Poštovane dame i gospodo poslanici, reč je o jednoj izmeni Zakona, člana 51. stav 2. Zakona o sudskim taksama, koja izgleda mala, ali je vrlo značajna za rad pravosudnih organa. Ova materija nije regulisana na onaj pravi način na koji bi trebalo da bude regulisana, tako da to uđe u sudski budžet, o čemu se već godinama vodi rasprava – o formiranju sudskog budžeta, pa da zaista zakonima iz oblasti poreza i budžeta i to tako bude regulisano. Prema informaciji koju imam o novim nacrtima tih osnovnih zakona, formiraće se sudski budžet. Sudskim taksama je predviđeno da se 50 posto sredstava pribavljenih taksama vraća sudovima i tužilaštvima i, na određeni način, da se raspodele. To će sigurno biti najbolje rešeno kada se napravi sudski budžet. Međutim, ovo prelazno rešenje traje već desetak godina. Od 1995. godine, pa do danas, procentualno učešće sudova u prihodima koje ostvaruje je padalo. Danas je, sa izmenama iz 1992. godine, to 50 posto. Sama odredba predviđa da se ta sredstva mogu koristiti za poboljšanje materijalnog položaja sudova, dodatke sudijama i tužiocima. Međutim, za rad pravosuđa vrlo je značajan rad i ostalih zaposlenih u pravosuđu. Formulacija koja je sada data Zakonom, ne daje mogućnost da se njima poboljšaju materijalni uslovi. Moram da kažem da nema rada ni sudova ni tužilaštva bez valjanog rada i ostalih zaposlenih u sudovima i tužilaštvima, a ne samo tužilaca i sudija. Situacija je veoma teška. Plate dugo nisu menjane. Ljudi su već na ivici štrajka. U toj situaciji, kao jedina mogućnost da se tim zaposlenima nešto popravi materijalni položaj je nađena u ovoj izmeni zakona – da se dozvoli mogućnost da se iz ovih sredstava ne samo popravlja položaj sudija i tužilaca nego i ostalih zaposlenih u pravosuđu. Na taj način, daje se mogućnost da se ljudi stimulišu, što će imati i povratnog značaja, jer će se mnogo bolje ubirati takse pa će i iznos biti veći, onaj iznos koji ostaje, onih 50 posto. U tom smislu, da bismo izbegli ove nemile situacije, koje neminovno dovode do zastoja u radu sudova, na primer, ako dođe do protesta i štrajkova ostalih zaposlenih. Moj predlog je da ovo usvojimo i da damo mogućnost da se i tim ljudima, ostalim zaposlenima u pravosuđu, omogući da na minimalan način poboljšaju svoj materijalni položaj. Hvala.
Da li izvestioci nadležnih odbora žele reč? (Ne žele.) Da li predsednik Odbora za pravosuđe i upravu, gospodin Branislav Ristivojević, želi reč? (Ne želi.) Da li predsednik Zakonodavnog odbora, gospodin Miloš Aligrudić, želi reč? (Ne želi.) Da li predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa žele reč? (Ne žele.) Obaveštavam vas da je, saglasno članu 89. stav 4. Poslovnika Narodne skupštine, do otvaranja pretresa prijave za reč u pisanom obliku sa redosledom narodnih poslanika podnela Srpska radikalna stranka. Dajem reč narodnom poslaniku Milanu Stevoviću. Neka se pripremi narodni poslanik Vjerica Radeta.
Dame i gospodo narodni poslanici, zaista sam sagalsan sa ministrom da je ovo jedno kratko rešenje. Ali, po nekom pravilu, ne mora da bude i kratkoročno rešenje. Iz prakse, kako je rekao sam kolega, vidi se da se ovaj način finansiranja proteže u poslednjih 10-tak godina. Saglasan sam sa tim da je potrebno poboljšati materijalni položaj, kako nosilaca pravosudnih funkcija tako i svih radnika zaposlenih u pravosuđu. Međutim, ne mogu da se saglasim sa formulacijom kako je ona data u ovom predlogu zakona, a reći ću i zbog čega. Ovde su u istu ravan stavljeni i sudovi, ali i tužioci, odnosno tužilaštva i sudovi. To su dva različita organa. Naime, sudovi rade po osnovu Zakona o sudijama i Zakonu o uređenju sudova, a tužilaštva imaju svoje zakone o javnom tužilaštvu. Iz tih razloga, način finansiranja ova dva državna organa je sasvim različit. Prema tome, ne mogu da se saglasim sa ovakvom konstatacijom da se po Zakonu o sudskim taksama, to naglašavam, ubiraju i prihodi za Republičko javno tužilaštvo i sva tužilaštva koja potpadaju pod njihovu ingerenciju. Smatram da ove dve stvari treba razdvojiti i celishodno je razdvojiti ih. Ovo zbog toga da ne bi došlo do nesuglasica između dva organa. Radi javnosti, moram da kažem i činjenicu da su tužioci stranka kao i svaka druga stranka u sudnici. Po pravilu, tužioci treba da stoje ispred, zajedno sa optuženim, zajedno sa braniocima, punomoćnicima oštećenih ili oštećenima, a po prozivci ulaze u sudnicu i nastavljaju dalji rad. Ovako, sud ubira takse i te takse treba u isto vreme da se raspoređuju i na javno tužilaštvo. To je moglo da se uredi i na drugi način. Smatram da o tome ovde treba voditi računa. Prvo, ako već mora na ovaj način da se vrši ubiranje sredstava, ta sredstva treba razdvojiti. Primera radi: 70 posto neka ide u budžet, a 30 posto neka ostane pravosuđu, pa od toga dati tužiocima. Ovako, oni će 50 posto morati da dele između sebe. Verujte mi, to znači da bi u isto vreme, po ovom principu, i branioci optuženih mogli da traže neki udeo u sudskim taksama, jer su isto stranka u postupku pred sudom, kao što jeto i tužilac. Prema tome, ovakav Predlog ne mogu da prihvatim. Ne bih se saglasio sa ovim predlogom. S druge strane, moramo voditi računa o pravosuđu, moramo voditi računa i o Republičkom tužiocu, o okružnim tužiocima, kao i o opštinskim tužiocima, ali i o svima koji su tamo zaposleni. Dobra je ideja da se poboljša položaj ljudi koji su zaista odgovorni i koji rade zajedno u organima pravosuđa. Hvala. [[Aplauz pristnih u sali.]]
Hvala vama. Reč ima narodni poslanik, gospođa Vjerica Radeta, a zatim Nemanja Šarović.
Dame i gospodo, i ova vlada, kao i ona koja je bila pre ove, predlaže Narodnoj skupštini Republike Srbije zakone koji su neustavni, u suprotnosti sa osnovnim sistemskim zakonima, neprimenjivi ili jednostavno nisu u duhu našeg pravosudnog sistema. Takav je slučaj i sa Predlogom zakona o izmeni i dopuni Zakona o sudskim taksama. Zakon o sudskim taksama može da propisuje samo iznos taksi, način, rok i za šta se sudske takse plaćaju. Način korišćenja sredstava prikupljenih od sudskih taksa regulisan je Zakonom o budžetu, Zakonom o javnim prihodima i rashodima, Zakonom o budžetskom sistemu. Ovo što je Vlada pokušala da nam predstavi kao neke značajne izmene Zakona o sudskim taksama je samo puko udvaranje biračima i, naravno, mi iz Srpske radikalne stranke nemamo ništa protiv toga. To jeste legitimno pravo svake političke stranke, ali stranka koja je na vlasti nema prava i nema mogućnosti da obećava nešto unapred. To se obećava u predizbornoj kampanji. Stranke koje formiraju vladu moraju da rade i moraju da pokažu šta znaju i šta nameravaju da urade za narod Srbije. Krajnje je vreme, gospodo iz Vlade, odnosno iz vladajuće većine u ovoj skupštini, da počnete da se bavite stvarnim životnim problemima. Ne možete više bacati narodu prašinu u oči. Ja sada znam, odmah posle mene ovde će istrčati mladi gospodin Ristivojević i ovde će u ulozi portparola Vlade Srbije da kaže da u civilizovanom svetu svuda se vladi ostavlja 100 dana da radi, pa onda da je, eventualno, kritikujemo. Mi nemamo ništa protiv toga, ali ova vlada, gospodo, ne radi. Nigde u civilizovanom svetu ne postoji mogućnost da se vladi ostavi 100 dana da ne radi, da bismo potom mogli da je kritikujemo. Što se tiče ovog predloga zakona i obrazloženja ovog zakona, u drugoj tački kažete: "Predloženom izmenom i dopunom Zakona o sudskim taksama stvara se mogućnost da se sredstva od naplaćenih sudskih taksa upotrebe i za poboljšanje teškog materijalnog položaja sudskog osoblja i osoblja u javnim tužilaštvima, u cilju efikasnijeg rada pravosudnih organa". Ovo je čista demagogija. Ovo je ono što mislite da žele da čuju zaposleni u sudovima. Samo jedna čisto pravno-tehnička primedba: u sudovima i javnim tužilaštvima nema nikakvog osoblja. To nisu restorani, to su ozbiljne državne institucije. Tamo su sudije, tužioci i ostali zaposleni, gospodo. Što se tiče tačke 3. obrazloženja kažete: "Predloženo rešenje omogućava da se poboljša naplata sudskih taksa". Kako mislite da se poboljša naplata sudskih taksa na način da samo predviđate kako će se sudske takse prikupljati? U četvrtoj tački kažete: "Za sprovođenje ovog zakona nije potrebno obezbediti dodatna sredstva u budžetu Republike Srbije", ali je trebalo da kažete kolika sredstva se očekuju od ovih taksi. Valjda je trebalo da planirate neka sredstva, koja će se prikupiti od sudskih taksa. Ne znam da li znate da, recimo, samo u Prvom opštinskom sudu mesečno se prikupi između tri i pet miliona dinara za sudske takse. Vi ovde ne govorite o visini sudskih taksa, a to bi trebalo da bude predmet ovog zakona. Sudske takse su previsoke. Bez obzira za šta planirate da ih koristite, sudske takse su toliko visoke da mnogi građani koji zaista imaju potrebu da se obrate sudu zbog rešavanja imovinsko-pravnih problema, ili za naknadu duševnog bola, nematerijalne štete itd. ne pokušavaju da reše svoje probleme kod nadležnih sudova. Recimo, ako je predmet spora milion dinara, mora da se plati taksa od 50.000 dinara. Ko to, gospodo, može da plati sudsku taksu od 50.000 dinara? Da li vi uopšte znate u kakvoj državi živite?! Da li vi znate da narod u Srbiji nema šta da jede? Nažalost, narod u Srbiji nema šta da jede! Vi gospodo, umesto da vaša Vlada, koja je formirana pre petnaestak dana - slikala se ovde za sve televizije, da vas vide građani Srbije - radi na rešavanju takvih životnih problema, vi ste se ponovo povukli u duboku ilegalu. Očigledno mislite da ste i dalje vlada u senci. Niste gospodo. Vi ste Vlada koja mora da izađe na vetrometinu građanima Srbije i da kažete šta možete i šta ćete da uraditi za građane Srbije. I poslednje, vezano za razloge za donošenje zakona po hitnom postupku. Vi kažete: "Predlaže se donošenje zakona po hitnom postupku, kako bi se za ove namene predvidela finansijska sredstva u Zakonu o budžetu Republike Srbijeza 2004. godinu, koji je u pripremi." Za budžet Republike Srbije uopšte nije bilo potrebno donositi ovaj zakon. Budžet Srbije je stvar ove Narodne skupštine i biće onakav kakav Narodna skupština bude usvojila. I još samo jedna rečenica zarad javnosti, zarad zaposlenih u sudovima i tužilaštvima. Srpska radikalna stranka je i te kako svesna da su plate sudija, tužilaca i svih zaposlenih u sudovima i tužilaštvima izuzetno male, da od tih plata ne može pristojno i normalno da se živi, ali, gospodo, Vlada mora da nađe rešenja i za zaposlene u pravosuđu, kao i za sve ostale zaposlene, kao i za sve one što vam ovih dana štrajkuju širom Srbije. Hvala.
Zahvaljujem. Replika - gospodin Proroković.
Gospođo Radeta, kada bih hteo da budem najcrnji mogući demagog, kao što ste vi bili za vreme svog izlaganja, sada bih rekao da vi osporavate pravo ministru pravde da jednom ovakvom intervencijom na Zakonu izvrši pravomernije raspodeljivanje sredstava - ravnomernije, pravomernije, kako hoćete, bogat je srpski jezik, ima puno adekvatnih reči, raspodeljivanje iz ovog fonda, koji se definiše ubiranjem sudskih taksi - ne samo na sudije, nego i na kurire, arhivare, čistačice i svo ostalo tehničko osoblje. Međutim, neću to da uradim. Neću vas kritikovati na takav način. Kao što vidite, niko iz Demokratske stranke Srbije nije izašao na repliku prethodnom govorniku iz Srpske radikalne stranke. Čovek je potpuno argumentovano kritikovao sadašnje zakonsko rešenje u celini. Ima puno zamerki koje se mogu uvažiti u narednom periodu, kada se bude raspravljalo o Zakonu u celini. Gospođo Radeta, ako već hoćete da kritikujete Zakon, onda to činite argumentovano. Nemojte pomoću ove demagogije, kao što ste činili ranije. Hvala.
Ima reč gospodin Nikolić, kao predstavnik poslaničke grupe Srpske radikalne stranke.
Da se svi danas manemo demagogije. Meni to najlakše pada, ja se time nikada i ne bavim. Imaćete vi drugih problema sa tim. Šta je ovaj zakon? Ovo je jedan demagoški zakon. Koliko sam obavešten, ministar dolazi iz pravosuđa. Bio je sudija. Ministre, nemojte da padnete u zamku u koju su padali svi ministri pre vas. Nemojte vi da određujete plate sudijama, zaposlenima u sudovima, nemojte da određujete koji će tip automobila da dobije opštinski sud, koji će personalni računar da dobije. Nemojte to da im predajete pred kamerama televizije! Obezbedite im potpunu samostalnost. Nikada neću da verujem da ste spremni da date nezavisnost jednoj grani vlasti -sudskoj vlasti, sve dok, mislim da je po Zakonu o budžetu, po članu 7. ili 9, ministar pravde raspolaže budžetom za pravosuđe. Sve dok vi raspolažete sredstvima koja se ubiraju za pravosuđe, po raznim osnovama, nema nezavisnosti pravosuđa. Ovo je demagogija. Imamo 50% sredstava od naplaćenih taksa. Do sada smo davali sudijama, tužiocima i zamenicima tužioca, a sada ćemo i osoblju u sudovima da dajemo 50% od naplaćenih taksa. To ne liči ninašta. Pustite vi Vrhovni sud da raspolaže pravosudnim budžetom. Neka se to raspodeli na sve sudove i neka se zna koliku platu ko od zaposlenih u sudu ima i da to ne zavisi od Vlade Republike Srbije, zato što ni vi, gospodo ministri, ne pitate sudije kolika će vaša plata da bude. Ni mi, narodni poslanici, ne pitamo sudije kolika će naša plata da bude, koliki će naš paušal da bude -zašto zaposleni u Skupštini ne učestvuju u raspodeli paušala koji se ovde ostvari za narodne poslanike!? Budite iskreni i otvoreni, ako je ovo neko rešenje da nagradite te ljude, ali sada će sudije da kažu - sada mi imamo manje, jer je do sada 50% išlo samo za sudije, a sada će od tih 50% da ide i za zaposlene. Sada ćete da oštetite sudije. To je ta vaša pozitivna diskriminacija. Nema pozitivne diskriminacije. Neko će da bude oštećen. Nađite meru da se uklonite iz finansiranja pravosuđa, da se uklonite iz odlučivanja kako će sudije da sude. Šta je vaš posao? Da opremite sudove, sve dok ne dobiju svoj sudski budžet, a onda ministra pravde ne moramo ni da imamo. Imamo Vrhovni sud, imamo predsednika Vrhovnog suda. Trebalo bi da imamo Ustavni sud, a mi ga nemamo i vi to vrlo dobro znate. Jer da ga imamo, ne bi predsednik Ustavnog suda rekao predsedniku Skupštine da mora u roku od 60 dana da raspiše izbore za predsednika, nego bi mu rekao da mora odmah. Dakle, nema razloga ni da budemo protiv ovog zakona, nema razloga ni da budemo za. Samo da znate, nema novih prihoda. U jednu istu kesu sada se više ruku stavlja. To su vlasti radile do sada pred izbore, ali vi razmislite hoće li sudije biti zadovoljne. Sada će sudije primati manje. Idućeg meseca sudije će primati manje, tužioci će primati manje, zamenici javnog tužioca će primati manje, a zaposleni će primati više nego što su primali do sada. Da li ste time postigli cilj? Ja mislim da niste. Kad god nekome u Srbiji smanjite platu, niste postigli cilj. Verujte mi da nema dovoljno velike plate u Srbiji, izuzev za ove koji su na stranim apanažama ili za one koji primaju a ne rade ništa. Za ljude koji rade u Srbiji nema dovoljno velike plate. Ako hoćete, mi ćemo glasati za ovaj predlog zakona, nama to ništa ne znači. Verovatno ste brojali kojih je više zaposlanih - ovih što ih nazivate osoblje ili sudija? Pošto su vam i jedni i drugi nezadovoljni, čini vam se da učinite zadovoljnim one kojih ima više, jer ćete imati više glasova na nekim izborima, ali to je loša politika. Od te politike vlast ne može da opstane. Nađite načina da oni koji su imali malo zarade još više, ali nemojte da skidate plate i onima koji imaju jako malo. I sami kažete da je sudstvo ugroženo. I sami znate, za ove tri godine, na mesto sudija seli su ljudi koji to uopšte ne zaslužuju! Vi to vrlo dobro znate. Borili smo se ovde protiv toga dok smo mogli, ali posle smo odustali, jer nam je bilo neprihvatljivo da čovek u istom danu bude izabran za sudiju opštinskog suda i za predsednika opštinskog suda. Bilo nam je neprihvatljivo da bude izabran za sudiju okružnost suda i istog dana istom odlukom odlukom izabran i za predsednika okružnog suda. Sve je to DOS radio, gospodine ministre, zato nam je pravosuđe na ovako niskim granama. Nisam video postupak ni protiv jednog sudije za koga je dokazan kriminal, a smenjeno je mnogo, stotine sudija je smenjeno. Smenjeni su svi predsednici opštinskih i okružnih sudova. U Vrhovnom sudu je postavljena jedna garnitura sudija. Rečeno je da su to najbolji pravnici koje Srbija ima, a posle tri meseca, kada nisu hteli da sude kako je ministar hteo, krenula je hajka i protiv njih - oterani su iz Vrhovnog suda. Gledajte gospodine ministre da sa vama nemamo problema koje smo imali sa prethodnim ministrom. Vaš nastup za ovom govornicom je dosta umeren i tako i treba da bude kada ministar dođe pred narodne poslanike. Ja to pozdravljam. Ako mi još i dokažete da niste osvetnik, a ne treba da budete osvetnik jer mogao bi neko i na vama da se sveti, ako mi dokažete da ćete sudove pustiti da rade u skladu sa zakonom i da vas ništa drugo više neće interesovati - možete da osatnete upamćeni i kao "dobar" ministar pravde. Mi radikali smo ovde u Skupštini Srbije iz prošle Vlade samo dva ministra, po jednom, pohvalili. Čini mi se da su obe bile dame. Ali, ne stidimo se da pohvalimo dobrog ministra jer od toga ne zavisi ko će da pobedi na izborima. Od toga samo zavisi da li će građani biti zadovoljni ili ne. Ponavljam, nije vam dobar ovaj zakon! Nije, a vi razmislite dobro. Znam da su u vreme štrajkova u sudovima svi izlazili da štrajkuju zbog malih plata - a povećanje plata dobijale samo sudije, a svi ostali i svi zaposleni u sudu bili su nezadovoljni. Ja znam da njima treba pomoći, da im treba podići plate zato što je prethodna vlast samo sudijama dizala plate. Oko hiljadu maraka, to je bilo namenjeno samo za sudije i mislim da je ostvareno za sudije, a da su ostali zaposleni ostali nezadovoljni. Ali, nemojte sada sudije da činite nezadovoljnima - ne valja. Kada su sudije nezadovoljne, narod će da ispašta - kao i lekari. Vi to vrlo dobro znate. Učinite sudije zadovoljnima, a podignite nivo plata zaposlenima u sudovima, i imate naš glas, imate našu saglasnost. Podnesite nam ovde predlog zakona kojim ćemo zaista osloboditi pravosuđe od uticaja Vlade i imaćete našu saglasnost. Sve drugo je demagogija koje svi, u ovoj sali treba da se manemo.
Hvala. Reč ima ministar pravde u Vladi Republike Srbije, gospodin Zoran Stojković.
Zaista se neću baviti demagogijom, niti politikom. Probaću da odgovorim samo na pojedina pitanja, koja su ovde postavljena, i čini mi se, umesna. Što se tiče plata sudija i tužilaca, one se i ne određuju iz ovih sredstava. Zakon o platama i pogotovo Zakon o sudijama, kao lex specialis, koji predviđa kriterijume za određivanje plata, daje mogućnost određivanja plata. Znači, ova sredstva se ne koriste za plate sudija i tužilaca. Prema tome, ne radi se ni o kakvoj demagogiji. Ja sam vam korektno rekao odmah na početku - ja hoću da u ovim novim rešenjima jasno bude određen "sudski budžet" i da se to reguliše na taj način, bez mogućnosti uticaja sa strane. To i jeste moja ideja. Što se tiče druge primedbe vezane za tužioce, ne bih se složio da je u pitanju stranka koja se javlja u postupku. Tužilac, pored toga što se javlja kao stranka u postupku, jeste i državni organ. Ja ne mogu da predvidim drugačiju promenu pri činjenici da, od kada je doneta ova promena u Zakonu, stalno se govori "sudije i tužioci". Znači, morala bi da ide jedna druga izmena i da se izbace "tužioci" iz onog "osnovnog teksta". Moja ideja nije bila ta. Ako bude trebalo, može ceo taj tekst Zakona da se promeni, odnosno tekst ovog člana. Što se tiče gospođe Radete, ona je ukazala na jednu stvar koja mene malo čudi. Kaže da je u pitanju neko rešenje "plan sistema". Čak i u vreme vladavine stranke gospodina Radete isto je bilo na snazi to rešenje, čak nešto veći procenat je bio ostavljen sudovima. Na Zakonodavnom odboru jednoglasno je usvojen predlog da se potpuno podudara sa sistemskim rešenjima. Ovde samo želim da kažem da ovim pokušavamo da dobijemo pravni osnov za materijalno poboljšanje svih zaposlenih. Nisam ja rekao ni o platama sudija i tužilaca, jer na to ne mogu ni da utičem ovim zakonom, nego ona odredba kaže - samo materijalno poboljšanje za sudije i tužioce, a ja bih dodao "i ostalih zaposlenih". Znači, kada već ide nešto za poboljšanje, da obuhvati sve strukture zaposlenih. A Zakon o platama i Zakon o sudijama regulišu pitanje njihovih plata. Odmah da vam kažem, ja sam već stavio predlog da se tu izvrše određene izmene i da se otpoštuje Zakon o sudijama, kao zakon koji predviđa kriterijume za određivanje plata nosilaca tih funkcija. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Nemanja Šarović, posle njega narodni poslanik Veroljub Arsić, to je ujedno poslednji prijavljeni govornik.
Dame i gospodo narodni poslanici, nije ovo svakako dobar zakon i neće ništa suštinski promeniti, ali osećam obavezu, s obzirom na to da sam, do pre nekih mesec dana, radio u pravosuđu, da kažem par reči o predloženom tekstu zakona. Kao prvo, postavlja se pitanje - šta će se ovde suštinski promeniti, jer ove takse o kojima danas razgovaramo, naplaćivane su i do danas i bile su usmerene na pobošljanje materijalnog položaja sudija, javnih tužilaca itd, ali mogu da vam kažem da od toga niti sudije, niti tužioci nisu videli ništa. Postavlja se pitanje, - ko će i na koji način raspoređivati sredstva koja se budu ubrala na osnovu ovih taksa? Ta sredstva nisu mala i već smo čuli da se samo u Prvom opštinskom sudu mesečno naplati od tri-četiri, a u nekim mesecima i do sedam-osam miliona dinara, pa se postavlja pitanje - da li će to biti ministar, koji će deo ići na sudsko osoblje, koji će deo ići na tužioce, koji će deo ići na koga? Dosta je povike u prethodnom periodu bilo na sudije. Svi su pričali o platama od hiljadu maraka. Svima je to bolo oči i sudije su dosta negativnih kritika trpele zbog toga. Istine radi, moram da kažem da sudije opštinskih sudova nikada nisu dobile tu platu od hiljadu maraka. Plata sudije opštinskog suda je oko 27.000 dinara. Znači, ni dan danas, nakon dve godine od tih promena, do plate od hiljadu maraka oni nisu došli. Kao drugo, uz veliku pompu deljena su vozila opštinskim sudovima, slikao se ministar po celoj Srbiji, možemo reći, znam konkretno kada je dolazio u Prvi opštinski sud u Beogradu, kada je delio kola, zaposleni iz revolta nisu hteli da siđu dole u veliku salu, da prisustvuju toj farsi. Da li će se to ponoviti i sada? Znači, ovim zakonom, odnosno intervencijom na Zakonu, predviđa se da se i na sudsko osoblje deli 50% od naplaćenih taksa. Treba znati da sud pored sudija čini još dosta ljudi i da su to većinom pripravnici, stručni saradnici, referenti, zapisničari, pozivari, administracija, pisari. Postavlja se pitanje - da li će oni osetiti bilo kakvo poboljšanje materijalnog položaja? Ja kažem da neće. Kažem da će biti prevareni, a videćemo za neki mesec. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić.
Dame i gospodo poslanici, čudi me da, prvo u izveštaju koji je postojao u ovom predlogu o izmenama i dopunama Zakona o sudskim taksama, predsedavajući nije zadužio Odbor za finansije, koji je i te kako nadležan da o ovom predlogu raspravlja, jer po tom članu 51. koji se menja, "naplaćene takse prihod su budžeta Republike Srbije", tako da je bilo sasvim razumljivo da o tome raspravlja i Odbor za finansije. Tek u stavu 2. koji se sada menja, dotiče se ovog dela da 50% ostaje sudijama, predlagač je hteo da ovo podeli, da se ta taksa od 50% podeli i zaposlenima u pravosuđu. Imajući neka svoja iskustva, sudovi koji najviše naplaćuju takse su trgovinski sudovi. Obično kada ide predlog o izvršenju ili prinudnoj naplati u onom pretpostupku koji još uvek ne dovodi do parnice, tužilac mora da plati sudsku taksu. Često se dešava da tužilac nema u tom trenutku dovoljno novca, podnese predlog za rešenje o izvršenju i naknadno plati tu sudsku taksu i o tome poseduje odgovarajuću dokumentaciju sa pozivom na broj na koga se odnosi taj predmet. Dosadašnja praksa je bila da predmetni sudija koji uzima taj predmet ne vidi odmah priznanicu o uplaćenoj sudskoj taksi, donosi rešenje o prinudnoj naplati sudske takse i pušta na račun tužiocu, pre nego što pokrene bilo kakav postupak kojim tužilac treba da ostvari neko svoje pravo. Kada se tužilac pojavi sa odgovarajućom dokumentacijom i pokaže da je platio sudsku taksu po tom predmetu, predmetni sudija mu kaže - izvinite gospodine, napišite zahtev za povraćaj više uplaćene takse i na taj zahtev platite novu sudsku taksu. Nemam ništa protiv da deo novca od sudskih taksa ide osoblju, ali to osoblje je i računovodstvo. Čemu služi računovodstvo u sudovima? Zašto predmetne sudije koje postupaju po nekom predmetu nemaju izveštaj iz računovodstva koji je tužilac, tuženik, bilo ko u sudskom sporu uplatio taksu, već se to ostavlja sudijama da sami određuju, po svojim kriterijumima, bez potpune dokumentacije i onda dolazimo do ovakvih i sličnih situacija. Ako već hoćete da poboljšate i naplatu sudske takse i ekspeditivnost vaših sudova, zašto se taksa ne plaća po okončanju sudskog spora? Valjda bi sudija bio zainteresovan da kvalitetno i brzo vodi sudski spor. Ovako smo sad u situaciji da neko ko dobije pravosnažno rešenje za naplatu nekih svojih potraživanja, mora da plati novu taksu na zahtev o izvršenju i prinudnoj naplati. Onda tako u krug, tako da čovek koji želi preko suda da ostvari neko svoje pravo, uhvati se za glavu i odustane od bilo kakvog tuženja, jer, jednostavno, će ga izložiti sve većim troškovima, a da ne pričam o tome da i pravni zastupnici, odnosno punomoćnici, jer mnoge firme nemaju pravnike koji bi ih zastupali pred sudovima, već uzimaju advokate, naplaćuju neke svoje provizije, neke svoje dažbine i onda u krug. Tako da sud, u principu, pogotovo trgovinski sudovi gube smisao. Učesnici u privrednom životu zemlje ne mogu ili teško ostvaruju svoja prava pred trgovinskim sudovima, tako da će nam oni ostati samo za stečaj pravnih subjekata, pod uslovom da i za to neko plati taksu.
Hvala. Pošto na listama poslaničkih grupa više nema prijavljenih za reč, pre zaključivanja načelnog pretresa, pitam da li žele reč predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa, ili još neko ko nije iskoristio svoje pravo? Izvolite, gospodin Pajtić.
Poštovana predsedavajuća, poštovani gospodine ministre, poštovane dame i gospodo narodni poslanici, javio sam se prvo zbog konstatacija koje su se u nekoliko navrata ponovile za ovom govornicom oko materijalnog položaja sudija. Materijalni položaj sudija jeste mnogo dostojanstveniji nego što je bio 2000. godine; plata od 27.000 dinara jeste u kvalitativnom smislu pomak, jeste dostojanstvenije danas biti sudija nego što je to bilo pre tri godine u Republici Srbiji i to je nešto što ne možemo osporavati. S druge strane, tačno je da je položaj zaposlenih u pravosuđu znatno lošiji u odnosu na sudije. Dakle, višestruko lošiji i da je to stvaralo tenzije u pravosuđu. Nismo saglasni sa tim da je ovo najbolji način da se promeni, odnosno da se poboljša položaj zaposlenih u pravosuđu, jer Predlog zakona definiše da se od naplaćenih taksa 50% koristi za poboljšanje materijalnog položaja sudija, javnih tužilaca i zamenika javnih tužilaca, sudskog osoblja i osoblja u javnim tužilaštvima. Dakle, spominje se osoblje, ali bez ikakvog striktnog kriterijuma, bez ikakve garancije na koji način će ta sredstva biti raspodeljena u odnosu na osoblje u sudovima i u tužilaštvima. Dakle, ne pružaju se garancije i čini mi se da je ovo zakon pre svega marketinškog karaktera a i rešenje koje je moglo sačekati donošenje budžeta, odnosno moglo se na drugi način, mnogo striktnije, mnogo preciznije, mnogo jasnije, sa garancijama definisati potreba za poboljšanjem položaja zaposlenih u pravosuđu. U tom smislu insistiramo na tome da je položaj sudija mnogo bolji, da treba da se pobošlja položaj osoblja, ali ne vidimo da je ovo rešenje - i ne vidimo da treba Skupština Republike Srbije u ovom trenutku kada Svetska banka definiše koji su kriterijumi, koji su prioriteti da bi Republika Srbija ostvarila nekoliko stotina miliona dolara, što donacija, što kredita, kada je definisala da je potrebno da se donese zakon o stečaju, zakon o energetici, zakon o registraciji privrednih preduzeća, kada svi ti zakonski predlozi već postoje i kada su oni usaglašeni i sa međunarodnim organizacijama i sa Svetskom bankom. Mnogo bi konstruktivnije bilo kada bi Vlada Republike Srbije predložila te zakone koji su od vitalnog interesa za građane Republike Srbije, koji zaista kvalitativno poboljšavaju materijalni položaj velike većine građana Srbije, nego da donosimo neke zakone, koji u marketinškom smislu dobro zvuče, ali u suštini ne znače poboljšanje položaja zaposlenih, odnosno ne pružaju nikakvu garanciju da će taj materijalni položaj biti bolji. U svakom slučaju, svaki predlog zakona koji bude u kvalitativnom smislu značio poboljšanje položaja zaposlenih u pravosuđu mi ćemo podržati, i podržaćemo napore Vlade da materijalni položaj sudija, zamenika javnih tužilaca i tužilaca koje je prethodna Vlada značajno unapredila i učinila to da je danas dostojanstveno biti sudija u Republici Srbiji nastavi takvu politiku.
Da li još neko ko nije iskoristio svoje pravo iz člana 89. Poslovnika želi reč?
Neću vas zadržavati, samo da dam jedno malo objašnjenje vezano za ovo. Stoji činjenica da sigurno može bolje da se reši. Ja sam to odmah na početku rekao da to i treba da se reši pred sudskim budžetom, koji mora biti predviđen ovim osnovnim sistemskim zakonima. Ovo je privremeno rešenje. Ovde čujem da kažu - moglo je to da se reši bolje. Ovo privremeno rešenje traje deset godina. Zašto nije rešeno bolje za ovih deset godina? To je moje pitanje. Druga stvar, vezano za mladog kolegu koji radi u sudovima. Pošto sam i ja radio, znam identičnu situaciju. Ovde se određuje samo osnov da se dobije mogućnost da se poboljša položaj; u tom smislu se menja, jer zakon nije davao mogućnost da ostali zaposleni dobiju bilo šta. Ovde dobijemo osnov, a onda neće ministar, kako se ovde govori, odlučivati o tome, nego Vlada mora svojim zaključkom da reši. To je mnogo dobro. Baš zato što sam imao u vidu sledeću činjenicu. Veliki broj pripravnika i stručnih saradnika imaju maltene minimalne plate, a želimo da obezbedimo bolji kadar da bi sutra imali i bolje sudije. Teško ćemo dovesti kvalitetne mlade ljude da rade ovaj posao za tako male plate. Jedna od stvari je bila i ta. Mislim da to treba imati u vidu. Na kraju, ovo pitanje oko plata, da li su one dobre ili nisu. Nema spora da plate sudija i tužilaca nisu dobre. Ja sam pokušao da objasnim da mi hoćemo da premostimo jednu za mene, kao ministra koji potiče iz pravosuđa, bitnu činjenicu, a to je sledeće: o Zakonu o platama dobijamo ove plate koje su niže nego po Zakonuo sudijama, koje jasno predviđaju kriterijume za određivanje plata nosilaca pravosudne funkcije. Prvi korak sam preduzeo, ja sam to i rekao, ali kao da me niste slušali, da se to ujednači, da ljudi dobiju u skladu sa Zakonom plate, bar u tom prvom koraku. Hvala vam.
Da li još neko želi reč? (Ne.) Saglasno članu 136. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakonau pojedinostima. Pošto na Predlog ovog zakona, nisu podneti amandmani, pre nego što zaključim pretres u pojedinostima, da li predstavnik predlagača želi završnu reč? (Ne.) Zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u Danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu i u celini. Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ODLUKE O IZBORU ČLANA SAVETA NARODNE BANKE SRBIJE. Primili ste Predlog odluke koji je utvrdio Odbor za finansije Narodne skupštine Republike Srbije. Podsećam vas da, prema članu 156. stav 3, a shodno članu 90. Poslovnika Narodne skupštine, ukupno vreme rasprave za poslaničke grupe iznosi pet časova, kao i da se ovo vreme raspoređuje na poslaničke grupe srazmerno broju narodnih poslanika članova poslaničke grupe. Molim poslaničke grupe da, ukoliko to već nisu učinile, odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članu 156. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram jedinstven pretres o Predlogu odluke. Da li predstavnik predlagača, narodni poslanik Milko Štimac, član Odbora za finansije, želi reč?
Uvaženo predsedništvo, poštovane kolege, samo nekoliko reči o doktoru Miladinu Kovačeviću, koga smo predložili, Odbor za finansije je prihvatio predlog, kao člana Saveta Narodne banke Srbije. Radi se o ekonomisti i statističaru širokog spektra delatnosti, a ono što je nas kao predlagače opredelilo za njega kao člana Saveta Narodne banke Srbije jeste da se bavio makroekonomijom. Kao stručnjak svojom delatnošću svakako će upotpunjavati tim Saveta Narodne banke Srbije. Vi ste svi dobili i njegovu biografiju. Ja bih iz njegove zaista bogate profesionalne biografije izdvojio samo dva-tri momenta. Prvi, da je član Međunarodnogstatističkog instituta, zatim da je bio aktivni učesnik u pripremi ekonomske politike i odgovarajućeg programa monetarne rekonstrukcije, ekonomske stabilizacije pri Saveznoj vladi. Time se praktično našao na području makroekonomskih računa. Vanredni je profesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu. Sarađuje redovno sa Ekonomskim institutom i Institutom ekonomskih nauka u Beogradu. Angažovan je u poslednje vreme, pre svega, u makroekonomskim analizama. Član je redakcija dva makroekonomska časopisa, mesečne analize i prognoze. Izabran je u zvanje naučnog savetnika. Konačno, ono što ga posebno preporučuje to je da je član Stručnog tima Narodne banke Srbije za razgovore na tehničkom nivou sa misijama MMF-a u okviru monitoringa "stendbaj" aranžmana (stand-bu arrangements). Takođe se školovao i na strani. Smatramo da će na visokom nivou obavljati poslove i dužnosti člana Saveta Narodne banke Srbije.
Da li predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa žele reč? Izvolite, gospodin Pajtić.
Poštovana predsedavajuća, poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nemamo primedbu na biografiju gospodina Kovačevića. Gospodin Kovačević bi mogao da obavlja sve poslove vezane za ekonomsko-stručne, analitičke, strateške, makroekonomske funkcije ove države, osim članstva u Savetu Narodne banke Srbije. Ono što je principijelno problem, ne samo kod gospodina Kovačevića, nego i kod predlaganja guvernera i članova Saveta Narodne banke jeste to što se pravi partijska banka od Narodne banke Srbije. To je ono što je sporno. Mogli smo i možemo da poredimo prethodni saziv i prethodni sastav Saveta Narodne banke Srbije i guvernera i to su bile sve stručne nepolitičke ličnosti. Narodna banka, po svojoj strukturi i po svom karakteru, treba i mora da bude nepolitička organizacija. Nijedan član Saveta Narodne banke Srbije nije nepolitička ličnost - jesu svi bili ili ostali visoki funkcioneri stranaka koje danas čine većinu u izvršnoj vlasti Republike Srbije, a Narodna banka mora da bude nezavisna od izvršne vlasti i to je ono što je problem. Narodna banka mora da bude imuna na pritiske izvršne vlasti, mora da bude potpuno nezavisna, potpuno samostalna i njena zakonska definicija, njen položaj svuda u svetu jeste da je takva banka. Nas zabrinjava činjenica da je po partijskom kriterijumu konstituisan Savet i biće konstituisan Savet Narodne banke Srbije. Zbog toga ne možemo da podržimo personalno ovaj predlog, iako bismo, kažem, gospodina Kovačevića, nezavisno od toga, podržali u drugim situacijama i za druge funkcije, ali principijelno, postoji problem, zato što je Savet Narodne banke Srbije i Narodna banka Srbije jedna od veoma retkih institucija gde je nedopustiv partijski kriterijum, kao što je, na primer, nedopustiv partijski kriterijum u Vrhovnom sudu, tako je nedopustiv partijski kriterijum u Narodnoj banci Srbije. To je ono zbog čega ćemo mi izričito biti i to je ono što je veoma veliki problem, jer mi ćemo sada imati predstavnike svih stranaka na vlasti u Narodnoj banci, u Savetu Narodne banke, imaćemo političke motive kod donošenja odluka. Savet Narodne banke odlučuje o davanju licenci bankama, odlučuje o dozvoli za rad banaka, odlučuje o zatvaranju banaka i kada se uvede politika u takvu instituciju, onda se nalazimo pred velikim problemom i kao Narodna skupština i kao društvo u celini. Zbog toga će poslanički klub Demokratske stranke glasati protiv ovog predloga.
Da li još neko od predstavnika, izvolite, u kom svojstvu, izvinite? Kao predsednik Odbora za finansije? Izvolite.
Poštovani poslanici, kada nešto krene naopako, onda i nastavlja da teče naopako. Znači, onog trenutka kada je na protivzakonit način izvršena kompletna zamena i dosadašnjeg guvernera i dosadašnjeg Saveta, nastavljaju se dalji kompromisi. Vrhunac tog kompromisa je narušavanje jednog prinicipa za koji sam, bar kada je Narodna banka u pitanju, bio ubeđen da će konačno prestati da postoji. Mi ovde imamo Savet kao upravne odbore kada biramo u preduzećima. Znači, po stranačkom principu, kao što su i naši odbori koji funkcionišu u Skupštini Republike Srbije. Mislim da je to za Narodnu banku izuzetno loše i potpuno razumem. Onog trenutka kada je G17 plus predložio za guvernera svog istaknutog funkcionera, oni su potpuno, normalno, bili prinuđeni da prihvate dalje to stranačko dogovaranje. Mi praktično imamo sada iz svih stranaka, ja mislim, sadašnje vlasti, predstavnike u Savetu guvernera i mislim da je to loše. Rezultat toga ćemo vrlo brzo videti. Prosto, kada imate guvernera i kada imate Savet guvernera koji su apsolutno postavljeni po stranačkom principu, Narodna banka ne može da funkcioniše dobro. Znači, tu nemam nikakvu dilemu, to će se vrlo brzo videti. Na kraju krajeva, dobio je i SPO sada svog predstavnika, nije ga do sada imao. Ja sam očekivao da će se poštovati bar onaj princip koji je rečen kada su u pitanju upravni odbori javnih preduzeća, pa će se bar radikalima ili Demokratskoj stranci ponuditi jedno mesto u Savetu guvernera, jer, po meni, to bi bilo logično ako princip poštujemo do kraja. Ja vas molim, vidite da li je neka od stranaka u Savetu guvernera, mislim da ima dva predstavnika po stranačkom principu, a onda dajte nama ili radikalima da se mi dogovorimo. Nije važno, lako ćemo se mi dogovoriti oko toga, naravno, treba da aplaudirate, jer sam ja pokušao da vam pokažem koliki je besmisao onoga što vi sada radite kada je u pitanju Narodna banka i neka vam služi na čast, samo tako nastavite.
Replika, gospodin Nikolić.
Dame i gospodo narodni poslanici, eto vidite kako izgleda kada se iz jednog šinjela prospu deca pa žive posle samostalno, kao što vi radite! Nije to naš princip, nama ne treba mesto u Savetu guvernera Narodne banke, SRS ne treba. Borimo se protiv toga da i vi određujete svoje članove za Savet guvernera, da vi određujete svog člana za guvernera Narodne banke. Borimo se protiv toga da svog člana odredite za predsednika Ustavnog suda, za sudije Ustavnog suda, za predsednika Vrhovnog suda, za sudije Vrhovnog suda. To je naš princip, tako da ja predstavnike Demokratske stranke molim da, kada traže nešto za sebe, neka traže za svoju stranku. Za radikale neka niko ništa ne traže, mi ćemo sve da osvojimo na izborima, ali na izbore nećemo ići da bismo osvojili Narodnu banku, da bismo osvojili sudove, nego da osvojimo većinu u Narodnoj skupštini i da formiramo vladu. Sasvim je jasno da je moj prethodnik bio potpuno u pravu kada vas je upozorio da ste napravili stranačku strukturu Narodne banke Srbije. Sada, kada vam dođu ovi vaši mentori iz inostranstva, kada dođu ovi koji vas kontrolišu, a vi im recite iz koje stranke je koji član Saveta; recite im iz koje je stranke guverner, pa će oni da se nađu u čudu i da vas pitaju, šta vam je to trebalo, kakvo društvo vi ovde izgrađujete, koga vi ubeđujete da izgrađujete demokratsko društvo gde će pojedine grane biti potpuno nezavisne. Nećemo da se mešamo u ovu vašu diskusiju, u ime predloženog kandidata, u njegovu biografiju, njegove zasluge, u to šta može da radi, a šta ne može da radi. Mi smo već čuli na Anketnom odboru od predsednika Upravnog odbora da se on uopšte ne meša u poslovanje firme, iako firma raspolaže stotinama miliona evra. Tako će vam to biti i u Narodnoj banci. Ja znam kako će to da radi, ali malo se vi umešajte, vi koji vršite vlast u Srbiji, umešajte se u to šta se radi u Narodnoj banci, umešajte se, pitajte se: Kada predlože nekoga od vas, pitajte se: šta ću ja tamo, ja sam pripadnik političke stranke, neću u to da se mešam. Mi ćemo izvaditi kartice kada bude glasanje, uopšte u ovome nećemo da učestvujemo. Pozivam sve one koji su zaista za striktnu podelu u ovoj našoj Srbiji, koji zaista žele demokratsku Srbiju da izvade kartice kada bude glasanje o ovom novom članu Saveta Narodne banke Srbije i tako ćete pokazati da vas je birao narod, a ne da su vas birale političke stranke. Hvala.
Da li predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa žele reč? (Ne.) Pošto na listama poslaničkih grupa nema prijavljenih za reč, pitam opet da li neko ko nije iskoristio svoje pravo iz člana 89. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije želi reč? (Ne.) Pre nego što zaključim jedinstveni pretres o predlozima odluka, da li predstavnik predlagača, narodni poslanik Milko Štimac, član Odbora za finansije, želi završnu reč? (Ne.) Zaključujem jedinstveni pretres. Narodna skupština će u Danu za glasanje odlučivati o Predlogu odluke. Pošto smo obavili raspravu o svim tačkama dnevnog reda, saglasno članu 81. stav 3. Poslovnika, određujem današnji dan 17. mart 2004. godine, kao Dan za glasanje o svim tačkama dnevnog reda Druge sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2004. godini. Određujem pauzu do 12,30 časova.
Predlažem da utvrdimo kvorum. Molim poslanike da ubace kartice u poslaničke jedinice za utvrđivanje kvoruma. Konstatujem da imamo kvorum za nastavak rada. Koristim priliku da obavestim Narodnu skupštinu, članove Odbora za prosvetu da je zakazana hitna sednica za danas, 17. marta 2004. godine, sa početkom u 14,00 sati, u sali na trećem spratu, kao i članove Odbora za ustavna pitanja, jer sam dao nalog da se zakaže sednica za sutra, četvrtak, 18. mart 2004. godine, u 11,00 sati, u sali Predsedništva. Hvala. Pošto je Narodna skupština obavila pretres predloga zakona... Želite da govorite po Poslovniku? (Da.) Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, (Više poslanika iz poslaničkih klupa govori: Nije prisutan na sednici. Kako onda može da govori?) Javljam se da govorim po Poslovniku Narodne skupštine Republike Srbije, član 221: "Narodni poslanik ima pravo da traži obaveštenja i objašnjenja od predsednika Narodne skupštine, predsednika odbora Narodne skupštine, ministara i funkcionera u drugim republičkim organima i organizacijama itd". Želim da vas informišem o tome da je grupa šiptarskih terorista i separatista, njih oko pet-šest hiljada, napalo Kosovsku Mitrovicu. Uspelo je 500-600 ljudi da pređe, izvinjavam se, uzbuđen sam zbog svega toga, a do oružanog sukoba je došlo! Ima 15 ranjenih ljudi.. Tražim od Skupštine izveštaj o ovom događaju u Kosovskoj Mitrovici. Hvala.
Hvala narodnom poslaniku. Naravno da će informacija biti tražena. Vidim da tražite reč, da li kao predsednik Odbora? (Da.)
Gospodine Kragoviću, već smo reagovali. U toku sutrašnjeg dana će biti zakazana sednica, zajednička sednica Odbora za bezbednost i Odbora za Kosovo i Metohiju. Ostalo je na tome da se gospodin Mirčić, kao predsednik Odbora za bezbednost, dogovori sa ministrom unutrašnjih poslova i ostalim nadležni organima u koje vreme će ta sednica sutra biti održana. Nema nikakvih problema, svi smo potreseni, veoma smo potreseni i uzbuđeni tim događajem. Nadam se da ćemo sutra naći neki način da adekvatno na to reagujemo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 1. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA ZAKONA O UREĐENjU SUDOVA (glasanje) Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama Zakona o uređenju sudova, u načelu. Za 128, ukupno 128 prisutnih narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama Zakona o uređenju sudova, u celini. Za 141, nisu glasala četiri, od 145 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmenama Zakona o uređenju sudova. Prelazimo na 2. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA ZAKONA O SUDIJAMA (glasanje) Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama Zakona o sudijama, u načelu. Za 142, nije glasalo pet, od 147 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmenama Zakona o sudijama, u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama Zakona o sudijama, u celini. Za 144, nisu glasala četiri, od 148 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmenama Zakona o sudijama. Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA ZAKONA O ORGANIZACIJI I NADLEŽNOSTI DRŽAVNIH ORGANA U SUZBIJANjU ORGANIZOVANOG KRIMINALA (glasanje) Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama Zakona o organizaciji i nadležnosti dražvnih organa u suzbijanju organizovanog kriminala, u načelu. Za 143, nije glasalo 7, od 150 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmenama Zakona, u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama Zakona o organizaciji i nadležnosti državnih organa u suzbijanju organizovanog kriminala,u celini. Za 144, nije glasalo 6, od 150 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmenama Zakona o organizaciji i nadležnosti državnih organa u suzbijanju organizovanog kriminala. Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda: - PREDLOZI ODLUKA O IZMENAMA ODLUKE O IZBORU ČLANOVA ODBORA NARODNE SKUPŠTINE REPUBLIKE SRBIJE Pošto je Narodna skupština obavila jedinstveni pretres o predlozima odluka, pre pristupanja glasanju o predlozima odluka u celini, pitam da li ste saglasni da se o svim predlozima poslaničkih grupa za izmene Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije izjasnimo istovremeno? Nisam završio rečenicu. Izvolite.
Nešto ste mi ljubazni, predsedniče, kada sam u sali. Kada nisam, vi kažete da sam pobegao, da se bojim, izmišljate neke naše dogovore. Ne može taj predlog po Poslovniku. Nije trebalo ni da ga stavljate Narodnoj skupštini. Svaki Predlog odluke je zaseban. Obavili smo u skladu sa članom 136. zajednički pretres, načelni pretres. To je moguće, ali glasanje se vrši za svaki Pedlog odluke pojedinačno, zato što se za tu odluku shodno primenjuje postupak za donošenje zakona. Nikada još u parlamentarnoj praksi nije glasano za više zakona odjedanput. Ne može da se izvrši glasanje odjednom za predloge četiri ili pet odluka. Za svaki Predlog odluke mora posebno da se glasa. Ovo nije jedinstveni spisak članova odbora, koji su predložile poslaničke grupe, pa da se glasa za spisak koji su predložile poslaničke grupe. Svaka poslanička grupa je predložila "svoju odluku". O svakoj odluci poslaničke grupe mora posebno da se glasa. Verujte mi na reč, ja sam predsednik Administrativnog odbora.
Zahvaljujem na obaveštenju. Nastavljam rečenicu, tamo gde sam stao. Pitam, da li ste saglasni da se o svim predlozima poslaničkih grupa za izmene Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije izjasnimo istovremeno, jednim glasanjem i da se tako usvojeni predlozi objave u "Službenom glasniku Republike Srbije" kao jedan pravno-tehnički objedinjeni akt - Odluka o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 125, protiv 96, nisu glasala tri, od 224 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Pošto je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog, stavljam na glasanje predloge za izmene Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koje su podnele poslaničke grupe: Srpska radikalna stranka, Demokratska stranka - Boris Tadić, G17 plus, Srpki pokret obnove - Nova Srbija i Demokratska stranke Srbije, i da se tako usvojeni predlozi objave u "Službenom glasniku Republike Srbije" kao jedan pravno-tehnički objedinjeni akt - Odluka o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Za 129, protiv 89, uzdržan jedan, nije glasalo 7, od 226 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila ove predloge. Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ODLUKE O IZMENAMA POSLOVNIKA NARODNE SKUPŠTINE REPUBLIKE SRBIJE (glasanje) Pošto je Narodna skupština obavila jedinstveni pretres, stavljam na glasanje Predlog odluke o izmenama Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije, u celini. Za 226, jedan uzdržan (i to greškom), nisu glasala dva, od ukupno 229 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog odlike o izmenama Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije. Prelazimo na 6. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENI I DOPUNI ZAKONA O SUDSKIM TAKSAMA (glasanje) Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o sudskim taksama u načelu. Za 126, nije glasalo 60, od ukupno 186 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, a s obzirom na to da na Predlog zakona nisu podneti amandmani, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o sudskim taksama u celini. Za 127, protiv 19, nije glasalo 12, od 158 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o sudskim taksama. Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ODLUKE O IZBORU ČLANA SAVETA NARODNE BANKE SRBIJE (glasanje) Pošto je Narodna skupština obavila jedinstveni pretres o Predlogu odluke, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru člana Saveta Narodne banke Srbije. Za 126, protiv 11, uzdržana dva, nisu glasala četiri, od ukupno 143 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog odluke o izboru člana Saveta Narodne banke Srbije. Dozvolite mi da u vaše i u svoje ime čestitam gospodinu Miladinu Kovačeviću na izboru za člana Saveta Narodne banke Srbije. Pošto smo obavili razmatranje svih tačaka dnevnog reda i odlučivanje po njima, saglasno članu 95. Poslovnika, zaključujem Drugu sednicu Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2004. godini. Hvala vam.