal újraindítjuk a „Bringázz a munkába!” kampányt. Egy hollandiai kutatás szerint akik biciklivel járnak dolgozni, évente átlagosan egy nappal kevesebbet hiányoznak a munkahelyükről. Ha százezer embert rá tudnánk venni, hogy kerékpárral járjanak dolgozni, az százezer plusz munkanapot jelentene. Egy másik kutatás szerint a kerékpárral dolgozni járók két évvel tovább élnek várhatóan, mint azok, akik ezt autóval teszik. Ha sikerül plusz százezer embert rávenni, hogy kerékpárral járjon dolgozni, akkor belegondolni is érdekes, hogy kétszázezer évet adunk a magyar társadalomnak. Azt kell mondjam, hogy az elmúlt években érezhető lépések történtek az aktív kikapcsolódás és a kerékpározás területén. Ezen az úton szeretnénk továbbmenni. Nyugodtan mondhatom, hogy teljesen elkötelezett a kormány a természetjárás, a kerékpározás, a vízi túrázás feltételeinek a javítása területén. Akinek ez fontos, kérem, tüntessen ki továbbra is a bizalmával minket. Ha ezek a fejlesztések megvalósulnak, egy élhetőbb, szerethetőbb Magyarország jön létre, ahol a családok, idősek, gyerekek értelmesen, szépen tudják eltölteni a szabadidejüket. Ezen az úton szeretnénk továbbmenni, mert nekünk Magyarország az első. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, Révész Máriusz képviselő úr. A kormány nevében Fónagy János államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány valóban elkötelezett az aktív turisztikai fejlesztések iránt, és ezeket kiemelten kezeli. Ez az elköteleződés nem véletlen, hiszen a statisztikák szerint, sajnos hasonlóan a világ nagy részéhez, mi is egészségtelenül élünk, keveset mozgunk, jómagam is példa vagyok rá, hogy esetenként túlsúlyosak vagyunk.A kormány a korábbi években szigorú intézkedéseket tett a dohányzás visszaszorításáért, bevezettük a mindennapos iskolai testnevelést és megkétszereztük az igazolt sportolók számát. A kormánybiztos úr tevékenysége révén számos területen indulhattak el fontos fejlesztések e területen. Kerékpárutakra, mint ön is említette, egyedülálló módon rendkívül jelentős források állnak rendelkezésre. A fejlesztésekben meghatározó szempont a hálózatosság. A nemzetközi EuroVelo-hálózat, a Budapest-Balaton kerékpárút, a balatoni bringakörút kiemeltté nyilvánításával, a Tisza-tó körbetekerhetőségével, a turisztikai régiók összekötésének szándékával tervezett fejlesztések a kerékpáros turizmus és az útvonalak mentén található idegenforgalmi attrakciók népszerűségét növelni fogják. [[8.50]] A négy évszakos sípályafejlesztések támogatásának köszönhetően nemcsak télen, hanem egész évben számítani lehet a térségi turizmus fellendülésére. A kisvasutakra vonatkozó törvények módosításával és erre jelentős források biztosításával, útvonal- és járműfejlesztésekkel vonzóbbá tesszük ezt az utazási formát a kikapcsolódni vágyók számára; hozzáteszem: ezzel számos kistérség idegenforgalmi lehetőségeit, kapacitását javítjuk. Nekem mint volt kenusnak különösen közel áll a szívemhez a dunai és tiszai kishajókikötők fejlesztésére vonatkozó erőteljes szándék. Bízom benne, hogy már az idén nyáron számos helyen találnak a vízi túrázók kishajó kikötésére alkalmas helyeket, hiszen erre a célra több mint 3 milliárd forintot szán a kormány fordítani. A nyaralóhajózás új élményekkel gazdagítja majd a vízi közlekedést, elsőként az észak-magyarországi vizeken. A szemléletformálásban is jelentős lépések történtek. Az aktív életforma népszerűsítését soha nem lehet elég korán elkezdeni, ezért örvendetes a vándortáborok elindulása, a képzések, az útvonalak népszerűsítése és népszerűsége. Bízunk abban, hogy minél több oktatási intézmény választja ezt a táborozási formát, amelynek révén Magyarország gyönyörű tájait gyalog, vízen vagy kerékpárral bejárva életre szóló élménnyel gazdagodhatnak a diákok. Az ötpróbaprogram által minél többen kaphatnak kedvet a szabadidős sporteseményeken való részvételhez. A kerékpárutak fejlesztése, a sípályafejlesztések, a kisvasutak ütemterve, a nyaralóhajózás, a kishajókikötés, a tervek között szereplő jelentős számú turistaház-fejlesztés igen változatos infrastruktúra-fejlesztést jelentenek, amelyek révén az adott térségek turisztikai vonzereje emelkedhet, amelynek eredményeképpen a társadalom egészsége, közérzete javulni fog. Ehhez kérem képviselőtársaim aktív támogatását és segítségét, mi több, az ezekben történő aktív részvételét. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. A napirend előtti felszólalások végére értünk.Hadházy Ákos képviselő úr ügyrendben jelentkezett. Kérdezem képviselő urat: személyes érintettség ügyében? [[Dr. Hadházy Ákos: Igen, személyes érintettség.]] Nem tudom megadni a szót, mert nem tartom indokoltnak. Köszönöm szépen. [[Dr. Hadházy Ákos közbeszól.]] Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Lengyelország melletti kiállásról Brüsszel nyomásgyakorlásával szemben című előterjesztés kivételes eljárásban történő összevont vitája. A Németh Zsolt, Gulyás Gergely, Kucsák László fideszes képviselők, valamint Gaal Gergely és Latorcai János, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselői által benyújtott előterjesztés H/19861. sorszámon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként megadom a szót Németh Zsolt úrnak, a törvényjavaslat előterjesztőjének, 15 perces időkeretben.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A Lengyelország melletti kiállásról Brüsszel nyomásgyakorlásával szemben címmel előterjesztett határozati javaslatunk kapcsán nem árt tisztáznunk, hogy pontosan miről van szó, illetve hogy miről nincsen szó ebben az előterjesztésben. Ugyanis ez az ügy természetét illetőleg elsősorban európai uniós ügy.Először is pár szóban arról, amiről nem szól a határozati javaslatunk. Nem szól arról, hogy kinek van igaza a reflektorfénybe került lengyel belpolitikai vitában. Ugyanis ezt nem a magyarok, de nem is Brüsszel dolga eldönteni, hanem egyedül a lengyeleké. Nem avatkozunk be tehát Lengyelország belső ügyeibe. Arról sem szól, hogy az Európai Unió vagy az európai integráció önmagában véve rossz dologgá válna amiatt, mert a Bizottság túlterjeszkedik az Európai Unió alapszerződésében rögzített hatáskörén. Vagyis amikor kiállunk Lengyelország mellett, azzal nem euroszkeptikusok vagyunk, és minden híresztelés ellenére nem akarunk sem kilépni az Európai Unióból, sem meggyengíteni az Európai Uniót, sem lebontani azt. Arról sem szól a terítéken lévő határozati javaslatunk, hogy ne lenne jelentősége annak, hogy az Európai Unió betartassa a tagállamokkal és ő maga is betartsa saját értékrendjét. Lelkes támogatói vagyunk például annak a polgári kezdeményezésnek, amely arra irányul, hogy a kisebbségpolitikában az Európai Unió tartassa be saját értékrendjét, és bízunk abban, hogy az az egymillió aláírás, ami április elejéig előreláthatólag össze is fog gyűlni, azt követően az Európai Uniónak élvezni fogja a teljes támogatását ennek az értékrendi elkötelezettségnek a talaján. Továbbá arról sem szól az előterjesztésünk, hogy csak magunknak vindikálnánk az igazság kimondását az Európai Unióban. Bárkivel készek vagyunk érveinket ütköztetni arról, hogy mire van és mire nincs joga az Európai Unió intézményeinek Lengyelországgal, illetőleg bármely tagállammal szemben. Ezért is írjuk most le az álláspontunkat, mert vitatkozni szeretnénk azzal az állásponttal, ami nem egyezik a miénkkel. És végül arról sem szól az előterjesztés, hogy a magyar-lengyel barátság bármilyen értelemben ellensúlya lenne az Európai Uniónak vagy bármely másik uniós tagnemzettel fenntartott kapcsolatunknak. A magyar-lengyel barátság nem ellensúly, hanem meggyőződésünk szerint hozzáadott érték az európai integrációban, mint ahogy minden nemzetnek a másikkal fönntartott barátsága nem gyengíti, hanem erősíti az európai integrációt. Amiről viszont szól ez a határozati javaslat, az az, hogy az Európai Unió meggyőződésünk szerint nem arra való, hogy a tagállamok belpolitikai vitáit eldöntse. Erre a tagállamok parlamentáris rendszere való. Ez lengyel belügy, lengyel hatáskör, ez a lengyel szuverenitás része, vagyis a tagállamok szuverenitásáról nagyon is szól ez a mostani Lengyelország kontra Európai Unió vita. És ha egyszer Lengyelország belügyeibe ilyen szinten beavatkozik az Európai Unió, akkor onnantól kezdve precedenst teremt további beavatkozásokra is. Tehát amit ma megtesz Lengyelországgal szemben, azt holnap megteheti bármely más tagállammal szemben is. Ha sarkítani akarnám a kérdést, akkor úgy tenném fel, hogy végül is ki írja itt a lengyel alkotmányt. Van még a lengyel alkotmány megírásához joga a lengyeleknek, vagy ezt is szívesen átvállalja tőlük a fáradhatatlan Európai Bizottság? Arról is szól az előterjesztésünk, hogy nem fogadjuk el az Európai Unió alapszerződése csűrcsavarásával kialakított döntéseket. Az számít, ami a szerződésben le van írva és nem az, amit balliberális értelmiségiek politikai indíttatásnál fogva belemagyaráznak az Európai Unió alapszerződésébe. [[9.00]] Tehát kifejezetten jogi alapon állunk. Ha az Európai Unió túllép a szerződés betűjén, akkor hatáskörön kívül, azaz illegitim módon cselekszik. Szívem szerint ezekben az esetekben a Bizottság ellen indítanék inkább kötelezettségszegési eljárást, mert az Európai Bizottság rendszeresen túllépi a saját hatáskörét, amivel egyébként a lisszaboni szerződés keretei között ruházták fel a tagállamok, illetőleg az európai polgárok. És szól az előterjesztésünk arról is, hogy az Európai Uniónak a tagállamok fölé való ilyen növelését, tehát a lopakodó integrációt, azt kifejezetten elutasítjuk. Az alapszerződés szerint a Bizottság az európai szerződések őre, és pont a Bizottság szegi meg azzal, hogy hatalmával túlterjeszkedik, és beleavatkozik olyan belügyekbe, amelyekben nem illetékes. S leginkább arról szól ez az állásfoglalás, hogy amíg nincs egy konszenzusos dokumentumban rögzítve, hogy pontosan milyen cselekmények sértik az Európai Unió értékrendjét, addig ilyen cselekményeket az értékrend nevében nem lehet számonkérni az országokon. Arról is szól tehát az előterjesztésünk, hogy ha ezt bármely tagországgal szemben megteszik, akkor mi ez ellen fellépünk, mert valójában nem valami ellen, hanem valamiért lépünk fel: az európai integráció tisztaságáért, jogszerűségéért, eszméjéért és végeredményben az európai integráció jövőjéért lépünk fel. És végül arról is szól az előterjesztésünk, hogy amikor a jogtalanság pont Lengyelországgal szemben történik, az különösen felháborít minket, hiszen ezeréves barátunk, és ennek a barátságnak az alapja mindig is mi is volt? Európa megvédése volt. Európát együtt védtük meg olyan törekvésektől is, amelyek Európán kívülről érték Európát, mint például az oszmán hódítás. Hadd emlékeztessek arra, hogy Sobieski János jött minket megvédeni a párkányi csatában, és segített bennünket ahhoz, hogy végül megszabaduljunk a török hódoltság alól. Vagy a kommunizmus, amely ellen 1956-ban együtt indítottuk a lázadást, pontosabban elindították azt a lengyelek, mi követtük őket, és aztán ők viszonttámogattak bennünket ebben a küzdelemben; de olyan törekvésektől is, amelyeket Európából szerveztek az európai értékrend ellen, ezek ellen is együtt léptünk fel a lengyelekkel, mint például a birodalmak nemzetek fölé emelésének a példája például a Szent Szövetség keretében, amely ellen felkeléseinket vívtuk a XIX. században, így például 1848-ban Bem tábornok a Szent Szövetség ellen harcolt, amikor a magyar forradalom mellé állt. Vagy a nácizmus, amelynek lengyel áldozatai számára tömegestül adtunk menedéket, és legnagyobb büszkeségünkre van az, hogy a lengyelek számára a második világháborúban oltalmat jelenthetett az akkori Magyarország. Tehát Lengyelországért állunk ki, de Európáért, az európai integráció tisztaságáért, jogszerűségéért harcolunk ugyanúgy együtt, ahogy annyiszor a történelemben. Ez számunkra nem pártpolitikai ügy, sem Lengyelországban, sem Magyarországon, hanem az európai eszme melletti következetes kiállás ügye akár az az ellen fellépő európaiak ellenében is. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Elnök Úr! Kérem, támogassák kezdeményezésünket, ezzel Lengyelországot és az Európai Unió szerződésszerű működését is támogatják. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Németh Zsolt bizottsági elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a kormány részéről kíván-e felszólalni Magyar Levente államtitkár úr. [[Magyar Levente jelzésére:]] Igen. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Az elmúlt években is sok szó esett itt a Ház falai között a magyar-lengyel barátságról, részben abban az összefüggésben, hogy miként lehet ezt a történelmi örökségünket, ezt a valóban őszinte és régre visszatekintő történelmi örökséget a XXI. században értelmezni, annak a gyakorlati megnyilvánulásait elősegíteni. Azt gondolom, hogy ez már csak azért is rendkívül fontos Magyarország számára, mert talán egy kéz is sok ahhoz, hogy megszámoljuk azokat a barátainkat, azokat az állandó szövetségeseinket, akikre jóban-rosszban számíthatunk minden körülmények között. Lengyelország kétségkívül ezek között van, ha van egyáltalán még valaki Lengyelországon kívül. És miután az igaz barát bajban ismerszik meg, azt gondolom, tisztelt képviselő úr, hogy messzemenően helyénvaló, időszerű és üdvözlendő az a kezdeményezés, amit a képviselő úr ismertetett, hiszen Lengyelországon keresztül minket is támadás ért, ez a fellépése az Európai Bizottságnak nem csak Lengyelországról szól, ez Magyarországról legalább annyira szól, és ne feledjük, legalább annyira szól Közép-Európa és a visegrádi együttműködés egészéről, hiszen nehéz nem észrevenni azokat a tágabb és mélyebb politikai megfontolásokat, amelyek az átrendeződő Európában és az átrendeződő világpolitikai viszonyok folytán fellelhetők ezen támadás mögött. Tisztelt Ház! Mi ezt a támadását az Európai Bizottságnak egyrészt jogtalannak véljük, hiszen annak a jogi megalapozottságát illetően rendkívül komoly kérdések fogalmazódnak meg, ha nem jelenthető ki egyenesen az, hogy teljességgel jogtalan maga az eljárás szigorúan jogi szempontból is. Mindenképpen igazságtalannak tartjuk, hiszen van jó pár olyan tagállam, amely jogi értelemben, az európai szerződések betűje szerint sokkal hosszabb ideje nem tart be bizonyos kötelezettségeket, mint Lengyelország részéről ezen vélt be nem tartása bizonyos kötelezettségnek. És mindenekelőtt tiszteletlennek tartjuk az eljárást Lengyelországgal szemben, hiszen egy ország szuverenitását, egy olyan népnek a büszkeségét, a függetlenségét és a méltóságát veszik semmibe, amelyik talán minden más népnél többször és nagyobb áldozatot vállalva kiállt az európai eszmékért, az európai értékekért. Tisztelt Ház! Nevezhetjük ezt az Európai Bizottság által indított támadást Lengyelország elleni hajtóvadászatnak, nevezhetjük inkvizíciós eljárásnak, mindegy, hogy milyen szavakat használunk, a lényeg ugyanaz marad: Lengyelországot egy méltatlan politikai, egy pillanatig se tévesszük ezt szem elől: politikai támadás érte, amely mögött szeretném ismételten hangsúlyozni nehéz nem észrevenni, hogy milyen tágabb megfontolások állnak. Egyrészt hogyha megnézzük azt, hogy Közép-Európa az elmúlt években mind az európai értékrend szempontjából, mind az európai gazdasági viszonyok szempontjából milyen súlynövekedésen ment keresztül, akkor ez rámutathat arra, hogy mi állhat az európai intézmények és az intézmények mögött álló egyes európai tagállamok frusztráltsága mögött Lengyelországot illetően. Ma, tisztelt Ház, a visegrádi négyek kereskedelmi forgalma Németországgal majdnem kétszeresen haladja meg Németország és Franciaország kereskedelmi forgalmát, tehát olyan történelmi léptékű gazdasági súlynövekedésről és átrendeződésről beszélhetünk, amelyre évtizedek óta nem volt példa Európában, a nyugat-európai periféria felemelkedése óta a 70-80-as években nem volt példa arra, hogy ilyen mértékű átrendeződés történjen, és ez az átrendeződés egyre növekvő ütemű, egyre látványosabb, egyre érezhetőbb a politikai súly tekintetében is. Nyilvánvaló, hogy Közép-Európa sikeressége és a közép-európai sikertörténet rendkívüli távlatai, amelyek látszanak, sokakat bosszantanak, sokakat arra késztetnek, hogy fellépjenek ez ellen. Legalább ennyire fontos, ha nem még fontosabb az a megállapítás, hogy az eredendő és talán legfontosabb európai értékek ellen indult támadás, hiszen mely ország tekinthető autentikusabb letéteményesének olyan egyetemes és európai értékeknek, mint a függetlenség, a szabadság és az emberi méltóságnak a tisztelete, amely mellett Lengyelország a történelme során oly sokszor lándzsát tört és vérzett, oly sokat áldozott. [[9.10]] Egyértelmű, hogy Lengyelország lengyel ország akar maradni, ahogyan mi, magyarok is meg szeretnénk maradni magyarnak. Ez talán korunk legnagyobb kihívása, hiszen az Európai Bizottság által képviselt ideológia és még egyszer azon kormányok által képviselt ideológia, amelyek az Európai Bizottságot rendre arra késztetik, arra buzdítják, vagy egyszerűen csak lehetőséget adnak neki, hogy hatáskörét ilyen mértékben túllépje, egy teljesen más ideológiát, egy teljesen más jövőképet képviselnek, egy teljesen más ideált képzelnek el Európa számára, a vegyes társadalmak, a bevándorlótársadalmak ideálját, amely Közép-Európától oly messze áll. Hiszen a saját országunkért, annak érdekében, hogy ezt megőrizzük olyannak, amilyen, rengeteg vért hullattunk még olyan korokban is, amikor ez Nyugat-Európában már csak a történelemkönyvekből volt ismert. Szeretném még egyszer hangsúlyozni, hogy ami Lengyelországgal szemben történik, azt mi Magyarországgal szembeni támadásnak vesszük, a keresztény értékek, a családcentrikus és szuverenitásalapú ország és önkép elleni támadásnak, és innen tudom biztosítani a kormány nevében Lengyelországot és az egész lengyel népet, hogy ha a folyamat odáig jut, akkor Magyarország feltételek nélkül támogatni fogja Lengyelországot, és minden olyan döntést meg fog vétózni, amely Lengyelország ellen irányul. Ne feledjük, tisztelt Ház, hogy Magyarországgal szemben nemcsak politikai értelemben, hanem jogi értelemben is megindult egy hasonló eljárás, az Európai Parlament ugyanis kezdeményezte az Európai Bizottságnál a 7. cikkely szerinti eljárás megindítását Magyarország ellen. Tehát nemcsak fenyeget az a veszély vagy az a kilátás, hogy Magyarországot is hasonló elbánásban részesítik, mint Lengyelországot, hanem ez már valóság, noha más szakaszban tart a velünk szembeni eljárás, mint a lengyelekkel szembeni, ez már valóság, és ez csak még erősebben azt mondatja velünk, hogy zárni kell a sorokat, és Lengyelország ilyen értelemben feltétel nélkül és mindig számíthat Magyarországra. Tisztelt Ház! Támogatjuk a képviselő úr által ismertetett határozati javaslatot, és az a tiszteletteljes javaslatunk, kérésünk a Ház számára, hogy fontolja meg annak a változtatás nélküli elfogadását. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Magyar Levente államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, a Törvényalkotási bizottság előadójának, 15 perces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy az elfogadott döntésünknek megfelelően a kivételes eljárás szabályai szerint a tegnapi napon a Törvényalkotási bizottság megtárgyalta „A Lengyelország melletti kiállásról Brüsszel nyomásgyakorlásával szemben” címmel benyújtott, H/19861. számú határozati javaslatot, és ahhoz a bizottság 22 igen szavazattal összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. A módosító javaslatok nyelvhelyességi-jogtechnikai módosításokat tartalmaznak. Példátlan módon az Európai Parlament plenáris ülése 2017. november 15-én határozatot fogadott el a lengyelországi helyzetről, amelynek értelmében elkezdi előkészíteni az uniós alapszerződés 7. cikke szerinti eljárás megindítását a lengyel kormánnyal szemben. 2017. december 20-án pedig az Európai Bizottság bejelentette, hogy megindította az eljárást, amelyet az EP a soron következő plenáris ülésen határozatban készül elfogadni. Tisztelt Képviselőtársaim! A 7. cikket eddig még sohasem alkalmazták az Európai Unió történetében, ez az első alkalom, hogy valamely tagállammal szemben kilátásba helyezik. A Magyar Országgyűlés elfogadhatatlannak tartja az Európai Bizottság bejelentését, tekintettel arra, hogy úgy véljük: ez egy politikai támadás a szövetségeseink ellen. A magyar álláspont szerint e döntésével a Bizottság túllépi az európai uniós alapokmányokban rögzített feladatkörét, ezért a határozati javaslat felszólítja a kormányt, hogy álljon ki Lengyelország mellett. Nem támogathatunk olyan javaslatot, amely Lengyelország uniós tagságából eredő alapvető jogainak gyakorlását korlátozza. Ezért kérem, támogassák a határozati javaslat elfogadását. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Vas Imre képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. Felhívom a figyelmüket arra, hogy a frakcióknak 30-30 perc, a független képviselőknek összesen 8 perc áll rendelkezésükre. A felszólalások első körében a vezérszónokok ismertetik a frakciók álláspontját, képviselőcsoportonként 15 perces időkeretben. Elsőként megadom a szót Németh Zsolt bizottsági elnök úrnak, képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Előterjesztőként már kifejtettem azokat a megfontolásokat, amelyek a fejünkben vannak, azokat a célokat, amelyek mellett elkötelezettek vagyunk; nem kívánom ezeket megismételni. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem, az MSZP képviselőcsoportja részéről kíván-e valaki felszólalni. [[Jelzésre:]] Bárándy Gergely képviselő úr készülődik… [[Dr. Bárándy Gergely, miközben próbálja feltenni a mikrofonját: Ahogy kibogozom, azonnal!]] , miután kibogozza. Öné a szó, Bárándy Gergely képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A lengyel-magyar barátság valóban a távoli múltban gyökeredzik, és magam is fontosnak tartom azt, hogy e jó viszony a két nép között tovább erősödjön, és ez nemcsak barátságban, hanem akár közös politikai vagy gazdasági érdekek képviseletében is megmutatkozhat. Erről kell, erről kellene hogy szóljon a V4-kezdeményezés, illetve -szövetség is. Ráadásul azt kell mondanom, hogy még személyes vonzódás is van bennem a lengyelek iránt, hiszen a családom egy nagyon megbecsült ága lengyel származású. Az én egyik ükapám, Volenszky Kálmán éppen száz éve, 1918-ban írta Ugocsa vármegye főispánjaként a következő mondatot, idézném: A szabadság nem más, mint az igazságos jogoknak kölcsönös tisztelete. 1918 óta Európa népei sokat küzdöttek azért, hogy jogállamban élhessenek; azért, hogy a jogot, amelynek része ma már a nemzetközi jog és az európai jog is, az államhatalom betartsa. Sokat küzdöttek azért, hogy a jog betartására hivatott bíróságok függetlenek maradjanak, függetlenek maradhassanak. Sokat küzdöttek azért, hogy a végrehajtó hatalom az igazságszolgáltatást ne gyűrhesse maga alá, és hogy a bíróságok védhessék a polgárok jogait, akár még az államhatalommal szemben is. Tisztelt Országgyűlés! Ugyanakkor ez a határozat nem a két nép barátságáról és összetartásáról szól, hanem azt kell mondanom sajnos, hogy két autokrata kormány közös nyomásgyakorlásáról, amely vállalhatatlan, a demokratikus elvekkel és a jogállam eszméjével össze nem egyeztethető közjogi törekvéseikhez próbál igazolást találni. Magyarország és Lengyelország népét pedig mintegy paravánként használva tolják maguk előtt, hogy leplezzék saját hatalomtechnikai törekvéseiket. Tisztelt Képviselőtársaim! Ma már elég sok írás, tanulmány, vélemény született arról, hogy hogyan néznek ki a XXI. századi autoriter rezsimek. Ezek nem hasonlíthatók a XX. századi diktatúrákhoz, egészen más a természetük, egészen mások az elveik, egészen mások a jellemzőik, egészen mások a működési módszereik. Azonban az utóbbi időben, figyelembe véve egyébként azokat az országokat elsősorban, ahol ezek kiteljesedtek, mondjuk, Oroszországot, Törökországot, Azerbajdzsánt, Kazahsztánt megjegyzem, hogy Magyarország új jóbarátai és szövetségesei ezek az országok , és figyelembe véve egyébként most már Magyarországot és sajnos Lengyelországot is, jól definiálhatók, hogy mik ezek az elvek, mik ezek a módszerek, mik ezek a jellemzők, amelyek alapján ezek a rezsimek működnek. [[9.20]] Azaz nagyjából sikerült mára feltárni a XXI. századi autokráciák természetét, természetrajzát. Hogy néhány elvet említsek abszolút a teljesség igénye nélkül, és utána rátérve arra, hogy ez miért fontos most: ilyen például a nyers többségi elv, azaz a győztes mindent visz. Amelyik tagadja a fékek és ellensúlyok rendszerét, egyetlen érvet, egyetlen elvet ismer, hogy ki nyerte meg a parlamenti választást. Aztán ilyen a történelem újraírásának az igénye, aztán ilyen a demokrácia újradefiniálása általában egy-egy szócska hozzáillesztésével: forradalmi demokrácia vagy éppen Magyarországon az illiberális demokrácia. És idetartozik a szuverenitás hangsúlyozása is. A szuverenitás hangsúlyozása, hadd fogalmazzak inkább úgy, mert ez lehetne akár pozitív is: az abszolút szuverenitás doktrínájának a hangoztatása; erre kiváló példa volt államtitkár úr felszólalása. Amikor nemzetközi fórumokon ezeket az államokat kritika éri, vagy elmarasztalják őket nemzetközi jogi testületekben, és erről, még egyszer mondom, ma már tudományos művek születnek, hogy ezek általános jellemzői ezeknek a rezsimeknek akkor még hadd tegyem hozzá, hogy a hazai gyakorlatuk miatt, amiről most is szó van , akkor bizony az abszolút szuverenitás doktrínáját kezdik hangoztatni. Ez történik most is. Magyarországon ugye, elég sokat beszéltünk erről itt a parlamentben volt törekvés arra, hogy az igazságszolgáltatást a hatalom maga alá gyűrje. Erről szólt az igazságügyi reform, amit, hála a Jóistennek, az ellenzék hadd fogalmazzak az önök szája íze szerint: a brüsszeli bürokraták, a Velencei Bizottság, a monitoringbizottság, az Európai Bizottság nyomására kénytelenek voltak 80 százalékban nagyjából visszavonni. Ezért nem valósult ez meg Magyarországon, és ha tekinthetünk valamit a nemzetközi szervezetek és a magyar ellenzék közös sikerének, akkor az az, hogy ma Magyarországon az igazságszolgáltatás még úgy nagyjából független. A törekvések azóta sem szűntek meg, lásd közigazgatási bíróságok, talán pontosabb nevén: a fideszes pártbíróságok felállításának a kísérlete. Lengyelországban most ugyanez történik. Az igazságszolgáltatás függetlenségét veszélyeztető reformjavaslatokat nyújtanak be, és fogadnak el. Ez zajlik most ott, és erre reagál az Európai Unió. De nézzük azt, hogy mi jellemző még egyébként ezekre a rezsimekre! Az és ezt is, még egyszer mondom: ma már tudományos munkák dolgozzák fel , hogy egymás védelmében lépnek fel az ENSZ-ben és más nemzetközi fórumokon is azért, hogy ezeket a törekvéseiket ott meg tudják védeni. Azaz egységfrontba tömörülnek azok az államok, amelyek ezeket az autokratikus folyamatokat lejátsszák a saját országukon belül, és közösen gyakorolnak nyomást az európai és a világszervezetekre, a nemzetközi jogi fórumokra azért, hogy egyébként ott a nemzetközi jogot, az európai jogot ne tudják érvényesíteni velük szemben. Ez történik most, és ennek talán a legeklatánsabb példája ez a javaslat, amit ma tárgyalunk. Magyarán, arra használják fel a magyar parlamentet, hogy erőt demonstráljanak az Európai Uniónak a lengyelországi autokratikus törekvések védelme érdekében. Szeretném mondani, és talán ezzel az előterjesztők is egyetértenek, hogy az Európai Unió nemcsak egy gazdasági közösség, hanem egy értékközösség is. Az értékeknek pedig igenis része a jogállam eszméje. Ráadásul az Európai Uniónak az egyik felvállalt törekvése az, hogy az európai békét biztosítsa. Az európai békét akkor lehet biztosítani, ha az államok és nem az Európai Unió nem él vissza hatalmával, nem hozza az állampolgárait kiszolgáltatott helyzetbe, megtartja a fékek és ellensúlyok rendszerét saját államán belül, megtartja a jogállami elveket és a demokratikus normákat. Lengyelországban ma ennek az ellenkezőjének lehetünk tanúi, ahogy Magyarországon is, és ilyen szempontból, minthogy még egyszer mondom ezt most már kezdik feltárni, hogy mik ezeknek a rezsimeknek a jellemzői, bizonyos szempontból értem, hogy miért van itt előttünk ez a javaslat. Ma Magyarország autoriter kormánya egységfrontba tömörül Lengyelország autoriter kormányával, és ez nem a két népről szól. Még egyszer mondom: a két népet önök paravánként tolják maguk előtt, rájuk hivatkoznak, de egyébként a két nép barátságának, a két nép érzületének és őszintén remélem, hogy a két nép jövőjének sincs semmi köze ahhoz, ami itt ma folyik, és ami Lengyelországban ma kormányzati szinten folyik. Szeretném azt is mondani, tisztelt képviselőtársaim, hogy a magyar és a lengyel autokratikus törekvéseket, a jogállam megkérdőjelezését, a fékek és ellensúlyok lebontásának folyamatát, vagy éppen, hogy konkrét legyek, az igazságszolgáltatás függetlenségének megsértését elsősorban nem a kárhoztatott brüsszeli bürokraták és nem is Soros György ítélik el leginkább vagy legélesebben, hanem a tagállamok nemzeti kormányai. Például Németországé, ahol konzervatív vezetés van több mint egy évtizede; na meg az ENSZ parlamenti közgyűlésének a bizottságai. Talán az elgondolkodtató kéne hogy legyen mind államtitkár úr, mind az előterjesztők számára, hogy elsőként nem Brüsszel emelt kifogást ezek ellen, nem Brüsszel kifogásolt sem Magyarországon, sem pedig Lengyelországban. Elsőként bizony a tagállamok nemzeti kormányai tették ezt meg. Méghozzá olyan nemzetek kormányai, amelyekkel Magyarország, ha jól tudom, baráti kapcsolatban áll. Németország, úgy tudom, hogy az egyik legfontosabb partnere mind politikai, mind gazdasági értelemben Magyarországnak. De mondhatnék más államot, vagy mondhatnék tengeren túli államot, az Egyesült Államokat, ahol szintén ezt megtették, mind a magyar, mind a lengyel törekvésekkel szemben. Éppen ezért tehát, tisztelt képviselőtársaim, arra hivatkozni, hogy Brüsszel túllépi a hatáskörét, és ez az egész cirkusz, ami ma itt megy, ez ezért történik, és ennek az ellentételezéseként, ellensúlyozásaként nyújtották be ezt a javaslatot, ez egész egyszerűen nem állja meg a helyét. Mert ha Brüsszel nem tenné, akkor tenné egyébként a világ demokratikus része, úgy egységesen. Tudom, hogy vannak ezekben az államokban más vélemények. Nagyon erős kisebbségben hallani más hangokat is, de nagyítóval kell keresni, hogy az önök médiájában meg lehessen jelentetni egy-egy véleményt, ami az általam most elmondottakhoz képest más, és az önök álláspontját tükrözi. Sajnos, ma ott tartunk, tisztelt képviselőtársaim, hogy azok a tanulmányok, amelyek a XXI. századi autokráciák természetrajzát elemzik, azoknak szerves része Magyarország; szerves része Magyarország, Magyarországot idesorolják. Azt mondják, hogy még nem tartunk ott, mint Oroszország vagy Törökország, vagy Azerbajdzsán, de ugyanazokat a módszereket alkalmazzuk, és ugyanazon az úton haladunk. Sajnos, Lengyelország is ezt teszi. És azt gondolom, hogy ez nem a jövő útja. Azt kéne inkább megfontolni és meggondolni, hogy ha Magyarország felelősséget érez a lengyel nép iránt és remélem, hogy így van , akkor megpróbálja a lengyel kormányt rábírni arra, hogy változtasson a hozzáállásán, már ami a jogállamiság elveit és eszméjét illeti. Ezzel sokkal többet tudna segíteni a lengyel népnek, mint azzal, hogy kiáll egy olyan kormányzati törekvés mellett, ami biztosan nem a lengyel polgárok és a lengyel emberek érdeke. Éppen ezért, tisztelt képviselőtársaim, a javaslatot támogatni nem fogjuk, én magam sem fogom, és még egyszer szeretném hangsúlyozni, nem azért, mert ne tartanám, és ne becsülném sokra Magyarország és Lengyelország barátságát, ne tartanám nagyon sokra a lengyel embereket, és ne éreznék irántuk rokonszenvet; hanem azért, mert úgy gondolom, hogy annak a folyamatnak a megállítása, ami ma Magyarországon és Lengyelországban folyik, az a lengyel és a magyar embereknek az érdeke. Köszönöm szépen a figyelmet
Köszönöm szépen, Bárándy Gergely képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja jelezte, hogy két felszólaló ismerteti a frakció álláspontját. Elsőként megadom a szót Latorcai János alelnök úrnak. [[9.30]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A magyarok és a lengyelek rendkívüli barátságát, amely az Árpád-kortól napjainkig töretlenül virágzik, mindig is áthatotta egyfajta szolidaritás, az egymásért önzetlen cselekvés eszméje. Ez a barátság államférfiak, nagy királyok és királynők sorát, szentek és hősök sokaságát teremtette meg. Közös történelmünk egyik talán legjelentősebb és legfényesebb fejezete az 1848-49-es forradalom és szabadságharc volt, amelyben Bem József és Henryk Dembiński tábornokokkal az élen több lengyel tiszt és közkatona vett részt, és ha kellett, áldozta életét a magyar szabadságért. Magyarország is meghozta a maga áldozatát, amikor Lengyelországot 1939-ben lerohanták a hitleri Németország és a sztálini Szovjetunió csapatai. Ezt követően több mint százezer menekült, lengyel katona és civil személy talált menedéket hazánkban a háború egész időtartama alatt vagy átmenetileg. De azt sem feledhetjük, hogy az 1956. október 23-ai tüntetés a lengyelek melletti rokonszenv és szolidaritás kinyilvánításának a jegyében szerveződött, és a lengyelek is hasonlóképpen reagáltak a magyar eseményekre: vért adtak a magyar sebesülteknek, gyógyszer- és élelmiszer-szállítmányokat indítottak Budapestre, és menekültjeink egy részét is befogadták. Így érkeztünk el közösen a rendszerváltás hajnalára, két szabadságszerető, de a történelem során többszörösen elnyomott nép reménykedett egy jobb és szabadabb újrakezdésben. A megfeszített munka eredményeként 1999-től a NATO, 2004-től pedig az EU tagjaivá váltunk. Ekkor sokan éreztük úgy, hogy megérkeztünk oda, ahová mindig is tartoztunk. Tisztelt Képviselőtársaim! A 2004 óta eltelt lassan másfél évtized azonban megtanította mindkét nemzetet arra, hogy a szabadság és a jólét nem ajándék, hanem a jól végzett munka, a közös küzdelem eredménye. Az Európai Unió tagjaiként azt is megtanultunk, hogy közösen vallott céljainkat összefogva, egymást támogatva könnyebben érhetjük el. Büszke vagyok rá, hogy ennek egyik kezdőlépése, a magyar-lengyel barátság napjának aktív kezdeményezője lehettem 2007-ben, és arra még büszkébb vagyok, hogy azt az Országgyűlés akkor egyhangúlag fogadta el. [[Dr. Hörcsik Richárd: Úgy van!]] A magyar-lengyel kapcsolatok szorosabbá válása számtalan, pártpolitikát is felülíró eseményt hozott az elmúlt tíz évben. Hogy csak két lényeges momentumot emeljek ki: idősebb Antall József és Henryk Slawik emlékének előtérbe állítását, valamint az 1956-os eseményekben gyökerező szolidaritás évének kinyilvánítását és megünneplését, amelyek jelzik a parlamentáris kapcsolatok erejét és fontosságát is. A parlamentáris kapcsolatok az elmúlt időszakban nemcsak a nemzeti parlamentek közötti együttműködésben, hanem a V4-ek közötti együttműködésben és az Európai Parlamentben is megmutatkoztak. A 2010-es kormányváltást követően hazánk ellen meginduló brüsszeli támadások során rendkívüli jelentősége volt annak a segítségnek, amit lengyel barátaink nyújtottak, amiért azóta is hálásak vagyunk és elismeréssel tartozunk nekik. Mi, magyarok már 2010-ben megtanultuk, hogy szabadságunkat vagy újabban nemzeti szuverenitásunkat Európában, az Európai Unióban is meg kell védenünk. Ma, amikor Lengyelországot éri rosszindulatú és méltatlan támadás, pontosan tudjuk, hogy nem csupán vitatott törvényi rendelkezésekről van szó, hanem sokkal mélyebb, sokkal összetettebb kérdésekről. A brüsszeli bürokrácia centralizációs, föderatív törekvéseivel szemben fellépő államok, amelyek a közösség jövőjét nemzetek Európájaként és nem európai egyesült államokként képzelik el, szálkát jelentenek néhány európai politikus és vezető bürokrata szemében. 2017 novemberében példátlan eljárás indult a lengyel kormány ellen: az Európai Bizottság az uniós alapjogok megsértése miatt az Unió kvázi alkotmányának 7. cikke szerint eljárást kezdeményezett a lengyel kormánnyal szemben. A Fidesz-KDNP-pártszövetség elfogadhatatlannak tartja az európai uniós alapszerződés 7. cikke szerinti eljárás megindítását, hiszen az Európai Unió nem csorbíthatja a nemzeti alkotmány teljes jogrendben érvényesülő elsőbbségét az adott ország szuverenitása alá tartozó területeken. Az pedig, hogy Lengyelország nem a demokratikus jogrend talaján áll, egész egyszerűen nem igaz. Ez az eljárás tehát veszélyes precedenst teremt, mivel e döntésével a Bizottság túllép a szerződések őrének [[Dr. Hörcsik Richárd: Úgy van!]] az uniós alapokmányokban rögzített feladatkörén. Ennek a gyakorlatnak az elfogadása nemcsak komoly legitimációs problémákat vet fel, hanem újabb lépést jelent a föderalisták álma, az európai egyesült államok megteremtése felé is. Tisztelt Képviselőtársaim! Miként felszólalásom bevezetőjében már felidéztem, a lengyelek hűsége és szolidaritása ezeréves közös történelmünk viharos évtizedeiben is mindig stabil támaszt jelentett. „Polonia semper fidelis”, Lengyelország mindig hűséges áll idősebb Antall József síremlékén a Farkasréti temetőben. Véssük ezt ne csak az eszünkbe, hanem a szívünkbe is, és mutassuk meg, hogy Magyarország is hűséges! A KDNP teljes szívvel kiáll Lengyelország mellett, és támogatja a határozati javaslat elfogadását. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Latorcai alelnök úr. Megadom a szót Gaal Gergely képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ahogyan az ma már többször elhangzott, tavaly december 20-án az Európai Bizottság megindította az Európai Unióról szóló szerződés 7. cikke szerinti eljárást Lengyelországgal szemben, amire eddig nem volt még példa az Európai Unió történetében egyetlen tagállammal szemben sem az Európai Bizottság részéről.A folyamat végső következménye Lengyelország alapszerződésben garantált jogainak csorbítása, európai uniós tagságából eredő jogai gyakorlásának korlátozása lehet. Az eljárás elindítását kezdeményezők arra hivatkoznak, hogy szerintük Lengyelországban fennáll a jogállamiság megsértésének súlyos kockázata. Az Európai Bizottság azonban ismét kettős mércét alkalmazott ebben az esetben: olyan jogi megoldások ugyanis, amelyeket most a lengyeleknél kifogásolnak, az EU más országaiban is léteznek, amelyek ellen azonban nem indítottak eljárást. Az európai értékeket tehát valójában nem Lengyelország, hanem éppen az ilyen eljárás megindítását támogatók sértik meg. Nyilvánvaló, hogy ez egy jogi álca mögé bújtatott politikai támadás, és ahogyan ez ilyen esetekben nem szokatlan, ennek is van mögöttes tartalma. Lengyelország az eljárás megindítását megelőző időszakban többször jelezte, hogy nem kíván befogadni illegális migránsokat. Az ügy mögött tehát az a kérdés áll, amely ma az európai politika legfontosabb kérdése, sőt létkérdése: az egyre inkább népvándorlásjelleget öltő migráció, ami teljesen átalakíthatja kontinensünk arculatát. Ennek brüsszeli támogatói igyekeznek nyomást gyakorolni azokra, akik, mint hazánk és Lengyelország, ellenzik a bevándorlást. Az Európai Unióhoz való csatlakozással azonban mi partnereket és nem felügyelőket választottunk. Szeretjük hazánkat és azt az Európát, amelyhez mindig is tartoztunk, és amely kultúrájának leginkább meghatározó eleme a kereszténység. Nekünk, lengyeleknek és magyaroknak vállvetve kell kiállnunk az európai keresztény civilizáció védelmében, ahogyan az kipróbált barátokhoz, bajtársakhoz illik. Az igaz barátság igen komoly érték, amely nem csupán emberek, hanem nemzetek között is létezik. Márai Sándor szavaival: „Csak a barát vonzalma önzetlen, nincs benne érdek, sem az érzékek játéka. A barátság szolgálat, erős és komoly szolgálat, a legnagyobb emberi próba és szerep.” [[9.40]] Hozzáteszem, hogy az igaz barátság nem szánalmas kifogásokat keres, amikor segíteni kell, ahogyan azt az ellenzéki képviselőtársunktól az imént hallhattuk. Tisztelt Képviselőtársaim! A lengyel és a magyar nép barátsága nem csak a földön köttetett meg, mert összetartja a közös keresztény hitünk, amely a történelem során oltalmazta a magyar és lengyel hazánkat. Krakkóban született nagy uralkodónk, Szent László király óta, aki anyai ágon lengyel, apai ágon magyar királyi dinasztia sarja volt, számtalan családi történet gazdagítja és teszi élővé közös múltunkat, közös jövőnket. Egymás megértése kívülről nézve talán érthetetlen kötelék, más nyelven beszélünk, mégis értjük, mi értjük egymás beszédét, hiszen közösek az értékeink. Ennek a megnyilvánulása az olyan események is, mint például a lengyelországi czestochowai zarándoklat. A Jasna Góra-i kolostor a világ lengyelségének legszentebb zarándokhelye, amit évről évre egyre több és több magyar keres fel, hogy együtt imádkozzon ott családi, baráti körben. Ezt a kapcsolatot hirdeti az itteni lengyelség által alapított kőbányai lengyel templom mennyezete is. És véletlen lenne, hogy Magyarországot és Lengyelországot is Szűz Mária oltalmába ajánlották elődeink? Tisztelt Ház! Bem apó katonája, Petőfi így ír erről a barátságról Az erdélyi hadsereg című versében: „Két nemzet van egyesülve bennünk, / S mily két nemzet! a lengyel s magyar! / Van-e sors, amely hatalmasabb, mint / E két nemzet, ha egy célt akar?” Mi, magyarok és lengyelek ezer éve összefonódó történelmünk során nagyon sokszor kiálltunk egymás mellett, és ez ma is kötelességünk. Most lengyel barátainkat érte támadás, ezért most rajtunk a sor, hogy kiálljunk mellettük. Politikai támadás érte Lengyelországot, ezért politikai segítséget kell nyújtanunk. A most előttünk lévő határozati javaslatban ezért kell felszólítanunk a kormányt, hogy minden fórumon határozottan álljon ki Lengyelország mellett. A Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja nevében megerősítem a Latorcai János alelnök úr által elmondottakat: kérjük képviselőtársainkat, hogy támogassák a határozati javaslatot. És bár számtalanszor idéztük már e Ház falai között is, de úgy gondolom, hogy itt is helye van: „Polak, Węgier, dwa bratanki / I do szabli, i do szlanki / Oba zuchy, oba żwawi / Niech im Pan Bóg błogosławi.” „Lengyel-magyar két jó barát / Együtt harcol s issza borát / Vitéz s bátor mindkettője / Áldás szálljon mindkettőre.” Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Gaal Gergely képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gyöngyösi Márton képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Mint a lengyel-magyar barátságnak a nagy és őszinte híve, nagy érdeklődéssel olvastam az országgyűlési határozati javaslatot, és annál nagyobb érdeklődéssel hallgattam a pátoszos történelmi áttekintést, amit főleg KDNP-s képviselőtársaim és fideszes képviselőtársaim megtettek Szent Kingától, Sobieski Jánoson át egészen Bem apóig. A pálos rendről, 1956-ról, sok mindenről volt itt szó, de ahogy arra Németh Zsolt képviselőtársam felhívta a figyelmet, itt nemcsak arra kell koncentrálni vagy nem arról kell beszélni, ami benne van ebben a határozati javaslatban, hanem arról nem szabad beszélni, ami nincs benne ebben a határozati javaslatban. Na most, ebből a határozati javaslatból sok mindent ki lehet olvasni, de azt nem, hogy valójában milyen ügyben marasztalták el Lengyelországot, a konkrét ügyről, aminek kapcsán Lengyelországgal szemben elindult az Európai Unió eljárása, arról vajmi keveset lehet megtudni ebből a dokumentumból. Történelmi áttekintést kapunk belőle, sok pátoszos fordulatot kiolvashatunk belőle, de magával a konkrét esettel, a konkrét eljárással kapcsolatban nagyon-nagyon kevés dolog derül ki ebből az országgyűlési határozati javaslatból. Magam is úgy gondolom, hogy a lengyel-magyar barátság, a két ország történelmi szövetsége egy olyan erős kötelék, amire építeni kell, Magyarországnak nagyon meg kell becsülnie azt, hogy vannak évszázadokon, sőt évezredeken átnyúló kapcsolatai itt Európában, amire lehet építkezni, és ezek nagyon szilárd alapjait jelentik a gazdasági, kulturális, adott esetben politikai együttműködéseknek is. Én magam nagyon nagy híve vagyok annak, hogy kis országként szövetségesekkel, regionális szövetségesekkel Lengyelországgal akár együttműködve , a saját érdekeinket összefogva jelenítsük meg az olyan nemzetközi intézményekben is, mint amilyen az Európai Unió. Ennek lehet a formája akár a visegrádi négyek együttműködése vagy bármilyen más közép-kelet-európai összefogás. De az, amiért ez a javaslat idekerült, az, amiről itt most beszélünk, és aminek kapcsán az Európai Unió elmarasztalta Lengyelországot, az nem szerepel ebben a dokumentumban, az nincsen részletesen kifejtve, nem derül ki ebből az országgyűlési határozati javaslatból. Pedig az igazságszolgáltatás átalakítását első körben nem az Európai Unió, nem a brüsszeli bürokraták kritizálták, hanem első körben maga a lengyel alkotmánybíróság, és Lengyelországon belül is a jelenlegi kormány lépéseinek nagyon-nagyon erős kritikusai voltak. Önök a meggyőződésem szerint kihasználják ezt az alkalmat arra ráadásul kampányidőszakban, az időzítése is igen beszédes ennek az előterjesztésnek , ezt az eljárást arra, hogy a saját politikájukat igazolják, azt a politikát, amely az elmúlt nyolc évben a demokráciát, a jogállamiságot és a többpártrendszernek a felszámolását jelenti. Ez egy veszélyes politika, és nagyon óvom önöket attól, hogy ebben a politikában ezt nemzetközi színtérre kivigyék, és adott esetben más országokkal szövetségben, egymás vállát lapogassák, és egymás támogatásáról biztosítsák kölcsönösen egymást, ugyanis ezekről a lépésekről minden országban a választópolgárok meg fogják hozni a maguk döntését. Teljesen fölösleges a diplomácia síkjára terelni ilyen kérdéseket akkor, amikor Magyarországon április 8-án, Lengyelországban kicsit később maguk a választópolgárok fognak véleményt alkotni arról, hogy annak az adott kormánynak a négy- vagy nyolcéves tevékenységéről mit gondolnak. Az emberek alapvetően nem a konfliktust keresik, nem szeretik a konfliktuskereső politikát. Azt természetesen szeretik, ha egy határozott kormánya van egy országnak, amely adott esetben a nemzeti érdeket megvédi, de itt ebben az esetben nem erről van szó, hanem egy öncélú konfliktuskeresésről, amely aztán a belpolitikában a tábor mozgósításának célját szolgálja. Igencsak vicces az, amikor önök a szuverenitás és a függetlenség védelmezőjének a szerepében tetszelegnek, és arról tartanak itt előadást a parlamentben, hogy hogyan kívánják meggátolni az Európai Unió központosító törekvéseit, az egyesült Európának, az európai egyesült államoknak a kialakulását hogyan próbálják megakadályozni. Én nagyon örülök, hogy erre a szerepre rátaláltak, és a nemzeti szuverenitás védelme, a függetlenség védelme legalább retorikai szinten bekerült az önök eszköztárába, de lehet, hogy akkor kellett volna elgondolkodni a nemzeti szuverenitás mibenlétén, illetve a függetlenség mibenlétén, amikor önök az elmúlt 27 évben folyamatosan többször kormányon, többször ellenzékben , a Magyar Szocialista Párttal, a politikai elitnek más képződményeivel, SZDSZ-szel összefogva egy olyanfajta kizárólagos, egyoldalú, elfogult euroatlantizmust képviseltek, akkor, amikor az európai uniós csatlakozási tárgyalásokat folytatták, vagy akkor, amikor tagként a lisszaboni szerződés a nemzetállamoknak az asztalára került vitára, akkor önök gátlástalanul, elolvasatlanul hozzájárultak ahhoz, hogy ez az Európai Unió ebbe az irányba alakuljon. Pénteken benyújtották, önök hétfőn megszavazták, a szocialistákkal karöltve, az akkori Gyurcsány-kormánnyal karöltve. És most meg csodálkoznak, hogy az Európai Unióban létrejött egyfajta hatalmi koncentráció. Igen, létrejött, de ezután is szeretném a figyelmükbe ajánlani azt, hogy Brüsszel és az Európai Unió egy olyan hely, ahová, ha felkészülve érkezik az ember, adott esetben szövetségesekkel érkezik az ember, akkor van arra mód és lehetőség, hogy kulturáltan megvitassa, megtárgyalja, a saját szempontjait elővezesse. [[9.50]] De önök nem ezt szeretnék! Az önök belpolitikai céljai, az önök belpolitikai érdeke az, hogy konfliktust generáljanak, és itthon a függetlenség, a szuverenitás védelmezőinek a szerepében tetszelegjenek, mert önöknek belpolitikailag ez a hasznos, már csak ezzel tudnak mozgósítani. Teljesen fölösleges a migrációt és más kérdéseket idekeverni, mert ez a kérdés nem erről szól. Ez a kérdés a jogállamiság, a demokrácia, a többpártrendszer felszámolására irányuló lépésekről szól. Önök meg úgy viselkednek, mint a durcás kisgyerek, aki a függetlenségébe való beavatkozást lát minden nevelési szándékban. Önök is tudják nagyon jól, hogy az az eljárás, ami az Európai Unió részéről elindult Lengyelországgal szemben, vagy amit belebegtettek Magyarország irányába, egy nagyon komplex, nagyon hosszadalmas, nagyon összetett és nagyon sokáig elhúzódó folyamat, aminek az esélye a kimenetelét tekintve a nullához konvergál, főleg most, hogy államtitkár úr biztosította önöket arról, hogy a magyar kormány vétót fog emelni minden ilyen esetben, és amint azt önök is tudják, a Miniszterek Tanácsában és az Európai Tanácsban teljesen egyhangú döntésekkel hozzák meg a határozatokat, semmi esélye nincs annak, hogy egy országot komolyabban szankcionáljanak vagy egy országot kizárjanak az Európai Unióból. Önöknek most az az érdekük, hogy ezeket a rémképeket felfessék a falra, de pontosan tudják, hogy ez az egész egy figyelemfelhívás, és arra próbálják ráirányítani a figyelmet, hogy módosítani kellene a politikán, módosítani kellene azon az irányon, amin a lengyel kormány és az önök által támogatott kormány is jár. Még egyszer szeretném hangsúlyozni, hogy ez nem a lengyel-magyar barátságról szól. A lengyel-magyar barátság meggyőződésem szerint nemcsak hosszú múltra tekint vissza, hanem szilárd alapokon áll és nagy jövő előtt áll. A jövőben a lengyelekkel összefogva valós kérdésekben kell a hangunkat fölemelni, képviselni a nemzetközi szervezetekben, az Európai Unió fórumain akár a migrációs kérdésben. De önök nem elmagyarázni szeretnék ezt a problémát a nyugati partnereinknek, adott esetben szövetségeseinknek, akik lehet, hogy a saját alapjaikról nem értik azt, hogy Közép-Kelet-Európában a migrációhoz vagy a multikulturalizmushoz mi miért viszonyulunk másképpen, mint egy gyarmattartó, sokáig expanzív országként működő nagyhatalom Nyugat-Európában. Azt szeretném önöknek és lengyel barátainknak is tanácsolni, hogy gyakorolják azt a lehetőséget, ami az Európai Unió fórumain adott, ahol ha vannak is olyan történelmi örökségek, amelyek miatt adott esetben nehéz döntéseket meg kell hozni, át kell alakítani bizonyos rendszereket az országon belül, adott esetben radikálisan át kell alakítani bizonyos rendszereket, azt el lehet magyarázni, azt lehet képviselni. De vita keretében próbálják ezt meg, ne pedig erőből, ne pedig olyan voluntarista módon, ahogy azt az önök kormánya az elmúlt nyolc évben tette. Én, amint az valószínűleg a hozzászólásomból kitűnt, a Jobbik Magyarországért Mozgalom nevében csak azt tudom mondani, hogy ezt a javaslatot elolvastuk, megfontoltuk, de támogatni nem tudjuk. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, Gyöngyösi Márton képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az LMP képviselőcsoportja nem jelzett, illetve eltávozott a képviselő úr. Független képviselő nincs a teremben. Tisztelt Országgyűlés! Kétperces felszólalásokra van lehetőség, de senki nem jelentkezett. További előre bejelentett felszólaló Hörcsik Richárd képviselő úr, Fidesz. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Kedves Képviselőtársaim! „A Lengyelországhoz fűződő barátságunk olyan politikai realitás, amely semmiféle indoklásra nem szorul, és egyik alapvető eleme a magyar külpolitika elgondolásainak.” Teleki Pál miniszterelnök kilencven éve , 1939. február 22-én tartott képviselőházi beszédében mondta el ezeket a szavakat. S magam sem fogalmazhatnék tömörebben, amikor az előttünk fekvő országgyűlési határozati javaslatot tárgyaljuk, hiszen kevés olyan ország van Európában, amelynek történelme, sorsa annyira közel állna Magyarországhoz, mint Lengyelországé. Hallottuk az évezredes barátságot, valódi sorsközösség a szabadságért, a demokráciáért, a függetlenségért vívott harcok hosszú sorával, ahogy Németh Zsolt képviselőtársam az expozéjában említette. Képviselőtársaim már korábban ismertették azt a javaslatot, amit most a tisztelt Ház előtt tárgyalunk, és amelynek a legfontosabb célja a lengyel néppel való szolidaritáson túl a kettős mérce elleni fellépés, ami sajnálatosan észlelhető az európai intézményekben. A határozati javaslat benyújtása a lengyel helyzet ismeretében tehát véleményem szerint nem szorul indoklásra. Úgy gondolom, elemi kötelességünket teljesítjük ezen a napon itt a tisztelt Házban. Tisztelt Képviselőtársaim! Mint az Európai ügyek bizottságának elnöke szeretnék nagyon röviden rávilágítani arra, vagy tömören összefoglalni, hogy miről is van itt szó, amikor Lengyelországgal szemben különböző eljárásokat indít az Európai Unió. Érdemes felidézni az ominózus EU-alapértékeket az uniós alapszerződés 2. cikke szerint: az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok tiszteletben tartása. Ezen alapértékek az Alaptörvénynek is közös alapértékei, amelyeket eredeti, torzítatlan formájukban senki nem von kétségbe sem Európában, sem Magyarországon. Meggyőződésem, hogy a 7. cikk szerint eljárásra sokkal inkább politikai okok miatt került sor az Európai Unióban, ami számunkra és a lengyelek számára is elfogadhatatlan. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt évtizedek során megfigyelhettük, hogy miként alakítható a nemzetközi és az alkotmányos jogok értelmezése olyan módon, hogy az a nevezett jogok eredeti értelmében ellentétes tartalmúvá váljon. S nagyon jól ismerjük azokat a módszereket, amelyek révén a vállalhatatlan politikai célok először vállalhatóvá, aztán legitimmé válnak, végül nem kötelező erejű dokumentumokba kerülnek, hogy hivatkozási alappá válhassanak a nemzetközi jog vagy az alkotmányok rendelkezéseinek alakítása során. Ezt az utat kellett ugyanis bejárni ahhoz, hogy a jogállamiságon, az alkotmányosságon, az emberi jogokon és más nemes, magasztos fogalmakon keresztül korábban elképzelhetetlen tartalommal töltődjenek meg az emberi jogok vagy éppen a demokrácia fogalmi keretei. Lengyelországgal szemben ezeknek a kevéssé ismert, kevéssé konkrét követelményeknek a betartását támasztják a vádlók, akikből könnyen lehetnek a bírák is, ahogy arra miniszterelnök úr 2013-ban már rámutatott. Úgy vélem, hogy lengyel barátaink mellé kell állnunk egy ilyen helyzetben, hiszen a legalapvetőbb, az emberi mivoltukban gyökerező igazságérzet is azt diktálja, hogy annak a pártját fogjuk, aki ilyen méltatlan vádakkal kényszerül szembenézni. Tisztelt Országgyűlés! Az elmúlt hét végén a lengyelországi Przemyślben jártam a Kárpátok Európája konferencia immáron 20. ülésén. Ez egy fontos regionális kezdeményezés, Marek Kuchciński, a szejm, a lengyel parlament alsóházának elnöke hét éve kezdeményezte, amely a Kárpátok országait, tehát a visegrádi négyeken felül Romániát, Szerbiát és Ukrajnát kapcsolja össze, hogy e hatalmas térség gazdasági, kulturális és politikai szintű együttműködését megerősítsék. [[10.00]] A Kárpátok Európája e hatalmas térség gazdasági, kulturális és politikai szintű együttműködését erősíti, és éppen szűkebb pátriám, Abaúj-Zemplén számára is, úgy hiszem, egyfajta fejlődési lehetőség útját rejti. Például Sárospatak városa a korábbi hagyományos testvérvárosi kapcsolatrendszerét e keretek között is kiegészítheti. Tisztelt Képviselőtársaim! Ennek a regionális együttműködésnek talán az egyik leglátványosabb eredménye a Via Kárpátia autópálya terve, ami a Balti-tengertől, észak felől egészen délig, a Fekete-tengerig húzódik, és ehhez kapcsolódóan épül szűkebb pátriámban, Abaújban a Kassa-Miskolc M30-as autópálya, amelynek az első szakaszát Tornyosnémeti és a határ között átadtuk. Tehát ezek nemcsak magasztos elvekről szólnak, hanem konkrét gazdasági együttműködésről, ami, hál’ istennek, tapasztalható a lengyel és magyar kapcsolatokban. Ennek a védelméről is szó van tehát. Az előbb említett przemyśli konferencia, ami a térségünk szempontjából is különösen fontos régióink, városaink közötti együttműködés, sem tudott elsiklani azon kettős mérce felett, amivel jelenleg Lengyelországot mérik. A Kárpátok Európája konferencia és az ott elhangzottak is megerősítettek abban, hogy nem maradhatunk tétlenek. Hiszen számunkra is fontos kérdésekről szó esik, amikor a Lengyelországgal szemben folytatott eljárást szemléljük. Úgy vélem tehát, tisztelt képviselőtársaim, hogy lengyel barátaink számára a most elfogadni tervezett határozat adekvátnak tűnik. Tisztelt Képviselőtársaim! Amikor tehát ezt az indítványt tárgyaljuk, azt is szem előtt kell tartanunk, hogy nemcsak a magyar-lengyel, de a visegrádi együttműködés is a virágkorát éli, és különösen a manapság legégetőbb uniós kérdésekben, mint a migrációs válság, a brexit vagy éppen az EU jövője vagy jövőbeni költségvetése. Tehát a visegrádi négyek közös álláspontot jelenítenek meg különböző uniós ügyekben, amellyel ellen tudunk vagy tudnak állni a brüsszeli központosító törekvéseknek. Tehát határozott nemzeti érdekérvényesítés jellemzi a visegrádi négyeket, köztük Lengyelországot és Magyarországot is. Nos, a Lengyelország elleni szankciós eljárás megindítása éppen ezt a közép-európai egységet kívánja megtörni. Hát, ezért kell nekünk is szót emelnünk a magyar parlamentben. Tisztelt Képviselőtársaim! Fontosnak tartom, hogy a fennálló nyitott kérdéseket Varsó és Brüsszel egyeztetni tudja, amire ígéretet kaptunk a lengyel miniszterelnök úrtól és az Európai Bizottság elnökétől is. De ennek nem a 7. cikk szerinti eljárás a megfelelő módja, hanem a dialógus, a kompromisszumkészség. És nemcsak Lengyelországtól kell követelni ezt, hanem az Európai Bizottságtól is. Ilyenkor eszembe ötlenek a 7. cikk szerinti eljárást leginkább erőltető baloldali erők nagy alakjának, Helmut Schmidt kancellárnak a szavai: „inkább száz órát tárgyalni, mint egy percig harcolni”. Azt hiszem, az európai baloldal talán azért sem szereti hallani ezeket a szavakat, mert Schmidt azt is mondta egyszer, hogy „a nehézségek során mutatkozik meg a jellem”. Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy vélem, hogy most is olyan időket élünk, amikor a kettős mércét alkalmazókkal szemben folytatott küzdelemben egyértelműen kitűnik, hogy ki hová áll és ki ragaszkodik az értékekhez. Az Országgyűlésnek pedig ezen időszakban nemcsak lehetősége, függetlenül attól, hogy választások előtt állunk, de kötelessége is, hogy a lengyel nép melletti szolidaritását ilyen módon is kifejezze. Úgy vélem, hogy a szankciókkal való fenyegetés csak az EU-ellenességet növelheti Lengyelországban, ami meg senkinek nem érdeke. Baráti, szimbolikus gesztusokra van inkább szükség, ami méltó az ezeréves sorsközösségünkhöz. Ezért kérem képviselőtársaimat, hogy támogassák Németh Zsolt előterjesztését. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Soltész Miklós képviselő úrnak, államtitkár úrnak, Kereszténydemokrata Néppárt.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A tegnapi nap szomorúnak tűnt, hogy esetleg nem is tárgyalhatjuk ezt a javaslatot, hiszen sem a Jobbik, sem az MSZP, sem az LMP, sem a független képviselők nem támogatták a házszabálytól való eltérés lehetőségét. Ha nincs az a lehetőség, hogy kivételes eljárás keretében tárgyaljuk ma ezt a javaslatot, akkor Lengyelország mellett nem tudnánk most kiállni egy határozati javaslattal. Azt kell mondanom, jól látható az a koalíció, ami sok minden másban is most már egyre inkább erősödik a Jobbik, Gyurcsány Ferencék, az LMP és az MSZP részéről.És ha már Gyöngyösi Márton vágja az arcokat és nem tetszik neki ez a néhány mondat, akkor visszautalok a beszédére. Amit mondott, az kifogás volt, nyafogás és gyávaság. Egy dolog a lényeg az egészben, amit ön mondott, képviselő úr, és amit a Jobbik képvisel: Lengyelország mellett önök nem akarnak kiállni. Nem akarnak kiállni a keresztény értékek mellett. Nem akarnak kiállni azzal a támadással szemben, amit elindítottak Lengyelországgal szemben, amit egyértelműen nemcsak a lengyel kormány, hanem az egész lengyel nemzet, az egész lengyel nép ellenében tesznek, az a brüsszeli közösség, amely sokakat ugyan nem képvisel, de mégis úgy gondolja, hogy ők diktálhatnak. Önök ezt az országot, azt az országot, amellyel történelmi gyökereink igenis szorosak… bármennyire is gúnyosan mondta ön azt, hogy a kereszténydemokraták pátosszal beszéltek az elmúlt időszakról, igenis szükség van arra is. És szükség van arra is, hogy a jövőről is beszéljünk, és ez a kiállás a jövőt jelenti. Önök, jobbikosok gyávák kiállni a lengyelek mellett, a lengyel kormány mellett. Önök egyértelműen a brüsszeliták mellett tették le a voksot ezzel a kijelentéssel, hogy nem fogják támogatni ezt a határozati javaslatot. Mindamellett pedig egyértelmű az önök minősítése, viselkedése. Nem véletlen egyébként, hogy pártelnökük, és sokadszorra fogom megismételni, még a jövőben is, a Szürke Farkasok terrorszervezettel találkozik, egy olyan társasággal, amelynek keretéből, terrorszervezetéből került ki az a merénylő, Ali Agca, aki a lengyel származású pápa elleni merényletet követte el. Önök a lengyelek mellett nem, a lengyel kereszténység mellett nem, de az iszlám mellett kiállnak. Ez az önök politikája az elmúlt évek és hónapok során. A Jobbik valódi testvére az iszlám, nem a lengyelek és nem a kereszténység. Az MSZP részéről Bárándy Gergely szólt hozzá. Érdekes és jogos volt, amit elmondott, hogy igen, Lengyelország érdekében sok mindent megtettünk a múltban is. Szükség is van erre. Fontos az, amit elmondott személyes tapasztalatairól vagy családja személyes múltjáról. Igen, de ha ezt ön komolyan veszi, akkor vegye azt is komolyan, ne haragudjon, ha valaki a múlttal nem dicsekszik, de arra utal, akkor utaljon arra is, hogy ön milyen pártnak a tagja. Egy olyan pártnak a tagja, amely évtizedeken keresztül a kommunizmust tartotta fönn, amelyik évtizedeken keresztül Lengyelországban, Magyarországon és sok-sok országban elnyomta az embereket, tönkretette az országokat, szabadságukban korlátozta az embereket. És most ön vádolja a lengyel kormányt, a magyar kormányt autoriter magatartással?! [[Dr. Bárándy Gergely: Így van!]] Ön meri vállalni, aki még soha nem kért bocsánatot azért, amit a saját pártelődje csinált évtizedeken keresztül? Egy kicsit nézzenek már tükörbe, és nézzen egy kicsit körül a saját háza táján! Bár azt gondolom, ezt megtette, hiszen valamilyen módon mégiscsak válaszol a saját pártja politikájára. A következőt mondta néhány héttel ezelőtt: „A jelenlegi viszonyok között országgyűlési képviselőként számomra vállalhatatlanná vált a folytatás.” Na, nem a magyar kormányra gondolt, nem a magyar választók többségének akaratára gondolt, hanem arra az autoriter pártra, amiben ön ül, és amivel vádolni próbálja a lengyel kormányt is, teljesen jogtalanul; bizonyára az MSZP-n belüli folytatást ezért is akadályozza meg az ön gondolkodásában. Csodálkozom, hogy utolsó parlamenti felszólalásában is mindig azzal vádol minket, ami egyébként az önök saját politikájának mindennapjait jellemezte az elmúlt években, évtizedekben. [[10.10]] Az LMP pedig arra sem méltatja a lengyeleket, a lengyel népet, hogy egyáltalán hozzászóljon. Itt volt Hadházy képviselő úr, még be is jelentkezett vezérszónoknak, majd egyszer csak eltávozott a parlamentből. Nem érdekli őket a lengyel emberek sorsa, a lengyelek melletti kiállás. Nem csoda mindez, amit az ellenzék tesz, hiszen ha belegondolunk, hogy miről szól ez a határozati javaslat, s hogy amit megtesznek Magyarországgal szemben, ugyanezt az önök ellenzéki képviselői nagymértékben támogatták vagy pedig sunnyogva nem szavaztak akkor, amikor Magyarországot támadták meg, s Magyarország ellen is elindították a 7. cikkelyt; ugyanazt csinálják önök ellenzékben kint Brüsszelben is, mint amit itt Magyarországon is, amit csinálnak most itt Lengyelországgal szemben. Nem kérdés, teljesen természetes az, hogy keresztény demokrataként is, ugyanúgy, ahogy korábban az ifjúsági szervezetünk, az IKSZ is szolidaritási akcióban is kifejezte a lengyelek felé azt az érzést, ami mindenképp fontos és mindenképp szükséges üzenet, egyértelműen csatlakozunk ehhez a határozati javaslathoz, egyértelműen támogatjuk a lengyel népet, a lengyel kormányt abban a küzdelemben, amely mind Brüsszel ellenében történik, mind a bevándorlás ellenében történik, mind pedig annak érdekében, hogy szuverenitásukat meg tudják őrizni, kereszténységüket meg tudják őrizni. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Két percre megadom a szót Gyöngyösi Márton képviselő úrnak, Jobbik.
Köszönöm a szót, tisztelt elnök úr. Nem tudom megállni, hogy itt Soltész Miklós fölszólalására röviden ne reagáljak. Idecitálta azt, hogy egy sürgősséggel való tárgyaláshoz nem járultunk hozzá, és hogy mi vagyunk az akadályai annak, hogy itt hirtelen Lengyelország mellé álljunk. Szeretném Soltész Miklós képviselőtársamat arra emlékeztetni, hogy tavaly ősszel született meg ez a döntés az Európai Unióban, több mint fél évvel ezelőtt született meg az a döntés arról, hogy ezt az eljárást elkezdik. Kérdezem én, mi tartott fél évig. Tehát az, hogy itt a lengyelek mellett kiálljunk, ez most miért a kampányidőszakban lett olyan hirtelen sürgős a KDNP-nek és a Fidesznek? Mi tartott egészen mostanáig? Az pedig, amit önök itt a többedik fölszólalásban mondanak, és az, ahogy próbálják megosztani a magyar politikát, egyébként egy olyan kérdésben, amelyben eddig teljes konszenzus volt: a lengyel-magyar barátság egy olyan ritka kérdés volt a magyar parlamentarizmus történetében, amely a parlamenti patkó mindkét oldalán, az összes parlamenti párt részéről egy konszenzusos kérdés volt, ezért támogatta mindenki például a lengyel-magyar barátság napját; erre önök idehoznak most egy olyan kérdést, ami teljesen nyilvánvalóan egy kampányfogás az önök részéről, és ami által önök az önök politikájának a diktatórikus, jogállamiságot felszámoló lépéseit próbálják csak és kizárólag igazolni. Ez nem Lengyelországról szól, ez az önök politikájáról szól, tisztelt képviselőtársam, és mindezt ráadásul olyan gusztustalan módon csinálják, hogy leporolják azt a régi bolsevik trükköt, hogy aki nincs velünk, az ellenünk van. A kommunisták még Jézus Krisztus szavait is kiforgatták, önök pedig a kommunisták nyomdokaiba lépnek. Szégyelljék magukat, képviselőtársam, ön is és az összes többi KDNP-s képviselőjük! [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Kettő percre megadom a szót Józsa István képviselő úrnak, MSZP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon szomorúan hallgattam Soltész Miklóst régi ismerősöm, még a XI. kerületben találkoztunk többször, és nyújtottam neki segítő kezet jóindulattal, úgy, mint általában a lengyel embereknek szoktunk, pedig ő hazánk fia , nagyon szomorú vagyok, mert olyan dolgokat kever össze, amit tisztességgel nem lenne szabad összekeverni. Most nem a mi pártunk múltjára gondolok, mert mi ’89-ben indultunk, és ezt fölhánytorgatni szerintem ennyi idő után teljesen képtelenség, különösen azután, amit önök a demokratikus rend visszarendezése területén tettek. És pont ez a probléma ezzel a lengyel határozattal is. Önök úgy állítják be, minthogyha itt a lengyel néppel akarnának szolidaritást vállalni, holott ami a problémát jelenti, az éppen a jelenlegi kormány lengyelnép-ellenes alkotmányátalakítási manővere. Tehát ha önök tényleg a lengyel emberek érdekeit akarnák képviselni, akkor nem ilyen határozatot hoznának, hanem azt mondanák, hogy tartsák tiszteletben az alkotmányos rendet, ne akarjanak mindent a politikának alárendelni, és az európai normák, amelyek szisztematikusan az emberi jogok, a demokrácia értékeiből vannak levezetve, ezt ne akarják sérteni Lengyelországban, a lengyel nép érdekében. Tehát ha önök valóban a lengyel nép barátai, akkor nem hoznak ide ilyen határozati javaslatot, mert a lengyel emberek érdeke pont az ilyen tartalom ellen szól, az igazi lengyel-magyar barátság, a lengyel demokrácia és alkotmányosság megvédéséről szólna, nem ilyen szólamokról, mint amit idehoztak. Köszönöm szépen. [[Dr. Bárándy Gergely tapsol.]]
Köszönöm, képviselő úr. Két percre megadom a szót Soltész Miklós államtitkár úrnak, KDNP.
Szocialista képviselőtársam fölvetésére csak annyit szeretnék mondani, hogy önök vádolják mindig Lengyelország vezetését most már lassan Szlovákia, Csehország vezetését és Magyarország vezetését is olyan dolgokkal, amelyeket az önök pártja képviselt évtizedeken keresztül: az elnyomással, az autoriter vezetéssel és sok minden mással, csak azért, mert nem vagyunk hajlandók behódolni Brüsszelnek, csak azért, mert függetlenségünket nemcsak hirdetjük, meg is tartjuk [[Közbeszólások a Jobbik soraiból. Gyöngyösi Márton: Amíg pénzt nem ajánlanak nektek.]] csak azért, mert önök az óbégató jobbikosokkal együtt a kerítés lebontásában, azaz Magyarország függetlenségének a teljes feloldásában érdekeltek. Ez a helyzet. Ehhez kapcsolódik egyébként Gyöngyösi Márton fölszólalása is, aki nagyon kedvesen azt mondja, hogy miért nem fél évvel ezelőtt tárgyaltunk erről. Tisztelt Gyöngyösi Márton képviselő úr, azért, mert az Európai Bizottság december 20-án indította el az eljárást Lengyelországgal szemben. Nem tudom, tudja-e, hogy azóta nem volt parlamenti gyűlés. [[Közbeszólások a Jobbik és az MSZP soraiból: De volt!]] Ön a felszólalásában pedig semmi mást nem mondott, hogy nem hajlandók kiállni Lengyelország mellett. A barátság nem arról szól, hogy megszavazunk egy általánosságnak tartható ami persze sok-sok tartalommal megtelített kérdés akkor, ha valóban lépünk is benne határozati javaslatot, a lengyel barátság napját, a lengyel barátság közös tevékenységét, hanem azzal telítődik meg mindez, hogy amikor bajban van valaki, akkor segítünk nekik, ha őket támadják, legyen az Brüsszelből, legyen az bárhonnan, akkor segítünk a barátoknak. Önök erre nem hajlandóak, önök nem hajlandóak kiállni a lengyelek mellett, azonban például egy lengyel náci párttal fölveszik a kapcsolatot, és azt tartják a legjobbnak. Olvassa el a március végi újságokat, és nézze meg, hogy önök milyen kapcsolatot tartanak fönn velük! [[Gyöngyösi Márton: A Magyar Időkben vagy a Ripostban keressük? Az elnök csenget.]] Ez az önök politikája, illetve az, amit sajnos az ellenzék nagy többsége képvisel. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Soltész államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak, Magyar Szocialista Párt.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Több képviselő hozzászólása inspirált arra, hogy én is hozzászóljak ehhez a vitához. Józsa képviselő úr már érintette egy részét annak, amiről én is szeretnék legalábbis részben beszélni, ez pedig az, hogy a gátlástalan populisták érvelnek úgy, ahogy önök érvelnek itt a magyar parlamentben. Önök szisztematikusan összekeverik egy adott ország kormányát és egy adott ország népét. Ehhez itt Magyarországon hozzászoktunk már, Orbán Viktor több alkalommal, folyamatosan, önmagát megszemélyesítve a magyar néppel azonosítja. Többször fel kellett hívni a figyelmet arra, hogy ő egy választott vezetője ennek az országnak, de nem egyenlő a magyar néppel, mint ahogy a lengyel vezetés sem egyenlő a magyar néppel. Soltész úr most másodszorra, amikor szólt, már pontosabban fogalmazott, azt mondta, hogy a lengyel vezetést vádolják. Így már közelebb járunk a valósághoz, ha úgy fogalmazunk, hogy van egy olyan lengyel kormány, amelyiknek megtetszett az a magyar út, amit önök kitapostak. Ez a magyar út arról az autokráciáról szól, amiről Bárándy Gergő beszélt, de hogy egy önöknek kedvesebb jellemzést mondjak, önök egy demokrácia nélküli többpártrendszert építettek ki itt Magyarországon. Azért hozom ezt a jelzős szerkezetet, mert ezt az önök vezére, Orbán Viktor fogalmazta meg korábban, amikor neki éppen nem tetszett ellenzékből egy adott kormány. Tehát önök egy demokrácia nélküli többpártrendszert alakítottak ki, amelyben autokrata eszközöket és autokrata körülményeket akarnak kialakítani. [[10.20]] Ez az út megtetszett a lengyel kormánynak is. Szó sincs itt a kereszténység védelméről, szó sincs itt semmiféle vallásháborúról! Egyszerűen arról van szó, hogy önöknek jól jön egy szövetséges az Európai Unióban ahhoz a harchoz, amit önök folyamatosan folytatnak Brüsszellel szemben. Volt szó arról, hogy az alapértékeket ki tartja tiszteletben, ki nem. Hát, önök egészen biztosan nem tartják tiszteletben ezeket az alapértékeket, mint ahogy sok esetben a lengyel kormány sem tartja tiszteletben ezeket az európai uniós alapértékeket. Ebből látszik, hogy Lengyelországban vannak ebben tüntetések, belpolitikai viták is. Az, hogy ebbe Magyarországnak mennyire kell ilyenformán beleavatkozni, az természetesen másik kérdés, de ne kezdjük el ezt úgy értelmezni a magyar parlamentben, bár értem én a csábítást az önök részéről, hogy önök valami fantasztikus nagy áldozatot hoznak. Nem, kérem! Amit önök most tesznek, az a saját maguk védelméről szól. Semmi köze nincs a lengyel-magyar barátsághoz, semmi köze nincs a lengyel néphez. Egyszerűen jól jön önöknek az, hogy a lengyel kormányt is bírálja Brüsszel, pontosan az alapértékekre és az alapszerződésekre hivatkozva. S hogy miért indítanak önök ekkora támadást Brüsszellel szemben? Persze van az általános érv: mi nagyon szuverének vagyunk, és azt gondoljuk, hogy ettől még szuverénebbek leszünk. Azt gondolom azonban, hogy van egy másik ok is, ami miatt önök most nagyon támadják Brüsszelt, ez pedig az OLAF különböző jelentései. Értem én, hogy kellemetlen a miniszterelnök és a családja számára az, ha egy OLAF-jelentés másról sem szól, mint hogy hogyan gazdagodtak a fideszes haverok, barátok az európai uniós pénzek lenyúlásával. Értem én, hogy el kell magyarázni egy kampányban a fideszes szavazóknak, hogy a rossz Brüsszel ki akar velünk szúrni, éppen ezért minden ilyen harc egy nagy morális szent célként feltüntetve jól jön önöknek, hogy a saját szavazóikat átverjék és be tudják csapni, de mégiscsak az igazság az, kérem, hogy önök kampánycélokra használnak fel egyébként oda nem való alapértékeket és fontos kérdéseket. A másik, amit szeretnék Soltész képviselő úr figyelmébe ajánlani, hogy ön azt mondta, nem hajlandóak behódolni Brüsszelnek. Akkor ugye a pénzt visszautalták már, amit az összes fejlesztési forrásból megkaptak? Mert ha valakivel én nem vagyok jóban, nem értek vele egyet, ha nem fogadom el azokat az alapszabályokat, amelyek alapján működik, akkor, gondolom, oda a pénzt is vissza kell utalni. Vagy adott esetben kezdeményezni kell például az Európai Unióból való kilépést. Ez is egy legitim vita lenne itt a parlamentben. Én ellene lennék, de azt gondolom, hogy ez is sokkal tisztességesebb magatartás lenne, ha ez a célja a Fidesznek adott esetben. Vagy akkor mondják meg, hogy miért szavazták meg a magyar csatlakozást, miért szavazták meg az összes EU-s alapszerződést, ha most hirtelen ráeszméltek, hogy ez egy olyan kötöttséget jelent az önök számára, ami Magyarország szuverenitását hihetetlen módon korlátozza. Nekem éppen ezért inkább úgy tűnik, hogy nem erről szól a kérdés, hanem sokkal inkább az OLAF-jelentésekről, ahogy ezt az imént is mondtam. A másik, hogy önök azt mondják, Brüsszelnek való behódolás, meg hallottam, a miniszterelnök évértékelőjében azt mondta hogy is fogalmazott?, valahogy úgy , hogy az IMF pórázát leráztuk magunkról. Kérdezem én: az orosz póráz jó, meg a kínai póráz? Ha most nem tankkal jönnek, hanem rubellel, akkor az rendben van, akkor nem zavar bennünket a magyar szuverenitás szempontjából, hogy hány száz milliárd forintot kell majd visszafizetni Oroszországnak? Vagy a Belgrád-Budapest vasútvonal kapcsán nem zavar minket, hogy 750 milliárddal fogunk a kínaiaknak tartozni? Ez nem a magyar szuverenitás korlátozása? Hát, kérem, dehogynem! [[Zaj a Jobbik padsoraiból.]] Tessék nekem megmondani, hogy az IMF rossz, de ha az orosz nemzeti bank, vagy nem tudom, kereskedelmi állami bank adja a pénzt, akkor az nem baj! Akkor legalább az önök által állandóan emlegetett kettős mércét maguk is száműzzék már a retorikájukból! Vagy mondják azt, hogy az orosz póráz jobb póráz, mint az IMF-póráz! Ez is egy teljesen világos mondás. Hozzáteszem, hogy egy NATO-, európai uniós tagország szempontjából ez egy érdekes felvetés lenne. A végén még egy észrevételt hadd tegyek Soltész úr hozzászólásához: azt mondta, hogy a kommunizmust a mi pártunk tartotta fenn. Igaz persze, hogy ’89-ben alapították ezt a pártot, de ez egy megszokott retorika, különösen kampányidőszakban az önök részéről. Na de, Soltész úr, akkor beszélt-e már Pintér Sándorral, beszélt-e már Matolcsy Györggyel, Fónagy úrral, Martonyi úrral, Hoffmann Rózsával, Mikola Istvánnal meg Járai Zsigmonddal, hogy azonnal hagyják el a maguk pártját? Mert ezek az MSZMP-tagok akkor ezek szerint hozzájárultak nálam biztos jobban hozzájárultak, mert én ’74-ben születtem az előző rendszer fenntartásához. Vagy Orbán Viktor, Deutsch Tamás, Varga Mihály, akik KISZ-titkárok voltak. Kérem, én már KISZ-tag sem voltam, nemhogy titkár lehettem volna! Tehát akkor beszéljen már ezekkel a kollégáival, hogy lépjenek ki azonnal a Fideszből, adják vissza a miniszteri mandátumot, mert hát hogy mocskos, aljas módon fenntartották az előző kommunista rendszert párttagként! Akkor, kérem, talán először a saját házuk táján tegyenek rendet, és majd utána egy ilyen megszólalás talán még hiteles is lehet. Arról nem is beszélve, hogy itt ül Németh Zsolt, aki Soros-ösztöndíjas volt. Orbán Viktor Soros-ösztöndíjas volt. Egy csomóan maguk közül Soros-ösztöndíjasok voltak. Én, kérem, pályáztam Soros-ösztöndíjra, képzeljék, én nem kaptam Soros-ösztöndíjat. Ők meg kaptak Soros-ösztöndíjat. Az a párt, pártszövetség, amelyben maga ül most, Soros György pénzéből indult el a ’89-es vagy ’88-as alapításnál. Tehát ha valakinek van oka ezért adott esetben szégyenkezni, ha ezért kell, hogy elfogadott egy ilyen oligarchától, egy nemzetközi spekulánstól, egy zsidó származású nemzetközi spekulánstól pénzt, azok maguk! És maguk hoznak ide be a Házba egy olyan szabályt, egy olyan törvényt, amely ezt az öreg, idős embert kampánycélokra használja fel! Hát, kérem, ha valakinek szégyellni kell magát, azok maguk, mert folyamatosan hazudnak a saját választópolgáraiknak is, meg mindenki másnak is! Szerintem ezért inkább szégyellni kellene magukat. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen. Két percre kér szót Magyar Levente államtitkár úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Messze kanyarodtunk a magyar-lengyel barátságtól. [[Dr. Bárándy Gergely: Amúgy a javaslat is!]] Próbáltam követni az elmúlt percek okfejtését; nem biztos, hogy vállalkoznék arra, hogy összefoglaljam. [[Zaj, közbeszólások a Jobbik padsoraiból.]] Tisztelt Ház! Döbbenetes azokat az elfogult Brüsszel-párti interpretációkat és véleményeket hallgatni, amelyeket a Jobbik és az MSZP itt előadott az elmúlt percekben. A helyzet egészen egyszerű: Lengyelországot a belpolitikája, a vallott értékei miatt, és azért, mert egy büszke szuverén ország, megtámadta az a szervezet, az az intézmény, amelynek szerződésekből fakadó kötelezettsége az európai jogok betartatása, és amely rendszeresen politikai akciókba kezd, messze túlterjeszkedve ezen hatáskörén, és különböző politikai megfontolásokból nekirontott Lengyelországnak. Itt lehet jogászkodni, itt lehet különböző belpolitikai csomagolásokat előadni és belpolitikai színezeteket adni ennek a történetnek, lehet alkotmányjogi magyarázatokat adni, de a helyzet ennél sokkal egyszerűbb. Lengyelországot támadás érte, Lengyelország egy történelmi szövetségese Magyarországnak, az egyetlen történelmi szövetségese. Lehet gúnyosan, lekicsinylően, bagatellizálva beszélni ennek a barátságnak a mélységeiről, de nem javaslom ezt, tisztelt képviselő úr, mert ez egy olyan szövetség, amely az egyetlen a maga nemében Magyarország számára. Nagyon egyszerű a helyzet: Lengyelországot megtámadták, mi pedig szeretnénk kiállni Lengyelország mellett. Amit önök csinálnak, azt úgy hívják, hogy árulás. De ezen nem csodálkozunk, mert a Jobbik és az MSZP is gyakorlatilag árulásból él. A Jobbik most árulta el a radikális eszméit; az MSZP-nek pedig alapjelleme, alapkaraktere az árulás gondoljunk csak ’56-ra vagy ’89-re vagy 2006-ra! Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A lengyel kormánypártnak háromszoros a támogatottsága a második erővel szemben. Tehát arra hivatkozni, hogy a lengyel kormány nem képviseli a lengyel népet és a lengyel nép elsöprő többségű akaratát, az egész egyszerűen képtelenség. Itt a lengyel kormánnyal, ergo a lengyel néppel és egész Lengyelországgal szembeni koncepciós eljárásról van szó. Nekünk ki kell állnunk. Aki ebből belpolitikát csinál, és aki szétjogászkodja ezt a kérdést, azt gondolom, méltatlan arra [[Dr. Bárándy Gergely: Szétjogászkodja? Igazi szakkifejezés! Ilyen egyszerű gondolkodással államtitkár már rég lett kinevezve!]] hogy Lengyelország barátjának mondja magát. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Két percre megadom a szót Gaal Gergely képviselő úrnak, KDNP.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Megdöbbentő hallani az ellenzék képviselőit, a Jobbik és az MSZP képviselőit, hogy hogyan próbálnak szánalmas próbálkozásokkal kibújni az alól, hogy támogathassák Lengyelországot [[Dr. Józsa István: Nem Lengyelországot!]] és kiálljanak lengyel barátaink mellett.Valójában egyébként pontosan önök folytatnak kampányt ezzel a hozzáállásukkal és a megszólalásaikkal. [[Gyöngyösi Márton: Mi hoztuk ide?]] Ez a kampány, amit önök csinálnak, és nem az, amit mi, hogy mi ki akarunk állni lengyel barátaink mellett. [[Gyöngyösi Márton: Te hős, te!]] Egyébként pedig a kereszténydemokraták nevében vissza kell utasítanom a kommunistákkal való összehasonlítgatásnak mindenféle formáját [[Közbeszólás az ellenzéki padsorokból: Pont olyanok vagytok! Dr. Bárándy Gergely: Ott ülnek köztetek!]] egy olyan történelmi párt nevében, amely valóban küzdött a kommunizmus ellen. [[Mesterházy Attila: Azokat soroltam fel, akikkel küzdöttek!]] Ami pedig a szocialista hozzászólásokat illeti, amikor önöknek nem tetsző kormányok vannak valahol hivatalban, amelyeket egyébként nagy többséggel demokratikusan megválasztottak, akkor természetesen az önök szerint nem az adott népet képviseli. [[10.30]] De egyébként hogyha a lényegre visszatérünk, akkor mégiscsak arról van szól, hogy Lengyelországot valójában azért támadják, mert ellenzi a bevándorlást, ezért támadja Brüsszel Lengyelországot. [[Szávay István közbeszól.]] És ahogyan önök nem támogatják most a Lengyelország melletti kiállást, úgy ezzel azt is megmutatják, hogy Magyarországnak a küzdelmét sem, Magyarország megvédését sem támogatják, tehát nemcsak Lengyelország megvédését nem támogatják, hanem Magyarország megvédését sem. [[Dr. Bárándy Gergely: Szóval, mégis Magyarországról szól?!]] Mi viszont kérjük a magyar emberek támogatását abban, hogy a Fidesz-KDNP-kormányzat folytathassa azt a küzdelmet, amelyben megvédjük Magyarországot. [[Dr. Apáti István: A közpénzek eltüntetésére!]] Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Két percre megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak, MSZP.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt képviselőtársam, azokat a személyeket soroltam fel, akik küzdöttek a kommunizmus ellen mint MSZMP-tagok ’89 előtt az önök soraiból. Így a legegyszerűbb egyébként, mert belülről kell az ellenséget természetesen meggyengíteni [[Derültség a Jobbik soraiban.]] valószínűleg az előbb említett urak ezt a stratégiát választották, hogy egy kis munkahelyi előléptetés érdekében belülről bomlasztják MSZMP-párttagként a rendszert. Ez abszolút logikus, beépültek vakondként, és aztán szétverték belülről a Magyar Szocialista Munkáspártot. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Szerintem ehhez gratulálok önöknek. A másik, hogy hadd kérdezzem meg, államtitkár úr: ha már ennyire az árulásról beszél az államtitkár úr, Lengyelország Oroszország-politikáját is ilyen lelkesen támogatják-e? [[Közbeszólások, derültség a Jobbik és az MSZP soraiban.]] Mert úgy látom, mintha abban a külpolitikában lenne egy kis, apróbb különbség a magyar megközelítés… merthogy ide Putyin hazajár, Lengyelországba kevésbé. Tehát nekem úgy tűnik, hogy Lengyelország sokkal inkább és erősebben NATO-elkötelezett és mondjuk, az USA iránt elkötelezett ország, mint Magyarország ebben a tekintetben. Tehát ez a nagy lengyel kormány iránti barátság például az orosz-amerikai relációban hogyan nyilvánul meg, miközben ön árulózza a Szocialista Pártot? Arról nem is beszélve, hogy az ön főnökétől hadd idézzek: „mi nem akarunk a Gazprom legvidámabb barakkja lenni”, és „Európában elszaporodtak Putyin pincsijei”. Nekem úgy tűnik, hogy ma a magyar miniszterelnök építi a Gazprom barakkját itt Magyarországon, és a leglelkesebb farokcsóváló pincsi pedig Orbán Viktor. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Soron kívül Magyar Levente államtitkár úrnak adom meg a szót. [[Dr. Apáti István: Kikéri magának!]]
Tisztelt elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Megszólíttattam, szeretnék nagyon röviden reagálni az utóbb felhozott témára. Az Oroszországhoz való viszonyulásban egy egészen egyértelmű és tetten érhető különbözőség áll fenn Magyarország és Lengyelország között [[Dr. Apáti István: El sem hiszem! Gyöngyösi Márton közbeszól.]] ezt mi soha nem tagadtuk, ebből mi soha nem csináltunk titkot, mert hogyha valaki követi az európai külpolitikát, akkor ezt egyértelműen látni fogja. Magyarország nem lát egzisztenciális fenyegetést Oroszországban, Magyarország az elmúlt években egy pragmatikus és a nemzeti érdekeknek megfelelő viszony kialakítására törekedett Oroszországgal, egyébként pedig, hogyha követik szintén a külpolitikát és a nemzetközi fejleményeket, akkor, tisztelt képviselő úr, nyilván nem kerülte el a figyelmét az a tény, az elmúlt napokban több fórumon is, a miniszterelnök által is hangoztatott fejlemény, hogy Magyarországnak sikerült szert tennie a teljes értékű energiafüggetlenségre azáltal, hogy az amerikaiak által Romániában kitermelendő földgázmennyiséget, nevezetesen 4 milliárd köbmétert hosszú távra lekötöttünk [[Dr. Apáti István közbeszól.]] , ezáltal az orosz gázmonopólium, az orosz energiamonopólium Közép-Európában, de legalábbis Magyarországon megszűntnek nyilvánítható. Az tehát a kérésem a képviselő úr irányába, hogy amikor olyanokat mond, amilyeneket, akkor legközelebb fontolja meg azt, hogy a magyar kormány tettei milyen viszonyban vannak az ön által elmondottakkal, és akkor nem fog ilyeneket beszélni. Még egyszer szeretném hangsúlyozni, hogy az elmúlt években Szlovákia irányába kiépítettük a gázfolyosót, kiépítés alatt van Horvátország irányába, most megteremtettük az összeköttetést Romániával, ez mind azt célozza, hogy Magyarország egyedüli közép-európai országként teljes mértékben függetlenné váljon az orosz gáztól, mindamellett pedig természetesen, ahogy hangsúlyoztam, a magyar gazdasági érdekeknek megfelelő viszonyrendszert szeretnénk kiépíteni [[Az elnök csenget.]] az oroszokkal, ahogyan az elmúlt években ez megfigyelhető volt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Két percre megadom a szót Szávay István képviselő úrnak, Jobbik.
Köszönöm szépen. Szóval, azért vegyünk már vissza egy picit a jelzőkből, államtitkár úr, jó?! Árulás meg egyebek tehát azért kezeljük már helyén ezt a vitát! Ez lenne a kérésem, az egyik. Ha itt most bele akarnánk menni abba, hogy ki-ki hányszor mit árult el, meg önök hányszor árulták el a nemzeti érdeket pártérdekből és Orbán Viktor hatalmi érdekből az elmúlt nyolc évben [[Dr. Gyüre Csaba: Így van!]] , akkor meglehetősen hosszú lenne a lista. Merthogy ez a javaslat egyébként Orbán Viktor európai ambícióiról szól, és akkor beszéljünk erről is, gondolom, hogy ez egy fontos dolog. A visegrádi négyeknek az együttműködése és a visegrádi négyek együttműködésének a megerősítése, az egy legitim, fontos és általunk is támogatott cél, csak nem feltétlen mindenáron. Nem Lengyelországot támadták meg, kedves államtitkár úr, kedves Soltész képviselő úr, hanem a lengyel kormánynak a demokráciát az önökéhez hasonló módon és az önök mintáját követő módon romboló magatartását kritizálja az Európai Unió, és ehhez aztán már végképp semmi köze nincs a bevándorlásnak; tényleg, önök olyanok, mint Móricka, akinek mindenről az jut eszébe. Semmi köze nincs a bevándorláshoz. A lengyel kormány olyan intézkedéseket hoz többek között az igazságszolgáltatás tekintetében, amelyeket egyébként jórészt önöktől tanult, amelyeket az Európai Unió szintén kritizált az elmúlt években, és az Európai Unió akkor sem Magyarországot támadta meg, mint ahogy azt önök voltak szívesek nagyon sokszor elmondani, hanem az önök jogállamiságot leépítő intézkedéseit támadta az Európai Unió. Erről szól ez az egész ügy, és arról szól, hogy Orbán Viktor erőnek erejével össze akarja tartani ezt a közép-európai szövetséget, még akkor is, hogyha azon nagyon komoly repedések vannak, például az Oroszországgal kapcsolatos viszonyban. A gáz Keletről jön, de a szabadság mindig Nyugatról érkezik. Emlékeznek még erre, képviselő urak? Soltész képviselő úr, aki folyamatosan árulásról beszél itt, meg mindenkit szeret azzal szembesíteni, hogy mit mondott néhány évvel ezelőtt, ön emlékszik még erre a mondatra? Nem volt olyan nagyon régen. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. A kétperces kör lezárult. Megadom a szót Szávay István képviselő úrnak, Jobbik.
Köszönöm szépen. Akkor most szeretnék egy kicsit hosszabban és érdemben reagálni Soltész képviselő úrra. [[Derültség a Jobbik soraiban.]] Képviselő úr, régóta ismerjük az ön munkásságát, a demagógiának és a hazudozásnak azért mindig nagy mestere volt, meg a mellébeszélésnek is, de azért amit ma, a mai napon itt művelt, azért az még önmagához képest is egy minőségi ugrás volt [[Dr. Apáti István: Lefelé!]] , kezdve azzal, ami itt történt lefelé, persze , kezdve azzal, ami itt történt például a napirend előtti felszólalásra való reagálásban. Tehát nagyon jó itt demokráciára, jogelvekre meg egyebekre hivatkozni különböző vitákban, de, képviselő úr, akkor nem volt lehetőségünk erre, akkor most megteszem két mondat erejéig, hogyha az elnök úr megengedi. Ön a magyar kormány képviselőjeként válaszol egy ellenzéki párt napirend előtti felszólalására, akkor tessék arra válaszolni, akkor beszéljünk arról! Ön egyetlenegy mondatban nem érintette azt a kérdést, amiről Vona Gábor beszélt, nevezetesen azt, hogy a miniszterelnök családjában maffiagyanús ügyek vannak. És az, amit pedig itt válaszul elmondott Gyöngyösi Márton képviselőtársamnak a felszólalására, az sem arra volt válasz, amit mi elmondtunk. Én szeretném még egyszer leszögezni itt a nyilvánosság, a jegyzőkönyv, a történelem, a lengyel szószóló asszony és vendégeink számára: a Jobbik számára a magyar-lengyel barátság, az érték, és egész egyszerűen elképesztő gusztustalanság, amit önök ezzel kapcsolatban csinálnak. Önök ezt az ügyet mocskolják be önös, aljas pártpolitikai célból. Képviselő úr, miért nincsen önben annyi méltóság, mint Latorcai képviselőtársában? Eljött a képviselő úr is, elmondta, amit ezzel kapcsolatban kellett. Ne vigyük el erre a szintre ezt a vitát, és ne kérdőjelezzék meg az ellenzéknek nem tisztem a többieket megvédeni , de másoknak sem a jó szándékát ezzel az üggyel kapcsolatban! Válasszuk ezt külön! Ez egész egyszerűen gusztustalan, hogy önök ezzel próbálnak érvelni, és ilyen kampányfogást próbálnak idehozni. Nemegyszer megcsinálták az elmúlt években is egyébként, bármilyen szent ügyet képesek voltak a sárba lerántani, és pártpolitikát csinálni belőle, többek között a nemzetpolitikából is. Most is elővette, ma sem bírta ki, hogy ne hozza ide az egykori szolnoki elnökünk Facebook-bejegyzését, meg nem tudom. Teljesen világos és egyértelmű volt mindig, és mindig is az a Jobbiknak a nemzetpolitikai elköteleződése, önök meg abból csinálnak kampányt fél éve, és ezzel, higgyék el, nem nekünk ártanak többet, az ügynek ártanak, érti, képviselő úr, az ügynek ártanak, a nemzetpolitika ügyének ártanak azzal, ha folyamatosan ezzel mocskolnak egyébként olyanokat, akik ezt nem érdemlik meg. Van, aki megérdemli, mondjuk, itt ülnek egypáran mögöttem, illetve nem ülnek itt, mert nem szoktak bejárni a parlamentbe, bőven elég, azt hiszem, az ellenzéknek azt a részét erre figyelmeztetni, amely mondjuk, valóban megérdemli. Ne kövessék ezt az utat, mert az ügynek ártanak! Magyart magyarral fordítanak szembe, és ezt most látjuk a választásokon, képviselő úr. A Gyurcsány-párt megcsinálja az egyik aljas megosztást azzal, hogy a külhoni magyarok választójoga ellen hergel, önök meg megcsinálják azt, hogy a külhoni magyarokat kihasználják pártpolitikai érdekből, meg átjelentetik őket több ezer fővel Szabolcsba például, meg nem tudunk biztosak lenni abban, hogy a levélszavazatukkal nem élnek vissza, meg egyébként most már sokszor számolatlanul öntik a támogatást külhonba, ami itthon sok magyarországi magyarban szül ellenszenvet. Ez is egy megosztás, és ez is egy szembefordítás. [[10.40]] Önök ugyanezt a taktikát alkalmazzák most, amikor a lengyel-magyar barátságot hozzák ide egy teljes egészében szimplán, pusztán politikai, sőt továbbmegyek, hatalomtechnikai ügyben. Ne tegyék, képviselőtársaim! Nem nekünk ártanak, hanem az ügynek ártanak ezzel. Tehát sok mindenről lehet ebben a témában beszélni, egy dologról ne beszéljünk: ne azzal támadjanak minket, hogy nem vagyunk elkötelezettek és nem állunk ki a lengyelek mellett! Nem a lengyelek mellett kell kiállni, hanem Lengyelország kormánya mellett. Lengyelország kormánya mellett pedig nem kívánunk ebben a kérdésben kiállni. Hadd legyek teljesen egyértelmű! [[Jelzésre:]] Ebben a kérdésben, igen. Majd ha olyan ügyekben fogják a lengyel kormányt támadni, amiről úgy gondoljuk, hogy védelemre szorul, akkor meg fogjuk tenni, higgyék el. De amikor a lengyel kormányt egy olyan ügyben támadják, hogy rombolja, leépíti a jogállamot és a demokráciát, én ezt elhiszem önöknek, hogy jó szívvel melléjük állnak, mi meg nem olyan jó szívvel fogjuk ezt megtenni. És lehet itt beszélni kettős mércéről, lehet szidni az ellenzéket meg felróni azt, hogy ki mit csinált 20 meg 30 évvel ezelőtt, de azért érdekes volt látni, amikor Orbán Viktor… remélem, hogy nem fog valaki rosszul járni ezért a közvetítők közül, de azért egy érdekes összevágása volt Orbán Viktor évértékelőjének, amikor éppen arról beszélt, hogy mi antikommunisták vagyunk, aztán néhány másodperccel később meg Martonyi Jánost mutatta a kamera, ahogyan a második-harmadik sorban üldögélt. Arról a Martonyi Jánosról van szó, aki háromszor volt Orbán Viktor külügyminisztere, és több mint 20 éven keresztül volt az állambiztonság beszervezett ügynöke. [[Jelzésre:]] Mesterházy meg Magasházy néven , így van. Aztán volt még itt egypár példa, én ezt nem fogom felsorolni, de legalább az antikommunizmusról ne beszéljünk, képviselő úr, azt hiszem, ebben igaza van Mesterházy képviselőtársamnak, de legalább erről ne beszéljünk. Az önök kormányában több kommunista van, mint az MSZP-ében volt annak idején. Több szerénységet ebben az ügyben, képviselő úr, több szerénységet! Új kommunista pártállamot, képviselő úr, pedig önök építenek. Ez nettó bolsevizmus, amit önök a hatalomgyakorlásban az elmúlt nyolc évben csináltak. Már annyi a párhuzam, hogy sorolni sem tudom. A következő is az lesz. Most bele fogunk kezdeni nemsokára a Stop Soros tárgyalásába. Nagyjából most abban az időszakban járunk, amikor a kommunisták Rajk László vezetésével elkezdték betiltani meg tönkreverni a civil szférát Magyarországon. Önök most ezt fogják elkezdeni. Annak is megvolt az oka, akkor külföldiek, imperialisták meg reakciósok voltak, akik a magyar demokráciát veszélyeztetik, először azokat tiltották be, aztán utána jöttek a vallási meg a reakciós szervezetek, a cserkészek, aztán a végén meg már mindenki, aki a pártállamnak nem feküdt be. Önök egyébként… most ezt azért mondom el, mert a párhuzam tökéletes, és abban a vitában majd nem fogok tudni fölszólalni, meg ha felszólalok, akkor úgysem fognak rá válaszolni úgyhogy teljesen mindegy. Önök most pont erre az útra fognak rálépni. Mindezt teszik úgy, hogy közben félelmet keltenek, riadalmat keltenek, uszítanak, és arról beszélnek, hogy Magyarországot akarják megvédeni. Nem, önök nem Magyarországot akarják megvédeni, önök a saját diktatórikus hatalmukat akarják szépen továbbépíteni, erről fog szólni a következő javaslat, úgyhogy ennyit még az önök antikommunizmusáról egy mondat erejéig. Szóval, összefoglalva: nem fogjuk a javaslatot támogatni, azért nem fogjuk, mert ez nem a magyar-lengyel barátságról, nem a magyar-lengyel kapcsolatokról, nem a magyar nép lengyel nép melletti kiállásáról szól. Ez az önök által vezetett kormány kiállása a lengyel kormány mellett egy olyan kérdésben, amelyet mi az elmúlt években számos alkalommal kritizáltunk, egy olyan ügyben, ami nem a lengyel nép és nem Lengyelország megtámadását jelenti, hanem az Európai Uniónak egyébként úgy gondolom, hogy többségében, nem biztos, hogy feltétlenül mindenben jogos kritikája Lengyelországgal szemben. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. A következő hozzászóló Mesterházy Attila képviselő úr, MSZP.
Nagyon szépen köszönöm. Két apróbb észrevételem lenne. Még államtitkár úrtól kérdezném, ha figyelne, hogy mondták itt többen, hogy nem elég bátor itt az ellenzék. Azt meg tudja nekem mondani, hogy maguk miért nem voltak elég bátrak a lengyel kormány mellett ennyire kiállni, amikor Tuskot kellett volna leszavazni az európai intézményekben?Tehát akkor miért volt elég az, hogy a Néppártban azt mondták, hogy a Néppárt azt támogatja, hogy Tuskot válasszák újra elnöknek? Akkor érdekes módon Orbán Viktor szembement a lengyel kormánnyal. Akkor nem volt elég bátorságuk, hogy a lengyel kormány mellé álljanak ebben a kérdéskörben. Tehát én is csak arra hívnám fel a figyelmet, mint amire itt jobbikos kollégám, hogy maguk a más szemében a szálkát is észreveszik, de a sajátjukban a gerendát sem. A másik pedig az Oroszországhoz fűződő pragmatikus viszony. Államtitkár úr, gratulálok ahhoz, ha valóban az energetika területén a diverzifikációt szolgálja a magyar kormányzati lépés, ez szerintem helyes mind az elérési útvonalak, mind a források, beszerzési lehetőségek szempontjából; ez egy helyes nemzeti célkitűzése a mindenkori magyar kormánynak. Megint csak egy pillanatra hadd utaljak vissza arra, hogy amikor az MSZP-kormány aláírta a Déli Áramlatról szóló szerződést, akkor maguknak az első dolguk az volt, hogy elrohantak Washingtonba följelenteni a magyar kormányt, hogy hogy tehettek ilyet, hogy egy orosz partnerrel, orosz féllel aláírták a Déli Áramlatról szóló szerződést; azt egyébként, ami után maguk sok mindent tettek annak érdekében, hogy a Déli Áramlat adott esetben meg is valósuljon. A mi részünkről soha nem volt azzal gond, hogy Oroszországot egy pragmatikus kapcsolatrendszerben kell kezelni, nem fogják elvontatni innen, a térségből, tehát természetes, hogy számolni kell Oroszországgal, csak arra szerettem volna fölhívni én is többször a figyelmet a különböző hozzászólásaimban az elmúlt négy évben, hogy önöknek az üléspontja határozza meg az álláspontot. Tehát amikor ellenzékben vannak, akkor nagyon-nagyon ellene vannak az oroszoknak, nagyon imádják az amerikaiakat, amikor kormányon vannak, akkor hirtelen megfordul ez a dolog, és egy kicsit úgy viselkednek, mint vasorrú bába a mágneses viharban, tehát nem nagyon tudják, hogy tulajdonképpen mi mellett álljanak ki. Éppen ezért, gondolom, az anyagi-gazdasági érdekeik alapján határozzák meg a külpolitikát is. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm, képviselő úr. A következő hozzászóló Soltész Miklós, KDNP, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Szávay István képviselő úr gondolatmenetére néhány dolgot hadd mondjak! Az egyik az, hogy megdöbbentő az önök mai viselkedése. Mind a mai napirend előtti felszólalások során is, mind ebben a vitában is önök jót szórakoznak, jókat nevetnek. [[Dr. Apáti István: Azt hallgasd meg! Azt hallgasd meg!]] Most arról az összekacsintásról már nem is beszélek, amit az MSZP-vel tesznek. De hogy azon szórakoznak önök, amikor az országnak, ennek a térségnek a legfontosabb kérdéséről vitatkozunk és beszélünk, az pedig egyértelműen a függetlenségünk, egyértelmű, hogy megmarad-e Magyarország, ez a térség olyannak, amilyen, avagy pedig elindulunk egy teljesen más úton, ezen önök jót szórakoznak, jókat nevetgélnek. [[Dr. Gyüre Csaba: Miről beszélsz? Ez a ti Kész átverés show-tok!]] Itt vihognak összevissza, óbégatnak, és ahelyett, hogy kiállnának egy olyan kérdés mellett, mint akár ez a mostani, akár pedig ez a délelőtti vita, ami volt a napirend előtti felszólalások kapcsán, önök pontosan odaállnak az ellenzéknek annak a sorába, amely egyértelműen a brüsszeli bürokraták sorát támogatja. Még egyszer elismétlem, csak hogy tudják, mert rosszulesik önöknek: az önök pártvezére, az önök miniszterelnök-jelöltje, ha egyáltalán komolyan lehet venni egy ilyen ember gondolatmenetét, aki nem tesz mást, mint a következőket nyilatkozza: az iszlám az emberiség utolsó reménye, Attila unokái senkitől nem félnek, csakis Allahtól. [[Szávay István: Ezt már kétszer elmondtad.]] S reméli, hogy Magyarország minél előbb kilép az EU-ból. Tisztelt Mesterházy Attila képviselő úr, ha itt lenne, a Jobbik felé tegye föl ezt a kérdést, mert mi nem akarunk kilépni az EU-ból, de azt mondta Vona Gábor, hogy nagyon reméli, hogy Magyarország minél előbbi kilép az EU-ból és valódi testvéreivel fog össze. Azokkal a testvérekkel újra elmondom , akik például a Szürke Farkasok terrorszervezet, akik egy lengyel származású pápa elleni merényletet irányítottak és vezettek, és önöknek ezek a barátai. Nem a lengyelek a barátaik, nem a lengyelek mellett akarnak kiállni, és ez az egész mai vita erről a javaslatról is azt mutatja be igazán, hogy önöket nem érdekli a lengyel nép akarata. [[Dr. Gyüre Csaba: Benneteket nem érdekel, Miklós!]] A lengyel nép nagy többséggel megszavazta a jelenlegi kormányt. A lengyel nép egyre nagyobb tömegben támogatja ezt a kormányt, mert látják, hogy azt a küzdelmet, amit ők folytatnak mind szabadságukért, mind függetlenségükért, mind pedig hazájuk kereszténységben való megtartásáért, azt támadják Brüsszelből. [[Folyamatos derültség és közbeszólások a Jobbik padsoraiból. Gyöngyösi Márton: Nézz már magad köré!]] És önök ezek mellett a brüsszeli bürokraták mellett állnak ki, önök Soros György szervezetei mellett állnak ki, önök azzal a Szocialista Párttal működnek most már együtt, akik egyértelműen az illegális migrációt akarják támadni , és itt bizony Lengyelország függetlensége is ugyanúgy szóba jön. Önök a 7. cikkely támogatását segítik, és Lengyelország vesztét akarják. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban. Derültség és közbeszólások a Jobbik padsoraiban.]] [[10.50]]
Köszönöm, államtitkár úr. Két percre megadom a szót Szávay István képviselő úrnak, Jobbik.
Mi az, hogy Lengyelország vesztét akarják?! Hát, vegyen már vissza, képviselő úr, a hülyeségből, komolyan mondom! Ne haragudjon, a magyar parlamentben vagyunk, mit képzel már magáról? Mi az, hogy Lengyelország vesztét akarjuk? [[Soltész Miklós: Azt!]] Szégyellje magát! [[Dr. Apáti István: Vagy annyira buta vagy!]] Komolyan mondom, szégyellje magát, hogy ilyen demagóg baromságokat beszél!Végtelen türelemmel nem volt könnyű elmagyaráztam itt az álláspontomat, és megkértem arra, hogy ne vigyék le ilyen alja szintre ezt a vitát, de ön képtelen túllépni saját magán. Milyen vesztét akarjuk? Egyébként pedig akkor térjünk már vissza arra, hogy miről szól egyáltalán a javaslat. Mivel támadja Brüsszel Lengyelországot, képviselő úr? Mi köze ennek az egész ügynek a migrációhoz meg a kereszténységhez, árulja már el! Van egy igazságügyi reform Lengyelországban. Ennek mi köze a migrációhoz meg a kereszténységhez? Hát, miről beszélnek már?! Mi köze ennek a migrációhoz meg a kereszténységhez? Az égvilágon semmi. Ha a migrációról meg a kereszténységről lenne szó, meg emiatt támadná, mondjuk, Brüsszel Lengyelországot, akkor az egy másik kérdés lenne, arról lehetne beszélni. A sorosozást meg hagyja már abba! Hány Soros-ügynök van a Jobbikban? Hányan vannak közülünk, akiknek bármikor és bármilyen köze volt Soroshoz? [[Dr. Gyüre Csaba a kormánypárti padsorok felé: Egy sincs! Csak ott! Ott ülnek!]] Önök között hányan vannak, kezdve a miniszterelnöktől? [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Ha volt Magyarországon Soros-terv, akkor azok önök voltak. A Fidesz volt a Soros-terv, képviselő úr, 1989-90-ben. [[Dr. Apáti István: Embert csinált belőletek!]] Ez volt a Soros-terv. Hagyjuk már ezt abba! Semmi közünk nincsen, egyikünknek sincsen, soha nem is volt legjobb tudomásom szerint se Soros Györgyhöz, se Soros György egyik szervezetéhez se. Én 16 éves voltam annak idején, amikor Kiskunhalason a városi diákszövetség alelnökeként azért nem írtam alá egy támogatási szerződést, mert az a Soros-alapítványtól jött, elmondom önnek, erről még sose beszéltem nyilvánosan. Tizenhat évesen nem írtam alá. Akkor is ezt gondoltam, most is ezt gondolom. Önök mit gondoltak, Orbán Viktor, Németh képviselő úr, önök mit gondoltak 16, 20 meg 25 évesen, amikor Soros György pénzét elfogadták, és abból a pénzből ültek most be ide a parlamentbe. Önök akkor mit gondoltak? Hagyjuk már ezt, ne minket sorosozzanak, legyenek szívesek! Térjünk vissza a vitához, meg térjünk vissza valamilyen normális vitakultúrához, azt javaslom. Mi is ehhez fogjuk magunkat tartani, bár nehéz lesz. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, jegyző úr. A következő hozzászóló Apáti István képviselő úr, Jobbik.
Köszönöm a szót, elnök úr. A kormánypárti képviselők tisztelet a kivételnek felülmúlhatatlanul gusztustalan felszólalásai inspiráltak engem is arra, hogy hozzászóljak ehhez a vitához. Ha Soros Györgynek van komoly felelőssége van nyilvánvalóan , az pedig az, hogy önöket a nyakunkra ültette. Soros Györgynek elévülhetetlen felelőssége, hogy nyálat köpött az önök vezetőinek a szájába, hogy embert csinált belőlük, hogy kitaníttatta őket. Tudják, én a saját szüleim pénzén tanultam. Engem a szüleim taníttattak ki, tisztességes szatmári parasztemberek. Az önök vezetőit pedig Soros Gyuri bácsi taníttatta ki. Akkor miről beszélnek?! Akkor jó volt a pénze, most pedig már napi politikai érdekek mentén a legvadabb, leggyűlölködőbb kampányt indítják. A másik, mert itt Soltész képviselő úr elég furcsa dolgokat mondott itt, szürke farkasokról beszélt meg fehér farkasokról, meg én nem tudom, kikről. Nyilván sok mesét olvasott gyermekkorában, és látom, hogy ez mély nyomokat hagyott benne. Azt is látom, hogy a magyar ábécé betűit kiválóan ismeri, az értő olvasással azonban akadnak problémák. Ezt nagyon így látom, Soltész államtitkár úr. Az a helyzet, hogy önök beszélnek itt hazafiasságról? Önök beszélnek bátorságról vagy gyávaságról? Önök beszélnek kiállásról vagy árulásról? Pontosan önök?! Hadd emlékeztessem önöket arra, hogy 2006. október 23-án nem az önök főnöke menekült páncélozott BMW-n, amikor a sajátjait lőtték?! Nemcsak a saját népét, hanem a saját közvetlen választóit, a hívő tagozatát. [[Dr. Szűcs Lajos: Hazugság!]] Ki menekült akkor páncélozott BMW-n? Ő míg a sajátjait lőtték. Ha lett volna benne bátorság meg becsület, meg hazafias kiállás, meg nemzeti érzelem, akkor odamegy, kiszáll a páncélozott BMW-ből. Önök beszélnek bátorságról? Hát nevetséges! Vagy ön beszél, Soltész képviselő úr, aki egy olyan pártnak a képviselője, amely ha önállóan indulna el a választásokon, 0,1 százalékot sem érne el? Önök beszélnek társadalmi támogatottságról? Álljunk már meg egy pillanatra! Vagy önök beszélnek a nemzeti függetlenség megvédéséről, akik a lisszaboni szerződést olvasatlanul megszavazták? Hát nem szégyellik magukat?! Legalább egy minimális önkritika szólaljon már meg önökben, könyörgöm! Az, hogy sunyin sugalmazzák, hogy Vona Gábor egy terrorszervezet tagja lenne… ha egy terrorszervezet tagja lenne, a TEK már valószínűleg elvitte volna egy ködös hajnalon, gondolom én. Tudják önök is, hogy ebből egy szó sem igaz. Vagy önök beszélnek Magyarország megvédéséről? Kinek a fejéből pattant ki először a kerítésépítés ötlete? Ásotthalom jobbikos polgármesterének a fejéből. Ki szavazta meg azokat a kétharmados javaslatokat? Ki segített önöknek abban, hogy a magyar katonák őrizzék a magyar határt a rendőrökkel együtt? A Jobbik Magyarországért Mozgalom képviselői. Nem várunk ezért hálát, köszönetet meg piros szőnyeget, mert ez a kötelességünk, és jó szívvel adtuk ehhez a támogató szavazatainkat, de az a minimum, amit elvárunk, hogy akkor ne állítsanak rólunk ordas hazugságokat, ne állítsák a valóság ellenkezőjét, mert nélkülünk nem lett volna meg a kétharmad ehhez. Meg hogy a kvótanépszavazás után az alaptörvény-módosítással kapcsolatban hogy döntöttünk. Azt mondtuk, hogy megszavazzuk, ha a letelepedésikötvény-üzletet megszüntetik. Nem szüntették meg, mert önöknek a pénz akkor is fontosabb volt, mint a haza érdeke. Tudják?! És önök utána hétszer szavazták le a Jobbik javaslatát, amely a bevándorlás, a betelepítés valamennyi formáját kizárta volna, jogcím megnevezésétől függetlenül. Hát, akkor nehogy már önök oktassanak ki minket hazafiasságból! Nehogy már önök oktassanak ki minket jó magaviseletből meg hazafias gondolkodásból! Az a minimum, hogy egy kicsit szerényebbek lesznek, és legalább minket békén hagynak, legalább rólunk nem kezdenek el hazudozni. Önök is tudják, hogy nem igaz. Köszönöm szépen, nem folytatom, mert nem lesz jó vége. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Bárándy Gergely képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen, elnök úr. Annyit szeretnék kérni államtitkár úrtól, hogy majd olvassa vissza a felszólalását, és ítélje meg, hogy annak a színvonala vajon méltó-e a kormány képviselőjéhez. Az ön főnöke, Szijjártó úr, akivel évtizedek óta együtt politizálunk itt, tud disztingválni, hogy mi az, amit szóvivőként vagy képviselőként elmond, és mi az, amit a kormány képviselőjeként. Azt gondolom, hogy ha valakitől, akkor legalább tőle tanuljon egy kicsit erről a témáról. Olyanokat mond, hogy „szétjogászkodni”. A kormány képviselője, egy külügyi államtitkár ilyen szavakkal él?! Ne haragudjon, államtitkár úr, ha ön ezen a színvonalon képviseli nemzetközi fórumokon Magyarországot, akkor nekünk jaj. Remélem, hogy a kollégái ennél hogy mondjam kifinomultabb elmék, már bocsánat a kifejezésért. Az, hogy ön nem jogász, azt gondolom, hogy nem egy érdem. Sőt, a jog nem tudása, a jog tudásának hiánya pedig nem dicsőség. Úgy véli, államtitkár úr, hogy aki a jogállami elvek érvényesülését kéri számon, vagy a nemzetközi jog érvényesülését, az szétjogászkodja a vitát? Ne vicceljünk már egymással! Az pedig, tisztelt államtitkár úr, a másik oldala ennek az éremnek, hogy talán emlékszik rá ha oda tudott figyelni, miközben én a felszólalásomat elmondtam, merthogy Németh képviselőtársunkkal éppen beszélgetett , hogy próbáltam sorolni azokat az elemeket, vagy egyáltalán föleleveníteni belőlük egyet-kettőt, hogy mik azok, amik a XXI. századi autoriter rendszereknek az elvei, jellemzői, mint a nyers többségi elv, a szuverenitás hangsúlyozása s a többi. Mondtam, hogy nem teljes ez a felsorolás. Most úgy tűnik, hogy ki kell egészítenem ezt a szempontrendszert még eggyel. Ezeknek a rendszereknek a jellemzője, hogy a kormány és a kormánypártok árulónak minősítik az ellenzéket, leárulózzák az ellenzéket. Ön ezt a módszert is és ezt az elvet is hűen képviseli a mai parlamenti vitában, nevezetesen, hogy az ellenzéket árulónak nevezi a kormány tagjaként. Ez, még egyszer mondom hogy mondjam a tudományos kutatások alapján szintén jellemzője a XXI. századi autoriter rendszereknek. Egyebekben pedig a többi felszólalás vonatkozásában azt tudom mondani, hogy az ostobaság szintje kezd a mai vitában kritikus méreteket ölteni. Én ezekre nem is reagálnék. Bennem volt egyfajta illúzió, meghallgatva egyébként Németh Zsolt képviselőtársunk felszólalását, hogy bár nagyon eltérő értékrenddel és nagyon eltérő érvrendszereket hangoztatva és használva azért mégis tudunk ebben a témában kulturált vitát folytatni. Csalódni kellett. Az ember azt tudja mondani, hogy 12 év képviselőség után is van új a nap alatt. Sajnos, most is ezt kell mondjam. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Bárándy képviselő úr. Soron kívül két percre megadom a szót Magyar Levente államtitkár úrnak. [[11.00]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Én azt nem vonom kétségbe, és aki ebben a Házban ismeri az ön munkásságát, szerintem senki nem vonja kétségbe, hogy ön kiváló jogász. Ezt számos alkalommal bizonyította és csillogtatta a jogi szakértelmét. Azt gondolom, az is vitán felül áll, hogy amellett, hogy ön egy kiváló jogász, egyben egy bukott párt bukott politikusa, aki jelenleg a hattyúdalát tölti itt a parlamentben, és a lengyel szuverenitás melletti kiállás és a magyar szuverenitás melletti kiállás ügyét használja arra, hogy még egyszer utoljára villantson valamit a magyar közéletben. [[Dr. Bárándy Gergely: Magamtól vonulok vissza! Nyolcszáz felszólalás után nem biztos, hogy szükségem van erre! Zaj.]] Tisztelt Képviselő Úr! Elnök úr, ha el tudom mondani a beszédemet, azt nagyon megköszönném. [[Zaj. Az elnök csenget.]]
Tessék!
Tisztelt Képviselő Úr! Egy politikai ügyről van szó, ahol azt gondolom, a jogi érveknek már régen abban a kérdésben, hogy Lengyelországot megtámadták-e vagy nem Brüsszelből, nincsen relevanciája. Ez egy politikai kérdés. Hogy jönnek ide azok a jogi okfejtések, hogy most akkor a 7. cikkely pontosan milyen esetekben indítható, és Lengyelország milyen lépéseket tett, amelyekre hivatkozva az Európai Bizottság állítólag megalapozottan és jogszerűen megindítja az eljárást? Azt gondolom, hogy a vitának ezen a szakaszán már rég túl vagyunk. Nem a jogászkodásnak van itt az ideje. Ez egy politikai állásfoglalás. Tehát ön hiába jön ide mindenféle kifinomult jogi érvekkel és hiába csillogtatja a jogi szakértelmét, ennek most nincs tere, nincsen ideje, ezen már túlhaladt ez a folyamat. És azt tartom igazán rémisztőnek, tisztelt képviselő úr, hogy ha a lengyel ügyhöz így állnak hozzá, akkor hogyan fognak majd akkor szavazni és milyen jogi okfejtésekkel jönnek, amikor Magyarország ellen indul meg ez a támadás [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] ahogyan egyébként már megindult és a konklúzió felé halad.Tehát mind a Jobbik, mind az MSZP szíves figyelmét felhívnám arra, hogy ahelyett, hogy leviszik a vitát, egy politikai vitát levisznek a jog szintjére, és mindenféle jogi okfejtésekkel megpróbálják félreterelni a vitát, politikailag foglaljanak állást, mert ez az állásfoglalás előrevetíti teljesen egyértelműen [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] , ahogyan egyébként már megindult és a konklúzió felé halad.Tehát mind a Jobbik, mind az MSZP szíves figyelmét felhívnám arra, hogy ahelyett, hogy leviszik a vitát, egy politikai vitát levisznek a jog szintjére, és mindenféle jogi okfejtésekkel megpróbálják félreterelni a vitát, politikailag foglaljanak állást, mert ez az állásfoglalás előrevetíti teljesen egyértelműen (Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.), hogy Magyarországról hogyan fognak szavazni, amikor annak eljön az ideje. Köszönöm szépen. (Taps a kormánypárti padsorokban.)
Köszönöm, államtitkár úr. Kettő percre megadom a szót Gaal Gergely képviselő úrnak, KDNP.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Először is, ami azt illeti, hogy nekünk mindenről a migráció jut eszünkbe, azt hiszem, ez nem meglepő, sőt még jó, hiszen 2015 óta ez az európai civilizáció jövőjét fenyegető legnagyobb veszély. Ahogy mondjuk, egy leszakadó lábú betegnek is az orvos nem a nátháját kezdi kezelni, úgy nekünk is erre a kérdésre nagyon határozottan oda kell figyelnünk.Egyébként Európában ma a politikai törésvonal éppen e kérdés mentén húzódik leginkább, és pontosan ennek a kérdésnek az alapján éri támadás most Lengyelországot is ezen logika alapján. Hogy mi is a támadás lényege, erről pedig alig beszéltünk itt, de végül is ennek a folyamatnak, a 7. cikkely szerinti eljárásnak mégiscsak a végső következménye Lengyelország alapszerződésben garantált jogainak csorbítása, európai uniós tagságból eredő jogai gyakorlásának korlátozása. Önök most ezt támogatják azzal, hogy nem fogják támogatni a javaslatot. Önök tehát Lengyelország jogainak csorbítása mellett állnak ki, a Jobbik és az MSZP karöltve. Mi pedig megvédjük Magyarországot, és ez a mi feladatunk, erre van nekünk felhatalmazásunk, önök pedig a bevándorláspárti Brüsszel pártján állnak. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Kettő percre megadom a szót Soltész Miklós államtitkár úrnak, a KDNP képviselőjének.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt ellenzéki Képviselők! Azt kell mondanom, hogy bár próbálták minősíthetetlenné tenni ezt a vitát [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: Mi? Dr. Gyüre Csaba: Leginkább te!]] próbált Szávay István olyan szavakat használni, ami elképesztő ebben az Országgyűlésben, akkor is, amikor egyébként nem a hozzászólásában, hanem hozzászólás közben bekiabált. Mindezek ellenére azt gondolom, az a legfontosabb és az a legnagyobb kérdés, hogy önök hogy cselekszenek. Lehet, hogy azt mondják, hogy szeretik a lengyeleket. Lehet, hogy azt mondják, hogy szeretik Lengyelországot. Ennek ellenére egy olyan támadással szemben nem hajlandóak kiállni [[Szávay István: Ez hihetetlen!]] amely egyértelműen egész Lengyelországot fogja és akarja büntetni. Önök beálltak abba a sorba, szocialisták és jobbikosok egyaránt [[Szávay István: Te el is hiszed, amit mondasz?]] amelynek következtében Lengyelországot sújtja Brüsszel, és mindezt azért, mert Lengyelország függetleníteni akarja bizonyos szempontból magát attól a bürokráciától, amit rájuk akarnak erőltetni. Mindezt azért, mert Lengyelország is kimondta, hogy nem akar bevándorlóországgá válni, mint amit egyébként önök jól láthatóan támogatni akarnak. [[Szávay István: Nem támogattuk! Ne hazudj már megint! Kepli Lajos: Ne kérj tőle lehetetlent, hogy ne hazudjon!]] Bizony ez a kiállás, amit önök most tesznek Lengyelországgal szemben, így ahogy Magyar Levente államtitkár úr is mondta előrevetíti azt is, hogy ugyanúgy nem fognak kiállni Magyarország mellett sem, amikor a 7. cikkelyt elindítják az ország ellenében. Ez mutatja, hogy az emberek nagy többségével szemben, közel 80 százalékának többségével szemben önök hogy politizálnak, mit akarnak és mit is tesznek, mit is cselekszenek. [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Szávay képviselő úr, nézze meg az internetet, nézze meg a pártelnökének a saját véleményét és a saját gondolatait! Nem én találtam ki azokat a gondolatokat, amiket mondtam: az iszlám az emberiség utolsó reménye; Attila unokái senkitől nem félnek, csakis Allahtól. [[Dr. Gyüre Csaba: Te félsz!]] Nem én látogattam meg a Szürke Farkas terrorszervezetet és ünnepeltettem magamat, hanem az önök pártelnöke, miniszterelnök-jelöltje, aki ezzel végül is a tanúságot megadta arról, hogy nem tud politizálni, csak mindenfelé a szélsőségeseket keresi. Köszönöm szépen az önök részvételét ebben a parlamenti ciklusban, bebizonyították, hogy nem a magyar emberek, most jelen esetben nem a lengyel emberek érdekeit nézik, hanem csak a sajátjukat. [[Dr. Apáti István: Azt a mindenit!]] Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Köszöntöm képviselőtársaimat.Tisztelt Országgyűlés! Kettőperces felszólalásra jelentkezett Szávay István képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport. Öné a szó.
Tényleg hihetetlen! Szerintem ön tényleg függő, képviselő úr, képtelen egy mondatot elmondani itt a parlamentben úgy, hogy ne hazudjon! Egyszerűen képtelen rá!Na, lássuk akkor egy másik pártelnök véleményét, jó, képviselő úr? Orbán Viktor miniszterelnök: „Számunkra az iszlám világból érkezett emberek nem fenyegetést jelentenek, hanem egy magas civilizáció képviselőiként üdvözöljük őket.” [[Dr. Apáti István: Hoppá!]] „Az iszlám az emberiség nagy szellemi és lelki alkotása.” [[Dr. Apáti István: Pont!]] mondotta volt Orbán Viktor három évvel ezelőtt. [[Dr. Gyüre Csaba: Na, mi van veletek?]] Ezt miért nem ismétli folyamatosan, képviselő úr? Ezt miért nem ismétli folyamatosan? [[Dr. Gyüre Csaba: Iszlám hívők vagytok?]] Nem én találtam ki. Mondjuk mi azt, hogy a miniszterelnök iszlám hívő, képviselő úr?
Képviselő úr!
Mondjuk mi azt?
Meg kell szakítsam…
Nem! Nem mondjuk, mert tudjuk, hogy hazugság. Köszönöm szépen.
Meg kell hogy szakítsam, képviselő úr, lejárt az ideje. Köszönöm szépen.Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, a frakciók részéről kíván-e még élni valaki a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az összevont vitát lezárom. Megkérdezem Németh Zsolt elnök urat mint előterjesztőt, hogy kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Elnök úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nagyon röviden annyit szeretnék csak hozzáfűzni, hogy lehangoló volt ez a vita. Azt gondolom, nagyon itt van az ideje, hogy a parlament a választási kampány idejére felfüggessze a működését, hiszen mintha elsöpörte volna az összefüggéstelen választási kampányszlogenek sorozata alapvetően az ellenzéki hozzászólásokat, ezt azért hadd tegyem hozzá. Mesterházy Attila képviselőtársam is bejött, elmondott három mondatot, aztán távozott. Azt hiszem, ez nem méltó a Magyar Országgyűlés eljárásrendjéhez. [[Dr. Józsa István: Sokkal többet mondott, negyedórát beszélt!]] Valóban arról van szó, tisztelt képviselőtársaim, amiről szó van: a Lengyelország melletti kiállásról van szó. Nyilvánvaló, hogy nagyon sokféle összefüggése van egy ilyen kérdésnek, a magyar belpolitikával, a 7. cikkellyel, a bevándorlással, azzal az európai helyzettel, amiben vagyunk, de alapvetően ez egy kiállás Lengyelország mellett. Mert úgy gondoljuk, hogy méltánytalan támadás éri Lengyelországot. Éri méltánytalan támadás Lengyelországot vagy nem? Erre a kérdésre kell egyértelmű választ adni. Ha önök úgy gondolják, hogy nem éri méltánytalan támadás Lengyelországot úgy látom, van, aki így gondolja az ellenzékben, van, aki nem , akkor ne támogassák. Ha úgy érzik, hogy éri méltánytalan támadás Lengyelországot, akkor pedig indokoltnak tartom, hogy kiálljanak mellette. Engem nem győztek meg azok az érvek, amelyeket ebben a kérdésben önök elmondtak. [[11.10]] Önök azt próbálták itt igazolni, hogy Lengyelországot nem éri méltánytalan támadás. Ezt komolyan gondolják?! Nem éri méltánytalan támadás Lengyelországot ebben a jelenlegi helyzetben? [[Dr. Józsa István közbeszól. Dr. Bárándy Gergely: A lengyel kormányt! Nagy különbség!]] Lengyelországot nem éri méltánytalan támadás? [[Dr. Józsa István: A lengyel kormány támadja a jogállamot! Az elnök csenget.]] Ma, Európában, az Európai Bizottság, az Európai Parlament, az Európai Unió egésze részéről nem? [[Dr. Józsa István: A jogállamot támadja a lengyel kormány!]] Ha önök azt mondják, hogy nem, akkor pedig nem komoly emberek. Akkor nem komoly emberek. [[Dr. Bárándy Gergely közbeszól. Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Köszönöm szépen a figyelmet. Tisztelt Országgyűlés! Bízom benne, hogy ez a határozat a parlament többségének a támogatását fogja élvezni. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm az elnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a mai ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt folytatnánk munkánkat, ülésvezetési kérdésben kell döntenie az Országgyűlésnek. Latorcai János alelnök úr felszólalt a mai összevont vita során. Az alelnök úr képviselői felszólalása esetén az önálló indítvány további tárgyalása során csak akkor vezetheti az ülést, ha ehhez az Országgyűlés hozzájárul. Kérdezem tehát a tisztelt Országgyűlést, hozzájárul-e ahhoz, hogy Latorcai János alelnök úr az előterjesztés további tárgyalása során vezethesse az Országgyűlés ülését. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm szépen. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége indítványomat elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Budapesten megrendezendő Hungarian Open ATP World Tour tenisztorna megvalósításához szükséges létesítményfejlesztésről szóló előterjesztés kivételes eljárásban történő összevont vitája. A Szűcs Lajos és Kucsák László fideszes képviselők által benyújtott előterjesztés T/19868. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként megadom a szót Szűcs Lajos képviselő úrnak, a törvényjavaslat előterjesztőjének. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Mélyen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy olyan törvényjavaslatról vitatkozunk most, illetve kezdjük el az általános vitáját, amelyet gyakorlatilag idestova 810 éve kezdtünk el tervezgetni. Az első és alapvető történet arról szólt, hogy Magyarország és egyben Budapest egyik legizgalmasabb, sportolásra alkalmas helyszíne a Margitsziget. Nem tudom, mennyien tudják, de a Margitszigeten található futókör a világ egyik legjobban kihasznált ilyen létesítménye, napi több ezer ember használja. Ennek a futókörnek nincs olyan létesítménye, ahol egy öltöző vagy egy büfé lenne, ugyanakkor a Margitsziget egyik sarkán több évtizede a teniszsport egyik ikonikus helyszíne, a Dózsa Stadion található, amely Dózsa Stadion húsz évvel ezelőtt még olyan Davis-kupa-mérkőzéseknek adott helyet, ahol a világcsoportban az akkori teniszezők küzdhettek. Ennek a törvényjavaslatnak a kimondott célja az, hogy a Margitszigeten egy olyan sportfejlesztés tudjon megvalósulni, amelyik helyet biztosít a magyar teniszezők számára. Tudják, 2018 egy olyan év, amikor nemcsak a 2017. év végén, de 2018-ban is olyan eredmények születtek, amelyekre nemcsak idehaza, de a világon is felkapták a fejüket. Gondolunk itt Babos Tímeának a 2017. év végi páros világbajnokságára, majd a 2018-as Australian Openen a párosban a Grand Slam-győzelmére, de gondolhatunk arra is, hogy a magyar Davis-kupa-csapat a világcsoportban játszik. Mindenki láthatta Belgiumban, hogy ennek a magyar válogatottnak a helyén van a szíve és az esze. Nagyon komoly kiállás volt ez a magyar címeres mezben. Fucsovics Márton pedig ostromolja a top 50-et, de természetesen vannak olyan megváltozott képességű, mozgássérült sportolók is, mint Németh Roland, akik nagyon jó eredményeket érnek el a világban. Azt szeretnénk tehát ezzel a törvényjavaslattal elérni, hogy a Margitszigeten készüljön el egy olyan versenyközpont, amelyik nemcsak teniszezésre alkalmas, hanem akár ennek a futókörnek a mindennapos kielégítésére, illetve a sport mellett kulturális és akár konferenciaturizmusra is alkalmas lehet. Ennek a javaslatnak az a célja, hogy ezt a törvényi szabályozással segítse, és könnyebbé tegye magát a tervezést és később az építést. Jelen pillanatban bontási előkészületek vannak, és hamarosan szeretnénk felújítani nemcsak a Dózsa-teniszstadiont, hanem a Margitszigeten lévő mintegy 30 teniszpályát is alkalmassá tenni a versenyzés különféle területeire. Még egyszer mondom, ez a javaslat egyelőre nem szól másról, mint az előkészítésről és arról, hogy ha ezt a lehetőséget megkapjuk, akkor ennek az építésnek a határidejében nem lehet csúszás. Itt következik az a mondat, amit mindenképpen el kell mondanunk, hogy miért van szükség arra, hogy sürgősséggel hozzuk be a parlament elé. 2016-ban elnyertük az ATP-nek, a férfi profi versenysorozat egyik 250-es versenyének a rendezési jogát, lízingeltük, béreltük ennek a versenynek a rendezési jogát, és 2018 elején derült az ki, hogy 2019 után is öt évre még tarthatjuk ezeket a versenyeket, viszont az ATP-nek az volt a kérése, hogy állandó helyszínen legyen ez megvalósítva. A tavalyi évben ez a Nemzeti Edzés Központban volt, mert már készültünk arra, hogy a Margitsziget valamikor elkészül, az idén pedig a Kopaszi-gáton lesz majd áprilisban ez a verseny. A kimondott és későbbi cél pedig az, hogy ne csak 250 pontos, hanem akár 500 pontos versenyek megrendezésére alkalmas helyszínt tudjunk teremteni. A tenisz ma egy olyan helyzetben lévő sport, ahol a versenynaptár szűk. Új versenyek rendezésére, naptárba való behelyezésére nincs lehetőség, tehát csak akkor van alkalmunk és lehetőségünk erre, ha valahol lemondásról tudunk. Ez viszont egy nagyon komoly üzleti vállalkozás is, és azt gondolom, hogy ebben a tekintetben a magyar kormány felismerte azt, hogy nemcsak Magyarország szempontjából, nemcsak a magyar versenyzők és a versenysport szempontjából fontos egy-egy ilyen versenynek a megrendezése, hanem bizony üzleti szempontból is rentábilis lehet, hiszen mind a szponzoráció, mind pedig a hozzánk látogató vendégek szempontjából ez egy sikeres versenysorozat lehet. A tavalyi versenyről egypár adatot szeretnék elmondani önöknek. Az ideiglenes helyszínen több mint 25 ezer néző volt az öt nap alatt ezen a versenyen, és a nemzetközi szövetség által rendelkezésünkre bocsátott adatok alapján a médiaelérése ennek a versenynek: 260 millió főt ért el. Azt gondolom, hogy nagyon sok olyan sportesemény szeretné ezeket elérni, amelyek hasonló módon Magyarországon kerültek megrendezésre. Ez pedig azt jelenti a számunkra, hogy egy állandó helyszínen, megfelelő előkészítés után mind a nézőszám, mind pedig a külföldi elérés magasabb lehet, így tehát üzleti szempontból is rentábilissá válhat ez a beruházás. Kérem tehát a képviselőtársaimat, hogy az ennek az ikonikus helyszínnek, a Margitszigetnek a fejlesztéséhez szükséges törvényjavaslatot tárgyalják meg és fogadják el. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány képviseletében Fónagy János államtitkár úr kíván felszólalni. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat célja, hogy a kormány tavaly júniusi határozatában foglaltaknak megfelelően tisztázza a Budapesten megrendezendő Hungarian Open ATP World Tour tenisztorna megvalósításához kapcsolódó gyakorlati kérdéseket. A benyújtott törvényjavaslat megfelelő jogi környezetet teremt ahhoz, hogy Magyarországon egy újabb sportágban is komoly nemzetközi érdeklődésre számot tartó, világszínvonalú versenynek adhassunk otthont. [[11.20]] A törvényjavaslat ezért kiemelkedően fontos közérdekké nyilvánítja ahogy az előadótól is hallottuk a tenisztorna megrendezését és szervezését is. A Margitszigeten megépülő nemzetközi színvonalú létesítmény a versenytenisz és az utánpótlás-nevelés mellett a tömegsport, a kerekes székes, a szenior és a szabadidős teniszezők számára is korszerű, vonzó szolgáltatásokat nyújt. Tisztelt Képviselőtársaim! Képviselőtársamhoz hasonlóan én is szeretném hangsúlyozni, hogy ez a létesítmény a teniszsporthoz fűződő primer kapcsolata mellett alapvetően lehetőséget teremt arra, hogy a Margitszigeten egyébként évszázada meglévő és egy európai főváros számára rendkívül megkülönböztetett lehetőséget teremtő helyen ez a tevékenység tovább fejlődjön. A Margitsziget eddig sem csak a szűkebb környező kerületeknek, hanem a fővárosnak is egy kiemelkedő objektuma volt, helyet adott a tenisz mellett a Hajós Alfréd Stadionban a magyar úszósportnak, a csónakházakkal a kajak-kenu sportnak, az evezős sportoknak, és az egyébként most már 20-25 éve működő futópályával azzal a tömegsportnak, amit naponta több ezren vesznek igénybe a Duna másik két partján lévő lakótelepeken lakó legkülönbözőbb korú emberektől kezdve az idelátogató külföldiekig. Egy pillanatig sem tagadom, hogy a Margitszigethez engem erős személyi kapcsolat fűz, én ott nőttem fel, ott tanultam szakmát, én a Margitszigetet minden szempontból egy olyan lehetőségnek tartom, amire az egész országnak szüksége van, a működés és a növekvő szolgáltatásai pedig büszkeségre adnak lehetőséget, és alkalmat adnak a mai napon már más előterjesztések kapcsán is felemlegetett egészséges életmódra. Mindezek alapján kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a javaslat támogatásával, majd elfogadásával járuljanak hozzá a sport és szabadidős szolgáltatások színvonalának emeléséhez, nemzetközi sportsikereink elősegítéséhez, valamint a gazdaság és a turizmus élénkítését szolgáló létesítmény létrehozásához. Ennek reményében köszönöm meg megtisztelő figyelmüket. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetése következik. Megadom a szót Szűcs Lajos képviselő úrnak, a Törvényalkotási bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Viszonylag szűkszavú leszek, hiszen a Törvényalkotási bizottság a kivételes eljárásnak megfelelően megtárgyalta és egyhangúlag támogatta, valamint a módosító javaslatokat is támogatta, így az egész javaslatot támogatásra méltónak gondolta. Én is ezt tudom önökkel közölni. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Gyöngyösi Márton képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Bár nem egészen értjük, hogy egy ilyen fontos törvényt miért különleges eljárással és sürgősséggel hoznak be a parlamenti ciklus utolsó napján, de magát a törvényjavaslatot a Jobbik Magyarországért Mozgalom támogatni tudja. Nagyon fontosnak tartjuk azt, hogy Magyarországon végre megvalósuljon egy olyan beruházás, amelynek eredményeképpen egy nemzetközi színvonalú teniszcsarnok, teniszstadion jöjjön létre. Fontos cél, hogy egy ilyen végre megépüljön Magyarországon, hiszen ha már az utánpótlás világelső, vagy fölzárkózott az élvonalhoz, akkor nagyon fontos, hogy ennek megfelelő, méltó helyszínt tudjunk nekik biztosítani. A jelenlegi tornákat erre a felvezetésben is volt már utalás rendre úgy rendezik a Kopaszi-gátnál, hogy felépítenek egy teniszstadiont, amit aztán a tornát követően lebontanak. Ennek óriási költségei vannak. Nagyon fontos az, hogy egy ilyen beruházás alapvetően sokkal költséghatékonyabbá tegye egy nagyobb torna megrendezését. A törvényjavaslatot tanulmányozva annak külön örülünk, hogy nem egy új helyszín került kijelölésre, nem kell lebontani sem szökőkutat, sem játszóteret, sem állatkertet, se mást a Szigeten, hanem a régi központ fejlesztésére kerül sor. Ilyen értelemben hasznosul a régi helyszín. Valóban egy ikonikus helyszínen valósul meg a beruházás. Az pedig, hogy alternatív energiát használnak a létesítmény üzemeltetésében, külön pozitívumként említendő. Az is nagyon örömteli, hiszen nagyon sokunkat fűznek sportolási élmények a Margitszigethez, én magam is jártam futni a Margitszigetre, és évtizedes probléma az, hogy az odajáró sportolóknak az átöltözéssel, a tisztálkodással kapcsolatos igényeit nagyon nehezen lehetett ott kielégíteni; tehát nagyon fontos az, hogy ezt a létesítményt valóban használhassák azok is, akik rendszeresen odajárnak sportolni, futni. Azt nagyon fontosnak tartjuk, hogy a kivitelezésnél ez érvényesüljön, és úgy valósuljon meg ez a beruházás, hogy ne csak a teniszezők, hanem azok is, akik odajárnak a Margitszigetre sportolni a hétköznapokon és a hétvégén, szintén tudják használni ezt a létesítményt. Amit nem is negatívumként, hanem sokkal inkább figyelemfelkeltésként szeretnék elmondani, hogy amire érdemes ügyelni a kivitelezésnél, az a parkolás, a megközelítés kérdése, hiszen minden nagyberuházásnál, nagy sporteseménynél mind a megközelítés, mind a parkolás egy nagyon-nagyon fontos szempont. Nemcsak az üzemeltető szempontjából, ami nem egy túl népszerű tevékenység mostanság, hanem úgy általában a közönség szempontjából is egy nagyon-nagyon fontos szempont az, hogy hogyan lehet a helyszínre eljutni, és ha oda eljutott, akkor ott hogyan lehet adott esetben gépkocsival leparkolni. Ez minden modern sportlétesítmény tervezésénél nagyon fontos szempont, amit érvényesíteni kell, és amit nagyon körültekintően meg kell valósítani. Egy másik nagyon fontos szempont, amire szerintem érdemes figyelni, az a Duna vízállása, ami néha már okozott problémát Budapesten, különösen a Margitszigeten. Áradásoknál adott esetben volt már olyan, hogy egyes sportlétesítményeknél történtek problémák. A 2006-os úszó-Eb-re épült Széchy Tamás Uszoda példája is rámutat arra, hogy a Duna néha tudja kihívások elé állítani a tervezőket meg a kivitelezőket. Az előterjesztésbeli 26 méter magasság csak úgy érhető el, ha a létesítményt a föld alá süllyesztjük. A látványtervben is ilyen rajzokat, ilyen terveket láthatunk. Nagyon-nagyon fontos ebben az esetben a kivitelezésnél arra ügyelni, hogy ez műszakilag elég nehéz. Én még csak családi ház építésén vagyok túl, de ott is a pince megépítése és az, hogy ott a megfelelő vízzáró rétegek és a vízszigetelés jól megtörténjen, talán az egyik legfontosabb statikai és egyéb más szempontokból. Műszakilag nagyon fontos, hogy ez jól legyen megvalósítva, és a felszín alatt a vízzáró réteg, a vízszigetelés kellőképpen meg legyen oldva, valamint ez költséghatékonyan legyen megvalósítva, hiszen ez egy elég költséges eljárás. Érdemes odafigyelni arra, hogy maga a kivitelezés is költséghatékonyan történjen, és hogy ne lépjük túl azokat a költségi kereteket, amelyeket meghatároztunk a tervezés soron. Egyébként a törvényjavaslatot a Jobbik Magyarországért Mozgalom tudja támogatni. Nagyon reméljük, hogy ez hozzájárul az utánpótlás neveléséhez, egyáltalán az egész teniszsport jövőbeni sikereihez, és az egész ország fog tudni drukkolni olyan sikereknek, amelyekből az utóbbi időben, hál’ istennek, Babos Tímeának és Fucsovics Mártonnak köszönhetően mégiscsak volt részünk. Nagyon reméljük, hogy ez a jövőben is így lesz, és hogy ez a létesítmény hozzájárul ezekhez a nemzeti sikerekhez. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]] [[11.30]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Sallai R. Benedek képviselő úr, LMP-képviselőcsoport. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Meglehetős meglepetéssel szembesültünk az előterjesztéssel, hiszen addig, míg a Fidesz-KDNP nem törekszik arra, hogy mondjuk, a szegénység kezelésével, az oktatás problémáival, az egészségügy problémáival, a devizahitelesek ügyével bármit is foglalkozzon, képesek egy nap alatt egy teniszverseny teljes jogszabályi anyagát lekodifikálni és betolni az Országgyűlés elé. Szemlátomást, ha ilyen szupermennek tűnő emberek terjesztik elő, akkor minden lehetőség megvan arra, hogy tág kereteket kapjon ez a verseny.Az Országgyűlés utolsó napjaiban a béke és szeretet hangján szándékoztam szólni, elsőként szerettem volna gratulálni Szűcs Lajos képviselőtársamnak, aki benyújtóként is megszólalt, majd a Fidesz képviseletét is ellátta, majd a Törvényalkotási bizottságot is ellátta. Tehát ha így egy személyben lehet így jogot alkotni és mindent ellátni, akkor nem csoda, hogy valami halad. Alapvetően az a fő aggályunk ezzel kapcsolatban, hogy elsőként is a Fidesz-KDNP sportpolitikája megbukott. Szemlátomást a versenysportra épített fejlesztések nem hozták meg az eredményt, az azzal kapcsolatos hátteret, hogy Magyarország egészségmegőrzésre irányuló törekvései jobban átmenjenek a magyar kultúrába. Nyilvánvalóan most csak azt látjuk, hogy az elmúlt időszak, az elmúlt nyolc év fenntartási kötelezettségeivel terhelt ingatlanjai sokaságába belerokkan az ország. Tegyük fel, hogy egyszer lesz egy normális kormánya az országnak, amelynek fontos lesz az egészségügy vagy az oktatás, és a forrásainak egy része ilyen versenyek szervezésére meg ingatlanok fenntartására kell hogy elmenjen, miközben senki nem akarja fejleszteni a vidéki közúthálózatot. Itt az elmúlt négy évben többször beszéltem a három és négy számjegyű utakról, de most már beszélhetünk az egy számjegyű utakról is, a 4-es főút új elkerülőiről, hogy milyen minőségűek. Érdekes az, hogy a Fidesz-KDNP-t a legkisebb mértékben sem foglalkoztatja az, hogy mi van Magyarország közfeladatainak ellátásával, és mindig képes újra és újra találni egy versenyt, ahol valami olyan építést lehet megteremteni, amellyel majd valakik jó nagy építési beruházásra kapnak lehetőséget. Szűcs képviselőtársam elmondta bevezetőjében, hogy mennyire fontos az, hogy ez határidőben elkészüljön. Hát, arra kérem a fideszes frakciót, mondjanak már az elmúlt időszakban olyan sportfejlesztést, ami elkészült határidőben. Mondjanak az elmúlt nyolc évből olyat, ami elkészült határidőben, és annyiba került, mint amennyit mondtak! Hát, ilyen még nem volt. Ha ennyire szoros a határidő, és ennyire ki van centizve, az szinte a lehetetlen kategória. Ellenben érdemi kockázattal a Margitsziget szétbuherálása megkezdődik. És nyilvánvalóan ez az, ami bennünket a főváros élhetőségét szem előtt tartó politikai közösségként érdekel, hogy megint hány fát akarnak kivágni. [[Közbeszólásra:]] Nincs benne fakivágás. Vajon milyen épített örökségünket tesz tönkre? Mi az, amit kockáztat egyáltalán ez a beruházás? Alapvetően azt látjuk, hogy a főváros területén nagyon-nagyon nagy mennyiségben lenne olyan helyszín, amit mind megközelíthetőség szempontjából, mind pedig a zöldfelületek védelmének kockáztatása nélkül, különböző rozsdaövezet-rehabilitációval meg lehetne valósítani. Nyilvánvalóan ezért merül fel alapvetően, hogy ha nálam tájékozottabb képviselőtársaim a teniszben megnézik azt, hogy mondjuk, Wimbledon pályái a belvárosban vannak, középen? Nem, nem ott vannak, sehol. A nagy teniszpályák mindenütt külső övezetekben vannak, és nem jellemző az, hogy a város legszívébe bekerüljön ilyen jellegű versenypálya. Nyilvánvalóan az a gazdasági hatás, amit alapvetően a fenntartási feladatok mellett említett Szűcs képviselőtársam, további aggályokat kelt. Hiszen elmondta azt, hogy ebben rejlenek gazdasági lehetőségek, rejlenek szponzorok lehetőségei. De akkor miért nem finanszírozzák azok? Ha ez egy annyira megtérülő, annyira jó beruházás, akkor miért a közpénzből kellene finanszírozni, amit közfeladatok ellátására lehetne fordítani? Itt van még gyakorlatilag, itt szembesülünk a vizes vb-vel kapcsolatos összes infrastruktúrával, amit sokkal többért, sokkal drágábban, sokkal rosszabbul tudtak megcsinálni, mint azt tervezték. Miért gondolják azt, hogy ez bármiben más lehet? Alapvetően, ami leginkább megjelenik szemléletileg, az az, hogy az eddigi fejlesztések sem hozták magukkal azt a sportfejlesztési sikert, amit önök elvártak. Attól, hogy felújítják az összes stadiont, nem lett jobb Magyarország futballszínvonala. Nem lett több a látogatószám. Azt már alapvetően el lehet mondani, statisztikák mutatják, hogy lényegesen romlott a meccsek látogatottsága. Miért gondolják azt, hogy újabb és újabb infrastruktúrák hozzá tudnak járulni? Szűcs képviselőtársam úgy beszélt arról, hogy mondjuk, az infrastruktúra, amit létrehozunk, megteremtheti a konferenciaturizmus fejlesztésének lehetőségét is, mintha egyébként a főváros nem lenne dugig olyan helyszínekkel, ami a konferenciaturizmusra tökéletesen alkalmas. Ezek rendelkezésre állnak jelenleg is. Mindazon kockázatok miatt, amit a Margitsziget védelme érdekében látunk, mindazon kockázatok miatt, ami pénzügyileg megjelenik, és mindazért, amit egyébként a kormányzati kiemelt beruházások az elmúlt négy évben vagy az elmúlt időszakban jelentettek Magyarországnak, a Lehet Más a Politika frakciója ebben a formában szerintem bizonyosan nem fogja tudni támogatni ezt a gyors előterjesztést. A frakció egyébként még nem tárgyalt róla és álláspontját még nem alakította ki, de első benyomásaink alapján sokkal több kockázatot, sokkal több veszélyt rejt a joganyag elfogadása, mint elvetése. Az elvetésében nyilvánvalóan ott lenne a lehetőség, hogy minden ezzel kapcsolatos forrást esetleg azokra a sportcélokra is, de még inkább más közfeladatokra, egészségügyre, devizahitelesekre, oktatásra, környezetvédelemre lehetne fordítani. Éppen ezért nem tartjuk ezt egy előremutató és hasznos előterjesztésnek. Arra kérem a jelen lévő mind a három fideszes országgyűlési képviselőtársamat, hogy esetleg frakciójukkal megtárgyalva gondolják át annak lehetőségét, hogy 2018-ban, a választások előtt két hónappal tényleg az-e a legfontosabb, hogy a Fidesz a teniszversenysport fejlesztését tűzze a zászlajára, és ezzel kampányoljon ahelyett, hogy valós társadalmi problémákkal, valós gondokkal foglalkozna. A forrásoknak szerte van helyük a magyar vidéken, nyugodtan hozzá lehet kezdeni számos infrastruktúra-felújításhoz. Abból is lehet lopni, ezt már bebizonyították az elmúlt nyolc évben, nem kell ehhez új teniszstadion. Kérem, hogy inkább azokra koncentráljanak, amik az emberek mindennapi életét érintik, ahelyett, hogy új infrastruktúrával tegyék kockára a főváros egyik legfontosabb értékét. Köszönöm a szót, elnök úr.
Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, kíván-e még valaki felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Mivel további képviselői felszólalásra senki nem tart igényt, így most megkérdezem Szűcs Lajos elnök urat mint előterjesztőt, kíván-e válaszolni az elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Nagyon megtisztelő, hogy szupermennek lettem nyilvánítva. Valószínűleg nem tudja, hogy a Törvényalkotási bizottságnak is tagja vagyok, és mint ilyen, felszólalhatok ebben a bizonyos ügyben, amikor a Törvényalkotási bizottság… [[Sallai R. Benedek közbeszól.]] Malomépítő Úr! Azt gondolom, sok mindenben meg tudnék szólalni, köszönöm szépen, hogy fölemlegeti a társadalmi tisztségeimet. Azt gondolom, megpróbálom azoknak az embereknek az érdekeit képviselni itt a parlamentben, akik megválasztottak.Tisztelt Képviselő Úr! Azt gondolom, amikor egy ilyen törvényjavaslatról beszélünk, megpróbáltam tisztességgel elmondani, hogy valóban, a sürgetésnek, a sürgősségnek az az oka, hogy egy hosszú távú megállapodás alapján most nyílt meg a lehetőség arra, hogy erről a versenyközpontról beszéljünk. Azt is elmondtam, hogy közel tíz évvel ezelőtt kezdődött el ennek a gondolata és tervezése a fővárossal közösen. Úgyhogy azt gondolom, ez egy olyan történet, amit elég széles körben körüljártunk. Tisztességgel tudom önt tájékoztatni arról, hogy a Margitszigeten 32 darab teniszpálya van. Némelyiket ugyan már benőtte a gaz, de ami teniszpálya volt, a sporttörvény alapján szeretnénk, ha az is maradna. Úgyhogy ezek felújítása nem a fák sérelmével, hanem esetleg a gaz és a rendetlenség megszüntetésével fog járni. Köszönöm Gyöngyösi Márton szavait. Itt vagyunk a Házban, a Parlamentben, és a parlamenti mélygarázs azért bebizonyította az elmúlt években, hogy van olyan műszaki megoldás, amivel meg lehet oldani az ön által elmondott kérdéseket. A legvégén pedig én is szeretném a parkolás kérdését megemlíteni. A világ összes nagy teniszversenyén, Wimbledonba közel félórás gyaloglással lehet eljutni, bár a város közepén van, London egyik legizgalmasabb lakókörnyezetében; a Roland Garrosra Párizsban megint csak a legutolsó metróállomástól 10-15 perces gyaloglással lehet eljutni. Valóban, itt Répássy képviselőtársam mondta, sehol a világon nincs olyan versenyrendezési helyszín, amelyik egy szigeten lenne. [[11.40]] Amikor mi ezt bárhol elmondtuk, akkor nagy csodálattal és maximális örömmel voltak. A tavalyi ATP-versenyről tudok önnek majd mutatni „social media”-képeket az itt lévő világsztár sportolóktól, akik elmondták, hogy a verseny előtt a szállodából kilépve elmentek és a Margitszigeten futottak, soha ilyen környezetben még nem sikerült nekik felkészülniük. Nem tervezünk a Margitszigeten pluszparkolókat, a jelenlegi parkolók száma változatlan fog maradni. Azt viszont tervezzük, hogy egy-egy ilyen verseny időszaka alatt a közösségi közlekedésnek más megoldásaival lehet kielégíteni az odajutást, akár a Hajós Alfréd Uszodába való bejutással is. Pontosan tudható, hogy hogyan lehet megtenni, akár elektromos buszokkal lehet magát a rászállítást megoldani. Nem szeretnénk, ha ezzel bármilyen környezeti terhelés érné a Margitszigetet. Nekünk is nagyon fontos, hogy ez a csodálatos természeti környezet megmaradjon olyannak. Köszönöm a támogató és köszönöm a kritizáló mondatokat is, és azt is köszönöm, hogy a Ház tárgysorozatba vette. A jövő évi verseny elkészítéséhez nem csoda, hanem nagyon sok munka kell, amit közösen meg fogunk tenni. Köszönöm megtisztelő figyelmüket, és kérem támogatásukat. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az összevont vita lezárását követően megköszönöm képviselő úr válaszait. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a határozathozatalokra a mai ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény módosításáról szóló előterjesztés kivételes eljárásban történő összevont vitája. A kormány-előterjesztés T/19863. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként megadom a szót Csepreghy Nándor úrnak, a Miniszterelnökség államtitkárának, a törvényjavaslat előterjesztőjének. Államtitkár úr, parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy három, a kormány által 2010-ben, illetve 2014-ben is megismételt stratégiai célhoz kössem hozzá a jelenleg önök előtt fekvő előterjesztést.Egyrészt ez az előterjesztés ékes bizonyítéka annak, hogy a jelenlegi kormányzat, a harmadik Orbán-kormány a magyar gazdatársadalomról sokkal többet gondol, mint a parlament más szereplői, akik alapvetően a vidék Magyarországában Budapest vagy adott esetben Nyugat-Európa demográfiai és gazdasági hátországát látják. Mi azt gondoljuk, hogy a magyar gazdatársadalom és a magyar vidék saját jogon is érdemes a fejlődésre, ezért egy olyan javaslatot terjesztettünk az Országgyűlés elé, amely a mezőgazdasági termelésben a földbirtokosokat támogatja a tekintetben, hogy egyéb kiegészítő jövedelmeket tudjanak szerezni. A földbirtokosokról, a földtulajdonosokról beszélek, tehát nem befektetőknek szóló javaslatot terjesztettünk az Országgyűlés elé, hanem olyan javaslatot, amely a gazdatársadalmat segítheti. Másrészt ez a javaslat az energiafüggetlenség támogatását is szolgálja, hiszen azt mondtuk, hogy a magyar energiatermelés elsődlegesen az elektromos áram termelése tekintetében kell hogy szóljon az atomerőművi kapacitások megtartásáról, de emellett a technikai adottságokat figyelembe véve, és visszaemlékezve arra a vitára, amit többek között Sallai képviselő úrral is folytattunk a szélenergia kapcsán, akkor is ígéretet tettünk arra, hogy lesz olyan javaslat az Országgyűlés előtt, amely arra tesz javaslatot, hogy alternatív energiatermelési eszközöket állítsunk a hazai energiatermelés szolgálatába abból a célból, hogy Magyarország energiafüggősége csökkenhessen. Tehát e tekintetben is egy jelentős javaslatról beszélünk. Harmadsorban pedig annak a párbeszédnek, amit a magyar kormányzat számtalan társadalmi, gazdasági érdekképviselettel 2010 óta folyamatosan folytat, egy újabb bizonyítéka, hiszen az Agrárkamara javaslatára születik meg lényegében az a javaslat, amely ma önök előtt található, amely kifejezetten a földtulajdonos földgazdálkodók számára nyit egy lehetőséget egyéb bevételek szerzésére. Rátérve a konkrét javaslatra: most konkrétan arról beszélünk, hogy a földtulajdonos földhasználó földművesek lehetőséget kapnának arra, hogy fél megawatt termelőkapacitással rendelkező naperőműparkokat létesítsenek saját földterületeiken, és arra kötelezzük az elektromos hálózat üzemeltetőit, hogy a hálózatra való bekötés tekintetében 3 kilométerig, tehát 3 ezer méterig ingyenesen biztosítsák a hálózatfejlesztést, illetve azokat a technológiai eszközöket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az így megtermelt elektromos áramot át tudják venni a gazdálkodóktól. A törvényjavaslat számos más ponton is módosít korábbi rendelkezéseket, például a tekintetben, hogy az áramszolgáltató köteles biztosítani a kiserőművek számára azt, hogy termelési kapacitástól függetlenül biztosítja ezt az átvételi lehetőséget. Tehát a napenergia tekintetében, ahol értelemszerűen egy hektikus energiatermelési eszközről beszélünk, de a magyar földrajzi viszonyokat figyelembe véve az egyik legjobban hasznosítható alternatív energiatermelési eszközről, ott a hálózat üzemeltetője egy felső korlát nélküli és a hektikus, változó termelést is elfogadó hálózati felkészültséget kell biztosítson, ami pedig a mi elképzelésünk szerint lehetővé teszi vagy támogatja azt a közép- és hosszú távú célkitűzést, hogy a magyar elektromosáram-felhasználás tekintetében az ország által megtermelt, illetve felhasznált energia tekintetében nagyjából felét biztosítsa a Paksi Atomerőmű, és a fennmaradó 50 százalékos kapacitás tekintetében pedig igyekezzünk minél inkább kiszorítani a fosszilis energiahordozókat és a megújulókat támogatni. Tehát egy olyan energiamixre törekszik Magyarország, ahol egy alapkapacitást biztosít a nukleáris erőmű Pakson, és az efelett lévő kapacitást a lehető legmagasabb mértékben pedig megújuló alternatív eszközökön keresztül próbáljuk meg kielégíteni. Természetesen ennek van egyéb alternatív megoldása is, ahogy ez más viták során itt az Országgyűlés nyilvánossága előtt is elhangzott, de a jelenlegi magyarországi földrajzi adottságokat figyelembe véve két olyan energiatermelési eszköz van, amely rentábilisan, gazdaságosan működtethető: az egyik a napenergia, a másik pedig a geotermia. Ez a javaslat pedig több mint 3 ezer gazdának nyit lehetőséget arra, hogy a mezőgazdasági termelés sokszor hektikus, sokszor kiszámíthatatlan jövedelemtermelő képessége mellett egy biztosabb bevételhez is jussanak. Ez egy olyan lehetőség számukra, ami, azt gondolom, méltó arra, hogy az Országgyűlés egészének a támogatását is élvezze. Elnök úr, köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezúton tájékoztatom önöket, az Országgyűlést, hogy az elfogadott döntésünknek megfelelően a kivételes eljárás szabályai szerint a tegnapi napon a Törvényalkotási bizottság megtárgyalta a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény módosításáról szóló T/19863. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 22 igen szavazattal összegző jelentést nyújtott be.A jelen törvénymódosítás célja annak megkönnyítése, hogy megújuló energiaforrással gazdálkodó, nem engedélyköteles kiserőművek létesüljenek. A hazai energiatermelés növelése során kiemelt szerepet indokolt biztosítani ugyanis a megújuló energiaforrásoknak, amely elősegíti a hosszú távú energiabiztonságot. Ezen projektek megvalósítása új munkahelyeket is teremt, továbbá hosszú távú, megtérülő befektetési lehetőséget is biztosít. Kérem, a célok megvalósítása érdekében támogassák a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. Tájékoztatom képviselőtársaimat, hogy a frakcióknak 30-30 perc, a független képviselőknek 8 perc időkeret áll rendelkezésükre.A felszólalások első körében a vezérszónokok ismertetik a frakciók álláspontját, képviselőcsoportonként 15 perces időkeretben. Megadom a szót Bánki Erik képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A 2030-ig szóló nemzeti energiastratégia kiemelten kezeli a megújuló forrásból származó villamosenergia-termelés támogatását. Azt gondoljuk, hogy ez egy nagyon helyes irány, hiszen Magyarországnak vállalása is van az Európai Unió hasonló stratégiájával kapcsolatban, és ez miután komolyan veszi a kormány valamennyi vállalását ebben a nemzeti energiastratégiában is átvezetésre került. [[11.50]] Ahogy államtitkár úr is az expozéjában elmondta, arra törekszünk, hogy minél kevésbé legyen Magyarország kiszolgáltatott az import irányában, hiszen látjuk azt, hogy ha bármely piacon, a miáltalunk igényelt energia beszerzését előállító piacokon valami probléma történik, mint ahogy az elmúlt években ez akár Romániában látható volt, akkor nyilvánvaló, az adott ország arra törekszik, hogy elsősorban a saját háztartásait és a saját ipari szolgáltatóit szolgálja ki. Tehát ebben az esetben az az energiaimport, amely be van kalkulálva a hazai mérlegbe, az nyilvánvalóan könnyen kieshet. Tehát nem is kérdés, hogy nemcsak a magyar háztartások stabilitása szempontjából, hanem a magyar ipar, a magyar gazdaság fejlődése szempontjából is kiemelkedő jelentőségű az, hogy mindenkor megfelelő mennyiségű villamos energia álljon a szektor rendelkezésére. A jelen törvénymódosítás célja annak a megkönnyítése, hogy a megújuló energiaforrást használó, nem engedélyköteles kiserőművek minél nagyobb számban létesüljenek Magyarországon. Szeretne a törvényjavaslat egy lehetőséget adni a magyar gazdáknak arra, hogy amennyiben olyan földterületekkel rendelkeznek, amely a mezőgazdasági termelés szempontjából nem kellő hatékonysággal művelhető, akkor ott egy kiszámítható, biztos jövedelemre tudjanak szert tenni ezeknek a kiserőműveknek a telepítésével. Egyébként a szabályozás szempontjából a nem engedélyköteles kiserőműveken belül külön kategóriát alkotnak a háztartási méretű kiserőművek, amelyek legfeljebb 50 kilowatt teljesítménnyel bírhatnak. Ez a termelési szegmens az elmúlt években Magyarországon robbanásszerű fejlődésen ment keresztül. A korábbi évek lassú növekedése után 2010-ben már megduplázódott a háztartási méretű kiserőművek beépített teljesítőképessége, ezt követően pedig ugyanez a duplázódás egészen 2015-ig töretlenül folytatódott, ami valóban egy robbanásszerű növekedést jelentett ezen a piacon. Ennek köszönhetően 2016-ra a háztartási méretű kiserőművek által a hálózatra adott villamos energia mennyisége megközelítette a 112 ezer megawattóra teljesítményt. A kiserőművek tulajdonosai jelenleg kétirányú elektromosfogyasztás-mérő segítségével követhetik, hogy a havi vagy éves elszámolási időszak alatt mennyi a vételezett, illetve a hálózatba betáplált áram mennyisége. Ezen elszámolás alapján a szolgáltatóval az év végén tudnak elszámolni, így jelentős mértékben hozzájárul a háztartások rezsicsökkentéséhez ez a lehetőség. Nem véletlen, hogy az elmúlt évek során ilyen jelentős többletigény keletkezett ezen a piacon is. A tulajdonos természetesen azt a különbözetet fizeti meg, amely az általa vételezett, illetve a hálózatba betáplált áram ára között jelentkezett. Az előttünk fekvő törvényjavaslatban foglalt módosításoknak köszönhetően az elosztók ezentúl kötelesek lesznek a nem engedélyköteles kiserőművek hálózatra való csatlakozásának feltételeit megteremteni. Ezenfelül a javaslat a nem engedélyköteles kiserőművek tekintetében részleges mentességet biztosít a csatlakozási díj megfizetési kötelezettsége alól. Tisztelt Ház! A háztartási méretű kiserőművek népszerűsége napjainkban is jelentősen nő. Ez nemcsak Magyarországra jellemző nyilvánvalóan, hanem egy európai példa is. 2016-ra 25 százalékkal nőtt 2015-höz képest a beépített teljesítőképesség, így meghaladta mára a 165,5 megawattnyi összteljesítményt. Ebből az értékből a napelemes kiserőművek tették ki a nem engedélyköteles beépített teljesítmény 99 százalékát, azaz csaknem teljes mértékben ezen a piacon, a nem engedélyköteles kategóriában a napelemek telepítése szerepelt. Ez több mint húszezer, döntően egyébként a háztetőkre épített napelemet jelentett, amely a magyar családok háztartásainak további rezsiköltség-csökkentését szolgálja. Az elmúlt években az is eredményezte ezt a robbanásszerű növekedést, hogy folyamatosan csökkent a beruházási költség ezen a piacon. Hiszen a kutatás-fejlesztés eredményeinek köszönhetően egyre olcsóbban lehet napelemekhez hozzájutni, és így arra lehet számítani, hogy a későbbi időben ez a kereslet ugyanezen a dinamikus növekedési szinten fog tudni maradni. Nyilvánvalóan az a dolgunk, hogy minél könnyebbé tegyük mind a háztartások, mind a törvényjavaslatnak köszönhetően most már a gazdák számára is, hogy ott, ahol erre alkalom és lehetőség nyílik, ezt kihasználva saját maguk tudjanak nem engedélyköteles módon olyan kiserőműveket telepíteni, amely a saját energiaigényük kiszolgálására, vagy éppen a hálózatba betáplálva, a vállalkozásuk számára többletjövedelmet, többlethozadékot generál. A Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalhoz 2016 végéig közel 2400 darab KÁT támogatás iránti kérelem érkezett, amelynek jelentős része ebből a fél megawattos beépített teljesítmény alatti napelemes kiserőmű kategóriából származott. Azt gondoljuk tehát, tisztelt képviselőtársaim, hogy mind a magyar háztartások, mind a magyar családok, mind a magyar gazdák megérdemlik azt, hogy ezen a területen is segítse a törvényhozás azokat a kezdeményezéseiket, amelyek a rezsicsökkentésre, illetve egy biztos bevétel megszerzésére irányulnak. Ezért arra kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogassák ennek a törvényjavaslatnak az elfogadását, mert azt gondolom, hogy ezzel nemcsak több tízezer magyar háztartás, hanem több mint 3 ezer magyar gazda boldogulását és megélhetését is javíthatjuk a későbbiekben. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Józsa István képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Igazából szép is lehetne ez az előterjesztés, mondhatni: napsütötte, mert hát Magyarország különösen déli részein jelentős a napsütéses órák száma. Megközelíti a 2 ezret, ami persze még messze van Dél-Portugália 3 ezer órájától, de mindenesetre a napsütést érdemes energiára fogni. Mint ahogy örömmel hallottam azt is az előterjesztő részéről, hogy a geotermiával is amiről már tíz vagy tizenöt éve papolok, mondhatni, itt a magyar parlamentben érdemes lenne komolyan foglalkozni Magyarországnak, pontosabban a mélységi hőbányászat felkutatásával. Ez most már kormányzati előterjesztésben is, legalábbis a szóbeli kiegészítés kapcsán szóba kerül. Tehát szeretném látni azt a törvényi előterjesztést is, amivel például a geotermikusenergia-bányászat kockázatát a szabályozás szintjén mérsékeli a kormányzat. Ugyanis a geotermikus adottságokat tekintve fogok majd beszélni a napenergiáról is, de most már belekaptam a geotermiába Magyarországnak nagyon jók az adottságai. A geotermikus hőbányászatra azt lehet mondani, hogy egy-egy mélységi fúrással, ami 3000 méternél legalább mélyebb, a költsége az egymilliárd forintot meghaladja, tízből, mondjuk, 6-7-et sikerrel lehet termelésbe állítani, úgyhogy ezzel érdemes lenne foglalkozni. De mi van azzal a 2-3-mal, aki vakon fúr? Tehát a nagy számok törvénye alapján célszerű lenne olyan szabályozást, olyan szabályozási környezetet kialakítani, amivel egy kockázatközösséget lehet kialakítani, vagy találni egy olyan nagybefektetőt, aki legalább önmaga 15-20-30 hőbányászati kutat megfúr, és mondjuk, ilyen nemes célt, mint a főváros távhőellátását, amelyet meg lehetne oldani hőbányászati geotermikus elemekkel is, át lehet állítani. Ez mindenképpen a fenntarthatóságot szolgálná, belátható időn belül sokkal olcsóbbá tenné a távfűtést; ugyanakkor, mondjuk, vidéki hőbányászati helyek esetén, ahol villamosenergia-termelésre lehetne elsősorban használni a geotermiát, ott igen nagy területű fóliasátrat vagy üvegházakat lehetne fűteni a villamosenergia-termeléshez fel nem használható, mintegy ötszörös hőmennyiséggel. Visszatérve a jelen előterjesztéshez, amely a T/19863. számot viseli, a törvényjavaslat célja, hogy a készülő napelemparkok elosztóhálózati csatlakozását megkönnyítse. Ez nagyon helyénvaló, ugyanakkor, amit az előző hozzászóló mondott, hogy majd a magyar gazdák ilyen kiserőművekkel rátáplálnak sorban a hálózatra, az, gondolom, villamosenergia-ellátási szempontból azért kicsit illuzórikus. Mert az egy támogatandó cél, hogy mindenki a saját fogyasztását, mondjuk így, 50 kilowatt erejéig kedvezményes körülmények között megtermelje, de ha azt szeretnénk, hogy ez a napelem-kapacitás az országos hálózatra is számottevő hatással bírjon, akkor nem ilyen 50 kilowattokban kellene gondolkozni. Szerintem még a fél megawattos korlát is nagyon csekély. Tehát ezt sokkal bátrabban és sokkal irányítottabban lenne célszerű művelni. [[12.00]] Tehát az, hogy most, ahogy elhangzott, kiadtak 2400 darab engedélyt, KÁT engedélyt kérdés, hogy ebből mennyinek van rákötési engedélye , az azt mutatja, hogy nagyon sokan minden előfeltétel nélkül megkérték ezeket az engedélyeket, ugyanis az mutatja, hogy mennyinek volt komoly szándéka, hogy hányan kezdték meg az építést, és hányan csatlakoztak rá ténylegesen a hálózatra. Nagyon valószínű, hogy itt érdemes lenne átnézni, hogy kik azok, akik meg is tudják ezt építeni, azokat támogatni kellene, a többit pedig meg kellene kérni, hogy ugyan, adja már vissza ezt az engedélyét, vagy adja oda olyannak, aki meg is tudja építeni. Ugyanakkor nem vagyok meggyőződve arról, hogy az Orbán-kormány olyan nagyon szeretné a megújuló energiát. Bár én magam meg vagyok győződve, hogy a megújulóké a jövő, nemcsak energiában, hanem minden másban, a politikában is, sőt az emberek személyes életpályájában is azoké a jövő, akik képesek megújulni, az Orbán-kormány nem sok megújulási képességet mutatott az energetika területén. Előfordult, hogy szavakban pártolták a megújuló energiákat, a tényleges cselekedeteik viszont ennek ellentmondanak. Az ugyanis tény, hogy 2010 óta az Orbán-kormány szinte mindent megtett a megújuló energetikai ágazat fejlesztése ellen, gondolok itt például a szélerőmű építésének a leállítására. Ezt a követett gyakorlatot hét lépésben ilyen kommunikációs címszavakba tudnám szedni. A kezdetekben úgy volt, hogy a kormány kimondta, hogy az akkori támogatási rendszer rossz, de majd ő újat, jobbat, korszerűbbet csinál ez azóta sem nagyon történt meg. Azt írták, hogy a megújuló energiaforrásokból vagy hulladékból előállított villamos energia kötelező átvételi rendszere az akkori formájában nem fenntartható, nem veszi figyelembe sem a nemzetgazdasági, sem a szakmapolitikai megfontolásokat, ezért annak teljes körű újraszabályozása szükséges. Ezzel hirdette meg a 2010 májusában hivatalba lépett kormány, hogy jelentős változásokat fog bevezetni a hazai megújuló energiaforrások felhasználásával kapcsolatos szabályozásban. Ez a nagy lelkesedés egészen addig jutott, míg 2011. március 16-án a parlament egyetlen döntéssel megszüntette az egyébként gáztakarékos, rendkívül gazdaságos kapcsolt energiatermelést, ugyanis törölte a támogatását, 1000 megawatt kapacitást tüntetett el, és körülbelül 1000 milliárd forint beruházott vagyont nullázott le egyetlen döntéssel. [[Dr. Völner Pálnak:]] Mosolyog rajta az államtitkár úr, de akkori mérési adatok szerint a fel nem használt gáznak az értéke önmagában évente mintegy 50 milliárd forint volt, tehát 50 milliárd forintnyi orosz gázexportot lehetett ezzel megspórolni. Lehet, hogy ez önöknek csípte a szemét, lehet, hogy többet akartak fizetni az oroszoknak, mindenesetre sikerült, mert attól kezdve a távfűtő műveknek nem volt gazdaságos energiaforrásuk, hanem vissza kellett állni a régi kazánokra, és égethették el rendesen. A másik, amit megígértek, az a METÁR-nak a bevezetése. Na, ez talán most, 2018-ban elképzelhető, hogy megvalósul, de már hét évvel ezelőtt ígérték. Az Európai Bizottsággal a METÁR koncepciójáról nagyon lázas egyeztetéseket folytattak, de tekintve, hogy hét év alatt semmi eredményre nem jutottak, ez azt jelenti, minthogyha ezek csak ilyen látszategyeztetések lettek volna. Végig azt hangsúlyozták, hogy a megújulóalapú energiatermelésnek vannak hátrányos tulajdonságai is tényleg, minden energiatermelésnek vannak hátrányos tulajdonságai is , a kormány a megújuló energiaforrásból származó energia relatíve magas költségeit említette, amiket egyébként Magyarországon nem a lakosság fizetett meg; említette, hogy nem kiszámítható program szerint termelnek, ami részben igaz, de szabályozással megoldható; említették, hogy nehezen szabályozható a kapacitás, emiatt a jellege minden alkalommal előkerült, hogy kiszámíthatatlan. Amikor mi, ellenzék itt számon kértük az elmaradt fejlesztéseket, mindig volt kifogás, hogy miért nem csináltak semmit. Azt viszont büszkén hirdették, hogy Magyarország 2017 tavaszára már teljesítette az Európai Unió felé a 2020-ra vállalt 14,65 százalékos megújulóenergia-felhasználási részarányt. Más kérdés, hogy ez a dicsőség csak egy statisztikai módszertani váltásnak köszönhető, annak ugyanis, hogy már a fatüzelés is beleszámít a statisztikába, sőt még az erőművek által eltüzelt erdei fa is, és nem biztos, hogy a tényleges energiafelhasználás növekedése miatt van meg a vállalt részarány. Nem minthogyha sajnálnánk az emberektől a tűzifát, mi úgy gondoljuk, hogy különösen az állami erdők környékén meg kellene engedni a gallyazást, és szervezett keretek között kellene az arra rászorulókat fához juttatni, nemcsak a fára való pénzhez, hanem magához a fához is, de a tényleges megújuló villamosenergia-termelésért, mondjuk, ettől az előterjesztéstől eltekintve, mert ez azért az, kevés konkrétumot tett az Orbán-kormány. Biztos, ami biztos, a szabályozási eszközökkel is igyekeztek nehezíteni az új szélerőművek létesítését. A 2009-ben közel 400 megawatt szélerőmű-kapacitás létesítésére kiírt pályázatot 2010 nyarán az Orbán-kormány szépen visszavonta, és új pályázati kiírásról azóta sem esik szó, nem jelent meg semmi, sőt 2016 őszén a kormány a szabályozás megváltoztatásával gyakorlatilag teljesen saját hatáskörbe vonta a szélerőművek létesítésének az engedélyezését, ő maga meg nem akar ilyen engedélyt kiadni, mert mégis hogy néz az ki, hogy kormány adjon ki engedélyt. Figyelmen kívül hagyták az ország iparpolitikai, mezőgazdasági, foglalkoztatási és energiapolitikai szempontjait is és a megújulóenergia-hasznosítási cselekvési terv céljait is, tehát nagyon szép energiastratégia van, nagyon szép megújulóenergia-hasznosítási cselekvési terv van, csak éppen nem aszerint történnek a dolgok. Az Orbán-kormány szerint a METÁR nyertesei a napenergia- és a geotermális üzemek lesznek, vagyis azok az ágazatok, amelyek kevésbé az áramot, inkább a tulajdonos számára a támogatást termelik majd meg. Ezektől nem várható ahogy említettem a hazai foglalkoztatás számottevő növekedése, a beruházási hányada is eléggé esetleges, mert nem mindenki akar beruházni, aki erre az engedélyt megkérte, és a kapcsolt energiatermelés is csak esetleges. A hazai biogáz-, illetve biomassza-hasznosításban rejlő lehetőségek jobb kihasználásával, energianövények termesztésébe bevonható területek növelésével akár további százezer főnek alacsony képzettséget igénylő munkahely is létrejöhetne, tehát az energiaerdőkről beszélek, míg az energiatermelő és energiafelhasználó berendezések telepítése, önmagában ezek gyártása további munkahelyek ezreit hozhatná létre itt Magyarországon is, de ez valahogy az iparpolitikának kevéssé fontos. Ehelyett gőzerővel megy az atomerőmű-építés, az orosz földgáz felhasználása noha most egy kis korrekciót bejelentettek kész tényként, hogy a romániai gáz majd ellensúlyozni fogja az orosz gázt. De ez azért még, ahogy mondani szokás, a Holdban van, mert a kitermelés is épphogy csak elkezdődött, tehát ezt a földgázt megtalálták ott Románia keleti részén, részben a tenger alatt, ez tény, de nincs még kitermelési kapacitás, és nincs meg az a vezetékrendszer, amellyel el lehetne hozni a magyar határig, és a magyar földgázhálózati rendszert meg lehetne táplálni. Ezt tehát kész tényként mondani talán még kicsit korai. [[12.10]] Látni kell, hogy Magyarországon szinte minden megvan ahhoz, hogy a megújuló energiák növekvő felhasználásával újra dinamizáljuk a hazai ipart, a mezőgazdaságot és növeljük a foglalkoztatást is. A célok adottak, a szükséges tudás, szakértelem, szorgalom és együttműködő szándék a megújuló iparágakban rendelkezésre áll, a szükséges technológiák már elérhetőek. Lehetőségeinket csak Magyarország természetföldrajzi adottságai és a kormány akaratának, képességének a hiánya korlátozza. A természetföldrajzi adottságokon keveset tudunk változtatni, ahhoz alkalmazkodni kellene, a kormány szándékait viszont, úgy gondolom, korszerűsíteni kellene. Ez, amit most előterjesztettek, egy nagyon pici lépés, jó lépés, de nagyon hosszú még ez az út, amit meg kell tenni. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Kepli Lajos képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Azt gondolom, hogy elég érdekes folyamat az, amit az elmúlt nyolc évben a kormányzásuk során leírtak önök a megújuló energiákkal kapcsolatos hozzáállásuk terén, hiszen teljesen mást kommunikáltak még évekkel ezelőtt egyébként a kormányzásuk utolsó pillanatáig , mint amit most, a 2014-18-as parlamenti ciklus utolsó ülésnapján egy sürgősséggel behozott indítványban kezdeményeznek.Nagyon jól emlékszünk még arra a néhány évvel ezelőtti, felemelőnek nem annyira nevezhető pillanatra, amikor a Lázár János miniszter úr székében akkor éppen helyet foglaló L. Simon László államtitkár úr aki ugyanott ült, ahol most Csepreghy államtitkár úr azt találta mondani, hogy a napenergiára nem lehet építeni, merthogy áramra este is szükség van, amikor nem süt a nap, és mindezt a kormány képviseletében találta elmondani egy, talán napirend előtti felszólalásra válaszul. Azóta, úgy tűnik, hogy önök is megvilágosodtak hogy stílszerűek legyünk , és rájöttek, hogy a napenergiára igenis lehet építeni, de ami még valószínűbb, inkább arra jöttek rá, hogy a napenergiában pénz van, mégpedig lenyúlható pénz. Úgy tűnik, hogy a trafikmutyi, a földmutyi, az atommutyi után következik majd a szolármutyi, hiszen százmilliárdos pályázati forrás áll rendelkezésre ami fel lett függesztve annak idején a napelemes energiatermelő berendezések megvalósítására, amelyre már nyilván fenik a fogukat azok a kormányközeli vállalkozók, oligarchák, akik ebben a két kormányzati ciklusban mindig mindenből részesültek. Az a háromezer 0,5 megawattos napelempark, az erre szolgáló források valószínűleg szintén azokat fogják majd megtalálni, akik annak idején a földeket is megkapták, hiszen közel álltak az éppen aktuális fideszes hűbérúrhoz, akik megkapták a trafikokat, és akik mindenféle kedvezményt, mindenféle pályázati pénzt bezsebelnek a Fidesz-kormányzás jóvoltából. Ez azonban egy szűk réteg, a társadalom egy meglehetősen szűk szegmense, akire lehet ugyan építeni saját gazdasági felvirágzásukat a kormányközeli vállalkozóknak, illetve maguknak a kormánytagoknak, de egy ország energiaellátását, én azt gondolom, semmiképpen. A megújuló energiaforrások jóval komplexebb kérdéskör annál, semhogy egy ilyen kutyafuttában behozott törvényjavaslattal lóhalálában tárgyaljunk róla, és szavazzuk meg azt, hogy hogyan lehet ezeket a pályázati pénzeket minél hatékonyabban lenyúlni, és ezt fontos még a választások előtt gyorsan áttolni a parlamenten. Talán attól félnek, hogy a 2018-as választások után erre nem lesz lehetőségük, és jogosan félnek tőle. Azonban hol voltak akkor, amikor 2010 óta nem létesült szélerőműpark Magyarországon? Itt már nagyon sokat beszéltünk a szélerőművekről. Igenis van a szélenergiában is még Magyarországon is jelen pillanatban is potenciál, amit ki lehetne aknázni. Valóban van, ahogy elhangzott, a geotermikus energiában is, és a megújuló energiák egyéb válfajainak is jelentős potenciálja van ma még Magyarországon, és valóban itt vagyunk a napenergiánál, azonban arra kérjük a kormányt stílszerűen, hogy ne legyenek naplopók, ne a napenergia és a napenergiára szánt pénzek ellopásával töltsék az idejüket, hanem valóban Magyarország megújulóenergia-termelése részarányának növelését tűzzék ki célul. Ez egy valóban érdemes és érdemi cél, ezért valóban érdemes kormányzati politikát folytatni és dolgozni, de azt egy 8 éven át tartó kormányzásnak nem az utolsó pillanatában kell elkezdeni, lett volna rá 8 évük. Ez alatt a 8 év alatt önök mit adtak a megújuló energiának vagy magának a napenergia-termelésnek? Környezetvédelmi termékdíjat a napelemre, 27 százalékos áfát a napenergiát előállító berendezésekre, és még sorolhatnám hosszasan, hogy hogyan próbálták akadályozni a megújuló energiák elterjedését, miközben azt mondogatták folyamatosan, hogy ha a Paksi Atomerőmű új blokkjai megvalósulnak, akkor az mindenképpen prioritást élvez a megújuló energiával szemben, ami nem megbízható, ami hektikus, s a többi, ami valóban így van. Most úgy tűnik, hogy ezek a problémák, amik akár szakmai problémaként is felvethetőek lennének, de önök politikai szemszögből vizsgálják kizárólag azokat, ezek a problémák már nem problémák. Az, hogy háromezer 0,5 megawattos napelempark megvalósul és a magyar villamosenergia-hálózatra rákötik ezt a háromezer darab 0,5 megawattos naperőművet, hogy az milyen zavarokat okozhat a villamosenergia-hálózatban, hogy fel van-e erre készülve a magyar villamosenergia-hálózat, ki tudják-e szabályozni a hektikusságát ennek a megújulóenergia-termelésnek, az most egyszerre nem kerül szóba, holott korábban évekig erre való hivatkozással akadályozták ennek az energiaformának az elterjedését. Ellenben azt lehet hallani, hogy bizony, amikor a kormányközeli oligarchák, amikor Mészáros Lőrinc, amikor Lázár János jóbarátja, Sánta János a szemét kiveti úgymond a napenergiára, és rájönnek, hogy ebben bizony óriási, százmilliárdos, lenyúlható európai uniós forrás van, akkor hitelen fontos lesz a kormánynak a megújuló energia, ami eddig valahol a fiókban és a szőnyeg alatt hevert, ahogy az egész környezetvédelem és a megújuló energiák témaköre is egész odáig. S egyébként talán mindenre jellemző ez, hogy amíg nincs benne pénz, nincs benne lenyúlható forrás, addig nem érdekli a kormányt. Ez a fő vezérelve a jelenlegi kormányzat politikájának. A Jobbik Magyarországért Mozgalom soha nem volt ellene a megújuló energiák elterjedésének, sőt valamennyi szakmai programunk, valamennyi választási programunk tartalmazta, hogy a jelenleginél jóval nagyobb részarányban kell a hazai energiamixbe, a hazai energiatermelésbe bekapcsolni a megújuló energiaforrásokat. Mi azonban azt gondoljuk, hogy a nagy erőművek kora kezd lejárni, és a decentralizációval, illetve a központosítás megszüntetésével inkább a helyi energiatermelés felé kell fordulni, kisebb léptékű, akár házi energiatermelő berendezések, akár napelemek, akár más geotermikusenergia-termelő berendezések, hőszivattyúk segítségével vagy akár kisebb teljesítményű biomasszakazánokkal, -erőművekkel ellátni kisebb közösségeket, akár településrészeket, akár komplett településeket. Ugyanis sokkal kevésbé függ a nemzetközi energiaáraktól vagy akár külföldi hálózatoktól energiahálózatokról beszélek ebben az esetben a magyarországi energiaellátás, ha nem ennyire központosított és nem nagy erőművekben történik meg az előállítás, illetve nem importból történik egy jelentős hányada a villamosenergia-felhasználásunknak, hiszen az import ma azért egy elég jelentős tényező a villamosenergia-felhasználásban. Ha azok az energiahatékonysági beruházások, amelyeket a kormány évek óta következetesen blokkol és gátol, megvalósulhattak volna és itt elsősorban a magyar családokra gondolok, nem megint a kedvezményezett, kormányközeli oligarchakörre, vállalkozói körre, hanem a magyar családokra , ha a magyar családok, társasházak és családi házak hozzájutottak volna azokhoz a forrásokhoz, amelyet önök nem tettek lehetővé, hogy hozzáférhetővé váljanak, akkor bizony az energiafelhasználás csökkentésével már tettünk volt egy lépést a függőségünknek összességében a csökkentésére, az energiafüggőségünkből való kilábalásra. Ez volna az út, és ez a XXI. század. [[12.20]] Én azt gondolom, jelen pillanatban kellenek még a nagy erőművek, azonban ez egy folyamat, évtizedeken át tartó folyamat. Egyre inkább kell kihátrálni ebből a XX. századra jellemző energiatermelési módszerből és a helyi energiaellátás felé elmozdulni. Természetesen a legolcsóbb energia a meg sem termelt energia, amit nem kell megtermelni, hiszen az energiahatékonysági beruházásokkal elértük, hogy ne kelljen megtermelni és felhasználni, ezért még mindig arra biztatjuk a kormányt, így a kormányzása utolsó időszakában is, hogy igenis legyenek bátrak, és erre biztosítsanak nagyobb forrásokat, már amennyiben erre a következő rövid időszakban még lehetőségük lesz. Tehát a magyar lakosságban rejlik a hazai energiamegtakarítási potenciál nagy része, hiszen a családi házak és a társasházak energia-korszerűsítése még mindig várat magára, még mindig óriási lemaradásban vagyunk. Gépészeti korszerűsítésre, nem csak nyílászárócserére és szigetelésre gondolok természetesen, és a megújuló energia helyi szintű alkalmazására, felhasználására. Mindezek nagyon fontosak lennének. Ehelyett itt most mindössze arról van szó, egyébként úgy alapjában véve nem volna rossz kezdeményezés vagy elképzelés, hogy földterületeken a gazdák legalábbis elsősorban azokon a földterületeken, ha itt erről van szó egyáltalán, amiket másként nem lehet hasznosítani, mert termelésbe nem vonhatók, vagy olyan silány minőségűek, hogy egyébként nem lehet rajtuk semmi más egyebet megtermelni napelemparkokat létesítsenek, az itt megtermelt villamosenergia-mennyiséget értékesítsék, és ezzel egészítsék ki a gazdálkodásukból származó bevételeket. Ez akkor volna jó, ha tényleg bárki számára hozzáférhető lenne, aki gazdálkodást folytat Magyarországon, aki földterülettel rendelkezik, és nem feltétlenül csak a kormányközeli földbirtokosokra gondolok. És természetesen akkor lenne jó, ha nemcsak rájuk gondolnánk, hanem minden olyan engedély nélküli kiserőmű lehetővé válna ezáltal, a kisebb teljesítményűek is, amelyeket családi házas szinten vagy települési szinten szeretnének megvalósítani, és ezekre is forrást biztosítana a kormány, természetesen az Európai Unión keresztül, hiszen itt elsősorban európai uniós pályázati forrásokról van szó. Összességében azt lehet mondani, hogy ebben a ciklusban már nagyon sokszor és mivel ez az egyik vagy talán az utolsó felszólalásom ebben a parlamenti ciklusban, így talán megengedik, hogy egy kicsit általánosítsak , nagyon sok olyan kezdeményezés volt az energetikában is, meg más területeken is a parlament előtt, amire első ránézésre bárki azt mondta volna, akár szakmai szemmel is, hogy lehet benne valami, hogy igen, van a kezdeményezés mögött fantázia, és valóban elindulhatnánk egy olyan úton, amerre el kellene indulni a megújuló energiák terén, hogy most maradjunk a jelen példánál. Csak mindig volt valami mögöttes szándék, ami ezt az egészet elrontotta. Amikor valahogy folyton kiderült, hogy már ott áll sorba valamelyik kormányközeli pénzember, hogy az ebből származó forrásokra rátegye a kezét, és hogy ebből ne a magyar lakosság profitáljon, hanem megint csak egy szűk réteg. És bármilyen területről érkező jogszabály előjött, ami valamilyen pozitívnak tűnő kezdeményezést rejtett magában, a megvalósulás mindig a mi félelmeinket és a mi aggályainkat támasztotta alá, hogy ebből nem a magyar lakosság nagy része fog profitálni, hanem csak egy szűk kör. Ahogy ez már látszik most is, még egyszer mondom, Mészáros Lőrincek, Sánta Jánosok és társaik, akik a napenergiában, akár a Mátrai Erőmű napelemparkja kapcsán, akár a máshol megvalósuló naperőművek kapcsán majd ennek a törvényjavaslatnak a kapcsán is profitálhatnak. Úgyhogy az aggályaink ellenére szeretnénk azt hinni, hogy a kormány fejében is elindult valami így a 8 évnyi kormányzás utolsó pillanataiban. Ha naivak lennénk, akkor ezt hinnénk, hogy tényleg elkezdte belátni azt, hogy a megújuló energiában van a jövő, és hogy erre kell alapozni a XXI. század Magyarországát. Ehhez képest sajnos azt látjuk, hogy mindössze egy érdekből, az utolsó pillanatban, gyorsan összedobott és áterőltetett törvényjavaslatról van szó, amelyet valószínűleg majd el fog fogadni az Országgyűlés többségi frakciója, de megint csak nem egy szisztematikus koncepció, egy jól felépített terv, stratégia alapján történik meg Magyarország energetikai zöldítése, hogy ezt a kifejezést használjam, kölcsönvéve a tőlem balra ülő frakciótól, hiszen ők elég gyakran hangoztatják ezt a kifejezést, amiben valóban nagy jövő és nagy gazdasági potenciál is van. Annál is inkább, mert ahogy egyre bizonytalanabb Európa sorsa, és itt akár a bevándorlásra, akár más belpolitikai és külpolitikai tényezőkre gondolunk, azt gondolom, minden tekintetben egyre inkább rizikónak és kockázatnak teszi ki az országát az, aki nem gondol arra, hogy helyben, az országon belül az energia legnagyobb részét megpróbálja megtermelni. 100 százalékban ez valószínűleg soha nem lesz lehetséges, és most csak a villamos energiáról beszélek természetesen, nem a teljes energiafelhasználásunkról, hiszen mondjuk, a kőolaj és a földgáz esetében nyilvánvaló, hogy nem lehetséges, de a villamosenergia-felhasználás tekintetében sem fogjuk tudni ezt 100 százalékosan megvalósítani. De azt gondolom, egy jó energiahatékonysági beruházással és az energiatermelés hazai forrásokra történő alapozásával ez nagy biztonsággal néhány évtizeden belül nagyon jó arányban mégiscsak megvalósítható volna. Ehhez az kellene, hogy ne csak a saját rövid távú érdekeit nézze a kormány, ne csak a pénz motiválja a különböző döntéseket, hanem valóban az ország javát kívánják szolgálni. Ennek a kormánynak a ténykedése az elmúlt 8 évben sajnos nem ezt tanúsította, azonban országgyűlési választások előtt állunk [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] , és az országgyűlési választások nyomán valószínűleg egy új kormány fog felállni mi ebben hiszünk és ebben bízunk Magyarországon, amelyik ezt a kérdést egy más szemszögből fogja megközelíteni; amelyik nem a saját javával, a saját zsebének a tömködésével lesz elfoglalva, hanem valóban az ország és a magyar emberek javát fogja szolgálni, akár az energia kérdéséről, akár gazdasági kérdésekről, akár más egyéb kérdésekről van szó. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Sallai R. Benedek képviselő úrnak, LMP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Túlnyomó többségben örömmel hallgattam jobbikos képviselőtársam gondolatait, hiszen azt hiszem, hogy ha a négy év alatt vitáztunk valamiről jobbikos képviselőtársammal, az a vízlépcső volt, meg az energiapolitika, ahol a négy évvel ezelőttihez képest már egy érdemi elmozdulás az, amit most hallottunk a felszólalásban. Szerintem még mindig lehet optimistább a helyzet azzal kapcsolatban, hogy a megújuló energiaforrásokra alapozott hosszú távú energiapolitika mekkora lehetőséget teremt Magyarország számára, de egyértelműen pozitívnak értékelem azt a változást, amiben ezt a nyitottságot mutatta képviselőtársam.Nagyon-nagyon sok mindenről lehetne beszélni. Államtitkár úr, nem szeretnék képmutató lenni. Azzal kezdem, hogy ha lenne egy olyan pályázati alap, amiből ilyet lehet pályázni, én gazdálkodóként biztos pályáznék rá, mert ez ingyenpénznek tűnik, meg olyannak, ami gyakorlatilag tevékenység nélküli jövedelemhez juttathatja a gazdálkodót. De nem is értem, hogy miért adnak ilyenre támogatást, ami megvalósítja ezt? Bocsánat, nincs már itt Bánki Erik képviselőtársam… [[Jelzésre:]] bocsánat, mégiscsak itt van. Mondotta volt képviselőtársam, hogy a nem kellő hatékonysággal hasznosítható termőföld hasznosítására alkalmas lehetőséget teremt az előterjesztés. Milyen az a termőföld, ami ilyen? Tehát vannak olyan lehetőségek, amikor mondjuk, 15 aranykorona alatti földeket nem művelünk szántóföldként, az tökéletesen alkalmas attól még gyepre. Az, hogy milyen az alapvegetáció, az nem jelenti azt, hogy nem lehet hasznosítani. Igaza van Bánki képviselőtársamnak, a jelenlegi agrárszerkezetben nem hatékonyan hasznosítjuk, nem tájgazdálkodási szempontoknak megfelelően hasznosítjuk a termőföldjeink többségét. Ennek ellenére a lehetőség meglenne rá, mert a gyengébb termőképességű területeken a gyepek helyreállításával éppúgy meglenne a lehetősége, hogy azokat ki lehessen használni. És ez lesz a legfontosabb momentuma a felszólalásomnak, mert én azt fogom vitatni, hogy a hazánk legfontosabb természeti erőforrását képező termőföld felszínborítására mennyire célszerű napelemeket biztosítani. Azt hiszem, ebből a szempontból abban most már nem lesz vitánk, hogy a megújuló energiaforrásokra alapozott decentralizált energiaellátási rendszereknek kell hogy legyen létjogosultsága, és szükség is van rájuk. Abban még lesz vitánk, hogy emellett Paksra mennyire van szükség, hiszen ha az energiaszállítási rendszerek infrastruktúrájának a kiépítését nézzük, akkor nyilvánvalóan egy központosított energiaellátási rendszer és egy decentralizált energiaellátási rendszer másmilyen infrastruktúrát igényel. Ennek a pénzügyi háttere kiépítésével kapcsolatban azért lesznek jelentős fenntartásaink, de ez az irány jó lehet. De az, hogy a termőföldet napelemekkel borítsuk be, viszont aggályos. Ez több szempontból is aggályos, mint maga a konstrukció, és annak örülnék, ha valamilyen szinten politikamentesen, szakmailag tudnánk erről beszélgetni az államtitkár úrral, hiszen számos magyarországi program, pozitív tapasztalat van már arra, hogy a napelemek telepítésének lehetőségei hogyan járulnak hozzá akár a helyi közösségekhez, akár családok megélhetéséhez. [[12.30]] A napelem nem pusztán energiatermelő eszköz, minden további nélkül fedélszerkezetként, árnyékolóként, zajvédőként éppúgy használható. Éppen ezért kiegészítő fémszerkezetekre kitenni a termőföldre nem biztos, hogy a legolcsóbb és a leghatékonyabb megoldás, nem biztos, hogy ez a legszerencsésebb. Képzelje el, államtitkár úr, ha mondjuk, van egy állattartótelepem ugye, ezek a hodályok jó hosszúak, mert kell benne a jószág, 50-60 méteresek , akkor miért nem jó az, ha arra telepítem ezt a rendszert? Miért kellene a termőföldre telepítenem? És a mezőgazdasági épületeknek és infrastruktúrának egy jelentős része, magtárolók, szárítók, kerítések, egy halom lehetőséget teremtene, hogy olyan helyszínen telepítsük ezt, ami nem vesz el feltétlenül termelési eszközt, magyarul termőföldet. Ha akár a Solanova dunaújvárosi projektjét nézzük, akár itt a III. kerületben nézzük az ezzel kapcsolatos fejlesztéseket, de egyébként a győri Széchenyi Egyetemen is vannak ennek modellkezdeményezései, minden olyan modellprogram, amelyet pilotként megcsináltak úgy, hogy egy-egy épületre, egy-egy infrastruktúrára, ha úgy tetszik, barnamezős napelem-telepítéssel valósítottak meg, ezek egytől egyig olyanok, amelyek járulékosan hozzájárultak egy halom más feladathoz: épületeken pluszhőszigetelőként, fényvisszaverőként, árnyékolóként, zajvédőként megjelentek úgy, hogy nem vettek el termelési eszközt. Az a legfontosabb dolog, amiben vitázom önökkel ennek a konstrukciónak és ennek a mindössze kétoldalas törvénymódosításnak a kapcsán, hogy a termőföld hasznosításának ez mennyire lehetséges eszköze. Az előterjesztésből az derül ki, hogy nagyjából fél megawatt teljesítményig teremtenék meg a lehetőségét ennek, illetve, ha jól emlékszem, akkor 3 kilométeres hálózatfejlesztésen belül kellene lenni a fejlesztéseknek. Ebből az következne ha a mostani hatékonyságú napelemrendszereket nézzük, akkor ezek félhektáros-hektáros nagyságrendű területeket vesznek igénybe, tehát ötezer és tízezer négyzetméter között, azt hiszem, nagyjából ennyi , hogy ez egy nagytermelőtől, nem is kell hogy nagy legyen, tehát egy közepes termelőtől, egy 50-60 hektáros termelőtől az, hogy egy hektárt erre áldozzon, már nem jelent nagy áldozatot valószínűleg, de a kicsiknél igen. Pont a déli részein az országnak, Szeged környékén, ahol pont a fóliasátras gyümölcstermelési, zöldségtermelési területek vannak, ahol lényegesen kisebb termőterületeken dolgoznak, tehát egy fóliasátras rendszerben egy hektáron meg tudják termelni azt, ami egy családnak megélhetést jelent, ott pont nem fog ez megoldást jelenteni. Ott pont az jelentene megoldást, ha másmilyen megoldással és konstrukcióval lehetne igénybe venni. Tehát maga a cél véleményem szerint támogatható, majd mindjárt erről még mondok egy dolgot, ugyanis nekem, bocsásson meg, államtitkár úr, csak szúrja a szememet az, hogy mindig úgy beszélnek a szélenergiáról, minthogyha az milyen rossz lenne, holott a napenergia terjedését erős pénzügyi támogatások mellett tudják megvalósítani, míg a szélenergia terjedésére független gazdasági befektetők jelentkeztek volna, hogy megtehessék az ezzel kapcsolatos dolgokat. Mi a jobb a magyar társadalomnak és a magyar államnak? Ha valamit független energiatermelésre önálló befektetők megvalósítanak, vagy az, ha jó sok támogatást kell hozzá adni, és úgy valósul meg? Nyilvánvalóan nem vitatnám el továbbra sem azt, hogy a szélenergiának Magyarországon hosszabb távon érdemi létjogosultsága van, de mindaddig, ameddig ennek a gazdasági megalapozottsága lehetővé teszi, hogy állami és európai uniós támogatások nélkül ilyen fejlesztés megvalósulhasson, addig nyilvánvalóan a térnyerése a napelemeknek csak akkor lehet elsődleges szempont, ha valakinek ebben, mint erre jobbikos képviselőtársam több alkalommal célzott, valamilyen anyagi érdekeltsége van. Alapvetően az összes kapacitásfejlesztés kapcsán, ami itt meg fog valósulni, még egy nagyon pici aggályom van, ez pedig az, hogy nem a kisgazdálkodókat fogja segíteni. Alapvetően az 50 hektár alatti gazdálkodók jelentős része életvitelszerű, család eltartására alkalmas gazdálkodásra meghatározott körülmények között alkalmas csak, de mondjuk, ha ez csak egy gyepterület, és úgy szeretne állattartást csinálni, akkor még arra sem alkalmas. Ez azért fontos momentum, mert ha itt fél megawattról beszélünk, az államtitkár úr biztosan pontosan tudja, akkor ez ilyen 15-20 milliós nagyságrendű bekerülési költséget fog feltételezni, amihez ha adnak is egy támogatási rendszert, és ha meg is teremtik azt, hogy mondjuk, ez egy kedvezményes, 10 százalékos önerőt igénylő hitellel vagy ilyesmivel történjen meg, akkor is 1,5-2 milliós önerőt fog igényelni, és a kicsiknek pont nem lesz meg erre a lehetősége. Most nem akarok belemenni abba, hogy szerintem miért nyomon kapható akár tíz ponton a kormány nagybirtok-politikája, mert ez minden lépéséből az elmúlt négy évben bebizonyosodott, de most arról kell beszélni, hogy a kicsik számára, akiknek a legjobban szükségük lenne arra, hogy kiegészítő jövedelemszerzést termeljenek meg minden egyes lehetőséggel a mezőgazdasági termelői egységükön, kevésbé lesz hozzáférhető ez a konstrukció így első ránézésre. Alapvetően örömmel hallottam, hogy az államtitkár úr már beszélt az energiamix lehetőségéről, mert valóban az van, hogy a decentralizált és főleg helyi rendszerek nagyon-nagyon jól ki tudnák egészíteni a lokális energiaellátás eszközeit, és megteremtenék azt az energiamixet, amiről beszélt. Leginkább vagy legfőképpen sok más között abban van vita közöttünk, hogy véleményünk szerint Paks II. sem lenne indokolt, de a gazdaságosan üzemeltethető mértékhez képest minden bizonnyal a megfelelő energiaszállítás, főleg ha lenne lehetőség energiatárolási rendszer kiépítésére, mindenképpen megteremtené a lehetőségét annak, hogy hozzájáruljon a gazdaságokhoz, de nem feltétlenül a kicsiknek, nem feltétlenül ott, ahol erre szükség van. Még egy szempontot szeretnék elmondani. Talán az államtitkár úr jobban emlékszik rá, én kerestem itt, de nem találtam meg hirtelen a dátumát. Nem tudom, 2017 elején vagy 2016 elején vezette be a kormány ezt a teljesítménydíjat bocsásson meg, ha pontatlan vagyok , ugye, teljesítménydíjat kellett fizetni az összes újonnan telepített napelem után, nem tudom pontosan, hogy 2016-ban vagy 2017-ben vezették be, és nulla forintban határozták meg. Ez minden 4 kilowatt fölötti napelemrendszerre érvényes lett. Az az egy még az aggályom benne, hogy most jelenleg a rendszerek telepítése mellett ez a teljesítménydíj nulla forintos, de amennyiben elterjed és sok megawatt kiépítésre kerül mezőgazdasági telepeken, akkor nehogy hirtelen majd a szolgáltatók által felugorjon ez a teljesítménydíj, és nehogy egyébként ne tudja szolgálni azt a célt a kiegészítő jövedelemszerzés lehetőségein belül, amit a kormány kitűzött. Tehát én a jogszabálytervezetben szívesen látnék arra egy garanciát, hogy mindazok, akik élnek az ilyen jellegű konstrukcióval, valamilyen szinten hosszabb távon is élvezni fogják azt a segítséget, hogy a megújulók elterjedése érdekében a teljesítménydíj nulla forinton maradjon, és nyilvánvalóan ennek a kiterjesztése is hasznos lenne. Mindezen szempontok alapján, amelyek szerint értékelni lehet a jogszabályt, azt lehet mondani, hogy a megújuló energiaforrások térnyerésével kapcsolatos törekvései szükségesek, a megvalósítás konstrukciói akár a közélet tisztaságát veszélyeztető szempontok miatt esetleg kockázatosak, és éppúgy kockázatos a jelenlegi birtokszerkezet alapján az, hogy csak a nagyobbak és csak az erősebbek tudnak ebből valamilyen szinten hasznot húzni. Nyilvánvalóan a legfőbb gond, amit megfogalmazok és hangsúlyozni fogok, a termőföld alternatív használatának e célú megvalósítása. Alapvetően, ha az államtitkár úr szétnéz, mondjuk, a Közel-Keleten, ahol van is olaj, ennek ellenére a sivatagokban hatalmas ilyen területeket látunk már napelemekkel, nem termőterületen. Én azért emelném fel a szavam, és arra hívnám fel a figyelmét a kormánynak, hogy Magyarországnak közép- és hosszú távon is a legfontosabb természeti erőforrása a termőföld marad, meghatározó vidékpolitikát és gazdaságot ennek a hasznosítására és feldolgozására lehet alapozni. Ebből adódóan azt, hogy minden egyes gazdaságnál egy hektárok így kikerüljenek a termelésből, kockázatosnak tartom, és emiatt alapvetően így nem nagyon szeretném, hogy támogassuk ezt. A Lehet Más a Politika, elnézést kérek, még nem alakította ki a frakcióálláspontját, de nem nagyon szeretném, hogy ez így ebben a formában kapjon támogatást általunk. Végül, de nem utolsósorban, amire fel szerettem volna hívni a figyelmét az államtitkár úrnak: a levezető elnök úrtól elnézést kérve szeretném megfogalmazni azt az aggályt, hogy az államtitkár úr bevezetőjében említette az agrárkamara szerepvállalását ebben a konstrukcióban. Én gazdálkodóként, tagként a legkisebb mértékben, semmilyen formában nem bízom meg az agrárkamara szakmaiságában, az objektivitásában, alapvetően magoszos, szűk politikai érdekeket szolgáló csoportnak látom, és sokkal nyugodtabb lennék, ha független szakmai szervezetek tennék meg az ajánlásukat azzal kapcsolatban, hogy ezen konstrukciók lehetőségei hogyan fognak megvalósulni az országban, mert ez plusz egy olyan tényező a beszerzéseken túl is, ami veszélyezteti alapvetően a korrupció megjelenését a teljes rendszeren belül. Kérem, államtitkár úr, ha megteheti, hogy vita közben reagál néhány dologra, akkor még esetleg viszonválaszban tudok én is kiegészíteni, ha erre szükség van. Köszönöm a szót, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kérdezem, hogy kíván-e még valaki felszólalni a vitában. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Az összevont vitát lezárom. [[12.40]] Megadom a szót miniszterhelyettes úrnak, államtitkár úrnak, aki válaszolni kíván a vitában elhangzottakra. Parancsoljon!
Tisztelt elnök úr, köszönöm szépen a szót. Engedjék meg, hogy először is a kormány nevében megköszönjem Vas, illetve Bánki képviselő úr támogató hozzászólását, úgy a Törvényalkotási bizottság, mint a Fidesz-KDNP-frakciószövetség nevében. Engedjék meg, hogy az ellenzéki felszólalásokra is részben reagáljak! Elsőként Józsa képviselő úrra, aki viszonylag hosszúra nyúlt felszólalása keretében rövid ideig beszélt magáról az előterjesztésről is, és mivel e tekintetben a hozzászólás alapvetően pozitív volt, azt szeretném kérni az MSZP-frakciótól, amely a vitában érdemben nem vesz részt, hogy amikor majd gombot kell nyomni a szavazás során, akkor azokra a részekre koncentráljanak, ami magában az előterjesztésben is szerepel. Így pedig, reményeink szerint, támogatni fogják az előterjesztést. Nem volt tárgya az előterjesztésnek és nem tárgya így a vitának sem a geotermikus energia magyarországi hasznosítása. Tehát ha képviselő úr beszédének csak az előterjesztésre vonatkozó részeire koncentrálok, akkor azt a feltételezést talán az Országgyűlés nyilvánossága is osztja, hogy az MSZP-frakció talán támogatja az előterjesztést. Kepli képviselő úrral már több körben is volt alkalmam vitázni, akár a szélenergia-előterjesztésben és itt most is, az energetikai előterjesztésben. Tudja, képviselő úr, a választások közeledtével én el tudom fogadni azt az álláspontot, hogy a tények nem zavarják általában a képviselőket egy-egy vita tárgyalásakor, de talán mégsem lett volna haszontalan, ha el is olvassa magát az előterjesztést, amiről vitatkozunk, mielőtt hozzászól. Mert ha elolvasta volna, akkor két dolognak biztosan ki kellett volna derülnie az ön számára az anyagból. Egyrészt annak, hogy nem jár semmilyen támogatás ennek a beruházásnak a megkötéséhez, tehát sem európai uniós, sem pedig hazai támogatási eszközöket a kormány nem alkalmaz ebben az esetben. Tehát semmilyen pályázati forrás ezekhez a beruházásokhoz nem érhető el. A mások pont, amit ön kritikaként említett, és ami ugyancsak nem szerepel az előterjesztésben, illetve ennek a kizárása szerepel az előterjesztésben, hogy befektetők számára, vállalkozások számára elérhetetlen ez a típusú támogatás. Ez egy lehetőséget nyit, ha úgy tetszik, egy kvótát nyit földműves földtulajdonosok számára, hogy akik megfelelő nagyságú területen gazdálkodnak, és úgy döntenek, hogy ennek a területnek egy részét alternatív energia termeléséhez szeretnék használni egy hektár nagyságrendről beszélünk, ugye, Sallai képviselő úr is helyesen említette , akkor ott lehetőséget nyitunk számukra kis kapacitású naperőműparkok építésére, amelyhez kapcsolódóan a hálózat üzemeltetőjének 3 kilométeres sugarú körben kötelessége a hálózat-hozzáférés kiépítése. Tehát ebben az esetben befektetői szándék is kizárható, garantálható, hogy csak földművesekhez juthat ilyen típusú lehetőség. És természetesen igen, hogyha egy gazda úgy dönt, hogy ebbe bele szeretne vágni, akkor ahhoz vagy önerőből kell megfinanszíroznia magát a beruházást, vagy pedig a Fejlesztési Bank által kínált hitellehetőséggel vagy más hitelintézet által hitellehetőséggel is élhet. Sallai képviselő úr felvetéseire is szeretnék néhány ponton reagálni. Egyrészt az alacsony aranykorona-értékű földterület használata erre a beruházásra vonatkozóan egy opció. Ha egy gazda úgy dönt, hogy ezt a megoldást szeretné választani, akkor fel tud ide építeni egy olyan vasszerkezetet, ahogy ön is mondta, ami alatt lényegében a földterület nem sérül. Még régi mezőgazdasági ismeretekből talán, a vetésforgó logikájában gondolkodva, egy hosszabb életciklus alatt egy ilyen naperőműpark felülépítése nem biztos, hogy rosszat tesz a földnek. De ha adott esetben olyan területekkel rendelkezik, aminek a felülépítése, gondolok itt az ön által is említett állattartó telepek építményeinek a tetőráépítésére… azt sem zárja ki ez a konstrukció. Tehát nem tiltja meg senkinek azt, hogy ha valaki ilyenre szeretne telepíteni, akkor ilyenre vegye igénybe ennek a kvótának a lehetőségét. A telepítés helye tehát számtalan opciót magában foglal. A szélenergia-vita kapcsán, a képviselő úr hozta fel, csak annyiban szeretnék részt venni, hogy a kormány nem azt mondta, hogy a szélenergia nem lehet egy jó alternatívenergia-termelési megoldás. Mi azt mondtuk akkor is, hogy a magyarországi földrajzi adottságokat figyelembe véve nem ez a legoptimálisabb, hanem sokkal inkább a nap irányába kellene elmozdulni. Abban önnek viszont nincs igaza, hogy Magyarországon számtalan ilyen magánbefektető lett volna, aki saját pénzből megfinanszírozta volna ezeket a beruházásokat, mert a 2009 óta kiadott kvótákra vonatkozóan hiába volt szabad beépíthetőségi lehetőség szélkerekekre Magyarországon, ha nem volt szubvenció a megtermelt elektromos áram áttételére vonatkozóan vagy magára a beruházás kivitelezésére vonatkozóan, akkor mégsem valósultak meg ezek a beruházások. Ott valósultak meg, ahol jelentős állami támogatás volt magára a beruházásra vonatkozóan. Tehát egészen addig, amíg kelet volt az építésre, de állami támogatás nem volt, ezek mégsem valósultak meg. Ha pedig nem valósultak meg, ez arra enged következtetni, hogy nem ezek a legoptimálisabb alternatívenergia-termelési módok Magyarországon. Az egy hektár kikerülése földhasználatból, amit ön felvetett, mely gazdáknak segít? Mi azt gondoljuk, hogy ez nagyságrendileg 3 ezer gazdának nyújthat érdemi segítséget az ország különböző pontjain. És az egy hektárnyi terület kivonása egy bizonyos aranykorona-érték alatt szerintünk nem jelent ilyen kockázatot. De még egyszer mondom, ezt a gazdák el tudják maguk dönteni, hogy ezt hová szeretnék telepíteni. A törvényjavaslat egyetlenegy lehetőséget biztosít számukra, hogy a hálózat üzemeltetőjének 3 kilométeres sugarú körön belül számukra ingyenesen ki kell építeni ezt a hozzáférési lehetőséget. Azon túl pedig, hogyha ők máshova szeretnék ezt telepíteni, akkor meg kell tudniuk állapodni a hálózatüzemeltetővel, hogy ezt hogyan, miként fogják megtenni. Az atomkérdés kapcsán pedig: azt gondolom, hogy hitvitát folytatunk egymással. Mi abban hiszünk, hogy egyrészt az ország energiastabilitása, az ország energiaellátásnak a kiszámíthatósága miatt igenis szükség van a megújulók mellett az atomenergia-kapacitásokra, ma semmilyen garancia nincs arra vonatkozóan, hogy egy az egyben kiváltható lenne megújulóval. És azt gondoljuk, hogy az az egészséges mix Magyarország számára hosszú távon, hogy a Magyarországon megtermelt és várhatóan magasabb mennyiségben felhasználásra kerülő villamos energiát jelentős részben az atomerőművi kapacitásokban, a mainál sokkal jelentősebb részben megújuló forrásokban például napenergiában és egyre csökkenő mértékű, teljesen ki nem vezethető fosszilis energia mixben lehet létrehozni. El tudom fogadni azt, hogy másban hisz az LMP és a Fidesz-frakció, valószínű, hogy ha ez nem így lenne, akkor nem egymással szemben ülnénk a Parlamentben. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok és a nemzetiségi szószólók soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a mai ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a pénzügyi közvetítőrendszer hatósági felügyeletét érintő egyes törvények módosításáról szóló 2017. évi CXCI. törvény módosításáról szóló előterjesztés kivételes eljárásban történő összevont vitája. A kormány-előterjesztés T/19862. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként megadom a szót Banai Péter Benő úrnak, a Nemzetgazdasági Minisztérium államtitkárának, a törvényjavaslat előterjesztőjének. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A Kúria idén februárban a Magyar Nemzeti Bank közismert nevén az MNB több határozata esetében formai okból semmisséget állapított meg. Az MNB álláspontja szerint a törvényi előírások és az egyértelmű jogalkotói szándék figyelembevételével alakította ki a döntéshozatali rendjét. Ugyanakkor a Kúria ítélete értelmében az MNB vezetői hatósági ügyekben kiadmányozási jogkörükben a jogalkotói szándék ellenére sem jogosultak döntéshozatalra. A Kúria a „kiadmányozás” szó tartalmát illető szemantikai értelmezés alapján semmisnek nyilvánította az MNB érintett határozatait, mert azokat az MNB szerveként működő Pénzügyi Stabilitási Tanács felhatalmazása alapján az MNB vezetője hozta meg az említett kiadmányozási jogkörében. Mivel a döntések folyományaként bizonytalanná vált számos MNB-határozat sorsa, így szükségessé vált a felmerült probléma mielőbbi orvoslása. Nem tarthatók ugyanis a fogyasztók bizonytalanságban, és nagyon szükség van a jogbiztonság folyamatos fenntartására a pénzügyi területen. Az MNB saját közleménye szerint az Alkotmánybírósághoz fordul a Kúria jogértelmezése és az egyértelmű jogalkotói akarat közötti ellentmondás feloldása érdekében, de az Alkotmánybíróság döntéséig is orvosolni kell a kialakult bizonytalanságot. Az előttünk lévő törvényjavaslat alapján a közigazgatási perekben 30 napos időtartamra megnyílna egyfajta önkorrekciós lehetőség, amely időtartam elteltéig a Pénzügyi Stabilitási Tanács meghozhatná a formailag kifogástalan döntését. Jelen törvényjavaslat az e cél érdekében szükséges jogszabály-módosításokat tartalmazza. [[12.50]] Tisztelt Országgyűlés! Az elmondott indokok alapján kérem önöket, hogy a beterjesztett törvényjavaslatot megvitatni és a későbbiekben majd támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, a Törvényalkotási bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság a tegnapi nap során a kivételes eljárásra vonatkozó szabályokra tekintettel megtárgyalta a pénzügyi közvetítőrendszer hatósági felügyeletét érintő egyes törvények módosításáról szóló 2017. évi CXCI. törvény módosításáról szóló, 19862. számon benyújtott törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 22 igen szavazattal, egyhangú döntéssel összegző jelentést nyújtott be. A törvényjavaslathoz képviselői módosító javaslat nem került benyújtásra, és a bizottság sem fogalmazott meg módosítási szándékot. Ezért kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. Tájékoztatom önöket, hogy a frakcióknak 30-30 perc, a független képviselőknek 8 perc áll rendelkezésükre. A felszólalások első körében a vezérszónokok ismertetik a frakciók álláspontját. Elsőként megadom a szót Bánki Erik képviselő úrnak, bizottsági elnök úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ez év december 12-én fogadta el a tisztelt Ház, illetve december 18-án került kihirdetésre az a 2017. évi CXCI. számú törvény, amely a pénzügyi közvetítőrendszer hatósági felügyeletét érintő egyes törvények módosításáról rendelkezett. Ez a decemberben elfogadott törvénymódosítás a Magyar Nemzeti Bank eljárásainak teremtette meg a jogszabályi hátterét. A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvényben meghatározott pénzügyi közvetítőrendszer hatósági felügyeletével összefüggő eljárások ugyanis 2018. január 1-jétől kikerültek az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény hatálya alól. Az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény 2018. január 1-jei hatálybalépésével hatályát vesztette ugyanis a közigazgatási hatósági eljárás és a szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény népszerű nevén és parlamenti nevén a Ket., a közigazgatási eljárásról szóló törvény , amely számos esetben az általános eljárási szabályoknál háttérjogszabályként volt alkalmazható. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő, a pénzügyi közvetítőrendszer hatósági felügyeletét érintő egyes törvények módosításáról szóló 2017. évi CXCI. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat célja az, hogy a 2018. január 1-jét megelőzően indított, a korábban hatályos polgári perrendtartás alapján lefolytatott közigazgatási perben, valamint az ezekkel kapcsolatos perújítások során lehetőség nyíljon a jegybank számára egy 30 napos időintervallumban a megtámadott döntéseivel kapcsolatos jogsérelem orvoslására. Ez a javaslat a közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvényhez hasonlóan hézagmentes jogvédelmet, illetve az ügyfelek tisztességes eljáráshoz való jogát kívánja biztosítani. A javaslat rögzíti, hogy az önkorrekció lehetősége nem nyílik meg a felülvizsgálati eljárásokban, azonban minden más típusú bírósági eljárásban ez alkalmazható. Így alkalmazható például az elsőfokú közigazgatási percben, a másodfokú közigazgatási perben, a mulasztási perben, valamint egyéb nem peres eljárásokban. A javaslat előírja, hogy a Magyar Nemzeti Bank hatáskörébe tartozó döntések ellen a 2018. január 1jét megelőzően indított perek és perújítások a Fővárosi Törvényszék hatáskörébe kerülnek. A rendelkezés indoka az, hogy a régi polgári perrendtartás XX. fejezete alapján zajló, első fokon lévő ügyekben a közigazgatási és munkaügyi bíróságok járnak el, tehát az egységes jogi szabályozás és az eljárásrend biztosításához indokolt a fórumrendszer hozzáigazítása is. A javaslat rögzíti továbbá, hogy a Magyar Nemzeti Bank döntése kapcsán lehetővé válik a megsemmisítés vagy visszavonás helyett a megtámadott döntés hatályon kívül helyezése, ezzel egyidejűleg pedig új döntés meghozatala, mely a jogbiztonságot és a forgalom biztonságát garantáló előírás lesz. Az új döntés okafogyottsága esetén a jegybanknak nem szükséges új döntést hoznia. Ilyen eset például, amikor a vitatott döntés konkrét időtartamra szól, és már nem állnak fenn az új döntés feltételei, vagy az már nem lenne az új körülmények között értelmezhető. A javaslat két további garanciát rögzít a jegybank önkorrekciót megvalósító döntéseivel szemben. Az új döntések nem korlátozhatnak jogosultságot, illetve a kötelezettség és a szankció nem tehető terhesebbé. Ez praktikusan azt jelenti, hogy a bíróságok esetén legfeljebb a bírság összegének helybenhagyására, illetve csökkentésére kerülhet sor, másfelől a már megadott engedélyek esetében kvázi újbóli megerősítést nyerhetnek a hatósági döntések, illetve jogosultságok. A javaslat rendezi továbbá a fizetési kötelezettséget előíró döntések orvoslása folytán felmerülő esetleges kérdéseket is. Rögzítésre kerül, hogy ha a megtámadott döntés fizetési kötelezettséget ír elő, az új döntésben a Magyar Nemzeti Bank akként rendelkezhet, hogy a fizetési kötelezettség megfizetettnek tekintendő a megtámadott döntés folytán teljesített fizetési kötelezettség erejéig. E garanciális követelmények az önkorrekció során hozott döntésekkel szemben alkalmazandóvá válnak a 2018. január 1-jét követően induló közigazgatási perrendtartásról szóló törvény szabályai alapján zajló perekben is. Tisztelt Képviselőtársaim! Összességében tehát azt tudom javasolni önöknek, hogy támogassák az előttünk fekvő törvényjavaslat elfogadását, hiszen így a 2018. január 1-jével hatályba lépett eljárásrendi törvényi változásokkal összhangban a pénzügyi közvetítőrendszer hatósági felügyeletét, az MNB eljárásrendjét teszi ésszerűbbé, hatékonyabbá, illetve átláthatóbbá, és egyben a kormány bürokráciacsökkentési céljait is szolgálja. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. [[A jegyzői székben Szávay Istvánt Hegedűs Lorántné váltja fel.]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Szeretettel köszöntöm az ülés vendégeit. A világon ennél unalmasabb törvényjavaslatot így kívülről szerintem nem lehet találni. Amikor a polgári perrendtartás alapján folytatott közigazgatási perek körülményeiről van szó, akkor szerintem nálam is lefőne az a bizonyos kávé, ha ezt kívülről kéne szemlélnem, ugyanakkor annál több érdekesebb kérdés adódik abból, ami előttünk van. 2018. január 1-jén bekövetkezett szabálymódosításokból vezeti le a kormány azt, hogy most 2018-nak gyakorlatilag az egyetlen parlamenti ülésén akar ezzel foglalkozni. De hát adódik a kérdés, hogy mennyire gondolkodik előre és mennyire felkészült ez a kormányzat, hogy ha nem a 2018. január 1-jei hatálybalépést megelőzően szabályozza ezeket a körülményeket, hanem most hozza ide számunkra, februárban. Hozzáteszem, én támogatom azt, hogy ha az MNB valamilyen úton-módon nem a leghatékonyabban jár el, akkor egy 30 napos időintervallumban a megtámadott döntéseivel kapcsolatban korrekciós lehetősége legyen. De ha már itt tartunk, engedjék meg, hogy az általános vita kereteit nem túlfeszítve, de kihasználva beszéljek arról, ami számomra hiányzik főleg az MNB-vel kapcsolatos szabályozás tekintetében. Nem látjuk továbbra sem azt, hogy a Magyar Nemzeti Banknál parkoló, a devizahiteles átváltásból eredő százmilliárdok, ami nem a Magyar Nemzeti Bank pénze, hanem a devizahitelesek pénze, mikor és milyen formában kerülhet visszaszolgáltatásra az érintettek, a károsultak számára. Azt sem tudjuk, hogy a kormányzat egyáltalán nyitott-e erre, az eddigi megszólalásaik nem erre engedtek következtetni. Azt sem tudjuk, hogy a Magyar Nemzeti Bank alapítványaival kapcsolatos visszaélések, az ott eltapsolt milliárdok, az ingatlan-, festmény- és műkincsvásárlások milyen módon lesznek elszámoltathatók akár önök által. Önök nyilván a jegybanki függetlenségre fognak hivatkozni, de az előttem semmiképp nem állja meg a helyét magyarázatként, hogy azt mondják, hogy bármiféle függetlenség mögé bújva tulajdonképpen szabadon lehet garázdálkodni a piacon, irodaházakat venni, festményeket, műkincseket, nagy értékű bútorokat vásárolni saját kényük-kedvük szerint. Hozzáteszem, az első válsággyűrű esetén melyik lesz az az „árucikk”, ami a legnehezebben lesz piacosítható: pontosan az ingatlan. Minden komolyabb válság esetén az ingatlanárak zuhanásával kell számolni. Tehát amikor az MNB alapítványai ingatlan-portfóliót bővítenek, lehet, hogy arra is gondolniuk kellene, hogy nem a saját zsebpénzükkel játszanak, hanem adott esetben bizony Magyarország jövőjével. S még azt is kell mondjam, hogy fideszes gazdaságpolitikai szándékok felől is szerettem volna érdeklődni a ciklus során többször. Önálló törvényjavaslat és vita sajnos ebben a tárgykörben nem indult el, de engem nagyon érdekelne az, hogy mennyiben tartják elfogadhatónak az MNB azon politikáját, amely tulajdonképpen tudatosan arra játszik, hogy gyenge legyen a magyar forint, hiszen a gyenge magyar forint vagy akár csak a 300-320 forint közötti sávban mozgó magyar forint brutális pluszterheket jelent a devizahitel-károsultak számára, pont azok számára, akiknek a kifosztásában álláspontom szerint az MNB is részt vett. Orbán Viktor és csapata erre azt szokta mondani, hogy azért jó a gyenge forint, mert az segíti az exportot, és az exportáló magyar vállalatoknak ez mennyire jó lesz, és mennyivel több hasznot tudnak realizálni. [[13.00]] A probléma az, hogy ha egy minimálisan is hozzáértő ember megvizsgálja ezt a rendszert, akkor azt látja, hogy a „magyar export” nagyon nagy hányadát a területünkön működő multinacionális cégek kivitele testesíti meg, amelynek haszna a magyar kis- és középvállalkozások tekintetében legalábbis elhanyagolható. Tehát még az sem igaz, hogy a magyar exportot segítené az a folyamat és az a mesterségesen gyengén tartott árfolyam, amit önök kialakítottak. A devizahitel-károsultak és a magyar nemzetgazdaság érdekében nem biztos, hogy fenn kellene tartani ezt az állapotot. Tehát ezen kérdéscsokorról lehetne, kellene, tudnánk nagyon sokat vitatkozni, nagyon sajnálom, hogy önök bujkálnak ezen kérdések elől. Államtitkár urat szakmailag korrekt módon felkészült embernek ismerem, tehát biztos vagyok benne, hogy ő nem bujkál ezen kérdések mindegyike elől. De abban is biztos vagyok, hogy bár feszegetem az általános vita határait, és ezt már nem folytatom sokáig, ezen törvényjavaslat alapvetően támogatható, az iránya, tehát az MNB 30 napos korrekciós lehetőségének a megadása különböző megtámadott döntéseivel kapcsolatban támogatható. Engem sokkal jobban zavar az, ami nincs ebben a törvényjavaslatban. És most már elmúlt 8 évről beszélhetünk, a Fidesz elmúlt 8 évében sajnos ezek a nagyon fajsúlyos témák még a vitaszakaszig sem jutottak el az önök által uralt és irányított magyar parlamentben. Hiszen vagy kétharmaddal, vagy egy kicsit kisebb, de mégiscsak többséggel tökéletesen szabotálni tudták ezen témák érdemi, szakmai alapon nyugvó kitárgyalását. Köszönöm a lehetőséget.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem képviselőtársaimat, hogy van-e további hozzászóló képviselő a teremben. Többen jelentkeztek, ezért kérdezem, de most nem tartózkodnak a teremben a képviselő urak.Tisztelt Országgyűlés! További felszólaló nem lévén, az összevont általános vitát… [[Dr. Józsa István megérkezik a terembe.]] Kellő lassúsággal vezette az elnök az ülést. Megadom a szót Józsa István képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr, a figyelmességét és megértését. Néha a képviselőnek is ki kell menni, de szerencsére még időben sikerült visszaérnem.Érdekes ez a törvényjavaslat. Az újságok csak lex Windisch néven emlegetik. Történt ugyanis, hogy amikor három éve kirobbantak a fideszes brókerbotrányok, bedőlt itt egymás után a Buda-Cash, majd a Quaestor, a Hungária Értékpapír Zrt., akkor azt mondták, hogy a Magyar Nemzeti Bank ura a helyzetnek, és hatékonyan látja el a pénzügyi szektor felügyeletét. Nekünk már akkor aggályaink voltak, ugyanis nem sokkal korábban szüntették meg a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletét, amit mi nehezményeztünk. Elfogadjuk, hogy vannak a világban olyan helyek, ahol a nemzeti bankok, a jegybankok felügyelik a pénzügyi szektort, de nálunk egy kialakult hagyománya, rendszere volt a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének, és úgy gondoltuk, hogy ott egy biztosabb jogi háttér van. Itt kiderült, hogy nem sikerült túlzottan ez az átalakítás. Az elmúlt időszakra visszatekintve az derült ki, hogy az utóbbi években törvénysértő határozatokat hozott a bankszektor törvényessége felett őrködő Magyar Nemzeti Bank, pontosabban annak a pénzügyi felügyeleti része. Történt ugyanis nemrégen, hogy a Kúrián két felülvizsgálati eljárásban is kimondták, jogsértőek és ezért semmisek azok a nemzeti banki határozatok, amelyeket Windisch László, a Magyar Nemzeti Bank alelnöke hozott a felszámolás alatt álló Hungária Értékpapír Befektetési és Értékpapírkereskedelmi Zrt. ügyében. Ez igencsak kínos hiba az MNB részéről, amely a törvényesség felügyelője, merthogy havonta több száz határozatot hoznak a jegybankban, kiosztanak összességében akár milliárdos nagyságrendű bírságokat is, és a Kúrián született ítéletek alapján fennáll a veszélye, hogy minden, Windisch alelnök úr által jegyzett határozatot sikerrel lehetne megtámadni, egyébként azoknak, akiket ez a büntetés és a rendreutasítás valószínűleg jogosan érintett. Ezt a bénázást látva óhatatlanul is felmerül a kérdés, hogy a Magyar Nemzeti Bank vezetői csak tévedtek, vagy esetleg van a háttérben valami összejátszás is az egyébként csalónak tűnő brókerekkel, vagy egyszerűen csak alkalmatlanok a pénzügyi felügyeleti munka betöltésére. Mint ahogy ez a gyanúnk a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete, a PSZÁF megszüntetésekor vagy beolvasztásakor már komolyan felmerült, nemcsak bennünk, hanem szakmai körökben is. Ez sajnos egy nagyon kellemetlen és nagyon rossz, de eklatáns példa. Windisch alelnök úr munkáját ennek ellenére nagyra tartja a Magyar Nemzeti Bank, hiszen föltárta az anomáliákat, a havi 4,5 milliós fizetése mellé havonta bő 2,4 millió forint bruttó jövedelmet kap. Már a Bibliában is olvashatjuk, hogy nyomtatólónak ne kösd be a száját , mert különben beleeszik az árpába. Úgyhogy ez biztosan nagyon indokolt, de a munka minősége nem úgy tűnik, hogy ezzel arányban van. A jegybankhoz kötődő cégben vagy szervezetben betöltött posztokért, ha itt összeadom, ez 7 millió forint körüli havi juttatás, amiért már erre az apró kis hibára is érdemes lett volna figyelni. Windisch alelnök úr ráadásul kedvezményes hitelt is vett már fel a Nemzeti Banktól mint munkáltatójától, akkor még fokozottabb elköteleződés lenne elvárható tőle, hogy a törvényességet is betartsa. Tehát most, amikor előterjesztették ezt a korrekciós törvényjavaslatot, a kérdés az, hogy tudatos ügyetlenkedés zajlott-e az ügyben, és a Nemzeti Bank valamilyen okból titokban az egyébként csaló brókereket segíti munkájával, amit a bíróság aztán megsemmisít, vagy egyszerűen alkalmatlanok a pénzügyi szektor felügyeletének ellátására. Mind a kettő nagyon nagy baj, úgyhogy hangsúlyosan javasoljuk az előterjesztőnek, hogy teljes átvilágítást végezzen a pénzügyi szektor felügyeletével kapcsolatban, és ne csak az ilyen kúriai döntés által a szekrényből kieső csontvázak esetén tegyen felülvizsgálati lépéseket, hanem az egész rendszert vizsgálja át a környező jogi szabályozásnak való megfelelőség oldaláról is, hogy ilyen hibák a későbbiekben ne fordulhassanak elő. Köszönöm szépen, elnök úr, a lehetőséget.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, kíván-e még valaki felszólalni. Jelentkezőt nem látok. Az összevont… [[Jelzésre:]] Bocsánat, akkor gondolom, hogy amíg én a dokumentumomba néztem… Igen, megadom a szót Volner János képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport. Parancsoljon, frakcióvezető úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A brókerbotrány kapcsán szeretnék a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény eme módosításához néhány szót hozzászólni. 2010 novemberében én magam 24 darab módosító javaslatot terjesztettem be a pénzügyi felügyeletről szóló törvényhez, amelyeknek beépítését kértem a törvénybe annak érdekében, hogy a bankok és brókercégek ne tudjanak az ügyfelektől pénzt lopni, ne tudjanak különböző gazdasági anomáliákat, akár pénzügyi buborékok létrehozásával okozni. Ezeket a módosító javaslatokat akkor a Fidesz-KDNP kormánykoalíciója az MSZP-vel nagykoalíciót alkotva leszavazta az Országgyűlésben.Később aztán, amikor az úgynevezett Quaestor-botrány kiderült, és egymás után dőltek be a brókercégek, a Quaestor, a Buda-Cash vagy a saját választókerületemben, Cegléden a Hungária Értékpapír Zrt., Windisch László alelnök úr, miután a Magyar Nemzeti Bank analizálta, mi is történt a brókerbotránynál, hogyan fordulhatott elő ez az eset, megérkezett hozzánk, a Gazdasági bizottságba egy ötpontos javaslatcsomaggal. [[13.10]] Az öt pontban fölsorolta azokat az észrevételeket, amelyekkel a Magyar Nemzeti Bank szakmai megállapítása szerint elkerülhető lett volna a brókerbotrány kialakulása és a 300 milliárd forintos károkozás, ami ennek következtében fellépett. A csalódásom annak volt köszönhető, hogy mind az öt pont, amivel a Magyar Nemzeti Bank alelnöke megérkezett a Gazdasági bizottság ülésére, már általam 2010 novemberében be lett nyújtva [[Z. Kárpát Dániel: Ez így van.]] , s ha akkor nem szavazza le a Fidesz-KDNP nagykoalíciót alkotva a szocialistákkal az általam benyújtott módosító javaslatokat, ez a 300 milliárd forintos károkozás elkerülhető lett volna, Magyarország nem szenvedett volna ekkora kárt, és sok ezer embernek megmaradt volna a pénze. Az egyik nagyon fontos tanulsága az volt ennek a periódusnak, hogy az ötéves ellenőrzési időszakot kötelező lerövidíteni az egyébként nagyjából kéttucatnyi független brókercégnél, mert egyszerűen, ahogy még annak idején Rogán Antal megfogalmazta, 15 éven keresztül nem volt egy megfelelően alapos vizsgálat, 15 éven keresztül lophatták egyes brókercégek az ügyfelek pénzét. Én azért szeretnék lándzsát törni, hogy ismerje el a Magyar Nemzeti Bank a felelősségét ebben a kérdésben. Igyekeztem ezt egyébként egy büntetőeljárás megindításával is előidézni. Én magam feljelentést tettem hűtlen kezelés miatt, és kértem a legfőbb ügyésztől, állapítsa azt meg, hogy a Magyar Nemzeti Bank elmulasztotta a megfelelő gondossággal, megfelelő szakmaisággal folytatott ellenőrzést a bank- és brókercégek fölött. Egyszerűen az történt, hogy egyszer sem nézték meg, hogy a pénznek, amit a brókercégek beszedtek a „kisbefektetőiktől”, megvane a fedezete értékpapírok, készpénz, folyószámlapénz és egyebek formájában. Soha nem történt ez meg sok éven keresztül, és mint ahogy a választókerületem, Cegléd és a környező települések példája mutatja, a nem megfelelően gondos ellenőrzés következtében fordulhatott elő az a sajnálatos eset, hogy egyes újsághírek szerint 25 ezernél több károsult volt csak a Hungária Értékpapír Zrt.-nél úgy, hogy az emberek bementek egy elvileg a Magyar Nemzeti Bank által ellenőrzött brókercéghez befektetni a pénzüket, majd pedig ahelyett, hogy ez a cég fogadta volna be hivatalosan, minden törvényi előírásnak eleget téve a pénzüket, egy Biztonság Trade Zrt. néven kiadott papírral vették el az emberektől a pénzt. Ők azzal a tudattal mentek oda, hogy a Magyar Nemzeti Bank garanciát ad a befektetésük után, de a Magyar Nemzeti Bank soha nem nézett rá erre a brókercégre, soha nem garantálta azt [[Dr. Völner Pál: Sose volt garancia. Ezt csak ti mondjátok.]] , hogy egy tisztességes ellenőrzés megtörténjen, a tőkének nem lett volna szabad ebben az esetben elvesznie. Az emberek azzal a tudattal mentek oda, hogy a tőke biztonságban van, azzal a tudattal mentek oda, hogy lehet, hogy nem úgy sikerülnek a befektetések és nem fognak reálkamatot realizálni a befektetéseiken, de a tőkéjük biztonságban van, mert a Magyar Nemzeti Bank és az Országos Betétbiztosítási Alap ezt garantálja részükre. Ebben az esetben azonban nem ellenőrizte éveken keresztül a Magyar Nemzeti Bank megfelelő gondossággal ezt az egyébként csaló brókercéget, nemrég készült el a vádirat, gond nélkül ellophatták az emberek pénzét. A kormánypárti többséget arra kérem, hogy akár ebben a módosításban, akár majd egy következőben én nagyon örülnék, ha ebbe a módosításba beleférne gondoskodjanak arról, hogy az ilyen módon kárt szenvedett emberek az utolsó fillérig visszakapják a pénzüket. Nagyon sok családnak az utolsó megtakarításai mentek el, én magam is jó néhány olyan tragikus történettel találkoztam, emberek megkerestek, idősebb emberek, akik a sírjukra tették félre a pénzt, hogy ne az unokáiknak vagy a gyerekeiknek kelljen a temetkezés költségeit előteremteni. Ezeknek az embereknek nem százmillióik voltak, hanem jellemzően egy-kétmillió forintjuk, amit betettek egy brókercégbe abban bízva, hogy komolyan lehet venni azt, hogy a Magyar Nemzeti Bank garantálja a brókercég ellenőrzését és az Országos Betétbiztosítási Alap, bármi történjen is a brókercéggel, 30 millió forintig kártalanítja a befektetőket. Ez nagyon szomorú, de nem történt meg, a Magyar Nemzeti Bank nem ismerte el a felelősségét ebben az ügyben, és a Fidesz sem ismerte el azt, hogy ha megszavazták volna az általam benyújtott 24 módosító javaslatot, akkor elkerülhető lett volna ez a példátlanul nagy károkozás. Nagyon fontosnak tartom, hogy az emberek megkapják a pénzüket, és ha kell, akár nemzetközi fórumokra is el fogjuk vinni, miután a hazai jogi lehetőségek kimerültek, ezt a küzdelmet, mert az embereknek ez a pénz visszajár, köztörvényes bűnözők politikai mulasztásból jutottak oda, hogy elkövethették ezt a bűncselekményt, és az emberek egy politikai-szakmai mulasztás következtében a bűnözők által meg lettek károsítva és elbukták a megtakarításukat. Én azt kérem a kormánypárti képviselőtársaktól, hogy méltányolják az emberek kárát, lássák azt, hogy az emberek nem fölösleges kockázatot vállaltak, hanem azzal a tudattal fektették be a pénzüket, hogy majd ezt vissza fogják kapni, hiszen az Országos Betétbiztosítási Alap biztosan fizetni fog, ez azonban nem következett be. Ezt a méltánytalanságot helyre kell állítani, az embereknek pedig ki kell fizetni az utolsó fillérig minden kárukat. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, kíván-e még valaki felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az összevont vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, kíván-e válaszolni az elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, tisztelt elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A vitában, azt gondolom, nagyon sok olyan állítás, illetőleg vélemény hangzott el, amely túlmutat az önök előtt lévő törvényjavaslat keretein, mégis engedjék meg, hogy elsődlegesen ezen észrevételekre reagáljak.Z. Kárpát Dániel képviselő úr a devizahitelesek problémájáról, a probléma megoldásáról és a devizahiteles probléma megoldásával kapcsolatos jegybanki forrásokról szólt. Engedjék meg, hogy először is azért azt rögzítsem, hogy azt gondolom, a kormány javaslatára az Országgyűlés számtalan intézkedést hozott 2010 augusztusától kezdve egészen az elmúlt időszakig, amelynek keretében, mondhatom talán azt, hogy Európában az elsők között és példamutató módon igyekezett rendezni a devizahitelesek problémáját. [[Z. Kárpát Dániel: Igyekezett.]] Jelenleg, képviselő úr, azt kell mondjam, ez az igyekezet, azt gondolom, sikert ért el, 1 százalék alatt van a devizahitelesek aránya. Egy olyan jellegű rendszerkockázatot tudtunk megszüntetni, amely, ismétlem, 1 százalék alá csökkentette a devizahitelesek arányát. Csak annak lehet devizahitele, aki a szigorú feltételeknek megfelel, például a jövedelme is devizában keletkezik. [[Z. Kárpát Dániel: Államtitkár úr, ön kiválaszt egy réteget, de az emberek most forintban fizetik ugyanazt az összeget. Az elnök csenget.]]
Bocsánat!
Képviselő úr, ha megnézi azt, hogy milyen intézkedések voltak és milyen hatása volt, akkor azt is láthatja, hogy a banki elszámoltatás keretében mintegy 750 milliárd forint került a korábbi devizahitelesekhez, és azt is láthatja, hogy az intézkedések következtében a forintosítás után milyen mértékben csökkent a törlesztőrészlet. Átlagosan 25 százalékos csökkenés valósult meg. Ezek a tények. A másik dolog, amit e kapcsán képviselő úrnak meg kell említsek, az az, hogy a jegybank, ahogy ön is mondta, a kormánytól független szervezet, döntéseit saját maga hozza meg. Például a döntéseit a jegybanki eredmény felhasználása tekintetében is az igazgatóság, vagyis az elnök és az alelnökök hozzák meg. Tényszerűen szeretném elmondani azt, hogy a korábbi évek veszteségéhez képest a jegybanknak jelenleg nyeresége van, tényszerűen szeretném elmondani azt, hogy ez a nyereség számos ágon keletkezett, például most már a kamateredménye is pozitívba fordult, és tényszerűen szeretném elmondani azt, hogy a társadalmi felelősségvállaláson túl az eredménytartalékát növelte ez az eredmény. És el szeretném mondani, hogy például 2016-ban 50 milliárd forintos osztalékbefizetésről döntött [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] , amelyet a kincstári egységes számlára a jegybank teljesített. Ezek után úgy érzem, hogy az önök előtt lévő törvényjavaslat lényegi kérdéseire érdemes ráfordulni és választ adni a kérdésekre. Z. Kárpát Dániel úr azt a kérdést tette föl, hogy miért most került ez a törvényjavaslat a tisztelt Országgyűlés elé. Azért, mert ahogy említettem, a Kúria februárban hozott olyan döntéseket, amelyek értelmében semmisnek nyilvánította formai okokból és hangsúlyozom, nem tartalmi, formai okokból a jegybank döntéseit, s ahogy elmondtam, a jegybank ezen döntés ellen az Alkotmánybírósághoz fordult. Tehát egy olyan jogi folyamatban vagyunk benne, amely még teljesen nem zárult le, de mégis ezt a bizonytalanságot, azt gondolom, hogy fel kell oldani, ezt a helyzetet rendezni kell, ezért javasolta a kormány a törvényjavaslat megtárgyalását. [[13.20]] Józsa István képviselő úr úgy fogalmazott, hogy azok támadhatnak most, a Kúria döntése után, akiket a bírságok egyébként jogosan érintenek. Pont erről van szó. És el szeretném megint tényszerűen mondani, hogy attól a ténytől úgymond függetlenítve, hogy a jegybank kormányzattól teljesen függetlenül működik, azért tényszerűen megint el kell mondjam azt, hogy ha megnézzük a jegybank által kiadott határozatok számát és megnézzük ezek tartalmát, akkor elmondhatjuk, hogy a kormány által kezdeményezett törvénymódosítások mellett, amelyek célja az önök által említett visszaélések jövőbeni megszüntetése, ezek mellett a jegybank igen határozottan lépett föl a szabálytalanságok ellen. Az említett Hungária Értékpapír Zrt. ügyében, amelyre Volner János képviselő úr hívta fel a figyelmet, megint tényszerűen el kell mondjam, hogy a Kúria elé került határozatokban a jegybank a személyekre szabható legmagasabb bírságot állapította meg. És ezek után az a kérdés, hogy ha a jelenlegi jogi szempontból eljárásjogok miatt bizonytalan helyzetben azt akarjuk, hogy ezek a szigorú döntések érvényben maradjanak, ezeket érvényesíteni lehessen, ha azt akarjuk, hogy ahogy Józsa képviselő úr fogalmazott, ne azok támadjanak, akiket egyébként jogosan érintett a bírság, akkor azt gondolom, hogy a jogilag rendezetlen helyzetet egyértelművé kell tenni. Ezek a kérdések teljesen függetlenek a jegybank érintett vezetőitől, ez az alapvető kérdés: akarjuk-e azt, hogy a tartalmában meg nem kérdőjelezett és tartalmában szigorú, a visszaéléseket határozottan szankcionáló döntések egyértelműen érvényt nyerjenek, ezt a rendet fenn akarjuk-e tartani és meg akarjuk-e erősíteni vagy sem. Ha a tisztelt Országgyűlés el akarja kerülni a jogbizonytalan helyzetet, el akarja kerülni azt, hogy ismétlem azok támadhassanak, akiket a jegybank a határozataival szankcionál, akkor azt javaslom a tisztelt Országgyűlésnek, hogy a benyújtott törvényjavaslatot támogatni szíveskedjen. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a mai ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy ülésvezető elnökként megköszönjem önöknek az elmúlt négy esztendőben az együttműködést. Kívánom, hogy a közéletben és magánéletükben is legyenek sikeresek. Tisztelt Országgyűlés! Most 15 óra 20 percig szünetet rendelek el. (Szünet: 13.23-tól 15.23-ig Elnök: Kövér László Jegyzők: Hegedűs Lorántné és dr. Tiba István)
Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az 1568. évi tordai vallásügyi törvény jelentőségéről és a Vallásszabadság Napjáról szóló előterjesztés összevont vitája. A Gulyás Gergely fideszes, Szászfalvi László KDNP-s, Hiller István MSZP-s, Szávay István jobbikos, Ikotity István LMP-s képviselők és jómagam által benyújtott előterjesztés T/19859. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Kedves Képviselőtársaim! Köszöntjük az Erdélyi Magyar Unitárius, az Erdélyi Magyar Református, az Erdélyi Magyar Evangélikus-Lutheránus, valamint az Erdélyi Ágostai Hitvallású Szász Evangélikus Egyház vezetőit és képviselőit , akik a 2018. év január 13-ai tordai emlékünnepségen közösen kezdeményezték, hogy a 450 éves tordai vallásszabadság törvényének jelentősége örökíttessék meg a budapesti Országgyűlésben, valamint a bukaresti és az Európai Parlamentben. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott házszabálytól eltérés szerint a nyitóbeszéd és a zárszó elhangzására összesen 10 perc, a kormány képviselőjének nyilatkozatára 5 perc, a Törvényalkotási bizottság felszólalására 6 perc, ebből a kisebbségi vélemény ismertetésére 3 perc, a képviselőcsoportok felszólalására összesen 5-5 perc áll rendelkezésre. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gulyás Gergely képviselő úrnak, aki az előterjesztő és a Fidesz képviselőcsoportja álláspontját együtt kívánja ismertetni összesen 15 perces időkeretben.
Köszönöm a szót. Igen tisztelt Elnök Úr! Főtiszteletű és Főtisztelendő Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! Hölgyeim és Uraim! „A türelem azok részéről, akik a vallás dolgaiban különbözőképpen éreznek, oly egybehangzó az evangéliummal és a józan ésszel, hogy szinte szörnyűségnek tűnik föl, ha emberek ilyen tiszta fényben vakoskodnak.” John Locke, a modern demokratikus állami berendezkedés egyik szellemi atyja a Levél a vallási türelemről című művében írta ezeket a sorokat 1688-ban. Locke mint kora egyik meghatározó gondolkodója Anglia számára elméletben fogalmazta meg a vallási türelem és a vallásszabadság azon tételét, amit több mint egy évszázaddal korábban Erdélyben, a legendákat ihlető szépségű Tordai-hasadék lábánál elhelyezkedő ősi város középkori templomában az erdélyi karok és rendek már törvényben szentesítettek. Amióta az emberiség eszméletre ébredt, keresi a lét értelmét, azt, amely a véges földi életen és önmagán túlmutató értelmet ad a létezésnek. Minden ilyen útkeresésben, különösen ha annak alapja a Szentírás, nagyon hamar szinte törvényszerűen egymásra talál Teremtő és teremtett. A hit az emberiség ösztönös, létet és tudatot talán leginkább meghatározó adottsága. Ötszáz évvel ezelőtt, a XVI. században az akkor már több mint egy évezrede keresztény Európa felbolydult, felfedezőutak indultak a világ minden tájára, és felfedezőútra indult az európai ember a szellem és a lélek világában is a humanista gondolkodás és a reformáció által. Luther Márton 1517-ben megismert wittenbergi pontjai az őszintén Istent kereső, vívódó lélek megnyilatkozásai voltak, amellyel a nagy reformátor új és szabad utat keresett a hit megválasztásának és megélésének. A reformáció és annak különböző ágai futótűzként terjedtek Európában, hamar eljutva Magyarországra és Erdélybe is. A pezsdítő hitviták korszaka együtt járt azzal is, hogy a különböző egyházak saját igazukban, az ész és a hit erejében nem eléggé bízva, a fegyverekre és az erőre támaszkodva akarták a másikat le-, illetve meggyőzni. A vallásháborúk miatt magába fordult Európát eközben egyre jobban veszélyeztették a Bécsig jutó oszmán hódítók. Az egymással küzdő keresztény felekezetek a kereszténység önvédelmi képességét veszélyeztették. A vallásháborúktól és oszmán támadásoktól szenvedő Európában, a mohácsi vész után elsüllyedő középkori Magyarország romjain két birodalom közé ékelődve találta magát az Erdélyi Fejedelemség: egyik oldalon a Magyar Királyságot bekebelező Habsburgok, másik oldalon az Európát fenyegető oszmánok. A bölcs erdélyi rendek, magyarok, székelyek és szászok, katolikusok, reformátusok, evangélikusok és unitáriusok, élükön János Zsigmond fejedelemmel és Dávid Ferenccel, az Unitárius Egyház alapítójával, felismerték, hogy ha egymás ellen küzdenek, akkor csak az ellenség győzhet, akkor együtt veszhet oda keresztyénség és magyarság. Felismerték, hogy bármely egyházhoz tartozzanak is, küldetésüket csak akkor teljesíthetik, ha tudatában vannak annak, hogy a keresztyén hittel soha nem egy másik keresztyén felekezet hite áll szemben, hanem a hitetlenség. Így érkezett el az 1568-as tordai vízkereszti országgyűlés, amely január 13-án elfogadta a vallásügyi törvényt, szabadságot biztosítva ezzel a bevett vallásoknak, a katolikusoknak, a reformátusoknak, az evangélikusoknak és az akkor megalakuló unitáriusoknak. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Magna Charta mellett az Aranybulla volt az egyik első alkotmánylevél Európában, amellyel a nemesség már a XIII. század elején jogot nyert arra is, hogy szembeszegüljön az uralkodóval, ha az megsértette az ország törvényeit. Werbőczy Tripartituma a szokásjogok foglalatának európai jelentőségű példája. A most előttünk fekvő ötpárti törvényjavaslat pedig annak az 1568-as, 450 évvel ezelőtt elfogadott vallástürelmi törvénynek kíván emléket állítani, amely elsőként deklarálta a vallásszabadságot, messze megelőzve ezzel kora Európájának szellemi és jogfejlődését, követendő példát állítva az egész világ számára. Az erdélyi rendek azt üzenték Európának: az emberek gondolkodásának és hitének tiszteletben tartása a béke záloga, amely a gyarapodás és a boldog élet előfeltétele. Az emléktörvény műfaja nem idegen a mögöttünk hagyott lassan három évtized parlamentáris demokráciájának gyakorlatától. Az első szabadon választott Országgyűlés által elfogadott első jogszabály az 1956-os forradalom jelentőségét megörökítő emléktörvény volt, de született hasonló a millennium jelentőségéről, illetve a trianoni békediktátum 90. évfordulóján a mára már a helyi közösségek által élettel megtöltött nemzeti összetartozás napjáról is. De miről is rendelkezik az 1568-as tordai vallásügyi törvény, amelynek emléket kívánunk állítani? Tordán az erdélyi vallási türelem feltételeit teremtették meg, ezzel pedig a jogegyenlőség egyik legfontosabb sarokkövét jelentő vallásszabadságot iktatták törvénybe. A tordai országgyűlés döntésével a vallásszabadság vált az egyik első, törvényben elismert szabadságjoggá a nyugati civilizációban. Ráadásul a jogszabály a szabad prédikálásról és prédikátorválasztásról tesz említést, ebben pedig a szólásszabadság gyökerei is felfedezhetők. [[15.30]] Az 1568-as törvény a szó legeredetibb értelmében forradalmi volt. A tordai országgyűlés után Erdélyben nem a földesurak voltak az emberek lelkének urai, mint az 1555-ös augsburgi vallásbéke után. Túllépve a Cuius regio, eius religio elvén, az erdélyi rendek szentesítették, hogy az emberi lét legmélyebb és a valódi egzisztenciát leginkább meghatározó kérdéseiben a közösség feje felett senki nem dönthet. Ebben állt a tordai vallásügyi törvény jelentősége, mert ez a valódi vallásszabadság kiindulópontja. Az erdélyi rendek a gondolkodó, szabad akarattal rendelkező ember hitének védelmét szentesítették, amikor kimondták, az erdélyiek feje felett az erdélyiek hitéről senki más nem dönthet. Erdély falvaiban és városaiban ugyanazt a Bibliát meggyőződésük szerint taníthatták és magyarázhatták a különböző konfessziók és religiók prédikátorai. Ezután egy településen az ég felé az egyetlen Istenre akár négy felekezet templomának tornyai is békével mutathattak, elismerve, hogy mindegyikben Reményik Sándor szavaival az örök Isten beszél. Mindehhez az is hozzátartozik, hogy a korabeli Erdélyben nemcsak a négy bevett egyház gyakorolhatta szabadon a vallását, de békében és különösebb atrocitások nélkül a szombatosok, zsidók, anabaptisták és ortodoxok is. Így lett a vallásháborúk korában Erdély a vallási béke szigete. A tordai törvény azonban nem csak a különböző felekezetek szabad működését biztosította, nem csak arról rendelkezett, hogy Dávid Ferenc szavaival az ő hitében senki ne háborgattassék. A tordai vallásügyi törvény így zárul: „A hit Isten ajándéka, ez hallásból lészön, mely hallás Istennek igéje által vagyon.” E zárómondat nem csupán az adott kor jogalkotásának ünnepi megnyilvánulása. A Biblia egy mondatának, a római levél szakaszának törvénybe iktatásával nemcsak azt mondták ki az erdélyi törvényhozók, hogy az igehallgatásból eredő hit Isten és az ember személyes kapcsolata, hanem arról is tanúságot tettek, hogy az állam nem lehet közömbös, nem lehet semleges a hit dolgában. A vallásszabadság az egyén számára természetesen nemcsak a hitvallás, hanem az attól való tartózkodás szabadságát is jelenti. Az államnak azonban, hogy legyenek vállalt értékei, rendező elvei, alapvetései, amelyeket oltalmaz, amelyek mellett kiáll és amelyeket védelemben részesít, szüksége van ilyen alapelvekre. Teszi ezt az állam azért, mert ezt örökölte az ősöktől, mert ez biztosít megfelelő eligazodást a világban, és teszi azért, mert ez a megmaradás záloga. Theodor Heuss, a második világháború utáni első német államfő mondta, a három domb, ahonnan Európa elindult, az athéni Akropolisz, a római Capitolium és a jeruzsálemi Golgota. Európa és benne Magyarország, a magyar nemzet teljes közössége a zsidó-keresztyén kultúrkörben jött létre, ebben és ennek köszönhetően tudott fennmaradni. A személyes hit ajándék és kegyelem, de a vallásból eredő kultúra, etika és értékvilág közös örökségünk, amely meghatározza együttélésünk formáit, jogszabályainkat, a társadalmunkat egybefogó mércéinket, az emberi méltóság keresztyén kultúrában gyökerező feltétlen tiszteletét és védelmét. Ezért volt igaza Antall József néhai miniszterelnöknek, amikor úgy fogalmazott, hogy Európában az ateista is keresztyén. Amikor ezt követően minden év január 13-án, a tordai országgyűlés vallásszabadságot kimondó törvénye elfogadásának napján megemlékezünk majd a vallásszabadság napjáról, akkor egyszerre hangsúlyozzuk a szabad vallásgyakorlás, illetve a zsidó-keresztyén kultúránk védelmének rendkívüli jelentőségét. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A tordai vallásügyi törvény korszakosságát mutatja, hogy saját jelentőségének súlya négy és fél évszázad után is képes konszenzust teremteni a mára már sajnos szinte semmiben egyet nem értők között. Ahogy az unitáriusok éneklik: „Adjunk hálát mindnyájan a felettünk valónak, aki egybegyűjtött minket.” Tisztelt Országgyűlés! Legutóbb épp a negyvenéves kommunista rémuralom idején tapasztalhattuk meg, mennyire lélek- és nemzetromboló, ha lábbal tiporják a vallásszabadságot. A klasszikus szabadságjogok közül ma is a vallásszabadság az egyik legfenyegetettebb szabadságjog, amelyet világszerte a legtöbb támadás ér. Ma a keresztyénség a legüldözöttebb vallás a világon, s az is köztudott, hogy Nyugat-Európa több, nekünk időnként erkölcsi leckét adni szándékozó országát zsidók százai hagyják el évente félelmükben az őket érő atrocitások miatt. Mindeközben tudatosan zajlik Európa és a nyugati civilizáció keresztyén gyökereinek elvágása, kultúránk átformálása, amelyet a tragikus európai demográfiai helyzet és a bevándorlás olyan mértékben erősít fel, hogy a keresztyén kultúra megmaradása válik kérdésessé a legősibb kontinensen. Márpedig, ha elvész a keresztyén kultúra, azzal együtt elbukik az emberi méltóság tiszteletén alapuló életformánk is. Az 1568-as tordai vallásügyi törvény jelentőségéről és a vallásszabadság napjáról szóló törvényjavaslat egységes támogatása, valamennyi frakció általi benyújtása reményt ad, hogy időnként mi, mai gyarló utódok az erdélyi karokhoz és rendekhez hasonlóan felül tudunk emelkedni napi vitáinkon. Köszönöm a figyelmet.
A kormány részéről Hoppál Péter államtitkár úr kíván felszólalni. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az 1568. évi tordai vallásügyi törvény jelentőségéről és a vallásszabadság napjáról szóló törvényjavaslatot tárgyalja ma a tisztelt Ház. A világtörténelmi jelentőségű, a magyarok demokratikus hagyományait és kulturális identitását reprezentáló eseményhez méltó, kormánypárti és ellenzéki közös előterjesztők által jegyzett törvényjavaslat több mint szimbolikus gesztus. A jól ismert tény szerint 450 évvel ezelőtt, 1568. január 6-án kezdődött és január 13-án záródott Erdélyben a tordai országgyűlés, amely kimondta tehát a négy vallás, a katolikus, az evangélikus, a református és az unitárius vallás szabadságát és egyenjogúságát, és ezzel a világban elsőként hirdette meg a vallási toleranciát, a lelkiismereti alapú szabad vallásgyakorlatot. 1054-ben a keleti és a nyugati kereszténység már kettészakadt, majd ötszáz évvel ezelőtt a reformáció egyházai is elszakadtak a közös nagy otthontól, de a két időpont között a közép-európai és az európai gyakorlat nem ismerte fel a vallási türelem fontosságát. Miután a régi és az új egyházak közötti évtizedes vallásháborúk során nyilvánvalóvá lett, hogy egyik fél sem tudja a másikat meggyőzni vagy adott esetben térdre kényszeríteni, az együttélést valamilyen formában ideje volt már rendezni. Így jött létre politikai kényszerűségből 1555-ben az augsburgi vallásbéke, amely azzal, hogy elismerte a lutheránus-evangélikus vallást, először mondotta ki Európában, hogy a nyugati kereszténységen belül nem csak egy vallás lehetséges. A béke szerint minden ország, tartomány, birodalmi szabad város választhatott, hogy a két vallás közül melyiket akarja követni. [[15.40]] De választásuk megszabta a joghatóságuk alatt élők vallási hovatartozását is egyúttal cuius regio, eius religio. Egy kormányzati egységen belül így csak egy vallás, egy egyház létezhetett, tehát egyéni szinten a vallásszabadság joga nem érvényesült. Európa nyugati felében, északi, déli vagy középső részein nagyjából egységes vallási tömbök alakultak ki ennek következtében. Így láthatjuk Itália és a Pireneusi-félsziget egységes katolikus voltát, Skandinávia evangélikus jellegét, a német államok országonként katolikus, evangélikus identitását, vagy a Rajna menti református többséget. Európa keleti részén azonban a vallási térkép ennél sokkal tarkább volt, különösen a Kárpát-medencében, főképpen pedig Erdélyben, ahol nemegyszer egy településen belül is több, két vagy három felekezet hívei éltek együtt. A békés együttélés megteremtése érdekében itt más utat kellett járni. Az 1542 óta önálló Erdélyi Fejedelemségben az 1550-es évekre a lakosság nagy része a lutheri reformációhoz csatlakozott fejedelmével, János Zsigmonddal együtt. Katolikusnak csak a Székelyföld egy része, Csíkszék és néhány főúri család maradt meg. Az 1557-es országgyűlés törvényben bevett vallássá nyilvánította a lutheri evangélikus vallást, és a katolikusokéival azonos jogokat biztosított számára. Amikor a magyar lakosság és a fejedelem a reformáció újabb, kálvini irányzatához csatlakozott, az 1564-es tordai országgyűlés bevett vallássá nyilvánította a kálvinizmust, a református vallást is. Az erdélyi reformáció harmadik ága akkor alakult ki, amikor a reformátusok egy része az unitárius vallásként az antitrinitárius tanokhoz pártolt át, és udvari papja, Dávid Ferenc hatására maga János Zsigmond fejedelem is így tett. Ezek után tartották meg a szóban forgó 1568-as tordai országgyűlést az újabb tordai országgyűlést , amely a lutheránus, a kálvinista irányzat mellett egyenjogúsította immár az unitárius vallást is, és a világban valóban elsőként meghirdette a vallási toleranciát. A tordai templomban megtartott összejövetel kimondta: „Midőn helyökön a prédikátorok az evangéliumot prédikálják, hirdessék, kiki az ő értelme szerint, és az község ha venni akarja, jó, ha nem penig senki kényszerítéssel ne kényszerítse az ü lelke azon meg nem nyugodván, de oly prédikátort tarthasson, az kinek tanítása ő néki tetszik. Ezért penig senki az prédikátorokat meg ne bánthassa, ne szidalmaztassék senki az religióért senkitől.” Négyszázötven évvel ezelőtt tehát a tordai országgyűlés négy vallás, a katolikusság, az evangélikusság, a reformátusság és az unitáriusság szabadságát és egyenjogúságát mondotta ki. Az államvallás többé nem létezett; az uralkodói hatalom fölötte állt az egyházinak, de nem volt joga többé közöttük bármilyen szempontból különbséget tenni. Nem érvényesült a területi elv sem, mindenki maga dönthette el innentől kezdve, melyik vallást követi. A vallási türelmetlenségben izzó Európában Magyarország, Erdély a felekezeti béke szigete lett. A tordai országgyűlésnek a hitről mint Isten ajándékáról tett megfogalmazása már előlegezi későbbi évszázadok gondolkodását, amely a nemzeti vagy politikai hovatartozástól függetleníti a vallást, és emberi jogként tisztel minden hitbeli meggyőződést. Megjegyzendő, az emberi alapjogok majd csak a XX. században kerülnek deklarálásra az 1948. december 10-én elfogadott emberi jogok egyetemes nyilatkozatával. Tisztelt Ház! Tisztelettel hajtunk fejet elődeink történelmi jelentőségű vívmánya előtt, hogy a gyülekezetek, a közösségek saját hitfelfogásuk és szabad döntésük alapján válasszák meg a maguk prédikátorait, a maguk vallását. A tordai vallásügyi törvény szellemiségéből fakadó vallási törvények alapján az ortodox vallási közösségek is gyakorolhatták vallásukat, majd még a történelmi Magyarország időszakában később szintén elnyerte bevett egyházi státuszát az ortodoxia is. Meggyőződésem, hogy a tordai országgyűlés által meghirdetett elvek járultak hozzá a zsidó felekezet majdani redempciójához is. Mindezek által Erdély a vallásszabadság és a felekezeti türelem földjévé vált, menedéket nyújtva más országból elüldözöttek számára is. A vallásszabadság törvénye, felekezeti és nemzeti hovatartozásunktól függetlenül mindannyiunk büszke öröksége, egyben felelősségünkre is ráébreszt. A közösség vallási önrendelkezése a modern demokrácia egyik előzményeként fogható fel, ami a történelmi fejlődés során a nyugati civilizációban általános elismerést nyert, és napjainkig a modern államberendezkedések alapvető ismérvének számít. A fentiek értelmében a tordai törvény által szavatolt szabad vallásgyakorlás jogát méltán tekinthetjük a keresztény Európa egyik alapértékének. Mindezekre tekintettel a tordai vallásügyi törvény kiemelt jelentőségű nemzeti értéknek minősül, amelyről az Országgyűlés úgy emlékezik meg, hogy január 13. napját a vallásszabadság napjának kívánja nyilvánítani. Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány támogatja a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm államtitkár úr hozzászólását. Megjegyzem, hogy van a magyar nyelvben egy kifejezés, az akadémiai húsz perc. Most be kell vezessük az államtitkári öt percet is, ami legalább hét perc. [[Dr. Hoppál Péter: Elnézést kérek!]] Beszámítjuk a túllépést a Gulyás Gergely által megspórolt időbe. Tisztelt Országgyűlés! Most a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, és erre felkérem Vas Imrét, a bizottság előadóját.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy az elfogadott házszabályi rendelkezésektől való eltérés értelmében a tegnapi napon a Törvényalkotási bizottság megtárgyalta a T/19859. számon benyújtott, az 1568. évi tordai vallásügyi törvény jelentőségéről és a vallásszabadság napjáról szóló törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 26 igen szavazattal összegző jelentést nyújtott be. Meggyőződésem, hogy egy nemzet fennmaradásának és összetartozásának fontos záloga, hogy közös történelmünk legfontosabb eseményeiről időről időre megemlékezzünk, amely az előttünk fekvő törvényjavaslat kifejezett célja. Az emlékállítás nem feledteti el velünk a nemes cselekedetet, de nemcsak az a cél, hogy mi ne felejtsünk, hanem hogy a felnövekvő nemzedék se felejtsen, ismerje meg a történéseket, a történelmünket. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem önöket, hogy adják meg támogatásukat, szavazzuk meg mindnyájan pártállástól függetlenül az előttünk fekvő törvényjavaslatot. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm. Most a képviselői felszólalások következnek, 5-5 perces időkeretben. Elsőként Hiller István képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja tagjának adom meg a szót. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Képviselő Asszonyok és Képviselő Urak! Mélyen tisztelt Vendégeink! Nem egyszerűen egy 450 évvel ezelőtti eseményre emlékszünk és azt ünnepeljük, hanem egy gondolkodásmódra, amely gondolkodásmód ráadásul Erdélyben, Tordán 1568 első napjaiban, január 3-13. között nem önmagában álló egy olyan kísérlet volt, amely aztán valamilyen módon hamvába holt vagy éppenséggel elporladt, esetleg eltaposták, hanem olyan dologról beszélünk, tisztelt képviselői a Magyar Országgyűlésnek, amely egy sikeres megoldás volt. Oly ritkán tudunk a magyar történelemből kiemelni olyan eseményeket, olyan mentalitást, olyan gondolkodásmódot, amely egyébként nem önmagában, nemcsak abban az évben, évtizedben, hanem évszázados és valóban a korszakot tekintve is hosszú távon érvényes és sikeres megoldás. Azt kell mondjam önöknek, hogy nagyszerű dolog arra gondolni, hogy azok az elődök, akik ezt a döntést ott Tordán meghozták, olyan döntést hoztak, amiből az újjáalakuló, formálódó modern Európa meghatározó gondolkodói nemcsak merítettek, hanem építettek. Amikor majd két évtized elmúltával Justus Lipsius Németalföldön először fogalmazza meg a szuverenitás tartalmát mi kell egy államnak ahhoz, hogy egyébként valóban önálló, szuverén, mások által tisztelt legyen , akkor visszanyúl ahhoz a döntéshez, amelyet egy erdélyi kisváros templomában hoztak. [[15.50]] Amikor háromnegyed évszázad múlva a mind a mai napig a nemzetközi jog atyjaként tisztelt Hugo Grotius a De jure belli ac pacis című művében a háború és béke jogáról; megjegyzem, mindenütt a világban, ahol színvonalas jogi oktatás folyik, ez alapmű , ebben a Párizsban kiadott kötetében épít és használja mindazt a gondolkodást, mindazt a tartalmat, amelyet erdélyi karok és rendek 1568-an megfogalmaztak. Ezért helyesnek tartom, és én magam és a frakciónk is csatlakozik ahhoz a közösséghez, amely hallja és meghallotta az Erdélyi Unitárius Egyház kérését és javaslatát, hogy a Magyar Országgyűlés különböző frakciói, egymással különböző módokon vitatkozó képviselők, mindannyian magyarok és európaiak ezt az eseményt, sőt ezt a gondolkodásmódot, sőt ezt a hosszú távon is érvényes sikeres megoldást, a vallási tolerancia tordai országgyűlésen törvénybe iktatott valóságát együtt és közösen megvalljuk 450 év távlatából. Nyolcvan év kellett Európának, tisztelt képviselő asszonyok és képviselő urak, éppen nyolcvan esztendő, amikor egy nagy, ahogy annak idején mondták, az első világpusztító háborút lezáró béke 1648-ban, a vesztfáliai béke két német városban, Münsterben és Osnabrückben megköttetett. Az a béke, amely sok minden más mellett kétségkívül a modern Európa egyik alappillére volt. Lipsius, Grotius és mások, nemcsak elméleti gondolkodók, hanem a gyakorlatban korábban egymással vitatkozó, sőt harcoló ellenfelek belátása a tordai országgyűlés 1568-as végzését elődjének, szellemi elöljárójának tartotta. Ők úgy hívták, hogy pax optima rerum, egyszerűen azt mondhatnánk, a legmegfelelőbb béke, igazából a dolgok legjobb elrendezése. Mi most egy választási kampányt kezdtünk, tisztelt kormánypárti és tisztelt ellenzéki képviselők. Lássuk be, hogy vallási türelem és általában türelem azok között kell hogy létrejöjjön, akik egyébként különböző módon gondolkodnak, mert akik azonos módon gondolkodnak, azok, bár nem ritka az sem, hogy ott vitatkoznak, mégiscsak megállapodásra tudnak jutni. Az a gondolkodásmód, amelyet Torda meghonosított a magyar és európai történelemben, biztos vagyok benne, hogy egyébként minket, mindannyiunkat, különböző módon gondolkodó, különböző frakciókban ülő magyarokat és európaiakat összeköt. Ezért csatlakozom és javaslom én is, hogy együtt szavazzuk meg ezt a helyes törvényjavaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Most Szávay István képviselő úrnak adom meg a szót, a Jobbik képviseletében. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Igen tisztelt Vendégeink! Egy olyan törvényjavaslat fekszik most előttünk, amely egy, a maga nemében páratlan, korát megelőző országgyűlési végzésnek állít emléket. 450 évvel ezelőtt Tordán ugyanis az erdélyi rendek bölcsen és békésen úgy határoztak, hogy elejét veszik a véres, vallási alapú polgárháborúnak, amely már akkor is oly sok kínt és szenvedést okozott Európa nyugati felén. Határozott, bölcs, előrelátó döntést hoztak, hiszen az oszmán és a Habsburg óriás közé szorult kicsiny Erdélyi Fejedelemség a Mohácsnál elbukott magyar államiság őrzőjeként nem engedhette meg magának, hogy vallási csatározások színterévé váljon, meggyengüljön, sőt saját magát véreztesse ki.Sokan mondják, kisebbíteni próbálva ezzel Torda jelentőségét, hogy másképp nem is dönthettek volna az erdélyi rendek. Ez azonban nem igaz. Akár kardélre is hányhatták volna egymást például egy eltérő evangéliumi értelmezés kapcsán 1568 januárjában. Ám akkor valószínű, hogy Báthory Istvánt sosem választják meg erdélyi királynak, Bethlen Gábor nem varázsolhatott volna tündérkertet Erdélyországból, és talán II. Rákóczi Ferenc vezérlő fejedelmünk sohasem született volna meg. Tisztelt Országgyűlés! Már a kortárs történetírók is tudták, hogy történelmi jelentőségű döntés született. Az Ibériai-félszigeten dühöngött a tudományos előrelépést és a gazdasági fejlődést is akadályozó inkvizíció, miközben Erdélybe áramlottak az Európa többi részén üldözött tudósok, mesteremberek és művészek, fellendítve a kisebbik magyar haza szellemi és gazdasági életét. Amikor 1572 Szent Bertalan éjszakáján Párizsban protestánsok ezreit gyilkolták meg, akkor Erdélyben már kedvükre dicsérhették az Urat a római katolikus, az evangélikus, a református vagy éppen az unitárius atyafiak, mindezt éppen fél évszázaddal a Német-római Birodalom lakosságának negyedét-felét elpusztító harmincéves háború kirobbanása előtt. Tisztelt Országgyűlés! Úgy vélem, és erre képviselőtársaim is utaltak már, hogy a választások előtt végletesen megosztott politikai közhangulatban és az eddigi hatalomgyakorlás tükrében különösen üde színfolt az, hogy egy ilyen fontos javaslatot konszenzussal, valamennyi párt támogatásával közös javaslatként sikerül majd reményeink szerint elfogadni. Hozzá kell tennünk, nem volt azért ez mindig így. Emlékezzünk például a magyar zászló és címer napjáról, a magyar szórvány napjáról szóló határozati javaslatokra vagy II. Rákóczi Ferenc emléknapjára és még sorolhatnánk, amelyek bár hasonló fontosságúak voltak, hasonlóan nagy szimbolikus erővel bírtak, azokat néhányan mégis jobbnak látták kisajátítani. Hogy ez most nem így van, azért külön köszönet illeti egyébként Kövér László elnök urat. Mi a Jobbik részéről a legfontosabb ügyekben ezt a konszenzuskereső politikát fogjuk folytatni, és mindnyájunkat a jövőre vonatkoztatva is erre biztatjuk jó példaként. Én magam egyébként mind apai, mind anyai ágon több évszázadra visszamenőleg evangélikus családból származóként is különösen büszke vagyok arra, hogy ennek a javaslatnak az egyik előterjesztője lehetek; azt pedig sajnálom, hogy magán az ünnepi istentiszteleten annak idején nem lehettem jelen, hiszen évek óta nem léphetek be Románia területére. Tisztelt Országgyűlés! Végül fontosnak tartom kiemelni, hogy az előttünk fekvő javaslat megpróbálja nemzetközi térben is elhelyezni a 450 évvel ezelőtt elfogadott, korát messze megelőző és a mai közös európai keresztény és védendő keresztény értékeink fontos részét magába foglaló tordai végzést. De ha már Erdély történelmének e kiemelkedő dátumát idézzük, ne felejtsük el azt sem, hogy hasonlóan fontos lenne a nagy egyesülés százéves évfordulójához közeledve annak az üzenetnek az eljuttatása is a nemzetközi közvéleményhez, hogy Gyulafehérvár 1918-as ígéretei a mai napig is beváltatlanok, mert mindmáig nincsen teljes szabadsága Erdély magyarságának. Igaz a tordai végzésre is mindaz, amit már a fideszes képviselőtársam által is idézett erdélyi evangélikus költőfejedelem, Reményik Sándor írt 1920 januárjában Öröktűz című versében, érezve már a kegyetlen és igazságtalan trianoni diktátum közeledtét. Reményik Sándor akkor így kiáltott fel: „Egy lángot adok, én is kaptam azt / Messziről, mint egy mennyei vigaszt, / Egy lángot, amely forraszt s összefűz…” Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm. Most Ikotity István következik, aki az LMP nevében mondja el beszédét. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Mélyen tisztelt Vendégeink! Vallásokból, hitvallásokból sokféle van, Isten azonban egy. Vallásszabadságból is sokféle van, számunkra azonban a tordai kiemelkedő jelentőségű. [[16.00]] Nemcsak azért, mert a világon elsőként itt mondták ezt ki, hanem azért is, mert a miénk, magyaroké; büszkék lehetünk erre. Gondoljunk csak bele, milyen kor volt az! Gondoljunk csak bele abba, hogy a kora újkor Magyarországa, a mohácsi vész után néhány évtizeddel három részre szakadt ország, a teljes elkeseredettség társadalmilag, politikailag, területileg; darabokban az ország, erkölcsileg is. Gondoljunk csak bele, az egyik átmentője a legkevésbé sem patyolattiszta János Zsigmond édesapja! Ebben az elkeseredettségben, ebben a gyengeségben született egy ilyen nagyszerű dolog, egyedülálló módon, a világon elsőként. Miért mondom mindezt? Szeretnék utalni arra a mondatra, ami a törvényszövegbe úgy került be, hogy én személy szerint kifogásoltam és próbáltam elkerülni. Ez pedig az első mondat, ami szerint „Isten a történelem ura.” Ez pusztán szemantikai észrevétel a részemről. Azt gondolom, ez egy teológiai kifejezés, jogi szövegben nincs helye. És hogy ezt elmondtam, ahogy utaltam arra, hogy milyen kor volt ez, mennyire nehéz kor, az talán segít megérteni azoknak is, akik ezt a közvetítést figyelik. Ahogy Pál levelében olvashatjuk: „Isten a gyengeségből is tud erényt kovácsolni.” Azt gondolom, itt is erről van szó. Felemelő és megtisztelő, hogy részese lehetek ennek az előterjesztésnek. Nagyon köszönöm a kezdeményezőknek, köszönöm elnök úrnak is. Pártom támogatja ezt a törvényjavaslatot, és nagyon bízom benne, hogy nagyon sokak számára világos lesz az, hogy mit is jelent ez, mekkora jelentősége van ennek, hosszú távon előremutató és olyan érték lesz, ami mindenki számára érthető. Köszönöm, elnök úr, a szót.
Köszönöm. Most a pártok szónokainak sorában utolsóként Vejkey Imre képviselő úrnak, a KDNP tagjának adom meg a szót. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Főtiszteletű és Főtisztelendő Urak! Tordán a világban elsőként már 450 évvel ezelőtt megfogalmazták, hogy még az Istenben való hitben sem minden és mindenki egyforma, a világ és benne Erdély sokszínű, amely sokszínűség egymáshoz kapcsolódva támogatja és kiegészíti egymást, az örömhír minél teljesebb megismerése érdekében. Tudjuk, hogy a vallásszabadságért vívott harc az emberi jogokért folytatott sok évszázados küzdelem egyik fontos fejezete volt. Számunkra itt a XXI. században az ember méltóságából következik, hogy tiszteljük és fontosnak tartjuk minden ember vallásszabadságát és magát a közösségi vallásszabadságot is. A tordai vallásbéke előtt azonban ez nem így volt. A tordai vallásbéke előtt nem volt sem egyéni, sem közösségi vallásszabadság a világban. Erdély azonban, példát mutatva az egész világnak, kimondta a felekezetek közötti vallásbékét. Ez óriási áttörés volt, tisztelt hölgyeim és uraim, az akkori korszellem korlátain. Ne feledjük, a Német-római Birodalomban 1555-ben megkötött augsburgi vallásbéke csak azt mondta ki, hogy akié a föld, azé a vallás. Vagyis az alattvalóknak követniük kellett a fejedelem vallását. Kiemelkedő volt tehát az az áttörés, amely kimondta a prédikálás szabadságát és a lelkiismeret kényszermentességét. Kiemelkedő volt még akkor is, ha 450 év után a mai fanyalgók azt mondják, hogy az erdélyi országgyűlés vallásbékét kimondó tordai határozata a vallásszabadság jogát nem az egyén jogaként, hanem csak közösségi jogként értelmezte. De, hölgyeim és uraim, hogyan értelmezhette volna akkor és ott másként? Tudniuk kell, hogy az akkori világ éppen a vallásháborúk korát élte, és ezen körülmények között vált a béke szigetévé Erdély, amely államiságát a tordai döntés alapján a három nemzet és a négy bevett felekezet egyenjogúságának elvére építette. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A tordai törvényben megfogalmazott rendelkezéseket úgy a modern demokrácia előzményeinek, mint a keresztény Európa egyik alapértékének tekintjük, amely által a vallásgyakorlás már nem valamiféle kötelezettséget jelent a közösség számára, hanem szabadon megválasztható és megélhető szabadságot. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Európa napjainkra sajnos jelentős mértékben elveszítette keresztény hitét és értékeit, pedig néhány évtizeddel ezelőtt az Unió alapító atyái, Adenauer, Schuman, de Gasperi bátran és szívből mondták, kinyilvánították, hogy Európa vagy keresztény lesz, vagy nem lesz. Ezzel kimondták, hogy Isten tagadása nem segít elkerülni a feszültségeket, sőt kifejezetten erősíti azokat, mert gyengíti a társadalom szöveteit, és ez egyre nagyobb bizalmatlanságot hoz, ami végül odavezet, hogy az európai civilizáció egyre törékenyebb lesz. Sajnos, ez valósult meg napjainkra azzal, hogy az Európát kívülről ért fenyegetés vákuumot talált földrészünk hitében. Márpedig az ürességet, mint azt önök tudják, mindig betölti valami. De ne feledjék: soha nem késő válaszolni Isten szavának hívására és visszatérni a gyökerekhez egy új, erős, keresztény Európa építése érdekében, ahol a „mennyit érsz” nem a pénztárcád vastagságán méretik le, hanem a lelki gazdagságodon; azon a lelki gazdagságon és szabadságon, amelyet eleink Tordán 450 évvel ezelőtt oly fontosnak tartottak. Ne feledjék: mi vagyunk a remény kovásza Európában. Ne feledjék azt sem, hogy a tordai vallásügyi törvény kiemelt jelentőségű nemzeti értékünk. A KDNP parlamenti frakciója ezért támogatja a törvényjavaslatot, és azt is, hogy január 13-át az Országgyűlés a vallásszabadság napjának nyilvánítsa. Kérem, támogassák önök. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm. Azzal a feltételezéssel élve, hogy a megmaradt csekély mértékű időt nem kívánják a frakciók kihasználni, az összevont vitát lezárom. Tudomásom szerint az előterjesztők nevében nem kíván senki sem zárszót mondani. Így rám házelnökként már csak az a kötelezettség háramlik, hogy köszönetet mondjak a törvény előterjesztésében társult képviselőknek és pártoknak a törvény megalkotásáért és hamarosan bekövetkező elfogadásáért.De mindenekelőtt mindannyiunk nevében köszönetet mondok erdélyi atyánkfiainak a kezdeményezésért és azért, hogy lehetővé tették számunkra a részvételt e történelmi pillanatról való méltó megemlékezésen a történelmi helyen. Természetesen nemcsak az itt megjelent főtiszteletű és főtisztelendő uraknak és közösségeiknek szól ez a köszönet, hanem Jakubinyi György excellenciás érsek úrnak és katolikus testvéreinknek is, akiknek együttműködése és támogatása lehetővé tette a méltó megemlékezést történelmünk egyik egyetemes jelentőségű nemzeti teljesítményéről. Köszönjük szépen, Isten áldja önöket! (Taps.) Tisztelt Országgyűlés! Most határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Soron következik az 1568. évi tordai vallásügyi törvény jelentőségéről és a vallásszabadság napjáról szóló T/19859. számú törvényjavaslat zárószavazása. Emlékeztetem önöket, hogy a tegnapi döntésünknek megfelelően a törvényjavaslatot házszabálytól eltéréssel tárgyaltuk. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. [[16.10]] Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/19859. számú előterjesztést. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás. Taps az eredmény megjelenésekor.]] Megállapítom, hogy a Ház 142 igen szavazattal, egyhangúlag fogadta el a tordai vallásügyi törvényről szóló emléktörvényt. Soron következik a Lengyelország melletti kiállásról Brüsszel nyomásgyakorlásával szemben című, H/19861. számú határozati javaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Köszöntöm a III. számú páholyban helyet foglaló őexcellenciája Jerzy Snopek urat, Lengyelország rendkívüli és meghatalmazott nagykövetét. Emlékeztetem önöket, hogy a tegnapi döntésünknek megfelelően a határozati javaslatot kivételes eljárásban tárgyalta az Országgyűlés. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát H/19861/7. számon, összegző jelentését pedig H/19861/8. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság H/19861/7. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 114 igen szavazattal, 13 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt házat, elfogadja-e a H/19861. számú határozati javaslat összegző módosító javaslattal módosított szövegét. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház 114 igen szavazattal, 13 nem ellenében, tartózkodás nélkül a módosított határozati javaslatot elfogadta. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Soron következik a Budapesten megrendezendő Hungarian Open ATP World Tour tenisztorna megvalósításához szükséges létesítményfejlesztésről szóló T/19868. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Tegnapi döntésünknek megfelelően ezt a törvényjavaslatot is kivételes eljárásban tárgyalja az Országgyűlés. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/19868/5. számon, összegző jelentését pedig T/19868/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/19868/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az összegző módosító javaslatot 131 igen szavazattal, 11 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett fogadta el a Ház. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/19868. számú törvényjavaslat összegző módosító javaslattal módosított szövegét. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház a törvényt 130 igen szavazattal, 15 nem ellenében, 2 tartózkodással elfogadta. Soron következik a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény módosításáról szóló T/19863. számú törvényjavaslat zárószavazása. A tegnapi döntésünknek megfelelően ezt a törvényjavaslatot is kivételes eljárásban tárgyalja az Országgyűlés. Az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk ezek szerint. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/19863. számú előterjesztést. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház a törvényt 132 igen szavazattal, 15 tartózkodás mellett, ellenszavazat nélkül elfogadta. Soron következik a pénzügyi közvetítőrendszer hatósági felügyeletét érintő egyes törvények módosításáról szóló 2017. évi CXCI. törvény módosításáról szóló T/19862. számú törvényjavaslat zárószavazása. Ezt a törvényjavaslatot is kivételes eljárásban tárgyalja az Országgyűlés. Az előterjesztéshez összegző módosító javaslat szintén nem érkezett, most tehát az előterjesztett szövegről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/19862. számú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] A törvényt 131 igen szavazattal, 5 nem ellenében, 11 tartózkodás mellett fogadta el a Ház. Soron következik a hadigondozásról szóló 1994. évi XLV. törvény módosításáról szóló T/19773. számú törvényjavaslat zárószavazása. Tegnapi döntésünknek megfelelően a törvényjavaslatot házszabálytól eltéréssel tárgyalja az Országgyűlés. Az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, így tehát a benyújtott szövegről határozunk. Kérdezem a tisztelt Házat, elfogadja-e a T/19773. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház a javaslatot 145 igen szavazattal, egyhangúlag fogadta el. Tisztelt Ház! Most előterjesztések tárgysorozatba vételéről döntünk. Emlékeztetem önöket, hogy tegnap ezek tárgyalását már lefolytatta az Országgyűlés. Kérdezem önöket, hogy tárgysorozatba veszik-e a Tóth Bertalan, MSZP és Szabó Timea független képviselők által a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvénynek a kötelező miniszterelnök-jelölti vita megteremtéséhez szükséges módosításáról szóló, T/19749. számon előterjesztett törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A tárgysorozatba vételre vonatkozó javaslatot a Ház 35 igen szavazattal, 112 nem mellett, tartózkodás nélkül elutasította. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e a Tóth Bertalan és Harangozó Tamás MSZP-s képviselők által a fideszes oligarchák közpénzből való gazdagodásának felszámolása érdekében a tisztességes eljárás védelméről és a közpénzből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló, T/19594. számon előterjesztett törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] A törvényjavaslatot 33 igen mellett, 113 nem szavazattal, tartózkodás nélkül az Országgyűlés nem vette tárgysorozatba. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e a Szelényi Zsuzsanna független képviselő és képviselőtársai által az „Isztambuli Egyezmény” elfogadásáról szóló, H/18293. számon előterjesztett határozati javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház a határozati javaslatot 31 igen szavazat mellett, 114 nem szavazattal, tartózkodás nélkül nem vette tárgysorozatba. Tisztelt Országgyűlés! Most fegyelmi ügyek döntéshozatalával folytatjuk munkánkat. Tájékoztatom önöket, hogy az Országgyűlésről szóló törvény 51/A. § (1) bekezdése alapján a 13. § (6) bekezdésében foglalt elnöki jogkörömben eljárva dr. Szél Bernadett és dr. Hadházy Ákos LMP-s képviselők esedékes tiszteletdíjának csökkentését rendeltem el. A képviselők kérték a Mentelmi bizottságtól a döntések hatályon kívül helyezését, de a bizottság ennek egyik esetben sem adott helyt. Ezt követően az Országgyűlésről szóló törvény 51/A. § (9) bekezdése alapján a képviselők kérték, hogy az Országgyűlés helyezze hatályon kívül a házelnöki döntéseket. [[16.20]] Erre figyelemmel a házszabály 148. § (2) bekezdése alapján határozati javaslatokat terjesztettem elő H/19866. és H/19864. számokon a képviselők esedékes tiszteletdíjának csökkentését elrendelő korábbi döntéseimmel azonos tartalommal. Felhívom figyelmüket, hogy a határozati javaslatokat, az azokhoz kapcsolódó házelnöki döntéseket, az erre vonatkozó képviselői kérelmeket és a Mentelmi bizottság döntéseit a honlapon megismerhették. Tisztelt Országgyűlés! A házszabály rendelkezései szerint a határozati javaslatokhoz sem módosító javaslatokat, sem bizottsági jelentést nem lehet benyújtani. Felhívom figyelmüket, hogy amelyik képviselő esetében a házelnöki döntést az Országgyűlés hatályon kívül helyezi, a képviselő esedékes tiszteletdíja nem csökken, az Országgyűlésről szóló törvény 51/A. § (1) bekezdése alapján a vele szemben indított eljárás megszűnik. A tiszteletdíj csökkentéséről szóló házelnöki döntésekről az Országgyűlés vita nélkül, képviselőnként külön-külön határoz. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hatályában fenntartja-e a dr. Szél Bernadett képviselő asszony esedékes tiszteletdíjának csökkentésére irányuló házelnöki döntést a H/19866. számú határozati javaslatban foglaltak szerint. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a házelnöki döntést 112 igen szavazattal, 31 nem ellenében, tartózkodás nélkül fenntartotta. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hatályában fenntartja-e a dr. Hadházy Ákos képviselő esedékes tiszteletdíjának csökkentésére irányuló házelnöki döntést a H/19864. számú határozati javaslatban foglaltak szerint. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a házelnöki döntést 111 igen szavazattal, 32 nem ellenében, tartózkodás nélkül fenntartotta. Most felkérem Tiba István jegyző urat, hogy ismertesse a dr. Szél Bernadett és dr. Hadházy Ákos képviselőkre vonatkozó elfogadott határozatok szövegét.
Az Országgyűlés az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény, a továbbiakban Ogytv. 51/A. § (13) bekezdésében foglalt jogkörében eljárva dr. Szél Bernadett és dr. Hadházy Ákos országgyűlési képviselőknek az Ogytv. 51/A. § (9) bekezdése szerinti kérelme alapján az Országgyűlés elnökének a dr. Szél Bernadett országgyűlési képviselő esedékes tiszteletdíja csökkentéséről hozott, OE-40/1076-1/2017. számon iktatott döntését és a dr. Hadházy Ákos országgyűlési képviselő esedékes tiszteletdíja csökkentéséről hozott, OE-40/1077-1/2017. számon iktatott döntését hatályában fenntartja, és ezzel dr. Szél Bernadett képviselő esedékes tiszteletdíja 432 107 forinttal, dr. Hadházy Ákos képviselő esedékes tiszteletdíja 100 ezer forinttal csökken.
Tisztelt Képviselőtársaim! A határozathozatalok végére értünk. Most kétperces technikai szünetet rendelek el. [[Rövid szünet.]] [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Tisztelt Országgyűlés! Kedves Képviselőtársaim! Szeretettel köszöntöm valamennyiüket. Megkérem, foglalják el helyüket, hogy folytatni tudjuk mai munkánkat. Soron következik a migrációt támogató szervezetek működésének engedélyezéséről szóló törvényjavaslat, az idegenrendészeti távoltartásról szóló törvényjavaslat, valamint a bevándorlási finanszírozási illetékről szóló törvényjavaslat együttes általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztések T/19776. és T/19774., valamint T/19775. számokon a Ház informatikai hálózatán valamennyiük számára elérhetők. Tisztelt Képviselőtársaim! Még egyszer kérem, hogy akinek már nincs a Házban olyan feladata, amely itt marasztalásra szólítaná, az, kérem, szíveskedjék elhagyni az üléstermet, hogy elhangozzék zavartalanul az expozé. Elsőként megadom a szót Tuzson Bence úrnak, a Miniszterelnöki Kabinetiroda államtitkárának, a törvényjavaslatok előterjesztőjének, aki beszédét innen, az emelvényről mondja el. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A tömeges bevándorlás súlyos biztonsági kockázatot hozott Európának. Tudják, Európa-szerte romlott a közbiztonság, és növekedett a terrorveszély is. Ez a folyamat azonban nem állt meg. Hosszú folyamatról beszélünk, és a NATO jelentései szerint 2020-ig Európába nagyjából 60 millió ember fog megérkezni. A migráció tehát súlyos probléma, és fel kell hívnunk arra a figyelmet, hogy rövid távon biztonságunkra, hosszabb távon jólétünkre és leghosszabb távon pedig keresztény kultúránkra is káros hatással van, alá fogja ásni kultúránkat. A magyar kormány mindig is komolyan vette ezt a problémát. 2015-től kezdődően 270 milliárd forintot költöttünk határvédelemre. A magyar kormány megépítette a kerítést déli határaink mentén, létrehoztuk a jogi határzárat, odarendeltük az élőerőt is, Magyarország 1100 kilométeres schengeni határán magyar rendőrök és katonák állnak, védik a magyar határt. Ezúton a parlamenten keresztül is szeretnénk köszönetet mondani nekik munkájukért. [[16.30]] A magyar kormány megkísérelte az alkotmány, az Alaptörvény módosítását is. Nagyon sajnáljuk azt, hogy az ellenzéki képviselők ellenállásán, nem szavazatán megbukott az Alaptörvény módosítása, kivéve ezzel egy nagyon fontos jogi eszközt a határvédelemből, az ország megvédéséből. Ezenfelül az európai fórumokon is folyamatosan és rendszerességgel lép fel a magyar kormány Magyarország megvédése érdekében, megakadályozva a betelepítési kvótákat, megakadályozva a kötelező betelepítési kvótát is. Mint elmondtam, 270 milliárd forint az, amibe eddig a határvédelem került. Nem véletlen az, hogy Magyarország ennek az összegnek a felét szeretné követelni az Európai Uniótól. Úgy gondoljuk, hogy Magyarország nemcsak Magyarország határait, hanem az Európai Unió határait is folyamatosan védi. A biztonság érték, olyan érték, amelyben nem lehet kompromisszumot kötni, ezért határozottan kiállunk Magyarország védelme érdekében. Minden szükséges intézkedést meg kell tenni, és minden szükséges intézkedést meg is fogunk tenni a jövőben. Föl kell hívni azonban a figyelmet olyan tevékenységekre is, amelyek veszélyesek Magyarországra. Veszélyesek, hiszen a bevándorlás elősegítése a magyar nemzet érdekével ellentétes, az államérdekkel is szemben áll. Ennek megfelelően a lehető leghatározottabban fel kell lépni az ország biztonsága érdekében az olyan tevékenységekkel szemben, amelyek a nemzet biztonságát aláássák. Ezenfelül a magyar kormánynak és a Magyar Országgyűlésnek is kötelessége érvényesíteni a magyar emberek érdekeit, kötelessége érvényesíteni a magyar emberek akaratát is. A Soros-tervről szóló nemzeti konzultáción 2 millió 300 ezer ember mondta el a véleményét. Ennyi magyar embernek volt egyöntetű az akarata, egyöntetű a véleménye, kifejezve azt, hogy nem akarják, hogy Magyarország bevándorlóországgá váljon, és nem akarják azt, hogy egyáltalán bevándorlás legyen, főként nem illegális bevándorlás Magyarország területére. Természetesen tisztában vagyunk azzal, hogy Soros György és az általa finanszírozott szervezetek nem fogják annyiban hagyni. Az európai bürokraták, akik támogatják Soros Györgyöt, vagy akiket Soros György támogat ez nézőpont kérdése szintén nem fogják feladni a saját harcukat, a saját küzdelmüket. Nekünk is küzdenünk kell. Küzdenünk kell. Ahhoz azonban, hogy eredményre vezessen a küzdelmünk, erősebb jogi fegyverekre van szükségünk. Tisztelt Képviselőtársaim! Az önök előtt fekvő törvényjavaslat, három törvényjavaslat a Stop Soros törvénycsomag része, együttesen képes a szervező, a támogató és a finanszírozó tevékenységet megállítani. A törvénycsomag elfogadásával bevándorlást szervezni, támogatni, finanszírozni sokkal nehezebb lesz Magyarországon, képesek leszünk megállítani ezeket a szervezeteket. A magyar kormány a törvénytervezettel kapcsolatban lefolytatta a társadalmi vitát, a társadalmi egyeztetést is. Ennek keretében 600 érdemi észrevétel érkezett, és tekintettel arra, hogy legfontosabb feladatunk az emberek véleményének közvetítése, a magyar kormány megfontolta ezeket a javaslatokat, és szigorított formában ahogy a magyar emberek akarták terjeszti elő ezt a törvényjavaslat-csomagot. Tisztelt Képviselőtársaim! Ez a törvénycsomag három törvényből áll. Az első törvény a migrációt támogató szervezetek működésének engedélyezéséről szól. A korábbi tervezettel ellentétben, amely csak regisztrációt írt volna elő ezeknek a szervezeteknek, a szigorított formában előterjesztett törvényjavaslat most már belügyminiszteri engedélyhez kötné ezt a tevékenységet. A törvényjavaslat elfogadásával tehát ez egy engedélyhez kötött tevékenység lesz Magyarországon; regisztráció helyett tehát engedélyezés. Ezt az engedélyt Magyarországon a belügyminiszter adhatja ki. A belügyminiszter döntésével szemben természetesen jogorvoslatnak van helye, bírósághoz lehet fordulni, de csak eljárásjogi okokból, abban az esetben, ha kirívó eljárásjogi szabálysértés történt. Azoknak a szervezeteknek, amelyek engedélyért folyamodnak, nemzetbiztonsági vizsgálaton kell a törvényjavaslat szerint átesniük. Ehhez szükséges az, hogy a belügyminiszter beszerezze a nemzetbiztonsági szolgálatok véleményét, így az Alkotmányvédelmi Hivatalnak, az Információs Hivatalnak és Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatnak a véleményét is. Hogy ezt a szabályt meg tudjuk teremteni, hozzá kell nyúlni, módosítani kell a nemzetbiztonsági törvényt is. Szeretném felhívni az önök figyelmét, hogy itt sarkalatos rendelkezésről van szó, azaz az országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatára lesz szükség a módosítás elfogadásához. A belügyminiszternek azonban nemcsak nemzetbiztonsági szempontból kell vizsgálnia a kérelmet, hanem azt is meg kell vizsgálnia, hogy az a szervezet, amelyik kérvényezi, illetve beadja az engedély iránti kérelmet, külföldről származó pénzeszközből folytatja-e a tevékenységét. Ezt a vizsgálatot a Nemzeti Adó- és Vámhivatalnak kell lefolytatnia. Hogyan fog zajlani az eljárás a törvényjavaslat szerint? Az eljárás kezdeményezésére az a szervezet köteles, amelyik a törvény hatálya alá tartozik. A belügyminiszternek 180 nap áll rendelkezésére, hogy megvizsgálja a kérelmet. Ez a határidő egyébként meghosszabbítható. Abban az esetben, ha a belügyminiszter a kérelmet elutasítja, új kérelmet előterjeszteni egy éven belül nem lehet. Természetesen nem működhet egyetlen olyan jogszabály sem, amelynek nincs megfelelő szankciója, ezért a törvény megfelelő szankciót rendel az engedély nélkül folytatott tevékenységhez. Tehát ha valaki a migrációt engedély nélkül szervezi, támogatja vagy finanszírozza, az ügyész vele szemben felléphet. Első lépésben a fokozatosság elvének figyelembevételével az ügyész figyelmeztet, s egyben intézkedik az adószám törlése iránt is. Második lépésben pénzbírságot szabhat ki. Ennek a mértéke 1 millió 800 ezer forintig terjedhet. Harmadik lépésben pedig, ha ezt követően sem hagyja abba a szervezet a tevékenységét, az ügyész bírósághoz fordulhat, és kérheti a szervezet nyilvántartásból való törlését, azaz a szervezet megszüntetését. Ez a törvény a kihirdetését követő 16. napon lép hatályba. A szervezeteknek, a törvény hatálya alá tartozó szervezeteknek 90 nap áll rendelkezésre, hogy beadják a kérelmüket a belügyminiszterhez az engedélyhez kötött tevékenység folytatása érdekében. Abban az esetben, ha egy szervezet külföldről bevándorlás támogatására pénzt kap, ezt három napon belül köteles bejelenteni a NAV részére. Tisztelt Képviselőtársaim! Emellett a törvénycsomag, a Stop Soros törvénycsomag egy másik törvényt is tartalmaz, ez a törvény pedig a bevándorlásfinanszírozási illetékről szól. Ez a törvény a társadalmi felelősségvállalást tekinti elsődlegesnek, azaz azoknak a szervezeteknek, amelyek támogatják vagy finanszírozzák ezt a tevékenységet, amely az első törvény hatálya alá tartozik, az általuk külföldről megkapott pénzösszeg után 25 százalékos illetéket kell fizetniük. Az illeték mértéke tehát 25 százalék, és minden olyan szervezetnek fizetnie kell, amely a törvény hatálya alá tartozik, függetlenül attól, hogy az engedélyes tevékenységet engedély birtokában vagy anélkül folytatja. Az így befolyt pénzösszeg az államháztartás része, tehát bekerül a költségvetésbe, de ez az összeg egy kötött felhasználású pénzösszeg, ami azt jelenti, hogy ezt az összeget a határvédelemre, a határvédelem költségeire kell fordítani, tekintettel arra, hogy ezeknek a szervezeteknek a tevékenysége kifejezetten ezt a költséget, az országnak a határvédelemre fordítandó költségét fogja növelni. [[16.40]] A bevallás határideje az év vége, és a következő évben pedig június 30-áig be is kell fizetni ezt a pénzösszeget az ország költségvetésébe. Az illetékkel kapcsolatos adóhatósági feladatokat ebben az esetben is a NAV látja el. A törvény két esetben lehetőséget biztosít a mentesülésre, azaz az illetékfizetési kötelezettség alól való mentesülésre is: abban az esetben, ha a szervezet bizonyítja azt, hogy nem a migráció szervezésére fordítja ezt a pénzösszeget, vagy hogy a támogatásból humanitárius segítségnyújtást végez. Ezekben az esetekben tehát a külföldről megkapott pénzösszeg nem tartozik az illetékfizetés hatálya alá. Abban az esetben, ha a szervezet a kötelezettségét nem teljesíti, az illeték mértékének kétszereséig terjedő fizetési kötelezettsége keletkezhet. A részletszabályokat, az eljárási szabályokat kormányrendelet fogja rögzíteni, azaz a törvény felhatalmazást ad a kormánynak, hogy a részletszabályokat, az eljárásokat, az eljárási szabályokat kormányrendeletben határozza meg. Ennek a törvénynek a hatálybalépése a kihirdetést követő 31. nap. Tisztelt Országgyűlés! Az előbbi két törvényjavaslat a migrációt támogató szervezetekre vonatkozik. Ezenfelül azonban vannak olyan személyek, akik személyükben szervezik vagy támogatják a migráció folyamatát. Velük szemben is fel kell lépni, és ezért terjesztettük elő a Stop Soros törvénycsomag részeként az idegenrendészeti távoltartás intézményéről szóló törvényjavaslatunkat. Ez tehát személyekre, magyar és külföldi állampolgárokra terjed ki, nem pedig szervezetekre. Azok a személyek, akik a magyar nemzetbiztonság érdekeit sértik, a közrendet veszélyeztetik, távol tarthatók Magyarország külső, 1100 kilométer hosszú schengeni határaitól egy 8 kilométeres sávban. A törvény részletesen definiálja azt, hogy mit jelent a nemzetbiztonság érdekeivel ellentétes vagy közérdeket veszélyeztető tevékenység. Az minősül annak, ha az érintett személy migrációs helyzettel összefüggő magatartása, nemzetközi védelem biztosítása érdekében, harmadik országbeli állampolgár Magyarország területére biztonságos harmadik országon keresztül történő belépését vagy tartózkodását segíti, illetve ehhez a tevékenységhez pénzbeli vagy vagyoni jellegű támogatást nyújt, és ezzel Magyarország közbiztonságát, közrendjét vagy közegészségügyét veszélyezteti. Ezt az eljárástípust a törvény idegenrendészeti hatósági ügyként kezeli. A miniszternek joga van ahhoz, hogy amennyiben nem magyar állampolgárról van szó, vele szemben az idegenrendészeti távoltartás intézményét az egész ország területére kiterjessze. A törvény meghatározza azokat a kivételeket is, akikkel szemben az idegenrendészeti távoltartás intézménye nem alkalmazható. Ilyen például az európai parlamenti képviselő, az országgyűlési képviselő, illetve a menedékjogról szóló törvény szerinti eljárásban jogi képviseletet ellátó személy. A tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet az, amikor ezt a típusú távoltartást el lehet rendelni. Az elrendelés időtartama 6 hónap. Abban az esetben azonban, ha a kormány a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzetet meghosszabbítja, tehát a meghosszabbításról dönt, akkor az érintett személy kérheti a korábban hozott határozat felülvizsgálatát. A részletszabályokat és az eljárási szabályokat ebben az esetben is kormányrendelet fogja meghatározni. Tisztelt Országgyűlés! Ez a törvénycsomag tehát sarkalatos rendelkezéseket is tartalmaz. A sarkalatos rendelkezések elfogadása nélkül, a sarkalatos rendelkezések hatálybalépése nélkül ez a törvénycsomag nem fogja elérni a célját. De kérdezem önöket, képviselőtársaim, hogy vajon számíthatunk-e arra az ellenzékre, amelyik folyamatosan tagadta és tagadja a bevándorlás problémáját; tagadja és tagadta a kvóták létét [[Mirkóczki Ádám: Most is hazudsz!]] ; tagadja és tagadta a Soros-terv létezését; folyamatosan támadta a határvédelmet és támadta a kerítés felépítését. Mi azonban mindent meg fogunk tenni annak érdekében, hogy megvédjük Magyarországot; nem érvényesülhet Magyarországon a Soros-terv, annak a végrehajtását meg kell akadályozni. Magyarországon betelepítés nem lehet, mert nekünk, képviselőtársaim, Magyarország az első. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a képviselői felszólalások következnek, azok első körében a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Németh Szilárd István képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az államtitkár úr a kormány nevében részletesen ismertette a törvényjavaslatban foglaltakat. Ismertette azt az eszközállományt, amelyet ez a három törvényből álló Stop Soros törvénycsomag alkalmazni szeretne azért, hogy Magyarországot megvédje attól az eszement elképzeléstől, amit Soros-terv néven szoktunk emlegetni. Engedjék meg, hogy személyesen megvalljam itt önöknek, hogy mennyire büszke vagyok, és mennyire örülök annak, hogy ennek a törvényjavaslatnak én lehetek a Fidesz részéről a vezérszónoka. Nagyon megtisztelőnek érzem, már csak azért is, mert arról a törvényjavaslatról van szó, amely törvénycsomagról a döntésünknek, a Fidesz-KDNP döntésének, a kormány kérésének megfelelően csak április 8-a után, a választások után fogjuk meghozni a döntésünket. Ha úgy tetszik, akkor a magyar nép kezébe helyezzük ennek a törvénycsomagnak az elfogadását, hiszen április 8-án dönteni fognak arról, hogy itt a patkóban bal és jobb oldalon kik fognak helyet foglalni. És dönteni fognak az emberek arról, hogy kinek az álláspontját, mely képviselők álláspontját, mely pártok álláspontját fogadják el ebben a nagyon súlyos kérdésben, nagyon fajsúlyos kérdésben, és a magyarok, de azt gondolom, nemcsak Magyarország, hanem egész Európa jövőjét minimum 50-100 évre meghatározó kérdésben. A mondandóm is ehhez kapcsolódna, hiszen nemcsak itt, Budapesten, a magyar parlamentben foglalkozunk a migráció kérdésével egyszerűsítsük le a Soros-tervet erre a migráció kérdésére , hanem jól látható, hogy Brüsszelben folyamatosan és most már New Yorkban, az ENSZ-ben is egy új migrációs csomag elkészítésén fáradoznak. Mi mindkét helyen képviseljük a magyar emberek álláspontját, mert valljuk be őszintén, az, ami egyébként a Stop Soros törvénycsomagban megfogalmazódott, az csak az eszközeiben újdonság, de annak a szellemisége, hogy nem akarunk bevándorlóországgá válni, hogy nem akarunk egy kevert etnikumú, kevert vallású országban, egy kevert etnikum, kevert vallás, leginkább a muzulmán vallás befolyása alatt élni Európában, mert nekünk keresztény gyökereink vannak úgy, ahogy egyébként itt a vallásbékéről szóló törvényjavaslat kapcsán is ezt Gulyás Gergely képviselőtársam ismertette , ez nem újdonság. És nem újdonság sem Brüsszelben, sem New Yorkban. Brüsszellel kapcsolatban elkészült a magyar kormány állásfoglalása, hiszen Brüsszelben azt mondják, hogy a migráció jó dolog, jót tesz Európának. Brüsszelből ezzel azt üzenik, hogy az európai embereknek le kell mondani a saját családjukban megszülető vagy meg nem született gyermekek vállalásáról, helyette hozzunk be dolgos kéznek, szavazópolgároknak délről, Afrikából és Ázsiából embereket. Engedjük be őket, úgy, ahogy egyébként ezt Soros György követeli, ahogy a Soros-tervben ezt gyakorlatilag nap mint nap megfogalmazza. [[16.50]] Mi ezzel teljes egészében szembe kell hogy helyezkedjünk, hiszen ezt nem fogadhatjuk el. Alapvetően azt mondjuk, hogy a bevándorlás, a migráció nem jó dolog, az nem emelhető az emberi jogok szintjére, az nem értelmezhető jó ügyként Európa számára. Azt mondjuk, hogy ha bajban vannak tőlünk délre, délkeletre élő emberek háborúnál vagy egyéb okoknál fogva, akkor nekünk, a gazdag Európának oda kell mennünk, és a segítséget ott kell nyújtanunk ezeknek az embereknek, Európának pedig az az elsődleges feladata, hogy a határait mindenáron és minden eszközzel megvédje. A szolidaritást, az európai szolidaritást, az Európai Unió lényegét az európai szabad nemzetek között kell gyakorolnunk, és azokkal kell szolidárisnak lennünk, akik többet tesznek azért, hogy Európát, az európai kultúrát, az európai gyökereket, ha úgy tetszik, az európai jólétet és az európai versenyképességet meg tudjuk őrizni. Tehát a szolidaritás irányát meg kell fordítani, és nem úgy kell elképzelni, ahogy azt néhány brüsszeli bürokrata, illetve néhány brüsszeli képviselő meg Soros György kijáróemberei nap mint nap szajkózzák, és megpróbálják lenyomni az európai emberek torkán. Ugyanúgy vagyunk ezzel az ENSZ-csomaggal is, a migrációs csomagjával. Teljesen elképesztő volt, ahogy ezt az egészet felépítették. Én azt látom, illetve az látható, az volt tapasztalható, hogy a Soros zsebéből kikandikáló politikusok bemondanak valamit, akkor megpróbálják kiszorítani azokat, akik ellenkezőleg gondolkodnak, és már előrevetítik azt, hogy valójában mit kellene elfogadni, megjelennek, ugyanúgy, mint Brüsszelben, jogilag megkérdőjelezhető módon olyan előterjesztések, amelyek egyértelműen a migrációt mint jó dolgot, mint kívánatos dolgot, mint támogatandó dolgot építik fel, és ráadásul még olyan zagyvaságok is napvilágra kerülnek, hogy egyébként, hogyha ezt a migrációs folyamatot nem fogjuk támogatni, hogyha nem az lesz, amit ezek az emberek, amit Soros lediktált, akkor bizony globális válság, gazdasági válság fenyegeti majd a világot, mert az úgynevezett fenntartható fejlődés is válságba kerül. Mi erre is megadtuk a választ, az elég egyértelmű: részt kívánunk venni ezeknek az anyagoknak a kidolgozásában, nem hagyjuk ott azt a bizottságot, amelyik ezzel foglalkozik, mert akkor rajtunk kívül állóan meghozhatnak minden döntést nélkülünk. A Külügyminisztériumban született egy 24 pontos javaslat, engedjék meg, hogy néhányat itt a Stop Soros törvénnyel kapcsolatban azért elmondjak! Legelőször is ki kell mondani, hogy a migráció rossz és veszélyes folyamat, a migráció senkinek sem jó, nem jó azoknak, akik az életüket kockáztatva próbálnak eljutni más országokba azt gondolom, nap mint nap tapasztaljuk, hogy hány és hány ember vész oda a tengereknél, hány és hány csónak borul fel, amelyeket rosszindulatú vagy ne adj’ isten, jó szándékú emberek próbálnak átjuttatni Európába, itt, ugye, a bűnözőknek meg az úgynevezett NGO-knak, megtévesztett NGO-tagoknak az együttműködéséről beszélek , és nem jó azoknak sem, akiknek majd el kell szenvedni ezeknek az embereknek a beutazását. Jól tudjuk mi Magyarországról 2015-ből, hogy 2015-ben mi történt az országban, csak két számot engedjenek meg: közel 400 ezer ember vágtatott át itt a nyugat-balkáni útvonalon, ebből mindössze 170 ezret volt képes az akkori műszaki és határvédelmi feladatokat ellátó rendszer regisztrálni, 230 ezer ember így átsiklott rajtunk teljes egészében, mert az Európai Unió kérésére nem a határvédelmi feladatokra tudtunk koncentrálni, nem voltak olyan eszközeink, amelyekkel megállíthattuk volna őket. Keleti pályaudvar, autópályák, kirabolt tanyák, ezek jól mutatják ezt a hullámot. De ha megnézzük, Spanyolországban, Olaszországban, Görögországban mi történik, vagy ne adj’ isten, itt, tőlünk nem messze, Szerbiában, ráadásul magyarlakta területeken, akkor azt gondolom, hogy elég egyértelmű a válaszunk. Ebből következik, hogy minden országnak kötelessége megvédenie a határait, mert a migráció nemzetbiztonsági kockázatot jelent, komoly nemzetbiztonsági kockázat, akár a gazdasági életet, a szociális ellátást, de hogyha a bűnözést és a terrorveszélyt említem, akkor mindenkinek azok a képek, amelyeket Nyugat-Európából nap mint nap kapunk a no-go zónákból, nap mint nap értesülünk az elkövetett bűncselekményekről, vagy saját magunk is megtapasztalhatunk ugyanígy a terrorcselekményekkel kapcsolatban, akkor jól látható, hogy ez a teljes európai kultúrát, a teljes európai közbiztonságot, a polgároknak a biztonságát fenyegeti. És ebből az következik, hogy nem lehetünk partnerei semmiben, tehát a magyar kormány, a magyar állam, a magyar emberek nem partnerek abban, hogy ezt az európai civilizációt teljes egészében tönkretegyük, és nem támogathatjuk azt, hogy a vallási és kulturális identitásunk Európában, itt Magyarországon felszámolódjon ennek következtében. Mindezért nyújtottuk be a Stop Soros törvénycsomagot is, és szeretném hangsúlyozni még egyszer mindenki számára, hogy azt tartjuk a megfelelő megoldásnak, ha április 8-a után dönt majd az újonnan felálló parlament, ez a tisztességes, hogyha az emberek kezébe tesszük le egy ilyen fontos döntésnek a lehetőségét. Ugye, arról kell döntenünk majd, arról fognak az emberek április 8-án dönteni, hogy Magyarország magyar ország maradhat-e, vagy azokat engedik döntéshozatali pozícióba, akik ezt bevándorlóországgá szeretnék tenni, arról fog döntés születni április 8-án, hogy erős kormánya lesz-e az országnak, amely számára Magyarország az első, vagy pedig egy gyenge, zsarolható kormánya lesz, amely idegen érdekeket fog szolgálni, és a parlamentben a magyar emberek vagy pedig a Soros György-félék terve fog érvényesülni, úgyhogy a választás, azt gondolom, mindenki előtt elég egyértelmű. Arra kérek minden képviselőt, hogy ezt fogadja el, próbáljon meg együtt mozogni ezzel az elképzeléssel, amit a Soros-terv ellen a Stop Soros törvénycsomag megfogalmaz, és amennyiben lehetséges, akkor arra kérném az ellenzéket is bár nem tudom, hogy kérhetem-e őket, mert itt nagyon nem ülnek bent , hogy fontolják meg a döntésüket ebben a kérdésben, és támogassák majd a Stop Soros törvénycsomagnak a szellemiségét és az abban foglalt eszközrendszer használatát. Köszönöm szépen mindenkinek, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az MSZP képviselőcsoportja vezérszónoki felszólalót nem állított. A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Vejkey Imre képviselő úr, aki felszólalását innen, az emelvényről mondja el. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A Stop Soros törvénycsomag elfogadásával Magyarország újabb védvonalat kíván húzni. A határzár felépítése és a jogi határzár elfogadása mellett a Stop Soros újabb védelmet jelent annak megakadályozására, hogy Magyarország bevándorlóországgá váljon. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A belga miniszterelnök kvótaultimátuma, Soros György újabb látogatásai Brüsszelben, az ENSZ migrációs csomagja és Brüsszel újabb támadásai Magyarország ellen jól jellemzik, hogy nagyon komoly a fenyegetés arra, hogy a Soros-tervet mindenáron keresztül akarják vinni a brüsszeli döntéshozatalon, és a kötelező kvótákkal akarják széttelepíteni a migránsokat Európában. Ennek megakadályozása a Stop Soros célja. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A törvénycsomag benyújtását társadalmi vita előzte meg, mint ahogy azt az államtitkár úr is mondta, több mint 600 érdemi észrevétel érkezett a Stop Soros törvénycsomaghoz. [[17.00]] A kormány ezek után szigorított formában nyújtotta be az Országgyűlésnek a törvénycsomagot. Szigorítottan, mert a magyar emberek nem akarják, hogy Magyarország bevándorlóország legyen, viszont akarják, hogy továbbra is szabadon és biztonságban éljenek, és ennek érdekében azt is akarják, hogy a kormány szigorúbban lépjen fel azokkal szemben, akik a migrációt szervezik és finanszírozzák. A Stop Soros törvénycsomag három csapással sújt le a bevándorlást szervezőkre és az azt finanszírozókra. Az első csapás az, hogy a törvényjavaslat bármiféle, a migrációt szervező, támogató vagy azt finanszírozó tevékenységet a belügyminiszter engedélyéhez köti. A benyújtásra került törvénycsomag tehát a korábbi tervezettől eltérően már nem regisztrációs kötelezettséget, hanem engedélyhez kötöttséget ír elő a bevándorlást szervező, migrációt segítő és azt finanszírozó szervezetek számára. Az engedélyt a belügyminiszter adhatja ki, tehát minden migrációt támogató szervezet jövőbeni tevékenységének folytatásához szükség lesz a belügyminiszter kifejezett engedélyére. A belügyminiszter döntése ellen kizárólag eljárásjogi kifogással lehet majd bírósághoz fordulni. Ahhoz, hogy valaki engedélyt kapjon, nemzetbiztonsági vizsgálatokon kell majd átmennie. Az engedélyt azonban csak azok a szervezetek kaphatják meg, amelyek működése nem jelent nemzetbiztonsági kockázatot Magyarországra nézve. A szolgálatok kötelezettsége lesz nemzetbiztonsági szempontból tehát átvizsgálni a kérelmező szervezeteket, ezért a nemzetbiztonsági törvényt is módosítani szükséges. Amennyiben egy érintett szervezet engedély kérése nélkül folytatja a tevékenységét, az ügyészség felhívja annak abbahagyására, egyidejűleg intézkedve az adószám törlése iránt. Amennyiben ezt követően sem fejezi be az adott szervezet a működését, az ügyészség pénzbírságot szabhat ki, amelynek összege 1 millió 800 ezer forint lehet. Ha utána sem tér jobb belátásra a szervezet, akkor az ügyész bíróhoz fordulva kérheti a szervezet törlését. A törvény definiálja, hogy mi minősül engedélyköteles tevékenységnek, egyebek mellett a jogalkalmazói döntések befolyásolása is ebbe a körbe tartozik. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A második csapás az, hogy a törvényjavaslat a külföldről származó támogatások után 25 százalékos illetékfizetési kötelezettséget ír elő, ez alól azonban mentesülnek azok a szervezetek, melyek nem a migráció szervezésére fordítják ezt az összeget. A harmadik csapás az, hogy a törvényjavaslat a magyar, illetve a külföldi állampolgárok távoltartását is lehetővé tenné. Mint ahogy látják, kétharmados részei is vannak a törvénycsomagnak, ezért szükséges az ellenzék támogatása is. Mindhárom törvény esetében fontos a kétharmados részek elfogadása is, akkor is, ha ezt ebben a ciklusban tesszük, és akkor is, ha azt a következőben. Ezért az összes képviselőt ezúton is kérem arra, hogy Magyarország érdekében támogassa a törvénycsomagot. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Végül, de nem utolsósorban fel kell hívnom figyelmüket az ENSZ globális migrációs paktumainak a veszélyeire, amelynek tervezetét nemrég hozták nyilvánosságra. A dokumentumok szerint ugyanis a migráció valamennyi formája úgymond feltartóztathatatlan, a dokumentumok szerint ugyanis a migráció maga egy pozitív folyamat, ezért a migránsokat informálni, a folyamatot pedig tervezni, úgymond menedzselni szükséges, nem pedig, ahogy Magyarország teszi azt, feltartóztatni. A dokumentumok szerint a menekültekre és a migránsokra vonatkozó szöveg nem különül el egymástól, egységes vezérlőelvük továbbá a bevándorlók különböző kategóriáinak összemosása, az illegális migráció legalizációja, sőt megszervezése az egyes migránsok számára. [[Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] A dokumentumok szövegtervezete szerint minden bevándorló számára megkönnyítenék a családegyesítést, ráadásul a jövőben még a menekülteket sem lenne célszerű táborokban elhelyezni, hanem inkább a többségi társadalom által lakott településekre kívánják betelepíteni őket. A dokumentumban több helyütt is hangsúlyos szerepet kapnak a nyílt társadalom eszméi. A szöveg minden eljárás során feltételezi a genderközpontúságot, továbbá az úgynevezett kultúrérzékeny egészségügyi szolgáltatás nyújtását irányozza elő a bevándorlók számára. A dokumentum legkritikusabb elemei azonban azok, hogy lényegében ellehetetlenítené a hatékony nemzetállami intézkedéseket, ugyanis célul fogalmazza meg a jogellenes határsértések dekriminalizálását, és önkéntes alapra helyezné a visszaküldés-visszatérés ügyét. A visszaküldés tilalma ezen túlmenően immár nemcsak azokra vonatkozna, akiket valóban üldözés fenyeget hazájukban, hanem valamennyi bevándorlóra, jogi helyzetétől teljesen függetlenül. Az ENSZ tehát nemcsak jogi értelemben könnyítené meg a bevándorlást, hanem szinte fizikailag is kikövezné az utat a migránsok előtt, a főbb migrációs útvonalakon fekvő országokban ugyanis a paktum olyan állomások létrehozását irányozná elő, ahol a bevándorlók egyablakos ügyintézés keretei között kaphatnának fizikai és jogi segítséget is a célországokba történő eljutáshoz. A globális migrációs paktum tárgyalása az ENSZ-ben, tisztelt hölgyeim és uraim, éppen a mai napon, 2018. február 20-án kezdődött el. Ezt követően a tervek szerint havonta három-négy napot szánnak majd a tárgyalások lebonyolítására, egészen júliusig bezárólag, a végleges szöveget pedig 2018. december 10-11-én egy Marokkóban tartandó kormányközeli konferencián fogadnák el az ENSZ tagállamai. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Ne feledjék, az ENSZ Közgyűlésében jelentős többségében vannak azok az államok, amelyek migrációs szempontból kibocsátó országnak tekintendők, tehát sok jóra nem számíthatunk. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Láthatják, hogy a terror és a félelemkeltés van jelen mindenütt. A helyzet az, hogy ellenfeleink agresszív támadást indítottak a nemzeti keresztény értékeinkkel szemben, amely támadást vissza kell vernünk. Ehhez szükséges, hogy megszerezzük a 2018. évi választások során a magyar állampolgárok bizalmát ismételten. Ne feledjék, az elmúlt hónapok másról sem szóltak, mint hogy ők egyre nagyobb nyomás alá helyezték hazánkat. Egyre nagyobb nyomás alá, hogy ránk kényszerítsék a migránsok kötelező befogadását. Mi ez, ha nem nyílt támadás az őshonos európai népekkel és nemzetekkel szemben, továbbá az Európa gyökerét képező keresztény civilizációval szemben? Tudjuk, hogy ők jól szervezettek, de higgyék el, tisztelt hölgyeim és uraim, mi is jól szervezettek vagyunk. Mi a szuverén Magyarországot és lakóit védjük, ezért a magunk útját járjuk. A szabadságharcaink pedig mindig arról szóltak, hogy ne mások döntsenek helyettünk. Most is ezért vívjuk szabadságharcunkat. Azért vívjuk, hogy az energiaárakról, az adókról, a felsőoktatás szabályozásáról, a munkahelyteremtés támogatásáról vagy éppen arról, hogy kikkel éljünk együtt a saját hazánkban, mi magunk dönthessünk. [[17.10]] Bár az első csatákat megnyertük, de ellenfeleink, mint ahogy látják, nem nyugszanak. Ezért van szükség a Stop Soros törvénycsomagra. Ellenfeleink vagy nem akarják észrevenni, vagy nem veszik észre, hogy éppen az ő politikájuk miatt az Európai Unióban futótűzként terjed az iszlám, amely totális ideológiáját a keresztény kultúra ellen irányította, sőt lassan ott tartunk, hogy a migránsok már azt sem játsszák el, hogy be akarnának illeszkedni az európai társadalomba, hanem egyből teret foglalnak, és az ő törvényeik szerinti párhuzamos társadalmat hoznak létre, mivel nem osztják a mi európai értékeinket. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Küzdjünk, mert rajtunk áll, rajtunk múlik, lesz-e jövőnk, lesz-e a jövőben is templomunk, ahova járhatunk imádkozni, vagy mecset áll majd a helyén. Merjünk bátrak lenni és kiállni a magyar és keresztény értékeinkért! A KDNP parlamenti frakciója ezt teszi, ezért támogatja a törvénycsomagot, kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Üdvözlöm önöket. Folytatjuk a munkát, méghozzá a Jobbik vezérszónokát hallhatjuk. Mirkóczki Ádám képviselő úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Elég finom leszek, ha azt mondom, hogy épeszű embernek fizikai fájdalom hallgatni ezeket a sorokat, és ezeket az érveket vagy érveknek tetsző szavakat egymás mellett. Elmondom, hogy mire gondolok, és szeretném leszögezni mondjuk, teljesen mindegy, hogy mit mondok, mert önök mindig azt hazudnak rólunk és másokról, amit akarnak. Nem vagyunk se bevándorláspártiak, se Soros György által támogatottak [[Tuzson Bence: Még nem!]] , se az a sok-sok minden, amit naponta ránk aggatnak, de önöket ez a hazugságokban nyilván nem szokta gátolni. Fontosnak tartottam, hogy leszögezzem: szerintem az egyetlen frakció vagyunk a parlamentben, ahol nincs és nem is volt Soros-ösztöndíjas. Önök ezt sem a kormányukról, se a frakciójukról nem tudják elmondani, ennyit erről.Szeretném feltenni a költői kérdést, hogy önök szerint mi az, amire ma az illegális bevándorlással szemben nem ad lehetőséget a büntető törvénykönyv. Mi az, amit a Btk. szerint nem lehetséges, hogy megtegyünk a hatóságok által az illegális bevándorlókkal vagy éppen a terroristákkal szemben? Az elmúlt évek során számtalan olyan jogszabály-módosítást hajtottunk végre itt az Országgyűlésben, a Jobbik szavazataival természetesen, amelyek mind-mind akár a terrorizmus, akár az illegális bevándorlás visszaszorítását szolgálták. Magyarázzák el nekem, hogy ez a Stop Soros, ez a törvényjavaslat mivel több, mint ami a Btk. szerint egyébként mindenfajta bűncselekmény elkövetőivel szemben megtehető! Nyilvánvalóan semmivel. Csak egyszerűen mondják ki, hogy önök már hosszú évek óta ezt használják kampánycélra, és ez szolgál arra, hogy egyébként mindent elfedjenek, ami valós probléma a magyar társadalomban [[Németh Szilárd István: Ezt mondja Soros is!]] , ugyanúgy, ahogy nagyon súlyos és nagyon valós probléma a bevándorlás. Ezzel foglalkozni kell, azt azonban önök is pontosan tudják, hogy ezzel a jogszabálycsomaggal semmit nem fognak megoldani, ezt önök is pontosan tudják, csak nem teszik hozzá. Szeretném megkérdezni azt is, hogy a Btk. lehetőségein túl ki és mi akadályozza a magyar titkosszolgálatokat, hogy végezzék a munkájukat. Semmi és senki. Ez a felügyelő minisztereken múlik, hogy mire használjuk akár az Alkotmányvédelmi Hivatalt, akár a Terrorelhárítási Központot, akár az Információs Hivatalt. Ez a jogszabály megint csak nem ad az ő kezükbe semmi olyat, ami a magyar biztonságot releváns módon erősíti. Aztán mit gondolnak, miért hoztuk létre a Jobbik támogatásával, hangsúlyozom ismét ezt a különleges, új pluszjogrendet, a terrorveszélyhelyzetet? Pontosan azért, amivel önök indokolták ezt a javaslatot, ez azonban semmilyen biztonságpolitikai eszközt vagy szempontot nem feleltet meg a valóságban. És miért hirdették és tartják fenn most is a bevándorlás okozta válsághelyzetet? Ezek azok a jogszabályok, amelyek egyébként az illegális migrációval szemben lehetőséget adnak a Magyar Honvédségnek, a magyar rendőrségnek, a titkosszolgálatainknak és az összes hatóságnak, amely a közbiztonságot hivatott szolgálni. Ezekről kellene beszélni. Annyiszor, de annyiszor elhangzott itt a kereszténység védelme! Azért feltették már maguknak legalább lefekvéskor vagy a négy fal között őszintén a kérdést, hogy önök mit művelnek a kereszténység védelmére való hivatkozás alatt, hogy milyen károkat okoznak a társadalomban? Feltették már egyszer maguknak önök is a kérdést, apák és anyák, mert már a Minimaxon is az önök idióta reklámjai mennek 024-ben, hogy otthon arra vagyok figyelmes, hogy pici gyerekek, a négy- meg ötéves gyerekek arról beszélnek, hogy hogyan kell félni Soros Györgytől? Nevetséges lenne normális esetben, hogy önök rettegnek egy 90 éves öregembertől, de közben fel sem fogják a kereszténységükre való hivatkozással, hogy olyan károkat okoznak a magyar társadalomban, ami ma még mérhetetlen. Nem tudjuk, hogy a gyerekekben és a fiatal generációkban mit okoz ez az elmebaj, amit önök csinálnak. [[Németh Szilárd István: Heller Ágnes iskolája…]] Kell ahhoz egy értelmi képesség, hogy az ember felfogja azokat a súlyos szavakat szerintem, amiről beszélek. Amikor pici gyerekek erről beszélnek óvodában meg iskolában, amikor tanárok ezzel riogatnak diákokat, ezt végig kell… [[Németh Szilárd István: Dehogy riogatnak!]] Hozok én példát mindegyikre! [[Németh Szilárd István: Szép volt! Ezt így kell csinálni!]] Ezt kellene és közben…
Tisztelt Országgyűlés!
Közben, közben…
Tisztelt Országgyűlés! Várjon egy percet! Tisztelt Országgyűlés! Jussunk konszenzusra abban, hogy az Országgyűlésben egyetlenegy képviselőt hívnak Mirkóczki Ádámnak, éppen ő beszél [[Dr. Selmeczi Gabriella: Hála a jóistennek!]] a többi nem. Tehát kérem szépen, ma, amikor a toleranciáról beszéltünk, viseljék el másnak a véleményét… [[Halász János közbeszól.]] Nagyon köszönjük, az elnököt meg nem bíráljuk, hanem szót fogadunk, köszönettel. Öné a szó. [[Taps a Fidesz soraiban. Dr. Répássy Róbert: De akkor ne emelje fel a hangját!]]
Folytatom akkor. Ott még nem tartunk, hogy megmondja nekem, képviselő úr, hogy milyen hangnemben beszéljek. [[Dr. Répássy Róbert: Akkor ne kiabáljon!]] Nyomjon gombot! De kiabálhatok, miért ne kiabálhatnék? Üvölthetnék is. Az olyan elmebajos politika miatt, amit önök folytatnak, nyugodtan megengedheti egy ellenzéki képviselő, hogy felemelje a hangját. Miért ne emelhetném fel? [[Dr. Répássy Róbert: Akkor, elnök úr, miért maradjunk csöndben?]] Nyújtson be egy házszabály-módosítást…
Azért maradjanak csöndben, mert őneki adtam meg a szót, és mert az önök szavazata révén én elnöklöm az ülést. Tulajdonképpen erről vitát nem kéne nyitni: Mirkóczki képviselő beszél, a többiek meg hallgatnak, következésképpen majd később elmondhatják a véleményüket, köszönettel. Beszámítom az idejébe, amit mondtam. Köszönöm.
Én türelmes vagyok, köszönöm szépen, elnök úr, szóval, folytatom. És miközben ezt a hogy mondjam három éve zajló propagandát és társadalmi agymosást folytatják, eközben az önök által is felügyelt hatóság, például a Nemzeti Nyomozó Iroda feljelentése nyomán nem láttam még csak megalapozottnak sem azt, hogy egyáltalán nyomozást indítson Soros György ellen. Miközben bemutatták 2018. január 17-én ezt a Stop Soros című jogszabályhalmazt vagy javaslatot, éppen az önök belügyminisztere a bemutató sajtótájékoztatón saját maga a saját szavaival mondja, hogy egyébként nem tudunk arról, hogy Soros György ilyen tevékenységet folytatna. Ezt Pintér Sándor 2018. január 17-én mondja. Akkor döntsék már el, hogy most mi a releváns probléma és mivel kell foglalkozni, mert ez, amit önök folytatnak, finoman fogalmazva is káros. Ha egy ember felelne mindezért, ha egyetlenegy ember, például Soros György felelne mindezért, akkor egy magyar kormány az összes hatóságával együtt tehetetlen? Hát, ne vicceljünk már! Önök pontosan tudják, hogy egyébként a nagyon súlyos és nagyon sajnálatos bevándorlást mik okozzák. Ugyanúgy tudják, ahogy például én is tudom, hogy akár a közel-keleti konfliktusokban a nagyhatalmak katonai akcióinak milyen szerepe van ebben; ez nem Soros György, de akár ő is lehetne, de pontosan tudják, hogy nem ő. Miért nem ítélik el az Amerikai Egyesült Államok, Oroszország vagy Törökország katonai akcióit? Hát, ezek váltják ki globális szinten és globális méretekben a migrációt! Ezt miért nem ítélik el? [[17.20]] És ha annyira kell rettegni ezektől az emberektől, akkor vajon miért nyitnak kötvényirodát Erbílben, néhány kilométerre a fronttól? Ez is az ország biztonságát szolgálja? Rettegnek a fekete-afrikaiaktól, a Boko Haramtól és társaiktól egyébként okkal , akkor miért nyitnak Afrikában kötvényirodát, miért hirdetik közpénzből a magyar letelepedési kötvényeket Afrikában? Nem érzik ezeket az ellentmondásokat? Nem érzik, hogy semmi köze a valóságnak ahhoz, amiről önök beszélnek? Kell egy gumicsont, kell valamivel folyamatosan riogatni a magyar társadalmat, és önök ezt kitűnően művelik. És mindezt szomorú kimondani a kereszténység védelmére hivatkozva. Önök hivatkoznak a kereszténység védelmére, miközben kormányzati szinten soha nem látott gyűlöletpropagandát folytatnak. Ez a szomorú, és ezen kellene már végre elgondolkodni. És ha a kereszténységet meg akarjuk védeni, akkor talán nem arra kellett volna felhívni múlt héten a figyelmet, hogy a magyar fiatalok meg a magyar társadalom múlt hét szerdán ne Valentin-napot ünnepeljen, hanem hamvazószerdát tartson? Ez lenne a kereszténység védelme, de önök nem ezt teszik! Ezek azok a problémák, amikről beszélni kell. Hogyha annyira félnek a bevándorlóktól, akkor miért engedtek be 24 ezer embert? 20 ezret letelepedési kötvények segítségével, és több mint 3500 embert a genfi egyezmény alapján különböző jogi státuszok szerint. És hozzáteszem, tegnap folytattunk erről egy vitát, és itt volt Völner államtitkár úr, most nem látom, de nyugodtan kérdezzék meg tőle, hogy 2015-16 magasságában miről is beszélt, amikor a magyar kormány határozatot hozott egyébként nagyon helyesen , és határozatban mondta ki, hogy melyek a magyar kormány szerint a biztonságos harmadik országok. És itt sok balkáni ország fel lett sorolva, többek között Szerbia, többek között Bosznia. És ez nem volt véletlen. Azért lettek felsorolva, hogy mi azt mondhassuk és egyébként mondjuk is okkal , hogy Szerbiában nincs olyan konfliktus és nincs olyan üldöztetés, ami miatt nem tekinthető biztonságos országnak. Vagyis pontosan ezen kormányhatározat szolgált arra, hogy a genfi egyezményt ne kelljen betartani, pontosan ez a kormányhatározat szólt erről. És ezt titokban ugyanúgy végrehajtották, ugyanúgy betartották. Mert nem is tehettek mást, mert nemzetközi egyezmény, amit mi is aláírtunk, be kell tartanunk. A probléma nem ez, hogy betartottuk a nemzetközi egyezményből fakadó kötelezettségeinket, a probléma az, hogy mellette három éven keresztül hazudtak, hogy mi aztán nem fogadunk be senkit. Ez az igazi probléma. És tudják, hogy amikor a társadalmi károkról beszélek, hogy vajon milyen károkat okoztak önök a propagandájukkal a magyar társadalomban, annak már volt egy jól látható jele, volt egy „kiváló” lakmuszpapírja, az őcsényi eset? Ugye emlékeznek rá? Az önök propagandájának hatására lincshangulat alakult ki, majdnem ember életébe is került, hogyha tovább tart. És elfelejtették azt mondani, hogy az a lincshangulat azok miatt alakult ki, akiket önök engedtek be oltalmazotti státuszban, azok miatt volt, akikről Orbán Viktor azt mondta, hogy nagyon helyes, hogy az őcsényiek kimondták és kifejtették véleményüket, csak Orbán Viktor nem tette hozzá, hogy ők azok az emberek, akik úgymond udvariasan bekopogtak és segítséget kértek tőlünk, mi pedig oltalmazotti státuszt adtunk. Ez az igazi probléma. Szomorú azt is látni, hogy mindezt olyan ricsajjal, olyan hangerővel teszik, megannyi Hunyadi Jánost játszva, hogy közben föl sem fogják, hogy nemcsak a magyar társadalomban okoznak károkat meg a különböző generációkban, hanem nemzetközi szinten is. Mert az országot meg lehet védeni úgy is, hogy csendben vagyunk, csak tesszük a dolgunkat, meg lehet azt is csinálni, amit önök folytatnak, hogy közben a terroristáknál fölhelyezik a térképre Magyarországot. Mert most képzeljenek el egy olyan pillanatot ne adja a Jóisten! , amikor azt mondja a Szíria területéről szétspriccelő Iszlám Állam katonáinak, dzsihadistáinak egyike, hogy most túl sokat „kalandoztunk” Nyugat-Európában, büntessünk már meg egy közép-kelet-európai országot. Önök szerint melyiket választanák? [[Németh Szilárd István: Vona, Iráni Forradalmi Gárda!]] Ki volt a leghangosabb, miközben Lengyelország, Szlovákia, Csehország ugyanazt teszi, amit mi, ugyanazt az álláspontot képviseli, csak nem hangoskodnak. [[Németh Szilárd István: Vona, Iráni Forradalmi Gárda! Nem tudom, hallottad-e?]] Önök viszont azáltal, hogy ekkora ricsajt csapnak belföldön és nemzetközi fórumokon egyaránt, pontosan a kockázatot növelik, pontosan fölhívják a figyelmet arra a legrosszabb körökben is és emberek és dzsihadisták között, hogy ha majd valakit büntetni akartok, akkor ott vannak, akik a legjobban utálnak benneteket. Na, ez az igazi probléma, és ezt a kockázatot sem mérte föl senki. És tényleg nem akarok túl sokat leragadni [[Németh Szilárd István: Dehogynem!]] ennél a kérdéskörnél, egy biztos, Magyarországot, a magyar embereket meg kell védeni, de akkor védjük meg becsületesen, védjük meg csendben, tegyük a dolgunkat ellenzéki képviselők és kormánypárti képviselők is, nyúljunk felelősséggel a jogszabályokhoz, támogassuk a hatóságok munkáját, mert amikor ez történt, akkor mindig számíthattak a Jobbik segítségére. Ez viszont, amit most önök folytatnak, propaganda. És a legszomorúbb, bizonyára nem én vagyok az egyetlen a teremben, aki olvasta Orwell nagyszerű regényét, az 1984-et, volt abban egy intézmény, az úgynevezett két perc gyűlölet, ezt önöknek sikerült 24 órás napi gyűlöletté fokozni. Ez a probléma, és ezen kellene elgondolkodni, és tényleg mindenki, ha csak egy picit magába száll, és azt mondja, hogy mi meg akarjuk védeni a kereszténységet, meg akarjuk védeni Magyarországot, akkor tekintsenek a képzeletbeli mérleg második serpenyőjébe is, és nézzék meg, hogy mellette vajon okozunk-e károkat, teszünk-e éppen a kereszténység ellen, vagy erősítjük azt. Szerintem nem kérdés, és ezt önök is pontosan tudják. És ha egyszer normálisan, felelősséggel tudnánk nyúlni minden biztonságpolitikai kérdéshez, teljesen más lenne ez az ország, higgyék el. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik, az LMP és az LMP mögött helyet foglaló függetlenek soraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az LMP vezérszónokának véleményével ismerkedhetünk most meg. Sallai R. Benedek képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Elsőként is meg szeretném nyugtatni Németh Szilárd képviselőtársamat, mert elmondta itt, hogy le kell mondani a gyerekvállalásról már szinte a migráció miatt. [[Németh Szilárd István: Nem ezt mondtam!]] [[Németh Szilárd István: Nem ezt mondtam!]] Ami megjelent a HírCsárdán, nem az az igazi Soros-terv. Tehát hogy az, amit elolvasott, amiből most idézett több részt, az a HírCsárdán jelent meg (Németh Szilárd István: Nem ezt mondtam!), azt valójában viccnek szánták. Van minden bizonnyal valamilyen terv, az nem az volt. Tehát hogy nem kell azonos neműeknek házasodni, nem lesz kötelező, tehát nem kell megijedni, azt egy vicces csapat, akiket önök nem nagyon értenek, azok tették közzé. Más is elhitte, tehát nem ön az egyedüli, de megnyugtatom, hogy nem kell emiatt olyan nagyon aggódni. Nem is tudom, hogy hol kezdjem. Ugye, államtitkár úr bemutatta a három érintett jogszabályt, aminek a tárgyalásán itt vagyunk, és elsőként megállapították tényszerűen, hogy az imperialisták be akarnak avatkozni a nemzetállamok ügyébe. 12 év Orbán Viktor-kormányzás után rájöttek, jó reggelt kívánok! Hogyha ez egy új felismerés így 12 év Orbán Viktor után, hogy valaki be akar avatkozni, akkor azt bizonyítják, hogy idáig alkalmatlanok voltak a kormányzásra, sok más dolog miatt is, de emiatt meg különösen. 2014-ben, amikor itt zajlott az önkormányzati választás, és Barack Obama a saját Facebook-oldalán közzétette azt a doktrínaváltást, hogy most már a civileket kell támogatni, megmutatta, hogy egy érdemi, komoly paradigmaváltás van, nincs már hidegháború, hanem teljesen más eszközökkel próbál beavatkozni, különböző módszerekkel a nemzetállamok ügyébe és a globális folyamatokba. És az a globális migrációs krízis, amivel most jelenleg a világ szembesül, ez nem egy új dolog, azzal van a probléma, hogy önök most ismerik fel, hogy az eszközeik alkalmatlanok arra, hogy ezzel foglalkozzanak. Nyilvánvalóan lehet ezzel egyetérteni, hogy akár az Európai Unió, akár Soros György nem jó megoldási eszközöket kínál, ezt ki lehet mondani, de az, hogy önök meg semmilyet nem kínálnak, csak egy kampánytörvénykezést, ez még szégyenletesebb. Azt mondta Németh Szilárd képviselőtársam, hogy újabb védvonalat képez ez a joganyag, ami előttünk van. Nem lehetne inkább meleg teát adni a rendőröknek a határon? Tehát nem lehetne, hogy egy kis melegedő legyen inkább az újabb jogszabályi védvonal helyett? Nem lehetne, hogy éjjellátókat kapjanak vagy hőkamerákat, amit tudnak használni? Nem lehetne, hogy a kerítésrendszert úgy csináljuk meg, hogy az ott szolgálatot ellátó belügyi szervek el tudják látni a feladatukat? [[17.30]] Nem lehetne, hogy elégséges humán hátteret biztosítanak ehhez? Azért baj az, hogy ennyi jogász van ebben a kormányban, mert mindig mindent jogszabályokkal akarnak megoldani, és nem foglalkoznak azzal, hogy a meglévő joganyag esetleg már tökéletesen alkalmas lenne arra, hogy valamit kezeljenek. Minden további nélkül az önök kezében lenne évek óta a lehetőség, hogy érdemi eredményeket mutassanak fel. Szintén Németh Szilárd képviselőtársam elmondta, hogy 400 ember vágtatott át az országon. Ezt mondta. [[Halász János: 400 ezer.]] Bocsánat, 400 ezer ember. Köszönöm szépen. Köszönöm szépen, 400 ezer ember. Hát ez azért történt meg, mert önök alkalmatlanok voltak arra, hogy kezeljék a helyzetet. Nem tudták kezelni, ezért történhetett meg. Nyilvánvalóan az, hogy a hidegháború után egy másmilyen valós problémával kell szembesülnünk, és Soros György is egy olyan imperialista, aki be akar avatkozni, ezeket el lehet fogadni. Csak éppen azt, hogy egy embert démonizálni akarnak, és ezt a démonizáló tevékenységüket keresztényi tevékenységük mellett akarják ellátni, ez a közröhej. Mint ahogy az is, amire szintén Németh Szilárd felhívta a figyelmet, de egyébként a bevezetőből is kiderült. Azt mondják, hogy jelen pillanatban lezajlik az általános vitája ennek, de szavazni már csak az új kormány fog erről. [[Dr. Répássy Róbert: Parlament.]] Bocsánat, az új Országgyűlés fog szavazni erről. Köszönöm Répássy képviselőtársamnak. Hát nem egy nevetséges vicc, hogy egy napon belül átnyomtak egy teniszversenyt most az Országgyűlésen, mert annyira fontos volt, hogy a Margitszigeten valaki építkezni kezdjen, teniszpályákat hozzon létre, miközben ezt meg nem tudják kezelni? Itt az egész istálló kilóg, nem a lóláb! Itt gyakorlatilag kampánycélt csinálnak egy kampánytörvénykezéssel, amit arra használnak, hogy majd jól el tudják adni a kampányban, hogy a kampány tétje az, hogy ez a csomag átmegy-e. Miközben nem tartalmaz olyan tevékenységet, amiről azt lehetne mondani, hogy érdemi előrelépést eredményezne abban a válságban, amivel szembesülni fog Közép-Európa és Európa a következő időszakban. Ez azért is probléma, mert egy ember démonizálása mellett nyilvánvalóan lehetne azzal foglalkozni, hogy ennek a globális problémának a megoldását hogyan kezeljük. De semmilyen formában nem is akarnak ez ügyben tenni. Nyilvánvalóan már ott lebuktak, hogy beküldik ide a propagandaminisztériumot. Miért nincs itt Pintér Sándor? Ha ez egy belbiztonsági kérdés, ha ezzel biztonságot akarnak teremteni, miért a propagandások foglalkoznak vele? Mitől van az, hogy nem küldenek ide olyan szakembereket, akik ezekhez a kérdésekhez értenek, és el tudják nekünk magyarázni, hogy miért lenne előrelépés a mostani joganyag elfogadása? Ehelyett hallunk egy kampányszöveget. Tuzson Bence államtitkár úr képzett jogászember, jó hírben áll jogász szakemberként. Mondja már meg nekem, államtitkár úr, hogy hány olyan törvényt ismer, amelynek a preambulumában konkrétan jelen van egy kormányzó párt vagy egy párt kampányüzenete. Hány ilyen jogszabály van, akár európai kitekintésben? Hát önök most a jogszabályokat elkezdték kampánycélokra használni. Hát nem szánalmas ez? Nem tudom, mi a véleménye erről jogászként, de nagyjából az a gyalázat kategória, amikor az Országgyűlésből bohóccirkuszt csinálnak, hogy ez szolgálja leginkább az önök kampánycéljait. Itt az egész anyagban folyamatosan keveredik a bevándorló, a migráns és a menekült. Sehol nem konzekvensen használják a joganyagban. Nyilvánvalóan, ha komolyan vennénk a jogszabályt, akkor is felmerülne az aggályunk, hogy ez jogbizonytalanságot okoz, de hát teljesen kusza és inkoherens ezeknek a szavaknak az alkalmazása, és ez is hozzátartozik ahhoz, hogy nem lehet komolyan venni. Megfelelő definíciók mellett, megfelelő intézkedések hiányára nyilvánvalóan nem lehet alkalmas ez a jogszabály. Az állam által támogatott menekültek vagy az állam által támogatott migránsok. Ugye, beszélhetünk arról az 1300 főről, akit már önök befogadtak nagy sunyiban, nehogy észrevegye valaki, nem beszélve arról nem csodálom, hogy Rogán miniszter úr nem mert személyesen bejönni , ami a letelepedéses bizniszből bejött az országba. Ha most nekik akarna segíteni valaki az integrációban, akiket önök telepítettek be, azokat is elkezdik vegzálni. Azoknak sem teremtenek lehetőséget, nincs benne kivétel. Önök egységesen akarnak vegzálni mindenkit attól függetlenül, hogy mit csinál. Akkor is, ha az önök szennyesét mossák azáltal, hogy az önök által betelepítetteknek nyújtanának segítséget. Mert gondolom, valami oka csak volt, hogy kiválasztották ezeket az embereket. Szintén államtitkár urat kérdezem, hogy Magyarországon az egyesülési joggal kapcsolatban nagyjából ’90 óta következetesen jelen van az, hogy Magyarországon jogellenes tevékenységre nem lehet civil szervezetet alapítani. Ebből az következik, hogy azok a szankciók, amelyeket itt konkrétan meghatároz, egy jogellenes tevékenység ellátására létrejött szervezetre vonatkozna, ami elvileg nem jöhet létre. Ez azt jelenti, hogy ennyire nem bíznak meg a saját ügyészségeikben és bíróságaikban, hogy ezek szerint bejegyeznek olyan civil szervezeteket, amelyek jogellenes tevékenységet végeznek? Mert ez nem fordulhat elő, ami azt jelenti, hogy itt nyilván nem indokolt a jogszabály. Ugye, a határzár felállításakor szigorították a Btk.-t, és az emberek segítése is gyakorlatilag bűncselekmény lett. Ehhez megint nem kell jogszabály. Most konkrétan a három joganyagból, ami előttünk van, azt, amit már a Btk.-ban megtettek, megpróbálják megismételni kampányszöveggel. Gyakorlatilag azt mondják, hogy akik bűncselekményben vesznek részt, azok majd még eltiltási, távoltartási rendelkezést is kapnak. Hát most valami vagy jogellenes, vagy nem jogellenes. Ha jogellenes, akkor hogy fordulhat elő? Hát úgy fordulhat elő, hogy egy alkalmatlan kormány van, amelyik nem tudja betartatni a jogszabályokat, mert más esetben ez nem történhet meg. Nyilvánvalóan ezek a törekvések azt mutatják, hogy ez a kampánytörvénykezés, amelynek most a statisztái vagyunk, egyértelműen egy teljesen alkalmatlan jogszabály, amit teljesen fölöslegesen próbál meg elébünk hozni. Közben leszólták itt Mirkóczki képviselőtársamat, hogy felemeli a hangját, pedig 45 percig hallgattuk ezt a kretén izét, amit lenyomtak egymás után hárman. Miket kellett itt hallani? Soros zsebéből kikandikáló politikusok mondja ezt Németh Szilárd. Tessenek már szétnézni maguk között! Orbán Viktorra gondolt? Vagy kire gondolt? Hol van ilyen? Egy párt van jelenleg Magyarországon a parlamentben, amelynek ’90-től kezdve a vidéki hálózatát, ami nem létezett ’90-ben, Soros-támogatással valósították meg. Ez a Fidesz. Senki más nincs ilyen. Fidesz-ösztöndíjasokból áll a kormánynak egy része, és önök beszélnek a Soros zsebéből kikandikáló politikusokról? Teljesen nonszensz. Olyan, mintha nem tudnának tükörbe nézni saját tevékenységeikkel. A legzavaróbb talán ebben az egész jogszabályban az a képmutatás, az a hazug kommunikáció, amit folytatnak. Kerestem itt gyorsan a beszédek közben azt az Index-cikket, ami arról szólt, hogy január 24-én, tehát egypár héttel ezelőtt a Fidesz civilekkel való menekültügyi együttműködést szorgalmazott Brüsszelben. Az önök brüsszeli frakciója január közepén tehát minden további nélkül megszavazta azt az európai uniós előterjesztést, ami felhívta a Bizottságot, hogy a külső fellépésekre vonatkozó politikájuk keretében működjön együtt a civil társadalmi és emberi jogi szervezetekkel. Mindenki, Deutsch, Szájer, mindenki emelte fel a kezét és támogatta. Tessenek megnézni! Itthon meg egy ellentétes kommunikációt folytatnak, hogy az ilyen civileket vegzálni kell. Hát hogyan lehet ezt komolyan venni, hogyan lehet elfogadni, és hogyan lehet úgy kezelni, hogy nem pusztán arról van szó, hogy kampánycéljaikra használják fel az Országgyűlést, és egy ember démonizálásával akarják rettegésben tartani az országot, mint arra az előttem szóló jobbikos képviselőtársam rámutatott? És még egy komoly aggályom van ezzel az egésszel. Ugyanis a három joganyagot, a távoltartást, az illetéket meg a civilek vegzálásának a rendelkezéseit nézve még egy dolog felmerül bennem. Ez pedig az, hogy gyakorlatilag azt ismeri el a kormány, hogy jelenleg az elhárítás és a hírszerzés nem tudja észlelni Magyarországon azt, ha egy civil szervezet olyan jellegű jogellenes tevékenységet finanszíroz vagy segít, ami veszélyezteti Magyarország közrendjét. Hát minek ehhez jogszabályalkotás? Ha egy működőképes elhárítás és hírszerzés rendelkezésünkre áll, akkor le kell kapcsolni azt a civilt, akiről önök azt gondolják. Nem gondolják? Akkor miről beszélünk? Ha mindössze arról van szó, hogy azokat a civileket, akik valamilyen külföldi támogatásokat kapnak, meg akarják a pénz negyedrészének elvételével büntetni, abból nem lesz nagy zsé, ilyen Tiborcz-igényeknek nem fog megfelelni az az összeg, amit így be tudnak szedni! Nyilvánvalóan ezek okozzák a problémát. Tiborcz itt csak azért érdekes, mert ha annak idején Orbán Viktornak lett volna olyan apósa, mint most Tiborcznak, akkor lehet, hogy nem kellett volna Soros-ösztöndíj neki, de így kellett, és nyilvánvalóan ez alapozza meg azt, amiről most beszélünk. Alapvetően a legnagyobb probléma az, hogy önök a keresztény értékeket időnként a szájukra veszik, nem túl szerencsésen, ugyanakkor nem tudom, fel vannak-e arra készülve, hogy mondjuk, egy Ukrajnában eszkalálódó helyzetben be kelljen fogadni a kárpátaljai magyarságot egy az egyben. Vagy Ukrajnából akár milliós populációt kelljen befogadni. Önök most gyakorlatilag elzárják annak a lehetőségét, hogy olyan nemzetközi egyezményben vállalt kötelezettségeinek eleget tudjon tenni a kormány, amellyel érdemi krízishelyzet esetén segítséget tudna nyújtani. Nagyjából önök el akarják riasztani a civil szervezeteket attól, hogy segítsenek másoknak. És miután önök nem segítenek, elriasztják a civileket is, nem marad, aki segítsen. Ez azért rettenetes, mert ahogy itt volt a szerbiai válság, a határaink mellett, ahogy most bármikor kiszélesedhet az Ukrajnában zajló válság, bármikor szembesülhetünk nem csak rosszhiszemű, Afrikából vagy a Közel-Keletről jövő terroristákkal, nem: honfitársainkkal, akár olyan emberekkel, akik valóban egy valós probléma elől menekülnek. [[17.40]] És ha itt már Kárpátalja is felmerült, akkor felfoghatatlan, annyi mindenre lehetne stopot mondani, hogy nem értem, miért nem akarnak például a Putyin-befolyásra stopot mondani. Vagy itt vannak önök Putyin pincsikutyájaként a parlamentben [[Dr. Völner Pál: Ez azért erős. Erős.]] , tolják a putyini gazdasági érdekeket, politikai érdekeket szerte az országban és miért nem mondják azt, hogy legyen stop a putyini befolyásszerzésnek? Miért nem mondják azt, hogy a Putyin-terv már itt van, azt kellene megállítani? Hiszen Putyin zsebre tette a magyar kormányt úgy, ahogy van, megvásárolta, nem is túl drágán szerintem ennyit se ért , de azután, hogy megvásárolta, ezt a Putyin-tervet le lehetne állítani. Hogyha ezt a stopkampányt használnák, akkor mondhatnák azt, ha már bent van itt a patkóban a minisztérium propaganda-államtitkára, miért nem mondják azt, hogy stop legyen az egészségügy leépülésének? Miért nem akarják azt leépíteni? Tehát itt vagyunk a mai nap, beszélünk erről a törvényről, aminek semmi hatása nem lesz, és egy következő Országgyűlés fog róla tárgyalni, beszélünk teniszbajnokságokról a Margitszigeten, de nem akarnak stopot az elszegényedésnek, nem akarnak stopot az oktatás problémáinak, nem akarnak stopot az egészségügy problémáinak, nem akarnak stopot a Magyarországról való kivándorlásnak, és egy halom olyan negatív társadalmi folyamatnak, amire történelmi lehetőségük lett volna, hogy tegyenek ellene. A Jóisten meg a magyar választók valamilyen vicces kedvükben kétszer adtak az önök kezébe kétharmadot, amikor bármi pozitívat megtehettek volna ebben az országban, és ezt a hatalmat, azon kívül, hogy a sok-sok magánvagyon megszerzésére, közvagyon megszerzésére irányuló tevékenységre használták fel, semmi másra nem tudják felhasználni, mint arra, hogy újabb és újabb hecckampányokkal, gyűlölködéskeltéssel és a keresztényi értékek alapvető lábbal tiprásával megpróbálják a hatalmukat bebetonozni. Nagyon-nagyon bízom abban, hogy a magyar választók rendelkeznek azzal a józan ésszel, hogy átlátnak ezen a szitán, mert azt kell hogy mondjam, hogy jelen pillanatban a mai nap folyamán a fideszes képviselők szavazatainak eredményeként újfent nem fogadták el az isztambuli egyezmény ratifikálását, éppen ezért az önök kormánya a mai napig lényegesen több magyar nő meggyalázásáért felelős, mint az összes migráns, aki átvonult Magyarországon. Ezen szavazási magatartásokkal és ezekkel kell majd szembesülniük, és bízom benne, hogy lesz, aki szembesíti önöket az elkövetkező hónapokban. Köszönöm a szót, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk, most az elsőként jelentkezett független képviselő szólhat. Fodor Gábor képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy magam is a Liberális Párt nevében kifejtsem álláspontunkat a törvényjavaslatról, főleg azért is, mert rögtön az elején szeretném leszögezni, amit talán sejthetnek is képviselőtársaim, hogy mi liberálisok a leghatározottabban elutasítjuk ezt a javaslatot, ellene vagyunk, és azt gondoljuk, hogy veszélyes propagandacélokat szolgál a törvényjavaslat. Veszélyes azért, mert indulatokat és gyűlöletet kelt, ezért nem lenne szabad mellé állni egy ilyen javaslatnak. Nem lenne szabad, és ezt különösen szeretném mondani azoknak a kormánypárti képviselőtársaimnak, akik felszólaltak itt a javaslat védelmében, illetve értelmezvén a javaslatot itt a Ház előtt, Tuzson Bence államtitkár úrnak, Németh Szilárdnak, a Fidesz vezérszónokának, aki ugyan most nincs bent a teremben, és Vejkey Imre képviselőtársamnak is szeretném ezt címezni. Én azt gondolom, hogy ha egy kormány bízik magában, és természetesen nyilván igyekszik minden kormány és kormánypárti erő bízni magában, akkor a választások előtt a szavazókat illendő lenne az elmúlt négy vagy nyolc év eredményeivel, politikai, gazdasági és egyéb más eredményeivel megpróbálni mobilizálni, nem pedig ellenségképet kreálni. Ha hiszünk magunkban, ha hiszünk abban, hogy ezután is helyes dolgokat fogunk tenni, akkor a jövőre vonatkozó tervekkel kellene mobilizálni az embereket, mozgósítani őket, és nem pedig azzal, hogy egy klasszikus, teljesen tipikus ellenségképképzésbe, bűnbakképzésbe zavarják bele az országot és zavarnak bele sokakat, akiket megtéveszthet ez a pénzügyi erővel, hatalmas propagandagépezettel folytatott Stop Soros kampány. Nos, tisztelt képviselőtársaim, ez egy helytelen és téves dolog politikailag, amit a kormánypártok csinálnak jelen pillanatban, és az a véleményem, hogy valójában ez egy belső bizonytalanságról árulkodik, mert ha önök annyira biztosak lennének ezekben az eredményekben, és ahogy előbb mondtam, annyira biztosak lennének a jövőre vonatkozó tervekben, akkor nem kellene az indulatokra alapozni, márpedig, ami előttünk van javaslat, az egyértelműen az indulatokra épít. Zárójelben jegyzem meg, erre már Mirkóczki képviselő úr az őcsényi példával utalt a felszólalásában, igen, szégyenteljes indulatokra épít ez a törvényjavaslat. De engedjék meg, hogy hadd kanyarodjak oda vissza, ahol azzal kezdtem, hogy mi liberálisok elutasítjuk ezt a javaslatot, és hadd mondjam el azokat az érveket, hogy miért gondoljuk azt, hogy helytelen, rossz, és ahogy fogalmaztam a bevezetőmben, veszélyes ez a törvényjavaslat, veszélyes propagandacélokat szolgál. Először is engedjék meg, mert talán én megtehetem, azzal hadd kezdjem, hogy talán nem túlzás azt állítani, hogy Soros Györgynek személyesen is komoly szerepe volt abban, hogy létrejött egy olyan párt Magyarországon, amit Fidesznek hívnak. Volt szerepe benne, hiszen én magam azok közé tartoztam 1985-ben, akik az elsők között találkozhattak személyesen Soros Györggyel. Mi akkor a Bibó kollégiumnak voltunk hallgatói fiatal jogászként, ott találkozhattunk, és valóban, abban a megtiszteltetésben volt részünk, egyébként sokakkal itt a teremben kevesen vannak ilyenek, Völner Pál államtitkár úr azok közé tartozik, aki ott lehetett ezen a találkozón elméletileg, már nem emlékszem pontosan, de majd megmondja, hogy ott volt-e [[Dr. Völner Pál: Nem.]] , a helyzet az, hogy sokat köszönhetünk Soros Györgynek, mert Soros György minket is, az akkori szakkollégiumot támogatta, és e támogatás eredményeként olyan fontos eszközökhöz fénymásolókhoz, faxokhoz, egyebekhez, ami a pártállamban, a kádári rendszerben, a kommunista rendszerben felforgató eszköznek számított juthattunk hozzá, amelyek nagyon sokat jelentettek abban, hogy a világlátásunk, a gondolkodásunk szélesedett. Ez a támogatás aztán később, a ’80-as évek végén már nemcsak szakkollégiumoknak, hanem civil szervezeteknek is szólt, olyan civil szervezeteknek, amelyek, megjegyzem, ebben a törvényjavaslatban most porondon vannak, olyan civil szervezetek, amilyen akkor többek között például a Fidesz volt. A Fidesz is kapott támogatást, én is emlékszem rá, hogy milyen fantasztikusan sokat jelentett, hogy fel tudtuk szerelni a vidéki irodáinkat, a miskolci, a pécsi, a szombathelyi és más irodákba tudtunk faxokat küldeni, sok helyen fénymásolót tudtunk alkalmazni, tudtunk egyéb más technikai eszközöket, amelyek kellettek akkor a működéshez, amelyek szinte beszerezhetetlenek voltak Magyarországon. Ezek óriási jelentőséggel bírtak, és nagyon sokat jelentett. Soros György sokat tett azért, hogy demokratikus rendszerváltás legyen Magyarországon, önzetlenül segített nem csak a Fidesznek. A Fidesznek addig segített, amíg az ifjúsági szervezet volt, amint párttá vált, beszüntette a segítséget, hiszen nem lehetett. Ugyanez vonatkozott az MDF-re, megjegyzem, az MDF is, amíg nem volt párt, kapott segítséget, amint párttá vált, nem kapott. Ugyanez vonatkozott a Szabad Kezdeményezések Hálózatára, amely később SZDSZ lett, amíg nem volt párt, kapott támogatást, hiszen addig kaphatott. Soros György rendkívül korrekten nagyon sokat tett azért személyesen és a maga alapítványai révén is, hogy Magyarországon sikeres demokratikus rendszerváltás legyen. Ennek többek között, megjegyzem, az egyik kedvezményezettje a Fidesz volt, ami nem jelent problémát szerintem egyáltalán, akkor jelent problémát, ha valakik erre nem akarnak emlékezni, vagy próbálják átírni a múltat, vagy másként értelmezik ezt. Megjegyzem, ennek a segítségnek része volt az is, hogy természetesen a Soros-alapítvány révén kinyílt a világ számunkra, és ösztöndíjakat is kaphattunk a Soros-féle támogatáson keresztül. Sokunk számára ez bizonyos szempontból segítséget, munkahelyet is jelentett. Én is dolgoztam olyan kutatócsoportban, ahol Kövér Lászlóval és Orbán Viktorral voltunk együtt, és Közép-Európa problémáit kutattuk, és egyébként a Soros-alapítványnak köszönhette a létét. De ezen túlmenően Szájer József és Németh Zsolt is kapott a Fidesz vezetői vagy egykori ismert, ma is ismert európai parlamenti, illetve magyar parlamenti képviselői közül ösztöndíjakat, nagyon helyesen, vagy Kósa Lajos is járt például azon a nyári egyetemen, amelyet Soros György finanszírozott. Tehát nagyon sokan a jelenlegi vezetők közül sokat köszönhetnek annak, hogy a gondolkodásuk, a világlátásuk úgy alakult, ahogy aztán később a rendszerváltáskor megismerhette egy ország. Létrejött a liberális Fidesz, és a liberális Fidesz az 1990-es választásokon komoly sikert aratott generációs pártként. [[17.50]] Nem szeretném itt azt a nem túl kulturált vagy hasonló alpári fordulatokat használni a beszédemben, hogy Soros zsebéből kik kandikálnak ki, vagy kit vásárolt meg kilóra. Ezek nem civilizált megjegyzések szerintem. Én inkább azt mondanám, hogy eszem ágában sincs azt gondolni, hogy akik akkor, mi, mások, akik nincsenek itt a teremben, de akikről az előbb beszéltem, akik a Soros Alapítvány támogatottjai voltak, ők kilóra megvásárlásra kerültek, ahogy itt, mondom, sokan fogalmaznak, de nem helyes ez a kifejezés, azért nem helyes, mert nem tartalmazza a lényeget. Soros György akkoriban azért támogatta ezeket a mozgalmakat, mert őszintén hitt abban, hogy Magyarország egy tisztességes, nyitott gondolkodású, demokratikus ország lett. És szerintem helyesen tette, amit tett, helyesen adta ezeket a támogatásokat. Tisztelt Képviselőtársaim! Nem árt leszögezni a vita ezen pontjánál, hogy amennyiben a Kádár-rendszer idején, a rendszerváltáskor ez a javaslat, ami előttünk van, javaslatként ott szerepelt volna, akkor ezek a támogatások nem születhettek volna meg. Akkor a Fidesz nem kapott volna támogatást, az MDF sem, mi személyesen nem kaptunk volna sokan, sokan nem kaptak volna ösztöndíjakat. Ez, ami itt van előttünk, ez a törvényjavaslat, tisztelt képviselőtársaim, amit a kormánypárti képviselők most ünnepelnek és meg akarnak szavazni, az lehetetlenné tette volna mindazt, amiről én idáig beszéltem, hogy a rendszerváltás úgy jöjjön létre, hogy az a nyitott gondolkodás úgy alakuljon ki sokaknak, hogy egy generációnak, fiatal embereknek, nekünk ott a Bibó kollégiumban kinyíljon a világ. Ez többek között ezért jöhetett létre. Nem csak emiatt, hozzátenném, de ez is kellett hozzá. [[Balla György: Gábor, van, akinek a szeme is kinyílik.]] Ez is kellett hozzá, és bizony, tisztelt képviselőtársaim, ha ez a javaslat, ami most előttünk van, akkor, a pártállam idején született volna meg, mindez nincs. Úgyhogy emiatt is azt gondolom, hogy inkább hálával kellene tartozni mindenkinek azért, mert annak idején Soros György és a Soros Alapítvány olyan sokat segített Magyarországnak, és függetlenül attól, hogy valaki aktuálisan éppen vitában van-e Soros Györggyel vagy az általa képviselt nézetekkel, ezt a fontos tényt nem illik sem elvitatni, sem elhallgatni. Egy olyan embert állítanak most önök a célkeresztbe, tesznek a támadások középpontjába, aki magyar származású ember, és nagyon sokat tett a hazájáért. Nagyon sokat tett azért, hogy itt szabad, demokratikus, nyitott gondolkodású, tisztességes Magyarország alakuljon meg. Tisztelt Képviselőtársaim! Hozzátenném, hogy ha azt gondoljuk, amit önök sokat szoktak ebben a vitában mondani vagy a propagandában is szerepel, hogy itt valami szörnyű, titokzatos kiképzés zajlik a háttérben a Soros-birodalom révén és alapítványok révén, akkor érdemes elgondolkodni, hogy mindazt, amit idáig mondtam, hogyan is értelmezzük. Mert ha igaz az, hogy a Soros-birodalomban a kiképzés ilyen szigorú és katonás, akkor hogy történhetett mégis az, hogy önök is sokan, én is természetesen, és sokan, akik Bibó-kollégisták voltunk, kaptunk ilyen támogatást, segítséget, mégis különbözőféleképpen gondolkodunk. Tehát akkor ezek szerint ez a kiképzés mégsem annyira sikeres. Tehát nem az történik, hogy uniformizált, veszélyes emberek jönnek ki valahogy a Soros Alapítvány részéről, akiket ha támogatnak, azok biztos mind nagyon gonoszak lesznek, és akkor ellene lesznek Magyarország érdekeinek. Nem ilyen egyszerű ez a képlet. Hanem láthatóan sokszínűek vagyunk, sokfajták vagyunk, akkor mégiscsak van haszna ennek. Mégiscsak van haszna annak, hogy Magyarországon vannak civil szervezetek. Mégsem lehet azt gondolni a civil szervezetekről, hogy azok valami titokzatos tervnek a végrehajtói, és valamiféle kottából játszanak. Mert akkor ezek szerint a rendszerváltás idején is ez kellett volna hogy történjen velünk, és mégsem így volt. Önökkel sem ez történik ezek szerint; vagy ennyire titokzatos és fordulatos ez a terv, hogy önök is valami titkos tervnek a részesei vagy végrehajtói jelen pillanatban. Ezt nyilvánvalóan abszurdnak tartaná az ember, tehát a törvényjavaslatnak és magának az egész kampánynak olyan elemei vannak, amelyek tele vannak abszurditással. De az abszurditás és a javaslat mögött, még egyszer hangsúlyoznám, én alapvetően a gyengeséget érzem, és ez egy nagyon komoly hiba. Tisztelt Képviselőtársaim! Azt gondolom, hogy nem szabad félelmet és gyűlöletet kelteni a magyar emberekben. Az idegenekkel szemben sem. Senkivel szemben sem. Szeretném tudni egyébként, hogy miért van az, hogy amikor folyamatosan menekültekről és Soros Györgyről beszélnek, és közben a menekülteket állítják be a célpontba olyan ellenségként, olyan ellenségképként, ami ellen sokan fölemeltük a szavunkat, hogy van az, hogy mégiscsak 22 ezer gazdasági migránsnak adtak letelepedési kötvényt. Amiről itt már megint szó volt a Házban, hiszen volt olyan képviselőtársam, aki ezt szóvá tette. Hogy lehetséges ez? Hogy fordulhat az elő, hogy ha itt valóban valaki, bárki elhiszi az önök propagandáját, akkor itt súlyos ellentmondás feszül. Megjegyzem, nem baj szerintem, én egészen mást gondolok erről. Azt gondolom, hogy törvényes keretek között és normális módon természetes dolog, hogy menekülteket be kell fogadnia egy országnak, természetes dolog és normális dolog a migráció hangsúlyoznám: törvényes és normális keretek között , de lehetetlen dolog, hogy ha önök azt mondják az egyik oldalon, hogy ide be nem teheti egyetlenegy menekült sem a lábát, közben 22 ezer embernek adnak letelepedési kötvényt. Aztán kiderült, hogy 1300 menekültet pedig befogadott az ország az elmúlt egy évben. Amikor önök harcoltak az ellen, hogy 1294 menekült menekültügyi kérelmét elbírálja Magyarország, ezért Magyarországot olyan helyzetbe hozták, hogy az európai szégyenpadra kellett ülnie. Tehát összességében azt gondolom, hogy ez a Stop Soros törvénycsomag egy veszélyes propagandaeszköz; veszélyes propagandaeszköz, mert alkalmas arra, hogy indulatokat és gyűlöletet generáljon. Olyan indulatot és olyan gyűlöletet, amely méltatlan hozzánk, magyarokhoz, tisztelt képviselőtársaim, és ha már itt tartunk, keresztény emberekhez is. Itt a végén szeretnék Vejkey Imre képviselőtársamnak válaszolni az egyik felvetésére, hiszen ő hivatkozott többször a kereszténységre. Ismerjük jól egymást, és tudom, hogy Imre komolyan is gondolja a maga hitét és meggyőződését, és ezért is szeretném neki mondani, hogy igen, a kereszténységen belül is egy vita zajlik erről a kérdésről. Elég egyszerű, de kénytelen vagyok idecitálni Ferenc pápa megnyilvánulását és megjegyzését, aki egészen mást gondol erről, mint amit a Fidesz és amit a Fidesz-propaganda mond. Ő azt mondja, hogy oda kell nyújtani a segítő kezünket a bajba jutott embereknek, többek között kifejezetten a menekülteknek való segítségnyújtásra hívja fel a figyelmet, nem a lincshangulatra! Tehát ami itt történik, abból Őcsény lesz. Őcsény és lincshangulat, nem pedig keresztényi szeretet. Nem azt jelenti a keresztényi szeretet, hogy jöjjön mindenki milliószámra, és mi fogadjunk be mindenkit. Egyáltalán nem. Hanem azt, hogy aki bajban van, annak segítünk. És értelmesen segítünk. Ha már vége, meg tudjuk szüntetni a baj okát, akkor megteremtjük a visszatérés lehetőségét, de nem lehet a segítő kezet nem odanyújtani. És ezek a törvényjavaslatok arra alkalmasak, hogy olyan hangulatot teremtsenek, hogy az emberek ne segíteni, hanem ütni akarjanak, lásd az őcsényi példát. Ezért szégyenteljes. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Ezért mi, liberálisok nem fogjuk támogatni. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Sallai R. Benedek tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most kétperces felszólalások következhetnek, de erre a műfajra nem jelentkezett most senki, így aztán további képviselői felszólalások jöhetnek. Ezek sorában elsőként Mátrai Márta képviselő asszony, az Országgyűlés háznagya, a Fidesz képviselője. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A bevándorlószervezetek működésének és működését korlátozó és annak korlátozását célzó törvényjavaslatok indoka a nemzetért való aggodalom, annak a szakadatlan küzdelemnek a tapasztalata, amelyet őseink folytattak a magyar nép fennmaradásáért. Sajnálatosnak tartjuk azt, hogy vannak olyanok, akiknek ez nem fontos. Mi, a keresztény-konzervatív értékeket valló politikusok megkerülhetetlennek érezzük a felelősséget a magyar nemzet fennmaradásáért, amely abból ered, hogy tiszteljük a múlt nemzetmegtartó igyekezetét, felelősségünk van a magyarok nemzeti közösségként való megőrzéséért. Ez a felelősség az Alaptörvénybe foglalva a Nemzeti hitvallásból is olvasható, és ott is rögzítettük, tisztelt képviselőtársaim, hogy a magyar népnek nyomasztó történelmi tapasztalatai vannak a tömeges betelepülésről, ezért érthetően óvatosak vagyunk ebben a kérdésben. A magyar évszázadokon át befogadó nemzet volt. A magyar uralkodó osztály történelmének kivérzett korszakai után sokféle népet engedett letelepülni az ország védett területére. Az a tapasztalat maradt meg, hogy amikor a betelepülők megsokasodtak, belakták a magyar tájat, akkor az első adandó alkalommal elűzték földjeikről az őshonos lakosokat, és minden eszközzel akadályozták a magyar nyelv és a szokások fennmaradását. [[18.00]] Egyszóval, inkább a magyar élet eltűnését, mint megőrzését pártfogolták. Az egyszerű kérdés azonban az, hogy van-e joga a magyar népnek magyarként megmaradni a szülőföldjén. Minden más véleményünk szerint csak részletkérdés. Szeretnék azonban felhozni egy könyvből egy részletet, Yuval Hararitól. Lehet, hogy van, aki olvasta, de nagyon figyelemre méltónak tartom. Azt írja a könyvében, hogy a nagyvilágban elterjedt az a nézet, hogy a nemzetek lassan eltűnnek, a világnak is az a legjobb, ha azt a gazdagok irányítják. A betelepítési terv annak a globális látásmódnak a következménye, amely szerint a gazdagok uralma alatt épül a globális birodalom, amit nem egy bizonyos állam vagy népcsoport kormányoz, inkább egy multietnikus elit vezeti. Így készül a gazdagok egyszázalékos világállama. Ennek a rögeszmének kell az útjából eltakarítani az összetartó nemzeti közösségeket, és ennek igyekszik útját állni a magyar kormány a beterjesztett törvényjavaslatok szellemével és szavaival. Tisztelt Képviselőtársaim! Feltehetjük a kérdést, hogy gyakorlatilag mi a választás tétje. A választás tétje nem egyéb, mint hogy erős Magyarország legyen a választók akaratából és a Jóisten segítségével. A Stop Sorossal, az ENSZ migrációs csomagjával, a belga miniszterelnök szerinti felső határ nélküli kvóták elfogadásával szemben a Fidesz-KDNP a biztonságot, a békés fejlődést, a nyugalmat, a polgári építkezés folytatását, a családpolitika további erősítését garantálja. A Stop Soros törvényjavaslat azonban három elemből tevődik össze. Először is külön fogják regisztrálni az illegális bevándorlást szervező, inkább civilnek mondható, fizetett aktivistával dolgozó szervezeteket. Nekik külön bevallást kell majd készíteni, a migráció támogatására fordított összegek után pedig 25 százalékos illetéket kell fizetniük. A Stop Soros törvénycsomag komoly támogatást élvez a társadalom részéről. A fizetett politikusok és az NGO-k figyelmébe ajánlom az Alaptörvény C) cikkét, annak (2) bekezdését, és ezt szeretném is idézni. Ugyanis az Alapvetés C) cikke (2) bekezdése a következőt tartalmazza: „Senkinek a tevékenysége nem irányulhat a hatalom erőszakos megszerzésére vagy gyakorlására, illetve kizárólagos birtoklására. Az ilyen törekvésekkel szemben törvényes úton mindenki jogosult és köteles fellépni.” Ez a bekezdés azt is sugallja, hogy az erőszakos hatalommegszerzésre tett kísérlet Alaptörvénybe ütközik. A magyar büntető törvénykönyv szerint az alkotmányos rend erőszakos megváltoztatása pedig bűntettnek minősül. Érdemes megfontolni. Meggyőződésünk az, hogy az idegenrendészeti távoltartás intézménye mindenki számára figyelemre méltó, hiszen azt a célt szolgálja, hogy mindenkit távol kell tartani Magyarországtól, aki olyasmit csinál, ami alapvetően ellentétes a magyar emberek érdekével. Azt akarjuk, hogy Magyarország ne legyen bevándorlóország. Tisztelt Képviselőtársaim! Oly sok minden elhangzott már itt a felszólalások során mind a vezérszónoklatban, mind pedig képviselőtársaim által, hogy összegzésképpen elmondhatjuk, mind a három törvényjavaslat Magyarország érdekét, Magyarország megmaradását, a magyar emberek életminőségének javítását, az ország felemelkedését és jövőképét szolgálja. Ezért kérjük a tisztelt Országgyűlés támogatását. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Most Sallai R. Benedek képviselő úr következik. Utána van mód kétperces felszólalásra. Az LMP képviselője jön. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Mindössze meg akartam köszönni Fodor Gábor Fidesz-alapító felszólalását, aki felidézte és szembesítette a fideszeseket azzal, hogy honnan is indult, milyen forrásokból kezdődött a Fidesz múltja. Nyilvánvalóan lehet, hogy a mai Fidesz-frakció tagjai közül többen akkor még az MSZMP soraiban voltak, és nem élhették át azt, amit Fodor Gábor átélt alapítóként. Éppen ezért volt hasznos az a felszólalás, amivel ezt a kórképet kiegészítette, hogy mi is a Fidesz.Egyetlenegy dologban nem értek egyet ebben az esetben Fodor képviselőtársammal. Ő azt mondta, hogy Soros helyesen tette ezt a támogatását. Én nem tudom, hogy ez a maffiaállam ki tudott volna-e épülni abban az esetben is, ha ezek a Soros-támogatások nincsenek. Tehát arról, hogy ennek a hosszú távú hasznai a magyar társadalom számára tényleg pozitívak-e, nem vagyok meggyőződve, és nem osztom képviselőtársam optimizmusát e tekintetben. Az biztos, mint azt én is elmondtam már, hogy Magyarországon a parlamentben jelenleg egy párt van, amely Soros Györgynek nagyon-nagyon sokat köszönhet mind a vidéki hálózata, mind pedig vezetőinek képzése terén, ez pedig a Fidesz. Az a rút hálátlanság, ahogy most ennek az idős embernek a démonizálásával kampányt építenek, ez nyilvánvalóan megmutatja az emberi tartásukat, az emberi minőségüket is valamilyen tekintetben. Még egy picit arról szerettem volna beszélni, hogy Mátrai Márta képviselőtársam felszólalása után én szomorú vagyok, sajnálom azt, akinek a magyar történelemből az jön le következtetésként, hogy rúgjunk bele mindenkibe, aki segítséget kér az országban, és nehogy segítsünk valakinek. Annak a sorsa, aki ezt szűri le Magyarország 1100 éves történetéből, és ez számára a konklúzió, az semmiképpen nem egy vidám sors. Túrkevei emberként, a Nagykunság egyik lakójaként, a kunok által letelepített egyik település lakójaként nyilvánvalóan én is úgy érzem, hogy akár a magyarság mostani összetételében, akár pedig a Nagy-Magyarország etnikai összetételében minden bizonnyal érdemes lenne alaposan kutakodni ahhoz, hogy kialakítsuk ezt az álláspontot. Azért tartom fontosnak ezt megemlíteni, mert felmerült ezzel kapcsolatban az Országgyűlés tevékenységének múltja, hiszen államtitkár úr is említette a vezérszónoklatában, hogy az Alaptörvény módosítása az ellenzéken megbukott. Hát, nem az ellenzéken bukott meg! Ez a kormányon bukott meg. Azon bukott meg, hogy nem tudott egy olyan alaptörvény-módosítást idehozni, amit elfogadott volna az Országgyűlés. Ha alkalmatlanok arra, hogy kompromisszumokat kössenek, akkor nem értik a demokrácia alapjait. Ha nem tudtak olyan módosítást hozni, amely alkalmas lett volna együttműködésre több olyan ellenzéki párttal, amely egyébként tisztában van ezzel a problémával és keresné a megoldást, az együttműködést, hogy ez kezelve legyen, akkor ez a kormány alkalmatlansága. Rossz előterjesztést készített, és nem mérte fel a lehetőségeket, hogy minek van háttere. Ez azért fontos, mert mindez rámutat arra, hogy mióta a migránsválsággal szembesül hazánk, azóta a Fidesz mindezt kampánycélokra használja fel, hecckampányra. Most is gyakorlatilag kampányszínháznak használja a parlamentet a tevékenységével. Ezt én alapvetően úgy élem meg, ha már Mátrai Márta képviselőtársam a magyar történelemmel jött, alapvetően méltatlan ehhez a Házhoz, ahogy ennek a vitatása és előterjesztése zajlik. A képviselőtársam utolsó mondatában az Országgyűlés támogatását kérte ehhez a jogszabályhoz. Akkor miért nem tetszettek idehozni ebben az ülésszakban? Mi ez, ha nem a kampány eszköze, miért volt fontosabb a teniszbajnokság? Minden további nélkül meg lehetett volna tenni, de abban bízom, hogy a magyar társadalom átlát a szitán, és április 8-án érvényt szerez annak, hogy inkább olyan emberek és kormány kezébe adja az országot, akik alkalmasak és még méltók is arra, hogy vezessék ezt az országot. Azt hiszem, ez már jó ideje nem a Fidesz-KDNP. Köszönöm a szót, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Kétperces felszólalásra jelentkezett Ikotity István képviselő úr, LMP. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Annak a meggyőződésemnek szeretnék hangot adni, amit már többször elmondtam a parlamentben. Soros Györggyel kapcsolatban szeretnék elhatárolódni mindazoktól az elképzelésektől, amelyeket ő képvisel, mindattól a tevékenységtől, amit megvalósít.Azt gondolom, amióta az eszem tudom, Soros Györgyről az a kép él bennem, hogy a kapitalizmus lehető legrosszabb arcát mutatta be hazánknak. Ő az, aki spekulációból szerezte a vagyonát, ő az, aki ezt nyilván nem egy értékteremtő tevékenységgel szerezte. Ezek után pedig ezt a tevékenységet részben arra fordítja, hogy saját elképzeléseit terjessze a világ különböző részein, így hazánkban is. Legjobb példa erre valóban az, ahogy a nyolcvanas évek végén magyar kollégistákat támogatott, vagy ahogy felépítette a Fidesz vidéki hálózatát. Nyilván megteszi ezt máskor is. Amit jelen pillanatban a kormányzat végez hazánkban, miközben magát nemzetinek, kereszténynek vallja, miszerint egy mérleget állít, amely mérleg egyik serpenyőjébe teszi a magyarságot, a magyar történelmet Szent Istvántól, Szent Lászlón keresztül a Hunyadiakig, Rákóczi, Petőfi és Széchenyi hazáját, sokat megélt nemzetünket, amelyet nagyon sok baj és gond tépett, egy mérlegre teszi egy 90 éves aggastyánnal, és azt mondja, hogy ő a mi ellenfelünk, ez, azt gondolom, Magyarország, a nemzeti eszmék kiárusítása, hazánk lenézése. Azt gondolom, ez nagyon méltatlan dolog. [[18.10]] Egyébként pedig, ami látható még jelen pillanatban ennek kapcsán, az az, hogy amely törvényjavaslat itt előttünk van, arról szól, hogy önök akár idegenrendészeti távoltartást tudnak bárki ellen, magyar állampolgár ellen is tenni. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Mi a biztosíték arra, hogy ezt nem teszik meg? Mert jelen pillanatban a politikában, amit tesznek, hogy aki nem egy követ fúj önökkel, aki nem az önök nótáját fújja (Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.), arra azt mondják, a Soros embere. Ugyanezt megteszik majd a civilekkel, mindenkivel, semmilyen biztosíték nincs arra, hogy ez ne így legyen. Köszönöm a türelmet. [[Sallai R. Benedek tapsol.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem. Minthogy további felszólalásra senki nem jelentkezett, az együttes általános vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, előterjesztőként kíván-e reflektálni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Tuzson államtitkár urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Annak ellenére, hogy itt most egy törvénycsomagról vitázunk [[Sallai R. Benedek és Ikotity István távoznak az ülésről.]] , azért a valóságban itt az Országgyűlésben bár az ellenzék padsoraiban úgy látom, már senki sincsen egy elvi vita alakult ki. Az elvi vita lényege pedig abban áll, hogy vajon a bevándorlás jó dolog-e vagy rossz dolog-e, tehát az Országgyűlés ennek a törvénynek az elfogadásával vagy el nem fogadásával támogassa a migráció folyamatát, vagy ne támogassa a migráció folyamatát.Meg kell jegyeznem önöknek, hogy a Jobbikról sokszor azt szoktam én magam gondolni, hogy ők szavakban erősek és tettekben gyengék, de a mostani felszólalás alapján úgy kell gondolnom, hogy szavakban is gyengékké váltak, főleg a legutóbbi szavazás kapcsán, amikor a lengyelek melletti kiállásról szóló határozatot a Jobbik képviselői nem szavazták meg, itt az Országgyűlésben nem nyomtak gombot. Azt gondolom, hogy ez önmagában gyalázatos. De visszatérve a bevándorlás kérdésére, alapvető kérdés, hogy amit Mirkóczki Ádám elmondott az előbb, az egyszerűen nem felel meg a valóságnak, és nem tudom feltételezni azt, hogy ezt ő tévedésből mondta, és nem feltételezem, hogy ne olvasta volna a jogszabályt, hiszen ez a jogszabály nem az illegális bevándorlásról szól. Ez a jogszabály a bevándorlásról és a bevándorlás támogatásáról, finanszírozásáról és szervezéséről szól, függetlenül attól, hogy ez a bevándorlás illegális-e vagy sem. Természetes az, hogy az illegális tevékenységhez büntetőjogi szankciók is kapcsolódtak, de van olyan tevékenység, ami egyébként illegálisnak nem minősíthető. Nos, ez esetben az engedélyezési eljárást kell Magyarországon bevezetni. A bevándorlás okozta válsághelyzet felvetése, hogy miért tartjuk fenn épp az előbb mondtam el, vagy az előző felszólalásomban mondtam el, hogy a bevándorlás okozta válsághelyzet fennállásának egyik legnagyobb indoka pont az, hogy a következő időszakban a NATO becslései szerint is 60 millió ember fog megérkezni Európába, így a magyar határokra is. És ha a magyar határon nem lenne határzár, bizony ezek az emberek már rég itt lennének Magyarországon és a szárazföldi útvonalon Európában. Az, hogy szárazföldi útvonalon sokkal kevesebben érkeznek, pont a magyar határzárnak köszönhető. Összességében azért meg vagyok lepve Mirkóczki Ádám hozzászólásán, mert tulajdonképpen elmondta most ebben a felszólalásban, hogy Soros-terv nem létezik, azt, hogy egyébként nem veszélyes maga a migráció folyamata. A legérdekesebb hozzászólásának azt tartom, amikor megjegyezte azt, hogy csendben, halkan kell maradnunk. Ha csendben, halkan vagyunk, az azt jelenti, hogy valamit feladunk. Politikai kérdéseket, jogszabályt és határozott fellépést Brüsszelben halkan nem lehet csinálni, valami ellen küzdeni és védekezni halkan nem lehet. Ez a feladás politikája. És most értettem meg azt, tisztelt képviselőtársaim, amikor a feladás politikájáról beszél a Jobbik, hogy miért mondta azt Vona Gábor, hogy az iszlám az emberiség utolsó védőbástyája. Ez a kettő egymással szorosan összefügg. A feladás politikájából pont ez következik, hogy az iszlámot tekintik az emberiség utolsó védőbástyájának. Engedjék meg azt, hogy néhány szóban Sallai R. Benedek hozzászólására is reagáljak, aki az érdemi eredményeket kérdőjelezte meg. Érdemi eredményként már most is ott áll a kerítés a déli határainkon. Már most is ott áll az élőerő a déli határainkon. Már most is fönnáll a jogi határzár, a jogi védelem; a déli határokon most már nem olyan egyszerű átjutni, de ez önmagában nem elég, tovább kell lépni. Ha valaki, egy ország megvédi a biztonságát, a biztonság védelme nem egy statikus állapot, a biztonságot folyamatosan védeni kell, és oda kell figyelni arra, hogy milyen egyéb kihívások vannak. Ezekre az egyéb kihívásokra folyamatosan mindig reagálni kell. Na, erről szól ez a törvényjavaslat. Kicsit ellentmondásos volt a felszólalása az LMP-nek, de az LMP-től ezt már bizonyos értelemben megszokhattuk, hiszen azért ne felejtsük el, Schiffer András volt az, aki 2015 februárjában, ő volt az első egyébként, aki azt mondta, hogy tévedett és alábecsülte a migráció erejét, a migráció súlyosságát. Ezzel ellentétesen beszélt most Sallai R. Benedek, viszont Sallai R. Benedekkel meg ellentétesen beszélt Ikotity István. Jó lenne megtudni azt, hogy mi az LMP valós álláspontja. Egy dologban egyébként egyetértettek, hogy ez a törvényjavaslat, amely most Magyarország megvédését szolgálja, az bizony a részükről nem támogatható. Engedjék meg, hogy röviden reagáljak Fodor Gábor hozzászólására is. Sajnálom, hogy ő nincs itt a teremben, ugyanis Fodor Gábor az, aki egyébként legalább következetes ebben a kérdésben, hiszen amiről ő beszél, az hit kérdése. Ő maga hisz Soros Györgyben, hisz a nyílt társadalomban és abban a politikában. Ezért nem csoda az, hogy ezt az álláspontját itt kifejtse. [[Balla György közbeszól.]] De azért szeretném felhívni az önök figyelmét arra, hogy pont Fodor Gábor pártja az, aki szövetségben indul az MSZP-vel, és Fodor Gábor pártjának tagja az MSZP listáján lesz. Ez pedig csak akkor képzelhető el, ha alapkérdésben, Magyarország megvédése kérdésében ezek a pártok egymással együttműködnek, mert Magyarországnak most ez a fő kérdése. Tisztelt Képviselőtársaim! Erről a törvényről valóban már az új Országgyűlésnek kell határoznia. Ezért valóban a választás tétje most az, hogy vajon képesek leszünk-e egy ilyen súlyú törvényjavaslatot elfogadni, amely az ország megvédéséről szól, arról, hogy képes-e Magyarország magát megvédeni, képes-e olyan jogszabályokat alkotni, amelyekkel az ilyen típusú befolyásolást, különböző szervezeteken keresztül való véleményalkotást és országbefolyásolást, politikameghatározást külföldi pénzből, külföldi támogatásból Soros György által meg lehet-e valósítani. Ez tehát az alapkérdés, a magyar választóknak erről kell dönteni, és olyan Országgyűlésnek kell alakulnia legközelebb, amelyik Országgyűlés képes arra, hogy a Stop Soros törvénycsomagot elfogadja. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség, tájékoztatom önöket.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország és a Tádzsik Köztársaság között létrejött, a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája lezárásig. A kormány-előterjesztés T/19759. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Banai Péter Benő úrnak, a Nemzetgazdasági Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az önök előtt lévő törvényjavaslat új elemmel egészíti ki a Magyarország és a Tádzsik Köztársaság közötti gazdasági kapcsolatok fejlődésének jogszabályi kereteit. A kihirdetésre váró megállapodás azoknak a beruházásoknak a biztonságosabbá és kedvezőbbé tételére vonatkozik, amelyeket a két ország beruházói egymás területén valósítanak meg. A megállapodás magyar szempontból tehát a Tádzsikisztánban letelepülő magyar befektetők védelmét, jogbiztonságát szolgálja.A megállapodásban foglalt rendelkezések kölcsönös biztosítása Magyarország részéről nem igényel jogszabályi módosítást. A magyar szabályozás garantálja a hazai vállalkozásokkal azonos elbánást a hazánkban letelepülő külföldi beruházók számára. [[18.20]] A megállapodás hatálybalépésével Tádzsikisztánban a magyar beruházók részére is garantáltakká válnak az azonos jogok. A két ország közötti kétoldalú keretben létrejött megállapodásról van szó, ugyanakkor a lisszaboni szerződés hatálybalépése óta a közvetlen külföldi befektetések az Európai Unión belül a közös politika részét képezik. Ez azt jelenti, hogy az Európai Unió tagországai más országokkal akkor köthetnek beruházásvédelmi megállapodást, ha arra az Európai Bizottság is a szükséges hazai felhatalmazás mellett kiadta jóváhagyó felhatalmazását. A Magyarország és a Tádzsik Köztársaság közötti megállapodás esetében ez megtörtént, így a magyar kormány aláírta a dokumentumot. Tisztelt Ház! A megállapodás egyik legfőbb rendeltetése az, hogy a két ország beruházói számára biztosítottak legyenek a beruházásaik védelmét jelentő jogi garanciális elemek. Bízunk abban, hogy a Tádzsik Köztársaság területén beruházóként megjelennek a hazai gazdálkodók. A beruházók számára különösen fontos az esetlegesen, akár az állammal szemben is felmerülő jogviták korrekt, pártatlan választottbíráskodás mellett történő rendezése. Az összességében 14 cikkből álló megállapodás megfelel a nemzetközi normák által adott tartalmi követelményeknek. Ami a megállapodás kereteit illeti, az a beruházót és annak külföldön megvalósított beruházását a partnerországban történt letelepedéstől számítva védi. A külföldön beruházó vállalkozások, cégek számára a négy legfőbb garanciális elemet a következők jelentik: védelmet kapnak a hátrányos megkülönböztetéstől, azaz a diszkriminációtól, és biztosított számukra a legnagyobb kedvezmény és a nemzeti elbánás is; emellett garantált a védelmük a közpolitikai célokon túl megvalósított, illetve a nem megfelelően kompenzált esetleges kisajátítással szemben, valamint a tisztességtelen és méltánytalan elbánással szemben; mindemellett negyedik tényezőként a megállapodás kitér a tőketranszfer lehetőségének védelmére is. A beruházásvédelmi megállapodások így a Tádzsik Köztársasággal létrehozott megállapodás is módot adnak a beruházó és az állam közötti viták rendezésére. Ez a rendelkezés jelenti a beruházók számára a legfőbb garanciális elemet, és ezért képezi részét minden beruházásvédelmi megállapodásnak. Ez a rendelkezés biztosít védelmet azokban az esetekben is, amikor a beruházásvédelmi megállapodás rendelkezései egy adott országban közvetlenül nem végrehajthatóak a partnerország hazai bírósága előtt. Tisztelt Országgyűlés! A megállapodás megkötésétől azt várjuk, hogy a beruházók védelme révén segíteni fogja Magyarország és a Tádzsik Köztársaság beruházási kapcsolatainak fejlődését, ezért kérem, hogy a törvényjavaslatot megvitatni és a későbbiekben elfogadni szíveskedjenek. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót Hörcsik Richárd képviselő úrnak, a Fidesz vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Urak! Kedves Képviselőtársaim! A Magyarország és a Tádzsik Köztársaság között aláírt kétoldalú beruházásvédelmi megállapodás, én úgy hiszem, egy fontos mérföldkő a két ország közötti együttműködésben, egyebek között hozzájárul ahhoz, hogy tovább bővüljön a gyógyszeripari és az élelmiszer-biztonsági együttműködés a két ország között. Tádzsikisztán magyar élelmiszer-biztonsági technológiákat is tervez importálni, mivel az ország területének csak 7 százalékát tudja mezőgazdasági termelésre fordítani, ezért tehát nagy az élelmiszer-biztonság jelentősége. Ezenfelül hatalmas beruházási lehetőségek kínálkoznak Tádzsikisztánban a magyar vízügyi cégek számára, mivel ebben a közép-ázsiai országban van Ázsia vízenergia-készleteinek 54 százaléka. Az országnak számos folyója és hegyi tava van, ugyanakkor a potenciális vízenergiának mindössze az 5 százalékát használja ki, és a lakosságnak csak a 45 százaléka jut hozzá a közvetlen ivóvízhez. Ezzel szeretném érzékeltetni, hogy milyen nagy a lehetőség a magyar vízgazdálkodási technológiák Tádzsikisztánba történő exportjának. A magyar cégek beruházásainak megkönnyítése céljából egy hitelkeret létrehozására is sor került az Eximbanknál. Tisztelt Országgyűlés! Ahogy az államtitkár úr is elmondta, fontos garanciája a fentieknek az előttünk fekvő egyezmény 8. cikke. E jogszabályhely szerint az egyik szerződő állam és a másik szerződő állam beruházója között az egyik szerződő állam területén lévő beruházásával kapcsolatban keletkezett viták rendezését a vitában álló feleknek elsősorban peren kívül, tárgyalásos módon kell egymással rendezniük. Mint bizonyára sokak számára ismeretes, a beruházásvédelmi megállapodások lényegét, értelmét éppen a beruházó tulajdonának védelmét szolgáló választottbíráskodás lehetősége jelenti, ezért fontos, hogy a törvényjavaslattal kihirdetendő egyezmény is tartalmazza a beruházók védelmét szolgáló legfőbb garanciális elemet. Tisztelt Képviselőtársaim! Végül szeretném hangsúlyozni, hogy Magyarország a keleti nyitás keretében nagy hangsúlyt fektet a közép-ázsiai országokkal fennálló kapcsolatok bővítésére, fejlesztésére, amihez szervesen illeszkedik a Tádzsik Köztársasággal való együttműködésnek az előbb vázolt elmélyítése is. Jelenleg Ázsiában van a világ leggyorsabban növekvő régiója. Annak érdekében, hogy a versenyképesség és a biztonság is növekedjen, úgy hiszem, hogy magától értetődik a szoros együttműködés. Hazánk élen jár a gazdasági együttműködésben Ázsiával. Tehát a jelen megállapodás elengedhetetlen a kedvező beruházási feltételeknek a megteremtésére a beruházások biztonsága tekintetében. Éppen ezért kérem képviselőtársaimat, hogy támogassák az előttünk fekvő törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Nagyon köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a többi frakció nem állított vezérszónokot, aminek következtében most a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kétperces felszólalásra nem jelentkezett senki. További képviselői felszólalások ezt csak a kötelesség mondatja velem. [[Derültség. Senki nem jelentkezik.]] , nem jelentkezett senki. Megkérdezem, hogy kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki nem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem. Minthogy további felszólalásra nem jelentkezett senki, az általános vitát lezárom. Megkérdezem az államtitkár urat mint előterjesztőt, kíván-e válaszolni. [[Banai Péter Benő nemet int.]] Nem kíván válaszolni. Tájékoztatom önöket, hogy a módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyrészről az Európai Unió és tagállamai és másrészről a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/19761. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Csepreghy Nándor államtitkár úrnak, a Miniszterelnökség államtitkárának, az előterjesztőnek. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! A jelen törvényjavaslat célja az Európai Unió és a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv kihirdetése. Az Európai Unió és a Fülöp-szigetek közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodást 2012-ben írták alá, az uniós tagállamok mindegyike és maga az EU is ratifikálta. 2017 novemberében az Európai Unió jóváhagyta a saját és a tagállamok nevében a Horvátország csatlakozására tekintettel aláírt jegyzőkönyvet is. A Fülöp-szigetek szenátusa idén januárban tartózkodás és ellenszavazat nélkül jóváhagyta a megállapodást, amelyet az EU olyan mérföldkőnek tekint, amely egy hosszú negatív trendet tört meg. A Fülöp-szigeteki ratifikáció érvényességéhez azonban az elnök aláírására is szükség van még. A keretmegállapodás kötelezettségvállalásokat tartalmaz az emberi jogokra, a terrorizmus elleni harcra, a Nemzetközi Büntetőbíróságra, a migrációra és az adózásra vonatkozó rendelkezésekre, amelyek az Európai Unió külpolitikája szempontjából kiemelt jelentőséggel bírnak. A Fülöp-szigetek fejlődő országként jelenleg is jogosult az EU általános vámpreferencia-rendszerén belüli kedvezményekre, amelynek köszönhetően az ország ezen rendszer egyik legnagyobb haszonélvezője. Tisztelt Országgyűlés! Kérem, hogy a nemzetközi kapcsolatok további erősítése érdekében támogassák a törvényjavaslatot. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm. A vezérszónoki felszólalások következnek, tisztelt Országgyűlés. Hörcsik Richárd képviselő úr, a Fidesz vezérszónoka jön. Parancsoljon! [[18.30]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Urak! Mint ismeretes, Horvátország csatlakozása az Európai Unióhoz teszi szükségessé az EU által harmadik országokkal kötött megállapodások módosítását. Ezek sorába tartozik a Fülöp-szigeteki Köztársasággal korábban már aláírt partnerségi és együttműködési keretmegállapodás is. A Fülöp-szigeteki Köztársaság, mint tudjuk, az egyik legfontosabb állam Délkelet-Ázsiában, amely a világ egyik leggyorsabban fejlődő térsége, rohamosan gyarapodó lakossággal és folyamatosan emelkedő technológiai színvonallal, amit szeretnék hangsúlyozni. A Fülöp-szigeteki Köztársaság helyzete különösen nagy figyelmet generál manapság, a környező szigetvilág feletti uralomért komoly harc folyik Kína és a Fülöp-szigetek között. Tehát az Európai Unió számára ezért stratégiai kérdés is, hogy szoros kapcsolatot ápoljon a Fülöp-szigeteki Köztársasággal. Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarország az Európai Unió, míg a Fülöp-szigetek Délkelet-Ázsia egyik leggyorsabban fejlődő állama. A két ország közötti vízgazdálkodási együttműködés jelentős múltra tekint vissza. A helyi katasztrófavédelem ezért is döntött magyar víztisztító berendezések megrendeléséről. Ezen túlmenően szeretném emlékeztetni államtitkár urat, hogy magyar cégek készítenek úgymond megvalósíthatósági tanulmányt a Fülöp-szigetek legnagyobb tavának a megtisztításához és rehabilitációjához. A Fülöp-szigeteknek tehát nagy szüksége van ilyen víztisztítási technológiákra; egy tízezres település teljes vízellátását jelenleg is magyar berendezés biztosítja. Tisztelt Országgyűlés! A Fülöp-szigetekkel az élelmiszeriparon, a mezőgazdaságon és a vízgazdálkodáson túl egyebek között az elektronika, az orvostechnológia és a gyógyszeripar területén jelentkeznek együttműködési lehetőségek. Tehát úgy hiszem, hogy igenis jelentős eredménynek tekinthető, hogy három magyar húsipari cég kapott exportengedélyt, egyúttal további hét vállalat kérte a magyar kormány segítségét a kiviteli jogosultság megszerzéséhez. Tisztelt Képviselőtársaim! Mint látható, nemcsak hazánk, hanem az egész Európai Unió szempontjából is fontos ezt a technikai módosítást tartalmazó törvényjavaslatot elfogadni. Ezért kérem képviselőtársaimat, hogy támogassák a javaslatot. Köszönöm szépen.
Én is nagyon köszönöm. Tájékoztatom önöket, hogy más frakció nem állított vezérszónokot, így aztán a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Független képviselő nem tartózkodik a teremben, kétperces felszólalásra nem jelentkezett senki. További képviselői felszólalások következhetnének. Megkérdezem, kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. Minthogy további felszólalásra senki nem jelentkezett, az általános vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, hogy kíván-e reflektálni az elhangzottakra. [[Csepreghy Nándor: Köszönöm, nem.]] Államtitkár úr ezt elhárítja, ezt köszönjük. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyrészről az Európai Unió és annak tagállamai, másrészről Ausztrália közötti Keretmegállapodás kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/19762. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Csepreghy Nándor államtitkár úrnak, a napirend előterjesztőjének. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr, az ismételt felszólalás lehetőségét. Tisztelt Országgyűlés! A jelen törvényjavaslat célja az Európai Unió és Ausztrália közötti keretmegállapodás kötelező hatályának Országgyűlés általi elismerése. A keretmegállapodás célja, hogy megerősített partnerséget hozzon létre az Európai Unió és Ausztrália között, keretet biztosítva az együttműködéshez. Ennek érdekében rögzíti a közös érdekű kül- és biztonságpolitikai kérdésekben folytatott politikai együttműködés kereteit, ideértve a terrorizmus elleni küzdelmet, a nemzetközi béke és biztonság előmozdítását, valamint a multilaterális fórumokon való együttműködést. A keretmegállapodás szabályozza továbbá a gazdasági és kereskedelmi kérdésekben folytatott együttműködést, és meghatározza azon ágazatokat, amelyekben a szerződő felek fokozottan együttműködnek egymással. Az Európai Unió és Ausztrália közötti kapcsolatok gazdasági alapjai szilárdak. Ausztrália legfontosabb befektetési partnere az Európai Unió, az Egyesült Államokat is megelőzve. Tisztelt Ház! Magyarország és Ausztrália között 1972 óta áll fenn diplomáciai kapcsolat. A tavalyi évben történelmi jelentőségű találkozóra került sor, amikor első ízben látogatott hazánkba az ausztrál főkormányzó. A magyar V4-elnökség szervezésében idén is folytatódik a kétoldalú kapcsolatok erősítése, januárban a visegrádi országok megbeszélést folytattak az ausztrál kereskedelmi miniszterrel, a következő napokban pedig sor kerül a külügyminiszter fogadására. Ausztrália nemzetpolitikai szempontból is kiemelt reláció hazánk számára, hiszen ausztrál hivatalos adatok szerint a magát magyar származásúnak vallók száma 73 613 fő az országban. Tisztelt Országgyűlés! Kérem, hogy a nemzetközi kapcsolatok további megerősítése érdekében támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen. A vezérszónoki felszólalások következnek, tisztelt Országgyűlés. Hörcsik Richárd képviselő úr, a Fidesz vezérszónoka jön. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az Európai Unió és tagállamai fontosnak tartják az Ausztráliával fennálló kapcsolatok további elmélyítését és fejlesztését, ahogy hallottuk, a politikai, gazdasági és kulturális élet valamennyi területén. Magyarország és a visegrádi országok számára is, úgy vélem, kiemelkedő jelentőségű az Ausztráliával való együttműködés. Egyébként ezt támasztja alá, hogy nemrégiben sor került a V4-ek és Ausztrália külgazdasági minisztereinek találkozójára. Tehát azt látjuk, hogy Ausztrália figyelme egyre inkább Közép-Európára irányul. A visegrádi csoport tehát támogatja az Ausztrália és az Európai Unió közötti szabadkereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalások mielőbbi megkezdését, és remélhetőleg már február végén döntés születik erre vonatkozóan, és tavasszal megindulhatnak a tárgyalások. Úgy hiszem, a visegrádi országok számára különösen fontos lesz az autóipar és a mezőgazdaság kérdésköre. Tisztelt Képviselőtársaim! Tudjuk, hogy Ausztrália komoly gazdasági szereplő, amely az elmúlt 25 évben folyamatos növekedést mutatott. Az Európai Unió és a világ gazdaságai nagy változás előtt állnak, mert a termelésről a digitalizáció felé tolódik a hangsúly. Az ausztrál miniszter a kereskedelem és a befektetések bővítését, továbbá a gazdasági kapcsolatok erősítését szorgalmazta Európával, és ezen belül különös tekintettel a visegrádi országokra. Az együttműködésnek kiemelkedő területe lehet még az innováció és a kutatás-fejlesztés. S azt is fontos hangsúlyozni, hogy Ausztrália jelentős tapasztalatokkal rendelkezik a bevándorláspolitika területén, amire szintén tekintettel lehetünk. Mindezeket figyelembe véve üdvözöljük az Európai Unió és Ausztrália között megkötött keretmegállapodást, és a Fidesz képviselőcsoportja nevében kérem képviselőtársaimat, hogy támogassák azt. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen. Tájékoztatom önöket, hogy a többi frakció nem állított vezérszónokot, így a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Független képviselő nem tartózkodik a teremben. Kétperces felszólalásra nem jelentkezett senki. Kérdezem, kíván-e élni valaki a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. Az általános vitát ezennel lezárom. Államtitkár úr kíván-e reflektálni? [[Csepreghy Nándor: Köszönöm, nem.]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Nemzetközi Vasúti Árufuvarozásról szóló Megállapodás és Mellékletei 2017. évi módosításainak kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/19760. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Csepreghy államtitkár úrnak, az előterjesztőnek. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A most tárgyalt törvényjavaslat a nemzetközi vasúti árufuvarozásról szóló megállapodás és mellékletei 2017. évi módosításainak kihirdetéséről rendelkezik. A megállapodást a kelet-európai szocialista országok az egymás közötti vasúti forgalom szabályozására kötötték 1951-ben. Az alapító tagok, így Magyarország is 1991-ben kiléptek az egyezményből, majd 2001-ben hazánk újból csatlakozott a megállapodáshoz. A megállapodás és mellékleteinek éves módosításait a nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásokról szóló törvény alapján törvényben kell kihirdetni. A 2017. évi módosítások az alapegyezményben, az 1., 5. és 6. számú mellékleteiben formai és szövegtechnikai pontosításokat, a 3. számú mellékletben pedig érdemi változásokat és kiegészítéseket céloznak. A 2017. évi módosítások és kiegészítések érintik a fuvarlevél kitöltésének rendjét és a kitöltéshez fűzött magyarázatokat, a megállapodás alapján végzett nemzetközi fuvarozásban részt vevő fuvarozókra vonatkozóan közzétenni szükséges adatokat, a rakomány megengedett méretére és tömegére, valamint a kocsiban történő elhelyezésére és rögzítésére vonatkozó iránymutatásokat, és nem utolsósorban a hűtőkonténereknek a pőrekocsikon történő elhelyezésének és rögzítésének előírásait is. [[18.40]] A módosított megállapodás és mellékletének kihirdetése szükséges ahhoz, hogy a Magyarországon működő, nemzetközi fuvarozásban részt vevő vasúttársaságok egyértelműen és hatékonyan tudjanak alkalmazkodni a megállapodásban foglaltakhoz az áruk közvetlen nemzetközi forgalmában a megállapodásban részes tagállamok vasútvonalain végzett fuvarozásaik során. Kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a beterjesztett törvényjavaslatot elfogadni, a megállapodás és mellékleteinek kihirdetését támogatni szíveskedjenek. Köszönöm, elnök úr.
Nagyon köszönöm. Vezérszónoki felszólalások következnek. Hörcsik Richárd képviselő úr, a Fidesz vezérszónoka, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja a nemzetközi vasúti árufuvarozásról szóló megállapodás. Engedje meg, elnök úr, hogy oroszul is idézzem.
Kértem volna már!
Szoglasenyije o Mezsdunarodnom Gruzovom Szoobscsenii, rövidítve: SZMGSZ. Csak azért az eredeti nyelven szerettem volna elmondani, mert így érthető, közérthető, hogy miért ez az SZMGSZ rövidítés.
Nagyon köszönjük, hogy gazdagított minket ezzel. Parancsoljon, folytassa!
Köszönöm szépen. Tehát magyarul folytatván, az említett SZMGSZ az elmúlt időszakban szinte minden évben napirendjére került az Országgyűlésnek. Az ekkor elhangzott viták során én úgy láttam, hogy méltatlanul kevés szó esett a képviselői felszólalásokban arról, hogy miért fontos egy ilyen egyezmény, és miért fontos, hogy az SZMGSZ részesei, felei lehessünk. Kérem, engedjék meg, hogy a kései óra ellenére is röviden szóljak néhány szót a vasúti árufuvarozással kapcsolatos egyezmények jelentőségéről és magáról az SZMGSZ szerepéről is.Nos, úgy látjuk, tisztelt képviselőtársaim, hogy az SZMGSZ elengedhetetlen a keleti irányú vasúti árufuvarozás végzéséhez, mivel a keleti irányú áruszállítás szabályait, előírásait tartalmazza részletesen, így a tárgyalt egyezmény hiányában a keleti vasúti szállítások szinte ellehetetlenülnének, Magyarország vasúti szempontból lényegében ekkor megszűnne létezni Oroszország és az ázsiai államok számára. Tehát a keleti irányú forgalom leépülése ellehetetlenítené a záhonyi átrakókörzet működését, valamint számos munkahely kerülne veszélybe, miközben az átrakási tevékenység hasznát bizony mások Szlovákia vagy akár Lengyelország fölözhetnék le. Fontos azonban, tisztelt képviselőtársaim, megjegyezni azt is, hogy a vasúti szállítás szempontjából Oroszország és elnök úr számára is megjegyzem, így az orosz nyelv is különösen fontos, megkerülhetetlen tényező. Tisztelt Képviselőtársaim! Nos, adottság az is, hogy hazánk nemcsak földrajzilag van közel Oroszországhoz, hanem az orosz szabványú vasút is eléri Magyarországot. Jól tudjuk azt, hogy hazánkban a záhonyi átrakókörzetben egészen Tuzsérig lehet széles nyomtávú pályán közlekedni. A magyar, egyben Európa nagy részén létező szabvány a sínek közötti távolságra csak emlékeztetni szeretném képviselőtársaimat 1435 milliméter, ezzel szemben tőlünk keletre már 1520 milliméteres táv a bevett. Tehát látszólag ez az apró különbség nagyon komoly eltéréseket indukál a széles nyomtávú és a normál nyomtávú rendszerek között. Nem véletlen, képviselőtársaim, hogy az Európai Unió negyedik vasúti csomagja is kénytelen eltérést engedni azon országok számára, ahol kizárólag az orosz rendszer honosodott meg, hiszen az eltérő fejlődési irányok egységesítése végtelen mennyiségű pénzforrás hiányában lehetetlen vállalkozás volna. Tehát ezért van szükség ilyen dokumentumokra, amelyek kötelezően szabályozzák azokat a technológiai előírásokat, szabványokat, s a többi, hogy az eltérő rendszerekből érkező fuvarokat is tudja kezelni a magyar vasúti rendszer összes releváns szereplője. Tisztelt Képviselőtársaim! Kisebb műszaki szakértelemmel, nekünk, filoszoknak is belátható, hogy a fenti követelmények meghatározása a balesetmentes vasúti közlekedés fenntartását és a pálya kíméletét egyaránt szolgálja. Természetesen ezeknek az előírásoknak a betartását is komolyan kell venni és ellenőrizni. Ebben ma már a MÁV által komoly beruházás árán telepített úgynevezett diagnosztikai berendezések is segítségünkre vannak. Választókerületemben a Szlovákia felől a határállomásokon belépő tehervonatok által okozott kockázatok kiszűrését segíti például Hidasnémetiben és Sátoraljaújhelyen egy-egy rakszelvényt ellenőrző berendezés és egy-egy kerékterhelést ellenőrző eszköz is. Ezeknek a drága berendezéseknek köszönhetően kiszűrhetőek a balesetveszélyes vagonok, így szignifikánsan nőtt a vasútbiztonság Abaújban és Zemplénben. Tisztelt Képviselőtársaim! Már csak erre való tekintettel is kérem, támogassák ezt a javaslatot.
Nagyon köszönöm, képviselő úr. A többi frakció nem állított vezérszónokot, így aztán a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Független képviselő nem tartózkodik a teremben, kétperces felszólalásra nem jelentkezett senki. Megkérdezem, kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. Megállapítom, hogy nem. Az általános vitát lezárom. Államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván élni a vitában elhangzottakra válaszolandó, így aztán közlöm önökkel, tisztelt Országgyűlés, a módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Na, most soron következik a Magyarország Kormánya és az Azerbajdzsáni Köztársaság Kormánya között a nemzetközi közúti személyszállításról és árufuvarozásról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/19764. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Csepreghy államtitkár úr az előterjesztő, parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat a Magyarország Kormánya és az Azerbajdzsáni Köztársaság Kormánya között kötendő, a nemzetközi közúti személyszállításról és árufuvarozásról szóló megállapodás kihirdetéséről rendelkezik, amely megállapodást 2017. december 7-én Bécsben írták alá. A törvényjavaslat célja a két ország közötti megállapodás kötelező hatályának elismeréséhez szükséges felhatalmazás megszerzése és kihirdetése. Az Azerbajdzsán és Magyarország közötti közúti személyszállítást és árufuvarozást jelenleg nem szabályozza kétoldalú dokumentum, ezért ez mindenképpen fontos, és kiemelten fontos az erre vonatkozó kormányközi megállapodás létrehozása, amely megteremti a tevékenységek jogi keretét. A kidolgozott megállapodás a kétoldalú vagy tranzitban átmenő, közúton végzett személyszállítási és árufuvarozási tevékenységet szabályozza. A megállapodás rögzíti a személyszállítás és árufuvarozás végzésének feltételeit, az árufuvarozás adó- és engedélymentességének eseteit. Szabályozza a túlméretes vagy veszélyes áruk szállítását, rendelkezik a fuvarozók kötelezettségeiről, a szabálysértés esetén hozandó intézkedésekről, továbbá meghatározza a megállapodás végrehajtásáért felelős illetékes szerveket és munkacsoportot. A megállapodás biztosítja a két fél közötti közúti személyszállítást és árufuvarozást, hozzájárul Magyarország keleti irányú gazdasági kapcsolatainak erősítéséhez, és elősegíti a kétoldalú kereskedelmi, gazdasági kapcsolatok erősödését. Kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a beterjesztett törvényjavaslatot elfogadni és a megállapodás kihirdetését támogatni szíveskedjen. Köszönöm szépen.
Én is köszönöm. Vezérszónoki felszólalás következik. Hörcsik Richárd képviselő úr, a Fidesz vezérszónoka, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Ahogy már elhangzott, az előttünk fekvő T/19764. számú törvényjavaslat a Magyarország Kormánya és az Azerbajdzsáni Köztársaság Kormánya között a nemzetközi közúti személyszállításról és árufuvarozásról szóló megállapodás kihirdetését célozza. A kétoldalú kormányközi közlekedési egyezmények fontos szerepet játszanak a nemzetközi közúti fuvarozásban. A megállapodások a viszonosság és kölcsönös érdekek alapján szabályozzák a két ország közötti, valamint a területünkön tranzitforgalomban áthaladó közúti személyszállítást és árufuvarozást. Magyarország és Azerbajdzsán között a közúti személyszállítást és árufuvarozást eddig nem szabályozta kétoldalú megállapodás, ezért rendkívül fontos, tisztelt képviselőtársaim, hogy megteremtsük a fuvarozás jogi keretét a két ország viszonylatában. [[18.50]] Tisztelt Képviselőtársaim! A magyar-azeri gazdasági együttműködés egyre intenzívebbé válik, az azeri piacon egyre több magyar vállalat és termék jelenik meg. Jelenleg mintegy 130, magyar vállalat által gyártott gyógyszer van forgalomban Azerbajdzsánban. Az azeri fél arra törekszik, hogy erősítse együttműködését az Európai Unióval is nemcsak az energia, hanem például a szállítmányozás területén is, mivel Azerbajdzsán elhelyezkedése nagyon kedvező ebből a szempontból. Ezt a törekvést jelzi, hogy intenzív tárgyalások folynak stratégiai partnerség létrehozásáról az Európai Unió és az Azerbajdzsáni Köztársaság között. Tehát, képviselőtársaim, az EU számára kiemelt fontosságú a jó kapcsolati viszony kiépítése a szomszédjaival, a regionális együttműködés fejlesztése pozitívan hathat Európa gazdasági fejlődésére. A fentiek ismeretében úgy vélem, hogy az előttünk lévő törvényjavaslat az egész Ház támogatását bírhatja, ezért kérem önöket, támogassák. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Más frakció nem állított vezérszónokot. Független képviselő nincs jelen. Kétperces felszólalásra nem jelentkezett senki. Képviselői felszólalások következhetnek. Kérdezem, hogy kíván-e valaki szólni. [[Nincs jelzés.]] Megállapítom, hogy nem. Az általános vitát lezárom. Államtitkár úr kíván-e reflektálni? [[Jelzésre:]] Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Engedje meg, hogy az azeri-magyar keretmegállapodás keretében mint ebben a parlamenti ciklusban elmondott utolsó felszólalásom keretében köszönjem meg az Országgyűlés nyilvánosságának az elmúlt ciklusban tanúsított figyelmét a kormány munkája iránt, és azt a támogatást is, amit a Miniszterelnökség önöktől kapott. Köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönjük. Nem tudtam, hogy Koszovó már nem az öné [[Derültség.]] , de akkor majd Völner államtitkár úr lesz a következő napirendi pontnál. Jó egészséget kívánunk, meg jó idegrendszert!Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország és a Koszovói Köztársaság között létrejött kiadatási egyezmény kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/19763. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Völner Pál úrnak, az Igazságügyi Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat célja Magyarország és a Koszovói Köztársaság között létrejött kiadatási egyezmény kihirdetése. Az egyezmény célja Magyarország és a Koszovói Köztársaság között a kiadatás eljárásjogi kereteinek megteremtése. Az egyezmény meghatározza a kiadatási bűncselekmények körét, a kiadatás megtagadásának kötelező és mérlegelhető okait, rögzíti a kiadatási kérelmek megküldésére és fogadására kijelölt központi hatóságokat, a kiadatási kérelem tartalmi elemeit és kötelező mellékleteit, valamint rendezi a harmadik állam részéről történő továbbadás, illetve a kiadatási kérelmek ütközésének eseteit. Az egyezmény rendelkezik a specialitás elvének érvényesüléséről, az ideiglenes letartóztatásról, a személy átadásáról, illetve annak elhalasztásáról, az ideiglenes kiadatás intézményéről, valamint az átmenő szállításról. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Az egyezmény tartalmazza továbbá a tárgyak elkobzásáról és átadásáról, a költségviselésről, az adatvédelemről, a más nemzetközi szerződésekhez való viszonyról és vitarendezésről szóló rendelkezéseket. Az egyezmény kihirdetését törvényben szükséges megtenni, mivel az állampolgárok alapvető jogait és kötelezettségeit is érintő kérdésekben kell állást foglalni. Az egyezményben nem szabályozott kérdésekben a nemzetközi bűnügyi jogsegélyről szóló törvény rendelkezései az irányadók. Az egyezmény csak akkor léphet hatályba, ha a részes államok saját nemzeti joguknak megfelelően kihirdetik az egyezmény rendelkezéseit. Tisztelt Országgyűlés! Kérem a tisztelt képviselőket, hogy fogadják el a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Köszöntöm újra a képviselőtársaimat. A vezérszónoki felszólalások következnek. Megadom a szót a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának, Hörcsik Richárd képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A Magyarország és a Koszovói Köztársaság között létrejött kiadatási egyezmény kihirdetéséről szóló T/19763. számú törvényjavaslat beterjesztése, úgy hiszem, egy nagyon fontos lépés a két ország kapcsolata között. Az egyezmény elősegíti a nemzetközi bűnözés elleni hatékonyabb közös fellépést, mivel lehetővé teszi, hogy az egyik országban körözött bűnözőket a másik ország kiadja, illetve megakadályozza, hogy az egyik országból szökött bűnözők menedéket találjanak a másik országban. Az egyezmény egyúttal azt is szabályozza, hogy milyen esetekben lehet megtagadni a kiadatást.Tisztelt Képviselőtársaim! Az általunk tárgyalt javaslat nemcsak a személyek kiadatására, hanem a bizonyítékul szolgáló, valamint a bűncselekményt elkövető személynél talált tárgyak átadására is kiterjed. Az előttünk fekvő egyezmény szabályozza az eljárási kérdések között az egyidejű kérelmeket, ugyanakkor rendelkezik a kegyelemben részesített személyek kapcsán követendő eljárás és az elévülés mellett a személyes adatok védelméről is. Tisztelt Képviselőtársaim! Ez az egyezmény hozzájárul ahhoz, hogy a két ország továbbfejlessze és megerősítse a kétoldalú kapcsolatrendszert. Mint láthattuk, Magyarország Koszovóval ápolt kapcsolatai egyre erősödtek az elmúlt időszakban, tehát értelemszerű, hogy a büntetőjogi területen is előre kell lépni. Éppen ezért úgy gondoljuk, hogy egy stratégiai cél érdekében tett, apró lépésről van szó, amikor ezt a törvényjavaslatot elfogadjuk. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt a monitoromon nem látok. Ezzel az általános vitát lezárom.Megkérdezem Völner Pál államtitkár urat, hogy kíván-e élni a zárszó lehetőségével. [[Dr. Völner Pál nemet int.]] Nem kíván. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Most soron következik a Magyarország és a Koszovói Köztársaság között létrejött, az elítélt személyek átszállításáról szóló egyezmény kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/19765. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Megadom a szót Völner Pál államtitkár úrnak, az Igazságügyi Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat célja a Magyarország és a Koszovói Köztársaság között létrejött, az elítélt személyek átszállításáról szóló egyezmény kihirdetése. Az egyezmény célja Magyarország és a Koszovói Köztársaság között az elítélt személyek átszállítására vonatkozó szabályok megállapítása annak érdekében, hogy az elítéltek társadalomba történő visszailleszkedésének elősegítése céljából saját államukban tölthessék le végrehajtandó büntetésüket. Az egyezmény meghatározza az elítélt személyek átszállításának feltételeit, az eljárás lefolytatása érdekében megküldendő iratokat, rögzíti az átszállítási kérelmek megküldésére és fogadására kijelölt központi hatóságokat, az átadás szabályait, az átvett büntetés végrehajtásának szabályait, rendezi a tájékoztatási kötelezettségekre vonatkozó szabályokat a felek között, valamint az elítélt személy irányába. Az egyezmény rendelkezik az átmenő szállításáról, a nyelvhasználatról, a költségek viseléséről, a más nemzetközi szerződésekhez való viszonyról és a vitarendezésről. Az egyezmény kihirdetését törvényben szükséges megtenni, mivel az állampolgárok alapvető jogait és kötelezettségeit is érintő kérdésekben kell állást foglalni. Az egyezményben nem szabályozott kérdésekben a nemzetközi bűnügyi jogsegélyről szóló törvény rendelkezései az irányadók. Az egyezmény csak akkor léphet hatályba, ha a részes államok saját nemzeti joguknak megfelelően kihirdetik az egyezmény rendelkezéseit. Tisztelt Országgyűlés! Kérem a tisztelt képviselőket, hogy fogadják el a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Hörcsik Richárd képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ez az utolsó mai vezérszónoki felszólalásom, ezért igyekszem röviden összefoglalni az előttünk lévő T/19765. számú törvényjavaslatot, ami a Ház asztalán fekszik. E törvény elfogadásával az Országgyűlés egy olyan egyezmény kötelező hatályának elismerésére ad felhatalmazást, amely a büntetőjog területén folytatott nemzetközi együttműködés továbbfejlesztését szolgálja. [[19.00]] Ahogy államtitkár úr is említette, az egyezmény közvetett célja, hogy a bűncselekmény elkövetése következtében szabadságuktól megfosztott külföldiek lehetőséget kapjanak a büntetésüknek saját társadalmukban való letöltésére. A közvetlen cél pedig az előbbihez szükséges, a saját országaikba való átszállítás jogi feltételeinek biztosítása. Kérem, engedjék meg, hogy pusztán három fontos részletre ráirányítsam a figyelmet a törvényjavaslat kapcsán. Az egyik az egyezmény alapjául szolgáló reciprocitás elve. A kölcsönösség mellett a javaslatban biztosított a kettős büntetés eltörléséből fakadó intézkedésként az is, hogy a büntetés-végrehajtó fél által a végrehajtást követően az ítélkező fél már nem kísérelheti meg az általa hozott jogerős ítélet végrehajtását. Aztán az egyes büntetőjogi együttműködéssel kapcsolatos nemzetközi egyezmények alapvető része a felek közötti tájékoztatás kereteit szabályozó rendelkezés. Emellett az előttünk fekvő javaslat szabályozza az átmenő szállítást vagy a harmadik állam területéről való szállítás kérdéskörét. Tisztelt Képviselőtársaim! Végül rá kell mutatni arra is, hogy a nemzetközi szerződésekben szokásos módon tisztázott a nyelvhasználat és a költségviselés is. Úgy vélem, fontos itt is kiemelni azt, hogy egyformán használható a szerb és az albán nyelv is a kapcsolattartás során. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő szerződést 2017. november 24-én írták alá a felek. Van azonban egy másik fontos dátum is, amit ilyenkor, úgy hiszem, fontos a tisztelt Ház előtt felidézni, mivel március 19-én lesz egy évtizede, hogy a magyar kormány elismerte a független Koszovót. Az államok mint nemzetközi jogi jogalanyok között felmerülő kérdések rendezésének bevált módja a szerződéskötés. Úgy vélem, hogy egy ilyen lényeges kérdésben, mint az átszállítás és az ítéletek adaptálásának kérdése, időszerűvé vált a jogviszonyok egyértelmű szabályozása. Éppen ezért a Fidesz frakciója nevében kérem képviselőtársaimat, hogy támogassák az előttünk fekvő törvényjavaslatot. Végül, tisztelt elnök úr, engedje meg, hogy megköszönjem elnök úrnak is az egész ciklusban végzett munkáját. Mivel lassan itt van az utolsó parlamenti ülésnap, ezért köszönöm, hogy együtt tudtunk működni.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Külön köszönöm utolsó mondatát. Remélem, hogy az elkövetkező időszakban még lesz számos lehetőségünk arra, hogy egymást hallgassuk.Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e valaki a vitában felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem Völner Pál államtitkár urat, hogy kíván-e zárszót mondani. [[Jelzésre:]] Nem kíván. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Most, mivel a napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk, a napirend utáni felszólalás következik. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett a Fidesz képviselőcsoportjából Tuzson Bence képviselő úr: „Fejlesztések és beruházások az elmúlt években Pest megye 5. számú választókerületében” címmel. Képviselő úr, államtitkár úr, öné a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr, a szót. Az utóbbi időben, úgy, mint az ország egészében, Dunakeszin, Pest megye 5. számú választókerületében is komoly fejlesztések zajlottak le. Dunakeszin, Fóton, Gödön, Csomádon, Csömörön és Erdőkertesen nagyon sok minden megújult.Ha csak Dunakeszire tekintünk, látjuk, hogy a város képe is megváltozott az utóbbi időszakban. A legnagyobb eredménynek azonban a magam részéről azt tartom, hogy egy új 24 tantermes iskolával egészülhetett ki a város. Fontos közlekedésfejlesztési beruházások is voltak, és a következő időszakban ezek folytatódni is fognak. Hiszen a 2-es és a 2/A közötti út nemsokára meg fog épülni, ugyanígy az M2-es autóút is ki lesz szélesítve, megkönnyítve ezzel sokak számára a Budapestre való bejárást. Dunakeszi mellett természetesen Gödön is fejlesztések zajlanak, és fejlesztések fognak zajlani a következő időszakban is. Körülbelül 2 milliárd forintból újulnak meg Gödön állami támogatásból a belső utak, a belső közlekedés. A következő időszakban itt is épülni fog egy 24 tantermes iskola, és ezenfelül uszodája is lesz a városnak, ráadásul egy olyan uszodája, ahol még a műugrást is lehet a következő időszakban gyakorolni. Emellett természetesen Fóton is fejlesztések zajlottak, valósultak meg. Ne felejtsük el azt, hogy Fóton van Ybl Miklós egyik első, nagyon fontos és művészettörténeti értékkel is rendelkező alkotása, a katolikus templom, amelynek megújítására az elmúlt időszakban 500 millió forintot költött a magyar állam. Emellett elkezdődött, részben elkezdődött a fóti Károlyi-kastély megújítása is. Emellett itt is útfelújítások zajlottak, és nagyon sok beruházás valósulhatott meg, és a következő időszakban itt is a közlekedésfejlesztés területén is nagy előrelépések lesznek. Ha már közlekedésfejlesztésről van szó, a Budapest-Vác vasútvonal is megújult és megújul, és ezen a területen lesz először Magyarországon emeletes motorvonat. Ezek a vonatok 2019-re fognak elkészülni, attól az időponttól kezdve járhatnak ezen a szakaszon. Ezenkívül a kistelepüléseken is, Csomádon is az egészségház megújításával vagy pedig több utca leaszfaltozásával komoly fejlesztések valósulhattak meg. Ilyen fejlesztésekről beszélhetünk Veresegyházon is, ahol a kormány legutóbbi döntésének értelmében egy katolikus iskola fog megvalósulni. Ehhez 2 milliárd 600 millió forintos támogatást biztosít a magyar állam. Ez egy katolikus gimnázium lesz. Emellett zajlik, éppen most zajlik a közbeszerzése a református iskola kibővítésének is. Emellett még számos beruházás valósul meg az egészségfejlesztés területén. Hiszen Dunakeszivel együtt, ahol 2 milliárdos egészségügyi fejlesztés van, Veresegyházon a Misszió fog megújulni, és ezenkívül még Csömörön is 200 millió forintból az egészségház megújítására sor fog kerülni. Szóval, az 5. számú választókerület, Pest megye 5. számú választókerülete nagyot fejlődött az elmúlt időszakban, és a következő időszakban is nagyot fog fejlődni. Szeretném megköszönni a választópolgároknak a támogatásukat ebben a munkában, hiszen a választópolgárok nélkül, Dunakeszi választókerületének polgárai nélkül ezeket az eredményeket nem tudtuk volna megvalósítani. Tisztelt Országgyűlés! Első képviselői ciklusom utolsó felszólalásában engedjék meg, hogy köszönetet mondjak azoknak, akik nélkül ezt a felemelő, felelősségteljes munkát nem tudtam volna elvégezni, sikerre vinni. Szeretném megköszönni szüleimnek, Kovács Juditnak és Tuzson Balázsnak, hogy a munka és a család szeretetére neveltek. Tőlük megtanultam, hogy különleges teljesítmény nélkül nem lehet különleges eredményt elérni. Köszönöm feleségemnek, Kassai Borbálának, hogy kitartó és megértő volt velem szemben. Az ő támogatása nélkül ma nem beszélhetnék itt, önök előtt Európa legszebb parlamentjében. Végezetül köszönöm gyermekeimnek, Barnabásnak, Emíliának, Balázsnak és Domonkosnak, hogy erőt adtak és erőt adnak nekem a munkához. Számomra ők az iránytű és a mérce. Mi Magyarországért, az egész magyarságért, gyerekeink jövőjéért dolgozunk. Ehhez kérem a magyar emberek támogatását. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalás végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Köszönöm a jegyzőkönyvvezetést, köszönöm az Országgyűlés Hivatala munkatársainak munkáját, köszönöm a jegyzők munkáját. Az ülésnapot bezárom. Az Országgyűlés holnap reggel 9 órakor folytatja munkáját. Mindenkinek szerencsés hazatérést, nyugodalmas jó éjszakát kívánok.