[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Szeretettel köszöntöm képviselőtársaimat. Az Országgyűlés nyári rendkívüli ülésének 2. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Tiba István és Szilágyi György jegyző urak lesznek a segítségemre.Köszöntöm kedves vendégeinket és mindenkit, aki figyelemmel kíséri mai ülésünket. Szokásunknak megfelelően a napot napirend előtti felszólalásokkal kezdjük. „Nagy pénz, kis foci” címmel a DK képviselőcsoportjából Varju László képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nagy pénz, kis foci, vagy kis pénz, nagy foci, de úgy is fel lehetne tenni a kérdést, hogy gyenge forint, drága utazás. Feltehetnék ezt a kérdés a labdarúgó-világbajnokságra utazók már így az elején, akik a szabadságukat erre szánták, hogy az oroszországi focit megnézik, mert ők most már közvetlenül érzik azt, hogy mennyivel drágábba kerül az utazásuk. Azok pedig, akik ezután mennek, különösen érezni fogják, bár ezek közé biztosan nem tartozik Orbán Viktor, aki majd a helyszínen fogja megtekinteni a döntőt, és kiutazásakor ez nem lesz probléma. Nem úgy a többi, nyári szabadságra igyekvő, akiket már értesítettek az utazási ügynökségek a drágulásról, vagy azok, akik eurót vásárolnak, már tudják, mennyivel többet kell fizetni a nyaralásukért. De nézzük sorjában! Még egy hónapja sincs, hogy az önökhöz közel álló gazdasági oldal így írt: „Sokunkra ráijesztett hétfőn a forint, amikor szinte megállíthatatlanul menetelt a 320-as kulcsszint felé, aztán a nap második felében megfordult a széljárás, egészen 318 alá kapaszkodott vissza. Ma az MNB kamatdöntésére, pontosabban az azt követő közleményre figyeltek a befektetők. Ebben a jegybank nem fogalmazott meg aggodalmat a közelmúltban látott forintgyengülés és hozamemelkedés kapcsán.” Ez így lesz a jövőben is? Ma is, amikor már tudjuk, hogy 324 forint felett jár az euróárfolyam? 324 forint ma egy euró, képviselőtársaim, ez történelmi mélypont. Ehhez képest a magyar fizetőeszköz még a világgazdasági válság alatt is szárnyalt, akkoriban, amikor önök azt hirdették, hogy tönkrement az ország. Az a kérdés, hogy ha akkor tönkrement önök szerint, akkor mi jön most ezután. Meg kell barátkoznunk a 330 forintos árfolyammal? Képviselőtársak! Leértünk a gödör aljára, vagy még mindig nem? Most csak egy dolog látszik biztosnak, hogy messze még a vége, és a Matolcsy György vezette jegybank korábban soha nem látott mélységbe ásta el a nemzeti fizetőeszközt. Mondok egy idézetet, kérem, elevenítsék fel magukban, hogy ki mondta ezt és mikor: „Az a miniszterelnök, akinek a kormányzása alatt az euró 300 forint fölé emelkedik, nem tud kormányozni, és le kell mondania.” Jól emlékeznek, Orbán Viktor mondta ezt 2008-ban e falak között. Hol van már a 300 forintos euró, kedves képviselőtársak?! Önök, akik akkor lemondást követeltek, a mostani 324 forintnál a miniszterelnök felnégyelését is követelhetnék, mégsem hallom az önök hangját; csak az ijedelmüket, s nyilván azért van ez így, mert pontosan tudják, hogy önök keményen megdolgoztak azért, hogy ilyen gyenge a forint, ami tudatosan jutott el idáig az évek alatt. Ezen veszítettek a boltokban egyre magasabb árat fizető emberek, veszítettek a rekordáron tankoló autósok, és nyernek az exportképes vállalatok, és nyernek azok, akik külföldi számlákon tartják a pénzüket. És kétségtelenül nagyot nyert Matolcsy György, a forint gyengüléséből alapítványainak újabb milliárdok, 60 milliárd is juthat, amely elveszti közpénzjellegét, és vásárolnak rajta szőnyeget, luxusingatlanokat, Origót, Echo TV-t finanszírozó, hazugságokat gyártó és azokat hangsúlyozó tévémédiumokat támogatnak mindebből. Ebből, uraim, egy dolog látszik biztosan [[Németh Szilárd István: Hogy nem vetted be a gyógyszeredet.]] : a forint esetében is a kevesek Fideszének kedvez mindez, és a sokak Magyarországa pedig az utolsó. De miért éri meg önöknek a magyar fizetőeszközt a bóvli pénzeszközök közé belökni? Itt a magasabb infláció, hiszen ráadásul a jegybank a tegnapi napon mindezt be is jelentette. A stabilitási törvény kimondja, hogy amennyiben a gazdasági növekedés és az infláció egyaránt meghaladja a 3 százalékot, akkor az egyébként hatályosnál szigorúbb szabályoknak kell megfelelnie a költségvetési törvénynek. A kormány a költségvetési törvény tervezetében 4,1 százalékos növekedést jósol, 2,7 százalékos inflációval számolt, de tegnap, június 19-én megjelent a legilletékesebbtől, az MNB-től, hogy 3,1 százalék lesz a várható infláció. Ezzel nyugodtan kimondhatjuk, a 2019-es költségvetésitörvény-javaslat nem felel meg a magyar törvények szerinti költségvetési szabályoknak. Orbán Viktornak tehát nem kell jóstehetségnek lennie ahhoz, hogy az eljövendő válságról beszéljen, ha azt ő maga állítja elő. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében az elhangzottakra Tállai András államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Azt javaslom, hogy nem olyan sokat, de egy kicsit gondoljunk vissza a magyar történelemben, ha úgy tetszik, mert már történelem az MSZP kormányzásának az ideje. Éppen képviselő úr akkor még a kormányzó frakció tagjaként, MSZP-s frakciótagként bizony nagy elánnal támogatta az akkori kormány gazdaságpolitikáját, amelynek a következő eredményei születtek. Egymillió család került a devizahitel felvétele kapcsán devizaválságba. [[Varju László: Miért ilyen magas az euró?]] Jelentősen növekedtek az MSZP, az önök kormányzása idején - mert most itt nagyon fel tudja emelni a hangját, de egy kicsit gondoljunk vissza, hiszen ön részese volt ennek - a rezsiköltségek. Jelentősen növekedtek a gázárak, jelentősen növekedtek a lakhatási, a megélhetési költségei a magyar családoknak. [[Tordai Bence: 2018 van!]] Mi történt a nyugdíjasokkal? A nyugdíjasoktól elvették a 13. havi nyugdíjat, a nyugdíjak reálértékét nem tudták megtartani, és folyamatosan csökkent a nyugdíjasok életszínvonala. Ha a gazdaság eredményeit nézzük, önök 80 százalék fölé vitték a GDP-hez mérten az államadósság mértékét, jelentősen növekedett folyamatosan az infláció, ami szintén visszahatott a lakosság megélhetésére [[Korózs Lajos: 325 forint az euró!]] , és bizony az önök politikájának következtében 12 százalék lett a munkanélküliség, több mint 500 ezer embernek nem volt abban az időben munkája Magyarországon. Ilyen helyzetben vette át a Fidesz a kormányzást. Na nézzük, hogy mi történt 2010 óta, és ön kit és mit kritizál most. [[Bangóné Borbély Ildikó közbeszól.]] Először is, a Fidesz kormányzása idején fenntartható növekedési pályára állt a gazdaság, összességében több mint 4 százalék fölötti az átlag GDP-növekedés, ami meghaladja az Európai Unió átlagát, mi több, annak duplája. A GDP-növekedés pozitív hatásai természetesen érezhetők már a gazdaságban, érezhetők a munkavállalók körében. Folyamatosan növekszik a jövedelem. Az elmúlt két évben, mondhatjuk azt, 10 százalékos jövedelemnövekményt könyvelhettek el a magyar dolgozók, a magyar munkavállalók. Ezáltal folyamatosan nő a kereslet, és ez tovább élénkíti a gazdaságot, tovább növeli a gazdasági növekedésünket, amely 4 százalék fölötti lesz várhatóan ebben az évben és a következő, 2019-es évben is. Ma már a magyar családoknak, függetlenül attól, hogy most átmenetileg a forint árfolyama gyengült, kiszámítható, biztonságos megélhetése van. [[9.10]] Kiszámítható, biztonságos, mert a rezsiköltségek befagyasztása megtörtént, a jövedelmek növelése folyamatos, a nyugdíjak reálértékét a Fidesz-kormány garantálta, és ezt be is tartotta az elmúlt két ciklusban. Azt lehet mondani, Magyarországon az emberek is érzik most már, hogy egy kicsit talán jobb nekik. Azért dolgozunk, és ezért nyújtottuk be a biztonságos növekedés költségvetését, hogy ez még tovább erősödjön, még tovább javuljon. Ez a költségvetés a magyar családok költségvetése lesz, hiszen jelentős adócsökkentéssel, a családi adókedvezmények növelésével, a jövedelmek további növekedésével biztonságot adunk a magyar családoknak. Azt gondolom, hogy ez ki fog hatni a munkaerőpiacra, azt fogja jelenteni, hogy sokan, akik külföldön dolgoznak, élnek, meg fogják ezt gondolni, és visszatérnek Magyarországra. Úgy érzem, az ön által felvetett probléma, a forintárfolyam átmeneti gyengülése valóban egy negatív dolog, azonban a magyar gazdaság, a magyar családok erősek, ezt ki fogják bírni, amíg újra helyrezökken a forint árfolyama. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! „Megfizethetetlenül drága albérletek” címmel az LMP képviselőcsoportjából Csárdi Antal képviselő úr kért szót napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Azt gondolom, Magyarországon szinte mindenkinek egyértelmű tapasztalata az, hogy milyen mértéktelen módon elszabadultak az albérletárak ebben az országban. Nem csak Budapest a vesztese ennek a folyamatnak, és nem csak a nagyvárosaink.De menjünk sorba! Mára azt látjuk, hogy a lakhatással összefüggő költségeink, az albérletár elviszi egy átlagfizetésnek több mint 70 százalékát, és ebbe nincs beleszámolva a rezsi, pedig van megoldás arra, amennyiben a kormányzat persze akarja. Mindannyian tudjuk, akik itt majd a költségvetésről fogunk dönteni, hogy az albérletárakat elsősorban a kereslet és a kínálat határozza meg. Mit is jelent ez? Azt, hogy amennyiben építenénk bérlakásokat, abban az esetben csökkenthetők lennének az albérletárak. Önök mindig cáfolják, hogy igény lenne jó minőségű, megfizethető, fenntartható módon felépített bérlakásokra, pedig komoly igény mutatkozik a megfizethető árú albérletekre. Menjünk sorba! Pontosan tudjuk, közeleg majd szeptemberben az iskolakezdés, és már augusztusban elkezdődik az albérletek keresése a diákok részéről. Diákok ezrei, akik nem a lakóhelyükön tanulnak, keresnek lakhatást arra az időszakra, amíg ők tanulni szeretnének. Önök azt mondják, hogy 2018 a családok éve - ilyenkor én mindig fölszisszenek -, és azt mondják, hogy demográfiai fókuszú kormányzásra készülnek. Ha önök demográfiai fókuszú kormányzásra készülnek, akkor azt gondolom, figyelembe kell venni, hogy ma Magyarországon körülbelül 580 ezer 20-25 év közötti fiatal él. Ez az 580 ezer fiatal szeretne önálló életet kezdeni, de higgyék el nekem, hogy e fiatalok jelentős részének nem parlamenti képviselő az apukája vagy az anyukája, ami egyébként azt hordozza magában, hogy nem biztos, hogy tud segíteni a fiatal életüket elkezdőknek abban, hogy néhány millió forintot belegyűrjenek a zsebükbe, ezzel egyébként saját tulajdonú lakásvásárláshoz segítve őket. De ha továbbmegyünk ezen az úton, akkor pontosan tudjuk, hogy mára évente több mint 50 ezer házasságkötést láthatunk, és szerintem ez egy örömteli fejlemény, de higgyék el, hogy ezek a friss házasok nagyon szeretnének biztos lakhatást tudni az életük mögött. Amennyiben nem tudunk választ adni arra a kérdésre, hogy hogyan fognak ezek a fiataljaink biztonságosan lakni, akkor kudarcot vall. Ez nem az LMP kudarca lesz, hanem az egész Országgyűlés kudarca lesz. Azt gondolom, nem lehet megkerülni ezen a ponton a devizahitel-károsultakat sem. Engedjék meg, hogy néhány számot felolvassak! 2012-ben 1020 volt a kilakoltatások száma, 2015-ben, három évvel később már 2300 lakásból történt meg a kilakoltatás, 2017-re ez a szám elérte a 3636-ot. Ez azt jelenti, hogy minden egyes napra, a mai napra, a tegnapira és a holnapira tíz kilakoltatás jut. Amennyiben önök egy egészséges társadalomban gondolkodnak, és amennyiben önök valóban nem akarják az út szélén hagyni a rászoruló polgártársainkat, akkor az ő lakhatásukat meg kell oldani. Mert amennyiben nem tudunk segíteni nekik megoldani a lakhatásukat, kudarcra vagyunk ítélve. Az LMP tudja a megoldást, és azt gondolom, önök is tudják a megoldást: bérlakásokat kell építeni. Erre meg is van a forrás a költségvetésben. A Lehet Más a Politika már a tavalyi évi költségvetési vitában is kezdeményezte egy 50 milliárd forintos alap létrehozását. Ebből el lehetne kezdeni egy bérlakásépítési programot. Persze ez önmagában kevés, de azt látjuk, hogy Németország hasonló problémákkal küzd, és azt gondolom, ha Németország példa, akkor ebből a szempontból példa. Angela Merkel egy hete hirdette meg [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] hogy másfél millió bérlakást kíván felépíteni 6 milliárd forintból. [[Németh Szilárd István: Forintból? Dr. Völner Pál: Mégiscsak erősödik a forint! Derültség a kormánypárti sorokból.]] Az én kérdésem az, ami persze költői, hogy a magyar kormány kíván-e bármit tenni ennek a lakhatási problémának a megoldása érdekében. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselő úr elhangzott napirend előtti felszólalására a kormány nevében Tállai András államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! El kell ismerni, ön ugye felveti a magas albérletárak problémáját, amit nagyon nehéz megfizetni mind munkavállalóknak, mind pedig felsőoktatásban tanulóknak. Azonban azt is elmondta ön, és engedje meg, hogy megismételjem és hangsúlyozzam, hogy alapvetően az albérletárakat a piac, a kereslet és a kínálat dönti el. Nyilvánvalóan miután magasabb a kereslet és nincs annyi kínálat, ezért a kínálók magasra teszik az árat.Azonban ha megengedi, arról is beszélnék röviden, hogy hogyan is jutottunk ide. Bizony 2010-ben, amikor a Fidesz átvette a kormányzást, akkor ilyen problémáról ebben az országban nem kellett beszélni. Nem ilyen problémákról kellett beszélni, hanem arról kellett beszélni, hogy a több mint 500 ezer munkanélkülinek hogyan fogunk munkahelyeket teremteni, hogyan lesznek munkahelyek az országban, hogyan állítjuk meg a reáljövedelem és a reálnyugdíjak csökkenését, hogy hogyan fogunk jövőképet mutatni az ország lakosságának, a munkavállalóknak, a nyugdíjasoknak, a tanulóknak. Eltelt két ciklus, most kezdjük a harmadik ciklust, komoly eredményekről tudunk beszámolni. Az egyik komoly eredmény az, hogy 750 ezer új munkahely létesült Magyarországon a Fidesz-kormányzás ideje alatt. A 750 ezer új munkahely betöltése - való igaz, ez egy jó dolog - viszont magával hozta azt a problémát, hogy a lakáspiac, a munkaerő mobilitásának gazdasági háttere nem volt kialakítva, nem volt megteremtve Magyarországon. Ennek a következménye most az, hogy arról beszélünk, hogy sem a munkaerő, sem pedig a felsőoktatásban tanulók nem tudnak vagy nehezen tudják megtalálni a megfelelő albérletet és azt különösen kigazdálkodni. [[9.20]] Az a helyzet, hogy ki kell mondani, hogy két ciklus alatt, illetve legfőképpen 2013-tól a Fidesz-kormány alatt a munkanélküliségből munkaerőhiány lett. A munkaerőhiány következménye az, hogy nem tudja a hátterét biztosítani a lakáspiac a magyar munkavállalók keresletének. Ebben a kérdésben természetesen a kormánynak is van szerepe. A kormány szerepe az, hogy szabályozási eszközökkel, adópolitikával próbálja segíteni a valós piaci igényeket. Nagyon fontos döntést hozott a kormány például az egészségügyi hozzájárulás eltörlésével; ezzel a lakást bérbe adók adózási terheit csökkentette; vagy a lakhatási támogatási rendszer kialakításával; vagy a munkásszállás-építéshez adott támogatással, ezzel négy önkormányzat élni is tudott; öt munkásszállás felújítására adott forrásokkal; vagy az ez évben a Pénzügyminisztérium által meghirdetett 5 milliárd forintos pályázati forrással. Nagyon komoly eredményeket tud fölmutatni ezen a téren a kormány: ugyanígy a felsőoktatásban a kollégiumi férőhelyek számának növelésével, a felsőoktatási intézmények költségvetésében a lakhatási költségek megemelésével, ami például most 3,8 milliárd, vagy ha a diákhitellel rendelkező gyermeket vállal, gyermeket szül, akkor a diákhitel törlesztőrészleteinek az átvállalásával. Hosszan lehet sorolni, ez öt percbe nem fér bele. De a legfontosabb változás mégiscsak a CSOK terén született meg, amelynek az eredményei már láthatók. Nagyon fontos azt is elmondani, hogy a magyar emberek nem szeretnek más tulajdonú lakásban élni, azt szeretik, ha az a lakás, amiben élnek, a saját tulajdonuk. Ezt figyelembe kell venni, és a kormány a CSOK adta lehetőségekkel ezt teremti meg a magyar emberek számára. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Az MSZP képviselőcsoportjából Tóth Bertalan frakcióvezető úr „El a kezekkel a bíróságoktól!” címmel jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Frakcióvezető úr, öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Montesquieu óta tudjuk, hogy a hatalmi ágak elválasztása a hatalommal való visszaélés egyik intézményesített gátja. A törvényhozás, a végrehajtás és az igazságszolgáltatás szétválasztása a demokratikus berendezkedés alapköve. Ha a klasszikus mellett a modern hatalmi ágak függetlenségét is nézzük, akkor a jogtudósok azt mondják, hogy az Alkotmánybíróság és a média világa is már a hatalmi ágak közé sorolható. De nézzük meg, hogy a Fidesz hogyan áll ezekhez a hatalmi ágakhoz! Nézzük meg, hogy a törvényhozást hogy kezeli! A minap bekapcsoltam a Magyar Televízió 1-es csatornáját. Bevallom őszintén, nem nagyon szoktam nézni, vigyázok a vérnyomásomra, de miután foci-vb van, ezért a meccseredményeket és az összefoglalókat ott érdemes megnézni. [[Németh Szilárd István: Az M4-en!]] És azt mondja a híradó, hogy a parlament lefolytatta az Alaptörvény vitáját, amelyet a kormánypártok támogatnak. A kormánypártok kommunikációjának középpontjában a rendkívül szilárd, gránitszilárdságú Alaptörvény van. Mindehhez képest ezen a vitán egy darab fideszes képviselő bírt részt venni, tehát körülbelül így kezelik a magyar törvényhozást. A végrehajtásról ne is beszéljünk! Azt is mindenki ismeri, amit önök az Alkotmánybírósággal tettek. Azzal kezdték, hogy megnyirbálták a hatásköreit, majd föltöltötték az önök pártkatonáival, majd ezt az LMP segítségével még egyszer megtették, és látjuk, hogy az Alkotmánybíróság milyen döntéseket halogat most már hónapok óta. Meg kell nézni, hogy az igazságszolgáltatás kapcsán a legfőbb ügyész személyében hogyan állnak a vádhatóság képviseletéhez, hogyan állnak ahhoz, hogy az önökhöz köthető korrupciós ügyek semmilyen következménnyel nem járnak, ha el is rendelnek valamilyen nyomozást, valahogy mindig megszüntetésre kerülnek. A médiáról is beszélhetünk, hiszen az eltulajdonított közpénzből felvásárolt médiával, a közmédia propagandagépezetté tételével folyamatosan nyomulnak és leuralják ezt a hatalmi ágat is. De nézzük meg, hogy az igazságszolgáltatáson belül a bíróságok hogyan állnak az önök világában! Ott is rengeteg támadást intéztek az elmúlt időszakban ez ellen a hatalmi ág ellen. Kezdhetjük azzal, hogy a Legfelsőbb Bíróság elnökét jogellenesen távolították el, majd nyugdíjazták a 62 év feletti bírókat, majd létrehoztak egy Országos Bírósági Hivatalt, amelynek élére egy fideszes európai parlamenti képviselő volt feleségét nevezték ki, aki a minap egyszerűen lehazaárulózta a magyar bírókat, ami egy egészen elképesztő történet. Ezenkívül az őt felügyelni hivatott Országos Bírói Tanáccsal is folyamatos háborút vív. Mindezek ellenére az elmúlt nyolc évben mégsem sikerült a bíróságokat teljesen a hatalmuk alá rendelni. Éppen ezért egészen elképesztő az a javaslat, amely a közigazgatási bíróság, felsőbíróság létrehozásáról szól, amit az Alaptörvénybe bele akarnak írni, hiszen ismerjük az alapjavaslatot, ebben a bíróságban nemcsak önökhöz hű bírók, hanem akár kormánytisztviselők is eljárhatnak. És persze bonyolult lehet megértenie a választópolgárnak, hogy miről van szó, de tapasztalni fogja, hiszen az eddigi tevékenységük is azt mutatta, hogy ezt a bíróságot a kormány érdekeinek megfelelően akarják majd felhasználni. Hiszen ehhez a bírósághoz tartoznak majd azok az ügyek, amelyek az állam, az önkormányzat hatóságaival, döntéseivel szembeni jogorvoslatokat illetik, tehát mind az adózással, mind a választási eljárással, mind a közérdekű adatigényléssel kapcsolatos eljárások itt lesznek. Ez nemcsak a jogállamiság elleni támadás, és nemcsak az, hogy a magyar állampolgárok ki lesznek szolgáltatva a Fidesz hatalmi érdekeinek, hanem a befektetések biztonságát is veszélyeztetheti, hiszen mind az építésügyi szabályok, mind - ahogy említettem - az adóügyekben hozott döntések is itt kerülnek majd elbírálásra. Éppen ezért utasítjuk el az alaptörvény-módosítást. Éppen ezért mondjuk azt és követeljük, hogy el a kezekkel a bíróságoktól. Higgyék el, eljön majd az idő, amikor mind jogi, mind erkölcsi szempontból önöknek ezzel el kell számolni. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében frakcióvezető úr elhangzott napirend előtti felszólalására Völner Pál államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Tisztelt Ház! Össze akartam kötni az ön felszólalásának a címét az előttünk lévő alaptörvény-módosítással, de ön megkönnyítette a dolgomat, mert kiterítette a lapokat. Ez a felszólalás tulajdonképpen arról szólt, hogy ahogy két évvel ezelőtt, úgy most sem akarják támogatni azt az alaptörvény-módosítást, amelynek a legfőbb mondanivalója, hogy nem lehet Magyarországra kívülről betelepíteni idegen erővel idegen népességet. Önök persze mindenféle kifogást keresnek, hogy ezt ne kelljen kimondani. Két éve is így történt a dolog; meg lehet nézni a választási eredményeket, hogy a választók ezt hogyan díjazták. Nyilvánvaló, hogy most nem mernek kijönni a sűrűből [[Dr. Harangozó Tamás: A bíróságok függetlenségéről beszéljen, igazságügyi államtitkár úr!]] , nem mernek kijönni a sűrűből, és gyakorlatilag minden más indokról beszélnek, beleértve akár a bíróságok függetlenségét. Megjegyzem, hogy 2010 óta tudna-e egyetlen esetet is felsorolni, amióta ez a kormány van az ország élén, amikor a bíróságokat bárki befolyásolni akarta volna, bárki olyan nyomást gyakorolt volna rájuk, mint mondjuk, Gyurcsány Ferenc vagy némelyik képviselőtársuk a nyilatkozataiban. Frakcióvezető úr felsorolta, hogy milyen hatalmi ágak léteznek Montesquieu óta, amelyek bejöttek, de egyet szerényen elhallgatott, az NGO-k szerepét. S akkor megint csak odaérkeztünk, amiről a kampány is szól, hogy az NGO-k nyomásgyakorlása, a társadalomban betöltött szerepe kívülről pénzelve, vagy akár amit feltételezhetünk, hogy ez a pártokban is megjelent már, mondhatjuk akár nyíltan is, hogy Soros György emberei bárhol ott ülhetnek, az tulajdonképpen ezekből a felszólalásokból kiderül. S még néhány megjegyzés. Frakcióvezető úr Alkotmánybíróságot érintő mondatai, hogy fideszes pártkatonákkal töltötték fel, majd LMP-s pártkatonákkal töltötték fel ezek szerint, hiszen a legutóbbi kiegészítésnél csak az LMP által javasolt jelöltek voltak azok, akik bekerültek az Alkotmánybíróságba, ez is érdekes felvetésekre adhat alkalmat, ugyanis elfeledkezik egy fontos dologról: ha ma Magyarországon valaki köztisztséget tölt be, akkor úgynevezett esküt tesz. [[9.30]] Ebben az esküben benne van, például a bírók részéről is, hogy függetlenül, pártatlanul, gyakorlatilag a tisztesség és a jogszabályok alapján járnak el. Tehát nem tudom, hogy önmagukból indulnak-e ki, amikor feltételezik, hogy a bíró mint eljáró bírósági hatóság gyakorlatilag bármilyen pártérdeket megjelenít bármilyen ítéletében. Azonkívül lehet, hogy olyan alapvető ismeretekkel sem rendelkeznek, hogy hogyan történik ma Magyarországon a bírák kiválasztása. Nem a pártok nevezik ki őket, frakcióvezető úr, hál’ istennek. Talán volt olyan időszak, amikor a párttagság is kötelező volt, ezt talán a jogelődjüknél, idősebb párttagoknál meg lehet beszélni, hogy hogyan is történtek ezek a dolgok. Ma nincs ilyen. A bírósági önigazgatási szervek értékelik a bírói pályázatokat szakmailag, és ennek alapján születnek a felterjesztések, amelyek alapján a bírák kinevezésre kerülnek. Ez így volt és a jövőben is így fog maradni Magyarországon. Tehát aki olyanokat vizionál, hogy itt bármilyen párt ráhatással lehetne anélkül, hogy átalakítaná az igazságszolgáltatási rendszert, akár a bírák személyére, akár az ítélkezésre konkrét ügyekben, az téved. Amiről önök beszélnek, egyszerűen szervezeti, igazgatási kérdés, hogy milyen az igazságszolgáltatás szerkezete. Erre pedig vannak történelmi hagyományaink, vannak uniós példáink. Gyakorlatilag visszakanyarodnék oda, ahonnan elindultunk: önöknek nem a bírósági szervezettel van a problémájuk, önöknek ezzel az alaptörvény-módosítással van problémájuk, és szeretnék ezzel az álvitával elterelni a figyelmet erről. Mondom, minden bíró, minden bírósági szervezet nevében kikérném az itt elhangzottakat. A másik, amire szeretném felhívni a figyelmet, hogy amikor az OBH elnöke kinevezésre került, a Fővárosi Munkaügyi Bíróság elnökét nevezte ki a parlament az OBH élére, és nem családi vagy ön által felvetett volt családi kapcsolatok alapján. A szakmai múltja és szakmai helyzete alapján történt meg az OBH elnökének kiválasztása. Egyébként a bírósági szervezetek részéről soha nem is vitatták az elnök asszony szakmai múltját. Visszatérve az egész problémakörre, azt javasolom önöknek, hogy gondolják át még egyszer a dolgot, gyakorlatilag ne bújjanak ilyen álproblémák mögé, hanem mondják ki nyíltan, önök a migrációt támogatják [[Bangóné Borbély Ildikó: Nem támogatjuk.]] és nem hajlandók megszavazni ezt az alaptörvény-módosítást. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A Párbeszéd képviselőcsoportjából „Aktuális ügyekről” címmel Mellár Tamás képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Képviselő úr, parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársak! Amikor először átfutottam a 2019-es költségvetést, akkor úgy láttam, hogy nincs benne semmi különös dolog. Aztán amikor elkezdtem benne elmélyülni, akkor egyre inkább világossá vált, hogy bizony van benne egy nagyon komoly változás. Mégpedig az, hogy az akadémiai intézetek költségvetését kivették az Akadémia költségvetéséből, és az újonnan megalakult Innovációs és Technológiai Minisztériumhoz csoportosították át. Tették ezt úgy, hogy semmifajta előzetes egyeztetés nem volt az érintett Magyar Tudományos Akadémiával.Azok, akik egy kicsit is járatosak a költségvetési ügyekben, pontosan tudják azt, hogy ez a változtatás nem egy technikai változtatás, hanem nagyon is lényegi változtatás, ami a működésre jelentős kihatással van; ami azt jelenti, hogy elindult a kutatóintézetek államosítása, illetve a Magyar Tudományos Akadémia függetlenségének megnyirbálása. Palkovics miniszter úr gyorsan sietett megnyugtatni a tudományos közösséget, hogy tulajdonképpen nem történt semmi különösebb dolog, nem kívánja a minisztérium irányítani a tudományt és a tudományos kutatást, pusztán koordinálni akarja. Amikor aztán látszott, hogy ez nem nyugtatja meg az érintetteket, akkor azt ígérte, hogy létre fognak hozni elismert kutatókból egy olyan tudományos testületet, amelyik segít majd a kutatási pénzek elosztásában. Valószínűleg elkerülte miniszter úr figyelmét az a tény, bár ő is akadémikus, hogy ilyen tudományos testületet már nem kell létrehozni, hiszen ez 1825-ben megtörtént gróf Széchenyi hathatós együttműködésével, és úgy hívják, hogy Magyar Tudományos Akadémia. Arra lenne csak szükség, hogy tartsuk tiszteletben ennek működését, ennek függetlenségét mindenképpen biztosítani kellene. Jogos igény természetesen persze az, hogy a költségvetési pénzeket és a kutatási pénzeket ellenőrizni kell. Ehhez azonban nincs szükség új intézményre és új minisztériumra, hiszen ez korábban is megtörtént. A Magyar Akkreditációs Bizottság ötévenként rendszeresen felülvizsgálta a tudományos kutatóintézetek működését, legutóbb két éve történt a társadalomtudományok területén ilyen, és én magam is részt vettem egy ilyen bizottságban. Azt gondolom, hogy ez helyénvaló dolog, ez felel meg az Alaptörvénynek is, hiszen az Alaptörvény kimondja azt, hogy tudományos kérdésekben csak tudományos testületek, csak tudományos közösségek hozhassanak döntést. Tehát itt nincs szükség arra, hogy egy minisztérium hozzon egy ilyen ellenőrzési döntést. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Kormánytagok! Ha önök azt gondolják, hogy a kutatási pénzek központosításával az innováció fel fog gyorsulni és a magyar gazdaság gyorsabban fog fejlődni, gyorsabban fog növekedni, mint a korábbiakban, akkor sajnos nagyon tévednek és nagyon csalódnak. Hiszen a tapasztalatok, az elmúlt évtizedek tapasztalatai azt mutatják, hogy csak ott tudott jól működni a tudományos munka, ott fejlődött a tudomány igazából, ahol a tudományos szabadság megvolt, ahol a tudományos intézmények intézményi függetlensége biztosított volt, és csak ott tudott a gazdaság tartósan növekedni, felzárkózni, ahol tudott ezekre a tudományos eredményekre támaszkodni. Azt gondolom, hogy ezek mindenképpen tények. Ha önök mégis fönntartják ezt a változtatást a költségvetésben, akkor a múltra szavaznak, akkor a lemaradásra szavaznak, akkor arra szavaznak, hogy a versenyképességünk továbbra is gyenge lesz. Végezetül hadd mondjak még valamit: ennek az egész ügynek a folyománya az, hogy egy hetilap elkezdett már listázni arról, hogy kik a jó kutatók, mik a jó témák, és kik a rossz kutatók, mik a rossz témák. Ez engem a ’50-es évek gyakorlatára emlékeztet. Azt gondolom, hogy ez az út nem az erős és büszke Magyarországhoz vezet, ahogy az ’50-ek sem oda vezettek. Ezért kérem, változtassák meg véleményüket. [[Közbeszólás az ellenzéki padsorokból: Diktatúra.]] Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úr elhangzott napirend előtti felszólalására Cseresnyés Péter államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársam! Először is egy mondattal szeretném megnyugtatni, hogy azok a problémák, vagy azok a félelmek, amelyeket ön megfogalmazott, nem félelmek. Nem kell, hogy ettől féljenek, hiszen nekünk is az a célunk, hogy a kutatások folytatódjanak, és úgy folytatódjanak, legyenek azok az MTA keretén belül, más intézetek vagy intézmények keretén belül vagy éppen az egyetemek szervezésében, hogy azok a kutatások a magyar társadalmat és a magyar gazdaságot szolgálják.Hiszen ön is nagyon jól tudja, hogy Magyarország, a magyar gazdaság komoly kihívások előtt áll. Nem azokról a kihívásokról beszélek, amelyekkel meg kellett küzdeni a 2010-es évek elején, amikor nagyon-nagyon mély válságban volt Magyarország, és az elmúlt nyolc év kormányzása után sikerült a gazdasági válságból kihúzni a magyar gazdaságot. Most már másfajta kihívásokkal küzdünk; nem azzal, hogy magas a munkanélküliség, alacsony a foglalkoztatás, alig növekszik a gazdaság, hanem olyan kihívásokat kell teljesítenünk, hogy a megnövekedett munkaerőigény mellett hogyan lehet úgy teljesíteni a gazdaságnak, hogyan lehet úgy teljesítményre kényszeríteni és segíteni a vállalkozásokat, hogy a magyar gazdaság fejlődését továbbra is biztosítsák, és a cégeket, a cégben kifejtett munka minőségét európai színvonalon tudjuk tartani, vagy oda tudjuk fejleszteni. Ehhez az kell, hogy a magyar kkv-kat fejleszteni, segíteni tudjuk a fejlődésüket, mind az innovációs tevékenység keretein belül, mind pedig a technológiaváltás segítségével. Hiszen sok esetben, ha hatékonyságra ösztönözzük a cégeket, termelékenyebbek lesznek. Ez megoldja például azt a feszítő munkaerőigényt is, amelyik a magyar munkaerőpiacon jelentkezik. Ehhez van szükség arra, hogy a kutatások irányítását integráljuk egy minisztériumhoz, amely segíti a kutatások koordinációját. [[9.40]] Hiszen a párhuzamos kutatásokat el kell kerülni, lehetőleg a kutatásokat úgy kell irányítani és úgy kell támogatni, hogy megfelelő módon, egymás kutatásairól tudva, azoknak a hatékonyságát erősítve végezzék a kutatók és a kutatóintézmények a munkájukat. Az egységes szemlélet a stratégia végrehajtásához szükséges, hogy a hazai kutatás-fejlesztési, innovációs feladatok ellátását finanszírozó költségvetési támogatások is a leghatékonyabban hasznosuljanak, így az ITM tulajdonképpen egy koordinációs tevékenységet fog végezni. A kutatóintézetek esetében az a célunk, hogy ha lehetséges, jöjjenek létre együttműködések a kutatóhelyek között. Így az a félelem, amit ön mondott, nem fog megvalósulni, a pénz teljes mértékben az MTA-nak a rendelkezésére áll, mindössze előzetes egyeztetéseket kell végezni ahhoz, hogy a kutatás hatékonysága megfelelő legyen, és a magyar gazdaság, a magyar társadalom céljait szolgálja. Nem titkolt célunk az, hogy az akadémiai kutatások a gazdaság erősítéséhez is hozzájáruljanak, azaz tevékenységük a nemzeti kutatás-fejlesztés rendszerében hangsúlyosabban jelenjen meg. Ez már csak azért is nagyon-nagyon fontos, hogy Magyarországon a kitűzött 1,8 százalékos GDP-arányos kutatás-fejlesztési ráfordítás 2020-ra hatékonyabb forrásfelhasználást is jelentsen. Ennek érdekében az akadémiai kutatóintézeteknek képessé kell válniuk arra, hogy német intézetek példájára a gazdaság szereplőinek is szolgáltatást tudjanak nyújtani. Ezek az együttműködések jelenleg is léteznek, például a svédországi európai spallációs forrás esetében, ahol a hazai kutatóintézetek és vállalkozások közösen végeznek kutatás-fejlesztésen alapuló beszállításokat. A kutatóintézeti hálózat alakítását az MTA már korábban elvégezte, racionalizálta - erről ön is beszélt. A hálózat hatékonyságát szakpolitikailag is jobban kívánjuk támogatni, éppen azért, hogy egy olyan erős nemzeti kutatóhálózat jöjjön létre, amely nemcsak tudományos, de gazdasági szereplők számára is partner tud lenni a kutatás-fejlesztés területén. Én azt hiszem, hogy emellett nagyon-nagyon fontos lenne például azt vizsgálni önöknek, a Párbeszéd-frakciónak, hogy abban az esetben, ha azokat az elveket, azokat a politikai szándékokat meg tudnák valósítani, amelyeket önök meghirdettek, hogyan tudná ezt a magyar társadalom elfogadni, és hogyan tudná a magyar gazdaság finanszírozni, például az alapjövedelmek bevezetését - munka nélkül akarnak önök embereknek pénzt adni; vagy akár megszüntetnék a családi adókedvezményt, annak az elismerését, hogy a családok gyermekeket nevelnek a magyar társadalom megerősítése érdekében. Vagy éppen eltörölnék a családi [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] otthonteremtési kedvezményt, hogy a családok önálló otthonhoz jussanak. Ezekről szerintem a belső vitákat folytassák le! Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A Jobbik képviselőcsoportjából Mirkóczki Ádám képviselő úr „A Stop Soros, ami elvesztette Soros jellegét” címmel jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Képviselő úr, öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Hölgyek és Urak! Azért kértem szót ma napirend előtt, hogy legalább 5-10 perc keretében beszéljünk őszintén a ma végszavazásra a kormány által benyújtott, Stop Soros néven elkeresztelt törvényjavaslatról. Ahhoz, hogy erről őszintén beszéljünk, érdemes egy picit a kronológiai szempontokat végigvenni. Nem kell messzire visszamenni, idén februárban, a választási kampány kezdetében önök szintén benyújtottak egy ugyanilyen néven elkeresztelt törvényjavaslatot, amire még azt lehetett mondani, hogy nyomokban ezen logika mentén tartalmaz, mondjuk úgy, hogy a Soros György által támogatott civil szervezetek megregulázását szorgalmazó passzusokat. Ennek lefolyt az általános vitája, jó sok indulattal, és lényegében önök ezt a csomagot tették április 8-a tétjének. Azt mondták, hogy amennyiben önök kapnak felhatalmazást a választópolgároktól, akkor lényegében ez a javaslat folytatódik majd a részletes vitával és a végszavazással. Ehhez képest benyújtottak egy új csomagot ugyanezen néven, amely, mondjuk úgy, már nyomokban sem tartalmazza azokat az elemeket, azokat a civil szervezetek megregulázására irányuló passzusokat, amelyeket még februárban kifejezetten fontosnak tartottak. Nem beszélhetünk a civil szervezetek nemzetbiztonsági átvilágításáról, előzetes regisztrációjáról vagy épp a külföldről támogatott összegek után fizetett illetékekről, ellenben egyfajta salátajelleggel sok minden másról beszélhetünk. És annak, hogy önök ezt egy salátatörvényként nyújtották be, nyilvánvalóan nem a konszenzus volt a célja. Külön-külön azon elemek, amelyeket tartalmaz ez az alaptörvény-módosítás, mind-mind megérnének egy-egy általános vitát és hosszú politikai csatározást, hiszen fontos témák; fontos a szociálpolitika, fontos az ország biztonsága, fontos adott esetben a bíróságok szerepe, és fontos természetesen az illegális bevándorlás megállítása. Így együtt azonban nyilvánvaló a cél, hogy messzemenőkig nem az az önök valódi kívánalma, hogy itt egy konszenzusos döntés legyen, hanem lényegében az, hogy önökön kívül ezt senki más ne szavazza meg. Beletették például a kereszténység védelmét, és ezáltal egy olyan passzust, ami minden keresztény embernek evidencia. Nem kérdés, hogy ezt támogatni kell, és mindent meg kell tenni annak érdekében, hogy ez a valóságban, a mindennapokban érvényt is nyerjen. Azonban ha belegondolunk, amikor a kereszténységről beszélünk, mellette van egy olyan passzus, amely lényegében kriminalizálja a hajléktalanokat, ez meg - finoman fogalmazva - nem egy szociális és nem egy keresztényi gondolkodás. Az anomáliákat tovább folytathatnánk, hiszen nagyon nehéz arról beszélni, hogy nincs ellentmondás a között, hogy például az Alaptörvénybe foglalják, hogy biztonságos országból érkező, harmadik országból származó menekült nem kaphat semmilyen menekültstátuszt Magyarországon; a probléma csak az, és ezt önök nyilván ugyanúgy tudják, hogy a mi Alaptörvényünk nem fogja felülírni a genfi konvenciót. Tehát, magyarul, ezen alaptörvény-módosítás mentén Magyarországon csak olyan személy kaphatna menekültstátuszt, aki repülővel érkezik, hiszen körbenézve, de mondjuk úgy, bevándorlás szempontjából a legintenzívebb határszakaszról, a déli határszakaszról semmiképpen nem jöhet senki. Adódik a kérdés, hogy akkor hogyan kaptak mégis 3500-an akár oltalmazotti, akár más egyéb státuszt. Ha arra gondolunk, hogy önök már februárban a civil szervezetek külföldi támogatásáról 25 százalékos illetéket kívántak bevonni, most mégis előálltak azzal - legalábbis a tegnapi nap sajtóinformációja ez -, hogy a bevándorlást támogató szervezetek egy 25 százalékos bevándorlási adót fognak fizetni. Ez adott esetben örömre is adhatna okot a mi esetünkben, mert ezen passzus alapján kérdezem, őszintén: vajon a letelepedési kötvényeket forgalmazó cégek fognak-e adót fizetni? Hiszen ma Magyarországon a legintenzívebb és a legnagyobb, bevándorlást támogató szervezetek lényegében az Arton Capital és társai, vagyis a letelepedési kötvényeket forgalmazó cégek. Ők azok, amelyek sok-sok milliárd forintos haszon után nem fizettek adót, sőt offshore cégeken keresztül [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] kivitték azt ebből az országból. Ha erre az államtitkár úr válaszolna, azt megköszönném. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Jobbik és a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr fog válaszolni az elhangzottakra. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Nagyon nehéz helyzetben van az, aki megpróbál valamiféle rendet vágni abban, hogy a Jobbik pontosan mit is gondol az Alaptörvény módosításáról, a Stop Soros-törvényjavaslatról vagy általában véve a bevándorlásról. Kezdődik ott a történet, hogy 2014-ben a Jobbik programjában az szerepelt, hogy a hatóságokat hátráltató NGO-kat - így fogalmaztak önök a programban - ügynöki szervezetté kellene nyilvánítani. Na, ehhez képest tavaly az átláthatóságot erősítő törvény ellen a baloldallal együtt gyűjtöttek aláírásokat, most pedig megint hiányolja ön az átláthatósággal kapcsolatos rendelkezéseket. Majd most, amikor egyébként a kormány, az Országgyűlés büntethetővé szeretné tenni az illegális bevándorlás szervezését, akkor megint összevissza beszélnek. Ahány nap, annyiféle álláspontjuk van. Már pár napja megpróbálják számonkérni a kormányt, ön is így tett, mondván, az előterjesztés elvesztette „Soros jellegét”. [[Mirkóczki Ádám: Így van!]] Ha arra utaltak, hogy ma nem szavazunk a bevándorlási különadóról, akkor valóban, szeretném megnyugtatni, hogy lesz lehetőségük ezt az intézkedést támogatni, amint arról a kormány tegnap már tájékoztatást adott. [[9.50]] És ami a kvótaellenes alkotmánymódosítást illeti - erről is szavaz majd a Ház -, mindannyian jól emlékszünk az előzményekre. Először is, a Jobbik követelte, hogy legyen alkotmánymódosítás, majd végül nem támogatta, végig fúrta a kvótaellenes népszavazást, majd miután annak volt egy egyértelmű, 98 százalékos eredménye [[Hegedűs Lorántné: Ne hazudjál!]] , nem szavazták meg akkor az Alaptörvény módosítását. Ez a tény, nem szavazták meg. És ha most a célokkal egyetértenek, akkor azt mondom önnek, hogy nyugodt szívvel megszavazhatják a javaslatokat. Nagyon beszédes volt az ön felszólalása abból a szempontból, hogy egyáltalán nem nyilatkoztak egyértelműen arról, hogy támogatják-e az alaptörvény-módosítást és a Stop Soros törvénycsomagot. Nagyon reméljük, hogy nem arról van szó, hogy kibúvókat és jogi jellegű alibiket keresnek azért, hogy a baloldallal együttműködve újra megfúrják a kormány illegális bevándorlás elleni intézkedéseit, mert hogyha ez így lenne, akkor a Jobbik újra azok oldalára állna, akik támogatják a bevándorlást, és ezek után teljesen mindegy, hogy milyen saját belpolitikai megfontolásból tesznek így. Tisztelt Képviselő Úr! Ha már itt vagyunk, akkor szeretnék a törvényjavaslatokról is szólni. Azért óriási ezeknek a jelentősége, mert fontos eszközök egy elhúzódó küzdelemben az illegális bevándorlás ellen. Komoly politikai páncélzatot jelentenek ezek a javaslatok a betelepítések ellen, ha elfogadjuk őket, másrészt pedig erősítik Magyarország védelmi képességeit azon, javarészt külföldről pénzelt aktivisták ügyében, akik támogatják és szervezik az illegális bevándorlást. A kormány nem fogja némán nézni az ilyen jellegű tevékenységeket, ezért a büntetőjogi szankciók mellé majd adópolitikai eszközök is felsorakoznak. Ha valaki követi a nemzetközi történéseket, akkor azt láthatja, hogy a törvényjavaslat elfogadása nem is lehetne aktuálisabb. Pár példát hadd említsek! Amint azt az Aquarius nevű migránshajó esete is bizonyítja, ez a vita már egyre több helyen lángol Európában, és egyre több helyen igyekeznek fellépni az átláthatatlan hátterű szervezetek ellen. Eközben Brüsszelben olyan költségvetési javaslatot tettek le az asztalra, olyan hosszú távú költségvetési javaslatot, amely alapján az Európai Unió gyakorlatilag tartósan berendezkedne a bevándorlásra úgy általában. Egy bevándorláspárti költségvetési tervezettel van dolgunk, ami majd 7 évre határozza meg az Unió pénzügyi kereteit. Azért mondhatjuk ezt, mert olyan programok élveznek majd előnyt ebben a költségvetési tervezetben, amelyeket a meglévő, a Magyarországra nézve kedvező hagyományos források kárára szeretnének érvénybe léptetni. Ezt súlyosbítva, még mindig erőltetik a betelepítési kvótákat. Megy az altatás, azt látjuk, de nem vették le a napirendről. Egyáltalán nem vették le a napirendről, sőt időről időre arról beszélnek, hogy a visegrádiakkal szemben is keresztül fogják vinni ezt a tervet. És nagyon jól jellemzi a brüsszeli hozzáállást az uniós külügyi főképviselő mondata, miszerint a bevándorlás életbevágóan fontos Európa számára, mert egyes gazdasági szektorok nem működnének, ha nem lenne bevándorlás. Most ennek a valóságtartalmába nem szeretnék belemenni, mert az egy külön vitanapot érdemelne, ehelyett egyszerűen annyit mondok, hogy [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] nekik a bevándorlás életbevágóan fontos, nekünk pedig Magyarország biztonsága. Aki itt a Házban egyetért ezzel az alapelvvel, az nyugodt szívvel megszavazhatja ma az előterjesztéseket. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! „A keresztény kultúra védelméről” címmel a KDNP képviselőcsoportjából Szászfalvi László képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Ma talán mindannyiunk számára evidencia az, hogy keresztény kultúra nélkül nincs Európa és nincs Magyarország. De abban a korban, amikor Pilinszkyvel szólva „meghasadnak az evidenciák”, amikor általános értékválságot tapasztalunk, a relativizmus dominanciáját és egy újkori népvándorlás következményeit tapasztaljuk meg, akkor bizony nagy szükségünk van arra, és ez a közös felelősségünk is, hogy visszatérjünk az alapokhoz. Ezt az alapot jelenti Európában és Magyarországon is a keresztény kultúra. Szeretném hangsúlyozni, hogy amikor a keresztyén kultúráról beszélek, akkor nem a szűken vett keresztyén hitről, keresztyén vallásról, keresztyén egyházakról és teológiáról beszélek, nem hitvitát generálunk, és nem a gondolat-, a szólás- és a vallásszabadság területére tévedünk. A keresztény kultúra egy sokkal tágabb, de mégiscsak keresztény ihletettségű értékrend, életmód, életkeret, amely évezredes történelmi realitás itt Európában, itt Magyarországon. Társadalmi, politikai, kulturális és gazdasági tapasztalati valóság, de egyszersmind a jelen döntéseinket is meghatározó erőforrás és jövőbeli reményteljes vízió. Ez a keresztény kultúra mindannyiunk számára. Ennek a keresztény kultúrának a jegyében Jézus születésétől számítjuk az időt mindannyian, hitre, meggyőződésre tekintet nélkül. Ennek a jegyében Jézus születésnapját, a karácsonyt ünnepeljük mindannyian a szeretet és a békesség ünnepeként. Ennek a keresztény kultúrának a jegyében fogalmazott az Európai Unió egyik atyja, Robert Schuman nagyon pontosan és szikár módon: „Európa vagy keresztény lesz, vagy nem lesz.” Ebben a szellemiségben reflektált Helmut Kohl az „Aggodalom Európáért” című felhívásában erre így, idézem, egy mondatban összefoglalva: „Az alapító atyák Európájának nincs alternatívája.” S erre az értékrendre alapozta Antall József jól ismert összegzését: „Keresztény Magyarországot akartam, mert csak ennek van jövője.” S hogy egy liberális filozófusikont is idecitáljak, a keresztény kultúra egyetemes értékrendjében szólalt meg Jürgen Habermas, a német balliberális oldal szellemi atyja Frankfurtban a 2001. szeptember 11-ei terrortámadás utáni megrázó beszédében, amelyben a hit és tudás új kapcsolatáról beszélt a posztszekuláris társadalomban. Nagy alázattal fogalmazott és a liberális állam kritikáját adja, idézem: „A vallás trónfosztását a felvilágosodás kezdte meg kártékony módon… Nem létezik szeretet anélkül, hogy a másikban ismerjük meg magunkat, ahogyan szabadság sincs anélkül, hogy kölcsönösen elismernénk egymást.” Két nappal ezelőtt egy képviselőtársunk nem ezzel a habermasi alázattal, hanem vulgármarxista pökhendiséggel, cinikusan Jézusra hivatkozva kívánta pokolba a kormányoldalt. Bibliai verseket vágott a fejünkhöz, lélektelenül, mert nem ismeri a teológia tudományának kétszer kettőjét: a Szentírásból nem mazsolázgatunk. Tudniillik a Bibliából még az a két szó is kiolvasható, hogy nincs Isten, csak éppen előtte a zsoltáros hozzáteszi: „Azt gondolja magában a bolond, hogy nincs Isten!” Tordai Bence nem érti az idők szavát, ott ragadt a XX. században, totálisan félreérti az egészet. De legyen neki hite, vagyis ateista meggyőződése szerint, mert a keresztyén kultúra kereteibe még ez is belefér: a hitünk vagy éppen ateista meggyőződésünk szabad megvallása és vállalása; egymás tisztelete és elfogadása; a belső és külső szabadság biztosítása; a szociális elkötelezettség intézményesített lehetősége; a nők és férfiak egyenjogúsága; a szabadság és felelősség egyensúlyának valósága; két évezred kulturális, szellemi, tudományos, társadalmi, politikai és gazdasági értékrendje, teljesítménye és intézményrendszerei - mindez így együtt a keresztény kultúra. Mi ezt a keresztény kultúrát szeretnénk nemcsak megőrizni, nem pusztán büszkén vállalni, hanem történelmi felelősségünknek eleget téve meg is védeni minden rendelkezésre álló alkotmányos eszközzel. Mert ez a keresztény kultúra olyan kipróbált múltbeli értékeket, szellemi, lelki, anyagi erőforrásokat jelent számunkra, amely garancia a megmaradásra és remény a jövendőre nézve. Mi ezért támogatjuk [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] az alkotmánymódosítást, és kérjük, hogy mindenki csatlakozzon hozzánk. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Szászfalvi László képviselő úr elhangzott napirend előtti felszólalásra Rétvári Bence államtitkár úr válaszol a kormány nevében. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! „Isten, áldd meg a magyart” - így kezdődik a Himnuszunk. Minden ünnepségen, lehet az nemzeti ünnep, valaminek a kezdete vagy valaminek a vége, évnyitó, évzáró, sokszor énekeltük és énekeljük el. Ez is mutatja azt, hogy mennyire mélyen beleivódott a keresztény kultúra a magyarságba, legfőbb nemzeti imánk, legtöbbet énekelt közös Himnuszunk is a Jóisten nevével kezdődik. Ebből is látszódik, hogy a magyarság számára a kereszténység miként nemzetmegtartó erő, ahogy arra az Alaptörvényünk is utal, és a Himnusz kezdő sorával kezdődik az Alaptörvényünk is. [[10.00]] Ahogy arra képviselő úr is utalt, a keresztény kultúra az európai kultúrának az alapja. Keresztény kultúra nélkül sem európai kultúra nem létezne, sem magyar kultúra nem létezne. Ez az, ami minket, egyébként európai nemzeteket is összeköt, hiszen a sokféle európai népet, népcsoportot, nemzetet szétválasztja a sokféle nyelve, szétválasztja a sokféle népszokása, néptáncai, régebbi stílusú, hagyományos öltözködése, szétválasztja a konyhája, a népmesevilága és sok minden más. De egyvalami van, ami összeköti az európai nemzeteket, és ez a keresztény kultúra, a keresztény alapon létrejött társadalmi vagy gazdasági berendezkedés. Minden más szétválasztja az európai nemzeteket, a keresztény alapon létrejött kultúra az, ami összeköti az európai nemzeteket. Ezért nincs európaiság sem kereszténység nélkül, ahogy az európai egység gondolatának kiötlője, Schuman is mondta és képviselő úr is idézte: Európa vagy keresztény lesz vagy nem, keresztény kultúra nélküli Európa nem elképzelhető, ez köt össze minket. Alaptörvényünk Szent Istvánra is úgy utal vissza, mint aki Magyarországot a keresztény Európa részeként hozta létre, és az évszázadokban - ahogy mondtam is - a kereszténység nemzetmegtartó erő volt. Keresztények a hagyományaink, keresztények a szimbólumaink, keresztények a művészeteinknek az alapvető motívumai, keresztények az ünnepeink, keresztény az időszámításunk, keresztények a hőseink, ez tartja egyben a nemzetet. Ez a keresztény kultúra az, amelyik levegőként vesz minket körbe, észre se vesszük, de ha itt valaki körbenéz, akár ebben a teremben is, hány helyen fog találni a nemzeti címertől kezdve a koronázási jeleneten át, és bármelyik részén megy végig a nemzet templomának, itt a Parlamentnek, mindenhol keresztény alapú szimbólumokat fog találni. Ahogy képviselő úr is utalt rá, ez nem vallási, hanem kulturális kérdés, a kereszténység egy szellemi iránytű számunkra. Ezért kerül be az Alaptörvény módosításába, ez teremti meg a nemzet kohézióját. Ez egy olyan pillanatban fontos, amikor Európában évtizedek óta az értékvesztést látjuk, és egy identitáskeresés zajlik Európában. Ebben a keresztény identitás, amely korábban evidencia volt, most iránytűként segíthet, hiszen újra meg kell fogalmazzuk, hogy milyen kultúrájú kontinens Európa, milyen kultúrájú ország Magyarország. Pontosan azért, mert egy óriási új veszély, a multikulturális társadalom, a kevert népességű társadalom az, amely ránk rúgta az ajtót 2015-ben, amely itt van Európában, és ha nem vigyázunk, Európa teljes mértékben nem keresztény kultúrájú, hanem multikulturális, kevert népességű, kevert társadalmú kontinens lesz, ami csak egy átmenet - mindnyájan tudjuk -, egy katalizátor időszak, mert a későbbiekben utána akkor a muzulmán kultúra és a muzulmán civilizáció lesz az, amelyik uralja Európát. Keresztény alapú itt, Európában, itt, Magyarországon a férfiak és a nők egyenjogúsága, keresztény alapokon áll a családi modellünk, keresztény alapúak az üzleti életnek az alapvető szabályai, keresztény alapú a demokrácia. Nem muzulmán vagy más kultúrkörben jött létre a demokrácia, a jogállam. Ezek mind a kereszténységnek a következményei. A kánoni jogból és sok minden más morális dokumentumból kiolvasható az az alap, az a morális alap, amiből a demokrácia létrejött. Ha nem lett volna kereszténység Európában, a világon nem jött volna létre demokrácia. Éppen ezért így minden demokratikus berendezkedésnek az alapja a kereszténység, a keresztény kultúra és a keresztény emberszemlélet, nemhiába nem más kontinenseken, más kultúrákban jött ez létre. Ahogy mondtam, keresztény alapú az emberi méltóságnak a szemlélete is, amivel a mindennapjainkat éljük vagy a szolidaritás eszméje, amely a felebaráti szeretetből indul ki. Tiltakoznak ez ellen jó páran. Ugyanazok tiltakoznak a keresztény kultúra - amint mondtam, nem egy vallási, hanem egy identitási kérdés - Alaptörvénybe emelése ellen, akik tagadták azt, hogy van bevándorlás, akik tagadták azt, hogy van migráció, akik tagadták azt, hogy lesznek kvóták, akik ellene szóltak a kerítésnek, vagy akik tagadták azt, hogy létezik Soros-terv. Most ugyanezek az emberek ugyanúgy tagadják azt, hogy szükség van a keresztény kultúra alaptörvényi megemlítésére. Rajtuk kívül azonban minden józan értékítélettel rendelkező magyar ember pontosan látja, hogy erre ma, egy kritikus történelmi pillanatban nagyon nagy szükség van. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Államtitkár úr, köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! „Nekünk Magyarország az első” címmel a Fidesz képviselőcsoportjából Hende Csaba képviselő úr, az Országgyűlés alelnöke jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Alelnök úr, öné a szó, parancsoljon!
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon a két éve lezajlott népszavazás és az április 8-ai országgyűlési választások egyértelmű üzenetének szerezhetünk érvényt. A magyar emberek akaratának megfelelve a kormány benyújtotta az országvédelmi akciótervet azért, hogy megvédjük keresztény kultúránkat, határainkat és otthonainkat.A mai napon az eddig bevándorláspárti képviselők újra lehetőséget kapnak, hogy a nép pártjára állva bizonyítsák: mégis hajlandóak támogatni Magyarország védelmét. Javaslom, ragadják meg saját és mindnyájunk érdekében ezt az esélyt, és teremtsünk nemzeti egységet nemzeti sorskérdéseinkben. Tisztelt Országgyűlés! Az országvédelmi akcióterv két részből áll: az Alaptörvény módosításából és a Stop Soros törvénycsomagból. Az Alaptörvény-módosítással megerősítjük Magyarország szuverenitását, és megtiltjuk idegen népesség Magyarországra való betelepítését. Az Alaptörvény ki fogja mondani, hogy nem telepíthető be bevándorló az országba az Országgyűlés beleegyezése nélkül, és nem fogadható el a menedékkérelme annak, aki biztonságos országon keresztül érkezett Magyarországra, és nincs kitéve üldözésnek vagy üldöztetés veszélyének. A Stop Soros törvénycsomag büntethetővé teszi az illegális bevándorlás szervezését. Büntethető lesz mindenki, aki illegális migrációt szervez, és a magyar törvények kijátszására buzdít. Az illegális migráció szervezésével gyanúsítható személyeket nem engedjük még a határ közelébe se. A javaslat az állam minden szervének kötelességévé teszi az alkotmányos önazonosságunk mellett a keresztény kultúra védelmét is, erről az imént bővebben hallhattunk. Az új szabályok alkotmányos szinten rögzítik az otthon nyugalmának és az otthon védelmének fontosságát. A javaslat az emberhez méltó lakhatás és a közszolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosításával állami feladatként határozza meg az otthon jogi védelmét. Ez a szabályozás kiegészül az életvitelszerű közterületen tartózkodás tilalmával. Tisztelt Országgyűlés! Magyarország nem akar migránsokat befogadó állammá válni. Nem is kötelezhető erre, hisz az uniós csatlakozáskor nem vállaltunk semmi ilyet. Határozott álláspontunk, hogy a migránsok elosztása nem megoldás, bajaikat szülőhazájukban kell rendezni, nem pedig Európába hozni és a tagállamok között szétteríteni őket. Magyarországgal ellentétben egyébként másutt sehol nem kérdezték meg az embereket a milliónyi migráns betelepítését célzó elhibázott politikáról. Így ez a kérdés határozza majd meg az európai parlamenti választásokat 2019 májusában. Az Európai Bizottság javaslata alapján a következő uniós költségvetés óriási összegeket fordítana a migránsok ellátására, a magyar határkerítés kiadásait viszont utólag sem támogatnák. Ez igazságtalan! A migrációs kérdésben az Unió tagállamainak a lehető leghatározottabban kellene eljárniuk úgy, ahogy azt Magyarország a kerítés felépítésével és a jogi szabályozással teszi, vagy ahogy azt a migránsokat üzemszerűen szállító Soros-hajók kikötését a múlt héten megtiltó Olaszország tette. Az európai vezetők álláspontjának változását az európai választók bizonyára ki fogják kényszeríteni, ahogy az Olaszország mellett Ausztriában és lassacskán már Németországban is látszik. Nem Magyarország szegte meg az európai törvényeket és szabályokat, hanem a brüsszeli bürokraták és Soros György szervezetei. Az a helyes elv, ha ott segítünk, ahol a baj van, és nem a bajt hozzuk be Európába. Az Európai Unió jövője múlik azon, hogy képes-e megvédeni külső határait, ha pedig ez sikerül, akkor nem az érkező migránsok szétosztása a kérdés, hanem az, hogy mi történjen azokkal, akik már itt vannak. Nem a szétosztásukon kell gondolkodni, hanem haza kell vinni őket oda, ahonnan jöttek, olyan gyorsan, ahogy azt a körülmények lehetővé teszik. Tisztelt Országgyűlés! Nekünk Magyarország az első! Azonban félő, hogy a magyar ellenzéki pártok továbbra is bevándorláspártiak, és Soros terve szerint bevándorlókat akarnak behozni hazánkba. A mai napon az ellenzéki képviselők ismét lehetőséget kapnak, hogy a legfontosabb nemzeti sorskérdések kapcsán bizonyítsák: félre tudják tenni a pártpolitikai érdekeiket, személyes ambícióikat, és hajlandóak támogatni Magyarország védelmét. Ha viszont nem támogatják a javaslatokat, akkor azzal csak megerősítik, hogy ők is Soros zsoldjában állnak, és nem akarják megvédeni az országot, mert nem érdekli őket a magyar polgárok akarata és hazánk jövője. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, alelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Alelnök úr felszólalására Orbán Balázs államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó. [[10.10]]
Köszönöm a szót. Tisztelt levezető Elnök Úr. Tisztelt Alelnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Ha megengedik, egy idézettel kezdeném: „A magyar nemzet mindig hűen ragaszkodott saját alkotmányos önállásához, és mindig határozott ellenszenvvel viseltetett a hatalomnak és még inkább a hatalom némely kezelőinek azon törekvései ellen, amelyek Magyarország alkotmányának mellőzésére, sőt megsemmisítésére és némileg az ország beolvasztására voltak irányozva. Mert azon hű ragaszkodás és a beolvasztás elleni határozott ellenszenv csakugyan nemzedékről nemzedékre szállt a magyarnál, s ma épp olyan elevenen él, mint száz évvel ezelőtt, s ha a mindenható kegyelme tőlünk el nem fordul, élni fog még századok múlva is.” Ezt írta Deák Ferenc 1865. április 16-ai húsvéti cikkében. Van-e ennek a gondolatnak aktualitása ma, 2018-ban, amikor Magyarország önként vállalt tagságot nemzetközi szervezetekben, s az európai népekkel való együttműködés intézményesített formájának, vagyis az Európai Uniónak is büszke és önkéntes tagja? Van-e ennek annyi racionalitása, mint 1865-ben, nyilván más történelmi status quo mellett? Hogyne lenne, az a határozott meggyőződésem, hiszen pont erről szól a deáki idézet: a szuverenitáshoz, alkotmányos önálláshoz való ragaszkodás nemzedékről nemzedékre, politikai status quótól függetlenül határozza meg a magyarok gondolkodását. S, hogy miért van ez? Valószínűleg azért, mert a magyar történelem azt tanítja nekünk, hogy csupán bizonyos történelmi peremfeltételek, úgymond peremfeltételek teljesülése mellett tudtunk sikeresek lenni. Melyek ezek a peremfeltételek? Mindenekelőtt a külső függetlenség és a belső önálló politikai alkotás képessége. Való igaz, hogy volt idő, amikor ezek a peremfeltételek teljesültek, de mégsem tudott Magyarország sikeres lenni. De úgy, hogy a külső függetlenség és a belső politikaalkotás képessége nem állt fenn, úgy még az ország nem tudott sikeresnek lenni. Rögzítsük az alapokat: Magyarország az Alaptörvényben rögzítettek szerint közreműködik az európai népek szabadságának, jólétének, biztonságának kiteljesítésében, és Magyarország az Európai Unió tagállamaként az abban az együttműködésben való részvétel érdekében egyes hatásköreit a többi tagállammal közösen, európai intézmények útján gyakorolja. De szuverenitásunkról nem mondtunk le, csupán a hatáskörök közös gyakorlásáról. A hatáskörök gyakorlása pedig nem jelentheti azt, hogy a nép elveszíti végső ellenőrzési lehetőségét a közhatalom gyakorlása felett. És emellett, ahogy az Alkotmánybíróság is 2016-os döntésében megállapította: Magyarország alkotmányos önazonossága olyan érték, amelyet nem az Alaptörvény hoz létre, hanem az csak elismerés. Erről nemzetközi szerződésben sem lehet lemondani. Ezek a keretek. Mit látunk mégis most? Azt látjuk, hogy a nemzetközi szervezeteknél, illetve a számunkra is legfontosabbnál, az Európai Unióban a migráció kérdésében a lefektetett keretek, az alapszerződések megváltoztatása nélkül olyan európai jogszabályok elfogadásának küszöbén vagyunk, aminek eredményeként Magyarország szuverenitása sérülhet, amelynek eredményeként a magyar nép, a magyar parlament, önök is, minden képviselő, illetőleg a magyar alkotmányos szervek is elveszítik ellenőrzési lehetőségeiket a közhatalom gyakorlása felett. Erre a helyzetre a magyar alkotmánynak reagálnia kell, az alkotmányozónak olyan módosítást kell elfogadnia, amely a magyar alkotmány ellenálló képességét növeli. A kormány álláspontja szerint a most, a parlament asztalán lévő alaptörvény-módosítás alkalmas arra, hogy megerősítse a magyar alkotmány vázát, meghatározza, hogy melyek azok a területek, amelyeken Magyarország nem enged a szuverenitásából, és körülbástyázza, hogy melyek azok az értékek, amelyek az alkotmányos önazonosságát jelentik. Teszi mindezt oly módon, hogy az Európai Unióban való részvételünket és együttműködésünket nemhogy nem akadályozza, hanem kifejezetten elősegíti. Ebből következően a javaslat rögzítené az alkotmányos önazonosság védelmét, rögzítené, hogy Magyarország szuverenitása nem oldódhat fel az Európai Unió jogrendjében, rögzíti az idegen népesség betelepítésének tilalmát, és rögzíti, hogy nem jogosult menedékre az a külföldi állampolgár, aki olyan országon keresztül érkezett, ahol üldöztetésnek nincs kitéve. És a Stop Soros törvényjavaslat révén pedig rögzíti, hogy bűncselekmény ezentúl az illegális bevándorlásnak a szervezése. Mi úgy gondoljuk, hogy ezek olyan javaslatok, amelyek azt mutatják, hogy az ország 2018-ban is ugyanúgy ragaszkodik a deáki kifejezéssel élve az alkotmányos önállósághoz, ahogy azt akkor Deák Ferenc leírta, és ahogy nagyon pontosan előrevetítette a jövőre nézve. Éppen ezért a Miniszterelnökség nevében minden képviselőt arra szeretnék kérni és biztatni, hogy támogassa az alkotmánymódosítást és a Stop Soros javaslatot. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Ezzel a napirend előtti felszólalások végére értünk. Most soron következik a Magyarország Kormánya és a Jordán Hasemita Királyság Kormánya között a diplomata-útlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/534. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Menczer Tamás úrnak, a Külgazdasági és Külügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Jordán Hasemita Királysággal ápolt kapcsolat fontosságát jelzi, hogy az elmúlt években az országba látogatott Orbán Viktor miniszterelnök úr is, valamint Áder János köztársasági elnök úr is. 2017-ben, tehát tavaly több miniszteri szintű találkozó történt, Szijjártó Péter külügyminiszter úr tavaly két alkalommal is egyeztetett, többek között a jordán védelmi képességek fejlesztésében vállalt magyar szerepről, a Stipendium Hungaricum ösztöndíjprogramról, amelynek egyébként Jordánia 400 ösztöndíjassal a legnagyobb kedvezményezettje, valamint a migrációs válság következményeiről is beszélt a magyar külügyminiszter a partnerével.Jordánia külpolitikáját hagyományosan a szélsőség és a terrorizmus elleni nemzetközi küzdelemben való aktív részvétel, a regionális konfliktusok kezelésében lévő érdekeltsége határozza meg. Ezek olyan célok, amelyeket a magyar kormány csak támogathat. A diplomata-útlevéllel rendelkező magyar és jordán állampolgárok vízummentességéről szóló megállapodás alapját miniszterelnök úr 2013. február 17-én és 18-án Jordániában tett látogatása jelentette, ahol megállapodás született a kétoldalú kapcsolatok erősítéséről. A magas szintű döntés után 2013 májusában a szerződéstervezetek kölcsönös megküldésével és véleményezésével részletes szakértői egyeztetés kezdődött, amelynek eredményeként kialakult a megállapodás mindkét fél számára elfogadható szövege. A szerződés aláírására miniszterelnöki határozat adta meg a felhatalmazást, amelynek birtokában a megállapodást 2017. szeptember 22-én írta alá Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter New Yorkban. A megállapodás magyar, angol és arab nyelven került aláírásra, a törvény pedig a hiteles magyar és angol nyelvű szöveget hirdeti ki. A magyar-jordán diplomata-útlevelekre kiterjedő részleges vízummentességi megállapodás 11 cikkből áll, és a diplomata-útlevelek birtokosai számára Magyarországon és Jordániában a 180 napon belül 90 napig történő vízummentes tartózkodás részletes szabályait tartalmazza. A megállapodás célja tehát az, hogy azok a magyar és jordán állampolgárok, akik diplomata-útlevéllel rendelkeznek, 90 napnál rövidebb utazásaik esetén vízummentesen utazhassanak egymás területére. A megállapodás megkötésével tehát a diplomata-útlevéllel rendelkezők a rövid távú utazásaikat a vízumügyintézéssel járó adminisztrációs teher nélkül szervezhetik meg. Az aláíró felek természetesen kötelezettséget vállalnak a másik fél területén érvényes jogszabályok és egyéb előírások maradéktalan betartására. Kérem a tisztelt Házat, hogy fogadja el a beterjesztett törvényjavaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Hörcsik Richárd képviselő úr. Képviselő úr, öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Magyarország Kormánya és a Jordán Hasemita Királyság Kormánya között, ahogy hallottuk, a diplomata-útlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló törvényjavaslat beterjesztésével, úgy hiszem, azon kormányzati stratégia mentén haladunk előre, amit államtitkár úr említett, amely egyértelműen azt a célt tűzte ki, hogy a kétoldalú kapcsolatokat fejlesszük, illetve a magyar érdekeket a kétoldalú kapcsolatokban következetesen képviseljük, mert ez, ahogy sokszor szoktuk hangoztatni, az ország nemzetközi súlyának növelését is elősegíti. [[10.20]] Annál is inkább fontosabb ez Jordánia esetében, mert régiós összehasonlításban, ahogy államtitkár úr is említette, egy nagyon stabil, jó adottsággal rendelkező országról van szó, így tehát célszerű Magyarországnak szorosabbra fűzni a kapcsolatait ezzel az országgal, s ennek egyik legalapvetőbb módja, ha a beutazással és a tartózkodással kapcsolatos kérdéseket rendezzük először egy szűkebb kör esetében. Ez a megállapodás tehát lehetőséget ad arra, hogy a két fél diplomata-útlevéllel rendelkező állampolgárai vízummentesen tudjanak 90 napot meg nem haladó utazásokat tenni a másik fél területén. Ugyanakkor, ahogy olvassuk, az egyik félnek a másik fél területén működő diplomáciai vagy konzuli képviseletein szolgálatot teljesítő azon állampolgárok, akik érvényes diplomata-útlevéllel rendelkeznek, valamint ezen személyekkel közös háztartásban élő családtagjaik előzetesen kiállított vízum birtokában léphetnek a másik állam területére. Úgy vélem, hogy ez a megállapodás hatékonyan elősegíti majd a kétoldalú kapcsolatok ápolásának lehetőségeit. Tisztelt Képviselőtársaim! A Jordániával fennálló külkereskedelmi kapcsolatainkban, úgy hiszem, van még lehetőség a fejlődésre. Csak néhány számot szeretnék idézni: 2017-ben exportunkban a 80., míg importunkban a 87. helyet foglalja el Jordánia, amelynek kevesebb mint 8 millió lakosára egyenként 5300 USA dollár jut a GDP-ből. Országaink fejlettségbeli különbségeiből következik, hogy külkereskedelmi többletünk 2016-ban 45, 2017-ben 30 millió USA-dollárt tett ki. Exportunk 2017. évi visszaesése következtében jelenleg - a 32 millió dollárral szemben - 1,25 millió dollár értékű behozatal áll a KSH adatai szerint. Meggyőződésem, hogy ezen van mit javítani. Tisztelt Képviselőtársaim! A Jordániával való kapcsolataink szorosabbra fűzésének egyik alapvető feltétele, hogy egyfajta intézményesített partnerség álljon fenn közöttünk, s ennek alapján az általunk, ahogy államtitkár úr is említette, 2011-ben megtárgyalt, az Európai Közösségek tagállamaival, másrészt Jordánia közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás is jelenti. A másik kritérium pedig az, hogy országaink között a közlekedés rendezett legyen. Sajnos, a távolságból és a térség helyzetéből fakadóan a légi közlekedés ügye szorul tisztázásra, és ez ugyancsak a 2011-ben általunk kihirdetett, az Unió és tagállamai, másrészről Jordánia közötti euromediterrán légi közlekedési megállapodás szabályozása, amelynek módosításáról ma nyílik lehetőség szavazni a tisztelt Házban. Bár minden körülmény adott, közvetlen légi járat sajnos nem közlekedik Ammánba, ezért sajnos a magyar állampolgároknak csak átszállással lehet eljutni, jellemzően például Bécs, Frankfurt, Isztambul vagy Róma érintésével juthatunk el. Az egyik, hazánkban komoly kapacitással működő fapados légi társaság, a Ryanair február 4-én jelentette be, hogy a 2018-as téli menetrendi időszakban hetente kétszer indít járatot majd Budapestről Jordániába. Így tehát, tisztelt képviselőtársaim, okkal remélhetjük, hogy jövőbeli kapcsolataink szorosabb fonásában ez egyre inkább előre halad. Tisztelt képviselőtársaim, ezért kérem a törvényjavaslat támogatását. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Molnár Gyula képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Államtitkár Úr! Általában külügyi kérdésekben nem szokott nagy vita lenni a Ház falai között, magam sem szeretném ezt a szokást megszakítani, azonban miközben én is üdvözlöm, ahogy az előttem szóló vezérszónok elmondta, hogy fontosak a kétoldalú kapcsolatok, örülök azoknak a mondatoknak, amiket államtitkár úr az expozéjában elmondott, mégis azt az egyszerű kérdést felteszem önöknek, a költőinek tűnő kérdést, hogy ha ma Magyarországon a politikával átlagosan foglalkozó ember számára Jordánia nevét kiejtjük, akkor milyen nevek jutnak eszükbe. Mit gondolnak az átlag magyar emberek akkor, amikor a jordán kétoldalú kapcsolatokról beszélünk és 90 napos vízummentességet biztosítunk diplomata-útlevéllel rendelkezők számára, mi is jut eszükbe? Államtitkár úr elegánsan nem szólt arról itt az expozéjában, hogy még mindig a jordán tiszteletbeli konzul tulajdonában lévő ingatlanban van-e az ammáni nagykövetsége Magyarországnak? Mennyit fizetünk ennek az embernek a magyar adófizetők pénzéből, mi van azzal a magyar állampolgársági kérelemmel, amit, ha jól tudjuk, akkor nemzetbiztonsági okokból végül is nem kapott meg Zaid Naffa? És továbbra is úgy gondolják, hogy helyes-e, hogy a magyar vízumkérelmek elbírálása ezen az emberen keresztül történik, helyes-e az, hogy ennek az embernek a magáncége marketingtevékenységre a kereskedőháztól, a magyar kereskedőháztól 220 millió forintos közpénzt kap? Tehát amikor arról beszélünk, hogy nagyon helyes és fontos az, hogy a kétoldalú kapcsolatok erősödjenek, amikor arról beszélünk, és mi is nyilván támogatni fogjuk ezt az indítványt, hogy a diplomata-útlevéllel rendelkező emberek vízummentesen 90 napig tartózkodhassanak, akkor azt gondolom, hogy ezekre a kérdésekre, amiket csak felvillantottam, mindenképpen érdemes a kormánynak és államtitkár úrnak válaszolni. Amíg ezt nem teszik meg, addig mindig lesz annak táptalaja ebben az országban, hogy ez az egyezmény nem szól másról, mint bizonyos üzleti körök számára a könnyebb és egyszerűbb mozgás lehetőségét megteremteni Jordániába. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most van lehetőség arra, hogy képviselői felszólalások következzenek. [[Jelzésre:]] A Jobbik-képviselőcsoportból Szilágyi György képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője kért szót. Parancsoljon, jegyző úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! A vita során valóban jogos kérdések merültek fel különböző gazdasági kapcsolatokkal, folyamatban lévő gazdasági kapcsolatokkal kapcsolatban, ami itt elhangzott, de úgy érzem, hogy ez most, jelen pillanatban nem erről szól. Minden országnál elvárható az, hogy azok az állampolgárok, akik diplomata-útlevéllel rendelkeznek, azok annak az országnak a megbízható állampolgáraiként kívánnak szerte a nagyvilágban utazni. Úgy gondoljuk, hogy ez egy technikai jellegű módosító javaslat, egy technikai jellegű javaslat, éppen ezért a Jobbik Magyarországért Mozgalom támogatja, hogy a vízummentesség életbe lépjen azoknál az embereknél, akiknek, mint mondom, valóban a saját országaikban minden valószínűség szerint megbecsült állampolgároknak kell lenniük ahhoz, hogy diplomata-útlevéllel rendelkezzenek. Tehát mi támogatjuk a javaslatot. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, hogy kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Most megkérdezem Menczer Tamás államtitkár urat, hogy kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen, kíván. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr, csak röviden egy felvetésre. A támogatást szeretném megköszönni, Molnár képviselő úr felvetésére pedig annyiban szeretnék reagálni, hogy a felvetést megértettem, hozzáfűznivalóm annyi lenne, hogy mindig a küldő ország szuverén joga az, hogy kit jelöl tiszteletbeli konzulnak, ez ebben az esetben is így történt, és talán annyi megjegyzést még az üggyel kapcsolatban fontos tenni, hogy Zaid Naffa tiszteletbeli konzuli működését 2003-ban a szocialista kormány külügyminisztere, Kovács László engedélyezte. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség.Most soron következik a Magyarország Kormánya és az Ománi Szultánság Kormánya között a diplomata-, szolgálati és különleges útlevelekkel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/532. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Most megadom a szót Menczer Tamás úrnak, a Külgazdasági és Külügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó. [[10.30]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az Ománi Szultánsággal 1990-ben létesítettünk diplomáciai kapcsolatokat. Magyar Levente, a Külügyminisztérium gazdaságdiplomáciáért felelős államtitkára 2015. június 3-án folytatott politikai és üzleti megbeszéléseket Maszkatban. Ezen államtitkári látogatás részeként megerősítést nyert, hogy a gazdasági kapcsolataink erősödése távlatilag indokolja egy önálló külképviselet létesítését. A magyar-ománi viszonylat legfontosabb eleme a MOL fémjelezte energetikai együttműködés, a MOL hosszú távon számol az ománi kapcsolattal. Fontos továbbá kiemelni, hogy Magyarország 150 diák számára Stipendium Hungaricum ösztöndíjat ajánl fel a szultánság részére. A jelenlegi megállapodás célja, hogy biztosítsa a magyar és az ománi diplomata-, szolgálati és különleges útlevelek birtokosai számára a vízummentes beutazást és a legfeljebb 90 napi vízummentes tartózkodást Magyarországon és az Ománi Szultánságban. Az állami vezetők, valamint a hivatalos célból utazó képviselők, diplomaták és köztisztviselők részére biztosított vízummentesség nagymértékben segítheti a két ország közötti politikai, gazdasági és kulturális kapcsolatok szorosabbra fűzését. A felek között a szerződéstervezetek kölcsönös megküldésével és véleményezésével folytatott szakértői egyeztetés eredményeként kialakult a megállapodás mindkét fél számára elfogadható szövege. A szerződés aláírására kormányhatározat adta meg a felhatalmazást, amelynek birtokában a megállapodást Bus Szilveszter helyettes államtitkár 2018. április 25-én írta alá Maszkatban. A megállapodás magyar, angol és arab nyelven került aláírásra, a törvény pedig a hiteles magyar és angol nyelvű szöveget hirdeti ki. A magyar-ománi diplomata- és szolgálati, valamint különleges útlevelekre kiterjedő részleges vízummentességi megállapodás 17 cikkből áll, és a magyar diplomata-, szolgálati, valamint az ománi diplomata- és különleges útlevelek birtokosai számára Magyarországon és Ománban a 180 napon belüli 90 napig történő vízummentes tartózkodás részletes szabályait tartalmazza. A diplomáciai vagy konzuli képviseletek és a nemzetközi szervezetekhez akkreditált képviseletek tagjai, valamint a velük közös háztartásban élő családtagjaik számára továbbra is előírás, hogy a beutazásukat megelőzően vízumot, majd pedig tartózkodási engedélyt szerezzenek be a fogadó államtól. Összegezve tehát: a megállapodás célja, hogy azok a magyar és ománi állampolgárok, akik diplomata-, szolgálati és különleges útlevéllel rendelkeznek, vízummentesen utazhassanak egymás területére, és ott 90 napig szabadon tartózkodhassanak. A megállapodás megkötésével tehát elkerülhetővé válik az előzetes vízumügyintézéssel járó időveszteség és az ezzel kapcsolatos adminisztrációs teher. Az aláíró felek természetesen kötelezettséget vállalnak a másik fél területén érvényes jogszabályok és egyéb előírások maradéktalan betartására. Kérem a tisztelt Házat, hogy fogadja el a beterjesztett törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Hörcsik Richárd képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Magyarország Kormánya és az Ománi Szultánság Kormánya között a diplomata-, szolgálati és különleges útlevelekkel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló Megállapodás kihirdetése van a tisztelt Ház előtt.A nemrégiben Maszkatban aláírt megállapodás, úgy vélem, kiemelten fontos abból a szempontból is, hogy az Ománnal fennálló kapcsolatainkat szorosabbra tudjuk fűzni. E kevesebb, mint ötmilliós lakosságú állam gazdasági erejére tekintettel célszerű előrelépni a kétoldalú kapcsolatok ápolásában. Csak néhány adatot: tavaly 12 millió 340 ezer euró értékben exportáltunk Ománba, többek között gépeket és villamossági cikkeket, járműveket, optikai eszközöket, valamint vas- és acélárut. Bár az ország várható 1,3 százalékos GDP-növekedése visszafogottnak tekinthető, a külgazdasági kapcsolataink erősödésére igenis van még lehetőség. Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem, engedjenek meg végül egy technikai megjegyzést. Ebben a törvényjavaslatban az indoklás a nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvényt Nsztv.-nek rövidíti. A 2005. évi L. törvényhez hasonlóan a népszavazásról szóló ’98. évi III. törvény és a hatályos, 2013-ban elfogadott népszavazási törvény sem rendelkezik ugyan saját rövidítésről, de az Nsztv. rövidítés a jogtudományban már a nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló törvény elfogadása előtt is a népszavazási törvény megjelölésére szolgált, és ezt a hatályos népszavazási törvény 2016-ban elfogadott módosítása is egyértelműen kimondta. Tehát amennyiben már létezik egy rövidítés, annak használata más törvény megjelölésére, úgy vélem, megtévesztő lehet. Ha a két ugyanazon rövidítéssel jelölt jogszabály tárgya távol is áll egymástól, célszerűbb a később hatályba lépett törvényt másképpen rövidíteni. Mivel a 2005. évi L. törvényt Nksztv.-nek is rövidítik, ezért annak alkalmazása volna a jó irány a későbbiekben. Tisztelt Képviselőtársaim! E fenti megjegyzésekkel ajánlom a tisztelt Ház figyelmébe a törvényjavaslatot elfogadásra. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka, Molnár Gyula képviselő úr következik. Képviselő úr, öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Államtitkár Úr! Megint azzal kell kezdenem, hogy természetesen örülünk annak, hogy a kétoldalú kapcsolatok bármelyik országgal javulnak, fejlődnek, különösen egy olyan országgal, amelyben valóban nagyon komoly fejlődési potenciál van.Elnézést kell kérnem a tisztelt Háztól és önöktől, hogy nyilván megint nem arról fogok beszélni, hogy mennyire fontos egy ilyen diplomata-útlevéllel rendelkező vízummentes utazás, hanem picit másról. Ön bizonyos szempontból meg is teremtette ezt a lehetőséget, hiszen a külképviselet nyitásáról beszélt. Magam is erről szeretnék beszélni. A Külügyi bizottság zárt ülésének tételeit semmiképpen sem szeretném a Ház nyilvános ülésén visszaidézni, de amennyiben jól tudom, a nagyköveti koncepció nem tekinthető minősített iratnak, és ebből néhány dolgot szeretnék itt a Ház plenáris ülése előtt is felvillantani. Hörcsik Richárd is nagy örömmel elmondta a 12 millió eurós forgalmat; ugye, mi egy 27 millió dolláros számmal dolgoztunk a Külügyi bizottságban. Egy 27 millió dolláros forgalom egy országgal nem tekinthető olyannak, mint ami azonnal azt az a fajta stratégiai igényt veti fel, hogy akkor Magyarországnak feltétlenül egy rendkívül költséges vállalkozásba kellene vágni, mint például egy nagykövetség nyitása. Nem tudjuk pontosan, hogy milyen költségekkel fog járni, hogy azonnal egy követséget nyitunk. Ha a MOL-nak valamilyen üzleti érdeke van ebben a térségben, amit jól láttunk az ománi vásárlásokból, akkor miért nem a MOL nyit a magyar állam nevében egy képviseletet? Ha úgy gondolja a magyar állam, hogy kereskedelmi szempontból ez a térség fontos, akkor miért nem egy kereskedőházat nyitunk? Államtitkár úr majd el fogja itt mondani, hogy mi magunk a kereskedőházak ellen vagyunk. Általában ez a mondat igaz is, de azt szeretném mondani, hogy ha már van értelme a kereskedőházaknak egyáltalán, akkor olyan helyeken van, ahol egyébként nincs Magyarországnak ilyen típusú képviselete. Azt mondja a koncepcióban a nagykövetjelölt úr, hogy a következő években az ománi gazdaság fejlesztésének öt kiemelt területe lesz. Ez a feldolgozóipar, a bányászat, a halászat, a turizmus és a szállítmányozás, logisztika. Hadd tegyem fel azt a költői kérdést, államtitkár úr, tisztelt Ház, hogy melyek azok a magyar cégek, amelyek ezen az öt kiemelt területen olyan teljesítményt tudnak majd talán felmutatni, ami azt indokolja, hogy egyébként akár a kétoldalú kapcsolatokba, akár pedig a nagykövetség nyitásába ilyen energiákat fektessünk. Úgyhogy miközben természetesen, még egyszer mondom, minden ilyen típusú kétoldalú kapcsolatot támogatunk, minden olyan dolgot, amely könnyíti akár a beutazást, akár a kiutazást, fontosnak tartjuk, csak ha már ez téma volt a Házban, akkor hadd jelezzem, hogy valószínűleg vannak fokozatok a kétoldalú kapcsolatokban, amiket érdemes betartani, és itt picit mintha túl nagy lépésnek látszódna távolról a nagykövetség nyitása. Itt újra azt tudom mondani, hogy talán valamilyen szempontból felvetődhet az a sanda gondolat, hogy talán egyéb egyéni üzleti érdekek állnak a dolog mögött, nem pedig állami érdekek. Köszönöm szépen. [[10.40]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most van lehetőség képviselői felszólalásokra. [[Jelzésre:]] Megadom a szót a Jobbik képviselőcsoportjából Szilágyi György képviselő úrnak, az Országgyűlés jegyzőjének. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Ugyanaz a helyzet, mint az előző napirendi pontnál: igazából egy technikai jellegű javaslatról van szó, amit minden normális országban támogatni kell és támogatni szoktak. Ettől függetlenül meg kell jegyeznem, hogy ennél a kérdésnél, hogy eljutottunk idáig, eddig a megállapodásig, felmerül néhány olyan dolog, amiről mégiscsak beszélnünk kell. Kérdés, hogy vajon ennek a megállapodásnak az aláírása mikor indult el. Fölmerülhet a kérdés, hogy talán akkor, amikor Orbán Ráhel és Tiborcz István Bahreinben tárgyalt az olaj- és gázügyi vezetőkkel, a szultánság gázügyi vezetőivel, és a mai napig nem derült ki, hogy ők milyen rangban és milyen minőségben voltak ott és tárgyaltak, és miről tárgyaltak vajon ezen a megbeszélésen, ahol egyébként nagyon sokáig az ománi partner abban a hitben volt, hogy Orbán Viktor feleségével tárgyalnak, később derült csak ki, hogy a lányával. Valószínűleg ez egy előkészítő tárgyalás lehetett, aminek a végkifejlete volt utána Orbán Viktor találkozása már itt, Magyarországon a szultánság vezetőivel, és azt is tudjuk, hogy most már évtizedes kapcsolat van a szultánság és a MOL-csoport között, hiszen 7 százalékos részesedése van a szultánság állami olaj- és gázipari cégének a MOL-csoportban. Ezek valószínűleg mind-mind közrejátszanak ennek a szerződésnek a megkötésénél, és én úgy gondolom, jó lenne, ha nyílt lapokkal játszanánk mindig, és valóban kiderülne, hogy mit miért hoznak önök ide az Országgyűlés nyilvánossága elé, miről szavazunk, mi ennek a valódi háttere. Hiszen ha csak arról szavazunk, hogy a diplomata-útlevéllel rendelkező emberek megkönnyítetten, vízummentesen utazhassanak egymás országába, akkor ez egy abszolút technikai jellegű - mint ahogy az előző napirendi pontnál is elmondtam - és támogatható javaslat. Ezt is támogatni fogjuk, de szeretnénk, ha valamennyire a hátteréről is tudhatnánk mindig az ilyen beterjesztett javaslatoknak, főleg akkor, ha - még egyszer mondom - 2015 szeptemberétől vesszük a történéseket, az elmúlt három év történéseit, aminek a kiindulópontja Orbán Ráhel és Tiborcz István tárgyalása Bahreinben, aminek a mai napig nem tudjuk az okát, és nem tudjuk, hogy milyen minőségben és miről tárgyaltak ott akkor a szultánság vezetőivel. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! Én mindenkit arra kérek, hogy a napirendi pontról beszéljen. Elhangzott most már két felszólalás, amelyik a tárgyában nem érinti azt a javaslatot, amelyet tárgyalunk. Magától értetődő, hogy egy általános vitában a hozzászólás tartalma szabad, ennek ellenére arra kérek mindenkit, hogy a vízummentességről beszéljen. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki felszólalni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Megint csak röviden szeretnék reagálni néhány mondatban. Szilágyi képviselő úr megjegyzésére mindenképpen szeretnék annyit elmondani, hogy szeretném megnyugtatni a képviselő urat: a magyar diplomáciai ügyeket, ha úgy tetszik, az ország diplomáciai ügyeit a kormány és a Külgazdasági és Külügyminisztérium intézi, tehát a felvetésére ennyiben tudnék válaszolni.Molnár képviselő úr fölvetésére - az exportot említette -: nekünk van egy olyan felfogásunk a Külügyminisztériumban, hogy a számokban hiszünk e tekintetben. 2014 óta minden évben megdőlt a magyar export, minden évben rekordot ért el, és tavaly meghaladta a 100 milliárd eurót. Az önök által gyakran kritizált déli és keleti nyitás országai felé 2014-hez képest keleti irányba 15 százalékkal nőtt a magyar export - dacára a finoman szólva nem túl kedvező geopolitikai helyzetnek -, déli irányba pedig 25 százalékkal. S ha már említett magyar vállalkozásokat, ezek az eredmények, ezek az exporteredmények - és akkor a beruházásokról még nem beszéltem, azt a zárójelet talán most nem is nyitnám meg - mutatják azt, hogy milyen munka folyik az országban, erre a munkára, a magyar emberek teljesítményére külföldön igény van, és az az export, amit külföldre tudunk vinni, értelemszerűen magyar munkahelyek megtartását, új magyar munkahelyek létrehozását, fizetésemelést, akár innovatív fejlesztést is jelent. Tehát a magyar kis- és középvállalkozók, ugyanúgy egyébként, ahogyan a nagyobb vállalkozások, továbbra is számíthatnak a magyar kormányra a tekintetben is, hogy segítjük a külföldre jutásukat, és ezzel segítjük magyar emberek munkahelyének a megőrzését, illetve új munkahelyek létrehozását. A számok mutatják, hogy jó úton járunk, és ezen az úton szeretnénk továbbmenni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Most soron következik a Magyarország Kormánya és Hongkong, a Kínai Népköztársaság Különleges Közigazgatási Területének Kormánya között az ideiglenesen munkát vállaló turisták programjáról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/531. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiük számára elérhető. Most megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak, a Belügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk lévő megállapodás által előirányzott program keretében a két ország 18-30 év közötti állampolgárai - Magyarországon évente legfeljebb 200 fő - egy évet meg nem haladóan tartózkodhatnak a másik fél területén. A tartózkodás célja elsődlegesen a turizmus, amely mellett a meghatározott feltételek teljesítése esetén ideiglenesen munkát is vállalhatnak. A megállapodásban rögzített, legfeljebb 12 hónapig érvényes turizmus alatti ideiglenes munkavállalásra jogosító vízum már létező, tartózkodásra jogosító okmány Hongkongban. Hongkong a megállapodás megkötését 2015 márciusában kezdeményezte a gazdasági, turisztikai, kulturális és oktatási kapcsolatok elmélyítése érdekében. Tisztelt Országgyűlés! Magyarország már részese több ilyen megállapodásnak Új-Zélanddal, a Koreai Köztársasággal, Tajvannal, Ausztráliával, Japánnal, valamint a Chilei Köztársasággal is, így a megállapodásban foglaltak gyakorlati megvalósulása biztosított Magyarország részéről. Tisztelt Országgyűlés! A megállapodás helyes célokat szolgál, megfelel Magyarország nemzeti érdekeinek, megkötése pedig időszerű. Minderre tekintettel arra kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Hörcsik Richárd képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja a Magyarország Kormánya és Hongkong, a Kínai Népköztársaság különleges közigazgatási területének kormánya között az ideiglenesen munkát vállaló turisták programjáról szóló megállapodás kihirdetése. Ahogy államtitkár úr is említette, a megállapodással szabályozandó kérdéskör nem ismeretlen a tisztelt Ház számára, hiszen ezt például ’12-ben Új-Zéland vagy ’13-ban Korea viszonylatában megtettük egy hasonló megállapodás kihirdetésével.Jelen esetben - a többi távoli területhez vagy államhoz hasonlóan - a Magyarország és Hongkong közötti kapcsolatot szorosabbra fűzhetjük azáltal, hogy szélesebb lehetőségeket biztosítunk Magyarország és Hongkong ifjúsága számára a másik fél kultúrájának és életmódjának a megismerésére. A jelen megállapodás tehát meghatározza, hogy ki és hol nyújthat be kérelmet abból a célból, hogy egyszeri alkalommal legfeljebb 12 hónapra a másik fél területére utazzon. Az előttünk fekvő javaslat felső létszámkorlátot is felállít: összesen 200 vízum állítható ki a Hongkongba és összesen 200 ideiglenes tartózkodási engedély állítható ki a hazánkba utazók számára. A megállapodás által előirányzott „Working Holiday Scheme” program keretében tehát a két ország 18-30 év közötti állampolgárai tehát egy évet meg nem haladóan tartózkodhatnak a másik fél területén, továbbá a tartózkodásuk célja elsődlegesen nem keresőtevékenység folytatása, hanem a turizmus, és bizonyos feltételek teljesítése esetén ideiglenesen munkát is vállalhatnak. [[10.50]] Tisztelt Képviselőtársaim! A Fidesz-frakció azért támogatja ezt a javaslatot, mert a megállapodás jól illeszkedik a magyar-hongkongi kapcsolatok rendszerébe, és a humán és ifjúsági kapcsolatok további fejlesztését is jól szolgálná. Úgy vélem, egyetérthetünk az előterjesztővel abban, hogy ez a megállapodás a magyar-hongkongi kapcsolatok egészére pozitív hatással lehet a gazdasági, turisztikai, kulturális és oktatási területekre való kedvező hatása révén. Tekintve, hogy Hongkong 2015 márciusában kezdeményezte az ideiglenesen munkát vállaló turisták programjáról szóló WHS-megállapodás megkötését Magyarországgal, és a megállapodás aláírására 2016 decemberében került sor, úgy vélem, időszerű, hogy a Ház megvitassa és elfogadja ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm a türelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Molnár Gyula képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Államtitkár Úr! Most csak és kizárólag azért álltam fel, hogy eleget tegyek annak, amit elnök úr előbb a két hozzászólás kapcsán elmondott. Szeretnék a témánál maradni, és szeretném azt mondani, hogy kiváló javaslatról van szó. Nagyon fontos az, hogy legyen Magyarországnak ilyen típusú együttműködése. Azt gondolom, hogy izgalmas, érdekes világgal ismerkedhetnek meg azok, akik belevágnak ebbe a programba, és mindenképpen szeretném világossá tenni, hogy a magunk részéről maximálisan támogatjuk ezt a javaslatot, és meg is fogjuk szavazni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most van lehetőség képviselői felszólalásra. A Jobbik képviselőcsoportjából Varga-Damm Andrea képviselő asszony jelentkezett felszólalásra. Képviselő asszony, öné a szó, parancsoljon.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Minden olyan egyezmény üdvözlendő, amely két ország kölcsönös előnyökre épülő gazdasági kapcsolatait erősítheti. Különösen fontos a Jobbik képviselőcsoportja számára, hogy a fiatalokat, a világ bármely táján éljenek is, igyekezzünk Magyarországra akár látogatóként, akár tanulóként hozni. Úgy ítéljük meg, hogy minden ilyen kapcsolat a jövőre nézve hazánk nemzetközi megítélését csak erősítheti. E vonatkozásban természetesen üdvözöljük ezt az egyezményt, illetőleg ennek a kihirdetését. Amit már korábbi felszólalásaimban is az egyezmények kapcsán előadtam, most kénytelen vagyok újra megismételni: nehezen tudom elképzelni, hogy a Külügyminisztérium, illetőleg azon közigazgatási szervezetek, amelyek az ilyen jellegű megállapodások ratifikációjában feladatot látnak el, ne tudnák ezt gyorsabban tenni. Most is 2016. december 1-jén történt az aláírás. Nem tudom elképzelni, hogy ilyen hosszú idő kellett ahhoz, hogy ez a Ház elé kerüljön. Nagy tisztelettel kérek mindenkit, aki a kormányzat részéről az ilyen jellegű tevékenységekben részt vesz, hogy éppen a nemzetközi megítélésünk javítása érdekében hazánk minden olyan produktív és előremutató tevékenységében mutassunk példát a vonatkozásban, hogy gyorsabban történjen meg ezeknek a feladatoknak az ellátása. Ilyenkor nagyon gyakran hallom azt, hogy a nemzetközi térben akár ennél lassabb folyamatok is zajlanak. Engem általában nem érdekel az, hogy máshol hogy csinálnak valamit, én azt szeretném, hogy Magyarország mindenben, így különösen a nemzetközi viszonyainkban példát mutasson, elöl járjon, és ne ily hosszú idő után kelljen egy ilyen rendkívül értékes és reményeink szerint valóban a nemzetközi térben hazánknak sok hasznot hozó egyezményt kihirdetni. Köszönöm a szót. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, hogy kíván-e még valaki a vitában felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem Kontrát Károly államtitkár urat, hogy kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Kontrát Károly: Igen, kívánok.]] Igen, kíván. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretném megköszönni a támogató nyilatkozatot a képviselőcsoportok részéről. Magyarország Kormányának az a célja, hogy ezek a törvényjavaslatok mihamarabb elfogadásra kerüljenek, hiszen ez, ahogy az expozémban mondtam, megfelel Magyarország nemzeti érdekeinek, megfelel azoknak az érdekeknek, amelyek alapján a javaslat elkészült és a tisztelt Ház elé került. Arra kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy a szavazásnál is támogassák a javaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Soron következik a Magyarország és a Szlovák Köztársaság között az államhatárról szóló Szerződés kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/533. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Elsőként megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak, a Belügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A Magyarország és a Szlovák Köztársaság Kormánya közötti államhatárról szóló szerződés kihirdetéséről szóló T/533. számú törvényjavaslat kapcsán szeretném elmondani, hogy a tisztelt Ház előtt lévő szerződés egy 1956. október 13-án Prágában aláírt szerződés kiváltását szolgálja. Az új szerződés az államhatár megjelölésére, láthatóságának biztosítására és a határjelek karbantartására vonatkozó elavult rendelkezéseket váltja fel. Emellett az Ipoly határfolyó mederváltozása következtében szükségessé vált határ menti területek kicseréléséről is rendelkezik a javaslat, továbbá Somoskőújfalu település önkormányzata által az államhatáron átnyúló szennyvízcsatorna létesítésével kapcsolatos területcserét is tartalmazza. A szerződés hatálybalépését követően megvalósíthatóvá válik az államhatár térségében a közlekedést, a határrendészeti vagy vízgazdálkodási célokat szolgáló létesítmény, valamint államhatáron átvezető vezeték kivitelezése. A szerződésben foglalt területcseréhez szükséges kisajátítási eljárások, valamint a szerződés megerősítéséről szóló okiratok cseréjével kapcsolatos egyeztetések lezárultak, és a kihirdetésre is sor kerülhet. A megállapodás megfelel Magyarország nemzeti érdekeinek, megkötése időszerű. Mindezekre tekintettel kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a javaslatot fogadja el. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Bartos Mónika képviselő asszony. Képviselő asszony, öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm a lehetőséget, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Bevezetésképpen engedjék meg, hogy egy élményemet megosszam önökkel. Ez év márciusában az Interparlamentáris Unió Genfben tartott közgyűlésének egyik kísérő rendezvénye a Balti-tenger országai fennállásának 100. évfordulós ünnepsége volt. A magyar delegáció március 26-án este Gediminas Kirkilas, a litván seimas alelnökének és egyben IPU-delegációja vezetőjének meghívására részt vett a litván állam megalapításának centenáriumi ünnepségén. A litván parlament alelnöke beszédében emlékeztetett arra, hogy idén februárban az államiság 1918-as visszaállítását, márciusban pedig a függetlenség 1990-es visszaszerzését ünnepelte Litvánia, amely mindkét alkalommal Oroszország, illetve a Szovjetunió fennhatósága alól szabadult fel. A genfi ENSZ-székházban rendezett koncerttel egybekötött eseményen felszólalt többek között az észt, a finn és a lett delegáció vezetője, akik mindegyike rövid beszédben emlékezett meg országa függetlenségének közelmúltban ünnepelt 100. évfordulójáról. De hogy miért is mesélem ezt el önöknek? Az esemény kiemelt pillanatai közé tartoztak azok a baráti hozzászólások, amelyekkel több meghívott ország képviselője köszöntötte az ünnepelteket. Köztük volt Catryna Bilyk ausztrál szenátor asszony is, aki amellett, hogy méltatta a függetlenségük 100. évfordulóját ünneplő országokat, elmondta, hogy számukra teljesen ismeretlenek azok a problémák, amelyekkel a kontinenseken együtt élő nemzeteknek, országoknak meg kell küzdeniük, hiszen Ausztrália egymaga található egy kontinensen, egy óriási szigeten, és nem szembesül olyanféle, a történelem viharai vagy az együttélés következményei miatt fellépő helyzetekkel, amikkel a kontinenseken egymás mellett élő államoknak szinte a mindennapokban szembe kell nézniük. [[11.00]] Bevallom, hogy érdekes volt hallgatni szenátor asszony felvetését, gondolatait. És mint láthatjuk, az élet ma is igazolta a szavait, hiszen az Országgyűlés előtt egy olyan javaslat fekszik, amely a Magyarország és a Szlovák Köztársaság közötti államhatárt érinti. Az élet alakította ezt így, hogy erre szükség van, és ahogy államtitkár úr is elmondta, a szerződés elfogadásával egyidejűleg egy, a Magyar Népköztársaság és a Csehszlovák Köztársaság között az államhatár rendjének szabályozása tárgyában 1956. évi október hó 13. napján Prágában aláírt szerződés kihirdetéséről szóló 1958. évi 15. törvényerejű rendelet kerül hatályon kívül helyezésre. Az élet, illetve a természet alkotó munkája miatt van erre szükség. Olyan pillanatot élünk, amikor megváltoznak hazánk határai, méghozzá hat különböző ponton, ezzel a szerződéssel 0,18 négyzetkilométer terület cseréjére kerül sor, vagyis ennyi kerül át Magyarországtól Szlovákiához és viszont. Az Ipolyon végzett vízgazdálkodási, -szabályozási munkák miatt Letkésnél, Ipolytölgyesnél, Perőcsénynél és Tésánál bekövetkező változások következtében Szlovákia területe mintegy 3 hektárral csökkenne, aminek kiegyenlítésére Hontnál kerül sor. Amint elhangzott, valóban, Somoskőújfalu önkormányzata csatornázási munkálatokat végeztetett, és az államhatáron átnyúló szennyvízcsatornát létesített. Az ebből fakadó helyzetet is rendezni kell annak érdekében, hogy az érintett területek hasznosíthatósága biztosítva legyen. Tisztelt Képviselőtársaim! Az ehhez hasonló határváltozás nem egyedülálló, utoljára két évvel ezelőtt történt hasonló, igaz, akkor nem Szlovákiával, hanem Szlovéniával cseréltünk 25 ezer négyzetkilométert a Lendva-patak szabályozása miatt. Az előttünk fekvő javaslat elsősorban a korábban említett célokat szolgálja, de elősegíti azt is, hogy az államhatár megjelölése, láthatóságának biztosítása, a határjelek karbantartása megfelelő módon történhessen. Ezért a Fidesz képviselőcsoportja támogatja a javaslatot. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Bizonyára elszólás volt a 25 ezer négyzetkilométer, az egy kicsit nagyobb terület, mint amiről szó van, de ezt majd a jegyzőkönyvben fogják tisztázni.A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Szávay István képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr! Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ugye, egy kétoldalú, magyar-szlovák szerződés fekszik előttünk. És bár tudjuk, hogy ennek elfogadása magyar érdek is, Somoskőújfalu fontos érdeke, egy percre, ha már képviselőtársam tett egy kis kitérőt a téma kapcsán, akkor hadd tegyek én is, bár ekkora kitérőt nem fogok tenni.Hiszen nem mehetünk el szó nélkül a mellett a tény mellett, hogy azzal a Szlovákiával kötünk most egy államközi szerződést, amely továbbra is súlyosan korlátozza a területén élő magyarság jogait. Az állampolgárságról szóló törvény alapján, aki egy más állam állampolgárságát felveszi, az elveszíti a szlovák állampolgárságát, elveszíti az ezzel járó egészségbiztosítását, munkahelyét, szavazati jogát. Ez a XXI. században egy európai uniós jogállamban elfogadhatatlan gyakorlat. Ebben az ügyben önök, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, 8 év alatt az égvilágon semmilyen eredményt nem értek el, bár különösebben nem is törték magukat. De máig érvényben vannak a felvidéki magyarságot hátrányosan megkülönböztető, diszkrimináló és másodrendű állampolgárrá tévő Beneš-dekrétumok, máig tisztázatlanok a dunaszerdahelyi rendőrattak körülményei. Az elmúlt években számos alkalommal kérdeztem a kormány képviselőit, még annak idején Martonyi Jánost. Többször is ígértek ez ügyben előrelépést, nem történt meg. Súlyosan korlátozzák a magyar nyelv használatát, és Esterházy Jánost a mai napig nem rehabilitálta egyetlen szlovák bíróság sem. Arról nem is beszélve, hogy milyen messze áll a felvidéki magyar közösség a megmaradásukat szavatoló, világos európai formákon vagy alapokon nyugvó területi autonómiától. Ilyen körülmények között vizsgáljuk meg tehát ezt a kétoldalú szerződést, és rögtön egy elképesztő méltánytalansággal, egy szemet szúró kitétellel találkozhatunk. Mi a Jobbik részéről, államtitkár úr, súlyosan felháborítónak tartjuk azt, hogy a szerződés következetesen szlovák településekként utal olyan színmagyar vagy döntő többségében magyar határ menti településekre, mint Ipolyszalka, Ipolykiskeszi, Ipolyszakállas, Szete vagy Ipolyság. Ez ügyben módosító javaslatot kívánunk benyújtani, és azt kérjük, hogy a szerződésben következetesen „a Szlovák Köztársaság területén lévő”-re változtassuk a szóhasználatot. Ez egy kétértelmű kitétel. Értem én, hogy itt nyilván arra gondolunk szlovák településként, hogy Szlovákia területén fekvő, de úgy gondolom, itt az olvasónak az az érzése támadhat, hogy itt a határ két oldalán két nép él, holott pontosan tudjuk, hogy ez nem így van. Úgy gondolom, hogy ez a megfogalmazás ezeknek a falvaknak, de a teljes felvidéki magyarság számára súlyosan sértő és bántó. Kérjük, hogy az ezzel kapcsolatos módosító javaslatunkat fogadják meg, fontolják meg. Világos, mint ahogy itt elhangzott, hogy a szerződés aláírása Somoskőújfalu érdeke, hiszen a szennyvízelvezető telepük, a csatornájuk a határ túloldalára is átnyúlik. Ugyanakkor fontos lenne, és nem teljesen értjük, hogy ez miért nem történt meg, a határszakasz többi részének vizsgálata is, pláne, hogy ez a szerződés még a nagy Orbán-Fico barátság közepette köttetett még meg. A bős-nagymarosi vízlépcső kapcsán ugyanis, szeretném erre felhívni a figyelmüket, a hágai nemzetközi bíróság 1997-es ítélete kimondja, idézem: „A szlovák és a magyar félnek a Duna elterelésével létrejött status quót Magyarország javára módosítania kell jóhiszemű tárgyalások útján.” Erre azonban a mai napig nem került sor. Elvileg egyeztető tárgyalások folyamatosan folynak, de erről a kérdésről ebben a szerződésben mégsem olvashatunk semmit az ezzel kapcsolatos területi intézkedésekről vagy azok szükségességéről. Szeretném megkérdezni államtitkár urat, és kérem, hogy zárszavában válaszoljon arra, ezek a tárgyalások most miként állnak, és erre a kérdésre a jelen megállapodás miért nem tér ki. Amennyiben a tárgyalások nem jutottak még olyan szakaszba, hogy erre a megállapodásban kitérjünk, akkor miért nem rendeztük ezt a kérdést egyben, vagy miért nem vártuk meg, hogy ez a kérdés is megnyugtatóan rendeződjön? Ennél sokkal súlyosabb ügy, hogy Magyarország határát ezen a nyomvonalon a Duna fősodorvonala alkotja, legalábbis a számunkra meglehetősen megalázó 1947-es párizsi békeszerződés értelmében. A fősodorvonalat, pontosabban a Dunát azonban a szlovák állam annak idején egyoldalúan elterelte, ezzel megváltozott a fősodorvonal. Ennek alapján pedig felvetődhet az a kérdés, hogy három település, Dobrogaz - 2011-ben 428 lakosából 299 magyar, 109 szlovák -, Vajka - 460 lakosából 327 magyar, 122 szlovák - és Nagybodak - 317 lakosából 306 magyar - nem kellene-e akkor Magyarországhoz tartozzon, hiszen a fősodorvonal elterelésével e települések elvileg kívül kerültek Szlovákia államhatárán. Nyilván tudjuk, hogy a szlovák-magyar alapszerződés is létezik, amiben Magyarország lemondott a Szlovákiával szembeni területi követelésekről, azonban mégis úgy érezzük, hogy ezt a helyzetet tisztázni kellene. Várjuk ezzel kapcsolatban a kormány álláspontját. Ameddig az általam felvetett kérdésekben nem tudunk tisztán látni, addig a Jobbik csak tartózkodó álláspontra tud helyezkedni. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Molnár Gyula képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Államtitkár Úr! Elmerengtem azon, hogy ha nem lenne délután a Stop Soros törvénycsomag szavazása, akkor milyen jó bulvártéma lehetne a holnapi újságokban az, hogy ’56. október 13-án aláírt szerződést módosítunk most, változtatunk meg. Mit érezhettek akkor a Prágában aláíró emberek 10 nappal a magyar forradalom előtt, hogy az államhatárról szerződést kötnek?A másik pedig az, nem akarok itt olyan mélységekbe belemenni, mint jobbikos képviselőtársam tette, de valóban, Szlovákiával a területcsere, a határ mindig kényes és izgalmas kérdések. Ráadásul az előző hozzászólásban feszegettük azt, hogy milyen gyorsan mennek át ezek a szerződésen az elfogadáson. A 2016. decemberi hongkongi megállapodás itt van előttünk; egy 2001-es vegyes bizottsági megállapodás volt ez a határmódosítás. Kérdés az, hogy az Ipoly tudja-e azt, hogy ebben a 17 esztendőben neki nem szabad olyan típusú mozgásokat végezni, ami bármilyen szempontból 0,18 négyzetméternyi változást okozhat. Mi van, ha az Ipoly ezt nem veszi figyelembe, és az elmúlt 17 esztendőben további olyan mozgásokat végzett ott a környéken, ami adott esetben szükségessé teszi azt, hogy rövidesen ezt újra felül kelljen vizsgálni? [[11.10]] A másik, amit szeretnék elmondani, és ezt rendkívül fontosnak tartom magam is, hogy a XXI. században olyan Európában tudunk élni, ahol Somoskőújfalu település egy parlamenti jóváhagyással, egy szerződés jóváhagyásával tud és képes egy olyan beruházást véglegesíteni, amelyik a saját maga életét javítja. Szerintem ez egy fontos dolog. Ennek kapcsán hadd mondjam azt, hogy a megválasztott miniszterelnök 2010-ben azt mondta, hogy viszonylag gyorsan és hatékonyan kívánják rendezni a felvidéki magyarság kérdését. Számtalan nyitott kérdés van. Ezek nyilván nem az ön tárcájához tartozó kérdések, de ha már itt vagyok, hadd mondjam el, hogy semmi nem történik a szlovák-magyar kétoldalú kapcsolatokban. Nincs érdemi kommunikáció Szlovákiával, miközben pedig a felvidéki magyarság számtalan politikai kérdésben megosztott, és elszenvedi azt a magyar külpolitikát, amely táptalajt ad annak, hogy az ő politikai megosztottságuk megerősödjön, és ezáltal gyengülnek az érdekérvényesítő pozíciói az országban. Ennek ellenére nyilvánvalóan fogjuk támogatni ezt a javaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most van lehetőség a képviselői felszólalásokra. [[Jelzésre:]] Ismételt képviselői felszólalásra jelentkezett a Fidesz képviselőcsoportjából Hörcsik Richárd képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy választókerületem érintettsége miatt röviden szóljak az előttünk fekvő törvényjavaslatról. Ugyanis ha megnézzük a térképet, Zemplénagárdtól az abaúji Szemeréig körülbelül 130 kilométeren át a körzethatár egyben államhatár is, és ez az érték a szlovák-magyar határszakasz 655 kilométeres hosszához viszonyítva, úgy hiszem, elég jelentős.Tisztelt Képviselőtársaim! A jelen szerződés megalkotásának legfontosabb okai, ahogy hallottuk, az Ipoly folyó mozgása, illetve egy közműberuházás során létrejött nyomvonalas létesítmény. Ez utóbbi kapcsán érdemes nagyon röviden egy picit feleleveníteni a mélyben fekvő okokat is. Aki ismeri a trianoni, valamint a párizsi békeszerződés elfogadásának a körülményeit és a pontos határvonalat kijelölő bizottságok munkáját, tudhatja, hogy mennyit kellett harcolni a magyar félnek, hogy az eredendően rossz helyzetéből ne jöjjön ki még rosszabbul. A nemzetközi szerződésekre vonatkozó értelmezési módszerek ugyanis mindig aszerint bizonyultak érvényesnek vagy irrelevánsnak, ahogy az a szomszédos államalakulat számára kedvező volt. A trianoni határ 1921-ben kezdődött megállapítása során úgy szakították ketté például Zemplén fővárosát, Sátoraljaújhelyt, hogy a vasúti járműjavító és a nagyállomás a cseheknek maradjon, de így próbálták meg elvenni tőlünk például 1947-ben egy térképhiba miatt a Mosoni-Duna árvízvédelmét biztosító rajkai zsilip és Nagy-Duna közötti visszavezető csatornát is. Tisztelt Képviselőtársaim! A jelen szerződésnek más jellegű gyakorlati következményei is vannak. Az előttünk fekvő szerződés szövegének kialakításával egyidejűleg így a választókerületemet is érintő határszakaszon 2015-ben és ’16-ban megtörtént a határ újbóli felmérése és a határjelek felújítása is. Az ilyen munkálatok visszatérő elvégzése mellett a szerződés szerint a feleknek tehát biztosítani kell az államhatár közvetlenül megjelölt szakaszain, hogy az államhatár mindkét oldalán egy méter széles, a határjelek és az államhatár láthatóságát akadályozó növényzettől mentes karbantartó területsávot hozzanak létre. Tisztelt Képviselőtársaim! Nekünk, magyaroknak ma is az a feladatunk, hogy a nehézségekből is kihozzuk a lehető legtöbbet. Az Északi-középhegységben kanyargó határvonal számos természeti érték közelében halad el, ezért helyes kezdeményezés volt a két ország európai uniós csatlakozását követően a határnyiladék mentén turistajelzést kialakítani „északi zöld” néven Balassagyarmattól Zemplén legszebb részeit is érintve egészen Sátoraljaújhelyig. A jelzés létrehozása érdekében kevesek által meghozott hatalmas áldozat azonban mit sem ér, ha az útvonal nem válik élővé, nem köti össze a két országot és a két nemzetet. Az északi zöld sajnos sosem vált igazán népszerűvé, mert a kialakításakor, ahogy olvassuk, egyes érintett szervezetek részéről hiányzott sajnos a támogatás és a jóindulat, jelenleg pedig hiányzik a kapcsolódó infrastruktúra mellett a két ország turistamozgalmai közötti célzott együttműködés. Bár a határ egyes rövid szakaszai ma is hasznosulnak úgymond turistaútvonalként, de a magyar fél által kezelt határszakaszok kapcsán fontos azt a szempontot is figyelembe venni a szerződéses kötelezettségeink teljesítésekor, hogy a határ menti térségek helyzetét javítani képes turizmust is ezzel együtt támogatjuk. A határnyiladék tiszta, és a domborzati viszonyokat is figyelembe véve végig jól járhatóvá tesszük. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, az általános vitát lezárom.Megkérdezem Kontrát Károly államtitkár urat, hogy kíván-e a vitában elhangzottakra válaszolni. [[Jelzésre:]] Igen. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Engedje meg, elnök úr, hogy nem ehhez a napirendi ponthoz, hanem a korábbi magyar-hongkongi egyezményhez visszatérjek és válaszoljak Varga-Damm Andrea képviselő asszony kérdésére, amikor azt feszegette, hogy miért ilyen hosszú időt vesz igénybe az elfogadás. Szeretném elmondani, hogy konkrétan ezzel az egyezménnyel kapcsolatban ennek az az oka, hogy a hongkongi fél részéről hiba volt az egyezmény angol szövegében, ezt kellett kijavítani. A diplomáciában nem egyszerű és nem elég gyors, mondjuk, a magyar törvénykezéshez viszonyítva az egyezmény elfogadása. Ez az oka.De hogy rátérjek a mostani napirendi pont tárgyalására is: köszönöm azoknak a képviselőtársaimnak a hozzászólását, akik támogatásukról biztosították a javaslatot. Kérem, hogy a szavazáskor is ezt tegyék meg. Szávay képviselő úr hozzászólásával kapcsolatban azt szeretném elmondani, hogy ez a javaslat azért ezzel a tartalommal szerepel a tisztelt Ház előtt, mert ebben sikerült megegyezni; például a Dunával kapcsolatban, Bős-Nagymarossal kapcsolatban a tárgyalások még nem vezettek eredményre, még nem tudunk ezzel kapcsolatban javaslatot a tisztelt Ház elé tenni. Szeretném elmondani, hogy Magyarország Kormánya alapvetően úgy jár el minden kérdésben, hogy Magyarország érdekeit szolgálja. Így van ez ebben a kérdésben is, és így van minden kérdésben. A helységneveket illetően, amit ön fölhozott, illetőleg a hozzászólásában megemlített, hogy miért szerepelnek a települések szlovák névvel, illetve miért szlovákiai, úgy fogalmazott… [[Szávay István: Szlovák település.]] Igen, így van, tehát hogy miért szlovák településként szerepel. Ennek egy oka van: jelenleg Szlovákia területén vannak a települések, úgyhogy ezt a választ tudom ezzel kapcsolatban adni a hozzászólására. Molnár Gyula képviselő úr hozzászólását is szeretném megköszönni. Azért tartott ilyen sokáig az elfogadás, mert szlovák részről alkotmánymódosítás kellett, mivel az államhatárt abban szabályozzák. Magyar részről a kisajátítási eljárások lefolytatására is szükség volt. Azt gondolom, hogy minden kérdésre válaszoltam. Szeretném elmondani még ennek kapcsán, hogy Magyarország Kormánya mindent megtesz, minden segítséget megad a határon túli magyar kisebbségek támogatására. [[Szávay István: Pénzt, azt ad, azonkívül semmit.]] Így tesz a magyar kormány a szlovákiai felvidéki magyarság támogatása érdekében is. Ezt olyan feladatnak tartjuk, elsődleges nemzeti érdekünknek tartjuk, hogy mindent megtegyünk. Eddig is megtettünk és a jövőben is mindent megteszünk a szlovákiai magyarság támogatása érdekében. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Visszakanyarodva az államhatárról szóló javaslatra, kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy ezt fogadja el. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[11.20]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Soron következik az Európa Tanács terrorizmus megelőzéséről szóló Egyezménye Kiegészítő Jegyzőkönyvének kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/535. számon érhető el a Ház informatikai hálózatán. Elsőként megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak, a Belügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr! Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Ma Európában és az egész világon a rend, a biztonság a legfontosabb közösségi érték, ez az, ami meghatározza mindennapjainkat, meghatározza boldogulásunk feltételeit is. Ma az elmúlt nyolc év erőfeszítéseinek megfelelően és annak eredményeként azt mondhatjuk, hogy ma Magyarország Európában és a világon is az egyik legbiztonságosabb országnak számít. Magyarország Kormánya az elsők között ismerte fel azt, hogy a terrorizmus és az illegális migráció kéz a kézben jár. A kormány minden eszközt igénybe vett és vesz annak érdekében, hogy Magyarország rendjét és közbiztonságát, a magyar emberek biztonságát védje és biztosítsa. Természetesen így van ez a terrorizmus elleni fellépéssel is. A 2019. évi költségvetés tervezete alapján - amelynek javaslatát a kormány benyújtotta, és az Országgyűlés hamarosan megkezdi majd a tárgyalását - jelentős mértékben nőnek a terrorizmusellenes intézkedésekhez kapcsolódó források, jövőre már 25 milliárd forintot fordítanánk a javaslat szerint erre a célra. Nekünk Magyarország, a magyar emberek biztonsága az első. A tisztelt Ház előtt lévő jelen kiegészítő jegyzőkönyv közvetlenül kapcsolódik a 2011. évi másik törvénnyel kihirdetett egyezményhez. Ennek célja az egyezmény rendelkezésének kiegészítése egyes további kriminalizálandó cselekmények meghatározásánál, például terroristakiképzésben való részvétel, vagy terrorcselekmény céljára szolgáló társulásban való részvétel. Az Európa Tanács pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni szakértői bizottsága 2016 során folytatta le Magyarország pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni jogszabályi és intézményrendszerének, valamint a hazai gyakorlat hatékonyságának a vizsgálatát. Az Európa Tanács az országjelentésében pénzmosás elleni ajánlásokat fogalmazott meg Magyarország részére. Az ajánlások végrehajtásáról szóló kormányhatározat előírta a kiegészítő jegyzőkönyvhöz való csatlakozás lehetőségeinek felülvizsgálatát. Az elvégzett vizsgálat alapján megállapítható, hogy a büntető törvénykönyv 2018. január 1-jével hatályba lépett rendelkezései összhangba hozták a büntető anyagi jogi szabályozást a kiegészítő jegyzőkönyvben foglalt követelményekkel. 2018. január 31-én sor kerülhetett az Európa Tanács terrorizmus megelőzéséről szolgáló egyezménye kiegészítő jegyzőkönyvének aláírására. Tisztelt Országgyűlés! A megállapodás megfelel Magyarország nemzeti érdekeinek, helyes célokat szolgál, megkötése pedig időszerű. Mindezekre tekintettel kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot tárgyalja meg, támogassa és fogadja el. Köszönöm figyelmüket.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Bartos Mónika képviselő asszony. Képviselő asszony, öné a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! Képviselőtársaim! Több mint 330 halott és 1300 sebesült. Halottak, sebesültek, árvák, gyászoló családok, megtört életű és megtört szívű emberek. Szomorú, de ez is hozzátartozik az elmúlt három esztendő európai történéseihez. Pedig minden élet drága. A terrorizmus társadalmi fejlődésünk torzszülöttje, ahogy erre Freund Tamás Prima Primissima- és Agy-díjas professzor úr is rámutatott. A Közel-Keletről és Afrikából Európába irányuló migráció az elmúlt években példátlan mértékben növelte a kontinens terrorfenyegetettségét. Az elmúlt évek halálos támadásainak elkövetőiről minden alkalommal bebizonyosodott, hogy migrációs hátterük van, vagy ők maguk is bevándorlók, vagy szüleik, vagy nagyszüleik azok. A másod- és harmadgenerációs migránsok közül az elmúlt években százszámra keltek útra, hogy a Közel-Keleten harcoljanak, ott terroristakiképzésben vegyenek részt, majd visszatérjenek Európába. Egyáltalán nem elhanyagolható tömegről van szó. Becslések szerint a négy leginkább érintett országban, Franciaországban, Németországban, az Egyesült Királyságban és Belgiumban összesen legalább háromezer főről beszélhetünk. Az európai terrorizmus elleni harc egyik legnagyobb kihívása ezeknek a személyeknek a nyomon követése. Az Európa Tanács a migrációs hullám mellett a számos ET-tagországot egyre intenzívebben érintő terrorista fenyegetés hatására döntött új normaalkotásról, és szimbolikusnak is tekinthető, hogy a kiegészítő jegyzőkönyv 2015 őszén nyílt meg aláírásra. A terrorizmus, szélsőség és radikalizmus elleni harc azóta is kiemelten szerepel a szervezet napirendjén. Bár az Európa Tanács emberi jogi szervezetként a migrációs kérdésekre is elsősorban humanitárius problémaként tekint, mégis felismerte, hogy az illegális migráció olyan veszélyes kísérőjelenségekkel párosul, mint a terrorizmus erősödése. Ezért szükségesnek vélte már meglévő jogi eszközeinek továbbfejlesztését, a terrorizmus megelőzéséről szóló egyezmény kiegészítését olyan aspektusból, amely a terrorszervezetekhez csatlakozó, terroristakiképzés céljából utazó külföldi harcosok jelenségét is megfelelően kezeli. Az egyezményt kidolgozó szakértői csoportban magyar részről is aktívan részt vettünk, sőt a terrorizmussal foglalkozó ET-munkacsoportban azóta is aktívan jelen vagyunk. Jelentős lépés, hogy a terrorizmus megelőzése érdekében már a terrorista csoportban és kiképzésben való részvétel, a terrorcselekmény elkövetése céljából történő külföldre utazás és ennek finanszírozása, illetve megszervezése és elősegítése is büntethető. A magyar büntető törvénykönyv már megfelel ezeknek a szempontoknak, a 315-316. §-a éppen ezekkel az esetekkel foglalkozik, így a kiegészítő jegyzőkönyv kihirdetésének nincsen akadálya. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Nacsa Lőrinc képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr! Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Az Európa Tanács, a strasbourgi székhelyű, 47 tagállamot tömörítő szervezetnek a terrorizmus megelőzéséről szóló egyezményhez csatolt kiegészítő jegyzőkönyvének a célja, hogy megerősítse a terrorizmus megelőzésére irányuló belső és nemzetközi együttműködést, és növelje a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó nemzetközi rendelkezések hatékonyságát. Az egyezmény számos olyan jogi aktust vezet be, amelynek célja a terrorizmus, a terroristakiképzés és a külföldi terrorista csoportokhoz való csatlakozás megakadályozása. A kiegészítő jegyzőkönyv 24 órán át elérhető tagországi kapcsolattartó pontokon keresztül segíti elő a gyors nemzetközi információcserét, erre Magyarországon a Terrorelhárítási Központ infrastruktúrája alkalmas. A terrorizmus globális jelenség, amely egyre növekvő fenyegetést jelent az emberi életre, a szabadságra, a demokráciára és a jogállamiság elvére Európában és világszerte. A terrortámadások elkövetői nem válogatnak, bárki a terrorizmus áldozatává válhat. Az utóbbi két-három évben az illegális bevándorlással is összefüggésben jelentősen megnőtt a terrorcselekmények száma, még ha ezekről nem is mind hallunk a nyugati sajtóban. A terror tartós fenyegetéssé vált, és ezzel szemben az Európai Unió minden korábbinál inkább köteles egységesen is fellépni, hogy előmozdítsa és fenntartsa fennállásának alapjául szolgáló elveket. Fokozni kell a terrorizmus elleni fellépést, nem csupán nemzeti szinten, hanem összeurópai léptékben és világszerte is. A terrorizmus határon átnyúló jellege szoros nemzetközi együttműködést tesz szükségessé. A terrorista és terrorizmushoz kapcsolódó bűncselekmények közös értelmezése, amely a nemzeti hatóságok közötti együttműködést segíti elő, hozzájárul a büntető igazságszolgáltatási eszközök, valamint az uniós és nemzetközi szintű együttműködés hatékonyságának további erősítéséhez. Az egyezmény és a kiegészítő jegyzőkönyv célja a szerződő felek erőfeszítésének növelése, a terrorizmus és annak az emberi jogok, különösen is az élethez való jog teljes körű gyakorlására kifejtett negatív hatásainak megelőzése érdekében mind a nemzeti, mind a nemzetközi szintű együttműködés során meghozott intézkedések által. [[11.30]] Úgy gondoljuk, hogy az elmúlt években a kormány mindent megtett Magyarország védelme érdekében és a terrorizmus elleni küzdelemben mind itthon, mind a nemzetközi téren. Külön is üdvözlendő, hogy a most benyújtott költségvetési javaslatban is további növekmény szerepel a biztonsági kérdésekben. Ezt mi örömmel üdvözöljük, és a tárgyalások során is ennek a támogatását, megerősítését fogjuk képviselni. Az elmúlt években is, akár ha gondolunk Magyarország Alaptörvényének a hatodik módosítására, a terrorizmus elleni fellépésről szóló törvényre, a büntető törvénykönyv szigorítására, a határvédelemre és a ma a Ház előtt fekvő alaptörvény-módosításra vagy a Stop Soros akciótervre, mind-mind Magyarország biztonságának a megerősítését és megőrzését célozták, mint ahogy ez az egyezményhez való csatlakozás is. Éppen ezért a KDNP-frakció támogatja azt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Molnár Gyula képviselő úr. Képviselő úr, öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Nagyon örültem volna, hogyha ebben a fontos pillanatban nem a választási kampányt folytatják, és nem arról beszélnek, amit már számtalanszor megpróbáltak a politika középpontjába állítani. Egy olyan témáról van szó a terrorizmus esetében, ahol szerintem semmifajta aktuálpolitikai megközelítésnek nincs helye és nincs terepe.Ebben a kérdésben nem lehet szerintem politikai vita, nem tehetjük meg azt, hogy bármilyen szempontból aktuálpolitikai kérdéseket helyezünk előtérbe. Itt egy olyan megállapodás aláírásáról van szó, amelyik jól láthatóan próbál haladni az idővel. Ahogy a terrorizmus maga is nyilvánvalóan a technológiáját fejleszti, ahogy saját maga és ezek a cselekmények megpróbálnak egyre inkább olyan hatást kiváltani, amik a globális világban rendkívüli módon kihatnak az emberek félelemérzetére, úgy jól láthatóan - és helyesen szerintem - az Európa Tanács, a magyar kormány, az ezzel foglalkozó felelős szervek is igyekeznek haladni az idővel. Én nagyon örültem volna, hogyha a hozzászólásban, akár a Fidesz vezérszónokáéban, akár a KDNP-ében a második felében lévő gondolatok erősödtek volna, hogy igen, egyre inkább kell azzal foglalkoznunk, hogy büntethetővé váljon az is, ha valaki csak szervezi, ha valaki olyan célból utazik, ha bárki valamilyen módon részt vesz abban, hogy ennek a finanszírozása megtörténjen. Erről kell szerintem beszélnünk, és nem arról kell beszélnünk, hogy a terrorizmus és az illegális migráció kéz a kézben jár, mert ez szerintem ebből a szempontból nem ide tartozik. Mert ha önök ezt mondják, akkor kénytelen lennék esetleg én azt mondani, hogy a terrorizmus és a letelepedési kötvények vizsgálat nélkül kéz a kézben járnak, mert mondhatjuk azt, hogy sokkal többen jöttek be letelepedési kötvénnyel, és látjuk azt, hogy ott semmifajta nemzetbiztonsági vizsgálat nem történt, és nem tudjuk, hogy például amit itt drámai hangon elmondanak és bejelentenek, aközött adott esetben nincsen-e összefüggés. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Tehát az a kérésem, hogy ebben az ügyben legyünk mértéktartóak, legyünk olyanok, akik értik és érzik ennek a problémának a súlyát, és mi is készen állunk arra, hogy ebben az ügyben támogassuk és segítsük a kormányt, mert igen, nagyon fontosnak tartjuk azt, hogy ebben a 11 cikkelyben - ha jól emlékszem - legyen a lehető legkorábban és leggyorsabban döntés. És nagyon fontosnak tartom - egyébként ezt megemlítették képviselőtársaim is -, ezzel be is fejezem, a 7. cikkelyben lévő dolgot. Tehát nagyon fontos az, hogy ebben az ügyben ne zárkózzunk be. Nagyon sok ügyben Magyarország azt a hibát követi el, hogy úgy gondolja, hogy mindenkinél okosabb, mindent jobban tud. Szerintem ez az a kérdés, a terrorizmus, amelyik átnyúlik a határokon. Bármennyire úgy gondolja a magyar kormány, hogy mindenre képes, azt gondolom, hogy ebben a helyzetben nagyon fontos az, hogy együttműködjünk más tagállamokkal. Tehát ezt a 7. cikkelyben lévő 24 órás rendelkezésre állást, és azt, hogy ebben az ügyben együttműködjünk mindenkivel, nagyon fontosnak tartom. Szóval, meg fogjuk szavazni ezt a törvényjavaslatot, de tényleg őszintén kérem, hogy hagyják meg az ilyen petárdákat a délutáni alaptörvény-módosításra, és ne próbáljuk meg összekeverni ezt a fajta, egyébként még egyszer mondom: az emberiség és Magyarország szempontjából rendkívül fontos kérdésnek a vitáját. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most van lehetőség arra, hogy képviselői felszólalásokra sor kerüljön. Elsőnek megadom a szót a Jobbik-képviselőcsoportból Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nincs olyan törvényjavaslat, nincs olyan Ház elé kerülő, bármilyen javaslat, felszólalás, amiben ne lenne fontos az, hogy mindent megtegyünk azért, hogy a terrorizmust visszaszorítsuk, és mind hazánk, mind Európa polgárai úgy érezzék, hogy a mindenkori kormányok s mindazon szervezetek vezetői, akik erre rendeltettek, Magyarország, a magyar polgárok és az európai polgárok biztonságát szolgálják.Rigában, 2015. október 22-én írták alá ezt a kiegészítő megállapodást, amelynek alapját az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2014. október 24-én tartott ülésén hozott határozatok alapozták meg. Szerényen ismételten megjegyzem, hogy ha az ENSZ Biztonsági Tanácsának ülését követő egy év alatt az Európa Tanács ezt az egyezményt el tudta készíteni, alá tudták írni, akkor én úgy ítélem meg, hogy a Btk.-módosításokat is, amelyek megalapozták azt, hogy ma mi ezt a kiegészítő jegyzőkönyvet ratifikáljuk, jóval korábban meg lehetett volna tenni, már csak azért is, mert a Fidesz-KDNP-kormány kettő nap alatt tud Alaptörvényt módosítani, nagyon komoly, nagyon széles társadalmi rétegeket érintő jogszabályokat megalkotni és a Ház elé hozni. Ily módon úgy ítélem meg, hogy ez a közel hároméves késedelem, amivel mi majd ezt a törvényjavaslatot el fogjuk fogadni, ez is igen hosszú. A terrorizmus folyamatában szinte azt mondhatjuk, hogy a jogalkotók mindig szaladnak a terroristák után, illetőleg a terrorizmust segítő szervezetek, személyek tevékenysége után. Tulajdonképpen ezek a törvényi tényállási elemeket megfogalmazó cselekmények, amelyek egyes cikkekben az egyezmény kiegészítésében feltüntetésre kerültek, reményeink szerint talán átfogják a terrorizmust szolgáló tevékenységek teljességét, de aggódom, hogy nem biztos. Viszont nagyon üdvözlendő, hogy ezekkel a tényállási elemekkel a büntető törvénykönyv is kiegészült, és vagyunk abban a helyzetben, hogy csatlakozhatunk ehhez az egyezményhez. A kormányzó erők az alaptörvény-módosításban is kifejtett álláspontjukkal mindig arról beszélnek, hogy Magyarország és a magyar polgárok biztonsága a legfontosabb. Ha valami, akkor az ilyen jellegű jogszabályok, az ilyen jellegű egyezmények azok, amelyek elsősorban szolgálhatják Magyarország polgárainak biztonságát, és úgy ítélem meg, hogy ha a délután szavazandó jogszabálycsomag vonatkozásában ezt az erőt és ezt a gyorsaságot, ezt az elkötelezettséget erősítik, akkor az ilyenfajta tevékenységek, mint a terrorizmus elkerülése, illetőleg a terrorista cselekmények megelőzését szolgáló tevékenységek vonatkozásában legyenek legalább ilyen határozottak, legalább ilyen gyorsak és legalább ilyen hangzatosak. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki felszólalni a vitában. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom.Megkérdezem Kontrát Károly államtitkár urat mint előterjesztőt, hogy kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Kontrát Károly jelzésére:]] Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Igen. Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Legelőször is szeretném megköszönni a javaslatot támogató képviselői hozzászólásokat, hiszen nagyon fontos az, hogy ez a javaslat minél szélesebb körű támogatást kapjon, hiszen a terrorizmus elleni küzdelem, eredményes küzdelem hozzájárul ahhoz, hogy Magyarország biztonságos ország legyen, Magyarország és a magyar emberek biztonságban legyenek, és ezért nekünk az az alapállásunk, hogy ennek érdekében holnap sokkal többet kell tenni, mint amit ma vagy tegnap tettünk. Ezért is utaltam az expozémban a kormány törekvéseire e tekintetben, illetőleg ebben a kérdéskörben. Szeretném hangsúlyozni azt, hogy Magyarország Kormánya nemzeti hatáskörben is mindent megtesz a terrorizmus elleni küzdelem vonatkozásában, hiszen szervezeteket hoztunk létre, a Terrorelhárítási Központot, a Tibeket, a rendőrség költségvetését növeltük, megerősítettük a rendőrséget, a nemzetközi kötelezettségeinket teljesítjük, megvédjük az országot, megvédjük a határainkat, a schengeni egyezményben vállalt kötelezettségeinknek is eleget teszünk, és ez a most tárgyalt törvényjavaslat is megfelel Magyarország nemzeti érdekeinek. Engedjék meg, hogy Molnár Gyula MSZP-s képviselő hozzászólására reagáljak. [[11.40]] Ő arra kérte a kormánypárti képviselőket, hogy választási kampányi petárdákat ne lőjenek el - idézőjelbe téve -, ne vegyenek igénybe itt a vita során, mert ez nem korrekt - vagy ez nem helyes, pontosabban, talán ezt mondta -, de ő mégis megtett egyet. Azt mondja, hogy a letelepedési kötvények esetében nem történt semmiféle nemzetbiztonsági vizsgálat. Szeretném elmondani itt is, nagyon sokszor válaszoltam itt a parlamentben az ellenzéki képviselői kérdésekre, hogy négyszeres átvilágítás történt minden egyes kérelmező esetében, és nagyon sok elutasítás született, amikor az illetékes hatóságok által végrehajtott ellenőrzés következtében nem kaphatott ilyen jogot a kérelmező, tehát nem jegyezhetett ilyen kötvényt, mert olyan körülmények álltak fenn, amelyek ezt kizárták. Tehát, képviselő úr, még egyszer az igazság kedvéért és a valóságnak megfelelően elmondom, hogy négyszeres ellenőrzést hajtottak végre a rendőrségtől a Terrorelhárítási Központig az erre hivatott magyar hatóságok. Ha megengedi, nem akarok itt erre kitérni, én megértem, hogy a választási kampánnyal kapcsolatos emlékek nem kedvezők a képviselő úr számára, de az igazság az, hogy erre a kérdésre mindenképpen szerettem volna válaszolni. Egyébként megköszönöm, hogy támogatják majd a javaslatot, hiszen ez valóban nemzeti érdek. Varga-Damm Andrea képviselő asszony hozzászólását is köszönöm. Bízom abban, hogy a Jobbik képviselőcsoportja is tudja támogatni, és ebben a nagyon fontos kérdésben, a terrorizmus elleni küzdelemben kialakul egy olyan döntés, ami teljes mértékben megfelel Magyarország nemzeti érdekeinek. Egy dolgot szeretnék leszögezni: Magyarország Kormánya számára a magyar emberek biztonsága az első, Magyarország az első, és mi mindent megteszünk a jövőben is a biztonság érdekében. Még egyszer kérem a tisztelt képviselőtársaimat, hogy a javaslatot támogassák. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Most soron következik az egyes törvényeknek a vízkivételekkel összefüggő módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/384. számon valamennyiünk számára a Ház informatikai hálózatán elérhető. Elsőként megadom a szót Pogácsás Tibor államtitkár úrnak, a Belügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr! Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Ház! A benyújtott törvényjavaslat alapvetően, azon túlmenően, hogy Magyarország föld alatti vízkészletének megóvását szolgálja, három közvetlen célt céloz meg: lehetőséget biztosít arra, hogy egyes vízhasználatokhoz, vízi létesítmények megépítéséhez és üzemeltetéséhez ne kelljen külön hatósági engedélyt kérni; másodrészt azon vízi létesítményeknél, ahol továbbra is fennmarad az engedélyezési eljárás, de az érintetteknek van jelenleg is engedély nélkül létesített vízkivételt biztosító létesítménye, kútja, azt legalizálni tudják bírság megfizetése nélkül, és utólag tudják a dokumentációt rendezni; a harmadik szempont pedig annak rögzítése, hogy akár szükséges engedély, akár engedély nélkül gyakorolható a vízhasználat, az alapvető környezetvédelmi és műszaki üzemeltetési követelményeket mindenkinek be kell tartani.A vízjogi engedélyezés alá nem eső létesítményeket, vízhasználatokat maga a törvény nem sorolja fel, annak meghatározására a kormánynak ad felhatalmazást. A vízgazdálkodási törvény keretszabályai alapján a mentesség körét és a vonatkozó részletszabályokat a kormányrendelet határozza majd meg. Szükséges azonban kiemelni, hogy továbbra is fenn kívánjuk tartani a vízjogi engedélyezési eljárást a lehatárolt és távlati vízbázissal érintett területeken, valamint a karsztvíz igénybevételével járó vízhasználatoknál, ezzel is védve az ivóvízbázisainkat, a jogszerűen engedéllyel rendelkező ásványvíz-kitermelő kutakat, valamint a termálvízforrásokat. A törvényjavaslat megteremti annak lehetőséget, hogy a korábban engedély nélkül létesített és a jövőben engedélyköteles kutak utólagos fennmaradási engedélyt kapjanak bírság kiszabása nélkül. A törvényjavaslat a bírság fizetése alóli mentesítésre tízéves moratóriumot biztosít, magyarul: az érintett tulajdonosoknak tíz évük van arra, hogy legalizálják, rendezzék a vízkivételi művük engedélyét. Attól, hogy az engedélyezési eljárás egyes esetekben megszüntetésre kerül, fennmaradnak azok a műszaki és környezetvédelmi jogszabályi követelmények, amelyek biztosítják a föld alatt lévő vízkészlet védelmét, biztosítják azt, hogy a vízkivételkor ne szennyezzük a vízkészletet. Ez a törvényjavaslat 2017 áprilisában került benyújtásra az Országgyűlésnek, azóta azonban két törvény, az illetéktörvény és a termőföld védelméről szóló törvény is megjelent, elfogadásra került, és ezekben szerepel szabályozási tilalom . Ezek hatályos szabályozást tartalmaznak, a koherencia megteremtéséhez majd módosító javaslat benyújtása szükséges. Mindezek figyelembevételével kérem a tisztelt Házat, hogy a törvényjavaslatot támogassa. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Dankó Béla képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az önök előtt fekvő, az egyes törvényeknek a vízkivételekkel összefüggő módosításáról szóló T/384. számú törvényjavaslat egy régóta húzódó, a falvakban, a tanyákon élő embereket, gazdákat hamarosan igen érzékenyen érintő ügy végére tehet pontot. Ezen rendelet alapvető célja, ahogyan az államtitkár expozéjában is említette, hogy egyértelművé tegye a már meglévő, nem engedélyezett fúrt kúttal rendelkező gazdák számára, hogy mi a teendőjük vízi létesítményük ügyének jogszerű rendezésével kapcsolatban, továbbá olyan szabályozás kialakítása, amely lehetőséget biztosít arra, hogy egyes vízhasználatokhoz, vízi létesítmények megépítéséhez és üzemeltetéséhez ne legyen szükséges sem engedélyezési, sem bejelentési eljárás lefolytatása. Hangsúlyozni szeretném, hogy az indítvány egyelőre kizárólagosan a házi vízellátásra, kerti öntözésre és háziállatok itatására szolgáló fúrt kutak engedélyezéséről, engedély alóli felmentéséről és esetleges illetékek, már eddig befizetett összegek visszafizetéséről rendelkezik. Államtitkár urat megerősítve én is szeretném kiemelni, hogy ez a rendelkezés és annak végrehajtása nem veszélyeztetheti a vízkészlet védelméhez fűződő érdekeket. Az engedélykötelezettség továbbra is fenntartásra kerül a hideg- és termálkarsztkészletek környezetében történő vízkivételezés esetében annak mélységétől és vízmennyiségétől függetlenül, valamint szintén mélységtől és vízmennyiségtől függetlenül a gazdasági célú vízkivételek esetén, amit egy másik pontosított jogszabályban kellene véleményünk szerint szabályozni. Közismert, hogy van egy olyan élő jogszabály, amely 2018. december 31-ig kötelezettséget ró mindazok számára, akik ismert, engedélyezett vagy engedély nélküli fúrt kúttal rendelkeznek a háztartásuk környezetében. Legsürgősebben megoldandó feladatunk ennek a jogszabálynak a mihamarabbi módosítása és hatályba léptetése. Szükségszerű a jelen állapot jogszabály-módosítás általi mihamarabbi rendezése, mert ha nem rendezzük, rengeteg ember kerülhet nehéz helyzetbe. Ismerve azokat a gazdákat, azokat a termelőket, azokat a falun, tanyán élő embereket, akiknek tulajdonában jellemzően egyetlenegy olyan közmű van, ami ténylegesen létezik, a szóban forgó vízi létesítmény, a kút, mert sem vezetékes ivóvíz, sem szennyvízelvezetés nincs, sok helyen még áram sem, 2019. január 1-jével ténylegesen olyan helyzetbe kerülnének, ami veszélyeztetné életkörülményeiket. Számos ilyen érintett területet ismerünk Békésben, Csongrádban, Bács-Kiskunban, de nyugodtan mondhatjuk, hogy még Pest megye déli részén vagy Szolnok megyében is. Az ország agrárterületének jelentős részét érinti ez a kérdés, a hamarosan lejáró moratórium meghosszabbítása tehát indokolt és szükséges. Úgy gondoljuk, ez az indítvány egyben talán szolgálja annak a sokak által vitatott kérdésnek a megválaszolását is, hogy vajon hány fúrt kút létezik háztartási környezetben Magyarországon akár engedéllyel, akár engedély nélkül. [[11.50]] Bizony ennek ismerete is szükségszerű lenne, de talán éppen ezzel a könnyített eljárással léphetünk arra az útra, hogy minden nehézség és fenyegetettség nélkül a tulajdonosok ezeket a fúrt kutakat feltárják a hatóság, illetve a vízügyi szakemberek előtt. Mindenképpen ki szeretnék még térni a háztáji kertekben való termesztés támogatására, jelentőségére. A törvényi szabályozás egyszerűsítésével, könnyítésével ösztönözni szeretnénk a vidéken élő embereket, hogy műveljék kertjüket, mert a háztáji kiskertekben termesztett élelmiszerek nagy értékük mellett egészséges alapanyagai saját háztartásuknak is. Biztos vagyok benne, hogy az egyszerű vízhasználathoz jutás a háztáji kiskertekben való gazdálkodás elterjedésére is pozitívan fog hatni. Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem, támogassák az önök előtt fekvő T/381. számú törvényjavaslat elfogadását, amely egy újabb lépést jelent a hatékony öntözés feltételeinek megteremtése irányába, továbbá jelentős mértékben segíti a háztáji gazdálkodással foglalkozó emberek boldogulását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Kepli Lajos képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Nekünk jelentős aggályaink vannak ezzel a törvényjavaslattal kapcsolatban, nemcsak azért, mert nem készült - szokás szerint - semmiféle hatástanulmány arra vonatkozóan, hogy egy ilyen intézkedésnek milyen hatásai lesznek főként a felszín alatti vízbázisainkra, hanem azért is, mert gyakorlatilag szinte csak népszerűségi szempontok alapján születnek meg olyan törvények, amelyek többek között a jövő nemzedékek jogaira és életfeltételeire is jelentős kihatással lehetnek, vannak. A kormány tulajdonképpen beismeri, hogy nincs eszköze arra, hogy feltérképezze vagy szabályozza azt, hogy ki és milyen körülmények között, milyen feltételekkel létesít egy felszín alatti vízbázisból egy vízkivételi művet vagy kutat, és ma gyakorlatilag ezerszámra vagy tízezer számra létesülnek ezek a kutak ellenőrizetlenül Magyarországon. Mivel nem tudjuk, hogy hol és milyen feltételekkel létesültek ezek a kutak, így abban sem lehetünk biztosak, hogy ezeken a kutakon keresztül nem történik az ivóvízbázis elszennyezése. Két, Alaptörvénybe foglalt joggal is ütközik ez a törvény, ha ebben a formában kerül elfogadásra: egyrészt a nemzeti örökségünk, az ivóvizünk, a vízbázisaink védelmével kapcsolatos, Alaptörvénybe foglalt joggal, másrészt pedig az egészséges ivóvízhez való jog - szintén mint Alaptörvénybe foglalt alapjog - sérül ezen a módon. Hiszen Magyarországon már ma sem teljesül mindenhol, különösen a dél-alföldi régióban az egészséges ivóvízhez való jog, ahol a nagy arzéntartalma miatt nem sikerül egészséges ivóvízhez juttatni mindenhol a lakosságot, természetesen a mezőgazdasági célokra felhasznált vízről már nem is beszélve. Másrészt pedig igen nagy a veszélye annak, hogy ezek az ivóvízkivételi művek, mivel ellenőrizetlenül létesülnek kutak mindenfelé az országban, a vízbázisok maguk szennyeződni fognak, hiszen, és ezt a jövő nemzedékekért felelős ombudsmanhelyettes, dr. Bándi Gyula is kifejtette a levelében vagy állásfoglalásában, amit erről a törvényjavaslatról írt, hogy Magyarországon az ivóvízkivételi célú kutaknak több mint a fele 80 méternél sekélyebb mélységű, tehát ahonnan az ország ivóvízellátása származik, annak több mint a fele 80 méternél sekélyebb, magyarul: érintett ez által a törvényjavaslat által, hiszen az engedély nélkül mélyített, 80 méternél sekélyebb kutak bármelyike ezeket az ivóvízbázisokat potenciálisan elszennyezheti. És azt tudjuk, hogy ha egy ivóvízbázist elszennyezünk, azt már megtisztítani vagy csak igen horribilis költségen lehet, vagy leginkább egyáltalán nem lehet. Az egyik legnagyobb kincsünk a még nagy mennyiségben és bőven rendelkezésre álló, jó minőségű ivóvíz. Én azt gondolom, ez mindannyiunknak pártok felett álló érdeke, nyilván a fenntarthatóság amúgy is egy pártok felett álló szempont és érdek, de az ivóvízbázisunk védelme - mint egyetlen megmaradt legnagyobb nemzeti kincsünk védelme -, azt hiszem, nem kérdés, hogy nem szabadna, hogy bármilyen más szempontnak alá legyen rendelve. Természetesen abban is egyetértünk, hogy nagyon fontos, hogy a vidéken élő emberek a háztáji kertjükben, veteményesükben a lehető legjobb feltételekkel állítsanak elő egészséges élelmiszert, és ehhez az öntözést is megfelelően garantálni tudják sekély felszín alatti vízkivételi művekből, magyarul, hogy ne legyen megakadályozva az, hogy ők fúrt kutakon keresztül locsoljanak, vagy sok helyen akár még ásott kutak is vannak. Hiszen ez egy jelenleg is élő dolog vidéken Magyarországon mindenhol, és ez fenn is kell maradjon, hiszen enélkül a magyar mezőgazdaság, főleg a családi gazdálkodások, a kis háztáji veteményesek igencsak veszélybe kerülnének. Nyilván az egészséges élelmiszerrel való ellátás egy alapvető dolog Magyarországon, ami alapvetően egy agrárország, tehát senki nem akarja ezt a jogot elvenni a vidéken élő és gazdálkodó emberektől. Viszont a mérleg másik oldala, a mérleg másik serpenyője is nagyon súlyos, hogy ha nem figyelünk oda, ha nem ellenőrizzük, ha nem szabályozott módon történnek meg ezek a vízkivételek, akkor olyan szennyeződése következhet be ezeknek a vízbázisoknak, ami visszafordíthatatlan. Úgyhogy emiatt is, illetve amiatt, hogy több szakmai szervezet is, többek között a Vízkútfúrók Egyesülete is aggályát fejezte ki e miatt a törvényjavaslat miatt, és még egyszer mondom, Bándi Gyula professzor úr, a jövő nemzedékekért felelős ombudsmanhelyettes és mellette még sok más szakmai szervezet is, ezért is, meg a józan észérvek alapján is ezt a javaslatot mi ebben a formájában nem tudjuk támogatni. Bár látjuk benne azt a szándékot, hogy legalábbis papíron, formálisan az ilyen kutakkal rendelkező emberek helyzetét igyekszik rendezni, de kérdés, hogy valójában rendezi-e. Valójában rendezi-e, vagy csak még nagyobb káoszt teremt azáltal, hogy nem köti engedélyhez a 80 méternél sekélyebb kutakat továbbra sem? Mindenki nyilvánvalóan attól tart és fél, akinek ilyen kútja van jelen pillanatban, hogy ha ő bejelenti és ez regisztrálva lesz, akár az ingatlan tulajdoni lapján feltüntetve, akkor különböző illetékek, díjak, bírságok alanya lehet azáltal, hogy ez a vízkivételi mű már a hatóság látókörébe bekerül. De ez az egyik véglet, ez a félelem egyik oldala. A másik oldala meg az a félelem, hogy az ellenőrizetlen vízkivételekkel veszélybe kerülnek a vízkészletek, és itt most nemcsak az elszennyeződésről van szó egyébként, hanem az ellenőrizetlen mennyiségű vízkivételről is. Mert azért egy közös víztestet használók nem árt, ha tudják, hogy összesen mennyien létesítettek kutakat azon a víztesten, és ott mekkora vízkivétel történik, mert nemcsak az ő saját vízkivételüket lehetetlenítheti el, hanem, főleg ha ez a talajvízzel van összefüggésben, akkor a talajvízszint süllyedésével a környékbeli növényzet állapotát is veszélyezteti egy túlzott vízkivétel, egy ellenőrizetlen mennyiségű vízkivétel. Tehát ezt mindenképpen valahogy meg kell oldani, orvosolni kell. Mi is azt szeretnénk, ha nem volna ez anyagi teher a kutat létesítőknek, különösen, még egyszer mondom, a családi, háztáji használatra létesült kis mennyiségű kutaknál. A 80 métert nem tudom, mivel indokolták, mi a szakmai indoka, hogy éppen 80 méternél húzták meg ezt a határt. Egy picit soknak tűnik így nekem, bár megjegyzem, hogy bár környezetmérnöki végzettségem van, de nem nevezem magam szakértőnek ezen a területen. Lehet, hogy van indoka, sőt nyilván van indoka, hogy miért pont 80 méter a 80 méter. Viszont én azt gondolom, hogy a legtöbb ilyen háztáji kút, a 20, 30, 40, 50 méternél fúrt kutak sem mennek mélyebbre, hiszen elérhetőek vízbázisok ezekben a mélységekben szinte mindenhol Magyarország területén. Úgyhogy aggályainkat kifejezve azt mondhatom a legnagyobb ellenzéki frakció képviseletében, hogy mi ezt a törvényjavaslatot ebben a formában nem tudjuk támogatni, és az aggályaink a vízkészleteink hosszú távú biztonsága érdekében merültek fel. Azt szeretnénk, ezzel kezdtem és ezzel is fejezem be, ha az ivóvízbázis, a felszín alatti vízbázisunk, Magyarország jelen pillanatban talán legnagyobb természeti kincse a jövő generációk számára is megmaradna. Fenntartható használatával mi biztosítani tudnánk azt, hogy mind minőségileg, mind mennyiségileg megfeleljünk a jövőbeli generációk elvárásainak. És természetesen a jelen generációk, tehát a most élő magyarok is egyforma feltétellel, egyformán jó minőségben juthatnának ivóvízhez, és természetesen az ár sem egy utolsó szempont, hogy kedvező áron. [[12.00]] Bár tudom, hogy ez a mostani javaslat nem az ivóvízkivételi célú kutakról szól, de természetesen, mint az előbb említettem vagy indokoltam, kihatással van azokra is, és hosszú távon súlyos hatással is lehet akár az ivóvízellátásra is. Úgyhogy védjük meg felszín alatti vízbázisainkat. Egy olyan törvényt szíveskedjenek beterjeszteni az Országgyűlés elé, ami szakmai szervezetekkel történt konzultáció után, megfelelő hatástanulmányokkal megalapozott törvényjavaslat, ami megoldást nyújt a kutakkal rendelkezők problémáira és ugyanakkor a vízbázisainkat se veszélyezteti, és akkor fogjuk tudni támogatni. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik és az LMP soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Varga László képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttem szóló képviselőtársam nagyon sok mindent elmondott, ami tényleg olyan szempont, ami az ügyben nagyon fontos. Én alapvetően azt mondanám, hogy háromféle szempontot kell vizsgálni a konkrét problémánál: egyrészt a jogbiztonság kérdéskörét, amivel az elmúlt években azért nagyon komoly problémák voltak a fúrt kutak esetében, másrészt, ami elhangzott, az ivóvízbázis védelmét, harmadrészt pedig a megfelelő vezetékes ivóvízhez való jogát minden magyar embernek. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Röviden szólnék mind a három szempontról; először is a jogbiztonságról. Elhangzott előttem - és ezzel teljesen egyet tudok érteni -, hogy megfelelő hatástanulmányok kellettek volna ebben a tekintetben, végig kellett volna gondolni, hogy ez a konkrét szabályozás ebben a formában milyen problémákat okozhat Magyarországon. Legyen időben és egyértelmű szabályozás. Ezzel egyet lehet érteni, azonban egy, az elmúlt években a közbeszédben is jelen lévő problémát - amit, valljuk meg, és ez természetesen igaz, hogy nagyon sokan vegzálásként éltek meg - tulajdonképpen kitoltak tíz évvel, és nem látszik egyértelműen, hogy a kérdés rendezése milyen irányba megy tovább. Az ivóvízbázis védelméről is szólni kell, hiszen a moratórium idején azok is moratóriumot kapnak, akik tulajdonképpen potenciálisan szennyezhetik adott esetben az ivóvízbázist, vagy adott esetben nagyon komoly gazdasági céllal vesznek ki vizet. Ugyanakkor egy helyen ez a javaslat is tartalmazza a házi vízigényt mint szóösszetételt, mint definíciót, de ugyanakkor ezt az elmúlt években sem sikerült egészen pontosan megfogalmazni, hogy mi a házi vízigény és mi a gazdasági vízigény. Hosszú távon, azt lehet mondani, hogy a javaslat végleges kezeléséig is kérdés lehet az, hogy házi vízigénynek számít-e adott esetben az, hogy valaki háztájiként termel otthon, és egyébként őstermelőként kivisz kisebb mennyiségű terményt a piacra. Ha igen, akkor ez nyilván rendezheti sokak kérdését. De ha gazdasági vízigényként értik ezt is, hogy valaki paradicsomot termeszt a kertjében és kis mennyiségben értékesít, akkor ebből később nagyon komoly gondok lehetnek. Erről konkrétan nincsen szó ebben a javaslatban, de nagyon sok minden mást kormányrendeletben kívánnak szabályozni, és az eddigi tapasztalataink miatt aggódom ebben a tekintetben is. Megfelelő vezetékes ivóvízhez való jog. Nagyon sok településen Magyarországon ez nem biztosított a magyar embereknek, elhangzott, hogy vannak olyan területek, ahol ezzel különösen probléma van. De azt gondolom, hogy az államnak nagyon komoly feladatai lennének ezen a téren, nagyon komoly összegeket kellene a megfelelő vezetékes ivóvízhez való jog biztosítása érdekében elkölteni a költségvetésből. Ezeket évről évre nem látjuk megfelelően biztosítottnak, úgyhogy azt gondolom, hogy a szabályozás és ez a 80 méteres szabály… - hogy miért pont 80 méter, persze erről is lehetne beszélni, de lehetnek olyan területek, ahol a későbbiekben a megfelelő ivóvízhez való hozzájutást is akadályozhatja majd a későbbiek során. Egy szó mint száz, három érdeknek kell egyszerre megfelelni a kérdésben, ez évek óta nem sikerül, nem sikerül megnyugtatóan szabályozni az ivóvízbázis védelme érdekében sem a jogszabályokat, de nem sikerült az elmúlt években biztosítani minden magyar ember számára a megfelelő vezetékes ivóvízhez való jogot sem. Sok kérdés van a törvényjavaslattal kapcsolatban, úgyhogy szerintem ezt ebben a formában még módosítani és pontosítani szükséges a következőkben. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm, Varga László képviselő úr. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat. Megadom a szót Csárdi Antal képviselő úrnak, a Lehet Más a Politika képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Régóta tudjuk, hogy az éghajlatváltozás várható hatásai alapján hazánk a fokozottan érzékeny és sérülékeny országok sorába tartozik. Minden késlekedés vagy rossz döntés életünk és javaink kockáztatásával jár. Nem véletlen, hogy az éghajlatváltozási törvény 2012. évi módosításának egyik célja éppen az volt, hogy a nemzeti stratégia és a végrehajtását szolgáló intézkedések segítsék elő a változó körülmények hatékony kezelését, a megelőzést és a kárcsökkentést egyaránt. Sajnálatos, hogy miközben az érintett szakmai intézmények már 2015-re elkészítették az új nemzeti éghajlatváltozási stratégiát, az Országgyűlés eddig nem tárgyalhatta meg, miközben annak meghatározó elemét, az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaihoz való alkalmazkodást alapvetően befolyásoló, a kitűzött globális, EU- és hazai célokkal ellentétes módosító javaslatokkal bombázzák a parlamentet. Ki kell mondani: ez a törvénymódosítás a hazai felszín alatti vízkészletek ellenőrizhetetlen mértékű lerablását, kifosztását teszi lehetővé. Hiába csak házi vízigényről beszél a javaslat, annak mértékét érdemben nem definiálja. Az országos vízgyűjtő-gazdálkodási terv felülvizsgálata is kimutatta, hogy mind mennyiségi, mind minőségi értelemben az illegális fúrt kutak jelentik az egyik legnagyobb veszélytényezőt az alföldi területeken. Ezt most legalizálnák, miközben korábban sem tudták az illegális kútfúrási és vízkivételi tevékenységet érdemben ellenőrizni. A 80 méter mélységig adandó bejelentés/engedély mentesség már ivóvízbázisokat is veszélyeztethet, és a túlzott vízkitermelés szomszédos földterületek alól szívhatja el a vizet. A 80 méterig történő szabad kútfúrás veszélyeiről és problémáiról szakmai konszenzus van - erről bizonyára önök is tudnak. Ezt az Országos Vízgazdálkodási Tanács 2017. május 29-i állásfoglalása egyértelműen tükrözi. De hasonlóan vélekedik a Felszín Alatti Vizekért Alapítvány, a Hidrogeológusok Nemzetközi Szövetsége Magyar Nemzeti Tagozata, a Magyar Hidrológiai Társaság, a Magyar Vízkútfúrók Egyesülete, a Magyar Mérnöki Kamara, a Magyar Víziközmű Szövetség is, azaz mindegyik, e témában magas szakmai kompetenciával rendelkező szakmai szervezet. Ezt a jogalkotó nem hagyhatja figyelmen kívül. Régebben voltak számokkal meghatározott mélységértékek a fúrásokra vonatkozó jogszabályokban. A fúrás mélysége környezeti szempontból kritikus érték, mert a kockázatossága a mélységgel növekszik. A korábbi szabályozást alapul véve az 50 métert meghaladó mélységű fúrás mélyfúrás. Létesítéséhez, engedélyezéséhez korábban földtani jellegű előkészítés, valamint a fúrás során keletkező földtani információk gyűjtésére és dokumentálására vonatkozó szabályok betartása volt a kockázatcsökkentésnek fő eszköze. A fúrás során nyert információk a vízadó réteg szennyeződésének megelőzéséhez is elengedhetetlenek. A szabad kútfúrás felmentést ad az ismeretszerzés alól is. A víztermelés során föllépő problémák, úgymint a szennyeződés vagy elapadás ellen a kút tulajdonosa is teljesen eszköztelenné válik. Ugyancsak eszköztelen, ha a kútjához közel más is létesít víztermelő kutat, mivel előállhat az a helyzet, hogy mindkét kúttulajdonos rosszul jár. Ezzel kapcsolatban szeretném idézni a jövő nemzedékek szószólója e témában hozott állásfoglalását, aki szintén többször a törvénymódosításban foglaltak ellen szólalt meg: ,,Kiemelendő, hogy a vizek tekintetében nincs különbség a jelen és a jövő nemzedékeinek érdeke között, hiszen vizeink mennyiségi és minőségi védelme az élethez nélkülözhetetlen víz megőrzését jelenti. Ha vízi létesítményt engedély és bejelentés nélkül lehetne létesíteni, akkor az állam nem tudna eleget tenni az Alaptörvényből fakadó kötelezettségének, képtelenné válna arra, hogy megtegye azokat a védő-óvó intézkedéseket, amelyek nélkül nem biztosítható a lakosság számára az egészséges ivóvíz, nem lesz megelőzhető a vizek elszennyeződése vagy a meglevő szennyeződések továbbterjedése, a már most is vízhiányos területeken a vizek igazságos elosztása. [[12.10]] Továbbra is hangsúlyozandó, hogy csak a megelőzés és az elővigyázatosság elvére épülő rendszer az, amely az állami feladatok ellátását biztosítja és megteremti a felelősségvállalás garanciáját.” Arra is felhívta a figyelmet, hogy „a kutak felülvizsgálata miatt kialakult társadalmi feszültséget az Alaptörvényre tekintettel nem lehetséges az engedélyezési, illetve a bejelentési kötelezettség eltörlésével kezelni, mert az a visszalépés tilalma szempontjából alkotmányos aggályokat vet föl.” Állásfoglalásában ezért azt a javaslatot tette, hogy „a kormány mérje föl, hogy a nem megfelelő helyen, illetve módon létesített kutak megszüntetése, illetve rendbetétele milyen társadalmi, gazdasági és környezetvédelmi következményekkel járna és a negatív hatások milyen eszközökkel, intézkedésekkel előzhetők meg, illetve hatástalaníthatók”. Az LMP álláspontja szerint e helyett a kevesek érdekét, a közérdeket sértő megoldás helyett az éghajlatváltozásra való felkészülés jegyében a következő feladatok állnak előttünk. A nemzeti éghajlatvédelmi stratégia mielőbbi megtárgyalására; a nemzet stratégiai víztartalékát jelentő felszín alatti vízkészletek mennyiségének és minőségének fokozott védelmére, takarékos használatára, mennyiségi és minőségi készletei változásának nyomon követésére van szükség; a csapadék talajban való tározódásának növelését kell elérni; a felszíni vizek visszatartását, tározását sík- és dombvidéki tározóprogram megvalósításával, biztonságot nyújtó, de a természetvédelemmel és a tájgazdálkodással összehangolt ár- és belvízgazdálkodási politikát kell megvalósítani. A termőhelyi adottságokhoz igazodó mező- és erdőgazdasági tevékenységet kell folytatni, a vízhasználatok szabályozása, engedélyezése során szigorúan gondoskodni kell a takarékosságról, a túlhasználat megakadályozásáról, a környezet- és költséghatékonyságról. Az öntözéses gazdálkodás esetében a legkorszerűbb víztakarékos megoldásokat kell elősegíteni. Mindezek a célok a kormány által is elfogadott nemzeti környezetvédelmi programban, a vízgazdálkodási stratégiát jelentő Kvassay Jenő-tervben és az országos vízgyűjtő-gazdálkodási tervben is szerepelnek - bizonyára emlékeznek -, és amelyekkel ez a javaslat teljes mértékben ellentétes ráadásul. Szeretném, ha az előterjesztő ezt az ellentétet feloldaná valamilyen módon, és reagálna a mostani felszólalásomra. Nem utolsósorban az is elfogadhatatlan, hogy az illegálisan létesített, továbbra is engedélyköteles vízkivételt biztosító vízi létesítményeknél a bírságmentes engedélyezésre vonatkozó moratóriumot 2018. december 31. napjáról tíz évvel kitolják. Ez vonatkozna a 2016. június 3-a után engedély nélkül vagy attól eltérően létesített vízkivételi létesítményekre is. A jogkövetés szabotálásának ezen megjutalmazása sért minden jogkövetőt, és erodálja a jogrendszerre épülő demokráciát - amennyiben ez zavarja önöket persze. Sokkal inkább a felszín alatti vízkészletek monitorozására, a takarékosságot és a hatékonyságot maximalizáló vízhasználatra és a közvagyont és közérdeket sértő egyéni vízrablás visszaszorítására van szükség. Az LMP ezért egyértelműen és határozottan a jelen, Alaptörvénybe ütköző törvénymódosítás-tervezet ellen fog szavazni. Önök azt mondták - és hadd foglaljam össze egy mondattal -, hogy Magyarország biztonsága az első. Azt gondolom, ha Magyarország biztonsága az első, a biztonságos vízellátás biztosítása ennek az egyik első lépése. Kérem, ehhez tartsák magukat. Köszönöm szépen. (Taps a Jobbik és a Párbeszéd padsoraiból.
Köszönöm szépen, Csárdi Antal képviselő úr. Most megadom a szót Tordai Bence képviselő úrnak, a Párbeszéd képviselőcsoportja vezérszónokának. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Meglepő módon egyetértünk egy csomó dologban.Egyetértünk abban, amit még maguk is belefoglaltak az Alaptörvénybe, hogy a vízkészleteinket, illetve az egészséges ivóvizet óvni kell, az közös kincsünk, illetve az ehhez való jog egy alapvető emberi jog. Egyetértünk abban is, hogy az nem állapot, hogy ahogy ma a vízkivét, a kútfúrások helyzete mutatja, hogy tízből kilenc esetben illegálisan, mindenféle szakmai kontroll nélkül zajlik ez a dolog, ez tarthatatlan, és szabályozásra van szükség. Sőt, egyetértünk abban is, hogy olyan szabályozásra lenne szükség, amely nem az egyszerű emberek életét nehezíti meg, és mégis képes arra, hogy megvédje a vízkészleteinket, és megvédje az egészséges ivóvízhez való jogot. Ez most egy kormányzati feladat lenne, kedves hölgyeim és uraim - leginkább uraim, ahogy a kormányra nézek -, tehát egy kormányzati feladat lenne, ahol meg kellene oldani, hogy a kecske is jóllakjon és a káposzta is megmaradjon. Csak az a helyzet, hogy maguknak a kormányzáshoz nincsen képességük, nincsen tehetségük. Amihez van tehetségük, az a közvagyon szétrablása, a demokrácia szétverése, most éppen a bíróságoknak, az igazságszolgáltatás függetlenségének a lerombolása, vagy éppenséggel a gyülekezési jog korlátozása, hogy ne folytassam a sort a civil szervezetek vegzálásával és más olyan tevékenységekkel, amelyekben maguk nagyon nagy tehetséget mutatnak. Amikor azonban munkára lenne szükség, egyeztetni kéne az érintettekkel, a szakmák képviselőivel, és egy olyan szabályozást alkotni, amely valóban hasznos lenne, és minden, egymással időnként szembemenő szempontot ki tud elégíteni, akkor maguk csődöt mondanak. Csődöt mondanak kormányzásból. És mit tesznek ekkor? A lovak közé dobják a gyeplőt. Ez az a laissez-faire liberalizmus, amit maguk szoktak ostorozni a leginkább, amikor képtelen az állam, jelen esetben a Fidesz-állam, a fideszes pártállam a szabályozás normális elvégzésére, ehelyett azt mondja, hogy hopp, felteszem a kezem, aztán lesz, ami lesz. Azt szeretném kérni önöktől, hogy beszélgessenek egy kicsit Áder Jánossal, mert ha valamiben, akkor a vízkincsünkkel való gazdálkodásban a köztársasági elnök gondolatai biztos, hogy figyelemre és tiszteletre méltóak. Nagyon kíváncsi vagyok, hogy ha maguk ebben a formában fogadják el ezt a törvényjavaslatot, akkor vajon a köztársasági elnök aláírja-e. Az biztos, hogy a Párbeszéd frakciója nem fogja támogatni ezt a szavazásnál. Köszönöm.
Köszönöm, Tordai Bence képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kétperces felszólalásra jelentkezőt nem látok. További képviselői felszólalásokra név nem jelent meg a képernyőn.Tisztelt Országgyűlés! Az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Pogácsás Tibor államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Egyrészről köszönöm azt a hozzászólást, amely a törvénytervezet szándékaival egyetért és azt támogatja.Ugyanakkor felhívnám mindenkinek a figyelmét arra, hogy a talajvízkutak, kis mélységben fúrt kutak az elmúlt évtizedek alatt keletkeztek, és a mindmáig hatályos szabályozás szerint mindig is bejelentéskötelezettek voltak, azonban ezeknek az ellenőrzése elmaradt, illetve a szükséges bejelentéseket nem tették meg. A kormány nagyon fontosnak tartja azt, hogy a felszín alatti vizek védelmében előrelépjünk, és ezért is tartjuk fontosnak azt, hogy minden olyan kutat, amely az ivóvízbázisba való beavatkozással készült vagy készülne, azt csak megfelelő szakhatósági engedélyek beszerzésével lehessen létesíteni. Ugyanakkor tényszerűen több tízezer olyan, elsősorban kiskertek öntözésére használatos vízkivételi mű van, amelyek bejelentése az elmúlt évtizedekben nem történt meg. A kormányzat célja egyértelműen az, hogy ez a lehető legkisebb költséggel, vagy ha lehetséges, költségmentesen a tulajdonosok számára, feltérképezhető legyen, és mint veszélyeztetési pontforrás feltüntethető legyen. Az ellenzék hozzászólásai egyébként azt a dilemmát jól mutatják, hogy miközben szakszerűen és a jövő vízkészletének a védőjeként kívánnak fellépni, ugyanakkor azt a szándékot is próbálják éreztetni, hogy az emberektől ezért anyagi terhet nem várnának. [[12.20]] Egyébként ez jól ellentmond a törvénytervezet korábbi tárgyalásának, amikor teljesen más oldalról támadták ezt a jogszabálytervezetet. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Pogácsás Tibor államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! A mai általános viták tárgyalásának végére értünk. 15 óráig szünetet rendelek el. 15 órakor határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. (Szünet: 12.21-15.07 Elnök: dr. Latorcai János Jegyzők: Móring József Attila és Tordai Bence)
Köszöntöm képviselőtársaimat. Folytatjuk az ülést a 15 órára meghirdetett határozathozatalok résszel. Kérem, foglalják el helyüket, ellenőrizzék, hogy a kártyájukat megfelelően elhelyeztéke a szavazógépben, hogy ne legyen semmi akadálya annak, hogy megfelelően le tudják adni szavazatukat.Soron következik a Magyarország Kormánya és a Szingapúri Köztársaság Kormánya közötti légiközlekedési megállapodás kötelező hatályának elismerésére adott felhatalmazásról és kihirdetéséről szóló T/387. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Tisztelettel kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/387. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 192 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Most soron következik az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás, valamint az ahhoz csatolt jegyzőkönyvek kihirdetéséről szóló T/396. számú törvényjavaslat zárószavazása. Az előterjesztő T/396/2. számon kiigazítást nyújtott be, amely a Ház informatikai hálózatán elérhető. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a benyújtott törvényjavaslat kiigazított szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/396. számú törvényjavaslatot a kiigazítással együtt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a kiigazított törvényjavaslatot 192 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Most soron következik az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulást létrehozó Euro-mediterrán Megállapodás, valamint az ahhoz csatolt jegyzőkönyvek kihirdetéséről szóló T/397. számú törvényjavaslat zárószavazása. Az előterjesztő T/397/2. számon kiigazítást nyújtott be, amely a Ház informatikai hálózatán elérhető. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a benyújtott törvényjavaslat kiigazított szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/397. számú törvényjavaslatot a kiigazítással együtt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a kiigazított törvényjavaslatot 192 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló T/398. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/398. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 183 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 9 tartózkodás mellett elfogadta. [[15.10]] Soron következik az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Orosz Föderáció közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló T/399. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/399. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 180 igen szavazattal, 9 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulási megállapodás, valamint az ahhoz csatolt jegyzőkönyvek kihirdetéséről szóló T/401. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/401. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 183 igen szavazattal, 8 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Ház! Soron következik az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény jogharmonizációs célú módosításáról szóló T/335. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a benyújtott törvényjavaslat szövegéről határozunk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a törvényjavaslat sarkalatossági rendelkezése meghatározza a minősített többséget igénylő rendelkezések körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/335. számú törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak a jelenlévők kétharmadával! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 190 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Most a törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő részeiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/335. számú törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 190 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Ház! Soron következik a Magyarország Alaptörvényének hetedik módosítása című T/332. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/332/11., összegző jelentését pedig T/332/12. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 2., 3. és 6. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Ezekről határozunk először. A 2. számú módosító javaslat Gyöngyösi Márton és képviselőtársai indítványa. Felhívom szíves figyelmüket, hogy ennek elfogadásához az országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 26 igen szavazattal, 137 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 3. számú módosító javaslat is Gyöngyösi Márton és képviselőtársai indítványa. Felhívom szíves figyelmüket, hogy ennek elfogadásához az országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 27 igen szavazattal, 137 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 6. számú módosító javaslat is Gyöngyösi Márton és képviselőtársai indítványa. Most is felhívom figyelmüket, hogy ennek elfogadásához az országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 35 igen szavazattal, 136 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Tisztelt Ház! Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy ennek elfogadásához az országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/332/11. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 160 igen szavazattal, 5 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most a zárószavazás következik. [[15.20]] Ismét felhívom a szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény S) cikk (2) bekezdése alapján az Alaptörvény módosítására irányuló javaslat elfogadásához az országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem ezért a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Magyarország Alaptörvényének hetedik módosításáról szóló T/332/14. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak a nagy kétharmad minősítése szerint! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a javaslatot 159 igen szavazattal [[Taps a kormánypártok soraiban.]] , 5 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Ház! Soron következik az egyes törvényeknek a jogellenes bevándorlás elleni intézkedésekkel kapcsolatos módosításáról szóló T/333. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/333/8. számon, összegző jelentését pedig T/333/9. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Párbeszéd képviselőcsoportja a 2. számú, a Jobbik képviselőcsoportja pedig a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Szabó Timea indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 26 igen szavazattal, 159 nem ellenében és 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 3. számú módosító javaslat Mirkóczki Ádám és Gyöngyösi Márton indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 26 igen szavazattal, 152 nem ellenében és 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Tisztelt Ház! Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Tájékoztatom Önöket, hogy a házszabály 48. § (2) bekezdése alapján a Fidesz képviselőcsoportja a T/333/8. számú összegző módosító javaslat összefüggő 1., 3., 10., 13. és 14. pontjairól, illetve a szintén összefüggő 7. és 8. pontjairól külön szavazást kezdeményezett. Először határozunk az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért pontjairól, majd a további részeiről. Ennek megfelelően az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért 1. pontjának elfogadásáról határozunk. Felhívom a figyelmüket arra, hogy ennek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/333/8. számú összegző módosító javaslatának minősített többséget igénylő 1. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat 1. pontját 160 igen szavazattal, 19 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat 1. pontjával összefüggő, egyszerű többséget igénylő 3., 10., 13. és 14. pontjairól határozunk. Ennek megfelelően kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/333/8. számú összegző módosító javaslatának egyszerű többséget igénylő 3., 10., 13. és 14. pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat pontjait 160 igen szavazattal, 18 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, egyszerű többséget igénylő, összefüggő 7. és 8. pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/333/8. számú összegző módosító javaslatának egyszerű többséget igénylő 7. és 8. pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat pontjait 160 igen szavazattal, 19 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő további, 2. pontjáról határozunk. Felhívom a szíves figyelmüket, hogy ennek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/333/8. számú összegző módosító javaslatának minősített többséget igénylő 2. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat 2. pontját 160 igen szavazattal, 19 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat 2. pontjával összefüggő, egyszerű többséget igénylő 4. és 5. pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/333/8. számú összegző módosító javaslatának egyszerű többséget igénylő 4. és 5. pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat pontjait 160 igen szavazattal, 19 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/333/8. számú összegző módosító javaslatának egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat további pontjait 159 igen szavazattal, 19 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most a zárószavazás következik. Felhívom a szíves figyelmüket arra, hogy a T/333/12. számú egységes javaslat sarkalatossági rendelkezése meghatározza a minősített többséget igénylő rendelkezések körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/333/12. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 160 igen szavazattal, 18 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő részeiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/333/12. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egyszerű többséget igénylő rendelkezéseket 159 igen szavazattal, 19 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Ház! Soron következik a Magyarország Kormánya és a Kínai Népköztársaság Kormánya között a diplomáciai célú ingatlanok vásárlásáról szóló Egyetértési Megállapodás kihirdetéséről szóló T/402. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. [[15.30]] Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/402. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 176 igen szavazattal, 8 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most soron következik a Magyarország Kormánya és a Finn Köztársaság Kormánya között a minősített adatok kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló T/407. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/407. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 187 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Most soron következik a Magyarország Kormánya és a Svéd Királyság Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló T/408. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/408. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 181 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a Magyarország Kormánya és a Litván Köztársaság Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló T/409. számú törvényjavaslat zárószavazása. Az előterjesztő T/409/2. számon kiigazítást nyújtott be, amely a Ház hálózatán elérhető. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a benyújtott törvényjavaslat kiigazított szövegéről határozunk. Ezért kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/409. számú törvényjavaslatot a kiigazítással együtt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a kiigazított törvényjavaslatot 186 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Most soron következik az Európai Unió és tagállamai, valamint a Moldovai Köztársaság között a közös légtér létrehozásáról létrejött megállapodásnak a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából történő módosításáról szóló Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló T/410. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/410. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 184 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Most soron következik az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Jordán Hásimita Királyság között létrejött euromediterrán légi közlekedési megállapodásnak a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozása figyelembevétele érdekében történő módosításáról szóló Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló T/411. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/411. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 184 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Ház! Most soron következik az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Grúzia között a közös légtér létrehozásáról szóló megállapodásnak a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozása figyelembevétele céljából történő módosításáról szóló Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló T/412. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/412. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 183 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Most előterjesztések tárgysorozatba vételéről döntünk. Emlékeztetem önöket, hogy hétfőn ezek tárgyalását már lefolytatta az Országgyűlés. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e a Gyöngyösi Márton jobbikos frakcióvezető és képviselőtársai által „Magyarország Alaptörvényének hetedik módosításáról” címmel T/20. számon előterjesztett törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 24 igen szavazattal, 133 nem ellenében, 17 tartózkodás mellett nem vette tárgysorozatba. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e a Tóth Bertalan MSZP-s frakcióvezető és képviselőtársai által „A pénzügyi intézmények deviza alapú és forint fogyasztói kölcsönszerződésein alapuló végrehajtási eljárásokról” címmel T/13. számon előterjesztett törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 54 igen szavazattal, 130 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem vette tárgysorozatba. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalok végére értünk. Most kétperces technikai szünetet tartunk. Köszönöm megértésüket. [[Rövid szünet.]] Igen tisztelt Képviselőtársaim! Arra kérem mindazon képviselőtársaimat, akik most távoznak, hogy azt a lehető leggyorsabban tegyék, akik maradni akarnak, azok pedig foglalják el helyüket, hogy folytatni tudjuk munkánkat. [[Számos képviselő távozik az ülésteremből.]] Tisztelt Ház! Folytatjuk munkánkat. Mivel mai napirendi pontjainkat befejeztük, magától értetődően napirend utáni felszólalások következnek. Még egyszer tisztelettel arra kérem képviselőtársaimat, hogy aki itt akar maradni a napirend utáni témakörnél, azokat kérem, hogy foglalják el helyüket, akik pedig más halaszthatatlan, fontos hivatali feladatuk ellátása miatt távoznak, azok pedig most már a lehető leggyorsabban tegyék meg. [[15.40]] Képviselőtársaim, most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Székely Sándor képviselő úr, a DK-frakcióból: „Ez már a munkaalapú társadalom?” címmel. Székely Sándor képviselő úré a szó. Parancsoljon, képviselő úr! Képviselőtársaimat pedig arra kérem, hogy csöndben hallgassák végig a napirend utáni felszólalást. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm a szót. Orbán Viktor hat évvel ezelőtt arról beszélt, hogy nem jóléti államot, hanem munkaalapú társadalmat akar az országban. Hamar kiderült, hogy ez nem a dolgozó emberek jogainak védelméről vagy munkakörülményeinek javításáról szól, hanem pontosan ellenkezőleg. Ez a kormány elfogadott egy olyan munkatörvénykönyvet, amit akár azoknak a cégeknek a vezetői is készíthettek volna, akik leginkább kizsákmányolják a dolgozóikat. Nem az volt az önök célja, hogy megérje dolgozni ebben az országban, hogy a munkának újra becsülete legyen. Nem! Ahhoz csökkenteni kellett volna a munkát terhelő adókat, emelni kellett volna béreket, erősíteni kellett volna a munkavállalói jogokat, oktatni, átképezni kellett volna a munkanélkülieket, a közmunkásokat. És ezt most nem azért mondom, mert ez mind benne van a Demokratikus Koalíció programjában, hanem azért, mert minden olyan kormánynak, aki azt szeretné, hogy Magyarországról ne meneküljenek el százezrek, ezt kellene tenni. Önök mégis mindennek az ellenkezőjét tették, több magyart elűzve ebből az országból, mint azt az orosz tankok tették 1956-ban. Nem semmi teljesítmény, ilyen károkozáshoz mindenképpen tehetség kell. Jól figyeljenek arra, amit mondok! Önök nem munkaalapú társadalmat, hanem egy kizsákmányolásalapú társadalmat hoztak létre. Ennek köszönhetjük a soha nem látott mértékű munkaerőhiányt. Nézzenek csak körül az országban! Mindenhol dolgozókat keresnek: a cukrászdában, a pékségben, a postán, a BKV-nál, a Volánbusznál, a MÁV-nál, a Balatonon, mindenütt, és napestig sorolhatnám, hogy hol még. Önök azt mondták: minek erősítenénk a munkavállalók jogait, ha el is vehetjük azokat? Azt mondták: minek csökkentenénk a munkát terhelő adókat, ha rekorderek is lehetünk belőle? Így talán majd sikerül idehozni pár olyan céget, akik Európába be sem tennék a lábukat, mert tudják, hogy az európai munkavállalókkal nem lehet mindent megtenni. Tisztelt Képviselőtársaim! A magyar munkavállalókkal sem lehet mindent megtenni. Ezért van most hiány szinte minden szakmából az országban; a helyettes államtitkáron és a miniszteri biztosokon kívül persze, úgy látom, őbelőlük minden van elég. Tudják, hogy Mészáros Lőrinc mennyi idő alatt keresi meg az egyhavi magyar átlagbért? Egy perc alatt, képviselőtársaim, egyetlen perc alatt! Amíg a magyarok dolgoznak, a miniszterelnök strómanja percenként keres 180 ezer forintot; óránként 11 milliót, naponta 274 millió forintot. Én alig beszéltem most itt két perce, és Mészáros Lőrinc 360 ezer forintot keresett. Ennyi idő alatt egy átlagos magyar dolgozó 8, azaz nyolc forintot keres. Orbán Viktor strómanja 45 000-szer annyit keres, mint egy átlagos magyar dolgozó. Ez már a munkaalapú társadalom, fideszes kollégák?! Ott vagyunk már? Ez az ország épül a tisztességes munkára? De van itt egy másik nagy különbség is az átlag magyar és a fideszes nagyurak között: önök beleírták a munka törvénykönyvébe, hogy a dolgozókat vissza lehet hívni a szabadságukról; arról a szabadságról, amiért egy évet dolgoztak, és spóroltak, hogy elmehessenek a családjukkal. Ezt írták a munka törvénykönyvébe, idézem: „kivételesen fontos gazdasági érdek, hogy a működést közvetlenül és súlyosan érintő ok esetén a munkáltató megszakíthatja a munkavállaló előre egyeztetett és kiadott szabadságát”. Tudják, hogy mit jelent a kivételesen fontos gazdasági érdek? Hát persze, hogy tudják: bármit jelenthet. Ahogy önök is a halaszthatatlan közfeladat ellátására hivatkozva maradnak távol a parlamenttől, ha nem akarják megváltoztatni, úgy ezt is mindenre rá lehet fogni. Önök szó szerint beleírták a munka törvénykönyvébe, hogy a dolgozókat vissza lehet hívni arról a szabadságról, amit előre leegyeztettek, és kifizettek. Kérdezem hát ismét a kormánypárti képviselőtársakat: ez már a munkaalapú társadalom? Itt éri meg dolgozni, így vesszük fel a versenyt az európai bérekkel, ahol 2-3-4-5 ezer eurósak a bérek? Vagy megint csak az történt, mint minden másban: önök beszélnek, ígérgetnek, nagy terveket vázolnak fel, miközben sikerült azt is lerombolniuk, amit ez az ország 27 év alatt foggal-körömmel kiharcolt magának. Ha ismét elmúltnyolcévezni fognak vagy gyurcsányozni, akkor tudni fogjuk, hogy így van. Ha nem így van, akkor állítsák vissza a munka törvénykönyvének 2012 előtti állapotát. A magyar munkavállalók már ennek is nagyon örülnének. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a DK és a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. [[Dr. Vadai Ágnes: Hol a kormány? Hol a kormány?]] „Magyarországon a gyermekvállalás egyenlő a szegénységgel” címmel napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga-Damm Andrea képviselő asszony, a Jobbik-képviselőcsoportból. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Most megfognám annak a nyolc fideszes képviselőnek a kezét virtuálisan, és elvezetném arra a részre, arra a területére a társadalomnak, ahol már régen nem voltak, és amit a nyolc év alatt elfelejtettek figyelemmel kísérni. Magyarországon a kétgyermekes családok élete egyenlő a szegénységgel, még akkor is, ha már van gyermekek után járó adókedvezmény, akkor is, ha van családi pótlék. Hogy gondolom én ezt? Felállítok én most egy családmodellt. Az apa az ELTE TTK fizika-matematika szakán végzett, tíz éve középiskolai tanár. Az anya egészségügyi főiskolát végzett, nyugdíjasokat kiszolgáló szociális intézményben dolgozik. Mindketten felsőfokú végzettséggel rendelkeznek. Hasznos a tevékenységük a társadalomnak? Igen. Igényes életet éltek, tanultak szorgalmasan, megpróbáltak a társadalom hasznos tagjává válni, tisztességes, becsületes emberekké? Igen. Ezt a két embert önök a következő bérrel illetik: az apának bruttó 250 ezer, az anyának bruttó 178 ezer forint fizetést adnak. Ha a két embernek nem lenne gyermeke, akkor az adózás után kettejüknek nettó 300 ezer forintja maradna. De miután van gyermekük, kettő is - mondjuk, 6 és 8 évesek -, hiába kapnak családi adókedvezményt, és hiába kapnak ketten 26 600 forint családi pótlékot, akkor sem marad nekik több nettóban, mint gyermekenként 70 ezer forint. Egy főre a család jövedelme 70 ezer forint. Ha megnézik a KSH kimutatását, ha ez a két ember nem vállal gyermeket, akkor egy-egy főre a szükséges kiadás 105 ezer forint, a négyfős családnak két gyermekkel az egy főre jutó kiadása, ami nélkül létezni nem tudnának, 75 ezer forint. Akárhogy is számoljuk, a gyermekekkel együtt havi 30 ezer forint jutna felhalmozásra, különórákra, művészeti oktatásra, valamifajta olyan fejlesztő foglalkozásra, amivel esetleg majd felsőfokú intézménybe mehetnének. Ha ők maradnának ketten, akkor maradna nekik havonta személyenként legalább 50 ezer forint arra, hogy felhalmozzanak, és a saját kulturális, esetleg utazási igényeiket kiszolgálják. Mi következik ebből, tisztelt kormánypárti képviselők, tisztelt Ház? Az következik ebből, hogy hiába tanul valaki, hiába él igényes fiatal életet, hiába végez el egyetemet, főiskolát, hiába elengedhetetlen a munkája a társadalom szempontjából, maguk még mindig olyan bérrel jutalmazzák őket, ami, ha vállalnak két gyereket, még mindig a szegénységi kategóriába sorolja őket. És hiába mondja itt napról napra, hétről hétre Rétvári államtitkár úr azokat a statisztikai adatokat, azokat az emeléseket, azokat az összegeket, amivel úgy érzi, hogy a kormánynak és a kormánypártoknak a lelkét megnyugtathatja, ezek az adatok tények. Ezek a mai tényadatok, a mai közalkalmazotti bértáblából a mai KSH-adatok alapján összegyűjtött adatok, és ezáltal ez az a való élet, amit önök az elmúlt nyolc évben már azért nem láttak, mert egy buborékba temették saját magukat. [[15.50]] Csak a számok, csak az öntelt, fantasztikus emelésekről, odaadó családi támogatást jelentő programokról beszélnek a Házban, legalábbis azóta, hogy én itt vagyok mindenképpen, és amikor a konkrétumokat megnézzük, amikor felkutatjuk azokat az élethelyzetű embereket, akikről egyébként nekünk leginkább kell ebben a Házban gondoskodnunk és gondolkodnunk, akkor ennek ez a következménye. Nagy tisztelettel, cicomaberuházásokra, indokolatlan sportberuházásokra, amelyek semmifajta eredményt nem hoznak, milliárdok milliárdjait költik, és ha ezt a családmodellt, amit önök elé állítottam, ha ezt a családmodellt meg tudnák becsülni, akik nélkül az önök gyerekeit senki nem oktatja, akik nélkül az önök szüleit az intézményekben senki nem gondozza, azaz a legnagyobb kincseinket bízzuk rájuk… - ilyen méltatlanul bérezzük. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. „Meddig még?” címmel a Jobbik képviselőcsoportjából Z. Kárpát Dániel képviselő úr napirendi utáni felszólalása következik. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó. [[Szilágyi György elfoglalja helyét a jegyzői székben.]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Amikor a Jobbik frakciója úgy döntött, hogy hazánk legsúlyosabb kérdéséről, a népesedési katasztrófáról a mai napon több napirend utáni felszólalást címez a kormánynak, akkor volt bennünk egy furcsa remény azt illetően, hogy államtitkárok vagy akár miniszterek is ülnek majd velünk szemben, de meg kell állapítanunk, hogy a kormány részéről sajnos nincsen jelen senki, amikor ezt a kiemelt fontosságú kérdést boncolgatjuk. Szeretném elmondani, hogy mivel költségvetési időszak közeledik, a Jobbik számos korábbi módosító javaslatának benyújtása mellett átfogó csomaggal készül a népesedési katasztrófa elhárítása érdekében, de bár a kormány rendre és jellemző módon visszautasítja ezeket a javaslatokat, lennének olyan egyezményes pontok, ahol úgy érzem, hogy a kormányzat is nyitottságot mutathatna, és ha valóban fontos számára ez a problémakör, amellett, hogy rendre elutasítja a Jobbik bérlakásprogramra vonatkozó kezdeményezéseit, a hitelkárosultakra vonatkozó, az ő helyzetük rendezésére vonatkozó kezdeményezéseit, hadd ajánljak a figyelmükbe egy olyan kiemelten közhasznú minősítésű és országosan működő egyesületet, az Alfa Szövetséget, amellyel kapcsolatban a Jobbik már több alkalommal nyújtott be olyan módosító javaslatot, amely ezen szervezet költségvetési támogatását nemcsak megemelné, de adott esetben és részemről tulajdonképpen határ nélkül növelné. Hiszen elmondhatjuk, hogy a több mint 15 éve működő, egyébként túlnyomórészt önkéntes hölgyek munkájából és munkája által gazdagodó szervezet egészen speciális tevékenységet végez. Egyrészt életutakat mutat édesanyák válsághelyzetének enyhítése tekintetében, és mivel működésük csaknem másfél évtizede alatt több mint 41 ezer esetet kezeltek, azért ennek a végeredményét is nézzük meg. 402 gondozottjuk, ez egy másfél évvel ezelőtti adat, kerülte el az abortuszt, a válságból kisegített nőkből, hölgyekből édesanyák váltak, és azt is szeretném elmondani, hogy 432 titkolt terhességet viselő nő sorsán tudtak segíteni úgy, hogy nem kívánt gyermeküket egészségügyi intézményben és nem fenyegető magányban szülték meg, hozhatták világra. Azt is szeretném kiemelni, hogy ez a szervezet - lényegében önerőből dolgozva - több mint 3800 szegény család számára állított össze gyermekruházati és gyermekápolási cikkekből segélyküldeményt, és ha a szomszédos Szlovákiának nevezett országra tekintünk, amely 5,3 millió lakossal büszkélkedhet, akkor azt látjuk, hogy itt forintra átszámolva mintegy 33 millió forint nagyságrendben kaphat támogatást egy hasonló célokért küzdő szervezet, s azt látjuk, hogy a sajnos már 10 millió alá süllyedt, a jelenlegi Magyarországon a hasonló szervezetek, egyesületek támogatása nemhogy alacsony szintű, hanem egész egyszerűen elmarad. Úgy gondolom, hogy mivel minden költségvetési vitában szó szerint több száz ellenzéki javaslat érkezik be, ezekből a Fidesz-KDNP pedig szerencsétlenebb években egyetlenegy darabot sem szokott elfogadni, nem gondolom, hogy az összes ellenzéki képviselő teljes halmazában van a hiba, és nettó őrültség lenne mindaz, amit ők ide beterjesztenek, ezért tennék egy javaslatot a kormány számára. Ha az általam felsorolt egyesületet és hasonlókat tudja, hajlandó támogatni, akkor az erre vonatkozó módosító javaslatot lopja el tőlünk, adja be a saját neve alatt, és mi a Jobbik frakciójával együtt meg fogjuk azt szavazni, hiszen 2010 előtt tettünk egy ígéretet azt illetően, hogy minden egyes kezdeményezést támogatunk, amely ennek az országnak és ennek a nemzetnek a sorsát javítja, szolgálja ezt a javítást. De azt kell hogy mondjam, ilyen teljesen egyértelmű esetekben, amikor nemcsak magyar reprodukcióról beszélünk, de egy olyan működő szerveződésről, amely érdemben tud magyar életeket adni Magyarországnak, akkor nem igazán látok ellenérvet, nem igazán látok olyan felmerülő körülményt, amely akár százmilliós nagyságrendben ne biztosíthatná a költségvetési támogatást egy ilyen - nemcsak kiemelt fontosságú, de talán a legfontosabb területen ható - tevékenységet végző egyesületnek. Számos hasonló módosító javaslatunk lesz a költségvetési viták során, de szeretném kiemelni, hogy vannak olyan kérdések, ahol egész egyszerűen nem szabadna méricskélni, nem szabadna pártpolitikai indokokból magyar életeket kockáztatni. Ezért nem kérem, nem felszólítom, hanem követelem a kormánytól azt, hogy vagy támogassa direktben ezt a jobbikos javaslatot, vagy ha ezt nem teszi, akkor nyújtsa be a saját neve alatt, és én, mi támogatni fogjuk ezt, mert a magyar megmaradásnál fontosabb kérdés nem létezik. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. „Mit tesz a kormány Magyarország biztonságáért? 2.” címmel napirend utáni felszólalásra jelentkezett az LMP képviselőcsoportjából Demeter Márta képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon sajnálom én is, hogy nincs itt a kormány részéről senki, aki válaszolni tud a napirend utáni felvetéseinkre, én nagyon reménykedem benne, hogy ha más nem, akkor ezt írásban meg tudják majd tenni és meg fogják tenni, hiszen erre van lehetőségük.Itt is le kell szögezzük, főleg a mai nap után elismétlendő, hogy számunkra Magyarország biztonsága a legfontosabb, de sajnos azt látjuk, hogy a kormányzat számára nem, hiszen például most a Házban egy olyan törvényjavaslat is megszavazásra került a többség által, amely egy büntetőtörvénykönyv-módosítással úgymond próbál kozmetikázni a magyar jogszabályokon, de érdemben nem járul hozzá Magyarország biztonságához, és amellett, hogy ennek a törvényjavaslatnak az indokolásában is önök arról beszéltek, hogy az illegális migráció ellen küzdeni kell, annak ellenére ezzel kapcsolatban semmilyen előrelépést nem tartalmazott ismét ez a javaslat. Számunkra alapvető fontosságú, hogy küzdeni kell az illegális migráció ellen, és pontosan a kormányzatnak lenne felelőssége, hogy megtegye azokat az alapvető lépéseket, amivel nemcsak egy rövid távú, esetleg ad hoc rendőri vagy rendészeti intézkedésekre alapoz bármit is, hanem itt egy olyan kihívásról beszélünk, egy olyan globalizációs folyamatról és egy olyan tendenciáról, ami sokkal nagyobb kihívás elé fog minket állítani, egy olyan trendről, amit kifejezetten közép- és hosszú távú megoldásokkal kell kezelni. Nem hallunk a kormánytól semmilyen érdemi javaslatot arra vonatkozóan, hogy hogyan kívánják például megerősíteni az Európai Uniót abban, hogy a határain kívül eső, régiós különbségek miatt kialakuló konfliktusokat és nehézségeket lehessen csillapítani, hogy Magyarország milyen részt vállal ebben, milyen segítséget nyújt a kibocsátó országoknak, ami érdemi segítség, és amivel megakadályozható ennek a folyamatnak az erősödése. Nem hallunk semmit a kormányzattól arra nézve, hogy támogatják-e a Frontexnek, az Európai Határvédelmi Ügynökségnek a valós, végrehajtóállomány-szinten történő megerősítését, nem hallunk semmit arról, hogy önök támogatják-e az Európai Unió következő költségvetésében a radikálisan megemelt biztonsági és védelmi forrásokat. Semmit nem nyilatkozik erről a kormány, és továbbra is szeretnénk erről hallani az önök véleményét, mert cselekvésben sajnos vajmi keveset tudnak felmutatni. Tehát egyelőre nem látszik, hogy milyen ötletük van közép-, hosszú távon ennek a problémának a megoldására és az ebben való részvételre. Emellett pedig óriási probléma, hogy önök saját maguk a kormányzati intézkedésekkel nyitottak óriási lyukakat Magyarország biztonsági rendszerén, most már azt is mondhatjuk, hogy lebontották Magyarország biztonsági rendszerét. Szeretnék néhány konkrét példát felhozni: a letelepedési kötvényekkel 20 ezer ember kapott élethosszig tartó letelepedési engedélyt úgy, hogy semmilyen érdemi biztonsági ellenőrzésen nem estek át, és több esetben bebizonyosodott, hogy konkrétan bűnözők kaptak így magyar letelepedési engedélyt, amivel szabadon mozognak mind Magyarországon, mind pedig a schengeni övezetben. [[16.00]] Legutóbb az Aszad-rezsim pénzmosó emberéről derült ki, hogy minden gond nélkül megvásárolta a kötvényt, a magyar hatóságok beengedték Magyarországra, és azóta sem merült fel a kormányzat által irányított szervekben és a kormányzatban, hogy hivatalból eljárást indítsanak, és visszavonják egy bűnözőnek a letelepedési engedélyét. Ezt - szeretném még egyszer hangsúlyozni - hivatalból meg kellene tegyék. Szeretném idehozni Ghaith Pharaon ügyét, aki egy terrorizmus finanszírozásáért is körözött, nemzetközi bűnöző volt. A magyar hatóságok lényegében szemet hunytak a viselt dolgai fölött, és bejöhetett Magyarországra úgy, hogy Zaid Naffa, Jordánia tiszteletbeli konzulja, aki egyébként szintén nemzetbiztonsági kockázatot jelent, segítette őt ebben. Miért engedték ide Ghaith Pharaont annak ellenére, hogy az FBI is körözte? Azért, hogy Orbán Viktor családjával üzletelhessen. Szeretném idehozni Kiss Szilárd ügyét, aki kétszer bukott meg a nemzetbiztonsági átvilágításon, és mégis mezőgazdasági attasé lehetett Oroszországban a magyar követségen, aki úgy mellesleg havonta 800 vízumot intézett ismeretlen orosz állampolgároknak, ahol kiderült, hogy egyébként számtalan bűnöző kapott így vízumot Magyarországra, tehát összesen több ezer ilyen vízum kiadásáról beszélünk. Kiss Szilárdnak szabad keze volt ebben. Illetve szeretném idehozni az egyszerűsített honosítás kérdését, ahol egyébként olyan minimális garanciákat nem tudtak önök adni a jogszabályokban, hogy megelőzzék azt, hogy visszaéljenek ezzel szervezett bűnözői csoportok. Tehát minden ilyen engedélyt felül kell vizsgálni, az összes letelepedési engedélyt pedig [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] amit kiadtak a letelepedésikötvény-konstrukcióval, vissza kell vonni. Ha ezt nem teszik, az ékes bizonyítéka annak, hogy önmaguk adják el az ország biztonságát. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. „Szerbia Délvidék elszakítását ünnepelteti a magyarokkal, tovább csorbítja a nemzeti tanácsok jogköreit és folytatja koszovói cigányok magyar falvakba telepítését - mindeközben a Fidesz szerint történelmi csúcsponton vannak magyar-szerb kapcsolatok” címmel Szávay István képviselő úr, a Jobbik képviselőcsoportjából jelentkezett napirend utáni felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A vajdasági parlament tegnapi ülésén született döntés arról, hogy november 25-e, az ezer éve ősei földjén élő délvidéki magyar közösség kisebbségbe szorításának egyik mérföldköve, ünnepnap lesz a tartományban, ekkor mondta ki ugyanis 1918-ban az újvidéki szerb népgyűlés hazánk déli területeinek elszakítását. Tették mindezt úgy egyébként, hogy az általuk igényelt területeken akkor csupán a lakosság harmadát alkották. De ez a parlamenti döntés még egyet rúgott a magyarságba: december 1-jét, Erdély elszakításának napját is vajdasági ünneppé tette a szerbiai románok kérésére. Miért nem lett akkor már legalább március 15-e vagy augusztus 20-a is ünnepnap?A szerb-román magyarellenes összefogáson talán annyira nem lepődünk meg, nem ez az első példa rá a történelemben, az azonban egészen mélyen fölháborító, hogy a kisantant idejét idéző előterjesztést büszkén támogatta a Vajdasági Magyar Szövetség, a Fidesz helyi fiókszervezete is, de talán nem túlzás, ha inkább csak vazallus pártnak minősítem őket. Igen, büszkén vállalták ezt a nemzetárulást, nincsen erre jobb szó. A magyar kormány pedig nemhogy nem tiltakozott a magyarellenes provokáció kapcsán, hanem sokak véleménye szerint maga adott utasítást a VMSZ-nek arra, hogy ne terheljék a Szijjártó Péter szerint történelmi csúcsponton lévő magyar-szerb kapcsolatokat. Ha így volt, akkor ez elképesztő gyalázat önökre nézve, kormánypárti képviselőtársaim, akik ketten tartózkodnak már a teremben; ha pedig nem így volt, és a VMSZ saját jószántából köpte szembe az általa képviselni szándékozott magyarságot, akkor az még nagyobb árulás. A Fidesz itthon még úgy-ahogy eltűri a többpártrendszert, külhonban azonban már nem. A saját klientúrájukon kívül eső szervezetek és személyek véleményét még meghallgatni sem hajlandóak, legyen szó bármiről. A Vajdasági Magyarok Demokratikus Közössége és a Magyar Mozgalom példának okáért már számos alkalommal felhívta rá a figyelmet, hogy a Magyar Nemzeti Tanács jogköreinek súlyos szűkítésére készül a szerb hatalom. Döntéshozatali jogkörei az MNT-nek már lényegében semmilyen ügyben nem maradnak, de a véleményezési jogkör is csak bizonyos területekre szűkülne, a nyelvhasználati jogokat is korlátoznák, és akkor még csak a legdurvább példákat említettem. A Fidesznek azonban még sincs egy szava sem ahhoz, ahogy a VMSZ ebben az ügyben is kollaborál a szerb hatalommal. [[Szilágyi Györgyöt a jegyzői székben Tordai Bence váltja fel.]] De a délvidéki magyar emberek negyede által támogatott VMDK és MM jelzéseire a Fidesz továbbra sem hajlandó hallgatni, sőt szóba sem állnak velük. Ez a két szervezet még a magyar-magyar párbeszéd alapvető fórumairól is ki van rekesztve, azzal a mondvacsinált indokkal, hogy egy helyi választáson egy kisebbségi horvát párttal indultak közösen. Érdekes, az már nem jelent ekkora problémát a Fidesz számára, hogy a VMSZ Belgrádban egy szerb képviselőt delegált a helyi városi tanácsba. Horvátokkal együtt indulni a választásokon, az gond, de korábban magyarellenes szerb szélsőjobbal együtt kormányozni, az nem probléma, sőt kifejezetten kívánatos önök szerint. A VMSZ miért nem minősül vegyes pártnak? Megmondom, képviselőtársaim! Csak azért nem, mert a mindenkori magyar kormány lekötelezettjei. Sokadik példája ez annak, hogy a Fidesz nemzetpolitikája a legkevésbé sem következetes. Önök egyetlenegy elvet követnek csak, hogy ki az, aki száz százalékig lefekszik önöknek, és ki az, aki a legkisebb mértékben is kritikus, és ez alapján gyártanak magyarázatokat és indokokat. Az önök számára egyáltalán nem fontos minden magyar. Önök nem a nemzeti érdekeket, hanem csak a pártpolitikai szempontokat nézik, ezt itthon már megszokhattuk. Nagyon szomorú, hogy a nemzetpolitikában ugyanezt művelik. Éppen ezért a VMSZ-nek is elnézik, hogy a szerb kormánykoalíció tagjaként megalkuvó, és a magyar közösség legalapvetőbb érdekeit elárulva lapítanak a betelepítések kapcsán. Igen, betelepítésekről beszélünk, Délvidék magyar településeire ugyanis továbbra is folyik a Koszovóból elmenekült, többségükben anyanyelvű és muszlim vallású cigányok beköltöztetése. Jelenleg a legkomolyabban érintett település egyébként Martonos, és ez ellen az ijesztő folyamat ellen a magyar kormánynak egyetlenegy szava sincsen, ami már csak azért is mélyen felháborító, mert látjuk azt, hogy hogyan zajlik és hogyan dübörög a migránsellenes kampány Magyarországon, de amikor a Délvidéken magyar falvak etnikai viszonyainak az erőszakos megváltoztatásáról van szó, önöknek ehhez nincsen szavuk azért, mert a VMSZ a szerb koalíció része, ők pedig a pénzért és a hatalomért ezt az árat sem tartják túl drágának a hallgatásukhoz és a szerb hatalommal való együttműködéshez. Tisztelt Képviselőtársaim! Az önök nemzetpolitikája végtelenül egyszerűvé és egysíkúvá vált. Számolatlan mértékben öntik a pénz külhonba, sokszor teljességgel ellenőrizhetetlen módon, és szépen begyűjtik a szavazatokat, cserébe viszont a külhoni magyarság valódi problémáiról és a szomszédos országok kisebbségellenes jogsértéseiről szemérmesen hallgatnak, nehogy valamilyen fennakadást okozzanak a kiváló magyar-szerb vagy éppen magyar-szlovák kapcsolatokban. Önöknek sajnos tényleg fontosabb Orbán Viktor miniszterelnök európai ambícióinak kiszolgálása [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] mint a magyar nemzeti érdekek és a külhoni magyarság ügyének védelme. Szégyelljék magukat, hogy senki nincs itt a kormány részéről, aki minderre válaszoljon! Köszönöm, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Tisztelt Ház! Apáti István képviselő úr, a Jobbik képviselője: „Új „üzlet” a keleti határon” címmel jelentkezett napirend utáni felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A címből nem lehet egyértelműen megállapítani, hogy miről is szeretnék én beszélni; elöljáróban szeretném leszögezni, hogy nem a nagy és szomorú múltra visszatekintő cigarettacsempészetről vagy embercsempészetről szeretnék beszélni, amely régóta jelent nagyon komoly kihívást a magyar hatóságok számára a magyar-ukrán határon, hanem a nyugdíjbizniszről szeretnék beszélni, tisztelt képviselőtársam. Én magam 30-40 kilométerre lakom a magyar-román, illetőleg a magyar-ukrán határtól - vagy a Romániának és Ukrajnának nevezett államalakulat határától, talán így pontosabb a megfogalmazás. Az, ami itt a kárpátaljai vonatkozásban, illetőleg magyar-ukrán relációban felmerül, egészen vérlázító. Szeretném előrebocsátani azt is, hogy természetesen nem áll szándékunkban bántani kárpátaljai nemzettestvéreinket. Még mielőtt valaki önök közül kiforgatná: szó sincs arról, hogy a Jobbik páros lábbal bele akar szállni a kárpátaljai magyarokba, hiszen elég komoly feszültségekkel terhelt már az anyaország és a határon túli nemzettestvéreink viszonya. 2004. december 5-én a gyalázatos végeredmény ismeretében, illetőleg az eredménytelenség ismeretében tudjuk azt, hogy akkor a határon túli nemzettestvéreink haragudtak meg az anyaországi magyarokra, a 2014-es, de főleg a 2018-as országgyűlési választások kapcsán pedig azt látjuk, hogy az anyaországi magyarok egy része táplál javarészt egyébként alaptalanul haragot a határon túli nemzettestvéreink iránt; hol a gyurcsányi, hol az orbáni hatalomtechnika fordítja szembe a magyart a magyarral. Itt ugyanis arról szól a történet, tisztelt képviselőtársaim - hogy először is a törvényi vagy nemzetközi jogi hátterét felvázoljam ennek -, hogy egy 1962-ben elfogadott szociálpolitikai egyezményig nyúlnak vissza a szálak. [[16.10]] Ezt még a Magyar Népköztársaság kötötte a Szovjet Szocialista Köztársaságok Közösségével, majd az 1963. évi 16. törvényerejű rendelettel hirdették ezt ki Magyarországon. A probléma az, hogy ezzel a lehetőséggel nemcsak élnek, hanem vissza is élnek nagyon sokan. A fő probléma pedig az, hogy számos, a mai Ukrajna területén kiállított hamis igazolással, hamis szolgálati idővel extrém magas nyugdíjakat vesznek igénybe egyesek. Magyarán mondva, a közismerten igen zűrzavaros ukrán államigazgatásban igen nehéz utánamenni egy-egy igazolás valóságtartalmának, nehezen ellenőrizhető az ilyen igazolások valóságtartalma, és akár a versenyszférában, akár az állami szférában betöltött állítólagosan magas beosztások, hosszú időn keresztül betöltött magas beosztások után elképesztően magas, több százezer forintos nyugdíjat fizetnek ki akár ukrán, akár magyar származású személyeknek, nyugdíjasoknak. És úgy néz ki, hogy ez valahogy a magyar közigazgatás szűrőjén nem akar fennakadni. Hol van itt a társadalmi igazságosság, tisztelt képviselőtársaim? Az az anyaországi nyugdíjas vagy akár a kárpátaljai magyar származású nyugdíjas, aki végigdolgozta tisztességgel, becsülettel az életét, a jelenlegi határainkon túl 30-40 ezer forint nyugdíjat kap, az anyaország területén pedig jó esetben 40 és 80 ezer forint közötti átlagnyugdíjat kap egy ledolgozott élet után. Ez az igazi katasztrófa, tisztelt képviselőtársaim! Ehhez képest van egy szűk kör, amelyik a hamisításokban és a csalásokban érintett - ezt jelentené röviden a nyugdíjbiznisz -, amelyik adott esetben 200-300 vagy 400 ezer forint nyugdíjat is képes felmarkolni. Bármennyire is elkötelezettek vagyunk a határon túli magyarság ügyei iránt, bűncselekménygyanús esetek mellett elmenni nem lehet, sőt óriási hiba lenne. Ugyanis ezt az egyezményt ötévente lehetne felülvizsgálni, vagy adott esetben bármelyik fél ötévente mondhatja fel, ha a következő ötéves ciklus lejárta előtt legalább egy évvel jelzi ezt a szándékát. Felmondás esetén szerzett jogokat nem sértene ez a fajta lépés, tehát aki jogszerűen, valódi igazolásokkal kap nyugdíjat, az természetesen ezt a jogosultságát nem veszítené el. Ettől függetlenül a bűncselekménygyanús eseteket felül kellene vizsgálni. Mint ahogy az újratárgyalás is egy lehetséges megoldás lenne, például a magyar állampolgárságot lehetne alapfeltételként rögzíteni és a magyar állampolgárság megszerzése után megszerzett szolgálati időt alapul venni a nyugdíj összegének kiszámításánál. Valószínűleg sem az orosz, sem az ukrán félnek nem áll érdekében ezen újratárgyalások elindítása. Éppen ezért valószínűleg a felmondásban kellene gondolkodni, de ahhoz, hogy ez 2018. július 1-jétől hatályos lehetett volna, tavaly júliusig ezt az egyezményt fel kellett volna mondani. A következő időszakban érdemes ezt megfontolni, az újratárgyalásokat megkezdeni, mert arra bármikor lehetőség van, és a bűncselekménygyanús esetekben elrendelni a nyomozásokat itt, Magyarországon. És ami különösen súlyos, hogy nemcsak nyugdíjvisszaélések, -hamisítások és -csalások történnek ebben az ügyben, hanem ez a kialakult állapot melegágya a választás rendje elleni bűncselekményeknek, röviden a választási csalásoknak, amelyekről a következő felszólalásaimban majd még részletesen szót ejtek. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Fülöp Erik képviselő úr, a Jobbik képviselője: „A Kormány is tehetne az ökológiai katasztrófa megelőzéséért a környezetszennyező műanyagok betiltásával” címmel jelentkezett napirend utáni felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
[[A képviselő mikrofonja nem működik.]] Köszönöm szépen, elnök úr. Elnök úr…
Képviselő úr, a kártyája benn van? [[Fülöp Erik: Igen.]] És a mikrofon fönn van? [[Fülöp Erik: Fönt van, persze!]] Kérek szépen egy mozgó mikrofont a képviselő úrnak! Köszönöm szépen. Öné a szó. [[A képviselő elé egy hordozható mikrofont helyeznek.]] Ne vegye ki! Úgy van bekeverve, hogy hallani fogjuk.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Kedves Képviselőtársak! Ki ne emlékezne az elmúlt két évtized egyik legsúlyosabb kelet-magyarországi ökológiai katasztrófájára, mégpedig a 2000-es tiszai ciánszennyezésre. Én sajnos tiszavasváriként személyesen éltem át azt a borzalmas pusztítást, ami az emberi felelőtlenségnek, tudatlanságnak, gondatlanságnak és kapzsiságnak tudható be, amely hosszú-hosszú évekre tönkretette az egyik legszebb magyar folyónknak, a Tiszának szinte a teljes élővilágát. Igazából csak a jó szerencsének és a természet öngyógyító képességének volt köszönhető, hogy a Tisza regenerálódni tudott. De bátran kijelenthetjük, hogy az a veszély, amely a természetes vizeinket érinti, az nem múlt el, hanem napról napra egyre fokozódik, napról napra egyre erősödik. A különbség csupáncsak annyi, hogy a mindennapokban nemcsak mérgező kemikáliák és folyékony mérgező vegyszerek formájában roncsolják a természetes vizeinket, hanem úszó műanyag hulladékok tonnáinak a formájában is. Mint ismeretes a Földünk 70 százalékát víz borítja, és néhány napja, június 8-án ünnepeltük, emlékeztünk meg az óceánok világnapja alkalmából természetes vizeinkről, és jó néhány ország felhívta a figyelmet arra az ökológiai katasztrófára, amelynek a veszélyét Magyarországnak is figyelembe kellene vennie. Köztudott ugyanis, hogy a háztartási hulladékként aposztrofált, jelentős mennyiségben műanyag hulladékként a háztartásoknál keletkező szemét, a különféle bevásárlózacskók, eldobható PET palackok, flakonok lebomlási ideje több száz év, sőt esetenként több ezer év is. Jó néhány ország felmérte már az ezzel járó ökológiai katasztrófának a lehetőségét, és különféle intézkedéseket is tett, amelyek példaként szolgálhatnak Magyarország számra is. Követendő példaként szolgálhat például azon országok intézkedése, amelyek a zéró tolerancia elvét követve egyszerűen betiltották a műanyag bevásárlótáskák forgalmazását és a használatát, vagy például azon intézkedések, amelyekkel az eldobható PET palackoknak a boltok polcaira való kerülését akadályozzák meg, vagy hatalmas adó kivetésével, vagy pedig ezek újrahasznosításának az ösztönzésével. Kedves Képviselőtársak! Tisztelt Elnök Úr! Magyarországon a KSH adatai szerint évente legalább 2-2,5 millió tonna háztartási hulladék, háztartási szemét keletkezik, aminek a 15 százaléka műanyag hulladék. Megdöbbentő adat emellett az is, hogy hazánkban évente - most kapaszkodjanak meg! - 80 millió eldobható PET palack kerül a boltok polcaira, kerül forgalomba. És sajnos igaz az a ténymegállapítás, hogy ezeknek csak a töredékét gyűjtik szelektíven a háztartások, és ezeknek csak az elenyésző mértéke kerül újrahasznosításra. Az emberi felelőtlenség és a tudatos környezetvédelem harcában, úgy tűnik, hogy Magyarország egyre inkább alul marad, és sajnos ebben a küzdelemben a magyar kormány is nagyon rosszul teljesít. Sajnos a mindennapokban azt tapasztalhatjuk, hogy a műanyag hulladékok nagy része nem a szelektív hulladékgyűjtőkben, de nem is a kommunális hulladéklerakókban, hanem sajnos a környezetünkben, a közvetlen környezetünkben landol, mérgezve, szennyezve termőföldjeinket, erdőinket és természetes vizeinket. Én nagyon sajnálom, hogy a kormánynak nem fontos és nem prioritás a környezetvédelem, és nem hoz olyan hathatós intézkedéseket, amelyekre már számos nemzetközi például is szolgálhat más ország döntése. A magyar kormány nem tiltja be a műanyag bevásárlótáskáknak, szatyroknak a forgalomba hozatalát, nem intézkedik azért, hogy csökkentsük az eldobható PET palackok millióit a boltok polcain. És azt is nagyon sajnálom, hogy a magyar kormány eddig nem ismerte fel azt a lehetőséget, hogy a hulladék újrahasznosításának a széles körű támogatásával nemcsak a környezetvédelmünk szempontjából tehetünk jót Magyarországnak és az egész világnak, hanem a nemzetgazdaságunk fejlődését is szolgálhatjuk ezzel. Én nagyon köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. „A magyarság legnagyobb problémájáról” címmel Dúró Dóra képviselő asszony jelentkezett napirend utáni felszólalásra. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Úgy gondolom, nem lehet vita tárgya az, hogy a magyarság legnagyobb problémája az a demográfiai vészkorszak, amely közel 40 éve sújtja hazánkat, és ebben a felszólalásban szeretnék néhány olyan szemléletbeli kérdésre rávilágítani, amely a hétköznapok, illetve a közbeszéd során talán kevésbé kap hangsúlyt, pedig legalább annyira fontos kérdés, mint akár azok a pénzügyi ösztönzők, amelyek viszont nagyon gyakran képezik politikai viták tárgyát. Az első máris ezekhez kapcsolódik, amire szeretném felhívni a figyelmet, méghozzá az az állítás, hogy a pénzügyi ösztönzők önmagukban magukkal fogják hozni azt, hogy magasabb lesz a gyermekvállalási kedv egy országban. Hogyha akár Magyarországon belül nézzük meg a földrajzi elhelyezkedését régiónként annak, hogy hol születik több gyermek, akkor ebből is kiviláglik, hogy ez nem feltétlenül igaz. [[16.20]] Hiszen a legszegényebb észak-alföldi régió élen jár az egy anyára születő gyermekek számában, de ha világviszonylatban vagy akár európai viszonylatban is összehasonlítjuk, a németországi számok a magyarországihoz hasonlóak, pedig az életszínvonal és a bérszínvonal rendkívül nagy mértékben különbözik egymástól. Sőt, Németországban a korábbi NDK területén több gyermek született, mint az NSZK területén, holott az életszínvonal rendkívüli mértékben különbözött egymástól. Tehát nem lehet kizárólag erre a kérdésre szűkíteni a népesedéspolitika és a családpolitika kérdését, ugyanakkor önkritikusnak kell lennie egy olyan társadalomnak, mint amilyen a magyar is, ahol a nagycsalád vállalása rendkívül magas szegénységi kockázat. Nagyobb szegénységi kockázat ma nagycsaládosnak lenni, mint nyugdíjasnak. Ez egy társadalomban elfogadhatatlan. Nagyon sokszor beszélünk egy olyan szemléletbeli kérdésről is, ami szintén jogos felvetés, hogy a férfiak és a nők közötti bérek milyen nagy különbséget mutatnak hazánkban. És bár e tekintetben is voltak előrelépések az elmúlt időszakban, egy nagyon fontos kiegészítést kell tennünk ehhez. Mert a lényege ennek nem a férfiak és a nők közötti bérkülönbségben található, hanem a férfiak, a gyermektelen nők és az anyák közötti bérkülönbség az, ami valóban releváns a munkaerőpiacon. A visegrádi 4-ek és Lengyelország területére kiterjedő kutatás azt mutatta, hogy egy anya 7 évvel az első gyermeke születését követően tudja visszanyerni azt a bérszínvonalat, amit gyermektelen időszakában keresett, míg ez a visszaesés a férfiakat és a gyermektelen nőket egyáltalán nem érinti. Tehát Magyarországon a munkaerőpiac rendkívüli mértékben bünteti, ha egy nő gyermeket vállal. Nem a nőiséget, az anyaságot bünteti. Ez döbbenetes. Beszélnünk kell arról is, hogy az anyaságra való felkészítés, az anyaság megbeszélése a társadalomban, a médiában hogyan zajlik, zajlik-e egyáltalán Magyarországon az elmúlt 30 évben. És ha körültekintünk, akkor sajnos azt kell látnunk, hogy nem. Egyáltalán nem beszélünk sem a közéletben, sem a különböző műsorokban arról, hogy a nők természetes szerepe, biológiai adottsága és pszichológiai igénye is, hogy anyává váljanak. Ezzel szemben azok a társadalmi folyamatok, amelyek lezajlottak Magyarországon, például az anyává válás életkori kitolódását hozták magukkal. Ez pedig rendkívüli egészségügyi kockázatokat is rejt magában. Egy 30 éves nő 3,5-szer akkora eséllyel lesz meddő, mint egy 20 éves. Sokkal nagyobb az esélye a vetélésnek, sokkal több időbe telik, míg megfogan maga a gyermek, és sokkal nagyobb az esélye annak, hogy fogyatékkal élő gyermeket fog a világra hozni. Kizárólag azért, mert idősebb az édesanya. Kizárólag az édesanya életkora ilyen nagy mértékben befolyásolja azt a kockázatot, ami egészségügyi következményekkel jár. Társadalmi kérdés az apák szerepe, az apák bevonása a gyermekekkel kapcsolatos teendőkbe. Az a szemlélet, amiről a miniszterelnök úr is beszélt, hogy a magyar nőkkel szeretne szerződést kötni, részben dicséretes, de szeretném, ha ezt kiegészítené azzal, hogy a leendő apákkal is kössön szerződést, hiszen a gyermekvállalás, a családalapítás nem kizárólagosan a leendő édesanyák döntése, hanem egy család, egy pár közös döntése. Az, hogy az édesapák több szerepet vállaljanak a gyermeknevelésben, magával hozhatja azt, hogy több gyermek szülessen. Ezt a KSH Népességtudományi Kutatóintézetének vezetője is kiemelte, hogy ez rendkívül fontos. Tehát nemcsak a pénzbeli juttatások, hanem szemléletbeli kérdések is azok, amelyek több gyermek születését eredményezhetik. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. „Tervezik-e visszavezetni a korkedvezményes nyugdíjak rendszerét, melyre több ezer dolgozó vár évek óta?” címmel napirend utáni felszólalásra jelentkezett a Jobbik képviselőcsoportjából Pintér Tamás képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! 2012 óta, mióta a Fidesz eltörölte a korkedvezményes nyugdíjakat, egyre nagyobb a feszültség a különböző iparágakban dolgozó emberek között. Már több éve, hogy a nyugdíjszakértők és a szakszervezetek is követelik a rendszer felülvizsgálatát, legutóbb például a Vasas Szakszervezeti Szövetség, de mind ez idáig süket fülekre találtak a kormányzat részéről. A korkedvezményes nyugdíj eltörlése azért is érthetetlen, és az államnak nem minden esetben jelent pluszterhelést, mert mind a korkedvezményes nyugdíj fedezetét, mind pedig a korengedményes nyugdíj lehetőségét a multinacionális vállalatoknál a munkáltatók teremtették meg azzal, hogy 13 százalékos többletjárulékot fizettek be, ezzel is megteremtve a korkedvezmények anyagi hátterét. Nagy részben tehát nem az állam állta a költségeket, hanem a cégek. Amikor a rendszer kivezetésre került, a kormányzat ígéretet tett arra, hogy a felszabaduló 13 százaléknyi járulék összegei beépülnek majd a bérekbe, így juttatva több fizetéshez a dolgozókat. Csakhogy ez nem történt meg, a felszabaduló összeget ugyanis a multik nem a bérekbe építették be, hanem a saját profitjukat növelték ezzel. Ezzel a lépéssel a kormányzat magára hagyta azokat a dolgozókat, akik bíztak a korkedvezményes nyugdíj lehetőségében, és helyettük a multik oldalára állt, növelve a profitjukat. Mára már az is világos, hogy a régi rendszer valóban rejtett magában hibákat, több esetben visszaélésre adott lehetőséget, de ez nem adhatott volna okot a teljes rendszer felszámolására. Nem kell messzire menni, ha megoldást akarunk találni, hiszen még 2015-ben megszületett egy javaslat a szakszervezetek és a munkaadók képviselői által megfogalmazva. A javaslat tartalmazta, hogy folyamatosan vizsgálni kell a munkavégzésből származó terhelést, a munkaképesség változását, illetve a foglalkozási eredetű egészségkárosodások korai felismerését is biztosítani kell. Azt is rögzítették már akkor, hogy az adott munkakörben alkalmatlanná vált dolgozókat máshol kell tovább foglalkoztatni, ha pedig ehhez képzésre van szükség, ahhoz járuljon hozzá az állam is. Alapkövetelményként megfogalmazták azt is, hogy érdekeltté kell tenni a munkahelyeket, hogy folyamatosan fejlesszék a munkavégzés körülményeit, hogy minél kevesebb káros hatás érje a dolgozókat. Az utóbbi két évben már csak finomították az elképzeléseket, de egyetértés volt végig a két fél között. A kormányzat azonban ezeket a javaslatokat sem volt hajlandó napirendre venni. Viszont mindenki számára világos az, legyen szó a munkaadókról vagy a szakszervezetekről, hogy a rendszer barbár kivezetése nagyon sok kárt okozott. Ezerszámra vannak olyan dolgozók a nehéz- és könnyűiparban, az egészségügyben és az egyenruhás testületekben, akiknek óriási segítség lenne a rendszer, és biztosítaná számukra a sok éves fizikai munkavégzés után a boldog és megérdemelt nyugdíjaséveket. De az idő ketyeg, és ha nem cselekszenek mielőbb a korkedvezményes nyugdíjak ügyében, akkor az nagy veszélyt jelent a tb-re is, hiszen egyre több, a munkájába belerokkanó nyugdíjas dolgozót kell eltartania a társadalombiztosítási rendszernek, amire aligha lesz fedezet. Ez senkinek sem érdeke, így mielőbbi megoldást kell kidolgozni a munkavállalók érdekében. Fontos az, hogy a szépkorúakat évente megtisztelik, bár tegyük hozzá zárójelben, véletlenül pont mindig a választások előtt ajándékutalványokkal a kormányzat részéről, de még fontosabb lenne, az idős, a nehéz fizikai körülmények között megroppant munkavállalók számára biztosítani az egészséges és boldog nyugdíjaséveket, am a magyar állam számára szinte semmibe sem kerül, csak jó szándékú akarat kell hozzá. Kérdés az, hogy terveznek-e javítani ezen a hibás döntésen, hogy kivezették a korkedvezményes nyugdíjakat, és végre meghallják-e a szakszervezetek és a munkavállalók szavát, akik szerint igen nagy szükségük van a korkedvezményes nyugdíjakra azoknak, akik nagy fizikai leterhelésben dolgoznak. Természetesen mi be fogunk nyújtani a helyzet rendezésére egy törvényjavaslatot, viszont a kormánynak végre megnyugtató válaszokat kell adnia a dolgozóknak erre az őket érintő, komoly problémára. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. „Mese a balatonról versus a magyar valóság” címmel napirend utáni felszólalásra jelentkezett a Jobbik képviselőcsoportjából Rig Lajos képviselő úr. Képviselő úr, öné a szó. Parancsoljon! [[16.30]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Nagycsaládos lévén tudom milyen az, amikor gyermekeknek az esti lefekvés előtt mesét kell olvasni, és egy elképzelt valóságot próbálunk a gyermekeinknek vizionálni. Majd amikor ők felébrednek, kimennek a valóságba. Ezt próbáltam én most egy mese formájában papírra vetni és elmondani önöknek, hogy ahol élek, ott mi a mese és mi a valóság. Egyszer volt, hol nem volt, volt egyszer egy Balaton. Minden magyar család megtehette azt, hogy nyaranta pár napot a Balatonon töltsön, minden vállalkozó egyenlő feltételekkel pályázhatott az EU-s támogatásokra, mindenki egy igazságos, független pályázati rendszer alapján, pártállástól függetlenül részesülhetett azokból a forrásokból, amelyek a településük, a vállalkozásuk fejlesztését szolgálták. Nem kellett ezekért az EU-s támogatásokért hűségesküt tenni a helyi fideszes nagyúrnak, és nem kellett ezekért a forrásokért Mészáros Lőrinccé keresztelkedni. És természetesen nem kellett a megnyert összegekből hálából visszaosztani 5, 10, 20, vagy ki tudja, hány százalékot sem. Nem küzdöttek a magas költségek és az alapanyagárak miatt a vállalkozások a fennmaradásukért, nem okozott napi gondot munkaerőt találni, és a munkavállalók is megkerestek annyi pénzt, amelyből itthon eltartották a családjukat. Nem kényszerültek külföldön állást keresni, és kiegészítő jövedelemként itthon eladni az Ausztriában olcsóbban megvásárolt mosóport és különféle élelmiszereket. A külföldről érkező turisták egy XXI. századi, kétsávos 84-es úton mosolyogva robogtak le Soprontól a Balatonig, és természetesen a kalandvágyból külföldön dolgozó honfitársaink tették ugyanezt munkába menet külföldre, majd haza a családjukhoz. A magas üzemanyagárakból, adókból és el nem lopott közpénzekből telt ugyanis az utak felújítására is. A korrupciónak nyoma sem volt a Balaton környékén sem, csakúgy, mint országosan. Így a le nem nyúlt pénzből sokkal több fejlesztési forrásban részesülhettek települések. De most már elég volt a meséből, azt gondolom, vissza kell térni a valóságba, nézzük meg, mi a rideg valóság! A valóság valami teljesen mást mutat, az embereket nem lehet örökké megvezetni, mert a saját bőrükön mást tapasztalnak. A Fidesz egy gusztustalan, hazugságokra épülő kampánnyal tudott választást nyerni, rettegésben tartva az embereket, és kihasználva a félelmeiket. Mindeközben hiányoznak a minimumfeltételek a kórházakból, lassan nem marad itthon orvos, aki műtsön, tehát ezt is a betegeknek kell megoldaniuk. A választások előtt kapnak a nyugdíjasok egy kis utalványt, aminek örülnek, ugyanis Magyarország jobban teljesít, akarom mondani teljesen normális az, hogyha valaki 47 év munkaviszony után 87 ezer forint nyugdíjat visz haza. A Fidesz óriási éket vájt a társadalomba az állandó gyűlölködéssel, miközben így is egyre nagyobb a szakadék a társadalom egyes rétegei között. De maradjunk mégiscsak a Balatonnál, hiszen jól tükrözi az ország állapotát a Balaton átalakulása. A tó környéke immár a gazdagok pihenőhelye, a változás legnagyobb haszonélvezőit pedig Orbán Viktor környezetében kell keresni. A tömegek nyaralóhelyéből az elmúlt évekre egyre inkább a kiváltságosok pihenőhelyévé vált a Balaton. Mészárosok, Tiborczok vásárolják fel a legjobb telkeket, hogy oda luxusapartmanokat húzzanak fel; lásd Badacsony. Eltűnőben vannak a szabadstrandok, a kempingek, beépítik őket, ezzel pedig egyértelműen a szegényebb rétegek szorulnak ki a tó mellől. Azok a kisebb családi vállalkozások, amelyek generációk óta a balatoni vendéglátásból élnek, nem jutnak lehetőséghez, miközben munkaerőhiány miatt a mindennapi fennmaradásért küzdenek. Mikor jön el az idő, amikor a turizmust nemcsak a lenyúlható pénz miatt teszik prioritássá, hanem minden magyar ember érdekeit és igényeit figyelembe véve fejlesztik? Azt gondolom, ha átvitt értelemben is, önök biztosan megértették azokat az üzeneteket, amelyeket szerettem volna önöknek közvetíteni, ugyanúgy, ahogy a gyermekeimnek. Egy nagy különbség van, azt gondolom, hogy a gyerekek megértik azt a mesét, amivel az apjuk és az anyjuk éjszaka egy szebb álmot remélve álomba ringatja őket. Ébredjenek fel, hisz a valóság az, ami a mesének a második része! Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Külön köszönöm Szilágyi György jegyző úr segítségét. Tájékoztatom önöket, hogy az Országgyűlés következő ülésére várhatóan 2018. június 25-én kerül sor. Valamennyiüknek szép, jó éjszakát kívánok. Az ülést bezárom.