Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo sa radom Drugog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2012. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 95 narodnih poslanika. Da bismo tačno utvrdili broj prisutnih poslanika u sali, molim narodne poslanike da ubace kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema. Konstatujem da nas u ovom momentu ima 97 u sali, pa postoje uslovi za rad. Obaveštavam da je sprečen da sednici prisustvuje narodni poslanik Mladen Grujić. Obaveštavam vas da sam, saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, pozvala da sednici, pored predstavnika predlagača, a predstavnici predlagača su prof. dr Žarko Obradović, dr Oliver Dulića, gospođa Snežana Malović, ministar pravde, prisustvuju i Nemanja Komazac, državni sekretar u Ministarstvu životne sredine, rudarstva i prostornog planiranja, Goran Radosavljević, državni sekretar u Ministarstvu finansija, Vuk Đoković, državni sekretar u Ministarstvu finansija, prof. dr Radivoje Mitrović, državni sekretar u Ministarstvu prosvete i nauke, Dušan Nikezić, državni sekretar u Ministarstvu finansija, Dušan Mrakić, državni sekretar u Ministarstvu za infrastrukture i energetike, Radoslav Tomašević, pomoćnik ministra za infrastrukturu i energetiku, Jagoda Jeličić, pomoćnik ministra pravde, Mihajlo Gavrić, direktor Sektora za zaštitu životne sredine u Javnom preduzeću "Elektroprivreda Srbije", Aleksandar Kocić, savetnik u Ministarstvu finansija, Aleksandar Kocić Ranđelović, savetnik u Ministarstvu finansija - Upravi za javni dug, Aleksadar Simović, savetnik u Ministarstvu finansija -Upravi za javni dug i Višnja Kuzmanović, savetnik u Ministarstvu finansija - Upravi za javni dug. Nastavljamo rad i prelazimo na pretres u pojedinostima 1. tačke dnevnog reda – Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist Societe General banka Srbija a.d. Beograd, Erste GCIB Finance i B.V. Amsterdam, Unicredit Bank Srbija a.d. Beograd i AIK banke, a.d. Niš po zaduženju Galenike a.d. Beograd, koji je podnela Vlada Poštovani narodni poslanici, primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Zoran Krasić i Dragan Stevanović, Lidija Dimitrijević, Milorad Buha, Vladan Jeremić, Vjerica Radeta, Aleksandar Martinović, Nemanja Šarović i Boris Aleksić. Primili ste mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Stevanović. Dali neko želi reč? (Da.) Izvolite, gospodine Stevanoviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, mi smo naš stav u vezi sa svim ovim zaduživanjima izneli u načelnoj raspravi i u principu svi ovi amandmani koje smo podneli na pojedine zakone u ovom setu žele da izraze stav da ga potvrde, da je ovo potpuno pogubno, da je ovo potpuno iracionalno i da Republike Srbija ovakve kredite i ovakva zaduživanja sasvim sigurno neće biti u stanju u vrlo bliskoj budućnosti da finansira i da otplaćuje. Činjenica da je Srbija u fiskalnom i u monetarnom smislu na staklenim nogama ogleda se najbolje u stanju sa vrednošću dinara koji ovih poslednjih nekoliko dana drastično pada. Dinar pada kao posledica odliva deviza upravo zbog činjenice da naše obaveze prema inostranstvu svakog dana dospevaju i narastaju. Sa druge strane, banke u Republici Srbiji po određenim kriterijumima vraćaju novac u svoje matice zato što njihove matice u državama iz kojih dolaze žele da očuvaju stabilnost finansijskog sistema. Sve to vi kao vajni genijalci, negovatelji evropskih vrednosti, vrlo dobro znate, ali vam ništa ne smeta da sopstvenu državu opteretite milijardu i po evra dodatno, ponovo kako bi ste uspeli da i narednu godinu dana preživite. Naravno, ovaj ćete novac sasvim sigurno baštiniti do maja meseca. Posle maja meseca nadam se da više nećete biti u prilici da ga trošite, ali ćete sasvim sigurno ne samo pred biračima nego i pred nadležnim državnim organima da polažete račune za sve ono što ste uradili, a tiče se i ovih kredita. Ovo je vrlo vezano i vrlo interesantno upravo za kredit koji je na dnevnom redu, a to je kredit koji se odnosi na "Galeniku". Dobili smo obrazloženje u kojem se kaže sledeće, da je u državi pala prodaja lekova. Nacija sve bolesnija, i hronično i akutno, a prodaja lekova pada. Šta je tu nelogično, ministre, ili narod neće da se leči ili nema para ili se negde nešto ne proizvodi? Dalje se kaže – nemogućnost naplate potraživanja, nelikvidnost firme, sposobnost preduzeća da u roku servisira svoje obaveze. Dalje stoji – dugovi se procenjuju na 90 miliona evra. Znači, rukovodstvo Javnog preduzeća "Galenika", rukovodstvo koje je postavila Vlada koju ste vi izabrali,u toj firmi pravi dugove od 90 miliona evra. Pazite ovu rečenicu – problem naplate potraživanja je samo privremeno rešavan izuzetno skupim kratkoročnim zaduživanjima. Pitamo ove eksperte iz evropske Srbije, koji sede preko puta SRS i politički i ideološki, da nam objasne kako je to "Galenika" potraživanja rešavala sopstvenim zaduživanjem. Bilo bi lepo da neki genijalni ekonomista to objasni. Ono što jeste problem, to je činjenica da ovo zaduživanje problem potraživanja "Gelenike" neće rešiti i to smo vam rekli u načelnoj raspravi. Otvorite raspravu da gradite mehanizme kojima će "Gelenika" svoja potraživanja da naplati, a ne kako je najlakše neodgovornim i nesavesnim političarima da tutnete novi kredit o trošku države "Galenici", pa će neki novi direktor da se zadužuje dalje, da sedi na toj poziciji, da belosvetskim kompanijama farmaceutskim avanssno plaća račune, da za te račune robu dobija kako je ugovorom predviđeno godinu dana kasnije itd. Vi ovim kreditom ništa ne rešavate, ponajmanje rešavate nelikvidnost "Galenike". Vi gasite benzinom požar koji će nastaviti da tinja i da gori i da sagoreva našu farmaceutsku industriju. Pitamo vas, pošto ćete u kampanji da se hvalite svojim rezultatima koje se ostavili iza sebe, kako je to moguće da "Galenici" duguje RZZO? Gde su pare? Zašto republičke institucije ne izmiruju svoje obaveze prema javnim preduzećima čiji je država osnivač? Bar vam je to lako da uradite.To je kompanija koju je osnovala država i koju država kontroliše. Ako već ne možete da regulišete dugove privatnih kompanija prema državi, prema javnim preduzećima, jer vam i sudovi ne funkcionišu i sudska izvršenja ne mogu da se naplate, pitamo vas, zašto zdravstveni fond ne izmiruje svoje obaveze? Zato što nepristojno bogati ne plaćaju poreze i doprinose. Ne navodim ove male, njih ste saterali u ćošak, nemaju odakle. Ali, osiguranje ne plaćaju ni oni koji imaju, nego taj novac iznose. Iznoseći taj novac država pada u problem sa inflacijom i sa kursom itd. Ovo što radite poražavajuće je i za državu i za građane. I umesto da danas polažete račune šta ste to radili svih ovih dana i meseci i godina u "Galenici" da sanirate istinski problem, vi ovde pričate priču da država treba da da garanciju za 70 miliona evra jednoj kompaniji koja posluje sa gubicima. Pa, kako vas nije stid? Vi koji se kunete u evropske principe i vi koji se kunete u tržišne principe i ekonomiju ili državu blagostanja. Ovo je bruka i mi se iskreno nadamo da ćete zaista dobiti jednu političku šamarčinu u maju. U maju mesecu država mora da dobije odgovor na sav ovaj politički bezobrazluk i ove političke bahanalije nastale u vašoj režiji političke nesavesti i političke neodgovornosti. Država očekuje posle majskih izbora odgovore na sve ove izazove. Vi niti ste sposobni, niti ste kredibilni da ih date i to ste pokazali u svom četvorogodišnjem mandatu, a nije greh reći i u poslednjih 10 godina. Mi nemamo nameru ovo da podržavamo i žestoko ćemo ovo da osudumo, jer javnost ima prava da zna kakve ste političke štetočine i kakve ste ekonomske štetočine, kada je u pitanju budžet Republike Srbije. Hvala.
Zahvaljujem. Gospodin Vlatko Ratković ima reč.
Gospođo predsednice, uvaženi ministre, uvažene koleginice i kolege poslanici, želim samo da iznesem stav i povodom ovog amandmana, a i drugih amandmana. Na set ovih zakona podneto je otprilike oko 60 amandmana i svaki amandman koji targetira konkretni član bilo kojeg zakona traži brisanje tog člana, sa identičnim copy - paste obrazloženjem da je konkretni zakon štetan za finansijske interese Srbije, da on vodi novom zaduženju itd. Želim da iznesem stav, pre svega da verujem da nije namera kolega iz opozicije da opstruišu rad, odnosno da koriste istu onu argumentaciju koju su imali u načelnoj raspravi. Kroz ove amandmane podnosioci amandmana iz reda poslaničke grupe SRS i poslaničke grupe Napred Srbijo SNS iznose identičnu argumentaciju onoj koja je bila u načelnoj raspravi. Prema tome, s obzirom da sednica Odbora čiji sam predsednik nije još zaključena, imali smo različita tumačenja i na Odboru da li ove amandmane valja odbaciti, odbiti ili oceniti kao pravno moguće, mi smo zauzeli stanovište da je većina amandmana pravno moguća i da se o njima može raspravljati, ali sam hteo sa vama, kolegama poslanicima, da podelim ovo mišljenje Odbora. Voleo bih da su podnosioci amandmana bili na Odboru. Imamo situaciju gde se u raspravi u pojedinostima ponovo iznosi načelni stav. Primera radi, apsurdnost situacije, traži se brisače člana 1. konkretnog zakona. Član 1. reguliše predmet, odnosno zakonsku materiju koja se dalje razrađuje ostalim članovima – bez predmeta zakona, zakon ne može da egzistira, ni predlog zakona. Traži se brisanje poslednjeg člana, dakle člana zakona koji reguliše kada konkretni zakon stupa na snagu – osam dana ili narednog dana od objavljivanja u "Službenom glasniku RS". Još jednom ponavljam, želim da verujem da kolege iz opozicije nemaju nameru da opstruišu rad parlamenta, odnosno da ponavljaju, da zloupotrebljavajući procesnu mogućnost podnošenja amandmana ponovo iznose identičnu argumentaciju koja je izneta u načelnoj raspravi. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Dragan Stevanović.
Gospodine Ratković, dok ste još tu, mi se stvarno izvinjavamo što vas nismo pitali kakve amandmane treba da vam podnesemo. (Predsednik: Nemojte se obraćati poslaniku.) Neće on zameriti, mi smo kolege. Stvarno se izvinjavam većini što vas nismo pitali kakve amandmane treba da vam podnesemo, kada to ne bude opstrukcija parlamenta. Mi opstruiramo parlament što ćete možda sa sedite sat ili dva ovde, a vi ćete sto miliona evra da sručite na glavu građanima Republike Srbije. I sada ste vi pametni, fini, demokratski orjentisani, ophrvani potrebom da poštujete procedure, a mi smo ovde sa opstruiramo rad. Nemam reči. Šta ćemo i kave ćemo amandmane da podnosimo, to je naša stvar. Amandmani koji su podneti su apsolutno sa Poslovnikom i apsolutno poštuju proceduru koji Poslovnik predviđa. To što se vama ne sviđaju, to što i vi možda, pojedinci, gutate činjenicu da ćete da glasate za nešto što nema nikakav smisao, to je vaš problem. To vi rešavajte na svojim glavnim Odborima i na stranačkim forumima. Javnost mora da čuje da li u načelnoj, da li u raspravi o pojedinostima, kakav javašluk, kriminal se krije iza svega ovoga. Umesto da to rešavate, vi obavezujete naše generacije da plaćaju nečiju nesposobnost i političku odgovornost. Recite nam, gospodo iz skupštinske većine, zašto u "Galenici" fale pare, zašto je broj zaposlenih povećan toliko koliko jeste? Zašto su sklapani ugovori kakvi jesu? To ste dužni da kažete javnosti, a ne da nas poslanike podsećate na proceduru. Na kraju krajeva, postoje i spikeri u ovoj sali koji su to dužni. Ali, mi smo na ovaj način izrazili svoj politički stav da su ovi predlozi zakona kojima će se država dodatno zadužiti milijardu i po evra bolesni, da nisu dobro i da će mnogo državu da koštaju. Možda to mogu da razumeju novi ekonomski eksperti, diplomirate ekonomiste poput ovog evropejca Tomislava Nikolića, ali u SRS za tako nešto razumevanja nema. Prema tome, pustite nas da radimo svoj posao i objasnite građanima gde su pare koje je "Galenika" proćerdala u protekle četiri godine. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Dejan Mirović.
Dame i gospodo, radi se o jednoj zameni teza, jer pre svega svi naši amandmani imaju za cilj i to piše u svakom našem amandmanu – prestanak daljeg zaduživanja Republike Srbije, i to je poenta naših amandmana i ovde piše da se treba poštovati fiskalna disciplina ili disciplina koju je vladajuća većina usvojila u Zakonu o budžetskom sistemu, dakle, taj procenat od 45% javnog duga u odnosu na BDP. Šta je sad tu sporno? Ovo su naši argumenti i mi kao opoziciona partija koja je protiv EU, koja je protiv daljeg zaduživanja Republike Srbije, imamo pravo da podnesemo takav jedan argumentovan amandman, ili da podnesemo jedan takav dobar amandman, kao što je podneo kolega Stevanović. Ako ćemo da se lažemo i da govorimo kako nije veliko zaduživanje Republike Srbije, onda treba priznati da je Tomislav Nikolić magistar ekonomskih nauka, svi znamo da nije i da se ne zna šta je. Dakle, možemo da zamenjujemo teze beskonačno, ali ovde se radi o ekonomskim argumentima, o pravnim argumentima i, jednostavno, naše pravo kao opozicione partije koja je protiv EU što ćemo danas pokazati u 12,00 časova, je da podnosimo amandmane koji su protiv daljeg zaduživanja Republike Srbije, pod maskom fraze da EU nema alternativu. Ako se svake godine daje četiri milijarde evra samo za vraćanje spoljnjeg duga, mi smo protiv toga. Smatramo da te pare treba usmeriti ka zdravstvu, socijali, prosveti i našim penzionerima. To je naš cilj. Protiv toga smo, da odnos između javnog duga i BDP bude kao u EU – 80%, hoćemo da imamo standarde kao u Ruskoj Federaciji, da taj dug iznosi negde oko 12%. Protiv EU smo, protiv smo daljeg zaduživanja Republike Srbije i takvih obmana. Zahvaljujem.
Narodni poslanik Srđan Milivojević ima reč. Izvolite.
Poštovana gospođo predsednice, uvaženi gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, smatram da ovaj amandman treba odbiti. Kada govorimo o poštovanju procedure, čitav svet, pa i Evropa pre samo mesec i po dana je posmatrala tragediju jednog velikog prekookeanskog broda "Kosta konkordija" koji je potonuo u blizini obale Italije. Prva stvar koju je kapetan rekao kada je došao na kopno bilo je – samo sam poštovao proceduru. Vidite, kapetani naših titanika samo poštuju proceduru, u nameri da podnesu amandmane koji nemaju nikakvu svrhu. Koje je obrazloženje za ove amandmane. Prvo smo čuli da je Srbija sve bolesnija i da koristi sve više lekova. Prošli put sam u raspravi u načelu govorio o jednoj čudnoj bolesti koja se zove amnezija. Ne boli mnogo, ali svakog dana se čuje nešto novo. Lek protiv amnezije nije u "Galenici", ni u apoteci, već ovde, sprat iznad, u skupštinskoj biblioteci. U toj skupštinskoj biblioteci se nalazi nešto što se zove – statistički godišnjak za 2000. godinu. Tamo se kaže da je SRS ovoj zemlji ostavila dug od 120% BDP kada je bila na vlasti. Naravno, odmah mora da usledi pitanje – gospodo koji danas tako brinete o Srbiji, pa gde vam je bila ta sadašnja ekonomska pamet? Gde vam je bila ta ljubav prema Srbiji tada kada ste bili na vlasti? Ko vas je sprečavao da tada volite Srbiju? Pokažite nam ime tog bestidnika. Sram ga bilo. Vi ste mogli jedan kreativan ekonomski zamah da ispoljite, da pokažete svu ekonomsku pamet, ekonomsku logiku, znanje, struku, obrazovanje. Da li je moguće da ste samo 17 penzija ostali dužni srpskim penzionerima? Da li je moguće da je lider vaše stranke kazao – inflacija, to vam je nešto normalno. Imate u džepu 100 dinara, onda mi krknemo inflaciju 70% i vi u džepu više nemate 100 dinara, nego imate 30. Ali, morate da platite cenu naše ekonomske politike. To je vaša ekonomska politika. Nemojte vi da se brinete za zdravstvo u ovoj zemlji. Napreduje zdravstvo. Vi što dobacujete, veterinara tako brzo ne napreduje. Zdravlje napreduje, ne brinite. Veterina malo sporije, ali biće prilike i da tu za napredak. Međutim, kada govorimo o tome, da li će Vlada trošiti ovaj novac? Neće Vlada trošiti ovaj novac. Ovaj novac će trošiti građani Srbije. To nije predizborni novac. To nije novac koji će se trošiti u predizborne svrhe, već je to novac koji će trošiti Vlada i građani ove zemlje u narednom mandatu. To nije novac koji se usmerava u predizborne aktivnosti. To nije novac koji se održava na takav način, da će to zaduženje ići zarad opstanka vladajuće većine. To je zaduženje zarad opstanka Srbije. Novac koji pozajmljujemo ne pozajmljujemo da bismo štampali partijske knjige svog lidera. Taj novac ne pozajmljujemo da bismo zakupljivali zgradu Magistrata. Taj novac pozajmljujemo da bismo napravili auto-put od Čačka do Beograda, jer smatramo da građani Čačka imaju pravo da putuju auto-putem. Smatramo da građani Gornjeg Milanovca imaju pravo na auto-put. Smatramo da taj novac nikada neće biti prezentovan, to zaduženje, jer kada se ostvare ti poslovi, da će to biti predstavljeno na način – evo mi smo vam napravili. Mi smo napravili onoga trenutka kada otvorimo novčanik pa napravimo. Ali, to je napravila država Srbija, a taj novac neće biti zloupotrebljen. Kada govorite o tome da se taj novac troši zarad opstanka na vlasti, zarad evropskih integracija, zarad ljubavi prema EU, prvo kažite građanima Srbije šta ste uradili kada ste bili na vlasti, koliki ste dug ostavili, koliko penzija niste isplatili, koliko dečijih dodataka niste isplatili, pa nam onda kažite ko vas je u tome sprečio. Na kraju, kada nas optužujete za ljubav prema EU, moram da vam kažem -Evropa danas, ali nama je Srbija zauvek, za razliku od onih koji nisu ni za Evropu, ali ni za Srbiju.
Narodni poslanik Dragan Stevanović kao ovlašćeni predstavnik ima prednost. Ne niste ovlašćeni predstavnik, izvinjavam se. Pre vas ide Dejan Mirović, odnosno, nije se javio. Gospodin Krasić, pre vas.
Da li sam došao na red? Dobro. Gospođo Đukić-Dejanović, samo da vas upozorim zbog ovoga što ste čuli ovde – "Galenka" ne safaltira put do Čačka. Niste pratili prethodno izlaganje. Četiri godine su vrlo lepi bili amandmani "briše se", jer ne postoji bolja kombinacija reči sa kojima može da se opiše loš tekst nekog člana, nego da se interveniše amandmanom "briše se". Kada se kaže "briše se" to treba da se izbriše iz života građana Republike Srbije. Ipak, "Galenika" treba da postoji zbog lekova. Vidite, sami se javljaju. Međutim, kaže se – amandmani bi trebalo da se odbace, nisu oni prihvatljivi, briše se itd … (Predsednik: Gospodine Krasiću, samo se nemojte posle ljutiti zbog utuka na utuk.) Kakav utuk? Kakav luk? Da li ste pročitali gospođo Đukić-Dejanović mišljenje Vlade? Pogledajte to. Drugo, zašto zloupotrebljavate moje ime na dvadeset mesta u ovom mišljenju? Svi sve amandmane koje ste odbili, odbili ste sa razlogom, zato što smo odbili Krasićev amandman na prvi član. Kakav je to način? Kakva vam je to argumentacija? Draganu Stevanoviću odbijate amandman zbog Zorana Krasića. Kakav je to stav Vlade? Zamislite šta ste napisali u ovom obrazloženju – amandman, a možete da kažete amandmani, se ne prihvataju iz razloga što je "Galenika" a.d. Beograd usled pada prodaje lekova. Pad prodaje lekova. Čekajte, ako padne prodaja lekova, onda se povećava kupovina čega? Ako je pala prodaja lekova, znači da je pala potreba za lekovima. Jeli tako? Znači, proizvode se lekovi koji ne mogu da se prodaju. Proizvodi se za zalihe. Tako ispada. Tako ste i vi to napisali ovde. Onda, "Galenika" je došla u nelikvidnost zbog nelikvidnosti veletrgovaca lekovima. Ovo stvarno genijalci mogu da osmisle, eksperti poput onog iz "Bele lađe", master ekonomiste, novopečenog. Čim master ekonomisti, novopečeni vode državu, to je tako. Zašto ne kažemo ko je bio na čelu "Galenike" sve ove godine? Vi ne znate? Vi koji ste u koaliciji ne znate, a ja iz opozicije znam. Čovek koji je uništio sva preduzeća gde je bio direktor. Ognjanović, kako beše? Da, sada ovi iz SPS čavrljaju i ne znaju ko je. Pa, njihov kadar. Gde god je ušao u preduzeće, zatvorio je preduzeće. Prirodna posledica ili zakonomernost takvog master eksperta, bolonjskog, jeste katastrofa. Koga je postavio? Vidite vi tamo u Vladi koja stranka, zašto? Ko je bio predsednik upravnog odbora, pa ko je bio u upravnom odboru? Ko od poslanika, kada krene u Skupštinu, prvo svrati u Galeniku da se na... dobro, pa dođe ovde? To svi znamo, ljudi moji. Sad, poštovani građani Republike Srbije, vi kao poreski obveznici, zahvaljujući proevropskoj politici, ovo je evropski standard, pobogu, znate, evropski standard, uzmeš koliko hoćeš. A ko će da plaća? Plaćaju svi. A ko uzima? Samo neki. To je ta Evropa. Zato je važna priča o Evropi, da mali broj zarađuje na priči o Evropi, a da većina grca u dugovima. Grca u dugovima. Šta ste rešili sa master ekonomistima, bolonjskim, na čelu Galenike? Jel otišao neko u zatvor? Jel sproveden neki postupak? Pa kako je moguće? Pazite, pala je prodaja lekova Galenike. Kako to onda? Čime ljude lečite? Znači, danas, ako hoćeš da se lečiš, moraš da imaš pare, moraš da platiš i lekara, mora da imaš pare za lekove. Ukoliko nemaš pare, biraj travke, ali nemoj da pobrkaš, imaju one otrovne. Tako ispada. A Galenika 70 miliona će da se zaduži da bi se došlo na pozitivnu nulu. Pozitivna nula, blistava budućnost EU. Sad mi kažite kako se došlo u ovu situaciju. Setite se Galenike, gospođo Đukić-Dejanović, setite se Milana Panića, pa se setite one petooktobarske promene, gospođo Đukić-Dejanović kada su ovi palili Skupštinu, vaši koalicioni pobratimi. Malo pre oni zapeše na Slobodana Miloševića, vi ćutite tu, čavrljate, baš vas briga. Sve je bilo loše, sve ne valja, još ne valja zbog Miloševića, jeste li razumeli? Ne valja zbog Miloševića još uvek i portparola Miloševićevog Ivice Dačića i potpredsednika Miloševićevog Slavice Đukić-Dejanović. Eto, jeste li ga čuli šta kaže? On kad vam kaže, to vam kaže Barak Obama odmah. Vidite da je to najveći dijalog DS, jedino on strpljivo se bori za pozicije EU u Srbiji, ovi drugi vrdaju i napuste sednicu, itd. On ima jadan da izgori ovde. Ima da izgori. Dovoljno da Miki Rakić cimne telefon, to je odmah iz Stejt Departmenta, evo ga, tu je opisan. To su vaši koalicioni partneri. Čak smo pogodili i boju, vidite? Žuta. I boja pogođena. Pa se sećate, gospođo Đukić-Dejanović, 2000. godine ko je upadao u Galeniku? Batić. (Ppredsednik: A šta mislite da se vratite na amandman?) Ne pričam o asfaltiranju preko Galenike, kao što je moj prethodnik pričao. On je o zakonu koji se tiče Galenike pričao – građani Čačka vole da imaju asfalt do Čačka i vi ste sa oduševljenjem prihvatili to. Slažem se, ali zašto vam je mrsko ovo kad pominjem, pošto se malo sećam šta je sve bilo sa Galenikom. Od 1992. godine Milan Panić, onaj biciklista, pa onda Batić kada je došao sa onim svojima, pa da li se vratila Galenika, pa nije se vratila, pa ko je uzeo, pa šta je uzeo, pa bilo državno preduzeće, pa bilo dobro, pa da li će da ide na privatizaciju, pa da li neće da ide na privatizaciju, pa zašto je strateški važno, pa ovo, pa ono. Pričam vam od 1992. godine, ali hajde, od 2000. godine sve je bilo najgore. Znate da su oni mali kineski lekovi bili ružni tada, 2000. godine. Sećate se? Sad kineski lekovi najbolji. Tada su bili ružni. Kaže – mnogo mali, pravljeni za male ljude. Kako reče Tadić? "Malji deca". Tada su povraćali na Rusiju kada se kaže, Kina – povraća im se, bljak, Engleska, Francuska, Nemačka, to je sve prosperitetan svet. Kakva crna Rusija? Sad vidim, kada neko postane master ekonomista, a mi ne znamo kako to čovek postade master ekonomista, pre dve godine je bio diplomirani pravnik na sednici Administrativnog odbora, sada master ekonomista. Kažite gde je taj oluk da idemo i mi da uzmemo po neku diplomu, možda pogodimo nešto. Čujem da Grocka ima istureno odeljenje. Kad vam dohvate ti eksperti da vam vode državu, znate šta se dešava? Dešava se upravo ovo. Znači, sada ćemo 70 miliona, sada ćete vi, na kraju ovog mandata, sa 70 miliona evra da zadužite građane Srbije, kako bi opstala Galenika. Šta se dešavalo do današnjeg dana, to ćete, kako se to sad kaže, to ćemo da resetujemo, kao što ste izmenama Zakona o finansiranju lokalne samouprave resetovali 68 milijardi duga prema jedinicama lokalne samouprave. Je li tako bilo? Vi biste sve da resetujete, resetujemo ovo, resetujemo ono, najvažnije da nam je slepa slika o EU, o predivnoj Keti. To je najvažnije [[Glasovi iz klupe: Ko je to?]] Master? To je, kažu, ovaj Tomislav Nikolić. Niste čuli to? Amerikanci kažu kupio diplomu, gospođo Đukić. (Predsednik: Molim vas, malo ozbiljnosti unesite u vaše obraćanje.) Zamolio bih vas, nemojte da vređate američku ambasadu. Meni je dozvoljeno, vama nije. (Predsednik: Dogovorite se sa svojim kolegama.) Amerikanci napisali – kupio diplomu. Taj će da vodi državu sa kupljenom diplomom, master ekonomista. Šta vi meni tu nešto pričate? Čitajte malo knjige. Ne mogu ja da budem kriv što vi niste informisani. Vi se informišite, pa se kvalifikujte za razgovor sa mnom. Sada zadužite državu za 70 miliona evra. Zbog čega? Zbog kadrova SPS i drugih. Bruka i sramota. Naravno da svaki amandman ima da bude – briše se. Sve mora da se briše što je uradila DS, ako hoće ovaj narod da živi.
Reč ima narodni poslanik Radojko Obradović.
Zahvaljujem gospođo Đukić-Dejanović. Dame i gospodo narodni poslanici, poslednjih pola sata je priča o tome da li su amandmani pravno mogući i da je kompletna opozicija dostavila amandmane sa tekstom – briše se. Nije tačno, zato što naši amandmani i amandman na jedan od zakona ne glasi tako, nego su amandmani upravo koji unose neke ispravke i dopunjuju predloženi tekst zakona. Kada je reč o Zakonodavnom odboru, vrlo je interesantno da se Zakonodavni odbor nije bavio potrebom ili opšte pravnim osnovom da se o ovim zakonima raspravlja. Kako? Pre godinu i po dana je Narodna skupština usvojila izmene i dopune Zakona o budžetskom sistemu. Tim predlogom zakona, članom 92, uspostavljen je Fiskalni savet. Fiskalni savet ima obavezu da daje ocene, kao nezavisno telo koje direktno odgovara Narodnoj skupštini, vrlo kredibilno jer je sastavljeno od tri člana. Po jednog člana Fiskalnog saveta predlažu predsedik Republike Srbije, guverner NBS i ministar finansija u Vladi Republike Srbije. To telo je nezavisno i Narodnoj skupštini dostavlja izveštaje o fiskalnoj politici, o ispunjenosti fiskalnih pravila. Postavljena su vrlo stroga pravila. O tome smo govorili kada je o zakonu bilo rasprave u Skupštini Srbije. Možemo da raspravljamo da li je 45% dobra granica ili ne za javni dug, ali Fiskalni savet je upozorio javnost i Narodnu skupštinu da je probijen javni dug i da javni dug je prešao zakonom dozvoljenu granicu na način na koji je definisan Zakonom o budžetskom sistemu. Zakon o budžetskom sistemu predviđa da u situaciji kada se probije zakonom definisana granica javnog duga, da Vlada hitno mora Narodnoj skupštini da dostavi mere za vraćanje javnog duga pod kontrolu, odnosno ispod granice od 45%. Fiskalni savet tvrdi da je ta granica probijena, da je javni dug daleko veći na način na koji se obračunava i pri tom upozorava da ni metodologija nije dobra, da je on daleko veći nego što bi trebalo da bude. Fiskalni savet nas je upozorio da je granica javnog duga probijena. Dobili smo apsolutno ni jednu reč od Vlade kako će se javni dug spustiti ispod granice od 45%. Sa ovih 13 zakona zaduženje je oko 1,5 milijardi evra. Milijardu i po evra je 5% javnog duga. Ne samo da nas Vlada ne obaveštava kako će se javni dug spustiti ispod 45%, nego nama predlaže 13 zakona o kojima se raspravlja danas, sa kojima javni dug raste za još 5%. Molim predsednicu Skupštine da Zakonodavni odbor zauzme stav, jer mislim da je to važno pitanje, kao i da Zakonodavni odbor da obaveštenje Narodnoj skupštini. Nemojte da i mi kršimo zakone na način na koji ih krši Vlada. To je u skladu sa Zakonom o budžetskim sistemima i to je naša obaveza prilikom formiranja fiskalnog saveta.
Narodni poslanik Dragan Stevanović ima reč. Izvolite.
Pošto smo ovde optuženi da patimo od amnezije, samo bih kolege koji su nam to zamerili obavestio da ćemo u predstojećoj kampanji građane Republike Srbije zaista ubediti, odnosno podsetiti na sve ono što im se dešavalo u poslednjih 10 godina i da demantujemo stavove da patimo od amnezije. Možda neki koji su vam koalicioni partneri pate od amnezije, pa nerado slušaju priče o 90-im godinama, koje se u principu njima na teret mogu staviti, ali neće da reaguju. To ne znači da pate od amnezije, ali zarad fotelja koje imaju, pozicija koje u ovom trenutku imaju i ljubavi sa vama neće da reaguju i neće da govore ništa. Moram još jednu stvar da kažem, koja možda nije direktno vezana za ovaj zakon o kome danas govorim. Ponosan sam na svaku odštampanu knjigu mog lidera, na svaku napisanu i njegovu potpisanu reč. To što neki nemaju lidere koji pišu, imaju lidere koji potpisuju dokumente i koji se isključivo u "Službenom glasniku" objavljuju, a obično su na štetu srpskih nacionalnih interesa, to je njihov hendikep i nemojte da dirate čoveka koji je svoj autoritet i ugled potvrdio u subotu u Beogradskoj areni. Doći će pa ćete onda da se pogledate i sa njim u oči. Za sve ono što ste mu napakovali, doći će pa ćete moći da mu kažete to što hoćete da mu kažete. Gospodine Milivojeviću, gospodo iz skupštinske većine, vi ste sada rekli da zdravstvo napreduje. Ja vas pitam, odakle dugovi Republičkog zdravstvenog zavoda prema Galenici? Zbog toga kredit uzimate, zato što to napredno zdravstvo duguje Galenici. Da li znate, gospodine Milivojeviću, koliko u Republičkom sistemu zdravstva u Srbiji imate zaposlenih neugovorenih lekara? Ministar je pre nekoliko dana rekao desetine hiljada. Da li znate, gospodine Milivojeviću, koliko se novca duguje lekarima na ime prekovremenog noćnog rada, dežurstava, koji ni preko sudskih sporova ne mogu da ostvare? Da li su vrhunska dostignuća srpskog zdravstva vakcina za grip ili možda afera sa citostaticima koje niste u stanju da proizvodite jer ste pljačkom uništili Galeniku, a ne činjenicom da država nema mehanizme da naplati potraživanja Galenici? Da li su to dostignuća zdravstva, zdravstvenog sistema? Niko iz SRS ovde nije rekao da je nacija bolesna, ali statistika pokazuje da najopakije bolesti rastu iz godine u godinu. Rastu, gospodine Milivojeviću, zato što su nas vaši prijatelji, fašisti iz EU bombardovali 1999. godine, prosipali po Srbiji osiromašeni uranijum. Zato što su nas držali u ekonomskim i političkim sankcijama. Oni su nas branili da se Srbijom bavimo na adekvatan način. To su vaši prijatelji. Dok Srbija ima takve prijatelje, neprijatelji joj ne trebaju. Neće Vlada Republike Srbije da troši ovaj novac, nego bahati u Galenici. To je problem. Ne zna se šta je gore, da li da ga troši Vlada Republike Srbije Mirka Cvetkovića ili da ga troše njegova javna preduzeća. Pitamo vas gde je u ovom zakonu garancija da će se naplatiti potraživanja? Znate šta je ovo? Kakva je ovo pomoć Galenici? Jedan bizaran primer ću da navedem i paralelu. To je kao kada roditelji otkriju da im je dete narkoman, pa umesto da ga leče od narkomanije, oni mu daju neki dinar da kupi novi dop kada je u apstinencijalnoj krizi. To ste vi, to je vaša politika, ali vam ništa ne smeta da se u svojoj političkoj nesreći i sramoti dotičete Vojislava Šešelja, koga devet godina niste institucionalno pomenuli. Treba da vas je stid kada njegovo ime uzmite u usta, a pogotovo njegove knjige. Ali, doći će vreme, ponavljam, kada ćete u tom smislu da se pogledate u oči, vrlo brzo, tu je, pa da kažete to što imate da mu kažete, da ne pišu samo Amerikanci o vama, šta ste, ko ste i kakvi ste. Što se tiče ovog kredita, ništa neće da reši, produžiće agoniju. Šta god SRS da misli o tom poganom MMF, pa i oni vas za ovo ne razumeju i pljuju. Oni su taj smrdljivi aranžman sa Srbijom raskinuli, stavili ga na stend baj, zato što vi to što ste se zakonom obavezali ne smete i ne umete da poštujete. Pa šta mi da mislimo o vama? Niko iz MMF neće vratiti jedan jedini cent od ovog kredita, vraćaće ga moja i vaša deca. E sad, čija će ga lakše vraćati, to i vi i ja znamo. Nemaju pare ni u Galenici, ni u Kolubari, ni ovde, ni onde, ni sa vakcinama, a vi avanzujete. Umesto da hapsite, šaljete ga u Svetsku zdravstvenu organizaciju. Kako vas bre nije stid? Delite nam lekcije kakve smo amandmane napisali. Nadam se, gospodine Milivojeviću, ne govorim lično vama, obraćam se DS, G17, SPS, svima koji drže ovu većinu, trajaće do maja, a posle maja meseca Srbija će dobiti odgovore koji predstavljaju hrabrost da se obračunamo. Još nešto, u načelnoj raspravi nam je zamereno da smo za izolaciju i rat. Ako 6. maja građani Srbije odluče da mi donosimo odluke, 7. maja ćemo ući u rat sa kriminalom, sa korupcijom, sa beznađem, sa haosom koji ste ostavili u državi i u društvu koji liči na sve samo ne na državu i društvo. Hvala.
Narodni poslanik Janko Veselinović ima reč.
Poštovana predsedavajuća, predsedništvo, poštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici, činjenica je da ljudi koji prate ovaj prenos nisu zbunjeni jer znaju da je ovo jedno od poslednjih, ako ne i poslednje zasedanje Narodne skupštine, i da narodni poslanici koriste svoju priliku da pošalju poruke svojim glasačima, da ih ubede u ono u šta oni misle da treba da veruju. Međutim, bilo mi zaista nekorektno prema ljudima koji su nas birali da ostanemo nemi i da ne kažemo za ono što nije istina a što je izgovoreno u ovih nekoliko minuta, odnosno gotovo sat vremena koliko se vodi rasprava o ovom amandmanu, za koji smatram da ga treba odbaciti, odnosno odbiti, jer on u svakom slučaju ne donosi ništa novo, ništa dobro. Smatram da treba pomoći Galenici, da treba pomoći farmaceutskoj kompaniji koja proizvodi lekove na kvalitetan način, koja radi i razvija nauku, unapređuje svoju proizvodnju, koja jeste u teškoćama. Međutim, ne samo što treba zaštiti radna mesta i znanje koje su oni na neki način stekli i koje su verifikovali, zaštitili, nego treba pomoći i proizvodnju lekova u Srbiji. Mi ne treba, ako ne moramo, da uvozimo lekove, gospodine Krasiću, ni iz Kine, ni iz Rusije, ne znam odakle, mi treba da proizvodimo lekove u Srbiji jer smo to dugo godina dobro radili, dok nisu došla vremena za koja svi dobro znamo ko je zaslužan zbog čega je propala naša industrija pa i farmaceutska industrija. Pošto smo na početku ove rasprave krenuli od današnjeg kursa evra i pošto je kurs evra bio jedna od tema gotovo svih sednica u danima kada je rastao kurs evra, a nije bio tema u danima kada je padao evro, ja sam iskoristio jednu sintagmu i nazvao svojevremeno pojedine poslanike iz opozicije katastrofičarima, koji koriste govornicu samo za loše vesti, kada pada kurs dinara da to objave javno, kada je negde poplava, kada pada sneg, susnežica, da jave građanima da je vlast kriva za to. Kurs evra u odnosu na kurs eva prošle godine u ovo vreme je otprilike isti, nešto malo veći i niste nam govorili proteklih godinu dana kada je dinar jačao o tome. Niste, naravno, spomenuli ni činjenicu da je Srbija jedna od retkih zemalja u regionu, pa i u Evropi, koja je prošle godine imala rast društvenog bruto proizvoda, da je jedna od retkih zemalja, usudio bih se da kažem jedina u regionu, koja je imala drastičan porast izvoza, smanjenje uvoza, da je lider u stranim investicijama i u privlačenju stranih investicija i da one nisu prestale, niti će prestati ni ove godine, ni narednih godina i da će Srbija sigurno posle kandidature, koju će dobiti, nadamo se sutra ili prekosutra, biti i dalje lider u privlačenju stranih investicija i da će se ovde proizvoditi ne samo lekovi, nego i automobili i vrhunska tehnologija, kao što su proizvodi damposa, grunfosa itd, i drugih svetski poznatih proizvođača, kojima se Srbija čini kao dobro mesto za ulaganje. Treba da vodimo brigu o velikim sistemima kao što je "Galenika", kao što vodimo brigu i o nacionalnim interesima i o KiM, koje spominjete, od koga DS i koalicija koju predvodi nije odustala, za koju se borimo svim sredstvima, rekli smo mirnim, kao i za sve druge nacionalne interese. Čuli ste, verovatno, sinoć predsednika Tadića koji je vrlo jasno i otvoreno govorio o načinu kako on gleda na položaj manjinskih zajednica u Srbiji, položaj nacionalnih manjina i da nećemo trpiti nikakve ucene, pa ni po cenu mesta, odnosno kandidature za EU. Jasno je da neke crvene linije se ne mogu nikako preći. U tom smislu smatram da građani prepoznaju današnju diskusiju opozicionih poslanika i priču o masterima, ili kako ste rekli sličnim, o kojima će danas verovatno biti reči. Nemam ništa protiv toga. Verovatno će to biti predmeti kampanje, ali, jednostavno to nije tema današnjeg zakona, ali nisam mogao da vam ne odgovorim na isti način kao što ste rekli, jer ste ipak krenuli od stvari koje govore o jednom stanju beznađa. Mislim da Srbija nije u stanju beznađa, da je Srbija prošla jedan težak period sa svim zemljama u Evropi i u svetu na jedan, mogli bismo reći način da je izašla iz te krize prilično stabilna, da nismo imali ni nacionalne potrese, ni socijalne, ali, naravno, priznajemo da narod teško živi i da samo rad, red i činjenica da stvaramo zajedno i da prepoznajemo prave vrednosti nas mogu dovesti dalje, a ne činjenica da govorimo samo o crnim stvarima. Ljudi to ne vole. Neće za to glasati na izborima. Hvala.
Narodni poslanik Bojan Đurić ima reč.
Poštovana predsednice, dame i gospodo narodni poslanici, nisam mislio da ova, verovatno poslednja rasprava, ili jedna od poslednjih u Skupštini Srbije treba da se pretvori u prepričavanje TV nastupa predsednika Republike. Ali, ako ste gospodine Veselinoviću već krenuli tim putem, video sam izjavu predsednika koji govori o tome da opozicionari ovih dana kao reakciju na gotovo izvestan status kandidata, da se ponašaju po sindromu kiselog grožđa. Taj sindrom ima i svoju drugu stranu, a on se zove slatki limun. Ovo što vi radite to je zapravo ceđenje slatkog limuna. Jedna od vaših poslednjih rečenica je zapravo ključ i propadanje ove zemlje i propadanje DS. Vi ste rekli da ne treba govoriti one stvari koje ljudi ne vole da čuju, a to je vaš ključni problem. Čak i vaš predsednik stranke i predsednik Republike nekoliko puta je o tome govorio. Kako ste napravili grešku 2008, pa 2009. godine kad niste ljudima saopštili istinu, kad niste saopštili koliko je situacijateška. Vi očekujete od ovog parlamenta da ulepšava stvarnost u Srbiji umesto da joj govori istinu. Pokušavate kroz raspravu sa SRS, to ste praktično radili kroz čitav ovaj mandat da dokazujete svoje evropejstvo potežući neprestano priče iz 1990-1991. godine. Znate šta, koliko su oni odgovorni za situaciju između 1990. i 2000. godine, evo već je prošlo gotovo 12 godina, skoro da ste isto i vi krivi za ovu situaciju nakon toga. "Galenika" nije u ovom problemu danas zbog 1999, 1998. ili 2000. godine, ona je u ovom problemu zato što je na loš način vođena i zbog toga što je ekonomska politika ove zemlje bila katastrofalna u poslednjih nekoliko godina. Trenutna situacija u "Galenici" nema apsolutno nikakve veze sa svetskom ekonomskom krizom, apsolutno nikakve. "Galenika" je u problemu zbog unutrašnjih dugova, zbog unutrašnje nelikvidnosti, zbog dugova države, zbog toga što sistem zdravstvenog osiguranja u Srbiji ne može da podnese troškove koje trenutno ima, zbog toga što premalo ljudi radi, zbog toga što premalo ljudi uplaćuje doprinos, zbog toga što postoji ogroman broj kompanija ili ogroman broj zaposlenih za koje se ti doprinosi ne uplaćuju. Tako se stvara unutrašnji sistem ili lanac nelikvidnosti. Vi ste te probleme mogli da rešite pre nekoliko godina, ili ste makar mogli da počnete da ih rešavate. Bilo je u ovoj skupštini predloga od različitih političkih stranaka, pre svega od LDP, kako da se taj problem reši. Vi niste uspeli čak ni do kraja mandata da donesete zakon u onom neobavezujućem obliku, kakav je on bio u svom predlogu, o tome koliki će biti maksimalni rok za izmirivanje dugova u unutrašnjem privrednom sistemu, ili sistemu plaćanja. Kada se to tako jasno vidi, 10-ak ili 15 dana pre raspisivanja izbora, vi posežete za tom najgorom vrstom demagogije. Sledeći primer šefice vaše poslaničke grupe, sa kojom opet ne možemo da polemišemo, ona nije u sali. Mada mi se čini, gospođo Đukić- Dejanović, da je kartica predsednice poslaničke grupe ZES ubačena. Mislim da to nije najbolji način da ovde funkcioniše. Čak ne i na glasanju, ubačena je kartica, to je simbol bahatosti. Nema veze šta se dešava, dobili smo ili dobićemo kandidaturu. Pa, onda sve spakujte u tu fus notu i Vlahe, i Rumune, i predsednikovu zabrinutost, i lopate, i izjave Rasima Ljajuća da treba overiti knjižice, izjave ministra Stankovića da ne treba overiti knjižice. Uopšte ne razumem šta znači borba za svako radno mesto? Da li je radno mesto u "Galenici" samo po sebi, po prirodi stvari bitnije od nekog radnog mesta u privatnom sektoru. Pa, da li privatan sektor treba potpuno da propadne? Da li ljudi koji rade u njemu, 300,350,400 hiljada ljudi izgubi radna mesta u proteklih četiri godine, a samo radnici u društvenom, ili državnom sektoru treba da budu zaštićeni kao beli medvedi. Naravno, da ovaj kredit nema veze sa zaposlenima u "Galenici". Koliko uopšte ima zaposlenih u "Galenici"? Skoro tri hiljade. Da li je to u skladu sa standardima poslovanja drugih uporedivih, relevantnih farmaceutskih kompanija? Da li je takva situacija u JAT-u, da li je takva situacija u železnicama? Koliko je to hiljada ljudi? Stalno komentarišemo inicijative i akcije URS-a ili G17+ o subvencijama za radno mesto. Pa, kolika je subvencija svake godine po radnom mestu zaposlenih u železnicama, u JAT-u, u JAT tehnici, evo sada i u "Galenici". Da li je probala "Galenika" unutrašnjim kapacitetima da napravi neku uštedu? Pa kako se zove ženski košarkaški klub "Partizan"? Da li se zove "Partizan - Galenika"? Naravno, da nemamo ništa protiv sporta, ali zbog čega se onda "Galenika" reklamira kada je u tolikim problemima. Moram da se izvinim i onima koji prate ovaj prenos i novinarima, pogrešio sam pre dva dana kada sam govorio o tome kolika je kamatna stopa za ovaj kredit. Nije 7,3%, po današnjem stanju stvari, po nivou tromesečnog euribora, ona je 7,94%. Da li bi ste vi uzeli neki kredit u svojoj kući po toj kamatnoj stopi? Da li bi ste uzeli neki kredit po toj kamatnoj stopi? Da li bi ste uzeli kredit po kamatnoj stopi od 6%, koliko je za JAT? Kakve to veze ima sa Vlasima, Rumunima i kandidaturom? Pošto vi to tako zamišljate posle deset godina razgovora i pregovora, tu lekciju ste dobili juče u Briselu, da moramo da naučimo da pregovaramo, da razgovaramo, da funkcionišemo u zajednici koja ima 27, 28, u većini stvari ravnopravnih država. Nije ovo Miloševićeva Srbija. Ne može predsednik Republike da sedne sa Holbrukom ili nekim današnjim evropskim zvaničnicima da bude jagnjetine na mleku, da se dogovore velike državne ili državničke teme, a da onda sve bude okej. Ne, i razne druge države imaju svoje interese. Nije sve u interesima koalicionih partnera, tih malih, sitno šićargijskih interesa. Ma šta ste vi sveli Srbiju. O kakvoj koaliciji koju predvodite vi govorite. Šta je ostalo od te koalicije? Jel sa tom koalicijom ulazite u izbore posle četiri godine? Sa paradigmama propadanja Srbije od 1990. do 2012. godine, sa "Galenikom" i sa JAT-om. Te dve kompanije jesu propale zbog političkih grešaka, jednim delom, vi ste tu potpuno u pravu. Ali zbog ideje da Srbija može da opstane sama, da stalno može da funkcioniše po nekim sopstvenim pravilima, da je svaki put moguće optisivanje dugova, da je dovoljno da svi uzmemo lopate u ruke, lopatamo i noć i dan, ili okrećemo pedale noć i dan i da će sve biti okej. Neće sve biti okej. Shvatite jednom da je normalno da neka kompanije propadne. Ne govorim o "Galenici", govorim o bilo kojoj kompaniji koja ima ovde probleme, pogotovo o ovim državnim gigantima, koji su non-stop na državnoj pomoći. Mi smo ovde zaposleni svi na određeno vreme, na četiri godine. Evo sada idemo za dva meseca na izbore, neko će biti ponovo poslanik, neko neće, nema nikakvog programa socijalne sigurnosti, nema subvencije za ovu skupštinu, da svi zadržimo svoja radna mesta. Zašto bi onda u kompanijama koje drže vaše partije tako nešto funkcionisalo, a pogotovo zašto bi to funkcionisalo za one koji vode te kompanije. To nema veze ni sa fontanama, ni sa statuama u "Gelenici", ni sa čim. Srpske, pogotovo državne kompanije propale su zbog lošeg upravljanja i zbog loših političkih odluka. Gde su tržišta za "Galeniku"? Na šta je svedena "Galenika"? Da prodaje državnim sistemima i državnim fondovima iz kojih se nikad ne plaća. Na šta je sveden JAT? Pa 20 godina je zaštićen beli medved. Došle su tri nisko budžetne kompanije i rasturile JAT, zbog toga što nije sposoban da se takmiči sa njima. Vi ovde pravite novi hangar za Er bas A320. Mi posle 20 godina nismo u stanju da komuniciramojezikom koji savremeni svet razume. U tome je problem. Mi se bavimo avionima iz 1991. godine, politikom iz 1991, samo obmanjivanjem da smo lideri kao 1990. ili 1991, kuća na sred puta, centralno mesto na Balkanu, samo da okrećemo pedale i onda će sve biti okej. Da li može od tih okretanja pedala da se pravi struja, na primer u Srbiji? Ili kad padne sneg, nema struje. Pa cela Srbija da ugasi po jednu sijalicu. U čemu je onda razlika u odnosu na devedesete? Što imate bolja odela i što malo lepše govorite o Evropi? Ili što ste bahati u ovom parlamentu, na način na koji, čak ni ta Socijalistička partija Srbije nije bila bahata. Bila je bahata koliko se ja sećam tako do samog kraja, samo u onom jedinom mandatu koji je dovršila 1997. godine. E vi danas završavate isti takav mandat, u proleće 2012. godine. Možete samo Boga da molite da vam predsednik Republike raspiše i predsedničke izbore, kako bih vas sve vukao na tim svojim umornim plećima.
Predsedničke izbore raspisuje predsednik parlamenta, narodni poslanik Srđan Milivojević ima reč.
Nisam se javljao za repliku, ali svakako ću iskoristiti vreme poslaničke grupe po nekoliko osnova. Prvo za one koji su u jednom vrlo negativnom kontekstu pomenuli našeg preminulog kolegu dr Vladana Batića. Sa malo više poštovanja govorite o tom čoveku, on je takođe učestvovao u paljenju evropskog svetionika evropske baklje za ovu zemlju, za Srbiju, i molim zaista mnogo više poštovanja o tom velikom čoveku, to je bio naš kolega koji je preminuo, pa vas molim da ipak sa dužnim poštovanjem govorite o njemu. To nije bio čovek mafijaš, ni kriminalac, niti je opljačkao "Galeniku", to je bio čovek koji je delio viziju sa dr Zoranom Đinđićem i zajedno verovao u evropske vrednosti koje danas zajedno ostvarujemo. Onda imam da kažem po neku reč i onim ljudima koji na vrlo vulgaran način govore o današnjem stanju u Srbiji. Kada govorite o stanju u Srbiji, o ekonomskom stanju u Srbiji i kada poredite sebe i nas danas, moram da vas podsetim da su danas devizne rezerve Republike Srbije 12 milijardi evra. Ta kasa nije prazna, da uz svo to zaduženje koje mi danas imamo, mi ipak imamo neke devizne rezerve. Možda one nisu onolike kolike bi mogle da budu, možda stanje u zdravstvu nije onako kako bismo svi mi želeli, ali je sigurno da je daleko bolje. Ako o stanju u zdravstvu merimo na osnovu uvida u Kliniku za urologiju, koja se nalazi u jednom zapuštenom stanju, uprkos naporu menadžmenta. Kada odete i vidite u kojim uslovima se danas leče vaši pacijenti i ja sam nezadovoljan, i vi ste nezadovoljni i lekari koji tamo rade su nezadovoljni. Ali, znate, mnogo toga je urađeno dobrog. Ako o stanju o zdravstvu govorimo na osnovu afere sa citostaticima, uhapšeni su vinovnici te afere. Ako govorimo o stanju u zdravstvu na osnovu afere sa vakcinama, pa nekada je bila misaona imenica da takvi završe pred licem pravde. I oni su optuženi i nalaze se tamo gde treba da se nalaze, i dali su svoj iskaz specijalnom tužiocu za organizovani kriminal. Ali, to nije urađeno voljom opozicije, već voljom institucija ove zemlje koja funkcioniše. Kada govorimo o kritikama zbog ostvarenih evropskih stremljenja ove Vlade neki političkih grupacija, i opcija koji su svoj koncept ustroje, da samo oni mogu da nas uvedu u Evropu, razumem gnev i ogorčenje što je jak adut izbijen iz ruku baš u predizbornoj kampanji. Ali ipak, to su ljudi sa kojima zajedno delimo evropske vrednosti i deo njihovih kritika uvek prihvatam kao dobronamerne i kao kritike koje su zasnovane na činjenicama. Razumem njihovo ogorčenje i gnev što u predvečerje raspisivanja izbora Srbi ipak ostvaruju ono što su oni tvrdili da neće nikad ostvariti, pogotovo bez njih. Ali ne razumem one kritike koje dolaze iz redova Srpske radikalne stranke, a tiču se ekonomske situacije. Ponovo i uvek ću postavljati to pitanje – zašto taj raskošan ekonomski talenat to znanje, taj moral niste ispoljili u trenucima kada ste imali priliku da upravljate ovom zemljom. Ko vas je sprečavao, ko vas je zadržavao? Jedva čekam da Vojislav Šešelj uđe u ovu salu ovde, prvo će neko od vas morati da izađe, nadam se Zoran Krasić, jer Vojislav Šešelj se uvek stidi kada ga sluša i kaže mi – on nije ideolog Srpske radikalne stranke, možda ja jesam Demokratske, ali on sigurno nije Srpske radikalne stranke i uvek se stidi kada čuje njegove argumente i njegovu argumentaciju i stalno ga moli – molim te manje me brani. Ne vredi slepom namigivati i gluvom šaptati. Sa druge strane, jedva čekam da uđe Vojislav Šešelj da bi mogao da ga pitam – kako se to ide u rat protiv organizovanog kriminala. Da li tako što se maše heklerom pred studentima ili pištoljem pred taksistima, jer tako što se protivnik u televizijskom duelu oklizne na koru banane, ili tako što se neko ko je Hrvat iseljava iz svog stana u Zemunu, na vrat-na nos. I mnogo toga ću ga pitati, ali ću svoja pitanja sačekati kada dođe ovde. Da li će nama suditi Srpska radikalna stranka, ili će svima nama presuditi birači na izborima, svako će nam presuditi birači na izborima. To su isti oni birači koji su u Vrnjačkoj banji kazali da je bilo više nevažećih listića, nego što je bilo glasova za Srpsku radikalnu stranku. To su isti oni birači koji su u Aranđelovcu kazali da ne žele da Srpska radikalna stranka pređe cenzus. Vi mene ne možete promeniti, a verovatno ne mogu ni ja vas promeniti. Neki od vas su promenili stranku, pa su otišli u neke druge političke stranke, jer su rešili da se više ne voze na Titaniku. Neki od vas su rešili da je Joca Amsterdam bolji investitor za Srbiju, nego da je to Svetska banka, ali su vas takođe napustili. Takođe vam savetujem, pošto nas ne možete da promenite, ne možete da utičete ni na promenu ove zemlje ni ovog naroda, probajte sebe da promenite. Nije teško verujte. Za početak počnite da razmišljate pozitivno, slušajte Balaševića, gledajte filmove Gorana Markovića, čitajte ono što u biblioteci piše o učinku vašeg vlasnika ste imali priliku da upravljate ovom zemljom. Nisam tvrdio da "Galenika" asfaltira puteve. Samo sam govorio o svim kredita koji se uzimaju, pa sam vam kazao da se jedan od tih kredita takođe uzima za izgradnju autoputa od Ljiga do Čačka. Smatram da taj deo Srbije ima pravo da ima moderne puteve, da ljudi koji putuju tim drumovima nemaju više strah i strepnju da li će stradati na Ibarskoj magistrali, već da mogu da stignu do Beograda kao što stižem ja iz Kruševca. Naravno, kada govorimo o tome da li je Srbija za ovih ne 10 godina vlasti, podsetiću vas ova vlada traje samo četiri godine, za četiri godine upravljanja ovom zemljom, napredovala ili nazadovala? Čućete prvog i drugog marta odgovor onih koji će ovoj zemlji dati status kandidata. Ti ljudi ne vrednuju maglu, ti ljudi ne vrednuju reči, oni vrednuju isključivo dela i dela najbolje govore o ovoj vladi. Da li smo mi zaslužili ili nismo taj status kandidata? Znaće se već prvog ili drugog marta. Hajde da Evropa ne bude baš termin koga ćete tako slatko ižvakati u izbornoj kampanji, pa onda ispljunuti. Hajde da Evropa ne bude baš ni povod za neku preveliku radost i veselje, nego samo podstrek da ova zemlja ipak pokaže da može Srbija, da ume Srbija i da u ovoj zemlji ipak ima nade i da treba samo potražiti prvo to malo nade u sebi, pa onda pokazati i Evropi, ali pre svega da pokažemo sami sebi da nije baš sve crno, da nije baš sve propalo i da za ovu zemlju ima nade. Kažem vam možda smo mi u teškoj ekonomskoj situaciji, možda smo mi imali zaista velikih ekonomskih problema za našeg mandata i nismo baš mogli da predvidimo ekonomsku krizu kao što tu krizu nije predvideo ni jedan lider ni jedne političke stranke koja danas sedi ovde u ovoj sali. Niko 2008. godine, početkom te 2008. godine nije govorio o ekonomskoj krizi u predizbornoj kampanji, pa nije govorila ni DS. Mi smo se s tom krizom suočili ona nam nije izgovor i opravdanje. Ona nam nije nešto iza čega se mi zaklanjamo. Činjenica je da je takva kriza i te kako pogodila i naše građane i našu ekonomiju i našu privredu. Da li mi možemo dozvoliti sebi luksuz, da baš tako lako pustimo neke velike sisteme da propadnu i da nestanu sa lica zemlje? Voleo bih da privatni sektor isto ima podsticaj koji imaju stranci prilikom investiranja u Srbiju. I meni smeta što ljudi u Kruševcu koji otvaraju nova radna mesta ne dobiju pod 10, 12 hiljada evra za to radno mesto, jer nema nikakve razlike između radnom mesta u nekoj kruševačkoj firmi i nekoj firmi koju strani investitori ovde otvaraju. Drago mi je kad ovde stigne "Panasonik" u Svilajnac i drago mi je kada stigne kompanija "Jura" i drago mi je kad krenem iz Kruševca za Beograd pa vidim sve one fabrike kod Velike Plane, Lapova, Rače, kako rade. Drago mi je kad vidim sve one sisteme koji su opstali. Drago mi je što energetski sistem ove zemlje nije kolabirao, iako smo morali da gasimo po jednu sijalicu. Ipak je to velika razlika kada nemate struju po šest sati, pa vas gase prva, druga, treća, četvrta grupa i kada ugasite po jednu sijalicu. Ali, najvažnije možda je neka sijalica i ugašena bila tokom ove zime, ali je evropski svetionik upaljen i mi svi zajedno idemo ka tom svetioniku. Hvala.
Narodni poslanik Aleksandar Marković.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodin Srđan Milivojević je po ko zna koji put povredio član 107, odnosno grubo je povredio dostojanstvo Narodne skupštine. Na taj način što je bez ikakvog razloga vređao predsednika SRS dr Vojislava Šešelja i našeg kolegu Zorana Krasića. Ne znam da li je Srđan Milivojević ovih dana vadio šećer, ako nije ja bih mu posavetovao da to uradi, jer čovek očigledno ne zna šta govori i nije mu dobro. Pitam se kada je to Vojislav Šešelj rekao Srđanu Milivojeviću šta misli o Zoranu Krasiću ili o bilo kome od narodnih poslanika SRS? Da li možda u pauzi paljenja Skupštine, u pauzi upada u Narodnu banku Jugoslavije, Saveznu upravu carina? Kada je to predsednik SRS postao intimus sa uvaženim gospodinom iz DS, bivšim vođom otpora, pa da mu iznosi tajne o tome šta on misli o bilo kome od svojih kolega iz SRS. Ono što je činjenica to je da je Boris Tadić, evo danas dobio oštru konkurenciju u svojoj političkoj stranci. Sada je mrtva trka između gospodina Janka Veselinovića i gospodina Srđana Milivojevića ko će više da podseća na Borisa Tadića sa onim državničkim, zabrinutim izrazom lica kako je on imao tešku diplomatsku borbu u Briselu za dobrobit Srbije i srpskog naroda, ali je na našu veliku sreću on tu diplomatsku bitku dobio sa svojim prijateljima iz Saveta ministara EU. Sada se njih dvojica trude, ovo je jedno veliko pozorište, ko će više da podseća na Borisa Tadića. Jednog muči to što ima naočare, a Boris Tadić ih nema. Ovog drugog muči to što nije toliko sed kao Boris Tadić, pa sada to predstavlja mali problem. To pozorište može na sednicama Odbora, odnosno organa DS. Kakve veze imamo mi poslanici SRS sa patološkom željom ljudi iz DS da podsećaju na svog lidera. Mi smo imali takve ljude u SRS. Jedan je hteo da liči na Vojislava Šešelja, pa mu je bilo žao što ne može da izgovori glas "r" kao Vojislav Šešelj, što nema veliki stomak kao Vojislav Šešelj, što nije visok kao Vojislav Šešelj i što nije doktor nauka kao Vojislav Šešelj. Nas su takvi napustili. Ako ste krenuli njihovim putem, da imitirate lidera, čak i fizički, onda mislim da vama nije mesto u politici nego u nekom teatru apsurda.
Narodni poslanik Janko Veselinović ima reč.
Poštovana predsedavajuća, ne bih da odgovaram na ove pomalo smešne prigovore, odnosno insinuacije. Hteo bih da se osvrnem na ono što je rekao uvaženi kolega Đurić i hteo bih da podsetim da nisam rekao da opozicija ne treba da govori o onim stvarima koje nisu lepe i da ne govori o crnim stvarima, već na to ne treba da priča samo o crnim stvarima i da stanje u zemlji predstavlja katastrofično iz dana u dan. To je odlika svih opozicionih grupa, pa i vaše gospodine Đuriću. Mene čudi jedna druga stvar. Mene čudi stvar da vi niste nešto naučili od vaših kolega sa zapada koji su već davno napustili liberalne, odnosno neoliberalne stavove kada je u pitanju privreda. Dakle, postulat pustite da stvari teku svojim tokom više ne vrede ni u SAD, ni u Nemačkoj, ni u Francuskoj, niti bilo gde u ozbiljnom svetu. Dakle, država se ozbiljno meša u stanje u privredi, naročito u stanje sistema od kojih zavisi privredni život zemlje, pa spašava banke, pa spašava osiguravajuće organizacije, pa spašava železnicu itd. Ne znam od kud vam taj stav da u Srbiji treba da ostane liberalni status odnosa prema privredi i da pustimo da sva privredna društva koja je osnovala država ili je vlasnik država treba da propadnu. Nadam se da se za to ne zalažete ni vi, pa ni kolege iz SRS, jer mislim da svaka ozbiljna država mora da vodi računa o velikim sistemima, bez obzira na način ko je doveo i na kojinačin njih u nesolidnu situaciju, bilo dužnička kriza, bilo problemi u upravljanju, ali mi bili tri meseca ili tri godine pred izbore ima, ne smemo da dozvolimo da "Galenika" ili JAT propadnu, da propadnu radna mesta i da propadne, pre svega, ono što su stvarali ljudi generacijama, mislim na znanje i iskustvo koje u "Galenici" postoji. Možda tu kompaniju treba privatizovati, možda je treba restrukturirati, reorganizovati, dovesti menadžment sa zapada, ali u svakom slučaju u ovom momentu ne treba je pustiti da propadne i da svi oni koji na muci i bolesti naših građana lepo zarađuju, a to znamo koji je sektor, to je uvoznički sektor farmaceutski, lepo živi. Znači, nama nije cilj da pogodujemo tom sektoru nego da naša farmaceutska industrija ostane da živi. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Bojan Đurić. Izvolite.
Gospodine Veselinoviću, kao da sam slušao Borislava Jovića u borbi protiv nominacija Ante Markovića za predsednika savezne vlade tamo negde 1989. godine.
Zamoli ću vas da se ne obraćate narodnom poslaniku, molim vas.
Izvinjavam se. Evo, obraćam se vama preko parlamenta, gospodine Veselinoviću. Mislim da zaista ne možemo da vodimo politiku na tom nivou komentarisanja natpisa iz pečata ili nove srpske političke misli. Sada smo otvorili jednu veliku temu, ulazimo u izbore. Da li je to DS prešla na pozicije kubanskog socijalizma, severnokorejskog socijalizma? O čemu vi pričate? Da vas podsetim, ako govorite o liberalnim zapadnim demokratijama ili o liberalizmu u ekonomiji, u ovom trenutku je na kolenima ili gotovo je propala Grčka, Grčka koju je kao premijer vodio predsednik ili predsedavajući vaše socijalističke internacionale u prethodnih nekoliko godina, gospodin pred kojim ste pravili veliki koalicioni ili dogovor pomirenja, između ostalog, i sa SPS. Nisam siguran da je i jedna prava zapadna liberalna ekonomija. Ako govorite o subvencijama koje postoje u tim zemljama ili oblicima pomoći industriji, uvek zaboravite onaj drugi deo, ta pomoć se na ovaj ili onaj način vrati kada te kompanije stanu na noge. Problem naših kompanija je što su to rupe bez dna, bez obzira na lepe govore, bez obzira na tu vrstu najgoreg i najdubljeg patosa i populizma o tome kako nam muci i bolesti našeg naroda neko lepo zarađuje. Da li to onda važi i za svakog lekara u Srbiji, za svaku zdravstvenu ustanovu koji, između ostalog, zarađuju time što leče ljude? Ta vrsta pogleda na svet, na privredu, na ekonomiju više zaista nigde ne postoji, osim možda u Severnoj Koreji. Predsednice, izvinjavam se što sam formalno pogrešio kada sam govorio o raspisivanju izbora, naravno da izbore raspisujete vi, ali ako se mandat predsednika skraćuje, kao što možda postoji mogućnost ovih dana, onda pre toga predsednik mora da povuče neki potez, recimo da sam sebi skrati mandat podnošenjem ostavke, a onda ćete vi formalno raspisati izbore. Dobro znate da sam u pravu, da sa te strane dolaze problemi, da zbog te vrste preuzimanja svih nadležnosti u zemlji ili uzurpacije institucija morate da povlačite ili delimično ispravljate interpretacije svog intervjua datog medijima, kao što se dešavalo prošle nedelje u vezi izbora na severu Kosova. Zbog toga vam ne zameram, mislim da ste časno vodili ovaj parlament u proteklih nekoliko godina. Govorim o onima koji vode političku igru ispod stola ili iza zavese u tom teatru apsurda, pokušavajući da već u maju ove godine omeđe Srbiju, da naprave prostor za svoju veliku koaliciju DS i SNS, koju će takođe pravdati velikom svetskom ekonomskom krizom primerima Nemačke, primerima drugih zemalja. Decembar je očigledno prekasno za to. Negativni efekti i ovih politika i ovih ekonomskih odluka će doći na naplatu i zbog toga tolika žurba da se sve obavi u maju održavanjem i predsedničkih izbora, a da se nakon toga koalicije pravdaju bez izlaska pred građane. Vi i ja to odlično znamo. O tome govori i predsednik vaše partije za jednim ili drugim mikrofonima, u jednom ili drugom raspoloženju, ali to je očigledno ono što se sprema Srbiji i zbog toga je dobro da, prosto, to znamo na vreme. Od tog zabijanja glave u pesak nikom neće biti dobro, kao što neće biti dobro ni poslanicima DS zbog ovakve vrste demagogije kojom pokušavaju da slažu građane. Ne znam da ni da li će za sve njih biti mesta u toj velikoj koaliciji, bez obzira što to danas izgleda kao idealno rešenje, da se svi udome za period od naredne četiri godine. Tako je izgledalo i mnogima u Nemačkoj pa je politička scena posle toga doživela pravi zemljotres.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Dejan Mirović.
Uvažena predsednice, iskreno, razmišljao sam da li da uopšte učestvuje u ovoj raspravi jer je bilo mnogo populizma i netačnih ekonomskih i pravnih tvrdnji, ali zbog stava SRS povodom ovih amandmana mislim i smatramo da smo dužni da iznesemo nekoliko činjenica. Prvo, dug 2000. godine je bio 10 milijardi dolara, a sada je preko 30 milijardi dolara. To je činjenica. Možemo da koristimo razne metode za izračunavanje BDP, ali činjenica je da je dug porastao sa 10 milijardi na 30 milijardi dolara. To se ne može osporiti. Druga je stvar što koristite statistiku koja pokazuje prenaduvan BDP, što se ne koriste stalne cene nego tekuće, ali nećemo zamarati naše građane time. Uglavnom, činjenica je da je dug porastao za tri puta. Takođe, što se tiče gospodina iz DS koji nam je ovde govorio o društvenom proizvodu, to ne postoji, postoji samo bruto domaći, bruto nacionalni proizvod. Molim vas, kada govorimo o nekim ekonomskim stvarima, dajte da se koriste termini koji su prihvaćeni od strane UN, tog MMF i svih ostalih ekonomskih organizacija. Dakle, prosto treba govoriti o činjenicama i baviti se ekonomskom metodologijom, a ne populizmom i nagađanjem. Treća stvar koju hoću da napomenem ispred SRS, jasno je da je kandidatura otvaranje tržišta Republike Srbije, jasno je da je kandidatura neoliberalni koncept, to je rekao gospodin Mirko Cvetković u pismu Evropskom savetu povodom dobijanja kandidature pre dve godine i rekao je, citiram, da jednostavno Republika Srbija traži u trenutku kada sve zemlje sveta uvode novi protekcionizam, traži i jednu vrstu druge ekonomske politike ili primenu jednostranog prelaznog trgovinskog sporazuma, te gubimo upravo zbog liberalne politike 300 miliona dolara godišnje. To su činjenice. Možemo sada da govorimo o 90-tim godinama, možemo da govorimo šta je bilo pre 100 godina, ali ovde se radi o našoj budućnosti, da li ćemo da živimo kao Bugari, Rumuni, Mađari, Grci ili ćemo da napravimo jednu normalnu zemlju koja neće propadati zbog fraze da EU nema alternativu. To je činjenica i tražimo to našim amandmanima, stop daljem zaduživanju i stop besmislenoj politici da EU nema alternativu. O tome se radi. Zahvaljujem.
Reč ima narodni poslanik Srđan Milivojević.
Nisam hteo da koristim pravo na repliku, poštovana gospođo predsednice, ali čisto zbog dve insinuacije. Prva je, ja nisam čuo da su raspisani predsednički izbori niti da neko najavljuje predsedničke izbore. Znam, otkad smo ušli u ovu salu da su se na svakih 20 dana opoziciji predviđali parlamentarni izbori - biće izbori u maju, čim donesu ovaj zakon biće izbori, ovo je uvertira za raspisivanje izbora. Pokazali smo da umemo da očuvamo stabilnost ove zemlje i političku i ekonomsku i ispunili smo pun mandat ne da bismo terali inat ili prkosili, već zato što imamo čvrste veze unutar koalicije, čvrsta programska opredelenja koja nas objedinjuju u naporima i namerama da ono što smo obećali i ostvarimo i da to što smo ostvarili ne natovarimo na leđa pa negde nosimo, nego to da ostane iza nas, na uslugu svim građanima ove zemlje. Kada govorimo o budućim koalicijama, nemojte vi nama tražiti koalicione partnere u SNS. Mi smo, baš kao i oni, to više puta demantovali. Razlike su jako velike među nama, tako da mi imamo opredeljenje da na ove izbore izađemo onako kako ćemo izaći. Želimo i vama svu sreću, baš kao što želimo svi učesnicima koji su bili sada sa nama u Vladi i želimo da na tim izborima napravio što bolji rezultat ne da bismo tražili nove partnere, ne da bismo građanima Srbije nametali neke nove koalicije, već da bismo ovaj posao koji sada radimo i završili jer status kandidata je samo prva stepenica. Treba nam datum početka pregovora i treba nam završetak tog posla. Mi smo opredeljeni da taj posao završimo do kraja, ali kažem, ne vidim nikakvu mogućnost da tu koaliciju pravimo sa SNS, niti da ovoga trenutka licitramo o budućim koalicijama. Izbori su na pragu. Građani će pokazati kako koga ocenjuju i kako koga vrednuju i oni su tu koji će biti sudija svima. Do tada, na nama je da ovaj posao koji smo započeli privedemo kraju, ali kažem, nemojte da vam se priviđaju prevremeni predsednički izbori i nemojte da vam se priviđaju neke fantastične koalicije i da na osnovu tih koalicija, nekih nemogućih koalicija koje najavljujete, pokušavate da napravite bolji rejting za sebe i svoju političku opciju. Demokratska stranka je jasno kazala s kim želi da gradi evropsku Srbiju, s kim ne. Vama smo pružili ruku, odmah da vam kažem. Hvala.
Narodni poslanik Bojan Đurić. Imate još minut i 30 sekundi.
Pa, nema potrebe da meni zahvaljujete što ste nama pružili ruku. Ali, evo ja ću se ispraviti. Ne radi se o koaliciji, radi se o kartelskom sporazumu i to ima veze sa "Galenikom". "Galenika" je pre nekoliko osuđena za kartelsko dogovaranje i podelu tržišta. Govorim o tome da imate nameru da podelite tržište. Nisam rekao da ćete možda vi ući u koaliciju ili da će vaša partija formalno ući u koaliciju. Ja samo kažem o podeli moći, o scenariju u kojem će možda predsednik Republike i dalje biti Boris Tadić, a Vladu će voditi neko iz SNS, ili neko od uspešnih privrednika, kome ćete se svi pridružiti zbog toga što je Srbija u teškoj ekonomskoj situaciju. Da li je moguće? Ipri tom, ne znam šta mi se priviđa, gospodine Milivojeviću, pošto je to jedna danas od najava jednog od visokih funkcionera vaše partije?Ako ćemo već da idemo do kraja, funkcionera koji ima višu funkciju u toj partiji od vas, čini mi se, pa zbog toga ja između ostalog njegove izjave uzimam kao relevantne. Ona se danas pojavila u medijama. O tome se na nekim drugim mestima govori već nedeljama. To uopšte nije stvar priviđanja. Dakle, sumnjam u ovom trenutku da želite da napravite nedozvoljeni kartelski sporazum u koji ćete uključiti i SNS i sve one koji su vam potrebni, kako biste ovu istu politiku, pogotovo u ekonomskoj oblasti nastavili da sprovodite i u narednih nekoliko godina. Uostalom, vi to ne krijete. Možda je došlo vreme kada zajedno spavaju miš i mačka, kako je govorio Tomislav Nikolić. Očigledno vam je u mnogo čemu bio uzor.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Lidija Dimitrijević. Da li neko želi reč? (Da.) Gospođa Dimitrijević.
Hvala. Dame i gospodo narodni poslanici, i ovaj amandman na član 3. poslaničkog kluba SRS se neće dopasti predstavnicima vladajuće koalicije, kao što im se nisu dopali naši amandmani koje smo podneli na ovoj sednici i kao što im se ne dopadaju činjenice koje iznosimo ovim putem. Međutim, nama se nasuprot tome baš sviđa da ih povremeno čujemo, jer ove tri i po godine su uglavnom služili za to da pritiskaju dugmad na otvaranju i zatvaranju sednice, da se izglasa dnevni red i da se na kraju sprovede glasanje o predloženim tačaka dnevnog reda. Međutim, nama zaista jeste drago da ih čujemo, jer evo, govore oni da im se ne sviđa to što mi pričamo, govore kako predstavljamo stvarnost ovakvom ili onakvom.Ne, mi govorimo o činjenicama, a oni počnu da govore jednu stvar i na kraju, epilog svega, dobijemo priznanje da, svesni smo i mi da narod teško živi, tako reče gospodin Veselinović. Gospodin Milivojević koji izlazi, reče – ima puno toga što je dobro, ali recimo u jednoj urološkoj klinici je stanje jako loše. Hvala na svim tim informacijama. Eto, opet ima tu jako korisnih stvari da se čuju i da dobijemo potvrdu i njihova priznanja kako se radilo svih ovih godina. Što se tiče ovog našeg amandmana, jeste, mi smo za to da se brišu svi članovi ovog zakona o davanju garancije, kao što smo i za brisanje svih ostalih zakona o garancijama, koji se nalaze na današnjem dnevnom redu ove sednice. Radi se o ukupnom iznosu garancija od oko 580 miliona evra, govorim samo o garancijama, ne o kreditima, a konkretno ova tačka dnevnog reda, koja se odnosi na "Galeniku", radi se o iznosu od 70 miliona evra. Bili smo takođe optuživani da iznosimo identičnu argumentaciju kao u raspravi u načelu. Mi svoju argumentaciju pronalazimo u zvaničnim dokumentima i u radu skupštinskih tela. Kada govorimo o zvaničnim dokumentima, neko je već pre mene govorio da je ova skupština u ovom sazivu osnovala Fiskalni savet. Jeste, Fiskalni savet je telo i čuli smo kako su njegovi članovi predlagani i ko su ljudi koji su izabrani. Kada je već osnovan Fiskalni savet, on ima obavezu da da ocenu i on je svoju ocenu dostavio Narodnoj skupštini. Njihova ocena je u Skupštini zavedena pod brojem 400-474/12 od 21. februara 2012. godine. U toj oceni Fiskalnog saveta jasno stoji da je u 2011. godini javni dug prešao zakonom definisanu granicu. Zakonom definisana granica je 45% BDP, a na kraju 2011. godine bio je 46,4%. Međutim, ono što brine je da je u 2012. godini najverovatnije neizbežan dalji rast javnog duga zbog niskog rasta i planiranog deficita, koji je planiran u iznosu od 4,2%, pa je na osnovu svih tih podataka procena Fiskalnog saveta da će na kraju ove godine javni dug biti 51% BDP. Međutim, njihova procena je da će do 2015. godine biti 55%. A znate kako je Zakonom o budžetskom sistemu definisano? Ne da će se povećavati, nego da treba da se smanji. Međutim, to nije jedina stvar koja opterećuje, jer zbog Zakona o restituciji ima tu još 5%, što znači 60% BDP. Jasno je da je zakon već prekršen i da se nastavlja sa kršenjem zakona. Što se tiče još nekih kritika koje smo mi kao opozicija dobili jeste da iznosimo stvari na način na koji se to ne sviđa predstavnicima vladajuće koalicije i rečeno je u raspravi u načelu da su ova zaduženja zbog rasta, a ne zbog potrošnje. Ugovor o garanciji, koja će biti data "Galenici", nije zbog rasta, nego zbog refinansiranja postojećih kratkoročnih obaveza, kako ne bi došlo do potpune nelikvidnosti. Znači, držimo se čvrsto činjenica i držimo se argumenata koji su istiniti, a ne da ovde nešto kažemo kao tek da smo rekli. Što se tiče svega ovoga, mi smo imali prilike da od gospodina Cvetkovića na sednici Odbora za finansije 21. februara čujemo da nisu podaci ovakvi kakvi jesu, nego je kriv način obračuna. Pogrešna je metodologija u pitanju. I prošli put sam rekla da je gospodin Cvetković kao ministar danas bio ovde, mi za sagovornika imamo ministra prosvete i nauke i sada ću iskoristiti njegovo prisustvo, znam da bi nam gospodin Cvetković opet govorio kako je kriv način obračuna, kako je pogrešna metodologija, ali s obzirom da je ministar nauke i prosvete tu, povodom informacije da neki ljudi sa 60 godina vrlo lako stiču master diplome, da je Tomislav Nikolić sa skoro 60 godina stekao master diplomu. Bez da ulazim u godine, ali po godinama je neko ko meni može da bude roditelj. On je godina mojih roditelja. Ja sam student master studija na Ekonomskog fakulteta u Nišu. Samo bih zamolila ministra za mišljenje. Procedura upisa na master studije, najpre morate da podnesete zahtev, pa ako niste završili svoju struku, morate da polažete prijemni ispit, da odslušate predavanje, da biste izašli na ispit morate da uradite pristupne radove. Znate kako profesori to gledaju. Ukoliko ste nešto izostavili, morate da to popravite pa da izađete na ispit, pa da položite sve ispite, da uzmete temu za master rad, da to izradite i da onda postanete master. Da li je to procedura ili postoji neka druga, pa da meni sa svojih nepunih 40 godina, mi treba jako puno vremena, a da nekome ko ima skoro 60 godina, kao Tomislav Nikolić, začas dobije diplomu Master studija. Zahvaljujem.
Pet minuta i 25 sekundi iskorišćeno od vremena poslaničke grupe. Da li još neko želi reč? (Ne.) Molim narodne poslanike da poštuju član 106. i da se drže teme dnevnog reda. Ako smatraju da imaju nešto jako važno da saopšte, neka to organizuju sa ministrom van teme sednice, a da se ne priklone zloupotrebi procedure i zloupotrebi Poslovnika Narodne skupštine. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Buha. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Dejan Mirović. Izvolite.
Amandman gospodina Buhe je u kontekstu svih naših amandmana čiji je cilj prestanak daljeg zaduživanja Republike Srbije pod nepovoljnim, a čak bi rekao i lihvarskim uslovima. Kao što znate, mi smo naveli da zaduživanje od milijardu i po evra u ovom trenutku kada je spoljni dug Republike Srbije dostigao 24 milijarde evra je potpuno besmisleno, sa ekonomske i pravne i sa političke tačke gledišta, posebno kada se radi o bankama iz zapadnog dela EU, koji se pominju u ovom amandmanu. Tu pre svega mislim na "Unikredit banku", jer je opšte poznato i nemoguće je da Vlada Republike Srbije to nije znala, da upravo ta "Unikredit banka" doživljava jednu vrstu propasti i otpušta pet hiljada radnika u istočnoj Evropi, ali gle čuda, samo u Republici Srbiji ta banka ima mogućnost, da pod lihvarskim kamatama, lihvarskim uslovima, daje kredite, koji uz euribor i promenjivi euribor i fiksnu maržu dostižu ukupnu kamatu od 7%. Mi smo protiv toga. Naravno da smo protiv toga i u principijelnom smislu i smatramo da je to loše za budućnost ove zemlje, ove ekonomije i ovih građana. Ne vidimo razloga zašto bi se sada raspravljalo o nekim događajima od pre 20, 100 i ne znam koliko godina, nego jednostavno, svi naši amandmani i ovaj amandman gospodina Buhe, usmereni su ka budućnosti. Oni su konstruktivni, argumentovani i usmereni na to da se prestane sa ovim zaduživanjem. Takođe smatramo, a zbog toga se i briše ovaj član, da treba usmeriti ta sredstva, ne ka stranim bankama, ne ka pomaganju socijalnog mira u Austriji, Italiji i svim onim zemljama iz zapadnog dela EU odakle dolaze ove banke, koje se pominju u ovom amandmanu, nego ka našim građanima, ka socijali, ka prosveti, ka penzionerima, jer smatramo da socijalna država nije prevaziđena u ovom ekonomskom trenutku. Štaviše, smatramo da se ona ponovo pojavila kao jedan uspešan ekonomski model. Ovo što se dešava u EU, to je nešto što treba odbaciti u ekonomskom, pravnom i svakom političkom smislu i osloniti se na svoje snage i na pomoć prijatelja iz Ruske Federacije. Zahvaljujem.
Iskorišćeno je dva minuta i 15 sekundi od vremena ovlašćenog predstavnika poslaničke grupe. Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Vladan Jeremić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Dejan Mirović. Izvolite
Ponovo se radi o jednom sličnom amandmanu koji je usmeren na prestanak daljeg zaduživanja Republike Srbije. Smatramo i pozivamo se a neke ekonomske eksperte koji su u manjini, koji ne zavise od MMF i EU, Evropske banke za obnovu i razvoj. Smatramo da će nas dalje zaduživanje dovesti do situacije da ćemo u narednih 10 godina dati, i to je ekonomski i matematički dokazano, samo za otplaćivanje spoljnog duga 10 milijardi evra, što je neverovatno. Faktički, 10 milijardi evra je trećina našeg BDP, koji, daj bože, da dostigne 1,5% i smatramo da neće biti ni to, nego da se BDP izračunava po nekim uslovima koji nisu realni. Ovaj amandman ima tu svrhu da treba prekinuti sa takvim zaduživanjem. Postoje i druge banke, postoje drugi izvori novca, postoji jedna racionalna politika koja bi ukinula prelazni trgovinski sporazum i usmerila bi ta sredstva, što da ne, u "Galeniku" koja se ovde pominje u ovom amandmanu. Ali da se Republika Srbija zadužuje pod ovakvim lihvarskim uslovima kod banaka poput "Unikredit banke", koja nigde ne može da posluje na ekonomskim osnovama, samo izgleda u Republici Srbiji, to je, izvinite, besmisleno, skandalozno i kako god hoćete, može da se definiše. U tom smislu je podnet ovaj amandman gospodina Jeremića. Smatramo da Republika Srbija mora da se prilagodi modernoj situaciji, situaciji koja pokazuje da je taj neoliberalni koncept, taj koncept bezmalog zaduživanja, doveo do propasti zemalja u istočnom i južnom delu EU. To je svrha ovog amandmana.
Iskorišćen je minut i 45 sekundi od vremena ovlašćenog predstavnika poslaničke grupe. Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman je podnela narodna poslanica Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodna poslanica Vjerica Radeta.
Dame i gospodo narodni poslanici, predložila sam da se član 6. briše. Danas smo u toku rasprave o amandmanima čuli nekoliko primedbi o kojima smo, čini mi se, nekada davno raspravljali i shvatila sam da smo se razumeli, ali očigledno nismo. Jedan od kolega je rekao da je ovo jedna od poslednjih sednica, a možda baš i poslednja i da sada mi iz SRS koristimo tu sednicu da bismo branili amandmane. Prvo, mi koristimo svaku sednicu i da se kritički osvrnemo i na rad Vlade, i na predloge koje dobijamo. Naravno, podnosimo amandmane i obrazlažemo zbog čega smo te amandmane podneli. Čini mi se da je ovo prilično, da ne upotrebim neki teži izraz, ali u najmanju ruku potpuno suprotno demokratskim principima i parlamentarnoj demokratiji takva primedba. Što se tiče amandmana na član 6. bilo je primedbi da je i ovaj amandman, kao i svi naši amandmani, zato što se kaže da se briše taj član, da su to amandmani kojima se opstruiše rad ovog parlamenta. Ne možemo to da prihvatimo. Mi u SRS mislimo da onaj ko predlaže nova zaduženja i onaj ko to bude usvojio, da taj opstruiše i državu i narod. To je neprihvatljivo u situaciji u kojoj se ova država Srbija nalazi i u kojoj se nalaze svi građani Srbije, da vi neselektivno, upravo koristeći ovu poslednju ili jednu od poslednjih sednica, nas dodatno zadužite. To je ono što se tiče SRS, a verujte, svih građana koji ovo prate ili koji su čuli za ova nova zaduženja, to je neprihvatljivo i to jeste bezobrazluk odlazeće Vlade. Zašto to radite? Niste mogli da se organizujete i da obezbedite većinu za neke ozbiljne predloge zakona, ali zato ono što zada EU, tu vas lepo slože. Tu tih 126 uvek možete da nađete, kao što ste našli i za ovo. (Predsedavajuća: Narodna poslanice, u skladu sa principima demokratije, molim vas o dnevnom redu, o vašim amandmanima.)Naravno, govorim o članu 6. (Predsedavajuća: Da govorite, ne bih vas prekinula. Sada vas upozoravam, ili ćete govoriti o dnevnom redu, poštujući odredbe Poslovnika, ili mene prisiljavate da primenjujem odredbe Poslovnika, koje me obavezuju da narodne poslanike podsetim šta je na dnevnom redu.) Neverovatno je da ćete usvajanjem ovog zakona da nas zadužite za još 70 miliona evra zato što je neko u "Galenici" ili neko u državi, jer je to državno preduzeće, nesposoban da namiri svoj dug. Ali, imamo prava da sumnjamo da se tu ne radi o nesposobnosti. Taj dug se moguće svesno ne naplaćuje zato što postoje neki dilovi između nekoga u "Galenici" i onih koji su dužni, a onda će država, preko Narodne skupštine,zamislite, da kreditom izmiri taj dug. Izvinite, to je potpuno nerazumno. Ovako nešto ne bi mogao da predloži čak ni Tomislav Nikolić, koji pre neki dan reče, da je master ekonomije, a mi samo pitamo gde je on to završio i u kojoj ustanovi, pošto nam je "Vikiliks" javio da je kupio diplomu. Hvala.
Iskorišćeno je minut i 30 sekundi od vremena poslaničke grupe. Molim sve narodne poslanike koji učestvuju u raspravi da se ne rugaju procedurii da poštuju odredbe Poslovnika Narodne skupštine. ono što važi za jednog, važi za sve. Član koji nas obavezuje tokom rasprave u pojedinostima je da govorimo o amandmanu. Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Dejan Mirović. Izvolite.
Ovaj amandman je podnet u kontekstu sprečavanja daljeg zaduživanja Republike Srbije na neekonomskim i neisplativim osnovama. Takođe, smatramo i ponovo naglašavamo da, ako se već došlo do te neprihvatljive situacije da se Republika Srbija zadužuje, da bi jednostavno bilo bolje i mnogo prihvatljivije za naše građane, za naš budžet, za našu ekonomiju, da se to radi sa jedinom srpskom ozbiljnom bankom koja je ostala kao neki faktor na finansijskom tržištu Republike Srbije. Tačnije, smatramo da ne treba se zaduživati kod "Uni kredit" banke, kod "Sosietet ženeral", već kod Komercijalne banke. Šta je tu sporno? Da li je sporno u tom smislu, žao nam je što gospodin Cvetković nije tu da nam odgovori, zato što je otkazan aranžman sa MMF i zato što MMF i Evropska banka za obnovu i razvoj traže da se Komercijalna banka proda strancima, verovatno Evropskoj banci za obnovu i razvoj? Smatramo da jednostavno Republika Srbija, Vlada Republike Srbije, Ministarstvo finansija, guverner i svi oni funkcioneri koji vode ekonomsku politiku u ovom smislu treba da pomažu domaći bankarski sektor. To rade Austrijanci, "Hipo Alpe Adrija" Banka, koja se pominje u ovom amandmanu. Oni su dali skoro dve milijarde evra da bi faktički nacionalizovali tu banku. U tom smislu smatramo da mi takođe treba da štitimo svoje banke i smatramo da isto tako treba da se primeni metod i u osiguravajućem sektoru, u "Dunav" osiguranju, koje takođe traži MMF da se proda. Prema tome, ne vidimo razloga, u tom smislu je podnet ovaj amandman, da se zadužujemo kod banaka koje su iz zapadnog dela EU i koji vama daju kredite po lihvarskim uslovima i zato je podnet ovaj amandman.
Iskorišćeno dva minuta od vremena ovlašćenog predstavnika poslaničke grupe. Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Boris Aleksić. Da li neko želi reč? (Ne.) Ovim smo završili pretres o svim amandmanima. Pitam predsednika Vlade da li želi reč? (Da.) Ministar Žarko Obradović ima reč.
Hvala, gospođo Čomić. Poštovane kolege narodni poslanici dozvolite mi da kažem nekoliko reči povodom Predloga zakona koji je bio predmet razmatranja poslanika Narodne skupštine Republike Srbije danas u ovom tzv. amandmanskom delu. Naime, reč je o Predlogu zakona o davanju garancija Republike Srbije po zaduženju "Galenike" a.d. Beograd. Ono što je važno reći građanima Republike Srbije jeste to da kredit od 70 miliona evra, za koji država daje garancije, da se za taj kredit ne zadužuju dodatno građani Srbije, već će taj kredit vratiti javno preduzeće iz sopstvenih izvora u narednih sedam godina uz grejs period od dve godine. Građani neće biti dodatno opterećeni. Taj kredit vraća javno preduzeće iz sopstvenih izvora u narednih sedam godina uz grejs period od dve godine. Te pare će se koristiti za reprogramiranje kratkoročnih kredita koje je, i to je tačno, to javno preduzeće "Galenika" uzimalo u prethodnom periodu od komercijalnih banaka pod jako nepovoljnim uslovima, gde su kamate bile od 28 do 40% na godišnjem nivou, zatim da bi se obezbedilo poslovanje kompanije za isplate zarada zaposlenih, ali i obezbeđenje sirovina, kako ne bi došlo do obustavljanja proizvodnje i dovelo do nestašice lekova. Pregovori su, to je važno pomenuti, vođeni sa 18 banaka. Trajali su preko četiri meseca kako bi se potpisao aranžman za nesmetan rad i za prohodnost računa ovog javnog preduzeća. Suština kredita jeste, to treba napomenuti, da se sve kratkoročne obaveze koje kompanija ima prema bankama pretvore u dugoročni kredit pod mnogo povoljnijim uslovima. Priznaćete, kredit 6,95% na godišnjem nivou, plus euribor je daleko bolja varijanta nego što su bili kratkoročni krediti gde su kamate išle od 28 do 40%. To bi omogućilo i to će omogućiti nesmetanu proizvodnju i obezbediti uredno i redovno snabdevanje lekova građana Srbije. Ono što je potrebno pomenuti jeste da su potraživanja "Galenike" prema veledrogerijama u ovom trenutku preko 85 miliona evra. Da se to naplatilo, mi danas ne bismo raspravljali o ovom kreditu, ali nažalost, do naplate tog potraživanja nije došlo i zato se ovaj kredit i uzima. Ono što je važno reći i što želim da saopštim građanima Republike Srbije u ime Vlade Republike Srbije jeste da je na sednici 23. juna Vlada Republike Srbije donela mere koje je trebalo učiniti da bi se obezbedila urednost tržišta i obezbedili lekove za koje je pretila nestašica. Te mere koje je Vlada preduzela zajedno sa poslovodstvom "Galenike", sa celom upravnom strukturom, Upravnim odborom i ostalima, jeste apsolutno davalo rezultate. Kao primer navešću dva leka, dva preparata. Prvi je "heparin" koji je po tom programu mera trebalo obezbediti u februaru mesecu ove godine, praktično završetkom današnjeg dana, a on se pojavio na tržištu još u novembru, nekoliko meseci pre roka. Drugi lek je "prilazit plus" koji je trebalo po planu i programu da bude gotov u martu, a već je obezbeđen pre dve nedelje i to u iznosu od 250.000 kutija. Sirovine za proizvodnju, to je važno pomenuti, su obezbeđene za tekući kvartal i uopšte se ne dovodi u pitanje eventualna nestašica lekova koje proizvodi ova kompanija. U ovom periodu, to je važno pomenuti sa stanovišta efikasnosti mera koje je preduzela Vlada Republike Srbije, u ovom periodu od 23. juna, kada su mere predložene, do današnjeg dana, dug "Galenike", smanjili su troškove praktično za 3,5 miliona evra i smanjen je broj zaposlenih radnika za 352 osobe. Mislim, to je stav i Vlade Republike Srbije, ali i moj lični stav, da je preduzeće "Galenika" od strateškog značaja za Republiku Srbiju, jer zahvaljujući "Galenici" građanima će biti omogućeni jeftiniji lekovi za nabavku, a kompanija će biti u mogućnosti da sa sadašnjih 20% učešća na tržištu bude prisutna sa čak 50%. Ovo je važno zato što je ova godina, 2012, planirana sa stanovišta kompanije da bude godina modernizacije, godina u kojoj se uvode nove tehnologije u proizvodnju, u kojoj se proizvode i promovišu novi preparati, da se izvrši dalja reorganizacija unutar preduzeća, da se dobiju svi potrebni međunarodni standardi, da se bude prisutniji na tržištu, veći uticaj na tržište, ekspanzija izvoza i da se poveća nivo društvene odgovornosti prema pacijentima koji treba da imaju i dalje dostupan i jeftin lek, što je suština poslovanja "Galenike". Kompanija očekuje da će na ovaj način, uz sve one mere koje planira u 2012. godini, u 2013. godini očekuje profit od preko 6,5 miliona evra i naravno da bi ovaj profit svake naredne godine mogao biti sve veći. Iz ovih nekolikopodataka koje sam vam saopštio se vidi suština davanja garancija i da će Predlog zakona koji Narodna skupština bude izglasala i te kako biti koristan za građane Republike Srbije, naravno i za "Galeniku", da reši probleme u kojima se nalazi, obezbedi likvidnost, da obezbedi mogućnost za veću proizvodnju, kvalitetniju, za veći broj lekova, a za građane, naravno, zato što će imati dostupne lekove i jeftinije u odnosu na ostale proizvođače. Hvala.
Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima, a pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na drugu taku dnevnog reda pretresa u pojedinostima – PREDLOG ZAKONA O DAVANjU GARANCIJE REPUBLIKE SRBIJE U KORIST KOMERCIJALNE BANKE A.D. BEOGRAD PO ZADUŽENjU AKCIONARSKOG DRUŠTVA ZA VAZDUŠNI SAOBRAĆAJ "JAT AIRWAYS" A.D. BEOGRAD. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Zoran Krasić, Dragan Stevanović, Lidija Dimitrijević, Milorad Buha, Vladan Jeremić, zajedno narodni poslanici Tomislav Nikolić, Jorgovanka Tabaković, Zoran Antić, Veroljub Arsić, Zoran Babić, Igor Bečić, Jelena Budimirović, Stefan Zankov, Oto Kišmarton, Milan Knežević, Saša Maksimović, Zoran Mašić, Predrag Mijatović, Ljiljana Miladinović, Borislav Pelević, Mileta Poskurica, Gojko Radić, Mićo Rogović, Vučeta Tošković, Dragan Čolić i Dragan Šormaz. Primili ste mišljenje Vlade o podnetim amandmanima, a pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman su, u istovetnom tekstu, podneli narodni poslanik Zoran Krasić i grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbiji. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman su, u istovetnom tekstu, podneli narodni poslanici Dragan Stevanović i grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Narodni poslanik Dragan Stevanović ima reč. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, evo, gospodine ministre, s obzirom da ste se uključili u raspravu, sada na kraju ove prethodne tačke, želim da vam u ime Srpske radikalne stranke skrenem pažnju na jednu stvar. Svi ovi krediti, koji predstavljaju, po mišljenju Srpske radikalne stranke, pre svega ekonomski a onda i politički promašaj, su identični, zato što istu kategoriju opterećuju, a nijedan problem sa druge strane neće rešiti dugoročno. Ne može država da se vodi od danas do sutra. Država se vodi politikama i programima koji se utvrđuju za narednih bar pet do deset godina. Ovo jeste utvrđeno da neke dugove vraćamo u narednih pet ili sedam godina, ali za to isto vreme ova preduzeća neće biti sanirana. To je suštinski problem i zamerka Srpske radikalne stranke, što gasite vatru benzinom. Vidite, gospodine ministre, niko jaču podršku argumentima Srpske radikalne stranke danas u raspravi nije dao do vas. Znate šta ste rekli malopre čitajući? Vi ste, gospodine ministre, doktor nauka. Poštujući to i verujući i znajući da to niste postali kao Tomislav Nikolić master, ili šta već, smatram da nije ukusno da dozvolite sebi da vas uvuku u ovakvu raspravu i onda vam daju da pročitate – preduzeće se zaduživalo pod jako nepovoljnim uslovima… (Predsedavajuća: Narodni poslaniče, druga tačka dnevnog reda!) Znam to, gospođo. (Predsedavajuća: Onda namerno kršite Poslovnik.) Vrlo jasno sam rekao da je ovaj kredit potpuno identičan sa prvim i dozvolite mi da završim.
Narodni poslaniče, ne mogu da vam dozvolim zbog toga što onda bilo ko ima pravo da kaže da dozvoljavam da se krši Poslovnik. Ne možete da kršite Poslovnik. Prva tačka, rasprava u pojedinostima, je zaključena. Druga tačka, ako treba da vam pročitam kako se zove druga tačka i šta je tema dnevnog reda, na raspolaganju sam vam. Vaš amandman, ako treba da vam pročitam, glasi – briše se, a podnet je na član druge tačke dnevnog reda. Ili ćete govoriti o drugoj tački dnevnog reda ili ću ja morati da vas odredbama Poslovnika, koji mene obavezuju da poštujem Poslovnik, na to podsećam. Dakle, druga tačka dnevnog reda.
Gospodine ministre, promašaj o kom pričam u prethodnoj tački identičan je sa ovim o kojem pričam o zaduživanju države … (Predsedavajuća: Narodni poslaniče, promašaj o kome sam ja pričala je vaša volja da ne poštujete Poslovnik Narodne skupštine. Ne mogu da razumem zašto mislite da vam je to dozvoljeno?) Dobro znate da ja to ne radim.
Narodni poslaniče, sada radite. Ovo je druga tačka dnevnog reda. Zahvaljujem. Da li još neko želi reč? Ministre, izvolite. (Dragan Stevanović, s mesta: Nisam se odjavio.) Narodni poslaniče, niste namerno sebe isključili, niste namerno pomešali koja je tačka dnevnog reda u pitanju, ali namerno nastavljate da kršite Poslovnik. Molim vas o amandmanu. Ministar se javio u svakom u slučaju. Izvolite.
Gospodine Stevanoviću, mislim da jako grešite povodom tvrdnji koje ste izneli. Zadatak ministra u Vladi jeste da govori o politici Vlade i nema živog čoveka na svetu koji može znate sve, o svemu sve. Mislim da je tajna uspeha u životu znati da ne znate sve, pa pitati one koji znaju. Ne vidim uopšte bilo kakvu ni ličnu, ni profesionalnu, ni etičku, ni bilo koju vrstu prepreke da ono što neko od mojih kolega bolje zna da u njegovo ime to saopštim. Zašto? Neke podatke koje sam ja vama saopštio čuo sam od kolege Zorana Stankovića, ministra za zdravlje, na prošloj sednici Vlade, vezano za ove lekove koje je Galenika uspešno proizvela i to pre roka i omogućila bolje snabdevanje tržišta lekovima i da lekovi budu dostupniji za građane Republike Srbije. Druge stvari sam čuo od predsednika Upravnog odbora. Nemam razloga ni to da krijem. Zašto? Mislim da treba reći istinu. Da, Galenika je loše poslovala u prethodnim godinama, zaduživala se sa kratkoročnim kreditima. Da, država Srbija daje garancije. Da, građani neće to vraćati. (Dragan Stevanović, s mesta: Nije tačno.) Dobro, to je vaš stavi i vi možete da to iznosite u javnost, to uopšte nije sporno, ali moja je obaveza da saopštim, kao što sam juče ili prekjuče rekao kada smo razgovarali o nekim zakonima vezano za obrazovanje za socijalnu influziju, kao što se opozicija svojski trudi da upozna građane Srbije sa svojim stavom vezano za strukturu pojedinih zakona, tako je i dužnost, valjda predstavnika Vlade da iznese stav Vlade o pojedinim zakonima. Bio sam vrlo jasan, potraživanja su preko 85 miliona evra. Ovde u dokumentima piše do 90 miliona evra. Pitanje jeste za poslovodstvo naplate potraživanja [[Predsedavajuća: Ministre, dva minuta pravo na repliku je iskorišćeno.]] Izvinite. Hvala vam.
Zahvaljujem. Da li želite pravo na repliku, dva minuta? Samo se prijavite. Izvolite. Reč ima narodni poslanik Dragan Stevanović.
Gospodine ministre, uopšte vi niste bitni u ovoj priči, ja osporavam politiku Vlade, a ona je identična i za "JAT Airways" i za Galeniku. Sedam milijardi dinara je u 2011. godini iz budžeta Republike Srbije bilo predviđeno na ime pokrenutih garancija, koje javna preduzeća čiji je osnivač Vlada Republike Srbije ne mogu da finansiraju. Naše pitanje jeste - ko će da vraća ovaj dug ako preduzeće posluje sa gubicima? U ovim zakonima ni o "JAT Airways" ni o Galenici vi nemate naznaku rešenja da će se finansijsko poslovanje ovih preduzeća stabilizovati. Ovi zakoni ne rešavaju problem koji treba da obezbedi prihode iz kojih će se finansirati ove stvari. Ne može predstavnik Vlade da nas obavesti, niste bitni vi, da se javno preduzeće, čiji je osnivač država, pod nepovoljnim uslovima zaduživalo i da mi raspravljamo o novim zaduženjima. To se odnosi na JAT, da me ne prekidaju. Uzet je 51 milion samo u novembru prošle godine. Pare potrošene. Rukovodstvo priča da su pare potrošene mimo zakona i Vlada dala blagoslov. Mi sada to osporavamo i nije tema. Jeste tema. Isto je i jedno i drugo. Ja sam samo jedno sa drugim pokušao u vezu da dovedem. Ne osporavam ja vas i slažem se da imate pravo da ne znate sve, kao i svi mi, sem gospođe Čomić, ona je uvek u pravu, ali ovde nema rešenja i ovde problemi ostaju da tinjaju. Vi kao odgovorni da sprovodite politiku države ne možete sebi to da dozvolite i ne bi smeli to sebi da dozvolite, kao Vlada.
Dva minuta, vreme za repliku je iskorišćeno. Ministar Žarko Obradović, pravo na repliku, dva minuta.
Hvala, gospodine Stevanoviću. To je pitanje odnosa prema parlamentu koji ima svako od nas. Ne vidim ništa loše u tome da kažem ono što jeste, jer postoji razlog zašto država daje garancije za 70 miliona Galenici. Da sam ja preskočio te dve rečenice zbog kratkoročnih kredita, gde je kamatna stopa bila velika, vi bi rekli – aha, ne govorite šta je razloga, važno je da građani Republike Srbije… Tačno, poslovodstvo je napravilo loš poslovni potez i za to će snositi posledice. Nije sporno, ali tačno je i da je merama Vlade Republike Srbije od 23. juna ove godine i zahvaljujući Upravnom odboru Galenike i ljudima koji zajedno sa Vladom i sa tim upravim odborima sprovode te mere, da je Galenika na dobrom putu i da vrati obaveze i da će ova garancija poslužiti upravo da mnoge kratkoročne kredite pretvori u jedan dugoročni sa 6,9% kamatnom stopom, plus euribor, da je to bolje rešenje, da se pokazuje da i Upravni odbor i poslovodstvo i mere koje je Vlada preduzela daju rezultate. Unutar kolektiva će naravno biti preduzete druge odgovarajuće mere. Šta je suština cele priče? Zašto je država zainteresovana za "Galeniku"? Pa, iz prostog razloga da bi "Galenika" proizvodila lekove koji će biti dostupni i jeftiniji za građane Republike Srbije. Ponovo ponavljam ono od početka da ne bi bilo zabune, ovaj kredit neće vraćati građani, vraćaće ga "Galenika". To je suština. Garancije, garancije su poslednjih osam meseci način na koji "Galenika" radi, to je najbolja garancija, jer ako su uspeli da smanje određene troškove, ako su uspeli pitanja organizacije da reše jedan način, da dva leka proizvedu se bolje, onda naravno, u čemu je problem? Hvala.
Zahvaljujem. Pravo na repliku je iskorišćeno. Narodni poslanik Dragan Stevanović. Pravo na repliku i ovim zatvaramo krug replika.
Gospodine ministre, neće građani da vraćaju, a šta ako "Galenika" ne vrati? Ko onda vraća? E, onda vraćaju gađani Republike Srbije indirektno tako što to budžet finansira, a mi treba da imamo za utehu kao pravo od garanta da naplati od tog javnog preduzeća koje je u dubijozi. Postavio sam jedno pitanje i u načelnoj raspravi i sad ga postavljam. Objasnite u ime Vlade zašto garancija za ovo zaduživanje nisu potraživanja? Zašto i banke ne uzmu u obzir? Ako su ona validna i naplativa, ali mi o tome uopšte ne raspravljamo, o tome Vlada neće da raspravlja. Uzimamo kredit 70 miliona, imamo potraživanja 85. Zašto ona nisu garancija? Jednostavno nisu. Ali, isti je problem i u JAT-u, zato što se povlače pare, a strukturni problemi u preduzećima se ne rešavaju. Ono što je namera SRS jeste danas da poruči da su ovo ne shvatite me pogrešno, ali ovo su vrlo neozbiljni potezi sa vrlo opakim i opasnim brojkama, ovde se traži restrukturiranja preduzeća ili će preduzeća da nađu strateške partnere ili će država čvrstom kontrolom da ih stavi na noge što ova nije sposobna da uradi ova vlast ili će sve ovo otići u stečaj kako već da se završi sa tom agonijom. Ovo nije posao da se problemi otklone. Mi o tome pričamo. Da li mogu da govorim u okviru vremena poslaničke grupe?
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja za raspravu po amandmanu? Vi želite da govorite o amandmanu? Izvolite, amandman na član 2. koji je podneo gospodin Dragan Stevanović. Izvolite.
Ministre, u novembru mesecu prošle godine, ova skupština je ratifikovala kredit kojim je JAT zadužen za 51 milion evra. Mi smo se žestoko tome usprotivili. Smatrali smo da je JAT išao u proces privatizacije, ili da kažem prodaje, traženja strateškog partnera, pa je drugi put išao u traženje strateškog partnera i oba ta pokušaja su propala. U celoj toj priči, znate ko se samo okoristio? Okoristile su se kuće koje su radile procenu imovine, odnosno ti privatizacioni savetnici. Jedino je njima sve po pravilima bilo isplaćeno, izmireno i jedino su oni imali korist. Dugovi su u firmi ostali, problemi u firmi su ostali, maniri poslovanja gotovo da su ostali i par meseci ili godinu dana posle toga, godinu i nešto, od Republičke Skupštine se traži da verifikuje novo zaduživanje od 10 miliona dinara. Opet se finansiraju tekuće kratkoročne obaveze, odnosno opet se finansira nelikvidnost preduzeća. Danas se o JAT-u govori istim tonom, istim tonalitetom, na isti način kao što se o njemu pričalo i pre godinu i po dana. Jedan korak napred se nije napravio od tada do danas. Strateški partner se nije našao i onda su posle ne znam koliko meseci genijalci u Vladi došli do ideje da prave novu firmu i da ta nova firma bude u partnerskim odnosima sa konzorcijumom koji će činiti najveći srpski tajkuni. Da li je to odgovornost države? Predsednik ih naziva nepristojno bogatima. Isto mislimo o njima formalno ili deklarativno. Oni će biti nosioci posla nacionalne avio kompanije. Za SRS tako nešto je neprihvatljivo. Može da kupi neko ko ima kapital, činjenica je da može i taj kapital da se proveri ali nosilac posla da bude Vlada zajedno sa nepristojno bogatima, za SRS je neprihvatljivo. Ali, ako je i to Vlada rešila, ako je Vlada našla način da reši problem JAT-a, zašto novi dug na teret budžeta Republike Srbije, garancija šta god da je? Zašto se to ne prepusti onima koji će pod korporativnim principima tu kompaniju eventualno da vode? Da li mislite gospodine ministre da u JAT-u i dalje ili ne sede više ljudi koji primaju enormna primanja? Da tamo više nema besmislenih ugovora o delu? Da se sekretaricama, ovima i onima plaćaju izuzetno visoke cene plate? Znate kakvi su se loši i bezobrazni poslovi sklapali sa marketinškim kućama? Koliko je samo to koštalo i kompaniju direktno, a indirektno budžet Republike Srbije? Strašno, ali niko da se iz države ozbiljno pozabavi i da uperi prste u one koji su vinovnici toga. Zatvarajući oči pred tom činjenicom mi ovu kompaniju ponovo zadužujemo za 10 miliona. Uopšte nije bitno da li ćemo vi i ja to da vraćamo, to je javno preduzeće čiji je osnivač država. Nosioci javnih funkcija kojima je mandat narod poverio su dužni da se o tome staraju na jedan častan i odgovoran način. Oni i dalje rasipaju, oni i dalje dele plate i šta ja znam šta sve, a vi u Skupštini trljajte glavu kako ćete da nam obezbedite novu garanciju i skupite većinu za tako nešto. Šta će da ode u tu novu kompaniju? Otićiće samo ono što vredi, a dugovi i prekobrojno zaposleni ostaće državi na leđima. To je plan Vlade u formiranju tog novog preduzeća, odnosno naše avio kompanije, te nove koja će biti sa Miškovićem i sa ekipom. Ali, postoji jedna stvar ministre, ono što je najvrednije u JAT-u to su slotovi. To ne može da ide na novu kompaniju, a to vredi preko 200 miliona evra. To ne može da ide na novu kompaniju, nego moramo ponovo da idemo da okapavamo, da eventualno dobijemo takve povoljne slotove, ugovore itd. Mi sad pričamo o novom zaduženju firme, a suštinski problemi nam bodu oči. Ovde se zamera SRS. Zato što nije dobro, zato što su ovo problemi koji traže pesnicu od sto da se reši, koliko god da boli to mora da se reši. To dugujemo generacijama posle nas. Nemamo mi iluziju da ni sledeća Vlada neće moći da se suoči lako sa ovim problemima. Suočiće se ali ih neće lako rešavati, ali mora da se počne. Gasite vatru benzinom, to nije dobro. To nije dobro, to je štetno za državu i to mora da se kaže javnosti i javnost to mora da čuje i da se na osnovu toga određuje prema svim politikama koje će se u narednoj kampanji pred njih ponuditi. Ovo je politika od koje koristi jedino banke imaju i niko više. Banke koje će kroz svoje kamatne marže debelo da zarađuju sa jedne strane, a sa druge strane taj novac će iznositi maticama, u ovom slučaju ne, ali u ostalim kreditnim zaduženjima iznosiće maticama da bi one čuvale stabilnost finansijskog sistema. Kod nas će vrednost da gubi dinar, a oni će bogami svoje države da čuvaju. Bilo bi lepo da se ugledate na njih, da sopstvenu državu čuvate onako kako oni čuvaju svoje. Mi sa tim nemamo problem, čekamo maj, pa videćemo. Hvala.
Šest minuta iskorišćeno od vremena poslaničke grupe. Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman su u istovetnom tekstu, podneli narodni poslanik Lidija Dimitrijević i grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Reč ima narodna poslanica Lidija Dimitrijević.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovaj naš amandman je u istovetnom tekstu briše se pomenuti član. Naravno, mi smo da se i ova garancija ne odobri, znači da se izbriše, da se i ovaj iznos od 10 miliona ne garantuje jer su na ovoj sednici garancije u ukupno iznosu od 580 miliona evra. Argumentacija, jedan smo deo već izneli, a ja ću još dodati da je povodom ovog našeg predloga da se garancije ne izdaju, ove će se garancije koristiti za kredit koji je za potrebe refinansiranja postojećih kratkoročnih obaveza jer treba sprečiti da zajmopromac JAT Ervejz ne dospe u docnju čime bi se ugrozila sposobnost preduzeća da u roku servisira svoje obaveze. Kad govorimo o garancijama, podsetiću da je i MMF, a stav SRS je jasan da nikada ova Vlada nije trebala da ulazi u aranžmane sa njim jer ih MMF naveo na niz pogrešnih koraka. Oglasili su se svojom kritikom da garancije Vlade aranžmanu koji su imali ne bi smele da budu veće od 1% BDP. Međutim budžet za 2012. godinu predvideo je duplo viši iznos garancija, znači skoro 2%. To jasno pokazuje da je kabinet premijera Cvetkovića, koji je inače i ministar finansija i koji je trebao danas kada se govori o ovim zakonima da bude prisutan, prekršio dogovor koji su postigli. U Zakonu o budžetu za 2012. godinu, ja ga imam kod sebe i pročitaću član 3. stoji da će se u 2012. godini izdati garancije Republike Srbije do iznosa od 318,3 milijarde dinara. Stoji koliko je to u dolarima, koliko će biti u evrima i ostalom. Međutim na kritike MMF gospodin Cvetković je odgovorio, mi jesmo predvideli u Zakonu o budžetu toliki iznos, međutim neće sve garancije koje su pobrojane biti i izdate. Ne znamo koje će biti odobrene a koje neće. To samo govori o jednoj velikoj neozbiljnosti. Bilo bi dobro da je gospodin Cvetković tu, pa da nam odgovori po kom je onda ključu odlučivano koje će garancije dati, koje će se naći na dnevnom redu ove sednice, jer će većina od 126 to izglasati. Imate prava na polovinu, koju ćete polovinu odlučiti da date garancije, a na koju polovinu nećete. Oko jedne teze, oko garancije Vlade Republike Srbije po zaduženjima javnih preduzeća, tretiramo kao SRS, to je kao novi dug budžeta. Između toga, mi stavljamo znake jednakosti. Čuli smo tezu da to neće vraćati građani, nego će vraćati javna preduzeća. Mislim da je ovo jako zgodna prilika, imali smo u toku prošle godine, ne mogu tačno da se setim datuma, sednicu na kojoj je jedna od tačaka dnevnog reda bila otpis duga koji ne mogu da vrate neka javna preduzeća, pa smo tada pronalazili opravdanje kako je to bilo pre mnogo vremena, kako su to bila društvena preduzeća, kako ona više ne postoje. U svakom slučaju, država je i njima garantovala, i kada je došlo na naplatu, garancija je aktivirana. Preduzeća nisu državi vratila, i onda se došlo do toga da taj svoj dug budžet Republike mora da otpiše. Onda nam je govoreno kako nisu potrebna nova sredstva u budžetu, nisu, ali ako ste jedan svoj dug imali, pa ste se njega odrekli, da biste nadomestili, vi morate na drugu stranu da se zadužujete. To je očigledno, to su stvari koje su jasne svakom ekonomisti. Doduše, možda neki novim masterima i nisu, jer su bili u prilici da izbornoj kampanji, stranku u kojoj su proveli mnogo godina, zaduže, pa onda lepo odu iz nje, a dug ostave stranci, a koristili su novac za svoju kampanju. Neki odgovorni ljudi koji su ostali u toj stranci i čije ekonomsko znanje nije za potcenjivanje, ostali su dosledni, potrudili se da se dug državi i bankama redovno servisira i da stranka opstane. Zahvaljujem.
Iskorišćeno je tri minuta i 20 sekundi od vremena poslaničke grupe. Na član 4. amandman su u istovetnom tekstu podneli narodni poslanik Milorad Buha i grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Reč ima narodni poslanik Dejan Mirović.
Dame i gospodo, očigledno je da je ovaj izvanredan amandman gospodina Buhe usmeren u smislu prestanka daljeg zaduživanja Republike Srbije i ovde se konkretno radi o zaduživanju JAT kao javnog preduzeća i takvi su i naši amandmani na član 3. Međutim, razlika je ovde u tome što se radi o kreditu koji daje Komercijalna banka, a u članu 3. se radi o Unikredit banci. Vi sada možete da kažete, ne vi lično, ali Vlada Republike Srbije, ako ste tako branili Komercijalnu banku od MMF i od Evropske banke za obnovu i razvoj, zašto ste protiv davanja kredita od strane Komercijalne banke? Zato što izražavamo sumnju da će Komercijalna banka uopšte ostati u vlasništvu Republike Srbije do kraja 2012. godine. Mi smatramo i iskustvo nam pokazuje da jednostavno Vlada Republike Srbije i svaka proevropska vlast, da li će biti SNS i DS u nekom agregatnom stanju, nije ni bitno za ovaj amandman, jednostavno nema ni hrabrosti, ni političke volje da se odupre pritisku MMF i EU. Zato smo protiv daljeg zaduživanja. Takođe, smatramo da je ovo zaduživanje posledica jedne veoma loše odluke iz 2007. godine, a to je odbijanje ponude za investiranje u JAT od strane Aeroflota. Zašto je to Vlada Republike Srbije uradila? Zbog otvorenog sporazuma sa EU, jer je EU uslovila da se JAT ne može prodati Aeroflotu, koja je jedna od vodećih kompanija u svetu i koja bi investirala, i tehnika JAT bi se obnovila na najbrži i najbolji način. Zbog pritiska EU, to nije moguće i zato smo došli u poziciju da član 2. i 3. predviđaju dalja zaduživanja Republike Srbije radi spašavanja JAT ili radi spašavanja toga da EU nema alternativu. Gospodin Buha zato nije tu, već predaje potpise protiv EU pred predsedništvom Republike Srbije.
Iskorišćeno je dva minuta od vremena predstavnika poslaničke grupe. Na član 5. amandman su u istovetnom tekstu podneli narodni poslanik Vladan Jeremić i grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Da li neko želi reč? (Ne.) Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, da li još neko želi reč pre nego zaključim pretres? (Ne.) U tom slučaju, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O DAVANjU GARANCIJE REPUBLIKE SRBIJE U KORIST UNIKREDIT SRBIJA A.D. BEOGRAD ZA IZGRADNjU ANEKSA HANGARA 2, DOVOĐENjE U RADNU FUNKCIJU ODRŽAVANjA I OPRAVKE ZA VEĆ OSVOJENI TIP AVIONA BOING 737 NG I OPREMANjE U CILjU OSVAJANjA ODRŽAVANjA I OPRAVKE AVIONA TIPA ERBAS 320 PO ZADUŽENjU "JAT – TEHNIKA" D.O.O. BEOGRAD Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici Zoran Krasić, Dragan Stevanović, Lidija Dimitrijević, Milorad Buha i Vladan Jeremić. Primili ste izveštaj Odbora za finansije i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Stevanović. Da li neko želi reč? (Da.) Izvolite, reč ima narodni poslanik Dragan Stevanović.
Znate, koliko god bi u nekim drugim političkim okolnostima imalo smisla povući neki kredit za investiciju za bilo koje javno preduzeća pod ovim okolnostima, pod ovakvom vlašću, političkom i fiskalnom neodgovornošću, SRS izražava rezervu i prema potrebi da se JAT – Tehnika zadužuje za namene za koje smo obavešteni u ovom zakonu da treba da se zaduži. Čini mi se da je bilo u nekim sredstvima javnog informisanja pisanja ili priče o tome da Jat-tehnika posluje dobro, da mogu da rade, da već danas servisiraju ovo. Međutim, dok se stvari sa JAT, pre svega, i uopšte sa javnim sektorom u Srbiji ne razreše i dok Srbija jasno pred sebe ne postavi ciljeve u strukturiranju ili privatizaciji javnog sektora šta će ostati pod njenom apsolutnom većinskom ili bilo kakvom kontrolom ili koliko će učešće u Srbiji u celoj toj priči biti. Mi smatramo da jedan od razloga zbog kojih u ovom trenutku ne treba odobriti ovaj kredit, ne treba dati garancije. Sa druge strane, jedna politika bespoštednog, besomučnog, nekontrolisanog zaduživanja, dovelo nas u situaciju da i vaši mentori nemaju poverenja u fiskalnu politiku koju vodite i smatraju da Srbija zaista više ne sme da se zadužuje. Limite koje ste sebi postavili u kontekstu javnog duga, nivoa zaduživanja, ste i sami probili, a prikazujete ih statistički tako kako ih prikazujete koristeći metodologije koje vam idu u prilog, odnosno daju vam prostor da još dodatno opteretite budžet Republike Srbije. U tom smislu, smatramo da je vrlo opasno ovaj kredit, kao i bilo koji drugi iz ove plejade zaduživanja i kredita ili garancije povučete. Ponavljamo, dok se do kraja ne razreši pozicija i situacija sa JAT, šta će s njim biti, kakva će sudbina biti njegova, smatramo da ovo zaduživanje nije korisno. Ono što takođe jeste sporno, sporne su banke. Sporna je Unikredit banka. Kolega Mirović je govorio celo jutro o njenom položaju, o njenoj poziciji. Da li su građani Srbije ili Republika Srbija ili javno preduzeće čiji je osnivač Republika Srbija dužni da finansiraju gubitke neke banke koja je na kolenima i koja je u ozbiljnim problemima? Smatramo da nisu i zato smo protiv ovog zakona. Zato smo kroz amandmane, u kojima smo rekli da se brišu svi članovi ovog zakona, izrazili svoj stav u ovoj raspravi. Hvala vam.
Iskorišćen je jedan minut od poslaničke grupe. Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Lidija Dimitrijević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Buha. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Vladan Jeremić. Da li neko želi reč? (Ne.) Ovo je poslednji amandman u pretresu po 3. tački dnevnog reda. Da li još neko želi reč? (Ne.) Ovim smo završili pretres o svim amandmanima, te zaključujem pretres Predloga zakona, u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O DAVANjU GARANCIJE REPUBLIKE SRBIJE U KORIST HYPOALPE-ADRIA BANK A.D. BEOGRAD I SOCIETE GENERALE BANKA SRBIJA A.D. BEOGRAD ZA IZMIRIVANjE OBAVEZA GRAĐEVINSKE DIREKCIJE SRBIJE D.O.O. BEOGRAD, PO OSNOVU UGOVORA O KREDITU ZA IZGRADNjU STAMBENO-POSLOVNIH OBJEKATA NA LOKACIJI KASARNE "STEPA STEPANOVIĆ" U BEOGRADU Primili ste amandmane koji su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Tomislav Nikolić, Jorgovanka Tabaković, Zoran Antić, Veroljub Arsić, Zoran Babić, Igor Bečić, Jelena Budimirović, Stefan Zankov, Oto Kišmarton, Milan Knežević, Saša Maksimović, Zoran Mašić, Predrag Mijatović, Ljiljana Miladinović, Borislav Pelević, Mileta Poskurica, Gojko Radić, Mićo Rogović, Vučeta Tošković, Dragan Čolić, Dragan Šormaz, Zoran Krasić, Dragan Stevanović, Lidija Dimitrijević, Milorad Buha, Vladan Jeremić, Vjerica Radeta, Aleksandar Martinović, Nemanja Šarović, Boris Aleksić i Dejan Mirović. Primili ste mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelnih pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandmane u istovetnom tekstu podnela je grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo i narodni poslanik Zoran Krasić. Da li neko želi reč? (Da.) Narodni poslanik Dejan Mirović.
Dame i gospodo, radi se o verovatno najgorem mogućem kreditu u ovom setu kredita, jer se on daje pod lihvarskom kamatom od 7%, što je skandalozno. Na finansijskom tržištu u Rusiji i u zapadnoj Evropi postoji mnogo povoljnija mogućnost za uzimanje kredita u ovom obimu. Takođe smatramo da je skandalozno da se uzima kredit od jedne banke koja je, kao što je rekao gospodin Stevanović, jedna u nizu posrnulih banaka iz zapadne Evrope koju Vlada Republike Srbije pomaže. Opšte je poznato, to ministar i Vlada Republike Srbije sigurno znaju, da je austrijska država nacionalizovala Hypoalpe-Adria Bank. Tačnije, u poslednje dve godine dala joj je negde oko dve milijarde evra. Radi se o banci koja je na kolenima, da se tako izrazim i jednostavno ne vidimo razloge zašto bi Vlada Republike Srbije i građani preko budžeta finansirali jednu banku koja propada i čuvali socijalni mir u Austriji, umesto da se brinu o svojim građanima u Republici Srbiji. To je potpuno neprihvatljivo za nas. Imamo i drugu besmislenu situaciju, ta banka će, koja je faktički nacionalizovana od strane austrijske države, finansirati strana građevinska preduzeća. Tačnije, preduzeća poput "Alpine", "Pora" i drugih preduzeća iz Austrije koja će verovatno graditi, kao što je slučaj sa mostom kod Beške, sa mostom kod Save i svim drugim infrastrukturnim objektima, austrijska građevinska preduzeća, a ne preduzeća iz Republike Srbije. Dakle, to je jedan lanac, počevši od kredita, od zaduživanja pod lihvarskim uslovima do davanja pod nepovoljnim uslovima za srpske građevinare poslova austrijskim firmama. To je prosto neprihvatljivo. Zato smo mi protiv ovog štetnog, skandaloznog i besmislenog kredita. Naravno, za razliku od SNS koji ne smeju zbog ličnih razloga da pričaju o Hypoalpe-Adria Bank, mi možemo jasno i glasno da kažemo – ne, nećemo glasati za taj kredit, on je štetan i štetan je kao i tzv. evropski put pod dogmom da EU nema alternativu. Zahvaljujem.
Ovim je iskorišćeno je vreme koje je na raspolaganju ovlašćenog predstavnika poslaničke grupe SRS od 15 minuta. Poslanička grupa ima još 22 minuta i 50 sekundi. Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandmane u istovetnom tekstu, podnela je grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo i narodni poslanik Dragan Stevanović. Da li neko želi reč? (Da.)
Dame i gospodo narodni poslanici, ni sa ovim ne možemo da se složimo uz sve argumente koje smo izneli. Nas interesuje da li neko u Vladi Republike Srbije zna koliko ćemo još puta u ovom parlamentu da raspravljamo o eventualnim davanjima garancija, odnosno zaduživanju Republike Srbije i Građevinske direkcije u Beogradu za potrebe "Stepe Stepanovića" odnosno tog graditeljskog čuda 21. veka u Srbiji. Mi bismo zaista voleli da su se efekti, o kojima je pričano o tom projektu i argumenti koji su se koristili da bi se taj projekat predstavio kao projekat koji će podići građevinsku industriju u Srbiji, ostvarili. Međutim, efekti su od početka, čini nam se, do danas u potpunosti izostali. Hoćemo da čujemo da li će nam neko u Republici Srbiji reći koliko ćemo se puta po ovoj potrebi zadužiti i koliko će to do kraja da iznosi? Koliko će sutra kvadratni metar stana na toj lokaciji, koji neko hoće da kupi, da košta? Nama je ministar u načelnoj raspravi rekao da je zahvaljujući ovom projektu građevinska firma, odnosno građevinska industrija doživela rast od 17%. Za isti taj vremenski period koliko hiljada ljudi je ostalo bez posla? Jednostavno ne prepoznajemo gde su efekti te graditeljske ekspanzije. Čuli smo da je hiljadu malih građevinskih radnji uposleno i da radi. Hoćemo da vidimo efekte. Gde su efekti ove ekspanzije građevinske industrije na prihodnoj strani budžeta,u PDV, porezima i doprinosima? Šta se to dešava? Gde su efekti od svog novca koji uzimate na kontu države i budžeta Republike Srbije od stranih banaka pod nepovoljnim uslovima? Gospodin Mirović nije uračunao i onih 0,30% troškova za odobrenje kredita. To će takođe morati da se plati odmah. Da li zaista verujete da će ovaj posao dati efekta da ovo možemo u naredne tri ili četiri godine da vraćamo? Period otplate je tri godine. Sve stoji. Kome prodajete stanove u Beogradu? Pa, vi ste čak i Zakon o planiranju i izgradnji obesmislili. Izdavanje građevinskih dozvola je tendenciozno gotovo zaustavljeno, da ono što nije prodato da se proda pa tek onda da se uđe u proces i cikluse stvaranja novih stanova, proizvodnje, odnosno izgradnji prodaje. Kome ćete prodavati stanove? Pod kojim uslovima? Ko će biti sposoban da povlači kredite i da kupuje stanove na lokaciji "Stepa Stepanović"? Pod kojim uslovima? Dokle? Šta, država će subvencionisati kredite? Mi smo Nemačka ili Ruska država, ni ja ne znam koja druga država, pa to možemo da izdržimo? I bez ovih zaduženja od milijardu i po doveli ste javne finansije do pucanja. To dobro znate, ali nećete da kažete jer će da vas košta, to ima političku cenu. Onda nešto što možda u razvojnom smislu može u normalnoj državi da da efekat i uslov i smisao, kod nas se obesmisli. Nama je žao što ovakvim rečnikom moramo da govorimo, ne govorimo o sopstvenoj državi tako, ali govorimo o institucijama i onima koji je vode, koji su sve doveli do besmisla. Na postoji reč dovoljno vulgarna a primerena ovoj atmosferi koja može da se iskoristi za stanje naše ekonomije, naše privrede, naročito građevinskog sektora. Nama to smeta, ali vi niste sposobni da to promenite. Politika zaduživanja nas je dovela do ovde. Politika zaduživanja nas neće izvući iz ove krize. Hvala.
Dva minuta i 20 sekundi je iskorišćeno od vremena poslaničke grupe. Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandmane u istovetnom tekstu podnela je grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo i narodna poslanica Lidija Dimitrijević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandmane u istovetnom tekstu podnela je grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo i narodni poslanik Milorad Buha. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandmane u istovetnom tekstu podnela je grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo i narodni poslanik Vladan Jeremić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandmane u istovetnom tekstu podnela je grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo i narodna poslanica Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodna poslanica Vjerica Radeta. Izvolite.
Član 6. Predloga zakona treba brisati, kao i sve ostale članove zato što SRS smatra da je ovo loš zakon, loš pre svega po državu Srbiju po građane Srbije. Zašto je ovo loše, to možemo da posmatramo sa dva aspekta. S jedne strane, prezaduženost države, a samim tim i građana Republike Srbije je takva da, čuli ste i ovi vaši prijatelji iz MMF vam kažu da ste preterali, a oni su vas na to naterali, a kamoli neko ko je objektivan ekonomista i stručnjak šta može da vam kaže za ovo što radite. Ali, čak i kada ne bi bilo tog problema, a ima ga, naglašavamo, ovo vaše obrazloženje kako će gradnja na lokaciji Kasarne "Stepa Stepanović" biti jedan od prioriteta Vlade Republike Srbije i jedna od mera za prevazilaženje ekonomske krize u oblasti građevinarstva itd. je nešto što mi u SRS ne možemo da prihvatimo zato što su iskustva drugačija. Znate, hvalili ste se vi iz Vlade kako će inovirani Zakon o planiranju i izgradnji ubrzati gradnju po Srbiji, kako će to biti zamajac za razvoj Privrede itd, teoretski je to tačno, ali praksa je drugačija. Ministre, pretpostavljam da je i do vas došla informacija ovo što ste gradili ove stanove u Ivana Ribara na Novom Beogradu, zaključili ste sa ljudima ugovore na po 800 evra za kvadratni metar. Kasnilo se sa useljavanjem pet-šest meseci. Kada je došlo do toga da se ljudi usele, morali su da plate razliku, pa je kvadrat bio 1.200 evra, a ljudi su već uzeli kredite. Vi na isti način, kako funkcionišete kao država, odnosno vlast, tako terate i građane Srbije da funkcionišu, jer ako je neko platio 800 evra po kvadratu i došlo do toga da se useli, šta da radi, on kredit vraća. Kako da nađe novi, da plati 1.200 evra po tom istom kvadratu? Dakle, ne možemo da vam verujemo zato što su takva iskustva sa vama. Resorni ministar, gospodin Dulić, je govorio vezano za taj Zakon o planiranju i izgradnji, ali sve apsolutno u kontekstu ovog zakona i ovog člana o kojem govori, kako će izgradnja, u skladu sa vašim obrazloženjem, građevinska industrija će da procveta po tom novom zakonu, pa će onda da se izdaju građevinske dozvole u nekom mnogo brzom roku itd, i to nije bilo tako. Svi znamo da se po Srbiji gotovo ništa ne gradi, da se građevinske dozvole gotovo i ne izdaju zato što je zakon takav da ne može da se primenjuje na način kako ste nam obećava. Mi smo to znali kada je zakon donošen, ali ovih dana čujemo jedan biser kada je u pitanju to. Aleksandar Vučić priča on, kada bi, nedaj Bože, bio gradonačelnik, da osnuje neku kancelariju za brze odgovore, koja bi ubrzala postupak izdavanja građevinske dozvole i to zamislite kako. Građevinska dozvola se dobija u upravnom postupku. Upravni postupak traje 30 dana, po Zakonu o opštem upravnom postupku, a u izuzetnim slučajevima, kada je posebno složen postupak u pitanju, traje 60 dana. Vučić kaže da će njegova brza kancelarija to raditi za 90 dana. Znači, unapred krši Zakon o opštem upravnom postupku. Vi hoćete da zadužite i opet ćete reći – nezadužujemo mi državu, nego država garantuje, a pitao vas je malopre kolega Stevanović, ako vi garantujete za nečiji dug, a taj dug ne bude vraćen, to znači da ga ipak vi vraćate. Da li vi baš možete da garantujete da neće biti potrebe za ispunjavanjem ove garancije? Nisam sigurna da bi se iko u Vladi Republike Srbije usudio da javno kaže da garantuje, kao i za sve ove prethodne zakone i dugovanja o kojima smo govorili po ovim prethodnim tačkama dnevnog reda. Naravno, kao što reče kolega Mirović, nama je baš posebno sporna "Hypo Alpe Adria banka", posebno što je to državna banka države Austrije i prosto je neverovatno da vi hoćete Komercijalnu banku da budzašto uzmete od države, odnosno da je budzašto prodate onom suvlasniku, a sa druge strane hoćete da se zadužujemo da štitimo banku države Austrije. Da li to vama zvuči logično? Nije logično zaista. Ta "Hypo Alpe Adria banka" je poznata u ovom delu sveta i po aferama. Sanader je zaglavio u zatvoru. Pišu mediji da slično nešto može da se desi u Sloveniji, pa i u Srbiji, ali "Hypo Alpe Adria banka" je pokazala jednu svoju veliku neozbiljnost u državi Srbiji. Mediji su dosta pisali o tome. To je banka koja je Tomislavu Nikoliću kada je imao 58 godina dala kredit na 40 godina, da on navodno tim kreditom kupi stan od 190 kvadrata u onoj pametnoj zgradi na Novom Beogradu. Ne možemo imati poverenja u takvu banku. To je banka koja je pokazala da je neozbiljna i da je neodgovorna. Sad, ako Toma Nikolić ne vrati taj kredit, onda hajde da vidimo da se provuče kroz ovaj kredit, da jadna Hypo Alpe Adria bank ne bude oštećena. Naravno, zašto pominjemo Tomu Nikolića i taj njegov kredit? Zato što je on pokazao svu svoju osionost i bahatost pre dva dana u medijima kada je rekao da sud nije mesto gde će on odgovarati na optužbe protiv njega u sudskom postupku, a juče čovek reče da se više neće odazivati pozivima suda. Zamislite građani Srbije, ne daj Bože da takav dođe na vlast, kako bi se on silno i bahato ponašao. Možda samo zato što je postao master ekonomije, a vi gospodine ministre, molim vas da ovo shvatite kao poslaničko pitanje, utvrdite gde je on dobio tu diplomu, pošto Vikiliks kaže da je kupio diplomu. Hvala lepo.
Iskorišćeno pet minuta i 30 sekundi od vremena poslaničke grupe. Da li još neko želi reč? (Ne.) Na osnovu člana 157. stav 6. Poslovnika Narodne skupštine, Odbor za finansije podneo je amandman na član 6. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 7. amandmane u istovetnom tekstu podnela je Grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo i narodni poslanik Aleksandar Martinović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 8. amandmane u istovetnom tekstu podnela je Grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo i narodni poslanik Nemanja Šarović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 9 amandmane u istovetnom tekstu podnela je Grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo i narodni poslanik Boris Aleksić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 10. amandmane u istovetnom tekstu podnela je Grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo i narodni poslanik Dejan Mirović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Dejan Mirović.
Ponovo se radi o kreditu, o više nego spornom kreditu i skandaloznom kreditu sa Hypo Alpe Adria bank i jednostavno, kao što je gospodin Stevanović rekao, radi se u stvari o kreditu koji prelazi iznos od 7% u najmanjoj mogućoj računici. Ali, ako imamo u vidu da je u EU strahovita kriza i da će oni verovatno, ne verovatno, nego sigurno biti prinuđeni da štampaju novac, tj. Evropska centralna banka u Frankfurtu, da bi spasili ono što se naziva evro zona, doći ćemo do jednog logičkog zaključka da će euribor, koji je u ovom slučaju negde iznad 1%, ponovo doći možda na 5%, 6%, kao što je bio pre nekoliko godina i da će ovaj kredit koštati Vladu Republike Srbije i građane preko 10%, što je priznaćete klasičan primer lihvarskog kredita. U tom smislu, mi smatramo da je ovaj kredit loš, da će biti još lošiji i da neće doprineti nikakvom razvoju građevinske industrije, jer je jasno da će se on dati pre svega austrijskim firmama, kao što je bio slučaj sa građenjem mostova u Beogradu i na auto-putu Novi Sad – Beograd, nego će jednostavno taj kredit dovesti do daljeg urušavanja naše države, naše ekonomije i do porasta spoljnog duga koji već prelazi 24 milijarde evra. Zato smo protiv ovog kredita, zato smo protiv svih ovih kredita koji se nameću Vladi Republike Srbije, očigledno iz Evropske banke za obnovu i razvoj, iz EU, iz MMF i svih onih finansijskih institucija koje ništa dobro ne donose u ekonomiji Republike Srbije. Dakle, naš stav je principijelan, naš stav je zasnovan na ekonomskim argumentima i naš stav je zasnovan na razbijanju fraze da EU nema alternativu.
Iskorišćeno je minut i 50 sekundi od vremena poslaničke grupe. Da li još neko želi reč, pošto je ovo poslednji amandman po redosledu u pretresu u pojedinostima 4. tačke dnevnog reda? (Ne.) Ovim smo završili pretres o svim amandmanima i zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O DAVANjU GARANCIJE REPUBLIKE SRBIJE U KORIST JAPAN INTERNATIONAL COOPERATION AGENCY PO ZADUŽENjU JAVNOG PREDUZEĆA "ELEKTROPRIVREDA SRBIJE", BEOGRAD Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Zoran Krasić, Dragan Stevanović, Lidija Dimitrijević, Milorad Buha, Radojko Obradović i Vladan Jeremić. Primili ste mišljenje Vlade o p9odnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. S obzirom da je ovo poslednji predlog zakona o kojem ćemo imati raspravu, odnosno pretres u pojedinostima, na osnovu člana 90. obaveštavam narodne poslanike da ćemo prepodnevni deo sednice završiti kada završimo pretres u pojedinostima o upravo otvorenoj tački dnevnog reda. Ukoliko bude nešto posle 14,00 časova, na vreme da vas obavestim. Onda ćemo nakon zaključivanja pretresa u pojedinostima odrediti dan za glasanje. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Stevanović. Da li neko želi reč? (Da.) Narodni poslanik Dragan Stevanović.
Srpska radikalna stranka je, ako mogu tako da se izrazim, naš stav u odnosu na ovaj kredit i ovu garanciju kolateralna šteta jedne fiskalne odgovornosti koju je Vlada promovisala sve ove tri, četiri godine, koliko postoji, kada govorimo o ovoj vladi. Možda ponavljam nešto što bi u nekim drugim okolnostima zaista dalo efekta i smisla, ovoj vladi je pošlo za rukom i da to obesmisli. Neko je u toku prepodnevne rasprave govorio o nadljudskim naporima i uspesima EPS u 21. veku da obezbedi struju, odnosno kako u toj teškoj "zimskoj idili" nismo mogli, odnosno nismo imali potrebu da gasimo sijalice. Naš stav u odnosu na ovaj kredit zaista ne oslikava naš odnos prema delu EPS, koja je zaista pokazala da može da bude dobra kompanija, da u određenim uslovima može da radi, ali pre svega mora da se oslobodi neodgovorne evropske politike, koja je tišti i opterećuje, i opterećuje je i u poslovanju i u obimu, odnosno broju zaposlenih, sa druge strane neodgovornim postupcima javnih nabavki itd. Što se tiče ovog samog projekta, on nije sporan. Možda ne bismo mogli da osporavamo ni ročnost kredita, niti kamatu. Međutim, mi smatramo, ponavljam, da su javne finansije u Srbiji zategnute i da su dovedene do pucanja i da Republika Srbija ima prečih poslova u ovom trenutku da privede kraju, da ih reši, da bi mogla da daje garancije eventualno JP EPS i za ovakve stvari. Koliko god da vlast promoviše EPS, istovremeno treba da kaže da je za tu EPS jako malo korisnih stvari učinila za ovaj mandat. S jedne strane, ostali ste bez najvećeg izvorišta, da kažem, energenta, odnosno rudnog bogatstva. Zbog sticanja statusa kandidata čini nam se da ste Kosovo i Metohiju dali EU, da ćete ga i Šiptarima, za vas to nije sporno, nema tu razlike. Vi ste svi evropska porodica. Naš elektroenergetski sistem je objektivno doveden u pitanje, a reći ću vam i zašto sve to govorim. Sa druge strane, za uspostavljanje ili stavljanje u funkciju obnovljivih izvora energije za ceo svoj mandat i poslednjih 10 godina ništa niste radili ili ste jako malo uradili, a tamo gde ste radili strašne lobi grupe su prisutne i vrlo su mutne radnje. Investitori koji su mogli dobro da donesu i elektroprivredi i Republici Srbiji su zbog bahatog ponašanja pojedinaca oterani iz Srbije. Sve je to suštinski sistem elektroprivrede, odnosno EPS, energetski sektor u Srbiji dovelo na jedan ozbiljan način u pitanje. Sa druge strane, procene su da će već od 2015. godine Srbija biti u velikom problemu da sama za sebe obezbeđuje i proizvodi struju i postaće u tom smislu energetski još zavisnija nego što je danas. U jednom od članova ovog zakona piše da će sredstva za otplatu zajma obezbediti zajmoprimac iz sopstvenih prihoda. Slušajući pojedine koji danas donose odluke u EPS-u, znamo pod kojim cenama i pod kojim uslovima obezbeđuju iz uvoza robu, pod kojim uslovima i opterećenjem socijalne politike koju vodi ova država, tu istu svoju robu prodaju u Srbiji i pod kojim neekonomskim uslovima tu robu prodaju. Sumnjamo da će EPS pod ovakvom upravom biti u stanju da u vremenu pred nama proizvodi i prodaje sa jedne strane dovoljno da bi ova zaduženja mogao finansira i da svoje dugove vraća. Naravno, to podrazumeva da se kao i u Vladi Republike Srbije i u EPS-u dese promene, da se raščiste svi prljavi poslovi koji su u EPS-u prisutni, i vi to vrlo dobro znate, od Kolubare, pa da ne nabrajamo dalje, kako bi se EPS, kao jedan od najvažnijih resursa Republike Srbije, razvojnih šansi Republike Srbije, oslobodilo pritisaka neodgovorne i bahate politike i da se uvodeći red, polako i kroz vreme odgovornom politikom stavi na noge. Srpska radikalna stranka smatra da to može ne promenom personalnim, nego promenom suštinske politike, politike koja će odustati od politike EU, evropskih integracija, politike koja nas je zaista opteretila obavezama prema njima. Smatramo da te promene mogu da dovedu Srbiju u jednu mnogo bolju poziciju, mnogo bolji položaj, gde će pre svega, društvo i država početi da žive lakše. Hvala.
Tri minuta i 20 sekundi iskorišćeno od vremena poslaničke grupe. Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Lidija Dimitrijević. Da li neko želi reč? (Da.) Narodna poslanica Lidija Dimitrijević.
Dame i gospodo narodni poslanici, mi smo podneli amandmane kojima želimo da nijedna garancija ne bude izdata i ovo je drugi dan kako o tome govorimo. Što se tiče ove garancije za zajam, radi o 28,2 milijarde jena japanskih, ili negde oko 252 miliona evra. Svesni činjenice da je javni dug prešao zakonom ograničeni iznos, podneli smo amandmane da se sve ove garancije ne izdaju. Ono što je jako važno oko ovog zajma jeste, da bi predstavnici vlasti trebali da naprave paralelu između nekih drugih zajmova koje su uzimali od svojih takozvanih evropskih prijatelja i njihovih banaka i paralelu sa ovim zajmom. Svakako će doći do zaključka da postoje finansijske institucije na nekim drugim mestima, da to nisu evropske ili američke institucije, kod kojih se krediti mogu dobiti pod povoljnijim uslovima, no što je to slučaj sa njima. Međutim, morali smo da na ovaj kredit podnesemo amandmane, da ova garancija ne prođe, jer smo svesni da je na kraju prošle godine javni dug bio iznad zakonom dozvoljenog nivoa. Kako se veliko zaduživanje odrazilo na ekonomsku stvarnost, imaju prilike da osete svi građani na svojoj koži. Sve argumente koje smo izneli su iz ocene Fiskalnog saveta, koja je Narodnoj skupštini stigla 21. februara. Takođe, nepopularni MMF je dao svoje negativne ocene, da ova vlast neke stvari koje joj odgovaraju poštuje, a da neke dogovore koji joj ne odgovaraju krši. Međutim, kada se već ušlo u aranžman sa njima, neke se preporuke sprovode, neke ne. Imali smo prilike da zbog nekih negativnih stvari i kritika MMF vidimo da su izašli pred Vladu Srbije sa predlozima da se poveća radni vek u Srbiji i da je jedna od mogućih preporuka naredno povećanje PDV. Naravno, mi smo svesni da sada pred izbore ova vlast to sigurno neće i da su dogovori sa MMF u neku ruku zamrznuti dok se ne formira nova vlada. Sve to ima svoje, svesni smo mi toga svega, ali je jako velika neizvesnost šta će od njihovih preporuka biti prihvaćeno i kakva sudbina čeka građane Srbije, ako nastave da je vode ljudi koji su do sada ili neki drugi takozvani eksperti iz ekonomije. Zahvaljujem.
Minut i 30 sekundi iskorišćeno od vremena poslaničke grupe. Reč ima narodni poslanik Dejan Mirović. Izvolite.
Ovaj izvanredni amandman gospođe Lidije je posledica našeg principijelnog stava da smo protiv daljih zaduživanja Republike Srbije, pa čak i ako se radi o Japanu koji nije u EU. Zašto je takav naš stav? Najbolji primer je upravo japanska država koja ima negde preko 200% javnog duga u odnosu na BDP i 20 godina, i ako ima izvanrednu privredu i tehnologiju, ne može da izađe iz recesije, jer taj javni dug uništava i privredu i izvozne potencijale koji su, priznaćete, mnogo jači i mnogo veći nego oni u Republici Srbiji. Što se tiče javnih preduzeća, mi smo za neoliberalni koncept i ne smatramo da sada u ovom trenutku kada je taj koncept propao na zapadu treba uništavati javna preduzeća. Protiv smo daljeg zaduživanja. Smatramo da postoje i drugi načini da se pomogne javnim preduzećima, a taj način je ukidanje štetnog Zakona o kontroli državne pomoći koji je nametnula EU i koji je doveo do toga da od 2008. do 2010. godine, negde oko 200 miliona evra su manja davanja za naša javna preduzeća, za našu industriju i poljoprivredu zbog zahteva EU. Tu je pravi problem. Taj se problem ne može rešiti daljim zaduživanjima, bilo kod japanskih banaka, bilo kod banaka iz SU, već jednom principijelnom i odgovornom politikom koja će shvatiti da i evropski zakoni i tzv. evropski standardi su štetni za našu industriju, za naša javna preduzeća, za našu poljoprivredu. Kada ovo bude Vlada Republike Srbije bude imala u vidu, onda neće biti potrebe za ovakvim lošim zaduživanjem. Zahvaljujem.
Iskorišćeno je jedan minut i 50 sekundi od vremena poslaničke grupe. Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Buha. Da li neko želi reč? (Ne.) Narodni poslanik Radojko Obradović je podneo amandman kojim je predložio da se posle člana 4. doda novi član 4a. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Radojko Obradović. Izvolite.
Zahvaljujem se gospođo Čomić, dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, sve u ovom paketu od 13 zakona o kojima danas raspravljamo nedostaje jedna bitna stvar. U amandmanu sam predložio da se svi ovi zakoni usklade sa Zakonom o budžetskom sistemu, jer ovim zakonima nedostaje analiza uticaja na javni dug i nedostaju svi oni ekonomski efekti, i pozitivni i negativni. Pozitivni – da li je predviđen bilo kakav rast zaposlenosti i rast BDP o zaduživanjima? Negativni efekti – kolike su ukupne kamate i koliki su ukupni troškovi zaduživanja kao i kako to utiče na javni dug. Amandman nije prihvaćen uz obrazloženja da to nije dovoljno jasno i da to nije potrebno. Kada pogledamo ovih 13 zakona, odmah kažem da nedostaju efekti u pogledu na ekonomiju, i na radna mesta, a na ukupno zaduživanje. Mogu da zaključim samo jednu stvar, da Vlada na kraju svog mandata, kao i na svom početku nema nikakve prioritete. Praktično ovih 13 zakona predviđaju zaduživanja za svaku različitu oblast. Posmatrano pojedinačno, možemo da kažemo da je potrebno ulagati u zdravstvo, obrazovanje, građevinarstvo, elektro-energetski sistem, u izgradnju puteva, šta god hoćete. Osnovno je pitanje – da li država ima snage da se izbori sa tako nagomilanim obavezama i kakve su cene koje su rezultat toga. Konkretno posmatrano, zakon koji predviđa zaduživanje EPS je jedan od retkih zakona za koji sam siguran da je rukovodstvo EPS obezbedilo i garantovalo vraćanje ovog duga. Mnogo je rečitije nego što je to u zakonu rečeno, je rekao direktor EPS. On je predvideo da cena struje u Srbiji treba da poskupi za 60%. Pošto će cena struje da skoči, praktično, 60%, jasno je da je to model za vraćanje duga. Da li je to tako? Ako pogledamo poslovne rezultate EPS-a, za 2011. godinu još uvek nemamo, u 2010. godini EPS je imao gubitak od tri milijarde i 200 miliona dinara, 30 miliona evra. Ako neko ima gubitak, potpuno je jasno da on taj dug ne može da vraća, osim ako se ne predvidi podizanje cene struje. Dolazimo do pitanja - kolika je cena struje? Pričam naravno o Elektroprivredi Srbije, odnosi se na bilo koje javno preduzeće u Srbiji. Možemo da pričamo o ceni putarine, o ceni bilo koje usluge, jer cene se podižu na mala vrata. Javni prevoz je u Beogradu poskupeo za 7%. Kako? Karta je ostala ista. Karta košta 60 dinara, ali se sad primenjuje sistem "Bus-plus" i više ne možete da kupite pojedinačnu kartu, nego morate da kupite karticu koja košta 40 dinara i važi za 10 dopunjavanja. Svaka karta umesto 60 sada košta 64 dinara, iako je nominalno vama vožnja ostala ista, ali ta usluga košta. Slična stvar je sa i Elektroprivredom Srbije. Elektroprivreda se setila jedne genijalne stvari. Kada pogledate račun za struju i kada pogledate izjave čelnika Elektroprivrede o ceni struje, one cenu izražavaju bez PDV, jer kažu to je naša cena, a mi nemamo mi ništa sa PDV, PDV je stvar države. To je genijalno, jer gorivo nije u stvari 140 dinara, gorivo u Srbiji je 65 dinara, jer su akcize i PDV 70 i nešto dinara. Slično je i sa hlebom, hleb nije 50 dinara nego 18% manje. Druga stvar, nema Zorana Šamija, on je matematičar, ali je tu gospođa Čomić, ona je fizičar. Ovo je jedan tipičan račun za struju. Prosečna četvoročlana porodica iz Srbije. Cena više tarife je pet dinara bez PDV, cena niže tarife je 1,24. Niža tarifa važi od 00.00 do 08.00 ujutru. Svi oni računi koje sam ja kontrolisao imaju 10 puta veću potrošnju u odnosu na nižu tarifu. Pri tom je 350 kilovata granica između jedne i druge tarife, odnosno 1.500 za ove najskuplje. Ne znam ni jednu porodicu, ni jedan račun koji sam video koji nije probio, pričamo o gradskim porodicama koje imaju drugačiju potrošnju. Vrlo je teško u stambenim zgradama obezbediti grejanje na čvrsto gorivo itd. Naravno, u cenu se ne računa obračunska snaga, pa se ne obračunava naknada za merno mesto, pa kada sve to uzmete u obzir, pa kad dodata PDV, onda za taj prosečan račun od 500 kilovata vi dobijete da mu je cena 7,5 centi po jednom kilovatu. Kako su oni sračunali tih 0,5 to mi uopšte nije jasno. Kad pogledate cene na berzi, u Nemačkoj, kreću se 0,6 evro centi za jedan isti kilovat, naravno sa uključujućim porezima. Ako mi struju proizvodimo od vode i od uglja. Voda je naša, ugalj je naš, ako radnici u EPS imaju značajno veće plate nego u privredi Srbije, ali je to daleko manje od radnika u Elektroprivredi Nemačke, kako to da je cena ista? Gde je taj doprinos domaćeg rada, cene i električne energije. Gde je doprinos i kako treba cena da poskupi 60%? Naravno, direktor EPS je vrlo vešto rekao da to neće biti do izbora, to će biti posle izbora. Do izbora nećemo da poskupimo, ali čim prođu izbori, taj sledeći neka vidi, naročito kada mu ostavimo ovih 300 miliona koje danas usvajamo kao kredit, a pri tom EPS pravi gubitak, a pritom je EPS jedna od najboljih firmi koju imamo. Rekli ste – ovo neće vraćati građani, ovo će vraćati javna preduzeća. Vraćaju i ja. Podignite mi platu dva puta, pa da vidite kako ću lako da se zadužujem i kako ću da vraćam. Ovo će vraćati građani, kao što se spašavanjem javnih preduzeća, štiteći njihovu neefikasnost mi uništavamo radna mesta u privredi. U poslednje četiri godine je 400 hiljada ljudi ostalo bez radnih mesta, to su podaci kojima barata PKS. Za to vreme su javna preduzeća i javni sektor imali nova radna mesta. To je rešenje i za penzioni sistem i za sve druge sisteme. U Srbiji danas, ono što je neverovatno, ovo je 21 vek, 2012. godina, ne znamo koliko Srbija duguje. Jednu metodologiju ima Vlada Republike Srbije, potpuno drugu metodologiju ima NBS, treću metodologiju ima Fiskalni savet. Vlada tvrdi da dug Narodne banke nije javni dug zato što će Narodna banka te dugove da vrati. To je tačno. Ako bude zapala u finansijsku krizu, onih 1,6 milijardi evra povučenih od MMF će se vratiti tako što će se emitovati novac. Tu postoji samo mali problem. MMF ne prima dinara, nego prima čvrstu valutu, a kad odete u banku ili menjačnicu da zamenite dinar za čvrstu valutu, onda vam se desi ono što se dešava danas, da kurs ide gore. Ko onda vraća te dugove, ako ne svi mi zajedno? Druga stvar je sa ovim garancijama. Samo prošle godine je bilo sedam milijardi dinara koje su iz budžeta otišle na troškove aktiviranih garancija. Ne treba da gajimo iluziju. Putevi Srbije ne mogu da vrate kredite, naročito na ako posluju na način na koji posluju danas. Većina javnih preduzeća ne može da posluje, osim ako ne primene onu formulu kada nam objašnjavaju zašto su im plate toliko velike. Kaže – mi nismo na budžetu. Naravno da nisu na budžetu ako imaju javno ovlašćenje i ako imaju monopol u svojim sektorima, onda nisu na budžetu. Neće niko da bude na budžetu. Lako je ne biti na budžetu, ali odakle oni zarađuju ta sredstva i na koji način guše funkcionisanje privrede? Samo poslednje četiri godine javni dug je povećan, što se tiče Vlade šest milijardi, što se tiče Republike Srbije osam milijardi evra, bez ovih 1,5 milijardi o kojima danas raspravljamo. Problem je nastao sa MMF zato što su garancije koje su usvojene u budžetu veće nego one što su definisane. Ovo je jedan od njih. Pošto Vlada nema prioritet, odnosno prioritet ima svaka od stanaka u koaliciji, kada pogledate ova zaduženja vrlo jasno ćete videti koje preduzeće pripada kojoj stranci. I stranke definišu svoje prioritete, je li tako gospodine ministre? Niste pričali o nekom drugom, nego ste pričali o preduzeću koje vodi vaša stranka. Reč niste rekli o drugim kreditima koji se tiču direktora koje su predložile neke druge stranke. Pričali ste samo o preduzeću gde je vaš kadar direktor. To nije sporno, ne mora da bude sporno, Vlada vas je ovlastila, vi o tome pričate. Hajde da ne bude nikakvih dilema. Osma milijardi evra je povećano zaduženje Srbije, zovite ga kako god hoćete. Budućnost ove zemlje je zajednička, i vaša i moja, i sve stranke koje ovde sede su bile ili vlast ili opozicija, ponovo će neki biti vlast, neki će ponovo biti opozicija, ali ćemo svi deliti zajedničku budućnost. Osam milijardi evra su uzete kao krediti, garancije, zovite kako god hoćete, podrška deviznim rezervama, čemu god hoćemo. To ćete vraćati vi, ja, vaša, moja deca. Šta je rezultat tih osam milijardi evra? Četiri stotine hiljada radnih mesta manje u privredi i BDP koji je danas manji nego što je bio pre četiri godine. Ove godine ne da neće biti rasta od 1,5%, daj Bože da bude nula. U Srbiji se nova radna mesta otvaraju ako je rast veći od 5%. O takvom rastu možemo da sanjamo tek za nekoliko godina. Do tada ćemo gubiti radna mesta. Situacija, upoređujemo se sa Grčkom, upoređujemo se sa nekim drugim zemljama vezano za procenat javnog duga. Javni dug nije matematika i nije čisto matematička veličina. Stvar je daleko ozbiljnija. Da li postoje uslovi da 2012, 2013, 2014. godine deficit bude manji nego što je danas? Ne postoje. Samo za penzije iz budžeta ide skori tri milijarde evra. Tako će ići i ove godine i sledeći i ko zna još koliko godina unapred, bez šanse da se taj problem reši, jer problem penzionera u Srbiji se povećava po stopi od jedan do 1,5% godišnje, bez obzira što su penzije zamrznute i što se obezvređuju, ali to nije način da se taj problem reši. Na način na koji je Vlada vodila politiku rešavajući samo probleme budžeta, troškovi servisiranja javnog duga su rasli iz godine u godinu. Samo ove godine je potrebno oko 600 miliona evra za servisiranje kamata. To je dva puta više nego što je predviđeno ovim kreditom kojim se EPS valjda stavlja na noge ili šta već, a da bi se glava držala iznad vode, Srbiji je potrebno da se zaduži šest milijardi evra ove godine da bi samo ostala na nuli. Toliko su one obaveze koje dospevaju, toliko je potrebno za refinansiranje postojećih obaveza i bilo čega. Da li vi verujete da će privreda biti u stanju da sledeće godine omogući da se budžet puni više nego danas? Sigurno da ne, kao i cena struje. Šta će da se desi ako cena struje poskupi 60%? Šta će da se desi ako PDV skoči za nekoliko procenata? Da li u Srbiji postoji nekakav rezervoar finansijskih sredstava, pa svaka porodica onda uzima koliko je potrebno da bi se ta sredstva nadoknadila? Sigurno da ne i posledice neće biti jednoznačne. Ako se podigne PDV i ako se podigne cena struja, onda su to posledice koje nisu linearne i to nije linearna funkcija. Podizanje cene struje za 60% ne znači rast prihoda za 60%, to je valjda svakome jasno. Onda je osnovno pitanje šta je rešenje? Da li rešenje postoji? Naravno da postoji, samo što je to rešenje prilično bolno. Nekada davno, kada je Nikola Pašić bio predsednik Vlade, Vlada je bila u krizi i, naravno, kralj ga je pozvao na konsultacije i, kada je saslušao kako je situacija crna, pitao ga je – gospodine predsedniče Vlade, ima li spasa? Predsednik Vlade je rekao – naravno, ima spasa, ali se nama ne izlazi. U tome je problem. Nisu hteli da napuste Vladu. Ima li spasa? Naravno da ima spasa, ali su spas sve one mere koje je neophodno napraviti da bi se situacija rešila. Potpuno je jasno da je javni sektor preglomazan i da Srbija to ne može da izdrži. Potpuno je jasno da su brojne agencije potpuno usložile brojne procedure, napravile brojne parafiskalne namete, da su iskomplikovale funkcionisanje privrede i života uopšte. Potpuno je jasno da je javni sektor, možda je on neophodan ovakav, ali Srbija danas to ne može da izdrži. Potpuno je jasno da javna preduzeća u ovakvoj formi ne mogu da opstanu. Preduzeća su neefikasna, smenimo direktora. A šta radi upravni odbor? Upravni odbor je ta transmisija, ne treba direktor da odgovara Vladi. Valjda upravni odbor predstavlja osnivače i vlasnika u tom javnom preduzeću. Za šta je radio upravni odbor? Kako je dozvolio upravni odbor da o takvim stvarima pričamo? Pogledajte samo izveštaj DRI. Državna revizorska institucija je napisala izveštaj za javna preduzeća, većinu ovih o kojima danas raspravljamo, i napisala je za neke lokalne samouprave. Kada čitate taj izveštaj, recimo, prosečan izveštaj ima 150 strana, na svakoj strani ima minimum po tri preporuke da se neke stvari rade loše. Pogledajte, boldovane su, zacrnjene su preporuke. Ti izveštaji su više crni nego što su beli. Dok god to bude tako, dok god ne budemo razgovarali jasno, jednostavno, stvari će se samo komplikovati. Kako je moguće da ne znamo koliki je javni dug? Pa saberemo, na jednoj strani stavimo šta dugujemo, a na drugoj šta imamo, podvučemo crtu i vidimo. Pa nije to matematika, to su krediti koji moraju da se vraćaju. To je ovaj kredit. Ne postoji jedno slovo u ovom zakonu vezano za kredit Elektroprivrede koji kaže da li će taj kredit napraviti da Elektroprivreda funkcioniše efikasnije, da bude bolje, da otvori sto novih radnih mesta, da omogući da BDP poraste 0,1%. Ne, nema reči o tome. U situaciji kada imamo rast BDP od 0,5%, onda je svaki kredit za Srbiju skup. Nema tog kredita i nema te privrede koja može da pravi profitne stope od 10% ili 15%, ako je reč o legalnoj proizvodnji i o legalnoj privredi. To ne postoji. Sa druge strane, direktno Vlada Republike Srbije potkopava bankarski sistem i potkopava privredu. Kako? Tako što Vlada Republike Srbije, da bi punila budžetski deficit, plaća kamate po 12, 13, 14, 15%. Poznato je da se zaduživanje kod države tretira kao najmanje rizično i za to nisu potrebne sve one rezervacije koje su potrebne za finansiranje privrede. Ako se Vlada finansira po 14%, onda privreda može da se finansira samo po 5% ili 6% većoj stopi. To onda znači dugoročno. Meni je potpuno čudno kako se pravimo da nije tako. Dok god ne bude govorili jasno i jednostavno, to će biti problem. Zašto privreda da podigne cenu struje za 60%? Da bi vratila ovaj kredit. Da li mi imamo bilo kakvo obrazloženje? Ja sam građevinski inženjer. Kada dođete da konkurišete za neki posao u inostranstvu, za svaku cenu morate da napravite analizu cene i morate investitoru da pokažete kako ste došli do cene za bilo koju vrstu radova u građevinarstvu. Kolika je proizvodnja cena struje hidroelektranama i u termoelektranama u Srbiji? Da li imamo tu cenu? Da li je broj zaposlenih optimalan ili ih ima više? Tek nakon toga možemo da pričamo šta je pozitivno i šta je negativno zaduživanje. Dok god je to tako, ovi krediti će biti usvojeni, to će se izglasati, preduzeća će i dalje ostati neefikasna, javni dug će da poraste, nećemo priznati da je toliki, reći ćemo da je manji, napravićemo novu metodologiju koja će da objasni da nije granica 45 nego je 75, kada stignemo do 75 napravićemo novu metodologiju koja će da objasni da je ta garancija porasla još, dok ne budemo u situaciji u kojoj je većina zemalja EU. Samo nemojte da kažete da to neće plaćati građani, jer sve o čemu mi raspravljamo plaćaju građani. Vlada nema svoje pare, nego su to pare svih nas koje se skupe na jedno mesto i Vlada ih troši na najbolji mogući način. Nažalost, i na kraju mandata ne vidimo da je ova Vlada bilo šta naučila. Nažalost, svi ključni problemi i sva ključna rešenja ostaju za neke sledeće vlade, a od njihove spremnosti zavisi kako ćemo u budućnosti živeti.
Zahvaljujem. Iskorišćeno je vreme zamenika predsednika poslaničke grupe i pet minuta od vremena poslaničke grupe. Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Vladan Jeremić. Da li neko želi reč? (Ne.) Ovo je poslednji amandman u pretresu. Pošto smo ovim završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u Danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, u pojedinostima i u celini. Pre nego što završimo rad u današnjem prepodnevnom delu, obaveštavam vas o određivanju Dana za glasanje. Pošto je Narodna skupština završila raspravu o tačkama dnevnog reda sednice, saglasno članu 87. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, određujem sredu 29. februar 2012. godine, sa početkom u 17,00 časova, kao Dan za glasanje o tačkama dnevnog reda sednice Drugog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2012. godini. Hvala vam. Za danas završavamo rad i molim sve narodne poslanike da u 17,00 časova budemo u sali Narodne skupštine, da bi moglo da otpočne glasanje o raspravljenim tačkama dnevnog reda. Hvala vam.
Poštovane dame i gospodo narodni poslanici pre nego što pređemo na odlučivanje o tačkama dnevnog reda sednice potrebno je da utvrdimo kvorum. Saglasno članu 88. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine kvorum za rad Narodne skupštine za glasanje postoji ako je na sednici Narodne skupštine prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Molim vas da ubacite identifikacione kartice u jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da nas je 126, odnosno da postoje uslovi za rad. Prelazimo na izjašnjavanje po 1. tački dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O DAVANjU GARANCIJE REPUBLIKE SRBIJE U KORIST SOCIETE GENERAL BANKA SRBIJA A.D. BEOGRAD, ERST GCIB FINANSE I B.V. AMSTERDAM, UNICREDIT BANK SRBIJA A.D. BEOGRAD I AIK BANKE, A.D. NIŠ PO ZADUŽENjU GALENIKE A.D. BEOGRAD Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima pre prelaska na odlučivanje podsećam vas da Narodna skupština prema članu 105. stav 3. tačka 4. Ustava Republike Srbije odlučuje većinom glasova svih narodnih poslanika o zakonima kojima se uređuje javno zaduživanje. Stavljam na glasanje predlog ovog Zakona o davanju garancije. Od 127 narodnih poslanika, 126 je za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika prihvatila Predlog zakona u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Stevanović. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, jedan za. Amandman nije prihvaćen. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Lidija Dimitrijević. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Buha. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Vladan Jeremić. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 6. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Molim da se izjasnimo. Od 129 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Molim da se izjasnimo. Od 127 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Molim da se izjasnimo. Od 127 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Boris Aleksić. Molim da se izjasnimo. Od 127 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Podsećam vas da je članom 9. Predloga zakona predviđeno da ovaj zakon stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku Republike Srbije". Prema članu 196. stav 4. Ustava Republike Srbije zakoni i drugi akti stupaju na snagu najranije osmog dana od dana objavljivanja i mogu da stupe na snagu ranije samo ako za to postoje naročito opravdani razlozi utvrđeni prilikom njihovog donošenja. Stavljam na glasanje predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Od 127 narodnih poslanika, 127 za. Konstatujem da je Narodna skupština posebno odlučila da postoje naročito opravdani razlozi za stupanje zakona na snagu u roku kraćem od osam dana od dana njegovog objavljivanja. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona u celini. Od 127 narodnih poslanika, 126 za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist Societe General banka Srbija a.d. Beograd, Erste GCIB Finance i B.V. Amsterdam, UniCredit Bank Srbija a.d. Beograd i AiK banke, a.d. Niš po zaduženju Galenike a.d. Beograd. Prelazimo na izjašnjavanje po 2. tački dnevnog reda – PREDLOGA ZAKONA O DAVANjU GARANCIJE REPUBLIKE SRBIJE U KORIST KOMERCIJALNE BANKE A.D. BEOGRAD PO ZADUŽENjU AKCIONARSKOG DRUŠTVA ZA VAZDUŠNI SAOBRAĆAJ "JAT" AIRWAYS A.D. BEOGRAD Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima pre prelaska na odlučivanje podsećam vas da Narodna skupština prema članu 105. stav 3. tačka 4. Ustava Republike Srbije odlučuje većinom glasova svih narodnih poslanika o zakonima kojima se uređuje javno zaduživanje. Stavljam na glasanje predlog ovog zakona. Od 127 narodnih poslanika, 127 za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu Pre prelaska odlučivanje o amandmanima podsećam vas da je Zakonodavni odbor na osnovu člana 163. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine odbacio amandmane na član 1. koji su u istovetnom tekstu podneli narodni poslanik Zoran Krasić, grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo, te se o njima i ne glasa. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 2. amandman su u istovetnom tekstu podneli narodni poslanik Dragan Stevanović i grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 127 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman su u istovetnom tekstu podneli narodni poslanik Lidija Dimitrijević i grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 127 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 4. amandman su u istovetnom tekstu podneli narodni poslanik Milorad Buha i grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 127 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 5. amandman su u istovetnom tekstu podneli narodni poslanik Vladan Jeremić i grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 127 narodnih poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Podsećam vas da je članom 5. Predloga zakona predviđeno da ovaj stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku Republike Srbije". Prema članu 196. stav 4. Ustava Republike Srbije zakoni i drugi akti stupaju na snagu najranije osmog dana od dana objavljivanja i mogu da stupe na snagu ranije samo ako za to postoje naročito opravdani razlozi utvrđeni prilikom njihovog donošenja. Stavljam na glasanje predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Od 127 narodnih poslanika, 127 za. Konstatujem da je Narodna skupština posebno odlučila da postoje naročito opravdani razlozi za stupanje zakona na snagu u roku kraćem od osam dana od dana njegovog objavljivanja. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona u celini. Od 127 narodnih poslanika, 127 za. Konstatujem da je Narodna skupština posebno odlučila da postoje naročito opravdani razlozi za stupanje zakona na snagu u roku kraćem od osam dana od dana njegovog objavljivanja. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona u celini. Od 127 narodnih poslanika, 126 za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika prihvatila Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist Komercijalne banke a.d. Beograd po zaduženju Akcionarskog društva za vazdušni saobraćaj "JAT" Airways" a.d. Beograd. Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda, pošto je Narodna skupština obavila pretres predloga zakona u načelu i pojedinostima, a pre prelaska na odlučivanje podsećam da Narodna skupština prema članu 105. stav 3. tačka 4. Ustava Republike Srbije odlučuje većinom glasova svih narodnih poslanika o zakonima kojima se uređuje javno zaduživanje. Stavljam na glasanje Predlog ovog zakona. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, 127 je za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika prihvatila predlog zakona u načelu. Pre nego što pređemo na odlučivanje o amandmanima, podsećam vas da je Zakonodavni odbor na osnovu člana 163. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine odbacio amandman na član 1. koji je podneo narodni poslanik Zoran Krasić, tako da se o navedenom amandmanu saglasno članu 163. stav 4. Poslovnika neće glasati. Mi prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Stevanović. Od 127 poslanika, za amandman nije glasao niko. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Lidija Dimitrijević. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Buha. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Vladan Jeremić. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Molim narodne poslanike da se izjasne. Od 127 poslanika, svih 127 je za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist "Unicredit" Srbija a.d. Beograd za izgradnju Aneksa hangara 2, dovođenja u radnu funkciju, održavanje i opravke za već osvojen tip aviona Beoing 737 NG i opremanje u cilju osvajanja održavanja i opravke aviona tipa Airbus 320 po zaduženju Jat-tehnika d.o.o. Beograd. Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda. Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima a pre nego što pređemo na odlučivanje, podsećam vas da je članom 105. stav 3. tačka 4. Ustava Republike Srbije predviđeno da Narodna skupština odlučuje većinom glasova svih narodnih poslanika o zakonima kojima se uređuje javno zaduživanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o davanju garancija. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, za je glasalo 126. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, a pre prelaska na odlučivanje o amandmanima podsećam da je Zakonodavni odbor na osnovu člana 163. stav 2. Poslovnika odbacio amandmane na član 1. koji su u istovetnom tekstu podneli grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo i narodni poslanik Zoran Krasić. Odbačeni amandmani ne mogu biti predmet rasprave o njima nećemo glasati i prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 2. u istovetnom tekstu podnela je grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo i narodni poslanik Dragan Stevanović. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, dvoje je glasalo za. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandmane u istovetnom tekstu podnela je grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo i narodni poslanik Lidija Dimitrijević. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 4. amandman u istovetnom tekstu podnela je grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo i narodni poslanik Milorad Buha. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 5. amandmane u istovetnom tekstu podnela je grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo i narodni poslanik Vladan Jeremić. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 6. amandmane u istovetnom tekstu podnela je grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo i narodni poslanik Vjerica Radeta. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na osnovu člana 157. stav 6. Poslovnika Narodne skupštine Odbor za finansije podneo je amandman na član 6. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, 126 je glasalo za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika prihvatila amandman. Na član 7. amandmane u istovetnom tekstu podnela je grupa od 21 poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo i narodni poslanik Aleksandar Martinović. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 8. amandmane u istovetnom tekstu podnela je grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo i narodni poslanik Nemanja Šarović. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 9. amandmane u istovetnom tekstu podnela je grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo i narodni poslanik Boris Aleksić. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 10. amandmane u istovetnom tekstu podnela je grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo i narodni poslanik Dejan Mirović. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Podsećam da je članom 10. Predloga zakona predviđeno da zakon stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku RS". A povodom člana 196. stav 4. Ustava Republike Srbije i člana 160. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, zakoni i drugi opšti akti stupaju na snagu najranije osmog dana od dana objavljivanja i mogu da stupe na snagu ranije samo ako za to postoje naročito opravdani razlozi utvrđeni prilikom njihovog donošenja. Stavljam na glasanje Predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, za predlog je glasalo 126. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika utvrdila da postoje naročito opravdani razlozi da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku RS". Stavljam na glasanje Predlog zakona o davanju ove garancije. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, svih 127 je za. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist HypoAlpe-Adria Bank a.d. Beograd i Societe Generale bank Srbija a.d. Beograd za izmirivanje obaveza građevinske direkcije Srbije d.o.o. Beograd po osnovu ugovora o kreditu za izgradnju stambeno poslovnih objekata na lokaciji kasarne "Stepe Stepanović" u Beogradu. Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda. Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i pojedinostima, pre nego što pređemo na odlučivanje, podsećam vas da je članom 105. stav 3. tačka 4. Ustava Republike Srbije predviđeno da Narodna skupština odlučuje većinom glasova svih narodnih poslanika o zakonima kojima se uređuje javno zaduživanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona. Od 131 poslanika, 130 za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika prihvatila Predlog zakona, u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, pre prelaska na odlučivanje o amandmanima podsećam vas da je Zakonodavni odbor, na osnovu člana 163. stav 2. Poslovnika, odbacio amandman na član 1. koji je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Odbačeni amandman ne može biti predmet rasprava i o njemu se ne glasa, što je u skladu sa članom 163. stav 4. Poslovnika. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Stevanović. Molim da se izjasnimo. Od 131 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Lidija Dimitrijević. Molim da se izjasnimo. Od 131 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Buha. Molim da se izjasnimo. Od 131 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Narodni poslanik Radojko Obradović podneo je amandman kojim je predložio da se posle člana 4. doda novi član 4a. Molim da se izjasnimo. Od 131 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Vladan Jeremić. Molim da se izjasnimo. Od 131 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona, u celini. Molim da se izjasnimo. Od 131 poslanika, 130 za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona o davanju garancije u korist Japan international Cooperation Agency po zaduženju javnog preduzeća "Elektroprivreda Srbije", Beograd. Prelazimo na 6. tačku dnevnog reda. Pošto je Narodna skupština obavila jedinstveni pretres, a pre prelaska na odlučivanje podsećam vas da, prema članu105. stav 3. tačka 6. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika odlučuje o zaključivanju i potvrđivanju međunarodnih ugovora. Stavljam na glasanje Predlog o potvrđivanju ugovora. Molim vas da se izjasnimo. Od 127 poslanika, 126 za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika prihvatila Predlog zakona, u načelu. Pre prelaska na odlučivanje o amandmanima podsećam vas da je Zakonodavni odbor, na osnovu člana 163. stav 2. Poslovnika, odbacio amandman koji je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo na član 1. a prema članu 163. stav 4. Poslovnika o odbačenim amandmanima se ne glasa. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 2. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju ugovora o garanciji između Republike Srbije i Evropske investicione banke "Grad Beograd most na Savi/A, Grad Beograd most na Savi/B i prilazni putevi", u celini. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, 126 za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona o potvrđivanju ugovora o garanciji između Republike Srbije i Evropske investicione banke "Grad Beograd most na Savi/A, Grad Beograd most na Savi/B i prilazni putevi". Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda. Pošto je Narodna skupština obavila jedinstveni pretres o Predlogu zakona, a pre prelaska na odlučivanje podsećam vas da, prema članu105. stav 3. tačka 6. Ustava Republike Srbije, odlučuje većinom glasova svih narodnih poslanika o zakona kojima se uređuje zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora. Stavljam na glasanje Predlog zakona. Molim vas da se izjasnimo. Od 127 poslanika, 126 za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika prihvatila Predlog zakona, u načelu. Pre prelaska na odlučivanje o amandmanima podsećam vas da je Zakonodavni odbor, na osnovu člana 163. stav 2. Poslovnika, odbacio amandman na član 1. koji je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo a saglasno članu 163. stav 4. Poslovnika o odbačeni amandmani ne mogu biti predmet rasprave i o njima se ne glasa. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 2. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, troje za. Amandman nije prihvaćen. Na član 3. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, niko za. Amandman nije prihvaćen. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Molim da se izjasnimo. Od 127 poslanika, 127 za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona o potvrđivanju ugovora o garanciji (EPS Projekat za male hidroelektrane) između Republike Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj. Prelazimo na glasanje o predlozima Zakona o potvrđivanju međunarodnih sporazuma. Nastavljamo odlučivanje o predlozima Zakona o potvrđivanju međunarodnih ugovora iz tačaka 8. do 27. dnevnog reda. Još jednom vas podsećam da, na osnovu člana 105. stav 3. tačka 6. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština o Zakonima koja se uređuje zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora odlučuje većinom glasova svih narodnih poslanika S obzirom da na ove predloge zakon nisu podneti amandmani, saglasno članu 160. stav 3. Poslovnika, Narodna skupština će o ovim predlozima zakona glasati samo u celini. Izuzetak je Predlog zakona iz tačke 10. dnevnog reda, na koji su podneti amandmani, pa će Narodna skupština samo o tom Predlogu zakona glasati u načelu, pojedinostima i u celini. Imajući to u vidu prelazimo na odlučivanje. Prelazimo na 8.tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU OKVIRNOG UGOVORA O ZAJMU F/P 1739 IZMEĐU BANKE ZA RAZVOJ SAVETA EVROPE I REPUBLIKE SRBIJE Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Okvirnog ugovora o zajmu F/P 1739 između Banke za razvoj Saveta Evrope i Republike Srbije, u celini. Molim da se izjasnimo. Od 127 narodnih poslanika, 127 su za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Prelazimo na 9. tačku dnevnog reda - PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU UGOVORA O ZAJMU ZA KREDIT ZA POVLAŠĆENOG KUPCA ZA PRVU FAZU PAKET PROJEKTA KOSTOLAC-B POWER PLAN PROJECTS IZMEĐU VLADE REPUBLIKE SRBIJE KAO ZAJMOPRIMCA I KINESKE EXPORT-IMPORT BANKE KAO ZAJMODAVCA Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju ugovora o zajmu za kredit za povlašćenog kupca za prvu fazu Paket projekta KOSTOLAC-B POWER PLAN PROJECTS između Vlade Republike Srbije kao zajmoprimca i kineske Export-Import banke kao zajmodavca, u celini. Molim da se izjasnimo. Od 127 narodnih poslanika, 127 su za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA O ZAJMU IZMEĐU VLADE REPUBLIKE SRBIJE KAO ZAJMOPRIMCA I VLADE REPUBLIKE AZERBEJDžAN KAO ZAJMODAVCA ZA FINANSIRANjE IZGRADNjE DEONICA LjIG-BOLjKOVCI, BOLjKOVCI-TAKOVO I TAKOVO-PRELjINA AUTOPUTA E-763 U REPUBLICI SRBIJI Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu između Vlade Republike Srbije kao zajmoprimca i Vlade Republike Azerbejdžan kao zajmodavca za finansiranje izgradnje deonica Ljig-Boljkovci, Boljkovci-Takovo i Takovo-Preljina autoputa E-763 u Republici Srbiji, u načelu. Molim da se izjasnimo. Od 127 narodnih poslanika, 126 su za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika prihvatila Predlog zakona, u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, pre prelaska na odlučivanje o amandmanima, podsećam vas da je Zakonodavni odbor, na osnovu člana 163. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, odbacio amandman na član 1. koji je podneo21 narodni poslanik Poslaničkegrupe Napred Srbijo, a saglasno članu 163. stav 4. Poslovnika, odbačeni amandmani ne mogu biti predmet rasprave i o njima se ne glasa. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 2. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika Poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 127 narodnih poslanika,niko za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Na član 3. amandman je podnela grupa od 21 narodnog poslanika Poslaničke grupe Napred Srbijo. Molim da se izjasnimo. Od 127 narodnih poslanika,jedan je za. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila amandman. Pošto smo se izjasnili o Predlogu zakona u načelu i o podnetim amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu između Vlade Republike Srbije kao zajmoprimca i Vlade Republike Azerbejdžan kao zajmodavca za finansiranje izgradnje deonica Ljig-Boljkovci, Boljkovci-Takovo i Takovo-Preljina autoputa E-763 u Republici Srbiji, u celini. Molim da se izjasnimo. Od 127 narodnih poslanika, 127 su za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda -PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU FINANSIJSKOG UGOVORA IZMEĐU REPUBLIKE SRBIJE I EVROPSKE INVESTICIONE BANKE I NARODNE BANKE SRBIJE "APEKS ZAJAM ZA MALA I SREDNjA PREDUZEĆA I PREDUZEĆA SREDNjE TRŽIŠNE KAPITALIZACIJE II/C" Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Finansijskog ugovora između Republike Srbije i Evropske investicione banke i Narodne banke Srbije "Apeks zajam za mala i srednja preduzeća i preduzeća srednje tržišne kapitalizacije II/C", u celini. Molim da se izjasnimo. Od 127 narodnih poslanika, 127 su za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Prelazimo na 12. tačku dnevnog reda - PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU FINANSIJSKOG UGOVORA (UNAPREĐENjE OBJEKATA PRAVOSUDNIH ORGANA) IZMEĐU REPUBLIKE SRBIJE I EVROPSKE INVESTICIONE BANKE Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Finansijskog ugovora (Unapređenje objekata pravosudnih organa) između Republike Srbije i Evropske investicione banke, u celini. Molim da se izjasnimo. Od 127 narodnih poslanika, 126 su za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Prelazimo na 13. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA IZMEĐU VLADE REPUBLIKE SRBIJE I VLADE JAPANA U VEZI SA PROJEKTOM ZA IZGRADNjU POSTROJENjA ZA ODSUMPORAVANjE ZA TERMOELEKTRANU "NIKOLA TESLA" Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Japana u vezi sa Projektom za izgradnju postrojenja za odsumporavanje za termoelektranu "Nikola Tesla", u celini. Molim da se izjasnimo. Od 130 narodnih poslanika, 129 su za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Prelazimo na 14. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA O EKONOMSKOJ I TEHNOLOŠKOJ SARADNjI IZMEĐU VLADE REPUBLIKE SRBIJE I VLADE REPUBLIKE AZERBEJDžAN Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o ekonomskoj i tehnološkoj saradnji između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Azerbejdžan, u celini. Molim da se izjasnimo. Od 127 narodnih poslanika, 127 su za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Prelazimo na 15. tačku dnevnog reda - PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA IZMEĐU REPUBLIKE SRBIJE I EVROPSKE ORGANIZACIJE ZA NUKLEARNA ISTRAŽIVANjA (CERN) U VEZI SA DAVANjEM STATUSA PRIDRUŽENOG ČLANSTVA KAO ETAPE KOJA PRETHODE ČLANSTVU U CERN-U Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Evropske organizacije za nuklearna istraživanja (CERN) u vezi sa davanjem statusa pridruženog članstva kao etape koja prethode članstvu u CERN-u, u celini. Molim da se izjasnimo. Od 127 narodnih poslanika, 126 su za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Prelazimo na 16. tačku dnevnog reda - PREDLOGA ZAKONA O POTVRĐIVANjU OKVIRNOG SPORAZUMA IZMEĐU REPUBLIKE SRBIJE I BANKE ZA RAZVOJ SAVETA EVROPE O FINANSIRANjU PROJEKTA "OBRAZOVANjE ZA SOCIJALNU INKLUZIJU" Stavljam na glasanje Predloga zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma između Republike Srbije i Banke za razvoj Saveta Evrope o finansiranju projekta "Obrazovanje za socijalnu inkluziju", u celini. Molim da se izjasnimo. Od 127 narodnih poslanika, 126 su za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Izjašnjavamo se o 17. tački dnevnog reda. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumevanju između Republike Srbije i Evropske unije o učešću Republike Srbije u Akcionom programu za celoživotno učenje (2007-2013. godine), u celini. Molim da se izjasnimo. Od 127 narodnih poslanika, 127 za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju amandmana na član 1. i 18. Sporazuma o osnivanju Evropske banke za obnovu i razvoj u celini. Molim da se izjasnimo. Od 127 narodnih poslanika, 126 za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o vazdušnom saobraćaju između Vlade Republike Srbije i Vlade Ruske Federacije. Molim da se izjasnimo. Od 127 narodnih poslanika, svih 127 za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Ruske Federacije o saradnji u oblasti pomorskog saobraćaja, u celini. Molim da se izjasnimo. Od 127 narodnih poslanika, 126 za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Protokola o dugotrajnim organskim zagađujućim supstancama uz Konvenciju o prekograničnom zagađivanju vazduha na velikim udaljenostima iz 1979. godine, u celini. Molim da se izjasnimo. Od 127 narodnih poslanika, 126 za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Protokola o teškim metalima uz Konvenciju o prekograničnom zagađivanju vazduha na velikim udaljenostima iz 1979. godine, u celini. Molim da se izjasnimo. Od 127 narodnih poslanika, 126 za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Evropske unije o uspostavljanju okvira za učešće Republike Srbije u operacijama Evropske unije za upravljanje krizama, sa izjavama Republike Srbije i država članica Evropske unije o odricanju od tužbi, u celini. Molim da se izjasnimo. Od 127 narodnih poslanika, svih 127 za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Evropske unije o bezbednosnim procedurama za razmenu i zaštitu tajnih podataka, u celini. Molim da se izjasnimo. Poništiću ovo glasanje. Ponovo ćemo utvrditi kvorum. Pošto nas je 127, ponovo se izjašnjavamo. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Evropske unije o bezbednosnim procedurama za razmenu i zaštitu tajnih podataka, u celini. Molim da se izjasnimo. Od 127 narodnih poslanika, svih 127 za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Slovačke Republike o saradnji i uzajamnoj pomoći u vanrednim situacijama, u celini. Molim da se izjasnimo. Od 127 narodnih poslanika, svih 127 za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Turske o međusobnoj zaštiti poverljivih informacija i materijala razmenjenih u okviru saradnje u okviru vojne industrije, u celini. Molim da se izjasnimo. Od 127 narodnih poslanika, svih 127 za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Kabineta ministara Ukrajine o saradnji u oblasti odbrane, u celini. Molim da se izjasnimo. Od 127 narodnih poslanika, svih 127 za. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Pošto je Narodna skupština obavila razmatranje svih tačaka dnevnog reda sednice i odlučivanje o njima, saglasno članu 102. Poslovnika Narodne skupštine, zaključujem sednicu Drugog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2012. godini. Podsećam članove Kolegijuma da ćemo imati sastanak sutra u 10,30 časova. Zahvaljujem.