Dame i gospodo narodni poslanici, u ime poslaničke grupe SRS, podneo sam amandman na član 1. Predloga zakona o izmenama i dopunama zakona o reproduktivnom materijalu šumskog drveća. Cilj ovog amandmana je da se spreči uništavanje domaćih, autohtonih vrsta šumskog drveća, a to će se upravo dogoditi, dodavanjem novih odredbi iz pravilnika EU, u cilju potpune implementacije propisa u oblasti proizvodnje i prometa šumskog reproduktivnog materijala. Srbija će izgleda morati ubuduće da pazi kako će čak i pošumljavati svoje goleti, kako će izgledati šumske sastojine, koje vrste drveća će se i u kom obimu širiti u budućnosti na prostorima Republike Srbije. Kako smo krenuli da sledimo direktivu EU, sada smo trenutno stigli i do srpskih šuma. I zakona koji će srpsko šumarstvo, odnosno deo koji se bavi rasadničkom proizvodnjom, odnosno proizvodnjom reproduktivnog materijala, u potpunosti uskladiti sa direktivama EU. Rasadnička proizvodnja se polako utapa u standarde koji su osnova za gajenje šuma u EU. Pitanje je da li to ne ugrožava domaće vrste, koje zauzimaju procentualno najviše površina po šumama u Srbiji? Sledeći ovu logiku, uskoro bi trebalo da očekujemo i zakon o šumama i neki novi pristup gajenju, podizanju i iskorišćavanju šuma, verovatno po uzoru na EU. Ovu priliku koristim da pitam gospodina ministra, kao ovlašćenog ministra – kada će konačno Srbijašume vratiti manastirske šume, po zakonu i restituciji, manastiru u Ravanici?
Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Boris Aleksić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo poslanik Dragan Aćimović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Elena Božić-Talijan. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandman je podneo poslanik Milorad Buha. Da li želite reč, gospodine Buha? (Da.) Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, uputio sam u ime SRS amandman na član 5, stav 2, da se reč "tri" zameni rečju "pet", sa obrazloženjem da je neophodno povećati broj rasadnika koje će stručna lica, odnosno diplomirani inženjeri šumarstva moći obrađivati, u smislu proizvodnje šumskog reproduktivnog materijala. Obrazloženje Vlade je da je napravljena određena analiza i da Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva predlaže, na temelju te analize, da se to zadrži na broju "tri". Nevezano za ovaj amandman, kao premijer Republike Srpske Krajine u progonstvu, moram naglasiti određene mere i aktivnosti Vlade Republike Hrvatske koje predstavljaju diskriminatorske mere koje se ozakonjuju. Naime, radi se o zakonu o poljoprivrednom zemljištu koji je Sabor Republike Hrvatske doneo prošle godine u sedmom mesecu, u letnjem periodu, a Hrvati to znalački rade upravo u letnjim mesecima, kada je pažnja javnosti i međunarodne javnosti daleko manja nego što je to uobičajeno. U tim trenucima Hrvati donose određene zakone koji su diskriminatorski. Radi se, s obzirom na vreme, samo u jednoj rečenici, radi se o oduzimanju prava na privatnu svojinu - zemljište, šumsko zemljište i livade, pašnjake itd. Postavio sam pitanje Vladi, nisam dobio odgovor, zato se obraćam ministru, da vidim šta je Ministarstvo poljoprivrede i Vlada RS učinila da se smanji obim diskriminatorskih mera koje provodi hrvatska država prema Srbima izbeglim iz Republike Srpske Krajine i Republike Hrvatske?
Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Milan Veselinović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 8. amandman je podnela poslanik Lidija Vukićević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 9. amandman je podneo poslanik Jadranko Vuković. Da li neko želi reč? (Da.) Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, podnosim amandman na član 9. stav 1, gde se reč "proizvođač" zamenjuje rečima "ovlašćeno lice od strane ministarstva". U obrazloženju predlagača, odnosno ministarstva nadležnog stoji – amandman se naš ne prihvata, iz razloga što se na ovaj način odgovornost i kvalitet reznica i sadnica u proizvodnji i prometu prenosi sa države na proizvođača, i na taj način povećava se svest proizvođača o potrebi proizvodnje kvalitetnog reproduktivnog materijala. Dame i gospodo narodni poslanici, nadam se da ćete se složiti da ovo što kaže predlagač nije logično, da proizvođač vrši utvrđivanje kvaliteta reznica i sadnica koje sam proizvodi. Logično je da tu kontrolu i utvrđivanje kvaliteta vrši ovlašćeno lice od strane nadležnog ministarstva. Mislim da je nelogično ovo postavljeno od strane nadležnog ministarstva, jer postavlja se pitanje, ako želimo da ukažemo poverenje proizvođačima, zašto im ne ukažemo da određuju cenu svojih proizvoda, nego im to određuje država. Predlažem da se prihvati ovaj amandman koji sam podneo ispred SRS, gde se reč – proizvođač zamenjuje rečima – ovlašćeno lice od strane ministarstva.
Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Slobodan Vuković. Da li neko želi reč? (Da.) Molim vas, morate da se prijavite ako želite reč. Ova tehnologija je prilično jednostavna. Molim vas nemojte dobacivati, gospodine Todoroviću. Izvolite, gospodine Vukoviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, na osnovu člana 147. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije, podnosim sam amandman na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o reproduktivnom materijalu šumskog drveća. Amandman: u članu 10. stav 1. reč – ministar se zamenjuje rečju – ministarstvo. Obrazloženje, evo zašto - Srpska radikalna stranka smatra da je ministarstvo, a ne ministar, nadležno za obavljanje poslova iz ovog delokruga rada. Ovo je principijelni stav SRS. Na ovaj način oslobodićemo ministra prevelikih obaveza. Smatramo da je ministarstvo toliko široko da ima prostora da bude uposleno više ljudi.
. Imam monitor u koji gledam da li se neko prijavljuje za reč dok čitam amandman, pa vas molim da se prijavite za slučaj da želite raspravu po amandmanu. Gospodine Todoroviću, želeli ste reč, povreda Poslovnika?
Dame i gospodo narodni poslanici, gospođo Dejanović, trebalo bi da poštujete član 27. ovog poslovnika. To što ste već unapred rekli da pratite monitor je blago rečeno smešno. Kako može neko da se prijavi dok vi čitate. Valjda treba da pročitate, da kažete ko je podnosilac amandmana, pa tek nakon toga onaj ko je podneo amandman može da se prijavi. Vi to sve u trku radite, jer izgleda imate prolazno vreme kada šta morate da završite i uopšte vas interesuje da li će se u Skupštini voditi rasprava ili ne. Stvarno ne razumem gde se toliko žurite. Evropa vas čeka, koliko sam čuo, do 2025. godine, otprilike je spremna da nas primi i nema razloga da se uopšte uzbuđujete. Ili primenite onaj bugarski metod, uopšte nemojte da prevodite zakone. Dajte sve na engleskom. Poslanike pozovite iz ove vaše vladajuće koalicije da ih izglasaju, da završimo i da onda krenemo normalno da radimo, kako bi ova država imala koristi bar od nekih zakona. Jer sama činjenica da je Vlada prihvatila solidan broj amandmana, a imali smo svega 48 sati vremena da ih predložimo, na 58 zakona, govori o tome da ti zakoni nisu valjali, da ima problema i da su amandmani u cilju poboljšanja tih zakona predati. Umesto da vam to bude pouka, da to iskoristite, da date mogućnost da Skupština usvaja kvalitetne zakone, vi gledate da to sprečite na svaki mogući način. Molim vas da omogućite, bar poslanicima SRS, da se u skladu sa Poslovnikom prijavljuju i dobijaju reč. Ni jedan jedini poslanik nije uspeo da se prijavi…
Prošlo je dva minuta. (Vjerica Radeta, sa mesta: To je najvažnije.) Gospodine Todoroviću, nema povrede Poslovnika. Naravno da kao parlament treba da budemo zadovoljni što se rasprava vodi kvalitetno, što predlagači prihvataju sve one amandmane koji popravljaju tekst zakona. Prema tome, nema povrede Poslovnika. Onog momenta kada pitam da li se neko javlja za reč, ako nema nikog na monitoru, onda prelazim na sledeći amandman. Molim poslanike samo da prate i dok slušaju tekst eventualno reaguju. To je sad tehnički moguće vrlo jednostavno. Zahvaljujem na vašem razmišljanju, ali nema razloga da brinete. Ide sve po vremenskom tempu koji je u redu. Na član 10. amandman je podneo poslanik Jovan Damjanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 11. amandman je podnela Lidija Dimitrijević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 12. amandman je podneo poslanik Momčilo Duvnjak. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 13. amandman je podneo poslanik Branimir Đokić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 14. amandman je podneo Srboljub Živanović. Da li neko želi reč? (Da.)
Dame i gospodo poslanici, podneo sam amandman na član 14: u novom članu 37a, stav 6, reč – ministar zamenjuje rečju – ministarstvo. Obrazloženje – SRS smatra da je ministarstvo, a ne ministar, nadležno za obavljanje poslova iz ovog delokruga rada i da određuje količinu semena koje se za pojedine vrste šumskog drveća smatraju malim. Moram iskreno reći da je odgovor Vlade, zbog čega ne prihvata amandman, takoreći identičan kao i za sve ostale amandmane, pa sam smatrao da je ipak Vlada trebalo da dogovori adekvatnije nego što je ovo napisala, kao što je isti odgovor i za amandman 9, 10, 11, a u stvari nema nikakve veze sa ovim amandmanom koji sam podneo na član 14. Dame i gospodo, kao što se Ministarstvo za poljoprivredu određenim subvencijama ponaša prema stočarima, prema ratarima, to je isti način kao što se ponaša prema ljudima koji se bave sakupljanjem ovog semena. Dobro znate da seme šumskog bilja je vrlo teško sakupiti, a i ako se sakuplja, njegova plodnost je svakih šest-sedam godina, tako da su zemljoradnici prinuđeni da teškom mukom taj posao obavljaju. Kao što se obično i dešava, kao što je Ministarstvo za poljoprivredu devalviralo vrednosti ratara, seljaka, svakog poljoprivrednog proizvođača, pa je i ovog puta devalviralo vrednosti proizvođača šumskog bilja i rastinja.
Na član 16. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Živkov. Izvolite, gospodine Živkov.
Dame i gospodo narodni poslanici, na ovaj zakon, član 16, podneo sam amandman. U zakonu se posle člana 38. dodaje član 38a, proizvođač je u obavezi i dužan je da čuva evidenciju o izdatim etiketama iz člana 38. ovog zakona najmanje pet godina. Moj amandman se odnosi na to da ovih pet godina treba zameniti sa sedam godina, na šta je u obrazloženju Vlada odgovorila da se amandman ne prihvata iz razloga što je navedeni rok optimalan sa stanovišta praćenja kvaliteta proizvedenog i isporučenog reproduktivnog materijala, kao i eventualnog pokretanja odgovornosti proizvođača, odnosno dobavljača za utvrđene nedostatke reproduktivnog materijala. S obzirom da je moj amandman da se pet godina zameni sa sedam, obrazloženje amandmana je da po mom viđenju i viđenju SRS, s obzirom da je za pojedine vrste sadnog materijala potrebno duže vreme za formiranje sadnica u rasadniku, neophodno je da se rok čuvanja evidencije o izdatim etiketama ograniči najmanje na sedam godina. Mislim da su Vlada i ministar mogli da prihvate ovaj amandman. Nadam se da ćete u danu za glasanje prihvatiti amandman koji sam podneo.
Na član 17. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Žutić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 18. amandman je podneo narodni poslanik Vladan Jeremić. Izvolite, gospodine Jeremiću.
Dame i gospodo narodni poslanici, predložene izmene i dopune Zakona o reproduktivnom materijalu šumskog drveća u članu 18. apsolutno ne doprinose poboljšanju osnovnog zakona, odnosno članova na koje se ove izmene odnose. Svakako da je od velikog značaja nabavka kvalitetnog reproduktivnog materijala, jer je to osnova za dalje uspešno gajenje šumskog drveća. Kvalitetna kontrola u proizvodnji u određenoj fazi porasta i razvića repromaterijala obezbeđuje i kvalitetne jedinke. Naravno da sve ovo mora da prati i određena dokumentacija, a posledice nabavke nekvalitetnog materijala mogu da budu katastrofalne, s obzirom da je podizanje kvalitetnog zasada šume, kao što je dobro poznato, potrebno mnogo vremena. Danas kod nas postoje mnogi rasadnici šumskog drveća, od kojih je jedan broj van svake kontrole. Setimo se samo novogodišnjih jelki i njihove prodaje blizu pijace iz gepeka automobila. I ovaj zakon, poput mnogih ostalih, sigurno neće doprineti boljitku u našem šumarstvu, odnosno poljoprivredi ukupno, imajući u vidu pre svega činjenicu o jednostranoj primeni trgovinskog sporazuma sa zemljama EU i poplave nekvalitetnih i jeftinih proizvoda na našem tržištu, što direktno naše poljoprivredne proizvođače dovodi u veoma nezavidan položaj. Iskoristiću još ovo vreme da, s obzirom da je ministar Dragin tu, postavim jedno pitanje: šta će Vlada Srbije da uradi sa poljoprivrednim zemljištem koje se danas odnosno duži period ne koristi za poljoprivrednu proizvodnju i nalazi se u parlogu? Znatan deo ovih površina, nažalost, nalazi se na izgrađenim sistemima za navodnjavanje. Takvih primera je puno, kao što su barajevske plantaže, zatim parcele u Đurincima kod Sopota, mladenovački rasadnik i nažalost sijaset mnogo drugih.
Na član 19. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 20. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Da li želite reč, gospodine Jojiću? (Ne.) Da, prijavite se.
Dame i gospodo narodni poslanici, ostajem kod predloženog amandmana koji je SRS uložila na član 20. Međutim, s tim u vezi bih postavio pitanje i skrenuo pažnju ministru za poljoprivredu, s obzirom da je resorni ministar prisutan: ko je dozvolio seču drvoreda u Omoljici, u Plandištu, u Bavaništu na delovima gde su bili zaštitni pojasevi u poljoprivredi, posebno kod poljoprivrednih kombinata, a graničili su se i nalaze se delimično na pašnjacima koje su tajkuni i neki nepoznati ljudi došli i preorali, posekli drveće, odneli šumsku masu, počinili brojna krivična dela, ali država ne reaguje? Ponavljam, Omoljica, Bavanište i Plandište. Tražim i predlažem, molim ministra da odredi inspekciju koja će izaći na lice mesta i utvrditi: koje su to površine u pitanju, koje su parcele u pitanju, ko je bio vlasnik i korisnik prethodno, a ko je vlasnik sada, i ko je taj koji je posekao šumu i kolika je pričinjena šteta? Da se pokrene odgovarajući i parnični postupak, a ujedno i krivični, jer se radi i o krivičnim delima.
Pošto smo završili pretres Predloga zakona u pojedinostima, da li predstavnik predlagača dr Saša Dragin, ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede želi završnu reč? (Da.) Izvolite, gospodine Dragin.
Zahvaljujem narodnim poslanicima na korisnim sugestijama vezano za unapređenje ovog zakona i hteo bih da kažem da smo spremni da prihvatimo amandman na član 9. Predloga zakona koji je podneo narodni poslanik Jadranko Vuković, gde se reč "proizvođač" zamenjuje rečima "ovlašćeno lice od strane ministarstva". Pored toga, hteo bih da kažem da je po postojećem Zakonu o šumama, koji nije usaglašen sa evropskim zakonom, zaštitni pojasevi nažalost ne podležu Zakonu o šumama, odnosno ne tretiraju se kao šumsko rastinje, što će se novim zakonom koji je usaglašen sa evropskim zakonikom usvojiti i taj zakon je na putu.
Reč ima Dragan Todorović, reklamirate Poslovnik.
Član 113: ''Odredbe ovog poslovnika o redu na sednici Narodne skupštine primenjuju se i na sve druge učesnike na sednici, pored narodnih poslanika, a shodno se primenjuju na sednicama odbora i drugih radnih tela Narodne skupštine.'' Interesantan je ministar od početka ove rasprave, juče sam ukazivao nekoliko puta na način kako se obraća Skupštini i poslanicima Skupštine. To već više nije malicioznost, to prelazi neke granice pristojnosti. I u više navrata, bez obzira ko se od poslanika javlja odnosno ispred kojih stranaka, ministar se uvek trudio da nađe neki primer vezan za tu stranku ili neke događaje kako bi na neki način okrenuo stvari vezane za poslanička pitanja ili amandmane. To je uradio i sada. Čudi me da gospodin Dragin, recimo, nije uzeo jedan od najsvetlijih primera vezano za DS, recimo opštinu Zrenjanin i njihovog bivšeg gradonačelnika, koji je bio istaknuti član DS, čovek budućnost, čovek Evrope, čovek koji je uneo toliko novina, sa vizijom za budućnost, dok se odjedanput nije otkrilo da čovek koji ima viziju ima i sklonosti ka uzimanju para, odnosno da je pripadao građevinskoj mafiji, pa mu nađoše po trezorima silne pare. Sad ga se, doduše, DS odriče, ali koliko čujem pozvaće i Borisa Tadića kao svedoka, mada lično imam vrlo loše iskustvo sa Borisom Tadićem. Njega ni puškom ne možete da stignete. Tri puta šalju u Administrativni odbor da mu se oduzme imunitet … [[Isključen mikrofon.]]
Vreme. Naravno da nema povrede Poslovnika. Gospodin ministar se krajnje korektno pripremio za teme koje su na dnevnom redu i sa svojim saradnicima učestvovao vrlo korektno u raspravi, i mislim da je parlament dao svoj doprinos i kroz raspravu da doneti zakoni budu kvalitetni. Zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na 15. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O STOČARSTVU (pojedinosti) Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Elena Božić-Talijan, Lidija Vukićević, Milorad Buha, Milan Veselinović, Milan Avramović, Boris Aleksić, Dragan Aćimović, Zoran Bortić, Jadranko Vuković, Slobodan Vuković, Zoran Mašić, Miroslav Marinković, Branimir Đokić, Momčilo Duvnjak, Lidija Dimitrijević, Jovan Damjanović, Nikola Žutić, Dragan Živkov, Srboljub Živanović, Radica Jocić, Ljubomir Kragović, Zoran Krasić, Radiša Ilić, Milorad Krstin, Tomislav Ljubenović, Vesna Marić, Vladan Jeremić, Nataša Jovanović, Petar Jojić, Momir Marković, Dušan Marić, Dejan Mirović, Vlada Milojković, Slađan Mijaljević, Aleksandar Martinović, Marko Milenković, Goran Mihajlović, Bojan Mladenović, Ognjen Mihajlović, Sreto Perić, Gordana Paunović-Milosavljević, Paja Momčilov, Mirko Munjić, Milan Nikolić, Ljubiša Petković, Dušanka Plećević, Vitomir Plužarević, Gordana Pop-Lazić, Marina Raguš, Dobrislav Prelić, Nikola Savić, Milovan Radovanović, Vjerica Radeta, Dragan Stevanović, Marina Toman, Milan Škrbić, Sulejman Spaho, Zoran Popović, Filip Stojanović, Dragan Todorović, Željko Brestovački, Saša Maksimović, Željko Tomić i Milan Dimitrijević, Željko Tomić i Milica Vojić-Marković, Siniša Stamenković, Lidija Dimitrijević, Momčilo Duvnjak, Branimir Đokić, Gojko Radić, Nikola Žutić, Radiša Ilić, Petar Jojić, Vladan Jeremić, Mićo Rogović, Zoran Nikolić i Milica Vojić-Marković, Ljubomir Kragović, Radica Jocić, Dušan Marić, Momir Marković, Aleksandar Martinović, Marko Milenković, Dejan Mirović, Ognjen Mihajlović, Bojan Mladenović, Paja Momčilov, Mirko Munjić, Mileta Poskurica, Veroljub Arsić, Dragan Čolić, Milan Knežević, Jelena Budimirović, Zoran Antić, Miroslav Markićević, Vjerica Radeta, Stefan Zankov, Milovan Radovanović, Nikola Savić, Ljubiša Petković i Vitomir Plužarević. Narodni poslanik Dragan Živkov, pismom od 13. maja 2009. godine, povukao je amandmane na član 2. stav 3. tačka 1. Narodni poslanici Milan Dimitrijević i Zoran Nikolić, pismom od 14. maja 2009. godine, povukli su amandman na član 42. Narodni poslanik Milica Vojić-Marković, pismom od 18. maja 2009. godine, povukla je amandman na član 54. Primili ste izveštaj Odbora za poljoprivredu, sa ispravkom, i izveštaj Zakonodavnog odbora. Na osnovu člana 148. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, Zakonodavni odbor je odbacio kao nepotpune amandmane poslanika: Željka Tomića i Milice Vojić-Marković na član 7, sa ispravkom, Željka Tomića i Milice Vojić-Marković na član 9, sa ispravkom, i Milice Vojić-Marković i Zorana Nikolića na član 54, sa ispravkom. Odbačeni amandmani ne mogu biti predmet rasprave i o njima nećemo glasati. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 142. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Elana Božić-Talijan. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 1. amandman je podnela poslanik Lidija Vukićević. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 1. amandman je podneo poslanik Milorad Buha. Da li želite reč, gospodine Buha? (Da) Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, radi se o amandmanu koji u pravno-tehničkom smislu pokušava ispraviti Predlog zakona. Vlada nije prihvatila ovaj amandman i neću se mnogo truditi da ga obrazložim. Nastaviću onu priču vezano za diskriminatorske mere hrvatske države prema Srbima koji su proterani iz Republike Srpske Krajine i Republike Hrvatske. Radi se o Zakonu o poljoprivrednom zemljištu koji je, kao što sam naglasio, donet prošle godine, koji u svojim odredbama predviđa novčane kazne i izuzimanje vlasništva za one vlasnike poljoprivrednog zemljišta koji ne preduzimaju agrotehničke mere i ne obrađuju poljoprivredno zemljište. Ovaj zakon, u ovom delu koji se odnosi na nepreduzimanje agrotehničkih mera isključivo je rađen za Srbe koji su proterani sa svojih ognjišta. Ovim načinom se krše odredbe međunarodnog prava, mnogobrojnih sporazuma između Republike Hrvatske i Republike Srbije i nanosi se ogromna šteta izbeglom stanovništvu. Srpski državni organi ne preduzimaju ništa da se ovakve diskriminatorske mere spreče i da se u diplomatskim aktivnostima spreči rigidna i oštra regulativa, i oštre kazne, a s druge strane, onoga trenutka kada se to zemljište izuzme i kada se da u zakup, možemo smatrati da je toga trenutka Srbin, koji je vlasnik tog zemljišta, izgubio pravo na upravljanje tim zemljištem. Postavljam pitanje ministru poljoprivrede – šta učiniti u ovoj situaciji? Šta preduzimaju ministarstvo i Vlada da se spreče ove diskriminatorske mere?
Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Milan Veselinović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 1. amandman je podneo poslanik Milan Avramović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 1. amandman je podneo poslanik Boris Aleksić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 1. amandman je podneo poslanik Dragan Aćimović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 1. amandman je podneo poslanik Zoran Bortić. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman. Zakonodavni odbor ga smatra pravno mogućim, pa je postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 2. amandman je podneo poslanik Zoran Bortić. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa je postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 2. amandman, sa ispravkom, podneo je narodni poslanik Jadranko Vuković. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je, sa ispravkom, podneo narodni poslanik Slobodan Vuković. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo poslanik Zoran Mašić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo Miroslav Marinković. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa je postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 2. amandmane koji su, prema oceni Zakonodavnog odbora, po svojoj sadržini istovetni, podneli su narodni poslanici: Srboljub Živanović, Dragan Živkov, Nikola Žutić, Jovan Damjanović, Lidija Dimitrijević, Momčilo Duvnjak i Branimir Đokić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandmane koji su, prema oceni Zakonodavnog odbora, po svojoj sadržini istovetni, podneli su narodni poslanici: Radica Jocić, Ljubomir Kragović, Petar Jojić, Zoran Krasić, Vladan Jeremić, Nataša Jovanović, Milorad Krstin, Tomislav Ljubenović i Vesna Marić. Da li neko želi reč? (Da) Samo se prijavite, molim vas. Gospodin Krstin želi reč.
Izvinjavam se predsedavajućoj, ali…
Gospodo, prijavio se gospodin Krstin i gospodin Jojić. Može jedan od vas dvojice, pa se opredelite ko će govoriti. Hoćete vi, gospodine Krstin? Izvolite.
Izvinjavam se, je l' se prijavio i Petar Jojić? Je l' podneo amandman? Zašto onda uskraćivati poslaniku da ima pravo dva minuta na amandman? Stvarno nema smisla. Kako može biti isti amandman? Nismo pričali o istom amandmanu. Stvarno više nema smisla. Ovo što se radi, ovo je krajnje nekorektno…
Gospodine poslaniče, prema članu 143. st. 5. i 6. Poslovnika Narodne skupštine, ukoliko više narodnih poslanika iz iste poslaničke grupe podnese amandman, koji je po svojoj sadržini istovetan, smatraće se da se radi o istom amandmanu koji je podnelo više narodnih poslanika. U tom slučaju, pravo da obrazlaže taj amandman u ime podnosilaca ima samo jedan od potpisanih narodnih poslanika i to u trajanju do dva minuta.
Izvinjavam se, ali stvarno nema smisla. Evo, neka kolega Jojić kaže o svom amandmanu. Nemojte preskakati.
Dame i gospodo narodni poslanici, kada je u pitanju Predlog ovog zakona i njegove odredbe i kada je u pitanju stočarstvo, mora se obratiti posebna pažnja i država sigurno nije posvetila dovoljnu pažnju stočarima i proizvođačima zdrave hrane na teritoriji Republike Srbije. Vama je poznato da je Zlatiborski okrug, u čijem su sastavu opštine Čajetina, Nova Varoš, Priboj, Prijepolje, Sjenica, Ivanjica i da ne nabrajam, da su to područja gde se najviše može proizvesti zdrave hrane, tj. jednog kvalitetnog mesa, a ne uvoziti u našu državu otpad iz EU. Ova država mora da da podsticaj poljoprivrednim gazdinstvima koja se bave, pre svega, stočarstvom. Stočarstvo je jedna od značajnih grana u našoj državi. Zbog toga SRS smatra da su ona područja gde su upravo izvanredne mogućnosti, kao što je, pre svega, Zlatibor, Tara, Javor, Pešter, Deliblatska peščara, Rudnik, Kolubarski okrug i drugi okruzi gde ima izvanrednih mogućnosti da dođe do razvoja stočarstva i povećanja veće količine proizvodnje zdravog mesa itd. Zbog toga apelujem da se u Zlatiborskom okrugu posebno, gde se može pola Srbije prehraniti zdravom hranom i proizvodnjom najkvalitetnijeg mesa, i na Pešteru, za Srbiju, a ostali delovi Srbije moraju da imaju posebnu pažnju, a zbog toga smo se zalagali, i ja i gospodin Krstin, i gospodin Plužarević i gospodin Živanović, da se obrati pažnja na pašnjake da se vrate selima.
Trošite vreme od vaših pet minuta, koliko je ostalo poslaničkoj grupi, ako nastavite.
Gospođo predsednice, ne reklamiram povredu Poslovnika. Meni kao ovlašćenom predstavniku je ostalo pet minuta, koliko znam. (Predsednik: Možete, izvolite.) Molio bih da mi vratite vreme. LDP je na početku ove rasprave u načelu rekla da imamo, kako puno razumevanje za to što su ovi zakoni došli pred poslanike, da smo jedva čekali da dođu i da su neophodni radi usklađivanja našeg zakonodavstva, odnosno približavanja nekim evropskim standardima, isto tako smo izrazili i žaljenje što do toga nije došlo i ranije. Naravno, svesni smo da odgovornost nije na ovom ministarstvu, odnosno ministru i njegovim saradnicima, i rekli smo tada da imamo veru da će ovo ministarstvo dati sve od sebe da sprovede ove zakone u delo. Moram da se vratim na ono o čemu smo pričali, gospodine ministre, pre dva dana, iz prostog dana što sam sinoć bio u Bačkom Petrovcu, razgovarao sa penzionerima, poljoprivrednim proizvođačima koji su zaista očajni. Tu su došli i ljudi iz Gložana koji imaju isti problem koji sam spomenuo. Znači, oni imaju samo jedno osnovno pitanje – šta da rade sa zemljom sledeće godine? Da li je interes da je prodaju, daju u zakup Miškoviću, Kostiću, Jerkoviću, Micoviću, Matijeviću, bilo kome, i da se ta zemlja ukrupni i da se oni više ne bave poljoprivrednom proizvodnjom, ili postoji neka doza razumevanja u Ministarstvu i Vladi, da se ova uredba koja je doneta, a stupila je na snagu 22-23, poništi? Dovedeni su u neravnopravan položaj. Verovali su vama, mislim na Vladu, državu, da uredba koja je doneta početkom ove godine će imati snagu tokom cele godine, odnosno da će važiti, a ne da im se retroaktivno smanjuju sredstva koja su uložili. Očekujemo punu spremnost i razumevanje i od predstavnika PUPS-a da na Vladi intervenišu i od vas, kao ministra poljoprivrede, da se založite kod premijera da tih 200.000 penzionera, poljoprivrednih proizvođača koji su uložili, ne kažem svi, ali veliki broj jeste, i veliki broj želi da se bavi tim poslom i uložili su puno, da im se vrati ono što je obećano, da bi mogli da funkcionišu. Molim vas da, u krajnjoj liniji zbog njih, date neki decidiran odgovor da ćete učiniti sve da ta uredba više ne bude na snazi, odnosno da Vlada donese novu uredbu, jer mislim da je to u interesu svih nas, pre svega vas kao Vlade, a i nas kao ljudi koji se bavimo ovim poslom odnosno politikom, da obećanje koje se daje, jedna zakonska norma, odnosno podzakonski akt koji se donese, ne gubi snagu posle dva meseca i da novi podzakonski akt koji bude donet, odnosno uredba, retroaktivno deluje. Hvala vam.
Gospodin ministar ima reč. Izvolite.
Prethodno sam objasnio vezano za ovu problematiku, ono što je najbitnije, a to je da se veliki broj ljudi podvukao pod tzv. poljoprivredna gazdinstva koja su penzionerska. Ono što je jako bitno, to je da svi penzioneri imaju pravo da dobiju 5.000 dinara ukoliko daju zemlju u zakup, odnosno 5.000 dinara ukoliko još daju nekome zemlju na osnovu toga što je to lice ispod 40 godina, i uz to će dobiti i 150 evra, otprilike koliko je u tim navedenim opštinama arenda zemljišta po hektaru. Na takav način će ostvariti više od 12.000 dinara. Pored tih sredstava, oni mogu da koriste sredstva od 30%, pored toga imaju poljoprivrednu penziju, što ostali poljoprivrednici nemaju, i na takav način bi se ostali poljoprivrednici koji dobiju samo 12.000 dinara stavili u neravnopravan položaj u odnosu na njih. Ono što je sistemski najbolje rešenje, to je da zemlju prepišu, odnosno gazdinstvo, na mlađe članove svoje porodice, što je vrlo redak slučaj pogotovo u Vojvodini. Čak postoji u Sremu jedna izreka, to svi znaju, kaže – dok dišem,ne pišem. Ima još jedna gora, ali nije ni mesto ni vreme da se nešto tako kaže ovde. Zahvaljujem.
Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Radiša Ilić. Da li neko želi reč? (Slobodan Maraš, sa mesta: Replika. Nije me razumeo ministar. Pogrešno me je protumačio.) Nema osnova za repliku. Potpuno vas je razumeo gospodin ministar, ali vi imate još minut i 30 sekundi. Izvolite.
Gospodine ministre, pričate šta poljoprivredni proizvođači penzioneri mogu ukoliko nisu iskoristili svoja lična sredstva i kupili dizel gorivo, ukoliko nisu kupili đubrivo i ukoliko nisu kupili seme. Ako su sve to uradili, prikupili fiskalne isečke, predali trezoru sa zahtevom, jer znaju da postoji uredba da će dobiti 12.000 po hektaru ako su sve uradili u skladu sa uredbom i zakonom, vi meni ne odgovarate – šta ti ljudi da rade? Oni su novom uredbom, koja retroaktivno važi, zakinuti za 70% vrednosti koju je trebalo da dobiju. Znači, umesto 12.000, dobiće 3.600. Razumem da vi kažete šta mogu u budućnosti i sledeće godine da urade i sada su to shvatili. Znači, prepišite na mlađe, nemojte se više time baviti, izigravajte zakon, vi se tim bavite, ali prepišite na mlađe od 40 godine i dobićete sredstva i to je sve u redu. Šta oni koji su sada to uradili? Šta oni koji su platili, kao onaj primer što sam vam pokazao, 400.000 dinara čovek potrošio na seme, đubrivo i gorivo na 30 ha, trebalo je da dobije puta 12.000, to je 360.000, njega će sve ojaditi. Molim vas da mi to odgovorite. Ne šta da radi sledeće godine, nego šta sad da rade ovi penzioneri, poljoprivredni proizvođači.
Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Radiša Ilić, koji želi reč. Izvolite. Ko se javio po Poslovniku? Morate se ponovo prijaviti, gospodine Preliću. Gospodin Dobrislav Prelić, po Poslovniku. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, javljam se na osnovu člana 104 – dostojanstvo Narodne skupštine. Gospodin ministar po ko zna koji put ne odgovara na konkretna pitanja poslanika i mislim da time vređa i dostojanstvo Narodne skupštine, A pre svega dostojanstvo naših poljoprivrednika i svih građana Srbije. Gospodine ministre, gospodin Maraš vam je postavio konkretno pitanje. Treći put nam odgovarate da poljoprivredni proizvođač, penzioner, koji se opredelio za komercijalno gazdinstvo, da može da izda zemlju u zakup i dobije 5.000 dinara, da može da izda zemlju u zakup mlađem od 40 godina i da dobije 5.000 dinara i da ima mogućnost da izda zemlju u arendu i da dobije, po vašoj proceni, 100 do 150 evra nadoknade. Na ovaj način terate našeg poljoprivrednog proizvođača na silu da ne obrađuje SVOJU zemlju, već da je izda u zakup i da prihvati vašu milostinju i da je izda mlađem od 40 godina, što bi iznosilo 10.000 dinara. Molim vas, njima je dozvoljeno potpuno legitimno da registruju zemlju u poljoprivredno gazdinstvo. Oni su to uradili. Uredbom ste im ukinuli to pravo i mogu da dobiju samo 30%. Tražimo objašnjenje – zbog čega ste uredbom ukinuli da može da dobije samo 30%? Druga stvar, nekomercijalno poljoprivredno gazdinstvo, poljoprivrednik koji se izjasnio, odnosno stvarno ima nekomercijalno poljoprivredno gazdinstvo, to je do dva hektara ako se ne varam, trebalo je da dobije 40.000 dinara. Vi ste i to ukinuli, gospodine ministre. Molim vas da konkretno odgovorite zbog čega ste to uradili.
Gospodine poslaniče, sutra je dan, i to u periodu od 16.00 do 19.00 časova, kada ministri odgovaraju na poslanička pitanja. Ministar obrazlaže amandmane, odnosno odgovor Vlade po amandmanima i u toj funkciji je ovde. Upozoravam vas da zloupotrebljavate institut povrede Poslovnika, ovaj put vam neću izreći opomenu, ali ću u principu izricati opomenu ako se bude pozivanje na zloupotrebu Poslovnika koristilo za nešto što zaista nije to. Gospodin Milorad Krstin, povreda Poslovnika. Izvolite.
Gospođo predsedavajuća, vi ste povredili član 143. poslovnika o radu Skupštine, stav 6, koji kaže – ukoliko više narodnih poslanika iz iste poslaničke grupe podnosi amandman koji su po svojoj sadržini istovetni, smatraće da se radi o jednom istom amandmanu koji je podnelo više narodnih poslanika zajedno i primeniće se odredba iz stava 5. ovog člana. Citiraću vam sada ove amandmane koje smo podneli. Počeću od sebe, da vidim da ima razlike između mog amandmana, gospodina Tomislava Ljubenovića i Vesne Marić.
Gospodine Krstin, dala sam obrazloženje i jedino što mogu da uradim to je da vas upozorim da vam ne izreknem opomenu. Ne možete na istu temu na istoj sednici govoriti više puta. Bilo je te primedbe, dala sam odgovor, molim vas, sada vas upozoravam, da ne bih izrekla opomenu. Pogledajte stav 5. tog člana i videćete, to je ono što sam već obrazložila malopre. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Radiša Ilić, koji želi reč. Izvolite, gospodine Iliću.
U ime poslaničke grupe SRS podneo sam amandman na član 2. stav 1. tačka 10, sa predlogom da se doda reč „bioloških“. Amandmanom koji sam podneo na ovaj član želi se upotpuniti definicija gajenja domaćih životinja, pa bi ona trebalo da glasi – gajenje domaćih životinja jeste skup bioloških, genetičkih i zootehničkih postupaka u cilju ispoljavanja proizvodnog materijala. Reč „bioloških“ koja bi trebalo da se nađe u definiciji predstavlja i sve one postupke, mimo genetičkih i zootehničkih, koji su bitni za kvalitetno gajenje domaćih životinja. Jedan od bitnih činilaca koji bi mogli da se svrstaju u biološke jeste i samo prirodno okruženje, čista životna sredina i zdrava hrana, o čemu je dosta bilo govora u jučerašnjoj raspravi. Ukoliko zataje organi ove države, koji su dužni da spreče da se u ishrani domaćih životinja nađe recimo genetički modifikovana soja ili komponente i koncentrati koji se više ne koriste u zemljama EU, nećemo imati apsolutno ni kvalitetno stočarstvo. Naši poljoprivrednici saznaju za štetnost pojedinih hraniva tek kada se suoče sa uginućem stoke i tada im veterinari, ako hoće, kažu u većini slučajeva da potraže uzrok u vrsti hraniva koje koriste poljoprivrednici za ishranu stoke. Sada bih hteo da vas pitam, gospodine ministre, da li na našem tržištu u Srbiji postoje hraniva koja su uvezena iz EU da su tamo zabranjena, a da se u Srbiji uveliko koriste za ishranu stoke? Konkretno, pitaću vas za hranivo pod nazivom „gebi“.
Na član 2. amandmane koji su, prema oceni Zakonodavnog odbora, po svojoj sadržini istovetni, podneli su narodni poslanici Dušan Marić, Momir Marković i Marko Milenković. Da li neko želi reč? Gospodin Momir Marković. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, pre svega stvarno nije korektno, jer amandmani nisu istovetni i nisu u istovetnom tekstu, ali da ne trošim vreme. Podneo sam amandman na član 2. stav 1, tačka 14), gde tražim da se u ovom zakonu doda još i ''biološko-tehnološke i druge'' evidencije da bi se zaštitili građani Srbije, da bi se zaštitili potrošači i da bi se zaštitili proizvođači. Dobio sam odgovor od Ministarstva, kaže – amandman se ne prihvata iz razloga što je definicija u predmetnom članu sačinjena u skladu sa itd, i radi se o suštinskoj, a ne o pravno-tehničkoj redakciji teksta. Gospodine ministre, nisam ni lektor Ministarstva poljoprivrede, niti sam advokat, pa da pravno-tehnički sređujem tekstove zakona koje vi predlažete. Baš me briga što ćete se vi brukati ako nema interpunkcije ili ako nije u skladu sa zakonom. Tražio sam ovim amandmanom suštinsku izmenu, koja će zaštititi s jedne strane proizvođače, a sa druge strane građane Srbije.
Javili su se gospođa Vjerica Radeta i gospodin Dušan Marić. Pretpostavljam da je isti osnov javljanja. Opredelite se ko će od vas dvoje. Po kom osnovu? Hoćete li vi, gospođo Radeta?
Zaista vam se divim, gospođo Đukić Dejanović, da vi čak pretpostavljate da se narodni poslanici javljaju po istom osnovu. Javljam se na osnovu članova 79. i 149. Poslovnika Narodne skupštine, na osnovu kojeg je narodnim poslanicima podnet izveštaj Zakonodavnog odbora. U tom izveštaju Zakonodavnog odbora napravljene su ove neke grupe amandmana o kojima vi ne dozvoljavate da mi govorimo i ne dozvoljavamo da ne dozvoljavate da objasnimo da to ne može biti istovetno. Moje pitanje, molim vas da nam odgovor da predsednik Administrativnog odbora, kojeg danima nema u sali, ali nekako ga nađite, navatajte ga negde, ili neka vam gospodin sekretar, kao diplomirani pravnik, objasni gde u članovima 79. i 149. Poslovnika Narodne skupštine piše da Zakonodavni odbor može na bilo koji način da grupiše amandmane. Nažalost, pošto ste sada ovim poslovnikom toliko onemogućili narodnim poslanicima da govore i po Poslovniku i po amandmanima, nemam vremena da pročitam ova dva člana Poslovnika, to ne može da se pročita u ovom roku od dva minuta, ali ako ni to pročitala onda bi celokupna javnost čula da ne postoji pravni osnov u ova dva člana Poslovnika da se na bilo koji način grupišu amandmani. Tačno je da ste vi ovim članom na koji se pozivate predvideli mogućnost grupisanja istovetnih amandmana, ali, nažalost, loši su vam pravnici radili predlog, niste predvideli ko može da odredi te grupe.
Prošlo je dva minuta. Nema povrede Poslovnika. Što se tiče vašeg zahteva i pitanja da predsednik Administrativnog odbora i Administrativni odbor da bilo kakvo obrazloženje, to je moguće samo ako Skupština izglasa takav stav, tako da mi imamo jasan stav Zakonodavnog odbora, koji ima utemeljenje u ovom poslovniku. Zaista vas molim da me ne dovodite u situaciju da počnem da izričem mere. Tema koju pokrećete je od većeg broja poslanika pokrenuta. Dala sam vrlo jasan, argumentovan odgovor i nema drugog odgovora. Želite li možda da se Skupština izjasni o povredi Poslovnika u danu za glasanje? To će biti učinjeno. Na član 2. amandman je podneo poslanik Slađan Mijaljević. Gospodin Dušan Marić, izvolite, povreda Poslovnika? Hoćete minut? Samo izvolite.
Moram da konstatujem da sam mislio da se nalazim u Narodnoj skupštini, ali stičem utisak da se nalazim u emisiji „Slagalica“, pa ko pre pritisne taster, ko pre devojci, njegova devojka. Podneo sam jedan amandman kojim predlažem tehničko poboljšanje člana 14, nemam vremena da to obrazložim. Vlada je odgovorila da amandman ne prihvata iz razloga navedenih u obrazloženju amandmana 8. U obrazloženju amandmana 8. stoji: „Amandman se prihvata iz razloga koji su navedeni uz navedeni amandman“. Ovo nema blage veze s vezom. Da bi građani Srbije znali o čemu se radi, a da bi im to objasnio u narednih 20 sekundi, napraviću sledeće poređenje. To je isto kao da sam rekao otprilike ovako, da je Čelzi zasluženo pobedio Arsenal, a Vlada mi odgovori – jeste, ali nije igrao Ronaldo, imao je crveni karton u ovom kolu. Ronaldo stvarno nije igrao, ali Ronaldo ne igra ni za Čelzi, ni za Arsenal, nego za Mančester Junajted.
Gospodine Mariću, ne može ubuduće govoriti dvoje poslanika ako se radi o oceni Zakonodavnog odbora da je tekst amandmana istovetan. Sada sam vam to dozvolila, ali vas molim da znate da nije u skladu sa Poslovnikom. Mislila sam da ste reklamirali Poslovnik. Na član 2. amandman je podneo poslanik Slađan Mijaljević. Da li neko želi reč? (Ne.) Gospodine Todoroviću, molim vas da ne dobacujete i ne remetite atmosferu koja bi trebalo da bude malo drugačija. Na član 2. amandmane koji su, prema oceni Zakonodavnog odbora po sadržini istovetni, podneli su narodni poslanici Dejan Mirović i Vladan Milojković. Da li neko želi reč? Gospodin Martinović se javio, ali greška je. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Pretpostavljam da želi reč, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 2. tačka 15), kojom se dopunjuje definicija onoga što je Vlada nazvala u Predlogu zakona dobrom odgajivačkom praksom. Predložio sam da se posle reči "dobra odgajivačka praksa" doda reč "prirodno", tako da bi definicija glasila "dobra odgajivačka praksa jeste prirodno gajenje domaćih životinja" itd. SRS smatra da Srbija ima izuzetnu tradiciju u gajenju domaćih životinja i da mi od te tradicije ne treba da odstupimo. Prihvatanjem ovog amandmanagarantuje se poštovanje te tradicije, odnosno garantuje se da će domaće životinje u Srbiji i dalje biti gajene tako da se s jedne strane obezbeđuje dobrobit životinja, s druge strane obezbeđuje se kvalitet životinjskog mesa, a time i zdravlje ljudi. Samo bih hteo da podsetim Vladu Srbije i ministra Dragina na afere koje su se dešavale u proteklih nekoliko godina, kada smo uvozili svinjske glave iz Brazila stare preko 30 godina, kad smo uvozili ćureće meso koje je bilo zatrovano, a istovremeno svi ti proizvodi su se prodavali u Srbiji i očigledno je da je potpuno zatajilo i Ministarstvo poljoprivrede i odgovarajuće inspekcijske službe koje su dozvoljavale da se takvi proizvodi prodaju i da se na taj način opasno ugrožava zdravlje građana Srbije. Mi smo juče pričali o tome da ne treba dozvoliti proizvodnju genetski modifikovane hrane. Ukoliko biste prihvatili ovaj amandman, onda biste na taj način dokazali svoje opredeljenje da vam je zaista stalo, s jedne strane, do dobrobiti životinja, do kvaliteta životinjskog mesa i do poštovanja stočarske tradicije Srbije, ali istovremeno i do zdravlja građana Srbije.
Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Goran Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo poslanik Bojan Mladenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo poslanik Ognjen Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandmane koji su, prema oceni Zakonodavnog odbora,po svojoj sadržini istovetni, podneli su narodni poslanici: Milan Nikolić, Mirko Munjić, Paja Momčilov, Gordana Paunović-Milosavljević, Sreto Perić, Ljubiša Petković i Dušanka Plećević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo poslanik Vitomir Plužarević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podnela poslanik Gordana Pop-Lazić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandmane koji su, prema oceni Zakonodavnog odbora, po svojoj sadržini istovetni, podneli su narodni poslanici Zoran Popović i Milan Avramović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima gospodin Popović.
Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 2. stav 1. tačka 25) Predloga zakona o stočarstvu. Tačka glasi 25) "objekat za akvakulturu jeste ribnjak i drugi objekat na poljoprivrednom ili drugom zemljištu koji se koristi za akvakulturu, a može biti toplovodni ili hladnovodni". Svojim amandmanom predlažem da se umesto reči "koristi za akvakulturu" stave reči "koristi za gajenje riba i drugih vodenih organizama". Smatram da bi prihvatanjem amandmana barem donekle bio popravljen Predlog zakona. Ovako Vlada, tačnije Ministarstvo poljoprivrede odbijanjem amandmana pokazuje da ne želi da uvaži realne predloge, već još jednom lošim zakonom dodatno otežava položaj stočarstva i srpskog agrara uopšte.
Na član 2. amandmane koji su, prema oceni Zakonodavnog odbora, po svojoj sadržini istovetni, podneli su narodni poslanici Marina Raguš i Dobrislav Prelić. Da li želite reč? (Da.) Izvolite, gospodine Preliću.
Dame i gospodo, stočarstvo je strahovito velika oblast i strahovito puno problema ima u stočarstvu. Nadam se da ćete se, gospodine ministre, složiti sa mnom. Preneću vam jednu sliku sa terena. Znate da su mnogi naši poljoprivredni proizvođači podigli kredite za proširenje kapaciteta priplodnih junica i krmača nazimica. Znate u kakvu su situaciju došli kada je industrija mesa "Matijević" angažovala veterinare na otkupu svinja i steonih krava da pregledaju, jer su ljudi prinuđeni da bi izmirili svoje obaveze da prodaju steone junice. Gospodine ministre, to je od Boga greota. Fond za kapitalne investicije AP Vojvodine direktno je pod palicom Borisa Pajtića, takođe i Fond za razvoj AP Vojvodine. Ti ljudi ne samo da su dobili kredite i hteli čestito da vraćaju to. Znate i sami sa ovom cenom mleka da to nisu u mogućnosti i to je jedan od razloga što sam vas juče molio da se tim ljudima na neki način izađe u susret. Fond za razvoj je prebacio sa svog žiro-računa da poljoprivrednici svoje obaveze izvršavaju preko "Metals banke''. Već su dobili opomene pred tužbu i verovatno će im, ako to ne budu izmirili, ići kuća i zemlja na doboš. Samo još jedna stvar. Podsticajna sredstva, odnosno bespovratna sredstva, kada imate običaj da ne znate šta da odgovorite nama, onda navodite neki primer kako bi nas povredili. Da vam kažem jednu situaciju sa terena. Bespovratna sredstva isključivo su dobijali članovi G17 plus i DS. Nađite mi jednog člana SRS da je dobio bespovratna sredstva i ja ću vam se javno izvinuti. Zahvaljujem.
Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Da.) Želite, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 2. stav 1. tačka 30) Predloga zakona o stočarstvu. Da podsetim, ovaj član zakona se odnosi na pedigre i vrlo je interesantno kako ste vi ovim zakonom definisali pedigre. Baš ću citirati upravo ono što stoji u zakonu: "pedigre jeste dokument o poreklu i proizvodnim osobinama kvalitetne priplodne domaće životinje". Amandmanom sam tražio da se iza reči: "proizvodni" doda: "i prirodni". Zaista me čudi da niste prihvatili ovaj amandman, jer amandman je potpuno logičan. On je na neki način aksiomatski amandman, ali vas baš briga. Za pedigre, vi smatrate da je dovoljno da se kažu proizvodne osobine, a prirodne osobine, osobine koje je Bog podario nekoj vrsti, vama zaista, koliko vidim, ništa ne znače. Mene zato i ne čudi što niste prihvatili ovaj amandman. Ako imamo u vidu jučerašnju raspravu kada se raspravljalo o genetski modifikovanim proizvodima, vi u sklopu toga što se juče raspravljalo isto ovde pokazujete da držite jednu nit, a znamo čemu će nas odvesti genetski modifikovani proizvodi. Zato smatram i apelujem na ovde prisutnog ministra da još jednom razmisli i da prihvati ovaj amandman.
Na član 2. amandmane koji su, prema oceni Zakonodavnog odbora, po svojoj sadržini istovetni, podneli su narodni poslanici Vjerica Radeta i Milovan Radovanović. Izvolite, gospodine Radovanoviću.
Dame i gospodo, podneo sam amandman na član 2. tačka 30) Predloga zakona. U tački 30) je predviđeno Predlogom zakona Vlade Republike Srbije, čitam, da pedigre jeste javni dokument o poreklu i proizvodnim osobinama kvalitetne priplodne domaće životinje. Amandmanom koji sam podneo u ime poslaničke grupe SRS predviđeno je da se dodaju određene reči, tako da bi amandman, odnosno odredba tačke 30) člana 2. Predloga zakona glasila: "pedigre jeste javni evidencioni dokument o poreklu i proizvodnim osobinama kvalitetne priplodne domaće životinje". Ako imamo u vidu, recimo, tačku 14) istog člana ili eventualno tačku 22) ili 46) istog člana, gde se govori o značenju pojedinih reči iz člana 2. Predloga zakona i gde se izrazima pominje i evidencija i uverenje i glavna matična evidencija, tako da smatram da nije sporno, ne bi trebalo da bude sporno da gospodin ministar prihvati amandman SRS da pedigre bude predviđen definicijom u tački 30) kao javni evidencioni dokument. Predlogom zakona se jasno definišu pojmovi i pravi razlika između izraza i tačke 30) i tačke 46). U tački 30) se naglašava kvalitet priplodne domaće životinje u odnosu na izraz "uverenje o poreklu", iz tačke 46) istog člana 2, što je naravno u redu. Amandmanom se traži da dokument bude javni evidencioni akt. Suština podnetog amandmana jeste upravo u tome.
Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Stevanović. Da li neko želi reč? (Da.) Izvolite, gospodine Stevanoviću.
Podneo sam amandman na član 2. stav 1. tačka 33) Predloga zakona i predvideo da se posle reči "stočarsku" dodaju reči "i drugu". U slučaju da je Vlada prihvatila amandman, tačka 33) bi glasila – poljoprivredno gazdinstvo jeste proizvodna jedinica na kojoj pravna lica, preduzetnici i fizička lica obavljaju stočarsku i drugu proizvodnju. U obrazloženju kojim je odbijen ovaj amandman stoji – da se amandman ne prihvata iz razloga što je definicija u predmetnom članu sačinjena u skladu sa, pazite ovo, naučnim i stručnim znanjima i na način na koji je to pitanje uređeno u većini evropskih zemalja, te se u predloženom amandmanu ne radi o pravno-tehničkoj redakciji teksta, već o suštinskim izmenama koje nisu obrazložene i opravdane. Zaista se slažem da je ova kategorija poljoprivredno gazdinstvo termin u duhu evroatlantskih integracija, da ste ga tako baš uskladili i definisali, ali mogao bih ovo obrazloženje da prihvatim da smo našim amandmanom predvideli da reč "stočarsko" izbacite, pošto se zakon odnosi na stočarsku proizvodnju. Ali, gospodine ministre, morate prihvatiti činjenicu da poljoprivredna gazdinstva ne obavljaju samo proizvodnju u oblasti stočarstva. Poljoprivredna gazdinstva se bave i proizvodnjom nekih drugih poljoprivrednih kultura, pa smo se time vodili i rukovodili. Ponavljam i smatram da suštinski našim predlogom, kako ste naveli, ovaj član ne bismo promenili, mislim da bi bio potpuniji i imali ste zaista razloga dovoljno da prihvatite ovaj amandman.
Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Marina Toman. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo poslanik Milan Škrbić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo poslanik Sulejman Spaho. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo poslanik Filip Stojanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Molim vas, niste se, nemate karticu, niste se prijavili, zaista ne mogu da vam dam reč kad nemate karticu. Neće biti problem, dajte sada. Ali, da bi neko dobio reč mora imati karticu i mora biti prijavljen.
Druge sam veroispovesti, pa dozvolite… Dame i gospodo narodni poslanici, u ime poslaničke grupe SRS podneo sam amandman kojim sam predložio da se u članu 2. stav 1. tačka 31) zakona o stočarstvu nakon - plotkinja jeste umatičena priplodna domaća životinja ženskog pola čija se priplodna vrednost utvrđuje na osnovu prikupljenih podataka o poreklu, proizvodnim i drugim osobinama - doda reč "prirodnim". Srpska radikalna stranka smatra da je neophodno izvršiti pravno-tehničku redakciju teksta zakona, koji će odgovarati suštini i smislu zakonskog projekta kojima se utvrđuje problematika stočarstva. Ovako Predlog zakona za nas srpske radikale je neprihvatljiv, jer neće rešiti nagomilane probleme u ovoj oblasti poljoprivrede. Pošto imam još vremena gospođo Slavice, reći ću sledeće. Dolazeći danas na Skupštinu moj komšija pita – gde idem? Rekao sam mu da idem u Narodnu skupštinu na posao. A on kaže – a, kažeš Spaho, ideš u instituciju dva minuta. Evo vidite šta ste vi učinili, naterali građane Srbije kakvo mišljenje da imaju o ovoj skupštini. Gospodine ministre, moje amandmane uvek kažem da bi trebalo da usvojite, jer vas direktno uvode u Evropu, a pošto nijedan moj amandman niste usvojili do sada –nikada nećete ući u Evropu.
Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Todorović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Željko Tomić i Milan Dimitrijević. Da li neko želi reč? Gospođa Donka Banović, izvolite.
Moje kolege su podnele amandman na član 3, a u članu 3. su definisani ciljevi u stočarstvu. Naime, amandmanom predlažemo da se tačka 14) i 17) brišu iz člana 3. Tačka 14) predviđa da je identifikacija, obeležavanje i registracija domaćih životinja jedan od ciljeva u stočarstvu. Molim vas ovu je oblast veoma jasno i precizno, definisana u jednom drugom zakonu, odnosno u Zakonu o veterinarstvu. Takođe, tačka 17) predviđa jedan od ciljeva zaštita ljudi pri gajenju domaćih životinja. Molim vas i ova oblast zaštite na radu, a i između ostalog i ljudi koji se bave stočarstvom, veoma je dobro, precizno i jasno regulisana u Zakonu o zaštiti na radu, pa mi smatramo da nema potrebe da ove dve tačke budu pobrojane u ciljevima u stočarstvu.
Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Željko Brestovački. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman, Zakonodavni odbor smatra da je pravno moguć, pa konstatujem da je postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 3. amandman je podneo poslanik Saša Maksimović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman sa ispravkom podneo je narodni poslanik Boris Aleksić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman sa ispravkom podneo je narodni poslanik Dragan Aćimović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman sa ispravkom je podnela narodni poslanik Elena Božić-Talijan. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman sa ispravkom podneo je narodni poslanik Milorad Buha. Da li želite reč? (Da.) Samo se prijavite molim.
Dame i gospodo narodni poslanici, uputio sam amandman na član 3. stav 1. Predloga zakona, da se posle tačke 17) doda tačka 18) koja glasi: "u veterinarskoj zaštiti domaćih životinja koristiti naučno istraživačka znanja i iskustva savremenih metodoloških ispitivanja". U obrazloženju Vlade stoji da se amandman ne prihvata iz razloga što iz obrazloženja amandmana ne proizilaze opravdani razlozi, posebno iz razloga što predložena izmena ne podrazumeva pravno-tehničku redakciju tekst. S obzirom da je gajenje životinja sa aspekta veterinarske zaštite, odnosno zdravstvene zaštite životinja uređeno Zakonom o veterinarstvu, ne može se prihvati predloženi amandman. Celokupan Zakon o stočarstvu je u svojim odredbama izbacio zaštitu, a posebno veterinarstvo kao naučnu disciplinu koja mora biti prisutna u sistemu zaštite domaćih životinja. SRS je u više amandmana izvršila korekcije, između ostalog pravno-tehničke, ali i suštinske korekcije vezano za zaštitu, za veterinarstvo, uticaj i značaj zaštite domaćih životinja i posebno ulogu veterinarstva. Očito da ovaj predlog zakona nije radio čovek iz Uprave za veterinarstvo, očigledno imao je vrlo malo uticaja u predlaganju odredaba ovog zakona.
Na član 3. amandman sa ispravkom podneo je narodni poslanik Milan Veselinović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman sa ispravkom podnela je narodni poslanik Lidija Vukićević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo poslanik Milan Avramović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman podneo je poslanik Jadranko Vuković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman podneo je poslanik Slobodan Vuković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman je podneo poslanik Jovan Damjanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 7. amandman je podneo poslanik Siniša Stamenković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 7. amandman je podnela Lidija Dimitrijević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 7. amandman je podneo poslanik Momčilo Duvnjak. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodin Duvnjak. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, u ime SRS, na osnovu člana 147. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije, podnosim sam amandman na Predlog zakona o stočarstvu. Član 7. predloženog zakona o stočarstvu, stav 3, glasi: "Osnovna odgajivačka organizacija poslove iz stava 1. i 2. ovog člana može da obavlja ako ima: 1) u stalnom radnom odnosu, na poslovima gajenja domaćih životinja najmanje jednog diplomiranog inženjera poljoprivrede, odnosno diplomiranog inženjera mastera za stočarstvo, odnosno inženjera stočarskog smera; 2) odgovarajuću opremu". Svojim amandmanom predlažem da se u tački 2), koja glasi "odgovarajuću opremu" doda reč "radnu", tako da bi ta tačka glasila "odgovarajuću radnu opremu". Kao što vidite ovde se ne radi o suštinskoj izmeni, već o tehničkom poboljšanju zakona. Samim tim, ne postoji nijedan razuman razlog da se ovaj moj amandman ne prihvati.
Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Branimir Đokić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 8. amandman je podneo poslanik Siniša Stamenković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 8. amandman je podneo poslanik Nikola Žutić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Gojko Radić. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodin Mašić. Izvolite.
Poštovano predsedništvo, gospodine ministre, saradnici u Ministarstvu, gospodin Radić je podneo amandman kojim je imao nameru da se izvrši izmena u članu 8, i to da regionalna odgajivačka organizacija ne vodi katastar pčelinje paše, nego da taj posao vodi referentna pčelarska organizacija, zbog toga što je to i mišljenje nadležnih pčelarskih organizacija. Taj posao bolje će raditi referentna pčelarska organizacija nego regionalna odgajivačka organizacija, koja ima primarni zadatak, u skladu sa ovim zakonom, da se bavi, pre svega, selekcijom i uzgojem domaćih životinja, a da je katastar pčelinje paše, u suštini, značajan sa aspekta gajenja pčela i proizvodnje meda i da će taj posao bolje odraditi referentna pčelarska organizacija. Vlada je odgovorila da ne prihvata taj amandman zbog toga što referentna pčelarska organizacija nije propisana kao subjekt u stočarstvu. Istina da je greška predlagača amandmana, da nismo izvršili ispravku Predloga zakona i u članu 2. gde su definisani pojedini izrazi. Samo želim da kažem da je ovaj amandman podnet i na sugestiju predsednika Pčelarske organizacije Republike Srbije i da je smatrao da će ovako regulisanje katastra pčelinje paše biti bolje nego kako je predlagač zakona u zakonu predložio.
Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Srboljub Živanović. Izvolite, gospodine Živanoviću.
Dame i gospodo poslanici, podneo sam amandman na član 8. stav 2. Predloga zakona, to su odgajivačke organizacije, da se posle tačke 6) doda tačka 7) koja glasi "obavlja i druge poslove u skladu sa aktom o osnivanju regionalne odgajivačke organizacije". Obrazloženje: SRS smatra da je neophodno izvršiti pravno-tehničku redakciju teksta zakona koja će odgovarati suštini i smislu zakonskog projekta kojim se uređuje problematika stočarstva. Odgovor Vlade glasi da amandman nije prihvaćen zbog toga što predložena izmena ne podrazumeva pravno-tehničku izmenu teksta. Takođe, amandman se ne prihvata iz razloga što su Predlogom zakona jasno definisani poslovi, odnosno nadležnosti subjekata u stočarstvu, pa tako i regionalne odgajivačke organizacije, te predložena rešenja ne prihvataju. Dame i gospodo, ako pogledate regionalne organizacije, odnosno organizacije većeg ili širokog tipa, to su organizacije koje u stvari stavljaju pod svoju kapu i male odgajivače stočarstva. Vi ovom organizacijom želite da učinite nekakvu plansku proizvodnju, ali koja ima drugačiju konotaciju – da male proizvođače, koji su od 10 do 20 grla, vezano za tov junadi ili od 15 do 20, vezano za tov svinja, da ih ugušite, odnosno da su oni u povlašćenom položaju, ti veliki proizvođači, a ne sitni.
Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Siniša Stamenković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 9. amandman je podnela poslanik Nataša Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Izvolite, gospodine Jojiću.
Dame i gospodo, u ime SRS, podneo sam amandman u odnosu na član 9. stav 3. tačka 3), s tim što ovim amandmanom želimo da jasnije definišemo ovu odredbu koja se tiče stava 3. tačke 3) Naime, u tački 3) je u Predlogu zakona predviđeno "odgovarajuću opremu". Mislim da je potrebno da se ovde doda jedna reč, da je potrebno da ima odgovarajuću radnu opremu. Prema tome, ovo je sasvim logično, jasno i ta definicija bi bila sasvim potpunija i jasnija, jer se radi o radnoj opremi, na šta se sve i odnosi ovaj član.
Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Radiša Ilić. Gospodin Ilić želi reč. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, u ime poslaničke grupe SRS podneo sam amandman na član 9. stav 2. tačka 7), koji glasi: posle reči "domaćih životinja" dodaju se reči "uz saglasnost veterinarske ustanove". Vlada je u obrazloženju odgovorila da se kontrola kvaliteta priplodnih domaćih životinja vrši u skladu sa odgajivačkim programom, a kontrolu zdravstvene ispravnosti iste vrše veterinari specijalisti za poslove reprodukcije, u skladu sa Zakonom o veterinarstvu. Srbija mora da vodi računa o genetskom potencijalu kojim raspolaže. Poznato je da Srbija ima vrsne stručnjake koji se bave usavršavanjem, ali i očuvanjem kvaliteta domaćih rasa, ali i zaštitom novih rasa i hibrida. Problem za srpsko stočarstvo može nastati onog momenta ako se nekontrolisano na srpskom tržištu nađu rase iz uvoza koje u sebi nose opasnost koja se genetički prenosi na potomstvo prilikom mešanja sa domaćim rasama. Svi dobro znamo za anomalije koje su se javile na pojedinim rasama domaćih životinja u Engleskoj, Nemačkoj, Americi itd, pre svega kod njihovih veštački stvorenih rasa. Takođe se sećamo ludih krava, poremećaja koji se preneo upravo korišćenjem štetnih hraniva, o čemu smo ovde dosta govorilo, i koji je u sebi krio razorni genetički materijal. Zato su životinjebile ubijane i spaljivane da bi se na taj način prekinuo lanac nastajanja novih jedinki. Bojim se samo da smo trgovinskim sporazumom sa EU,u stvari, otvorili granice za ulazak stranih rasa domaćih životinja kojima ćemo ugroziti dosadašnje kontinuirano unapređenje zdravih rasa domaćih životinja.
Vreme od dva minuta je prošlo. Na član 9. amandman je podneo poslanik Vladan Jeremić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 10. amandman je podneo poslanik Mićo Rogović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 10. amandman su zajednopodneli narodni poslanici Zoran Nikolić i Milica Vojić-Marković. Registrujte se da bih vam dala reč, gospođo Vojić.
Imamo problem, pošto smo predali amandman na član 7. i ispravili smo ga 15. maja. Uopšte se nije pojavio u ovom pregledu amandmana. Sada imamo na član 9, ponovo se nije pojavio. Ne razumemo šta se dešava.
Na početku sam pročitala, na osnovu člana 148. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, Zakonodavni odbor je odbacio kao nepotpune amandmane Željka Tomića i Milice Vojić-Marković na član 7, sa ispravkom, i gospodina Željka Tomića i Milice Vojić-Marković, na član 9. sa ispravkom, i vaš, gospođo Vojić-Marković i Zorana Nikolića na član 54. sa ispravkom. Dakle, bili su nepotpuni o odbačeni su. Imate reč sada.
Zaista ne znam šta je nepotpuno bilo u tim amandmanima i volela bih da vidim to i pokušaću od Zakonodavnog odbora dobijem informaciju o čemu se tu radi, jer prosto ne znam da smo potpisali nepotpune amandmane. Dakle, sada bih rekla nešto o članu 10. stav 1. tačka 5). Ovde se predviđa osnivanje organizacija sa posebnim ovlašćenjima, pa se u zakonu nabraja centar za reprodukciju životinja i veštačko osemenjivanje, testna stanica, laboratorija za ispitivanje kvaliteta mleka, laboratorija za molekularno-genetske testove i zatim, organizacija za sabiranje, dobijanje i presađivanje embriona. Mislim da je ovde dobro da se stručno-terminološki reč „sabiranje“ zameni pravilnijom reči „sakupljanje“, zato što se u stručnoj literaturi uvek koristi reč – sakupljanje.
Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Željko Brestovački. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 10. amandman je podneo poslanik Ljubomir Kragović. Da li neko želi reč? (Da.)
Dame i gospodo narodni poslanici, ispred SRS podneo sam amandman na član 10. Inače, član 10. definiše organizaciju u stočarstvu sa posebnim ovlašćenjem, kao i njihove organizacione oblike. Predložio sam da se u članu 10. stav 10. posle reči „objekat“ doda reč „radne“. Obrazloženje Ministarstva je da se amandman ne prihvata iz razloga navedenih u obrazloženju amandmana broj 75, gde stoji da se amandman ne prihvata iz razloga što iz obrazloženja amandmana ne proizilaze opravdani razlozi, a posebno iz razloga što predložene izmene ne podrazumevaju pravno-tehničku redakciju teksta, što je meni malo čudno kao obrazloženje. Ovo vreme bih da iskoristim da podsetim ove narodne poslanike i gospodina ministra da su pre mesec i po dana, nakon višednevnih protesta građana u naselju Brđani, okupatori, tj. pripadnici Euleksa i Kfor bacali nemilice suzavac na građane koji su mirno protestovali u znak protesta za izgradnju šiptarskih kuća u njihovom okruženju. Taj proces se trenutno smirio, ali želim da ukažem na posledice. Posledice su katastrofalne. Svi meštani naselja Brđani koji su imali bilo šta od stočnog fonda, a kada kažem stočni fond to mislim na živinu, znači, mnoga domaćinstva su izgubila svoje piliće, svoje kokoške, ćurke, golubove, a porodice koje su imale pčelinja društva te pčele su izumrle. Postavljam pitanje ministru poljoprivrede: šta uraditi da se izvrši nadoknada meštanima naselja Brđani, koji su zbog prekomerne upotrebe suzavca od strane Kfor i Euleksa došli u situaciju da izgube svoj ionako mali stočni fond koji su koristili?
Na član 10. amandman je podnela narodni poslanik Radica Jocić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 11. amandman je podneo poslanik Zoran Krasić. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodine Krasiću, izvolite.
Gospodine Novakoviću, vidite već sam se kvalifikovao za „Milionera“, igra brzih prstiju i uspeo sam da uspostavim komunikaciju preko ovog Mićunovićevog nazovisistema. Ovim amandmanom mi tražimo samo da se promeni reč „ministar“ u nekoliko reči „ministarstvo nadležno za poslove poljoprivrede i stočarstva“. Naravno, ovo što sada budem rekao ne odnosi se konkretno na predstavnika predlagača i na dotično ministarstvo, jer je to prosto manir koji ide iz sekretarijata za zakonodavstvo i Ministarstva za državnu upravu. U svim našim zakonima se potencira ministar kao inokosni organ na čelu jednog državnog organa. U praksi ne prati i odgovornost tog pojedinca za ono što se radi. Mislimo da je mnogo ispravnije da se za sve situacije kada nadležni državni organ nastupa i koristi svoja ovlašćenja, koriste reči „ministarstvo nadležno za odgovarajuće poslove“. Međutim, gospodine ministre, mislim da postoji veliki problem sa ovim članom 11. koji nije obuhvaćen našim amandmanom, a to je što je moralo makar malo da se navede šta i koje uslove treba da ispunjavaju kandidati koje biste vi stavili u tu radnu grupu zvanu taj nacionalni-naučni savet, s obzirom da imamo velike eksperte za poljoprivredu poput ovog brendiranog Srđana Milivojevića, koji je završio poljoprivredni fakultet. Znate i sami kada je u pitanju stočarstvo, krajnji efekat jeste upotrebna vrednost robe. Upotrebna vrednost prasadi, svinja, jeste da se pojedu. S obzirom na probleme na Ibarskoj magistrali, prosto se plašim da ti vaši naučnici ne izmisle u prvom delu da izgleda na prase, a u zadnjem delu da izgleda na ovcu. Zato ste morali da navedete koji su to naučni stručnjaci i koje uslove oni moraju da ispunjavaju, znači, kvalifikovani, verifikovani, priznatinaučni stručnjaci. Ovako vi u okviru ove radne grupe treba da stavite …
Dva minuta. Hvala. Na član 12. amandman je podneo poslanik Milorad Krstin. Izvolite, gospodine Krstin.
Gospodine ministre, stvarno se izvinjavam, mislio sam da će gospodin Mićović biti ovde, s obzirom da je nešto ovako slično bilo u nekim vremenima i smatrao sam da ću komunicirati sa Mićovićem. Vidite, u članu 12. stav 1. tačka 1) Predloga zakona posle reči „oblast stočarstva“ dodao sam reč „veterinarstva“. Reći ću vam zašto. Ta oblast stočarstva je malo širi pojam. Kada sam rekao – i veterinarstvo, smatrao sam da veterinarstvo, kao jedan od onih mehanizama koje predlažu veterinarske sanitarne mere, mere zdravstvene zaštite životinja, mere prevencije zaštita raznih oboljenja, tj. vakcinacija, a konkretno se misli na besnilo, živinsku kugu, svinjska kuga i dijagnostička ispitivanja raznih oboljenja, kao što su, obratite pažnju, bruculoza goveda i ovaca, leukoza goveda, tuberkuloza goveda. Zašto govorim bruculoza goveda? Zbog toga što sam imao sukobe sa gospodinom Krnjajićem. Tada je bio direktor Uprave za veterinu. Naime, na terenu se dešavalo da su uzimani uzorci krvi od teladi koja su mlađa od šest meseci, a to je u zakonu bilo zabranjeno. Od jagnjadi mlađih od tri meseca, a to je zakonom bilo zabranjeno. Zbog toga sam hteo da ubacim u ovaj član 12, posle propisa u stavu 1, koji kaže – propisima kojima se uređuje oblast stočarstva, i veterinarstvo. Jeste, vi ste u obrazloženju stavili da se to definiše Zakonom o veterinarstvu, ali da se ne dešava ono što se dešavalo na terenu. Čak sam i izneo da je to opština Zrenjanin, da je to recimo naseljeno mesto Elemir, Tara, Škumane, Melenci itd. Znači, on koji je dozvolio određenom broju stručnjaka i dao im da rade to na terenu, ispitivanje krvi, radili su kod onih teladi i kod jagnjadi koji nisu bili stariji od šest meseci i stariji od tri meseca. Hvala.
Hvala vama. Na član 12. amandman, sa ispravkom, podneo je narodni poslanik Tomislav Ljubenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 12. amandman je podnela poslanik Vesna Marić. Za reč se ne javlja niko. Na član 13. amandman je podneo poslanik Dušan Marić. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodine Mariću, izvolite.
Dame i gospodo, podneo sam amandman kojim predlažem da se jedno od ovlašćenja koja su ovim predlogom zakona namenjena, dodeljena ministru, prenesu na Ministarstvo. To je u skladu sa stavom SRS da je institucija važnija od pojedinca, da ministar ne može imati veća ovlašćenja nego što ih ima ministarstvo. U krajnjem slučaju, to je u suprotnosti sa odredbama Ustava Republike Srbije. Inače, u svim ovim predlozima zakona iz oblasti poljoprivrede degradira se značaj ministarstva na jednoj strani, a na drugoj strani ministrima se daju, bezmalo, faraonska ovlašćenja. Izračunao sam da se ovim predlogom zakona ministar spominje 64 puta, ministarstvo samo 31 put. Ova nesrazmera je još veća kada se imaju u vidu konkretna ovlašćenja, suštinska ovlašćenja koja imaju ministar i ministarstvo. U 47 slučajeva je zadužen ministar, samo u šest slučajeva ministarstvo. Radi građana Srbije, navešću samo neka od ovlašćenja koja po ovom predlogu zakona ima ministar: određuje izgled štale, ocenjuje kvalitet jajnih ćelija i embriona, čuva spermu, upisuje u registar, ocenjuje priplodnu vrednost domaćih životinja, propisuje obrasce i sadržinu raznih zahteva, određuje sadržinu i način vođenja registra, utvrđuje uslov za uvođenje u priplod, utvrđuje poreklo, utvrđuje postupak i način utvrđivanja vrsta itd, još dvadesetak ovlašćenja. Kada se uzme u obzir da je isti ministar zadužen za šumarstvo, vodoprivredu i poljoprivredu, i da u tim oblastima, takođe, ima sva ovlašćenja, onda se može izvesti samo jedan zaključak, da ministar, ako bude radio sve ovo, neće imati vremena da radi i svoj posao.
Na član 13. amandman je podneo narodni poslanik Momir Marković. Reč ima gospodin Marković.
Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman u kome tražim da se reč – ministar zameni rečju "ministarstvo", jer je ministarstvo institucija, ministar je inokosni organ, ali je ministar i prolazna pojava. Podsećam gospodina ministra da se seti samo otkad je "buldožer revolucija" krenula pa dosad koliko je bilo ministara poljoprivrede, Ministarstvo poljoprivrede je opstalo. Doduše, nisu ni oni propali, uhlebili su se poprilično, ali u drugim oblastima. Odgovoreno mi je – amandman se ne prihvata iz razloga što je Zakonom o državnoj upravi ministar ovlašćen za donošenje podzakonskih akata, a ne ministarstvo. Mi smo i ovaj Zakon o državnoj upravi i sve zakone koji su regulisali na ovaj način ovu materiju kritikovali, podnosili amandmane, ali "dosmanlije" su htele tako, već od 2000. godine, pa na ovamo, htele su tako, da krivo postave stvari i sad moraju da se povinuju ovome. Međutim, postoji ono što je Valtazar Bogišić rekao "što se grbo rodi, vreme ne ispravi", ovo samo mogu izbori da isprave. Savetujem vam ministre, potpisujte vi, ali usvojite amandman. Neka ministarstvo donosi ove akte i neka ministarstvo donosi rešenja.
Na član 13. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 13. amandman je podneo poslanik Slađan Mijaljević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 14. amandman je podneo poslanik Vlada Milojković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 14. amandman je podneo poslanik Marko Milenković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 15. amandman je podneo poslanik Dejan Mirović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 15. amandman je podneo poslanik Goran Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 15. amandman je podneo poslanik Ognjen Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 15. amandman je podneo poslanik Bojan Mladenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 17. amandman je podneo poslanik Paja Momčilov. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 17. amandman, sa ispravkom, podneo je narodni poslanik Mirko Munjić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 34. amandman je podneo poslanik Željko Brestovački. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 35. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Željko Tomić i Milan Dimitrijević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 37. amandman je podneo Siniša Stamenković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 37. amandman je podneo poslanik Željko Brestovački. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 37. amandman je podneo poslanik Zoran Babić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 37. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Željko Tomić i Milica Vojić-Marković. Da li neko želi reč? (Da.) Niste se javili. Gospođo Vojić-Marković, prvo morate da budete prisutni, pa da se registrujete. Karticu ubacite.Izvolite.
Po Poslovniku, kada izađem iz sale, tog trenutka izvadim karticu, pa sam zaboravila da je vratim, izvinjavam se. Dakle, gospodin Tomić i ja smo podneli amandman na član 37, stav 2. Tražimo da se taj stav 2. briše. On glasi: ''O kvalitetu sperme iz stava 1. tačka 4) ovog zakona glavna odgajivačka organizacija daje mišljenje.'' Ali, ako uporedimo ovaj član i ovaj stav sa članom 7, stav 3, tačka 1) istog ovog zakona, u kome kaže ko obavlja te poslove u odgajivačkoj organizaciji, vidimo da zapravo dolazimo do problema ko će da da to mišljenje, jer ovde nema zaposlenih diplomiranih veterinara ili veterinara specijalista genetičara. Što će reći, da se uporno meša ovaj zakon, odnosno nadležnosti iz ovog zakona sa nadležnostima iz Zakona o veterinarstvu. Zapravo, mnogo poverenih poslova koje je Zakonom o veterinarstvu država te poslove poverila veterinarima i veterinarskoj službi ovde u ovom zakonu se brišu i bojim se da će u praksi dolaziti do velikih problema. Ovaj stav i ovaj član pokazuju zapravo do kojih i kakvih problema će doći.
Na član 38. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Željko Tomić i Zoran Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Gospođo Vojić-Marković? (Ne.) Na član 38. amandman je podneo poslanik Zoran Mašić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 38. amandman je podneo Miroslav Marinković. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman, Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 42. amandman je podneo poslanik Mileta Poskurica. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 42. amandman je podneo Miroslav Marinković. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 45. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Dimitrijević i Zoran Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 50. amandman je podneo Siniša Stamenković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 50. amandman je podneo poslanik Veroljub Arsić. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodin Mašić Zoran. Izvolite.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, Veroljub Arsić je podneo amandman s ciljem da se preciznije definiše kako odgajivač treba da ispoštuje potrebe domaćih životinja u gajenju, jer u nadnaslovu člana 50. stoji – poštovanje potreba domaćih životinja u gajenju. U stavu 4, za koji on predlaže da se menja, stoji da je odgajivač dužan da obezbedi posebnu negu za bolesne, povređene i iznemogle domaće životinje, u skladu sa propisima kojima se uređuje zdravstvena zaštita i dobrobit životinja. Amandmanom se predlaže da se preciznije definiše ovaj stav i to tako da je odgajivač dužan da obezbedi posebnu negu i lečenje, dodata je reč"i lečenje" za bolesne, povređene, iznemogle domaće životinje, u skladu sa propisima kojima se uređuje zdravstvena zaštita domaćih životinja. Predlagač zakona u obrazloženju navodi da ovaj amandman nije prihvatio zato što se lečenje bolesnih, povređenih i iznemoglih domaćih životinja definiše Zakonom o veterinarstvu. U ovom stavu stoji da se upravo nega za bolesne, povređene i iznemogle uređuje Zakonom o zdravstvenoj zaštiti životinja, a to je upravo Zakon o veterinarstvu i istina, zakon o dobrobiti životinja. Ali, ono što je zakonska obaveza prema Zakonu o veterinarstvu, vlasnika ili držaoca životinja, u ovom slučaju odgajivača, jeste ako je uočio da je životinja bolesna, da ima obavezu da preduzme mere lečenja, da prijavi veterinaru da ima bolesnu životinju i da veterinar, pogotovo ako postoji sumnja da se radi o pojavi zarazne bolesti i veterinarskoj inspekciji, koja mora da izađe na lice mesta i da taj odgajivač, tj. vlasnik životinje preduzme mere lečenja. Ako već imamo situaciju da odgajivač mora da obezbedi posebnu negu i uslove držanja za bolesnu životinju, onda je logično da ima obavezu i preduzimanja lečenja u skladu sa zakonima koji regulišu zdravstvenu zaštitu i dobrobit životinja. To je Zakon o veterinarstvu i to nije ni sporno. Na kraju, ovde tako i stoji u ovom članu i u ovom stavu. Mislim da je bilo osnova da se prihvati ova intervencija i da se obaveže odgajivač da je dužan ne samo da obezbedi posebnunegu, nego da je dužan da obezbedi i lečenje te životinje ako je ona bolesna.
Na član 51. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Bortić. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 53. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Dimitrijević i Zoran Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 53. amandman je podneo Miroslav Marinković. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 53. amandman je podneo poslanik Dragan Čolić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 53. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić-Marković i Željko Tomić. Da li neko želi reč? (Da) Gospođa Vojić-Marković, izvolite.
Izgleda da sam zadužena za jezik koji se koristi u ovom zakonu, ali i u ovom članu 53. stav 1. tačka 6), koja u zakonu glasi – obradu i negu papaka, kopita i čišćenje domaćih životinja – smatramo da je bolje reći "nega domaćih životinja" nego isključivo čišćenje. Mislim da je to i stručno i terminološki prihvatljivije i pravilnije. S druge strane, htela bih da prokomentarišem još nekoliko tačaka u stavu 1. To je tačka 2), kastracija prasadi mlađih od jedne nedelje i tačka 4), kupiranje repova kod prasadi i jagnjadi do četvrtog dana starosti. To su poslovi koje može da obavlja sam odgajivač. To je u suprotnosti sa zakonom koji ste nam dali i sa kojim treba da se susretnemo posle ovog zakona, a to je zakon o dobrobiti životinja. Ne znam da li razgovarate jedni s drugima, jer mi smo morali da pročitamo istovremeno svih 15 zakona, tako da su nam te stvari upale u oči. Prosto mi se čini da onda o tome kako smo zaista želeli da rešimo problem, onaj koji se tiče mučenja i maltretiranja životinja, nećemo rešiti na ovaj način.
Na član 54. amandman je podneo narodni poslanik Miroslav Marinković. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 54. amandman je podneo poslanik Milan Knežević. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 54. amandman je podneo poslanik Željko Tomić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 55. amandman je podneo Miroslav Marinković. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 56. amandman je podneo Siniša Stamenković. Da li neko želi reč? (Ne) Narodni poslanik Jelena Budimirović podnela je amandman kojim je predložila da se naslov iznad člana 57. i član 57. brišu. Da li neko želi reč? (Da) Gospođa Budimirović, izvolite.
Poštovano predsedništvo, predstavnici Vlade, poštovani građani Srbije, u ime poslaničke grupe Napred Srbijo SNS, podnela sam amandman na naslov iznad člana 57. i član 57. Predloga zakona o stočarstvu. Amandmanom sam predložila brisanje ovog člana koji se odnosi na obeležavanje i evidentiranje domaćih životinja. Članom 57. predviđeno je da obeležavanje i evidentiranje domaćih životinja može da vrši odgajivač, odgajivačka organizacija, veterinarske ambulante, veterinarske stanice i veterinarske službe. SNS smatra da obeležavanje i evidentiranje životinja isključivo treba da obavlja veterinarska služba, odnosno veterinarske stanice i ambulante, kao što je to do sada rađeno u skladu sa Zakonom o veterinarstvu, a s ciljem praćenja kretanja životinja radi efikasnijeg preventiranja sprečavanja širenja i suzbijanja opasnih zaraznih bolesti životinja. Dakle, veterinarska služba je stručna da obavlja posao obeležavanja domaćih životinja i smatramo da nije potrebno taj posao prebacivati na odgajivača ili odgajivačku organizaciju, koji bi, pre svega, morali da prođu obuku po programu koje donosi Ministarstvo, a zatim i da dobiju ovlašćenje Ministarstva.
Na član 57. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić-Marković i Milan Dimitrijević. Da li neko želi reč? Gospođa Vojić-Marković.
Član 57. stav 3, na način na koji smo mi predložili da se menja, trebalo bi da glasi: "stručno osposobljavanje odgajivača iz stava 2. tačka 1) ovog člana vrši se na organizovanim obukama, prema programu koji donosi Ministarstvo". Mislimo da je važno da se ova izmena vrši u cilju usklađivanja sa izmenom stava 2. (Obrazlagala drugi amandman, sa Zoranom Nikolićem, koji nije uvršćen u proceduru; citirani tekst stava 3. isti kao u Predlogu zakona – primedba priređivača.)
Na član 57. amandman je podneo narodni poslanik Miroslav Marinković. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 60. amandman je podneo poslanik Zoran Antić. Reč ima gospodin Zoran Mašić.
Poštovano predsedništvo, moram ponovo više zbog javnosti i pčelara koji su u suštini uticali najviše da se ovaj amandman, da tako kažem, prijavi i da se tekst pokuša izmeniti. Ovde u članu 60. gde se definiše pčelinja paša, katastar pčelinje paše i fenološka karta, stoji u stavu 2. da katastar pčelinje paše jeste zbirka podataka o prisustvu medonosnih biljaka na određenom području, koje vodi regionalna odgajivačka organizacija. Znači, pčelari predlažu, u strahu da će ta regionalna odgajivačka organizacija, prosto rečeno, imati preča posla i baviće se pre svega odgajivačkim poslovima velikih životinja, da će malo pažnje posvetiti pažnje pčelarstvu i taj posao, vođenje katastara pčelinje paše, zbog ukupne složenosti tog problema, vodi referentna pčelarska organizacija. Sa žaljenjem moram da konstatujem da nije prihvaćen ovaj amandman i da će se možda bojazan koju pčelari iskazuju pokazati opravdanom, i ako bude tako predlagač zakona će morati u nekom narednom periodu učiniti izmenu zakona ili odgovoriti pčelarima zašto njihov amandman i njihovi zahtevi nisu uvaženi.
Na član 61. amandman je podneo narodni poslanik Miroslav Markićević. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodin Spasojević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani predsedavajući, poštovani ministre, moj kolega Miroslav Markićević ispred poslaničke grupe NS podneo je amandman na član 61. stav 4. Poruka iz ovog amandman jeste da resorno ministarstvo, prilikom korišćenja i mogućnosti da neko iz strane zemlje dođe i vrši delatnost na našoj teritoriji kada su pčele i pčelarska društva u pitanju, suština jeste da zaista budu velike mere opreza i nadzora, da se ne dese stvari koje mogu da budu pogubne za domaće pčelare. Poruka iz amandmana jeste da se sistem kontrole tako podesi da se isključi bilo kakva mogućnost prenošenja zaraznih bolesti, naročito bakterijskih, one poznate truleži, sa parazitskim bolestima naravno lakše je, lakše se leče ako dođe do toga. Naravno, sigurno da će Ministarstvo povesti računa da prilikom ulaska takvih pčelinjih društava u zemlju se izvrši određeni veterinarski inspekcijski nadzor, pregled. To verovatno i podrazumeva saglasnost Ministarstva. Naravno, bilo bi izuzetno poželjno da zemlje iz koje dolaze određeni pčelaritakođe obave sistem pregleda tako da bi se usaglasili, a mogućnost da i u našoj zemlji i tamo budemo apsolutno sigurni da neće prilikom takvih aktivnosti doći do zaraznih bolesti koje mogu da odnesu hiljade i hiljade društava. Ovo je trenutak da kažem i to da sistem reciprociteta sigurno da mora da postoji i u ovoj oblasti, sigurno da, kada su naši pčelari u pitanju i kada je njihov izlazak iz zemlje, nije isti tretman kao sa nekim drugim zemljama, recimo samo da u svoj toj aktivnosti pčelari u trenutku jednog ili dva dana se odluče da li će da presele svoje društvo ili ne. Dakle, sistem viznog režima je takođe veliki problem za naše pčelare jer moraju da u celoj toj aktivnosti, a znamo da je period od mesec- dva rok da se pozabave time, tako da bih uputio apel ministarstvu da u takvim situacijama izađe u susret i pomogne pčelarima koji se odluče iz naše zemlje da odu u neku drugu zemlju. Ovo je trenutak da kažem i to da lokalno ministarstvo treba da povede računa, da pomogne te ljude koji se bave pčelarstvom, ne samo one velike i organizovane grupe, već i male individualne proizvođače koji se hobijem praktično bave. Veoma je interesantno da se tim ljudima pomogne i oko prevoza, da se izvrše određene subvencije, naročito u godinama koje su sušne, kako kažu pčelari. Tim ljudima treba pomoći prilikom hranjenja onog jesenjeg, naravno i puno toga, jer ako je godina loša, verujte, ti ljudi su u velikim problemima jer su troškovi izuzetno veliki.
Na član 62. amandman su zajedno podneli poslanici Milan Dimitrijević i Zoran Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Narodni poslanik Zoran Bortić podneo je amandman kojim predlaže da se posle člana 63. doda novi naslov i novi član 64. Ovaj predlog su Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je postao sastavni deo Predloga zakona. Narodni poslanik Zoran Popović podneo je amandman kojim predlaže da se promeni naziv Glave 8. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodin Popović.
Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 64. Predloga zakona o stočarstvu koji glasi: "Iznad člana 64. Predloga zakona o stočarstvu, glava 8. menja se i glasi – Gajenje riba i drugih organizama". Gospodin Zoran Krasić je govorio o nakaradnom trendu da Vlada u Predloge zakona uvodi neke strane termine i tako pravi nekakav svoj novogovor. To se vidi iz ovoga primera. Vlada predlaže naslov – uslovi za obavljanje akvakulture. Predlažem naslov – gajenje riba i drugih organizama. Ostavljam građanima Srbije da ocene šta je razumnije i šta je u duhu srpskog jezika. Hvala.
Hvala vama. Narodni poslanik Dobrislav Prelić podneo je amandman kojim je predložio da se promeni naslov iznad člana 64. Reč ima gospodin Prelić.
Gospodine potpredsedniče, pre nego što počnem izlaganje imao bih jednu molbu za vas. Podneo sam dosta amandmana, kao i svi članovi SRS, kako bi poboljšali ovaj zakon, a upravo su mi javili da imam smrtni slučaj, pa bih vas zamolio ako mogu, pošto mislimo da je jako bitno da iznesemo svoje stavove, direktno sam vezan za poljoprivredu, pa ako mogu da dobijem bar četiri-pet minuta, trudiću se da budem što kraći, da iznesem par stavova za koje mislim da su jako bitni da ministar čuje. Znam da nije po Poslovniku, ali se nadam da ćete imati razumevanja.
Gospodine Preliću, preostalo vreme koje na raspolaganju ima poslanička grupa…
Tražim vreme koje imam na osnovu amandmana.
Vreme teče, dozvoliću vam duplo vreme, to je četiri minuta od sada.
Pričaću o izdavanju zemljišta u zakup. Mi smo u opštini Odžaci pokušali da izađemo u susret pre svega stočarima. Izdavanje zemlje u zakup na teritoriji opštine Odžaci bilo je negde oko 5.000 hektara. Pokušali smo da nađemo jedno rešenje da maksimalno može da se uzme 20 hektara i da to prevashodno budu stočari, kojima je to neophodno za zasnivanje i za povećavanje svoje poljoprivredne proizvodnje i koji se bave isključivo stočarstvom. Uspeli smo da napravimo neki dogovor, međutim, kada je došla licitacija, normalno, pojavilo se par tajkuna, gde su cene otišle čak do 80.000 dinara po hektaru. Svi koji se bavimo poljoprivrednom znamo da pre svega nema ekonomske računice za tako nešto i da je to jednostavno nemoguće. Uvidom u dokumentaciju proverili smo da veliki broj njih nije platio ništa, ali je i drugu godinu zasejao kulturu, pa se bojim da će oni, s obzirom da je kod nas to bilo na tri godine, uspeti da bez ikakvog plaćanja prema državi obrađuju zemlju tri godine. Drugi veliki problem, da li vam je poznato gospodine ministre, a nadam se da jeste, i siguran sam da jeste, koliko je hrvatskih državljana kupilo poljoprivredna preduzeća, automatski i kompletnu zemlju koja pripada tim poljoprivrednim preduzećima? Mislim da je to nedopustivo – prodavati svoju državnu zemlju stranim državljanima ni u kom slučajunije dozvoljeno. Dobro smo čuli pre neki dan ovde od kolega poslanika Radovana Radovanovića da imamo problem u Bačkoj Topoli, gde je jedan građanin nosio majicu sa obeležjima države Srbije i da on ima problema. Pitam vas – kada neko kupi u jednoj maloj sredini, koja ima 5.000 stanovnika, a vlasnik je tog poljoprivrednog dobra i te poljoprivredne zemlje, da li se sutra pored naše zastave neće vijoriti i šahovnica. Što je najgore, naši ljudi su ostali bez posla. Na jednom poljoprivrednom dobru koje je zapošljavalo 350 radnika i koje je obrađivalo oko 2.500 hektara zemlje, sada radi 30 radnika. Tako nam sela pustoše, a ima tu još jedna stvar – sve, i nekretnine koje su bile državne, pripadale mesnim zajednicama, iz najbolji razloga su to ljudi prepisali zadrugama jer su sva sela bila naslonjena na zadruge i imala su nesebičnu pomoć. Sada to nije slučaj. Da li postoji mogućnost da se svi ti objekti, a i zemlja koja je protivzakonito, gde su bili pašnjaci, i data zadruzi na korišćenje, sada privedena, navodno nameni, a znamo da od 1991. godine Zakonom o utrinama i pašnjacima svi ugovori koji su posle toga napravljena su praktično ništavni. Da se ta zemlja vrati državi, svojim građanima, a da se spreči prodaja državne zemlje, pogotovo stranim tajkunima. Zahvaljujem.
Hvala vama. Na član 64. amandman je podnela poslanik Marina Raguš. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 64. amandman je podnela poslanik Vjerica Radeta. Reč ima gospođa Radeta.
Već su kolege koje su govorile o članu 64. a i o nekim članovima ranije govorili o upotrebi jezika u Predlogu ovog zakona, zapravo o upotrebi srpskog jezika. Ovih dana smo kao narodni poslanici dobili Predlog zakona o upotrebi jezika i pisma. Nažalost, nisam još stigla da ga pročitam, ali se plašim s obzirom na izraze koje koristite u ovom zakonu i u većini predloga zakona koji nam dostavljate da ćete nam uvesti i zvanično ovaj novogovor koji ne razumeju ljudi koji su odgajivači riba, teško da znaju šta znači bavljenje akvakulturom, ali da ste napisali da se bave gajenjem riba, onda bi i te kako znali. Opominjala sam više puta ministre da imate loše prevodioce, pošto znamo da se ovi zakoni ne rade u Srbiji, već da se dobijaju iz belog sveta. Sada ću na jasnom srpskom jeziku da objasnim jedan slučaj iz ove oblasti, a odnosi se, gospodine ministre, na opštinu Kosjerić, gde su inače raspisani lokalni izbori za 7. jun. Juče ste govorili kada sam vas pitala zašto su zaustavljeni krediti u Kraljevu, pa ste objasnili da je to stvar komercijalnih banaka, ali u Kosjeriću je otvorena kancelarija vašeg Ministarstva. Tamo potpuno otvoreno, jasno i glasno, kada dođe čovek da se raspita, tamo su obrasci koji se popunjavaju da bi se dobio kratkoročni kredit od države, ne od komercijalnih banaka, i jasno i glasno ljudima kažu da mogu da dobiju kredit ukoliko uz taj obrazac za kredit popune pristupnicu za stranku G17 plus. Ljudi su se pitali, mislili su da te kredite daje država. Rečeno je – da, daje država, ali ih je obezbedio Mlađan Dinkić.
Reč ima gospodin dr Saša Dragin.
Izvinjavam se, pretpostavljam da znate da je kleveta krivično delo. Kredite koje dajemo se uzimaju u bankama. Mi samo subvencionišemo te kredite. Ne može da se prijavi u bilo kakvu stručnu službu za kredit. To niko ne radi i nigde se tako ne radi. Ili imate lošu informaciju, ili namerno, zarad dobijanja političkih poena zbog lokalnih izbora, pričate nešto što nije istina. Samo razmislite šta radite.
Reč ima gospođa Radeta.
Gospodine ministre Dragin, već tri dana vas upozoravamo da se neprilično ponašate i ophodite prema narodnim poslanicima. To ste i ovaj put uradili. Znam šta govorim i ne morate da me upozoravate šta je krivično delo, ali kao narodni poslanik vas kao ministra i te kako mogu i obaveza mi je da upozorim šta je krivično delo. Krivično delo je, gospodine ministre Dragin, ono što se radi u kancelariji koja je otvorena u gradu Kosjeriću. Tvrdim i sasvim pouzdano znam, informacije su nam apsolutno tačne, daju se krediti i uz zahtev za dodelu kredita, nekih pozajmica, možda nije pravi izraz, ali u svakom slučaju – neka pomoć od države, subvencija, evo dobacuju mi kolege koje se bolje u to razumeju, možda subvencija. U svakom slučaju daju se određena novčana sredstva, a traži se od svakog građanina sa teritorije opštine Kosjerić, koji to traži, da mora da popuni pristupnicu za stranku G17 plus. Sada imam još malo više vremena, pa da objasnim – dođe čovek, kaže hoće to i to, službenik koji sedi u državnoj kancelariji kaže može, kako da ne, popunite ove obrasce, ali bilo bi poželjno i da se učlanite u stranku. Čovek kaže – u koju stranku. Pa, u G17. Pa onda taj čovek kaže – izvinite, mislio sam da je ovo državna kancelarija i da ovaj novac obezbeđuje država, a ne stranka G17. Taj službenik tamo kaže – da, naravno, obezbeđuje ga država, ali je novac obezbedio Mlađan Dinkić. To je, gospodine ministre Dragin, krivično delo. Upozoravam vas da ste očigledno saučesnik u vršenju krivičnog dela zloupotrebe položaja i krađe para građana Srbije. Vi tamo što se držite za glavu, moguće je da ste umešani u to, pa vas zato zabole glava.
Pozivam sve prisutne, i narodne poslanike i članove Vlade, da se pridržavamo dnevnog reda i vraćamo se na član 65. Na član 65. amandman je podneo poslanik Stefan Zankov. Da li neko želi reč? (Da.) Mašić dr Zoran. Preostalo vreme poslaničke grupe Napred Srbijo je osam minuta.
Gospodine potpredsedniče, gospodine ministre, bila je prilika u okviru donošenja ovog zakona da se na pravi način reguliše gajenje riba u zatvorenom prostoru, to takozvano ribnjačko gajenje. U okviru ovog člana 65. se govori o unošenju riba i ostalih vodenih organizama stranog porekla u objekte za akvakulturu iliti gajenje u zatvorenom ili ribnjačkom prostoru. Za unošenje takvih vrsta riba stranog porekla i dalje ostaje da dozvolu, da tako kažem, treba da da ministarstvo nadležno za životnu sredinu, a ne Ministarstvo poljoprivrede, kako se ovim amandmanom predlaže. Ne vidim razlog zašto Ministarstvo poljoprivrede beži od tog posla, u većini zemalja gde postoji organizovano ribnjačko gajenje taj posao obavlja Ministarstvo poljoprivrede, daje dozvole i saglasnosti. Bilo bi osnova da se radi o unošenju riba stranog porekla u otvorene vode i da tu onda Ministarstvo za ekologiju treba da daje saglasnost, jer se takvim unošenjem može uticati na biodiverzitet, poremećaj biocenoze i svega onoga što bi moglo da izazova neke nove vrste u otvorenim vodama. Tamo gde se radi o gajenju i držanju u zatvorenim prostorima, gde se moraju poštovati osnovni elementi ekologije i zaštite životne sredine, stvarno nema razloga, i ako se napravi analogija za gajenje i uvoz bilo kojih drugih životinjskih vrsta, a u našu zemlju je uvoženo od nutrija, činčila, do kanadskih lasica i nojeva itd, gde se radilo o stranim vrstama životinjskim, gde jednostavno Ministarstvo za ekologiju nije davalo dozvole i saglasnost, nego Ministarstvo poljoprivrede, a Uprava za veterinarstvo propisuje zdravstvene uslove. Po istoj analogiji se može gledati i ovde gajenje riba, nekih novih vrsta u kontrolisanim uslovima, gde ne postoji i gde ne bi smela da postoji mogućnost izlaženje takvih riba u otvorene vode i narušavanje ekoloških parametara. Prema ličnim saznanjima, ali i prema saznanjima vas u Ministarstvu poljoprivrede, postoji određen broj ljudi zainteresovan za uvoz i gajenje riba u termalnim vodama, riba koje se već gaje, radi se o afričkom somu, ribi koja isključivo može da opstaje u toploj vodi i to do 32 stepena. Na temperaturi vode od osam stepeni ta riba ugine. Na bilo koji način da uđe u otvorenu vodu, ona će u toku zimskog perioda uginuti. Gaji se u Mađarskoj u više ribnjaka i da je postojala opasnost narušavanja našeg ekosistema potencijalno, ta riba je mogla Dunavom i Tisom doći do naše zemlje i na bilo koji način ga narušiti. U Mađarskoj sigurno saglasnost za unošenje i gajenje te vrste riba nije primarno odlučivalo Ministarstvo za ekologiju, nego Ministarstvo poljoprivrede, kao i u mnogim drugim državama. Stvarno je bilo prilika da se promeni ova odredba i da se olakša ljudima koji žele sutra da gaje afričkog soma ili neku drugu ribu stranog porekla, ali u kontrolisanim ribnjačkim uslovima, da im se pojednostavi procedura dobijanja saglasnosti i svih drugih papira za uvoz i gajenje tih riba, i da se ponovo ne prebacuje Ministarstvu za ekologiju, kada će opet i za određene poslove, pre svega vezano za zdravstveni status i zdravstvenu zaštitu tih novih riba, morati da se obrati Ministarstvu poljoprivrede i moraće Uprava za veterinu da propiše uslove pod kojima, što se tiče zdravstvenog stanja, te ribe mogu ući u našu zemlju. Mislim da je propuštena šansa i sa žaljenjem konstatujem da niste imali razumevanja da prihvatite ovaj amandman, a propuštena je šansa da se ovo ispravi, da se stvarno olakša svim potencijalnim uzgajivačima nekih novih vrsta riba, u kontrolisanim uslovima, da tu saglasnost i propisivanje uslova isključivo ima Ministarstvo poljoprivrede, jer je to praksa u 99% država Evrope, ako hoćete i šire. Molim vas da još jednom razmislite, bez obzira na raspodelu nadležnosti prema Zakonu o ministarstvima, Ministarstvo ekologije ima primarnu nadležnost što se tiče uzgoja riba u otvorenim vodama, ne u kontrolisanim ribnjačkim uzgojima, nego u otvorenim vodama. Time i obrazloženje koje je dato od Vlade i predlagača ovog zakona ne stoji i ne može biti zapreka da se ovaj amandman prihvati.
Na član 65. amandman je podneo narodni poslanik Milovan Radovanović. Reč ima gospodin Radovanović.
Dame i gospodo narodni poslanici, odredbom člana 65. Predloga zakona predviđeno je da unošenje ribe i ostalih vodenih organizama stranog porekla u objekat za akvakulturu može se vršiti na osnovu dozvole ministra nadležnog za zaštitu životne sredine. Amandmanom poslaničke grupe SRS koga sam podneo u ime poslaničke grupe predviđeno je da se reč - akvakultura, zameni rečju - gajenje. Zašto? Zato što je primerenije našem jeziku upotrebiti reč "gajenje" od reči "akvakultura", što se i predlaže amandmanom. Posebno je pitanje da li je potrebno u članu 65. da dozvolu daje ministar ili ministarstvo, naravno ministar potpisuje tu dozvolu, i koja sve ministarstva treba da budu uključena u davanje ove dozvole? Osnovu za opravdanost podnošenja ovog amandmana našao sam, pre svega, u članu 1. Predloga zakona, u stavu 2, gde se između ostalog kaže - odredbe ovog zakona odnose se na gajenje riba i drugih vodenih organizama, sasvim primereno našem području i našem jeziku. Možda je jednostavnije regulisati pitanje davanja dozvole prilikom uvoza riba i ostalih vodenih organizama, ako se radi o uvozu. Šta će se desiti ako dozvola nadležnog ministra, kako ste predvideli članom 65, a trebalo bi, od ministarstva izostane. Nastaje jedan poseban problem u ovom slučaju, kada se očekuje dozvola za unošenje u objekat riba i ostalih vodenih organizama. Ako je neko predvideo da se reči - unošenje i izvoz izjednače, da imaju isto značenje, onda maltene možemo da tumačimo da je došlo do jednostrane primene Posebnog trgovinskog sporazuma, gde je naša država za februar, mart i april pretrpela štetu od 20 miliona evra. Jedino ako se radi o dozvoli za upotrebu objekta, a ne za mogućnost unošenja riba i ostalih vodenih organizama, možda bi imalo smisla. Ovako smatram da je amandman sasvim opravdan.
Na član 66. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Da li neko želi reč? Gospodin Savić, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 66. Predloga zakona o stočarstvu i odmah da podsetim da se ovaj član 66. odnosi na očuvanje genetskih rezervi domaćih životinja. Amandman koji sam podneo na ovaj član odnosi se, pre svega, na nešto drugo, odnosno više puta su moje kolege upozoravale da reč "ministar" treba da se zameni rečju "ministarstvo". Učinio sam to upravo u ovom članu i želim da podsetim i predlagača zakona i ovde prisutnog ministra Dragina da Ustav Republike Srbije definiše da poslove obavljaju državni organi, a ne starešine tih državnih organa. Naravno, starešine organa potpisuju određene papire i dokumenta, ali bez obzira na to ministarstvo je u suštini nadležno za ove poslove. Još jedom ću da apelujem na ministra da se usvoji ovaj amandman i da se Predlog ovog zakona usaglasi sa Ustavom Republike Srbije.
Na član 70. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Željko Tomić i Milica Vojić-Marković. Da li neko želi reč? Da, gospođa Vojić-Marković.
Kolega Tomić i ja smo podneli amandman na član 70, koji inače glasi: U slučaju vanrednog stanja ili stanja neposredne ratne opasnosti ili prirodnih, odnosno drugih nesreća koje ugrožavaju očuvanje minimalnog broja priplodnog materijala potrebnog za razmnožavanje domaćih životinja, odnosno ako je u većem obimu ugrožena biološka raznovrsnost domaćih životinja na teritoriji Republike Srbije, Ministarstvo može da naredi posebne mere kojima se sprečava ugroženost domaćih životinja, i to: zabrana prometa domaćih životinja i zabrana klanja domaćih životinja. Mi smatramo da je potrebno da se donese i stav 2. koji glasi: "Za štete i gubitke proistekle primenom naložnih mera, vlasnik stoke ima pravo naknade o trošku naredbodavca mera". Zašto to smatramo? Zato što postoji Ustav Republike Srbije koji očigledno niko ne poštuje, ni Vlada, ni Odbor za poljoprivredu, jer nisu prihvatili ovaj amandman, a hvala bogu, Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Zakonodavni odbor se ogradio. Član 35. Ustava Republike Srbije predviđa instrument naknade štete ili gubitka koji su nastali usled sprovođenja naređenih mera od strane državnih organa. Dakle, to je ustavna obaveza. U obavezi ste da navedete instrument, dakle na koji način može neko privatno lice da ima mogućnost da nadoknadi štetu koja je proistekla iz ovakvog stava 1. S druge strane, ono što je takođe neverovatno, jeste da niste ispoštovali svoju ustavnu obavezu, da to ni vi kao ministarstvo ne znate, da ni Vlada ne zna. S druge strane, ako ste znali, pa to niste uneli u ovaj stav, odnosno član 70, to znači da vi priznajete vrlo posredno da niste demokratska država, da ste uvek u pravu i da građanin, kada je u pitanju ovakva Vlada, uvek može da očekuje samo štetu, a ne postoji način da nadoknadi svoj gubitak.
Na član 71. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Dimitrijević i Zoran Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 72. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Dimitrijević i Zoran Nikolić. Za reč se ne javlja niko. Na član 77. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić-Marković i Milan Dimitrijević. Da li neko želi reč? (Da.) Gospođa Vojić-Marković.
Meni je potpuno jasno da postoji intencija i države i ovog ministarstva da se uvozi samo kvalitetan priplodni materijal koji uz tom ima svu potrebnu dokumentaciju. Prosto je neverovatno da zakonom zabranite i ograničite uvoz životinja koje ne poseduju dokumentaciju o proizvodnim sposobnostima. Postoje ljudi, odgajivač sam pasa i kinološki sudija za jednu veliku grupu pasa, i znam kako se uvoze životinje sa potrebnom dokumentacijom i potrebnim kvalitetima. Ali, postoje ljudi kojima to nije naročito važno, njemu je važno da uveze kvalitetan priplodni materijal bez potrebne dokumentacije. Dakle, mislim da u ovom zakonu nije nužno da tim ljudima ograničite tu njihovu potrebu.
Na član 81. amandman je podneo narodni poslanik Miroslav Marinković. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 81. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Željko Tomić i Zoran Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 84. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić-Marković i Milan Dimitrijević. Da li neko želi reč? Izvolite, gospođo Vojić-Marković.
Već nekoliko puta sam skrenula pažnju da se između Zakona o veterinarstvu, koji je jasno odredio koje oblasti rada pokriva veterinarska služba, i ovog zakona, zaista ima problem u sudaru nadležnosti. Nama su nekoliko puta veterinarske komore skretale pažnju na to i prosto su rekli da se radi o tome da su napravljeni previdi, ali ako se previdi neprekidno ponavljaju, onda imam utisak da se radi zapravo o derogiranju Zakona o veterinarstvu, koji je to isto ministarstvo koje danas predlaže ovaj zakon predložilo. Neverovatno je da veterinarska služba praktično prestaje da ima mnogo nadležnosti ovim zakonom, a te nadležnosti dobijaju neke druge službe, u ovom slučaju poljoprivredni inspektor, koji nije kompetentan, odnosno ne poseduje odgovarajuća znanja da bi uspešno mogao da sprovede navedene vrste kontrola i ne poseduje znanja koja se stiču na studijama, koje se izvode po veterinarskim programima, ili da je pak genetičar po akademskoj specijalnosti. U stvari, ako vidimo šta je ova vlada uradila sa veterinarskom službom, odnosno dala im je samo 60% sredstava koja su potrebna za sprovođenje preventivne zaštite zdravlja domaćih životinja i da je u više navrata pokazala koliko joj je stalo do zdrave hrane i do suzbijanja zaraznih bolesti domaćih životinja, koje i te kako mogu ekonomski skupo da koštaju ovu državu, da ne govorim na neki drugi način, onda mi je potpuno jasno da se na ovaj način i dalje nastavlja derogiranje veterinarske struke.
Na član 88. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Dimitrijević i Željko Tomić. Da li neko želi reč? (Da.) Gospođa Donka Banović. Vreme preostalo za vašu poslaničku grupu je sedam minuta.
Moje kolege su podnele amandman na član 88, a u toj glavi su kaznene odredbe, odnosno privredni prestupi. Mi predlažemo da se tu briše tačka 5). Tačkom 5) je predviđeno da ukoliko vrši veštačko osemenjavanje, a nije upisano u Registar izvođača veštačkog osemenjivanja, to pravno lice bi bilo kažnjeno, odnosno bio bi u pitanju privredni prestup. Zašto predlažemo brisanje? Zato što smatramo da veterinarskim organizacijama koje su registrovane za obavljanje veterinarske prakse nije potreban upis u Registar izvođača osemenjavanja. Oni svoja prava stiču po Zakonu o veterinarstvu i izdavanjem licence od strane Veterinarske komore Srbije i ne mogu im se ova prava sada ograničavati ovim zakonom, koji nije u skladu sa Zakonom o veterinarstvu, kao i sa već napred navedenim propisima. Nije moguća retroaktivna primena ovog propisa kojim bi se ograničila već stečena prava veterinarskih organizacija. Iz ovih razloga smatramo da treba brisati tačku 5).
Na član 88. amandman je podneo narodni poslanik Milan Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 88. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Paunović-Milosavljević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 89. amandman je podneo poslanik Sreto Perić. Za reč se ne javlja niko. Na član 89. amandman je podneo poslanik Zoran Bortić, koji su Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili, a Zakonodavni smatra da je pravno moguć, pa konstatujem da je postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 89. amandman je podneo poslanik Ljubiša Petković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 90. amandman je podnela narodni poslanik Dušanka Plećević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 91. amandman je podneo narodni poslanik Vitomir Plužarević. Reč ima gospodin Plužarević.
Dame i gospodo poslanici, član 91. reguliše prekršajne postupke fizičkih lica. Ova oblast se odnosi na član 38. ovog zakona, gde fizičko lice koje vrši veštačko osemenjavanje, a nije stručno i nije registrovano, odnosno nije upisano u Registar veštačkog osemenjavanja, koji vodi Ministarstvo, kazniće se novčanom kaznom od 30.000 do 50.000 dinara. Naš amandman predlaže da ta kazna bude u iznosu od 15.000 do 25.000 dinara. Ova kazna će moći da stimuliše i ovo veštačko osemenjavanje u tom smislu da ne bude rigidno. Iskoristiću samo par rečenica vezano za ovaj zakon da vas podsetim, da li vi, gospodo iz Ministarstva, znate, a verujem da znate, da je stočarstvo u Srbiji dovedeno do najniže grane u regionu. Taj nivo odgovara samo malom broju ljudi, a većina stočara, većina uzgajivača stoke danas samo odmahnu rukom i kažu – oni su slepi i gluvi. U Sremu smo tovili jedan milion svinja, pirotski kraj je bio ovčarski kraj, Šumadija je bila govedarski kraj, od toga danas nema ništa. Pitam vas da li ćete u narednom periodu stanje privesti makar na 50% od tih godina kada je ova proizvodnja bila maksimalna. Nemojte nam dovoditi nojeve, puževe, nutrije i ko zna koje još životinje, kada znate našu tradiciju i kulturu življenja. Hvala vam.
Hvala, gospodine Plužareviću. Na član 92. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Pop-Lazić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 94. amandman je podneo poslanik Zoran Popović. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodine Popoviću, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 94. Predloga zakona o stočarstvu koji glasi - reči "godinu dana" zamenjuje se rečima "šest meseci". Vlada je odbila amandman uz sledeće obrazloženje: Amandman se ne prihvata iz razloga što postupak donošenja podzakonskih akata iziskuje duži vremenski period od roka predloženog amandmanom, zbog postojanja većeg broja podzakonskih akata i složenosti predmeta uređenja tih akata.
Kako smo završili pretres Predloga zakona u pojedinostima, da li predstavnik predlagača dr Saša Dragin, ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, želi završnu reč? Izvinjavam se ministre, gospodin Živkov reklamira povredu Poslovnika. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, reklamiram povredu Poslovnika, član 104, i smatram da ako narodni poslanik podnese amandman, i prošao je sve odbore i prošao je mišljenje Vlade, da ima pravo na odbranu svog amandmana. S obzirom da sam podneo amandman na član 2. tačka 8, nisam pročitan da odbranim amandman ili je Ministarstvo prihvatilo amandman pa mi nije saopšteno.
Gospodine Živkov, podsetiću vas da ste na član 2. podneli amandman koji je po svojoj sadržini, a po oceni Zakonodavnog odbora, istovetan sa amandmanima koje su podneli drugi narodni poslanici. Dakle, ta priča je završena i pošto ste ovako drastično zloupotrebili Poslovnik i moju dobru volju, izričem vam opomenu da ubuduće ne bi dolazili u ovakve situacije. Hvala lepo. Reč ima gospodin Saša Dragin, ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede. Izvolite.
Hteo bih da kažem da smo posle rasprave usvojili dva amandmana. Prvi amandman na član 3, koji je podneo narodni poslanik Saša Maksimović – u članu 3. stav 1. tačka 17) briše se. Drugi amandman na član 50. Predloga zakona, koji je podneo narodni poslanik Veroljub Arsić, a koji glasi – u članu 50. stav 4. menja se i glasi: "Odgajivač je dužan da obezbedi posebnu negu i lečenje za bolesne, povređene i iznemogle domaće životinje, u skladu sa propisima kojima se uređuje zdravstvena zaštita i dobrobit životinja". Znači, i taj se prihvata.
Zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na 16. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O DOBROBITI ŽIVOTINjA (pojedinosti) Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Jadranka Jovišić, Tijana Nikolić, Milan Avramović, Slađan Mijaljević, Nikola Žutić, Srboljub Živanović, Zoran Popović, Dragan Živkov, Dobrislav Prelić, Vitomir Plužarević, Petar Jojić, Gordana Paunović-Milosavljević, Aleksandar Martinović, Sreto Perić, Radiša Ilić, Dušanka Plećević, MiloradBuha, Dejan Mirović, Milan Veselinović, Vladan Jeremić, Milan M. Nikolić, Lidija Vukićević, Radica Jocić, Jadranko Vuković, Vlada Milojković, Nataša Jovanović, Slobodan Vuković, Jovan Damjanović, Vesna Marić, Goran Mihajlović, Lidija Dimitrijević, Bojan Mladenović, Momčilo Duvnjak, Branimir Đokić, Milorad Krstin, Momir Marković, Marko Milenković, Dušan Marić, Zoran Krasić, Marina Raguš, Mirko Munjić, Tomislav Ljubenović, Saša Maksimović, Ljubomir Kragović, Mileta Poskurica, Zoran Mašić, Jelena Budimirović, Ljubiša Petković, Gordana Pop-Lazić, Ognjen Mihajlović, Arsen Đurić, Paja Momčilov,Boris Aleksić, Dragan Aćimović, Elena Božić-Talijan, DonkaBanović, Milica Vojić-Marković, Milan Dimitrijević, Svetlana Stojanović i Zoran Nikolić, kao i amandmane Odbora za poljoprivredu. Pisanim putem amandmane su povukli narodni poslanici Svetlana Stojanović i Zoran Nikolić, 15. maja 2009. godine, na član 84. Predloga zakona i Tijana Nikolić, 18. maja 2009. godine, na član 87. Predloga zakona. Primili ste izveštaje Odbora za poljoprivredu, sa ispravkom, i Zakonodavnog odbora, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 142. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić-Marković i Milan Dimitrijević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo poslanik Milan Avramović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici DonkaBanović, Milica Vojić-Marković i Milan Dimitrijević. Za reč se ne javlja niko? Na član 3. amandman sa ispravkom zajedno su podneli narodni poslanici Zoran Nikolić i Arsen Đurić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo poslanik Boris Aleksić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandman je podneo poslanik Dragan Aćimović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandman je podnela narodni poslanik Elena Božić-Talijan. Za reč se ne javlja niko? Na član 5. amandman je podneo poslanik Milorad Buha. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodin Buha. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, pre nego što pređem na obrazloženje svog amandmana, da kažem jedan opšti stav vezano za zakon, a radi se o nazivu zakona. Predlagač je izabrao opredeljenje koje nije u duhu srpskog jezika. Mislim da to nije samo slučaj u ovom zakonu, nego je to slučaj i kod drugih zakona koje dobijamo i koji ulaze u skupštinsku proceduru. Očito je da lingvisti nisu cenjeni gosti u ovoj ustanovi i predlažem Vladi i predlagačima zakona, ministarstvima, da pre nego što prirede određene zakone obavezno konsultuju lingviste, jer očito je da ovo što dobijamo ovde ne odgovara duhu i smislu srpskog jezika. Uložio sam u ime SRS amandman na član 5. stav 1. tačka 18) alineja 1, da se posle reči "izdržljivost životinje" dodaju reči "medijska zloupotreba". U obrazloženju Vlade stoji: Amandman se ne prihvata iz razloga što je u članu 5. tačka 18) Predloga zakona definisano zlostavljanje životinja koje može biti fizičko i psihičko zlostavljanje, a u članu 7. stav 1. tačka 24) Predloga zakona propisana je zabrana ubijanja, zlostavljanja i podsticanja životinje na agresivnost i protivprirodno ponašanje radi proizvodnje filmova, reklama i drugih dela na filmskoj traci, video traci i drugim nosačima slike i tona, kao i stavljanje u promet, iznajmljivanje i javno prikazivanje takvih filmova, reklama i drugih dela. Na taj način je i zabranjena svaka medijska zloupotreba životinja. Mislim da je Vlada u svom stavu promašila i da je morala prihvatiti ovaj amandman, zato što je medijska zloupotreba daleko šira nego što je mišljenje Vlade.
Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Milan Veselinović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandman je podnela narodni poslanik Lidija Vukićević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandman je, na osnovu člana 142. stav 5. Poslovnika, podneo Odbor za poljoprivredu. Predstavnik predlagača, na sednici Odbora za poljoprivredu prihvatio je amandman, Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici DonkaBanović, MilicaVojić-Marković i Milan Dimitrijević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Nikolić i Arsen Đurić. Za reč se ne javlja niko. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Jadranko Vuković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 7. amandman je podneo poslanik Radiša Ilić. Reč ima gospodin Radiša Ilić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 7. Predloga zakona o dobrobiti životinja, koji glasi – u članu 7. stav 1. tačka 7) posle reči „glodara“ tačka zarez se brišu i dodaju se reči „i mesojeda koji pričinjavaju štetu stanovništvu“. Ova tačka 7) u stvari zabranjuje hvatanje životinja zamkama kojima se nanosi bol ili povreda, osim u slučaju hvatanja štetnih glodara. Molio bih za pažnju pre svega onih građana koji se bave stočarstvom i koji trpe velike štete od divljih životinja, da obrate pažnju na ovo što će možda i ministar da kaže posle ovog mog izlaganja. SRS smatra da se zamkama mogu hvatati mesojedi koji pričinjavaju veliku štetu stanovništvu uništavajući značajan deo stočnog fonda, kao što su – lisice, vukovi, tvorovi, šakali, možda čak negde i medvedi. Šta sada recimo treba da rade stočari koji trpe velike štete od vukova, koji su u stanju da im prepolove stočni fond? Ako već ti stočari ne mogu da ubiju tu životinju, mogu makar da je uhvate. Vi ste u obrazloženju odgovorili – da se amandman ne prihvata iz razloga što se iz amandmana ne može sa sigurnošću zaključiti na koje životinje se odnosi pojam „mesojedi koji pričinjavaju štetu stanovništvu“. Naravno da se u Srbiji ovo može odnositi na ove pomenute životinje. Verovatno nećemo imati situaciju da nekom stočaru na Pešteru ili na Kopaoniku štetu pričini lav, tigar ili jaguar. Zato ste mogli da prihvatite ovaj amandman, a Ministarstvo je moglo pravilnikom da odredi koje su to vrste, kao nekim podzakonskim aktom. Kazna koju bi neko platio ako uhvati životinju kreće se od 100.000 do 1.000.000 dinara. Nekome se isplati da mu stočni fond unište vukovi, nego da ga uhvati.
Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Slobodan Vuković. Da li neko želi reč? Gospodin Vuković. (Vjerica Radeta, sa mesta: Gospodine Nikola, koliko sam imala uvid u pogledu vremena da je vreme otišlo kada završi poslanik sa svojim govorom. Nekoliko puta vi ne isključite mikrofon kada čovek prestane da govori. Pošto on to ne radi, onda treba da čine to poslanici kada im prestane vreme.) Gospođo Radeta, dužan sam samo da vas obavestim da vreme koje se računa je ono vreme koje narodni poslanik iskoristi. Dakle, ukoliko sat i dalje nastavi, verujte da apsolutno ni jedna jedina sekunda nije upisana više. Kod sekretara možete da proverite. Garantujemza potpunu tačnost merenog vremena. (Vjerica Radeta, sa mesta: Gospodine Nikola, u vezi merenja vremena ne verujem vam ništa.) Možete da verujete. Sada dajem reč gospodinu Slobodanu Vuković. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, na osnovu člana 147. Poslovnika Skupštine Republike Srbije podnosim amandman na Predlog zakona o dobrobiti životinja, kojim tražim da se u članu 7. stav 1. tačka 10) posle reči „tih životinja“ stavi zapeta i dodaju reči „uz dozvolu nadležnih organa“. Obrazloženje –amandmanom se precizira koje se žive životinje mogu koristiti za ishranu drugih životinja, ali uz dozvolu nadležnog organa.
Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Jovan Damjanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Mašić. Reč ima dr Zoran Mašić.
Gospodine potpredsedniče, gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, u članu 7, gde se definiše šta je sve zabranjeno u smislu što narušava dobrobit životinja, u tački 29), gde stoji – upotrebljavati otrove i druga hemijska sredstva koja izazivaju bol, patnju i smrt životinja, osim u cilju kontrole populacije glodara, odnosno deratizacije, amandmanom sam želeo da se ovoj tački dodaju još i ogledi na životinjama u naučnoistraživačke svrhe. Ako se ovako decidno zabranjuje da se upotrebljavaju otrovi i druga hemijska sredstva, prosto postoji potreba iz raznoraznih, ali pre svega naučno-istraživačkih razloga koristiti ili izvoditi eksperimente na životinjama sa određenim hemijskim materijama, da budem najkonkretniji toksinima. U našoj državi, a i u mnogim drugim državama postoji problem mikotoksina, kao štetnih materija koje su prisutne u hrani životinja, stvaraju ih gljivice, pa ako bi se dosledno i izričito primenjivala ova odredba u članu 7. u tački 29), u suštini izvođenje takvih eksperimenata, jer su mikotoksini ipak hemijske otrovne materije, bilo bi u suštini nemoguće. Jer ovde decidno stoji da je moguće koristiti otrove i druge hemijske materije samo u smislu smanjenja populacije, znači namnoženosti određenih životinja ili u smislu deratizacije, znači uništavanja pre svega glodara. Smatrao sam da prosto treba, radi neuskraćivanja prava naučnoistraživačkim organizacijama da mogu izvoditi oglede na životinjama sa raznim hemijskim i otrovnim materijama, da se ovo dopuni ovde u tački 29).
Na član 7. amandman je podnela narodni poslanik Lidija Dimitrijević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 7. amandman sa ispravkom je podnela narodni poslanik Jadranka Jovišić, koji su Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman sa ispravkom pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman sa ispravkom postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić-Marković i Milan Dimitrijević. Da li neko želi reč? Gospođa Vojić-Marković. Izvolite.
Prvo, da kažem da mi je zaista drago što se ovakav zakon nalazi pred parlamentom, jer zaista imamo mnogo problema sa mnogim stvarima koje ovaj zakon dotiče, kao zemlja pre svega i ljubitelji životinja, svakako jesam jedna od tih. Član 7. vrlo jasno i precizno nabraja šta je sve zabranjeno i koji su to elementi zlostavljanja životinja. Vrlo precizno zaista u mnogo tačaka, mislim 35, nabraja šta je to sve zabranjeno, ali iz svih ovih, znači populacije kompletnog životinjskog fonda izuzima samo dve kategorije – jedno su službeni psi, na njima je dozvoljeno sve ono što drugima nije dozvoljeno, drugo su životinje, pretpostavljam papkari, koji se utovaraju, pretovaraju i istovaraju, u skladu sa ovim zakonom, na njima se može primenjivati električni gonič. Prosto ne razumem zbog čega su kategorija službeni psi izuzeti iz ovih mera koje su zabranjene radi dobrobiti životinja. Jasno mi je, jer ovde u zakonu piše da se kod službenih pasa u obuci može koristiti električna energija i hemijske materije. Gospodo, odgovorno tvrdim kao neko ko se time bavi preko 30 godina da postoje metode obuke službenih pasa koje apsolutno nisu nasilne i kod kojih se ne primenjuju ni hemijske materije, ni električna energija. Volela bih da me pri tome slušate dok to govorim, pošto mislim da je vrlo značajno da to znate, a očigledno to niste imali na umu. Mislim da postoje takve tehnike i postoje ljudi koji te tehnike znaju. One nisu ništa naročito i mislim da je svima i te kako poznat Pavlovljev refleks, uslovni refleks, i da su se na taj način životinje obučavale i do sada. Znam da je vrlo teško danas kada nešto hoćemo da zaradimo za kratko vreme da koristimo takve metode, jer su one dugotrajnije od električne energije ili hemijskih supstanci. Tako da je vrlo važno da iz ovih kategorija zlostavljanja i ugrožavanja svih ovih drugih vrsta životinja koje ste naveli ne možete da izuzmete službene pse i ne možete da izuzmete ni ove životinje papkare, koje se pretpostavljam koriste za ishranu ljudi.
Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Momčilo Duvnjak. Reč ima gospodin Duvnjak.
Dame i gospodo narodni poslanici, u ime SRS, na osnovu člana 147. Poslovnika, podnosim sam amandman na Predlog zakona o dobrobiti životinja. Član 8. stav 7. Predloga zakona glasi: "Ministar nadležan za poslove veterinarstva (u daljem tekstu: ministar) propisuje bliže uslove i načine organizovanja javnog prikazivanja životinja". Zašto sam predložio da se reč "ministar" zamenjuje rečju "ministarstvo"? Mi u SRS smatramo da poslove iz ove delatnosti treba da obavlja resorno ministarstvo kao institucija, a ne ministar kao pojedinac, jer je ovde u pitanju javna manifestacija u vidu takmičenja, izložbe i priredbe i drugi oblici javnog prikazivanja životinja. Svaka ova manifestacija mora biti postavljena na osnovu relevantnog mišljenja većeg broja kompetentnih stručnjaka iz oblasti grana veterine. U prilog gore rečenome ide i činjenica da pre donošenja konačne verzije određenog propisa treba uzeti i mišljenje stručnjaka.
Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Branimir Đokić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 9. amandman je, na osnovu člana 142. stav 5. Poslovnika, podneo Odbor za poljoprivredu. Predstavnik predlagača na sednici Odbora za poljoprivredu prihvatio je amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Srboljub Živanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 11. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić-Marković i Milan Dimitrijević. Niko nije tražio reč. Na član 11. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Zoran Nikolić i Arsen Đurić. Da li neko želi reč? (Da.) Gospođa Donka Banović.
U članu 11. se govori o tome ko sve može da vrši obuku životinja, pa kaže: "Obuku životinja može da obavlja pravno i fizičko lice, odnosno preduzetnik koji je upisan u Registar lica za obuku životinja, koji vodi Ministarstvo. Pravno lice i preduzetnik upisuju se u Registar lica za obuku životinja ako ispunjavaju uslove u pogledu objekata za držanje životinja i ako imaju zaposleno najmanje jedno lice koje je obučeno za dobrobit životinja." U ovom stavu se nigde ne spominje lice koje je obučeno za samu obuku, tako da se ovaj amandman, u stvari, sastoji u dome da se doda "i lice koje je obučeno za obuku životinja", zato što lice koje je obučeno za dobrobit životinja nije isto što i lice koje je obučeno za obuku životinja. Dakle, mi smatramo da ovaj amandman treba prihvatiti i da je predlagač zaboravio ovu važnu kariku.
Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Živkov. Da li neko želi reč? (Da.)
Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 11. Predloga zakona, koji glasi da u članu 11. stavovi 7, 9. i 10. reč "ministar" u odgovarajućem padežu zamenjuju se rečju "ministarstvo". U obrazloženju Vlade se kaže da se amandman ne prihvata iz razloga navedenih u obrazloženju za neprihvatanje amandmana 20. Sada bi mi trebalo da prevrćemo gde je to i da nađemo šta je Vlada dala u amandmanu 20, obzirom da je u članu 11. stav 7, "upis i brisanje iz Registra lica za obuku životinja vrši se na osnovu rešenja koje donosi ministar", stav 9, "ministar propisuje bliže uslove u pogledu objekata za držanje životinja" i stav 10, "ministar, uz saglasnost ministra nadležnog za unutrašnje poslove i ministra nadležnog za poslove odbrane, propisuje način obavljanja obuke životinja". Moj amandman se odnosi upravo na ove stavove, kao što sam rekao, i reč "ministar" zamenjuje se rečju "ministarstvo".
Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik Saša Maksimović. Reč ima gospodin Maksimović.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovano Ministarstvo, amandman koji sam podneo na član 12. Predloga glasi: u članu 12. stav 2. reči "trećine graviditeta" zamenjuju se rečima "polovine graviditeta". Šta ovo znači? Praktično, znači neograničenje rada radnih životinja. Razlog zbog kojeg sam podneo ovaj amandman je, pošto se ovaj član zakona odnosi na radne životinje u službi, odnosno službene pse, policijske i vojne, mislim da to ograničenje ne bi trebalo da postoji barem do polovine graviditeta, jer mislim da tu i nema smetnji. Pri čitanju ovog zakona ne mogu da se ne osvrnem, a to je ono što me posebno pogodilo, na Zakon o radu. Naravno, vi ćete pitati kakve sada ima veze Zakon o radu sa zakonom o dobrobiti životinja, ali iako se slažem da je dobrobit životinja vrlo bitna stvar, da su životinje nesvesna bića kojima čovek obezbeđuje zaštitu. Međutim, pročitao bih vam član 90. Zakona o radu, a vi ćete povezati zašto i na koji način se ovo odnosi sa zakonom o dobrobiti životinja. Član 90. glasi: "Zaposlena žena za vreme prve 32 nedelje trudnoće ne može da radi prekovremeno i noću, ako bi takav rad bio štetan za njeno zdravlje i zdravlje deteta, na osnovu nalaza nadležnog zdravstvenog organa". Šta hoću da kažem? Nažalost, ljudske trudnice rade skoro punu trudnoću, a vi vrlo dobro znate kako kod privatnih poslodavaca to funkcioniše, rade do zadnjeg dana porođaja, maltene bez ikakve zaštite, a mi se bavimo zaštitom životinja. Ipak bi trebalo da nam je prioritet ljudski rod. Potpuno se slažem da treba zaštititi životinje i ovo je dobar zakon. Naravno, ukoliko prihvatite amandmane poslanika SNS, za koje mislim da su stvarno na mestu, ali morate voditi računa malo više i o ljudima.
Na član 13. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Žutić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 13. amandman je podneo poslanik Vladan Jeremić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 15. amandman je podnela poslanik Nataša Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 15. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 16. amandman je, na osnovu člana 142. stav 5. Poslovnika, podneo Odbor za poljoprivredu. Predstavnik predlagača na sednici Odbora za poljoprivredu prihvatio je amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 16. amandman je podnela poslanik Radica Jocić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 18. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić-Marković i Milan Dimitrijević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 18. amandman je podneo poslanik Ljubomir Kragović. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodin Kragović. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, u članu 18. predložio sam da se reč "ministar" zamenjuje rečju "ministarstvo". Inače, odnosi se na oblast posebne zaštite dobrobiti životinja, kao što je držanje, uzgajanje i promet životinja, i mislim da je prevelika obaveza da ministar sve ove obaveze prihvati sam, dovoljno je da tu obavezu prihvati ministarstvo nadležno za oblast veterine i zaštitu životinja. S druge strane, hteo bih da ponovim pitanje. Ako smo ovde u članu 7. definisali da je zabranjeno zlostavljanje životinja, podsetiću vas da su trenutno okupatori na KiM vršili zlostavljanje građana, a i životinja, tako što su u nenormalnim količinama u vremenu skoro mesec dana bacali suzavac, i to ne iz ličnih pištolja pripadnika policije ili vojnika, nego su donosili kamione sa dvanaestocevnim bacačima i bacali suzavac. Od posledica tog suzavca normalno, bolesni su mnogi građani, a stočni fond je zamro u naselju Brđani, tako da oni domaćini koji su imali živinu, piliće, kokoške, ćurke, golubove, sve je to uginulo, a koji su gajili pčele, te pčele su izumrle, a mnoge su dobile takav osećaj da napadaju sve, pa i čoveka.
Na član 21. amandman je podneo narodni poslanik Radiša Ilić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima gospodin Ilić.
Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 21. Predloga zakona o dobrobiti životinja koji glasi: U članu 21. stav 1. posle reči "položaju" briše se tačka, dodaje zapeta i dodaju reči "kao i da obezbedi dostupnost svetlosti i potrebne količine svežeg vazduha". Pored obezbeđenja prostora za minimalno kretanje životinja, neophodno je u prostoru za smeštaj obezbediti dovoljno svetlosti i potrebne količine vazduha. Ono što je Vlada dala u obrazloženju za neprihvatanje amandmana, mislim da se ipak odnosi konkretno na član 20, mada u 21. članu se decidno misli na životinje kojima je uskraćena sloboda kretanja. Ipak, ova odrednica u članu 20. ima neki širi odnos prema smeštaju životinja. Obrazloženje koje je dala Vlada kaže – amandman se ne prihvata iz razloga što se član 21. Predloga zakona odnosi na dobrobit životinja kojima je uskraćena sloboda kretanja, a opšti uslovi koje je vlasnik, odnosno onaj držalac životinje dužan da obezbedi životinji, kao što je svetlost i potrebna količina vazduha, propisani su u članu 20. Predloga zakona. Mislim da ste vi, gospodine ministre, i Vlada i Odbor mogli da prihvatite ovaj amandman, s obzirom da ništa ne bi falilo da se u članu 21. nađu ove odrednice da se obezbedi dostupnost svetlosti i potrebne količine svežeg vazduha.
Na član 22. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Da li neko želi reč? Reč ima gospodin Krasić.
Nije poenta ovog amandmana samo ministar – ministarstvo. Ako pogledate stav 1, a inače taj član se odnosi na registar prevoznika životinja, registar vodi ministarstvo, a ne vodi ga ministar. Zašto ga ne vodi ministar? Kako to sada može ministarstvo, a ne može ministar? Vidite kako ste upali u mentalnu klopku. Kao ona reklama – Raid ubija na mrtvo. To je ta stvar. Kada Brižit Bardo naloži, onda zakon o dobrobiti životinja, pretpostavljam da će u sledećoj fazi napokon da dođe i zakon o dobrobiti ljudi, jer sudeći po reklamama, bolje se hrane kućni ljubimci nego građani Republike Srbije. Lovci su nastradali i ne mogu da obezbede poene. Neko ne može da shvati da svinja postoji da bi bila hrana. To što neko gaji afinitet prema svinjama ili onaj što ga nema prema kozama, to je druga stvar. Plašim se da ne preterate u ovome, jer ORKA tuži čoveka u stambenoj zgradi, recimo, zato što se mačići nalaze u njegovom podrumu. Samo se toga plašim.
Na član 23. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić-Marković i Milan Dimitrijević. Reč ima gospođa Vojić-Marković.
Član 23. govori o registrima prevoznika životinja. U ovom stavu na koji podnosimo amandman piše ovako: ''Upis i brisanje iz Registra prevoznika životinja vrši se na osnovu rešenja koje donosi ministar ( inače, isto tako primećujem da i u prethodnom i u ovom zakonu ministar je nadležan za sve i svašta), u roku od 30 dana od dana podnošenja zahteva za upis, odnosno nastanka uslova za brisanje iz Registra prevoznika životinja.'' Potpuno nam je jasno da Zakon o upravnom postupku predviđa donošenje rešenja u roku od mesec dana i to je u redu. Pošto je ovo zakon o dobrobiti životinja, a pošto mi koji putujemo, a pretpostavljam i vi koji putujete samo po gradu, primećujete vrlo često kamione, sa ciradom ili bez cirade, u kojima se prevoze životinje, i to na temperaturu spoljnoj od preko 40 stepeni, pod nenormalnim uslovima, bez hrane i vode, smatrali smo da je potrebno nekada vrlo brzo reagovati i predvideti mogućnost da se nekom prevozniku oduzme pravo da bude prevoznik u nekom kraćem roku. Ono što je zanimljivo, a što vi u obrazloženju kao Vlada pišete zbog čega niste prihvatili ovaj amandman, jeste da se upravo pozivate na taj Zakon o upravnom postupku. Kada sam vam malopre skrenula pažnju da ne poštujete Ustav Republike Srbije, član 35, niste reagovali i videla sam kako ste mudro prećutali svi to što sam tada rekla. Insistiram, svi zakoni u ovoj zemlji treba da se poštuju. Ustav Republike Srbije morate poštovati, prema tome, onaj član o zakonu o stočarstvu morate ispraviti, član 70.
Na član 23. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Krstin. Reč ima gospodin Milorad Krstin.
Podneo sam amandman na član 23, Registar prevoznika životinja. Ne želim uopšte da branim ministra, očito je da je podlegao pod pritiskom EU ili silnih udruženja u Srbiji koji žele dobrobit životinja. Razumem da oni žele dobro životinjama, kao i svi mi. Prvi mislim da nema, bar u Srbiji, čoveka koji ne voli jednu od životinja koja mu je kućni ljubimac. Ne mogu da shvatim stvarno da neko od tih udruženja za dobrobit životinja traži recimo u članu 5. redni broj 29) kaže – objekat za higijenu i ulepšavanje životinja jeste objekat u kome se obavljaju poslovi higijene i ulepšavanje kože, dlake i noktiju životinja. Nemojte mi reći da baš neko želi nekom svom mačetu ili psu da lakira nokte. Pretpostavljam da toliko voli tu životinju da će to uraditi. Kada pogledate kako živimo danas u Srbiji, mislim da je to izlišno. Kada pogledam samo član 14, to su psihopate ako ovo rade. Seći jezik teladima, onesposobljavati petlove da se oglašavaju kukurikanjem, a to se stručno kaže devokalizacija. To su stvarno bolesno umovi, ako oni tkao nešto rade, ili ne znam, skraćivati kljun živini itd. To treba zabraniti, konkretno, ne zabraniti, nego da prvo neko ode na psihijatrijsko posmatranje, pa onda tek da dozvolite da drži životinje. Izvinjavam se, mislim, ovo su izgleda odradila društvo za zaštitu životinja kojih ima na hiljade.
Na član 24 .amandman je podnela narodni poslanik Jelena Budimirović. Da li neko želi reč? (Da.) Gospođica Budimirović.
Poštovano predsedništvo, predstavnici Vlade, poštovani građani Srbije, u ime poslaničke grupe SNS podnela sam amandman na Predlog zakona o dobrobiti životinja koji se odnosi na brisanje st. 3. i 4. u članu 24. Stav 3. kaže da životinje u toku prelaza mora pratiti lice koje je prevoznik zadužio za brigu o dobrobiti životinja i koje je obučeno za dobrobit životinja. Stav 4. kaže da pratilac priprema živote za prevoz, nadgleda ih i brine o njima u toku prevoza. Kao što rekoh, predložila sam brisanje ova dva stava, iz razloga što i sam prevoznik mora biti obučen za dobrobit životinja i on sam je dužan da prevoz obavlja na način kojim se obezbeđuje zaštite životinja i dobrobit životinja. Kod nas se uglavnom vrši unutrašnji transport životinja, i to su uglavnom kratke relacije koje ne prelaze razdaljinu od 65 km, računajući od mesta utovara do mesta istovara. Stoga Srpska napredna stranka smatra da je nepotrebno vlasnike životinja ili prevoznike opterećivati troškovima naknade za pratioce životinja.
Na član 24. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Ljubenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 25. amandman je podnela poslanikVesna Marić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 26. amandman je podneo poslanik Dušan Marić. Da li neko želi reč? Izvolite.
Imam li reč? Izvinjavam se, ako možete da mi vratite ovih 10 sekundi, predlažem svojim amandmanom u oblasti prevoza životinja da se (Predsedavajući:Vratio sam. Smatrajte vraćenim.) hvala vam… zabrani prevoz životinja zajedno sa opasnim otpadom. Prokomentarisaću još nekoliko članova ovog predloga zakona. Kaže – zabranjeno je koristiti žive životinje za ishranu drugih životinja, osim ako je to jedini način za ishranu tih životinja. Vi prvo napišete zakon od 90 članova, 70 stranica, sve u cilju humanog postupanja prema životinjama, onda tim istim zakonom predvidite da se te životinje iznose žive na trpezu drugih životinja. Član 7, stav 18, zabranjeno je izlagati životinje direktnom uticaju nepovoljnim vremenskim prilikama ili nedostatku kiseonika. Ako bi se ovaj stav doslovno primenjivao, to bi uništilo stočarstvo na polovini teritorije Srbije. Nema seljaka u brdsko-planinskim krajevima Srbije, gde stoka veći deo dana provodi na ispaši, koji bar sto puta, u toku godine, posebno u jesen i zimu, neće kršiti ovaj stav zakona. Sledeća stvar, bolesne, povređene i iznemogle životinje, kao i bremenite životinje, počev od trećine graviditeta, ne mogu se koristiti za rad. Razumeo bih da ovde stoji formulacija, ne mogu se koristiti za teži rad. Već smo čuli, trudne žene, i znamo to, rade do pred kraj trudnoće, a vidimo da su životinje u mnogo boljem položaju. Sledeća stvar, vlasnik, odnosno držalac životinje ne može biti lice mlađe od 18 godina. Sticajem okolnosti, znam za brata i sestru koji su mlađi od 18 godina, žive sami, imaju jednu kravu. Po ovom zakonu oni će tu kravu morati prodati, neće imati od čega da žive. Nažalost, isteklo mi je vreme.
Na član 30. amandman je podneo narodni poslanik Momir Marković. Reč ima gospodin Momir Marković.
Dame i gospodo narodni poslanici, opet stara priča, ministar, ministarstvo i gospodin Krasić je maločas rekao otprilike ono što je suština čitave ove dileme. Ministar nešto može raditi, nešto ne može raditi. Ko je taj ko je određivao gde će ministar bliže određivati, gde će ministarstvo propisivati, pitanje je? U svakom slučaju ministarstvo je institucija, ministar je izvršni organ, potrošna roba u DOS vladama od početka pa dosad. Kadaveć niste prihvatili ovaj moj amandman, predlažem intervenciju na član 14. zakona, tačku 10), gde kaže – onesposobljavati petlove da se oglašavaju kukurikanjem. Predlažem da ministar bliže propiše kako će petlovi kukurikati i tako imate u ovih 14 tačaka još mnogo toga što bi mogao ministar bliže da propiše.
Na član 31. amandman je podneo narodni poslanik Radića Ilić. Reč ima gospodin Ilić.
Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 31. Predloga zakona o dobrobiti životinja. Samo da obavestim javnost koja prate ovo zasedanje, po ovom članu 31, i dobro da ga čuju oni koji imaju domaće životinje, koji ih gaje, da od usvajanja ovog zakona neće moći da ih, jednostavno, zakolju za potrebe ishrane. Član 31. glasi: ''Obuzdavanje, omamljivanje i klanje životinja, osim živine i kunića koji se kolju u domaćinstvu i za sopstvene potrebe, može obavljati samo lice koje je obučeno za tu vrstu poslova.'' Amandmanom SRS briše te reči i zamenjuje rečima – i lice koje je vlasnik životinja. Ovim amandmanom se daje pravo vlasnicima životinja, koji ih čuvaju za svoje sopstvene potrebe, prvenstveno za ishranu, da ih sami kolju u domaćinstvima. Mislim da će ovakvim zakonskim predlogom, pre svega, biti oštećeni mnogi domaćini u Srbiji, koji jednostavno neće moći da zakolju šta imaju, prase ili nešto drugo, za svoje sopstvene potrebe, već će morati da se za to obrate, kako ovde piše, licu koje je osposobljeno, odnosno obučeno za poslove klanja. Pitanje je ko to obučava ta lica, ko im izdaje sertifikate? Takođe, da pomenem, kazne za klanje životinja u domaćinstvu. Ako to uradi fizičko lice, konkretno, ako domaćin zakolje svoje prase za Božić, bez pomoći lica koje je obučeno za poslove klanja, platiće kaznu u iznosu od 5.000 do 50.000 dinara. Ovo je nešto apsurdno. Vi se i u obrazloženju za neprihvatanje amandmana pozivate opet na uputstva Evropskog savet, odluke Evropskog saveta, konvencije itd, a srpskim domaćinima ostaje da čekaju kazne, kada budu klali prasiće za Božić, Uskrs i krsnu slavu.
Na član 31. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Reč ima magistar Aleksandar Martinović.
Dame i gospodo narodni poslanici, ponovo se susrećemo sa lošom zakonskom terminologijom. U članu 31. opet je propisano da će ministar da propiše program obuke o dobrobiti životinja iz stava 2. ovog člana. Skrećem pažnju Vladi i prisutnom ministru, zamislite gospodine ministre da u nekom zakonu piše da narodni poslanici donose zakone umesto Narodna skupština. Ili da u nekom zakonu piše, sudija taj i taj donosi presudu, umesto nadležni sud. Ni u jednom zakonu to ne piše i to je potpuno pogrešan način izražavanja. Zaista mi nije jasno zašto onda tu terminologiju koristite u zakonu koji treba da primenjuju organi državne uprave. Prema Ustavu, prema Zakonu o državnoj upravi, prema Zakonu o ministarstvima. Ministarstvo je organ državne uprave, odnosno državni organ, organ vlasti. Samo državni organ može da donosi odgovarajuće pravne akte, opšte ili pojedinačne. Nikako to ne može da radi ministar. Naravno, ministar radi tehnički taj posao, ali ne u svoje lično ime. Ne radite vi to kao Saša Dragin, nego kao neko ko stoji na čelu jednog organa državne uprave, u ovom slučaju, Ministarstva poljoprivrede. Dakle, svi akti koji potiču iz Ministarstva su akti koji se vezuju za to konkretno ministarstvo, a ne za ministra. Ministar je politička ličnost. Danas jeste ministar, sutra nije, ali ministarstvo je državna institucija. Zato u svim zakonima koje donosi Narodna skupština, a ne narodni poslanici, nego Narodna skupština, trebalo bi da stoji da sve opšte i pojedinačne akte vezane za primenu ovog ili nekog drugog zakona, treba da donosi ministarstvo, kao organ državne uprave, a ne ministar, kao politička ličnost kojatrenutno stoji na čelu nekog ministarstva.
Na član 33. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banković, Milica Vojić-Marković i Milan Dimitrijević. Reč ima gospođa Banović.
Poslanici DSS-a su podneli nekoliko sličnih amandmana na različite članove, a u pitanju je skraćivanje rokova. Naime, na nekoliko mesta se predviđa da određena procedura, brisanje iz nekog registra ili upis pak traje 30 dana. Mi smo na skoro svim mestima predložili da se taj rok skrati na 15 dana. Član 33. govori o ogledima na životinjama, odnosno ogled na životinjama mogu obavljati pravna i fizička lica koja su upisana u registar za oglede nad životinjama i taj registar vodi Ministarstvo. Smatramo da treba skratiti rok kada se utvrdi da prilikom vršenja ogleda na životinjama dođe do nekog prekršaja ili se ne ispunjavaju uslovi koji su predviđeni ovim zakonom. Dakle, rok od 30 dana treba skratiti na 15 i treba što pre to pravno ili fizičko lice koje se nalazi upisano u tom registru brisati iz registra.
Na član 33. amandman je podneo narodni poslanik Slađan Mijaljević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 34. amandman, sa ispravkom, su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banković, Milica Vojić-Marković i Milan Dimitrijević. Da li neko želi reč? (Da.)
Materija člana 34. odnosi se na sprovođenje ogleda na životinjama i na donošenje rešenja ko to može sprovoditi takve oglede, i kaže se da je za to potrebno, kako Zakon u upravnom postupku predviđa, da se donese rešenje u roku od 30 dana od dana podnošenja zahteva. Zaista mislimo da neke rokove Vlada i država moraju prosto ubrzati, zato što je materija o kojoj se ovde govori vrlo delikatna i specifična i možda je potrebno nekada brže reagovati nego što to predviđa zakon. Ako se predvidi da je nužno da to bude u roku od 30 dana, može se desiti da neke stvari ne mogu da se izvedu. Između ostalog, u ovom članu bih htela da prokomentarišem nešto što se u ovom zakonu pojavljuje kao problem sa članovima 13. stav 1. i 14. stav 1, u kojima se govori o kupiranju ušiju i repova kod pasa, pa se u članu 13. sve to zabranjuje, a u članu 14. dozvoljava u izuzetnim slučajevima i kaže da to treba da sprovode ili obučeni veterinari ili odgajivači sami, što je prosto vrlo čudno, jer se ovde onda upravo radi o zlostavljanju životinja. Hoćete da mi kažete da je moguće da jedan odgajivač, koji ne mora da bude veterinar i koji ne mora da ima veterinarska znanja, primenjuje anesteziju, a kod kupiranja ušiju morate da primenite anesteziju ako govorite o dobrobiti životinja. Prosto mi se čini da kod ovog zakona, koji inače mora da bude donet, upoređivanje sa materijom na koju se odnosi ovaj zakon zaista nije uputno i kao žena, pre svega, ne bih komentarisala tu priču koliko je trudnoća kod žene, koliko vremena se radi ili ostalo, prosto kod različitih vrsta trudnoća ili graviditet traju različito, pa se u odnosu na to određuju rokovi. Rekla bih da ovaj zakon nije dovoljno osmišljen i nije vodio računa o svim elementima, tako da imate sukob nadležnosti, imate to da ministar ne znam šta više ne radi u ovim zakonima što ste predvideli. Prosto mi se čini da ako bude radio samo po osnovu ovog zakona čovek će raditi 24 sata 365 dana u godini. To ste predvideli i kod svih drugih zakona koji se odnose na poljoprivredu. Čini mi se da je vrlo važno da neke stvari u ovom zakonu razdvojite i ograđujem se, kao kinološki sudija, gledala sam ono što se tiče onog što je moje skromno znanje u ovoj oblasti, pa mi se čini da ste tu napravili zaista niz grešaka koje mogu da budu problematične, recimo standardi rasnih pasa zabranjuju kupiranje i repova i ušiju, a vi dozvoljavate u članu 14. Zatim, ako pogledate praksu svih drugih evropskih zakona, nigde nije dozvoljeno kupiranje ušiju i repova kod pasa, vi ih u članu 14. stav 1. dozvoljavate kad kažete izuzetno. Znam šta znači kad kažete izuzetno. To znači da imamo način da izađemo iz toga što ste ograničili.
Na član 34 amandman je podneo narodni poslanik Marko Milenković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 40. amandman je podneo narodni poslanik Vlada Milojković. Da li neko želi reč? (Da.) Poštovani narodni poslanici, pre nego što nastavimo rad dozvolite da vas obavestim o tome da će delu naše današnje sednice sa galerije prisustvovati grupa učenika, predstavnika đačkih parlamenata srednjih škola iz Leskovca, koji se danas nalaze u radnoj poseti Domu Narodne skupštine Republike Srbije. Pozdravljamo vas. Želimo da pratite naš rad. Reč ima poslanik Vlada Milojković. Izvolite.
Dame i gospodo, podneo sam amandman na član 40. stav 1. zakona o dobrobiti životinja, gde se posle reči – briga dodaje reč – hrana. Predlagač je naveo u ovom članu da životinjama moramo obezbediti odgovarajući smeštaj, brigu i negu pre, posle i u toku ogleda. Predlagač ovim članom nije obuhvatio ishranu, ili je to predvideo rečju – briga. Dame i gospodo, i u ovom članu ministar bliže propisuje način nege i postupanje sa oglednim životinjama. Imajući u vidu šta sve ministar treba da propiše, nije ni čudo što nam je stočarstvo u ovakvom stanju. Mislim da bi ministru bilo bolje da proveri zašto matične službe prilikom prijema dokumentacije za subvencije koje država daje za krupnu stoku od seljaka naplaćuje od dve do dve i po hiljade po grlu. Vlasnik 10 grla krupne stoke prilikom predaje dokumentacije treba da plati od 20-25.000 dinara, a ko ne bude imao neće ostvariti subvenciju od 12.000 po grlu.
Na član 40 amandman je podneo narodni poslanik Dejan Mirović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 42 amandman je podneo poslanik Goran Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 43 amandman je podneo poslanik Ognjen Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 44 amandman je podneo poslanik Zoran Mašić. Izvolite, gospodine Mašiću.
Poštovano predsedništvo, gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 44. koji jasnije definiše kako se izvode ogledi na životinjama u obrazovne svrhe i oni se mogu sprovoditi samo ako se ne prouzrokuje bol, patnja, strah, stres, povreda ili smrt životinja. Mislim da je to apsolutno nešto što treba da stoji. Takođe, dalje se definiše da u osnovnim i srednjim školama je dozvoljeno obavljati vežbe na živim životinjama koje su opservativnog karaktera, a u visokoškolskim ustanovama na osnovnim studijama dozvoljeno je obavljati vežbe kojima se ne narušava život i dobrobit, odnosno fizička, psihička i genetička celovitost životinja. Amandman se odnosi na brisanje ovog poslednjeg stava gde stoji "osnovnim i srednjim školama i u visokoškolskim ustanovama ostale vežbe se ne mogu obavljati na leševima životinja koje su lišene života u cilju izvođenja praktičnih vežbi". Suštinski mislim da je ovo potpuno nepotreban stav, jer ako se ogledi izvode tako da se ne prouzrokuje bol, patnja, stres ili smrt životinja, onda ne znam o kojim leševima životinja se ovde može govoriti, a ako se radi o, da kažem, uginuću neke životinje tokom izvođenja ogleda u obrazovne svrhe, da li kao posledica vađenja krvi, da iglom se ubode pogrešan krvni sud ili povredi nervus vagus, ili drugi vitalni centri da dođe do uginuća životinje, onda opet nema osnova i razloga da se zabrani izvođenje obdukcije, da prosto studenti ili učenici vide koji je bio razlog uginuća žovotinje ako je izvođen određeni eksperiment, pogotovo ako govorimo o eksperimentima iz farmakologije na medicinskim ili veterinarskim studijama. Mislim da je ovaj stav ovde potpuno nepotreban i on se kosi uostalom i sa članom 38, gde stoji da se ogledi na životinjama mogu sprovoditi radi obrazovanja i stručnog osposobljavanja. Želim da još jedanput podstaknem ministra i saradnike da razmisle o ovom amandmanu i eventualno ga prihvate.
Vašoj poslaničkoj grupi je ostao još jedan minut kao poslaničkoj grupi. Na član 45. amandman je podneo poslanik Mileta Poskurica. Izvolite, gospodine Poskurica.
Član 45, kako integralno stoji u Predlogu zakona, glasi: Publikovanje naučnih radova ne može se vršiti u slučaju kada je ogled na životinjama sproveden suprotno odredbama ovog zakona. Ovo je očigledan primer kada vas zakonopisac natera da napravite amandman, da nešto pokušate da promenite, i mi smo to pokušali u našem predlogu, imajući u vidu da nekada etička komisija za zaštitu dobrobiti životinja ili etički savet može u nekim okolnostima da omogući da se opis sprovede. Zašto? Zašto je jedna od nelogičnosti koja tako na prvi pogled izgleda, ako se vratimo i pogledamo kada ogledi na životinjama mogu da se sprovode, u tački 3) člana 38. jasno je, za dijagnostikovanje lečenja. Ako posmatramo proceduru, to je 30 dana koje daje ministar. Šta ćemo ako je potreba dijagnostikovanja i lečenja iznenadna, akutna, recimo svinjski grip koji je bio, pa je to potrebno uraditi brzo, zašto ako etički odbor ne smatrada je to moguće i treba da se uradi, zašto onda to ne bi moglo da se objavi. Šta to konačno znači u članu 45? Da li je to onda ogled, ako je urađen suprotno odredbama zakona? Što ga je onda zakonopredlagač opisao kao ogled, nego kriminalni akt, procedura urađena mimo zakona ne može se zvati ogledom jer je ogled definisan zakonski jasna kategorija šta ona podrazumeva, koja odobrava. To je jedan od nonsensa. Drugi nonsens, kako da životinja ne pretrpi recimo bol, strah, patnju, čak i pri običnom inspekcijskom pregledu ili posmatranju životinje, kako da životinja, u jednom od članova stoji da ne može se dati anestezija, u drugom stoji može se dati anestezija ako bi dovela do ovoga ili do onoga. Anesteziju ne možete dati u nekim eksperimentima biološkim, nervnu sprovodljivost kočite. U medicini je to poznato. Životinje moraju da se žrtvuju. Dakle, postoje okolnosti koje su u ovom zakonu disonantne, tako da ne vidimo šta bi bio problem da se ovakav član prihvati, možda bi preskočio neku od procedura i brzine rada i odobrenja koje ministar daje, sam po sebi bi pokrio zvanični i službeni naziv procedure medicinske, veterinarske, naučne, koja se zove ogled i koja bi kao takva trebalo da bude objašnjena ili da član 45. jednostavno ne postoji. Ova odredba u njemu ne bi bila ovako formulisana, nešto što je ogled da je urađeno protiv zakona, onda to nije ogled. To bi bio smisao našeg amandmana, za koji mislim da bi bilo logično da ga prihvatite, jer sami u članovima 42, 39. i 38. imate dosta nelogičnosti u pobrajanju uslova u kojima se eksperiment ili ogled vrše.
Ostavili ste još 30 sekundi svojoj poslaničkoj grupi. Na član 47. amandman je podneo narodni poslanik Bojan Mladenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 53. amandman je podneo narodni poslanik Paja Momčilov. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 57. amandman je podnela poslanik Tijana Nikolić. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 57. amandman je podneo narodni poslanik Mirko Munjić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 58. amandman je podneo narodni poslanik Milan M. Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 59. amandman je podnela narodni poslanik Jadranka Jovišić. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 59. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Paunović-Milosavljević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 61. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 63. amandman je podneo narodni poslanik Ljubiša Petković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 64. amandman je podnela narodni poslanik Dušanka Plećević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 66. amandman je podneo Vitomir Plužarević. Gospodin Plužarević želi reč. Izvolite.
Podneli smo amandman na član 66, gde su moje kolege uglavnom komentarisale. I mi našim amandmanima predlažemo da ministarstvo bude nadležno, kada je to neminovno mi i tog ministra podržavamo u nekim članovima gde to treba, gde struka i nauka to kažu, ali kada to nije, kao sada u članu 66, predlažemo da se to ispravi i da stoji "ministarstvo", odnosno već su moje kolege u komentaru rekle da opšte i pojedinačne akte donosi ministarstvo, a ne ministar. Imam mogućnost da malo prokomentarišem sada i ovaj zakon. Da li je on možda preteča zakona o lovstvu, koji već duže vreme nije našao konsenzus kod mnogih vladinih i nevladinih organizacija, a i u samom Ministarstvu. Cilj ovog zakona je da se obesprave prava, kultura i tradicija lovstva u Srbiji. Plašim se da će 100 hiljada lovaca u Srbiji biti tretirani ovim zakonom koji nije u svim načelima logičan i zakonit.
Na član 68. amandman je podnela poslanik Gordana Pop-Lazić. Da li želite reč, gospođo Pop-Lazić? Da, izvolite.
Član 68. propisuje da je lice koje pronađe napuštenu životinju dužno da o tome, bez odlaganja kaže predlagač, obavesti najbliže registrovano prihvatilište radi zbrinjavanja životinje. U amandmanu koji sam podnela u ime SRS tražim da se tačka zameni zarezom i da se doda tekst "shodno svojim mogućnostima i uslovima". Prvo me interesuje šta to znači "bez odlaganja"? Da li takve neodređene reči može neko ovde da mi opravda u tekstu, pogotovo zbog toga što u obrazloženju Vlada odgovara da ne može da prihvati amandman zato što se i podrazumeva samim tekstom ovog člana da nije predviđen način na koji lice koje pronađe napuštenu životinju treba o tome da obavesti nadležno prihvatilište. Dakle, sve ono što nije napisano kao i da ne postoji, a dovodi ljude u jednu situaciju da možda nisu u mogućnosti da to urade, nemaju načina da urade, nemaju saznanja gde, kako, tako da iako nema nikakvih sankcija, vi im propisujete jednu obavezu koju oni možda nisu u mogućnosti da ispune, a opet kažete "bez odlaganja" i to će neko da ceni. Mislim da vam je potpuno čitava ova odredba besmislena. Možda je mogla u okviru nekog drugog člana da postoji i da predvidi neke druge mogućnosti ili neke bliže odrednice o svemu tome.
Prošlo je dva minuta, privedite kraju.
Evo, završavam. Pošto je ovo nešto što je neophodno da bismo ušli u EU, vi i sami kažete da usklađenost ovog zakona sa zakonodavstvom EU omogućava nesmetan uvoz, izvoz i prevoz životinja, evo donošenjem ovog zakona verujem da će ovaj Kacini biti u pravu kada kaže da ćemo beli šengen dobiti pre nego što Đelić obećava.
Gospodin ministar. Izvolite.
Hteo bih samo da kažem da se Ministarstvo, posle uvida u amandman na član 7. Predloga zakona narodnog poslanika dr Zorana Mašića – koji glasi: "u članu 7. tačka 29) posle reči "deratizacije" dodaju se reči "izvođenje ogleda na životinjama u naučnoistraživačke svrhe" – slaže sa ovim amandmanom i da ga prihvata.
Na član 71. amandman je podneo poslanik Zoran Popović. Da li neko želi reč? Gospodin Popović, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 71. stav 4. Predloga zakona o dobrobiti životinja, koji glasi – u stavu 71. stav 4. reč "ministar" zamenjuje se rečju "ministarstvo". Dobro je da Srbija dobije jedan ovakav zakon o dobrobiti životinja. Međutim, pre toga je trebalo nešto učiniti i za dobrobit ljudi. Posle usvajanja ovoga zakona životinje će u Srbiji imati veća prava nego desetine hiljada građana Srbije, koji bi oberučke prihvatili da im država obezbedi uslove koji se ovim zakonom garantuju životinjama. To se posebno odnosi na sto hiljada Srba koji žive na KiM. Znači, prvo građanima Srbije obezbedite ljudska prava koja im pripadaju po evropskim standardima, a tek onda evropske standarde primenite i u oblasti zaštite životinja.
Na član 72. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić-Marković i Milan Dimitrijević. Gospođa Vojić-Marković, izvolite.
Ovaj stav propisuje ko sve može da se bavi zaštitom dobrobiti životinja u zoološkim vrtovima, prihvatilištima, odnosno uzgajalištima za divlje životinje. Konačno veterinarska struka je ovde pronašla svoj deo posla. Ono što smo predlagali u prethodnom zakonu, ovde ste ispoštovali na nekom drugom delu materije, ljudi koji su završili biološke nauke, osnovne studije. Ne odnosi se moj amandman na ovaj stav. Moj amandman se odnosi na stav 3, gde ministar uz saglasnost ministra nadležnog za poslove životne sredine propisuje program obuke o dobrobiti životinja iz stava 2. ovog člana. Pošto smo više puta ukazali da je ministar nadležan za sve i svašta, ovom prilikom opet tu nadležnost ostavljam samo ministru poljoprivrede, zato što smatram da ministar za poslove životne sredine apsolutno ni u jednom delu, ni u jednom segmentu ovog posla nije nadležan za ovo. Ne vidim zašto ga mešate u to. Mislim da je komplikovano pratiti proceduru kad imate dva ministra i mešate im nadležnosti. Ovo je materija samo iz ove oblasti, nema potrebe ubacivati u nju i nadležnost ministra za poslove životne sredine. S druge strane, ono što mi je vrlo čudno što se ovde radi o licima koja su zaista završila vrlo visoke škole i vrlo visoko su obučena, imaju potrebna znanja za poslove zaštite dobrobiti životinja. Nije potrebna dodatna obuka i da program te obuke propisuje ministar. Mislim da je ovaj član malo čudan i mislim da zbog toga treba razmisliti kakvu sad to novu obuku ministar treba da propiše.
Prošlo je dva minuta. Na član 72. amandman je podneo poslanik Dobrislav Prelić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 73. amandman je podnela poslanik Marina Raguš. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 79. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić-Marković i Milan Dimitrijević. Gospođa Donka Banović. Izvolite.
U članu 79. su opisane mere koje nalaže veterinarski inspektor. Veterinarski inspektor je dužan i ovlašćen da, čitam prvu tačku, naredi otklanjanje nepravilnosti pri držanju, uzgoju, reprodukciji, klanju, lišavanju života, utovaru, pretovaru, istovaru, prevozu, obuci i korišćenju životinja. Veterinarski inspektor u svim ovim navedenim radnjama može da naloži otklanjanje nepravilnosti. Amandman DSS se sastoji u tome da se u ovoj istoj tački navede da je on takođe dužan da navede i rokove, odnosno da odredi rok u kojima te pravilnosti treba da budu otklonjeni, jer ako samo naredi otklanjanje, a svojimizveštajem ne navede i u kom roku treba otkloniti određenu nepravilnost, onda mislim da ovaj član nema svrhu.
Na član 79. amandman, sa ispravkom, podnela je narodni poslanik Tijana Nikolić. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 80. amandman je, na osnovu člana 142. stav 5. Poslovnika, podneo Odbor za poljoprivredu. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 82. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić-Marković i Milan Dimitrijević. Da li neko želi reč? Gospođa Vojić-Marković, izvolite.
U članu 82. su kaznene odredbe i u tački 1), stavu 1. ste napisali: "prema životinji ne postupa sa pažnjom dobrog domaćina u skladu sa članom 6. stav 4. tačka 1) ovog zakona''. Mislim da naše pravo ne poznaje termin "dobar domaćin". Šta znači u jednom zakonu pažnja dobrog domaćina? To može da bude shvaćeno na raznorazne načine, a cilj ovog zakona jeste dobrobit životinja, vrlo je važno dati odrednicu šta je to pažnja dobrog domaćina. Amandman koji smo podneli glasi: "ne postupa se prema životinji u skladu sa članom 6. stav 4. tačke 1) ovog zakona". To je dovoljno i treba izbrisati ''sa pažnjom dobrog domaćina''.
Na član 82. amandman, sa ispravkom, podnela je narodni poslanik Jadranka Jovišić. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman, Zakonodavni odbor smatra da je pravno moguć, pa je postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 83. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Svetlana Stojanović i Zoran Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 84. amandman, sa ispravkom, podnela je narodni poslanik Jadranka Jovišić. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 85. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Svetlana Stojanović i Zoran Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 85. amandman, sa ispravkom, podnela je narodni poslanik Jadranka Jovišić. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 87. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Svetlana Stojanović i Zoran Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 87. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Donka Banović, Milica Vojić-Marković i Milan Dimitrijević. Gospođa Donka Banović želi reč. Izvolite.
Član 87. se nalazi u okviru prelaznih i završnih odredaba ovog predloga zakona i tu u stavu 2. piše da organi jedinica lokalne samouprave uskladiće rad prihvatilišta za napuštene životinje sa odredbama ovog zakona u roku od tri godine od dana stupanja na snagu ovog zakona. Smatramo da je rok od tri godine suviše dug, da bi taj rok trebalo skratiti na godinu dana i da je to izvodljivo. Neko od pomoćnika ili savetnika se tu sad malo začudi. Znam da ima lokalnih samouprava koje nemaju prihvatilišta. Ovde govorite o usklađivanju rada prihvatilišta, a ima dosta lokalnih samouprava koje treba i te kako podstaći, ako ništa, onda i ovim zakonom, da će prekršiti zakon ako ne krenu ozbiljno da rešavaju tu problematiku. Mnoge lokalne samouprave tek treba da otvore prihvatilišta, a ove koje treba da usklade rad, a već imaju, njima je godinu dana sasvim dovoljno da to urade.
Na član 89. amandman je, na osnovu člana 142. stav 5. Poslovnika, podneo Odbor za poljoprivredu. Predstavnik predlagača, na sednici Odbora za poljoprivredu, prihvatio je amandman, Zakonodavni odbor ga smatra pravno mogućim, pa je postao sastavni deo Predloga zakona. Pošto smo završili pretres Predloga zakona u pojedinostima, da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne.) Zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Na osnovu člana 85. stav 5. produžavam rad danas i posle 18.00 časova po tački dnevnog reda koja u tom momentu bude na dnevnom redu i određujem pauzu do 15.10 časova.
Dobar dan. Nastavljamo popodnevni rad. Prelazimo na 17. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POLjOPRIVREDNOM ZEMLjIŠTU (pojedinosti) Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Milorad Krstin, Srboljub Živanović, zajedno Zoran Nikolić i Jovan Palalić, Milan Avramović, Boris Aleksić, Dragan Aćimović, Elena Božić-Talijan, zajedno Zoran Nikolić, Jovan Palalić i Željko Tomić, Milorad Buha, Milan Veselinović, Lidija Vukićević, Jadranko Vuković, Slobodan Vuković, Lidija Dimitrijević, Momčilo Duvnjak, Branimir Đokić, Dragan Živkov, Nikola Žutić, Siniša Stamenković, Radiša Ilić, Vladan Jeremić, Nataša Jovanović, Petar Jojić, Radica Jocić, Ljubomir Kragović, Zoran Krasić, Tomislav Ljubenović, Vesna Marić, Dušan Marić, Momir Marković, Aleksandar Martinović, Slađan Mijaljević, Marko Milenković, Vlada Milojković, Dejan Mirović, Goran Mihajlović, Ognjen Mihajlović, Bojan Mladenović, Paja Momčilov, Mirko Munjić, Milan Nikolić, Gordana Paunović-Milosavljević, Željko Brestovački, Sreto Perić, zajedno Zoran Kasalović i Milisav Petronijević, Ljubiša Petković, Dušanka Plećević, Vitomir Plužarević, Gordana Pop-Lazić, Zoran Popović, Dobrislav Prelić, Marina Raguš, Vjerica Radeta, Nikola Savić, Arpad Fremond, Sulejman Spaho, Dragan Stevanović, Filip Stojanović, Marina Toman, Milan Škrbić, Zoran Mašić, Veroljub Arsić, Zoran Kasalović, Zoran Antić, Božidar Delić, Mićo Rogović, Jorgovanka Tabaković i Jovan Damjanović, kao i amandman koji je, na osnovu člana 142. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, podneo Odbor za poljoprivredu. Primili ste izveštaje Odbora za poljoprivredu i Zakonodavnog odbora, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Takođe, primili ste ispravku izveštaja Odbora za poljoprivredu sa sednice održane 20. maja 2009. godine. Kako je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 142. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman je podneo poslanik Milorad Krstin. Na raspolaganju poslaničkoj grupi je četiri i po minuta, i imate i ovo vreme. Reč ima gospodin Milorad Krstin. Izvolite.
Uvaženi građani Srbije, individualni poljoprivredni proizvođači, paori, seljaci, pred nama je jedan veoma bitan zakon, u stvari izmene i dopune Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Ne mogu pričati o njemu, a da se ne osvrnem na 2006. godinu, kada je taj zakon donet, krajem godine. Tada ga je podnela Ivana Dulić-Marković, član G 17 plus. Zakon, nažalost, vi morate sada da prepravljate, ministre, da ga pravno uobličavate, ali tadašnji ministar Ivana Dulić-Marković je taj zakon donela onima koji mogu u liku tajkuna, moćnika, da dođu do velikih površina državnog poljoprivrednog zemljišta i da ga uzmu u zakup. Raspravu oko toga, gospodine ministre, mi smo imali. Tada sam vam kroz dokumentaciju dokazao da je u primeni ovog zakona, pre ovih izmena i dopuna sada, došlo do pune nepravilnosti i da se pojedinim licima, a izvinjavam se onim jadnim paorima, seljacima, koji su uspeli nekih par hektara da dođu i uzmu u zakup kao državno poljoprivredno zemljište, ovim tajkunima, ne može se oprostiti. Prvo, opštinske uprave nisu uradile svoj posao kako treba. Na osnovu izveštaja koji imam, ovaj poslednji, koji sam i vama dao, za zakup po programu za 2006. i 2007. godinu samo u opštini Zrenjanin je plaćeno 60.837.128,30. Na osnovu one dokumentacije koju sam dobio od vas, gospodine ministre, Ministarstvo poljoprivrede ima sasvim drugi iznos, vaš iznos je 74.000.000. Ovde se već pojavljuje razlika od 14.000.000. Znači, da opština Zrenjanin, koja je poznata po građevinskoj mafiji, a poznatija je postala i po agrarnoj mafiji. Ove probleme iznosio je i kolega Petar Jojić kada je reč o Pančevu, Srboljub Živanović, Dobrislav Prelić i nadam se da je to dovoljno da vi shvatite da protiv ovih ljudi, doduše u Zrenjaninu ste poništili osam zakupa državnog poljoprivrednog zemljišta, ali nadam se da će ti ljudi odgovarati. Niko nema pravo da državnu zemlju koristi, a da ne plaća državi zakup. Nadam se da se tu vi i poslanička grupa SRS slažu. Što se tiče, gospodo individualni poljoprivredni proizvođači, paori i seljaci, stanje agrara u Srbiji je teško, izuzetno teško. Vremenski uslovi, vremenske prilike nisu povoljne i ne idu na ruku paorima, ne idu na ruku ni onim stočarima, ne idu na ruku ni vinogradarima, ni voćarima. Nemate sigurnu cenu poljoprivrednih proizvoda. Za nepunih 20 dana stočni ječam će početi da se skida kao usev, nema cene, pšenica za mesec dana. Nemaju seljaci, paori ni približnu pretpostavku kakva će biti cena njihovih poljoprivrednih proizvoda, da ne pričam o suncokretu koji dolazi, da ne pričam o kukuruzu. Vi ministre, bez obzira na sve, morate uložiti puno napora da, kako ste rekli – poljoprivreda postane motor privrede, ali za taj motor je trebalo još 2001. godine da se napravi generalka, mislim da je sad 2009. godine kasno za seljake. Kasno je jer vi očito ne možete, ministre, da izađete na kraj sa tajkunima, sa svim onim ljudima koji diktiraju buduće cene proizvoda poljoprivrednih proizvođača. Morate pokušati da istrajete da pomognete posrnulom agraru, da pomognete seljaku, paoru, da pomognete onom seljaku i u okolini Niša, da pomognete onom seljaku i u okolini Bora, seljaku u okolini Loznice, da pomognete onom seljaku i u okolini Pančeva, u okolini Subotice, okolini Sombora i onda tek može vam verovati individualni poljoprivredni proizvođač, paor, seljak. Verovaće vam i onaj koji se bavi tovom junadi i svinja, proizvodnjom mleka, proizvodnjom grožđa i vina, rakije, proizvodnjom ratarskih useva. Prema tome, gospodine ministre, još jedan vapaj ispred poslaničke grupe SRS za napaćenog individualnog poljoprivrednog proizvođača, za napaćenog paora, za napaćenog seljaka. Učinite sve, jer on više ne može teret da nosi na leđima, a jedino može Ministarstvo poljoprivrede da mu pomogne, a s obzirom u kakvom ste okruženju i kakva vam je Vlada, sumnjam da ćete to uspeti.
Iskoristili ste vreme predviđeno za poslaničku grupu. Na član 2. amandman je podneo poslanik Srboljub Živanović. Da li neko želi reč? Reč ima gospodin Živanović.
Dame i gospodo poslanici, čini mi se da je ovaj motor zaribao, ovo što je rekao gospodin ministar. Ali, ovaj predlog zakona koji je došao na dnevni red, mislim da je trebalo da preživi još jednu duboku analizu, jer ako pogledamo ovde u ovom članu broj 2. stav 1, gospodine ministre, vi ovde i livade i pašnjake smatrate obradivim površinama. Znam šta to vi mislite, ali dole u postupku vi kažete – proces je komasacije. Šta mislite, procesom komasacije ako poljoprivredni individualni proizvođač dobije i livadu i pašnjak, pa koliki je kvalitet te zemlje i kako i na koji način će ta zemlja da rađa? To je problematično, jer ako već težite komasacijom, erozijom i svim ostalim fundamentima koji su uključeni u ukrupnjavanje zemlje, onda mora doći i do razdvajanja adekvatnih površina, odnosno praćenja i kvaliteta, da se ne desi u selima Mačve kao što se to dešavalo u selima posavotamnave.
Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Nikolić i Jovan Palalić. Reč ima gospodin Palalić.
Poštovani predsedavajući, gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, naravno izuzetno je važan zakon o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu, koji vrlo interesuje kako naše poljoprivredne proizvođače, tako i lokalnu samoupravu. Naša poslanička grupa je kroz amandmane koje je podnela na ovaj zakon želela da ukaže na jednu stvar koja se pokazuje kao trend kada je u pitanju politika Vlade Republike Srbije prema lokalnim samoupravama. U prethodnom periodu mi smo konkretno diskutovali, ukazivali i kritikovali određene odluke Vlade Republike Srbije kada je u pitanju lokalna samouprava, koje de fakto vode umanjenjima prava u finansijskoj poziciji lokalnih samouprava i naravno ka još jednom jačem obliku centralizacije. Lokalna samouprava se nalazi u vrlo teškoj situaciji kada je u pitanju ova Vlada Republike Srbije. Najbolji dokaz takve politike, nakaradne politike prema lokalnoj samoupravi bila je odluka Vlade Republike Srbije da smanji transferna sredstva, koja sada u velikoj meri prave probleme lokalnim samoupravama i koja će praviti probleme pogotovo kada Vlada konačno saopšti odluku na koji način će ovako umanjena sredstva transferisati lokalnim samoupravama. Mi smo videli da pojedini predstavnici vlasti konkretno u gradu Beogradu već vrše pritisak na Vladu Republike Srbije da se na jedan konkretan, pravedan i solidan način i ovako umanjena, kažem pogrešno umanjena, sredstva raspodeljuju i taj oblik politike koji vodi ova Vlada Republike Srbije upravo je našao svog odraza i u ovom predlogu zakona, gde se prava koja su imale lokalne samouprave sada sužavaju. Mi ćemo, naravno, u nastavku naše diskusije po ovim amandmanima ukazivati u kojim sve pojavnim oblicima se ta nova politika centralizacije i politika gde se prenose velike nadležnosti, a što je pokušano naravno i preko neustavnog statuta na AP, u najvećoj meri ostvaruje, a cilj je da se stavi potpuna kontrola nad lokalnim samoupravama u Srbiji.
Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Milan Avramović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo poslanik Boris Aleksić. Reč ima gospodin Aleksić.
Dame i gospodo, amandman je podnet na član 3. Vrlo je kratak. Kaže se da se u članu 3. stav 2. briše. Vlada nije prihvatila ovaj amandman. O čemu se radi? Dakle, u članu 3. Predloga zakona o izmenama dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu navodi se između ostalog i sledeće: U članu 5. stav 2. reči - za teritoriju autonomne pokrajine, za teritoriju opštine, odnosno grada Beograda (u daljem tekstu: "poljoprivredna osnova jedinice lokalne samouprave) zamenjuju se rečima "i za teritoriju autonomne pokrajine". Stav 4. se menja i glasi: "Poljoprivreda osnova autonomne pokrajine mora biti u skladu sa Poljoprivrednom osnovom Republike". Kao što vidite, u obrazloženju samog zakona ste naveli nekoliko razloga, za vas argumenata, u stvari Vlada, zbog kojih treba prihvatiti ovaj zakon. Između ostalog, navodi se niz detalja koji će navodno popraviti situaciju u kojoj se nalaze naši poljoprivrednici. Praktično na osnovu ovog obrazloženja mi možemo da zaključimo da će građanima Republike Srbije koji se bave poljoprivredom početi da cvetaju ruže. Međutim, istina je drugačija. Znate i sami da jednostranom primenom Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju najviše gubi naša poljoprivreda, naši poljoprivredni proizvođači. Znate da je sama ministarka Dragutinović izjavila da će gubici Srbije, samih građana Republike Srbije, od jednostrane primene SSP-a biti negde oko 267 miliona evra.
Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Aćimović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Elena Božić-Talijan. Za reč se nije javio niko? (Ne.) Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Nikolić, Jovan Palalić i Željko Tomić. Izvolite, reč ima gospodin Željko Tomić.
Poslanička grupa DSS, preko narodnih poslanika Zorana Nikola i Jovana Palalića i moje malenkosti, podnela je amandman da se član 5. jednostavno briše. U obrazloženju smo naveli samo jednu rečenicu, a to je da je ovo predloženo rešenje u okviru ovog zakona potpuno suprotno proklamovanoj politici Vlade Republike Srbije o decentralizaciji i jačanju nadležnosti lokalnih samouprava. Voleo bih da čujem gde se ovde vidi po pitanju politike oko građevinskog zemljišta jačanje lokalnih samouprava. Toga jednostavno nema i ceo duh zakona je sav u tome. Nažalost, mi nismo uspeli u onoj kratkoj raspravi u načelu uopšte o setu ovih 15 zakona da razvijemo priču o položaju lokalnih samouprava i o faktički gubljenju važnosti ovako važne teme kao što jeste ovaj zakon o poljoprivrednom zemljištu.
Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Buha. Da li neko želi reč? (Da) Gospodine Buha, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, u ime SRS podneo sam amandman na član 5. stav 1. i tražio brisanje ovog člana iz formalnopravnih i tehničkih razloga, jer je preopširan i kao takav nejasan. Vlada je odbila ovaj amandman. Neću se dalje udubljivati u obrazloženje. Vratiću se na priču o diskriminatorskom zakonu Republike Hrvatske iz prošle godine, a koji se odnosi na poljoprivredno zemljište. Srbi, koji su genocidnom politikom hrvatske države proterani sa svojih ognjišta, ostavili su na prostoru Republike Hrvatske i Republike Srpske Krajine preko 450 hiljada hektara poljoprivrednog zemljišta, 680 hiljada šuma, šumskog zemljišta, livada i ostalih vrsta poljoprivrednog zemljišta. Ko brine danas o ovom zemljištu? Niko. Hrvatska država je donela ovaj zakon samo da bi onemogućila Srbe u povratku, onemogućila Srbe u korištenju svoje privatne svojine.Srpski državni organi ne čine ništa da se Srbi tamo vrate i da mogu uživati u svojoj privatnoj svojini. To je direktno kršenje ljudskih prava u organizaciji hrvatske države, ali nažalost i srpske države. SRS je danas dobila informaciju o još jednom drastičnom kršenju ljudskih prava. Naime, Haški tribunal je zabranio šetnju predsedniku SRS prof. dr Vojislavu Šešelju, šetnju unutar dvorišta Haškog tribunala. Ovo je stvarno tačka na ''i'', ovo je kršenje ljudskih prava bez presedana. Zato pozivam ovu skupštinu da sazove hitno zasedanje i da se razgovara o tome – da pokrenemo inicijativu da se raspusti Haški tribunal, da se preispitaju sve presude osuđenicima u Haškom tribunalu.
Gospodine Buha, vreme vam je isteklo. Hvala lepo. Na osnovu člana 103. stav 1, govornik može da govori samo o pitanju koje je na dnevnom redu. S obzirom da mi raspravljamo o amandmanima na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu, molim sve narodne poslanike da se držimo reda, Poslovnika i teme koja je na dnevnom redu. Zahvaljujem unapred. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Milan Veselinović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 6. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Lidija Vukićević i zajedno narodni poslanici Zoran Nikolić i Jovan Palalić. Reč ima gospodin Jovan Palalić.
Ovo je, kao što smo rekli, izuzetno važan zakon o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu, koji reguliše kada je u pitanju i davanje u zakup poljoprivrednog zemljišta u državnoj svojini. Imali smo prilike mi koji smo se bavili funkcionisanjem lokalne samouprave da vidimo različite primere prakse kako je taj postupak sprovođen u pojedinim lokalnim samoupravama. Zaista u jednom broju lokalnih samouprava bili su odlični primeri kako se to radilo, međutim, u jednom velikom broju lokalnih samouprava bio je ogroman broj primedbi, ogromni problemi u proceduri i naravno veliki broj primera nezadovoljstva. Naravno, očekivanje je da i samo Ministarstvo poljoprivrede u tom smislu napravi primere dobre prakse pojedinih lokalnih samouprava, kako bi se čitav ovaj postupak unapredio, a vrlo je važan, predstavlja važan primer i prihod pojedinih lokalnih samouprava. Želim ovom prilikom da kažem još jednu stvar. Kako je ovo važna tema za lokalne samouprave, verujem da veliki broj predstavnika lokalnih samouprava prati ovu diskusiju, tako je vrlo važno i sve više inicijativa imamo od velikog broja lokalnih samouprava – da se konačno ispuni jedna veoma važna ustavna odredba i ustavna obaveza koju ima Vlada Republike Srbije, a to je da se donese zakon o javnoj svojini, koji bi definisao pojmove državne svojine, naravno, svojine autonomne pokrajine i svojine jedinica lokalnih samouprava. Verujte mi, bez tih zakona ne može seni u kom smislu govoriti o ozbiljnoj decentralizaciji. Lokalne samouprave, pritisnute smanjenim transferima, smanjenim nadležnostima, odnosno evo danas ponovo čujemo da će dobiti nove namete od strane države kada je u pitanju smanjenje broja zaposlenih, što je važna stvar kada je u pitanju racionalizacija radnih mesta, ali je problem što će se to prevaliti ponovo na teret i prihodi koje opštine imaju o davanju u zakup zemljišta apsolutno ne mogu da reše probleme koje lokalne samouprave imaju. Znači, molim Vladu Republike Srbije da uđe u postupak usvajanja ovih zakona, jer skoro tri godine mi smo doneli Ustav Republike Srbije, a nema suštinskog pomaka kada je u pitanju decentralizacija i jačanje kapaciteta lokalne samouprave.
Na član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Nikolić, Jovan Palalić i Željko Tomić. Da li neko želi reč? (Da) Gospodin Željko Tomić, izvolite.
Kao i u članu 5. predlažemo da se član 7. briše, sa identičnim obrazloženjem – da je i ovo rešenje potpuno suprotno toj proklamovanoj politici Vlade Republike Srbije o jačanju nadležnosti lokalnih samouprava i decentralizacije. Mi kao poslanička grupa DSS imamo mnoštvo svakodnevno, što poziva, što pisama, što mejlova itd, iz svih krajeva Srbije – da se suprotstavimo ovakvom načinu rešavanja problema u vezi poljoprivrednog zemljišta. Nažalost, ovaj poslovnik nas sprečava da dugo razgovaramo o tome i vaše famozno spajanje ovih 15 tačaka dnevnog reda u jednu, tako da svima iz Ečke, Stajićeva, Bačke Topole, Subotice i svim onim ljudima koji su se javljali, jedno veliko izvinjenje i da ćemo to probati u formi poslaničkih pitanja da postavimo. Moram da iskoristim ovu priliku da podsetim ministra na ono što smo imali, na našu raspravu dok smo načelno govorili o ovoj temi. Samo ću iskoristiti priliku da citiram predsednika Društva agrarnih ekonomista prof. dr Miladina Ševarlića, nekadašnjeg savetnika u Vladi Republike Srbije. Sada neću parafrazirati, kao što sam to učinio onomad, sada citiram: "Ovo Ministarstvo poljoprivrede je nastavak politike jedne države, a dva sistema, po kojoj Fond za razvoj Republike Srbije apsolutno neprimereno uopšte ne finansira poljoprivredu, a Fond za razvoj AP Vojvodine potpuno primereno najveći deo sredstava dodeljuje upravo projektima razvoja poljoprivrede." Naravno, tu sam uspeo da ubacim – da se taj fond bavi i finansiranjem nekih političkih kampanja, izbora itd.
Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Jadranko Vuković. Da li neko želi reč? (Da) Gospodin Vuković, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman ispred SRS na član 7. stav 1, sa predlogom da se briše. Predlaže se brisanje ovog stava, jer je rešenje u važećem Zakonu o poljoprivrednom zemljištu bolje od predloženog. Vi, gospodine ministre, zbog nepoverenja koje imate prema jedinici lokalne samouprave brišete lokalnu samoupravu kao da ne postoji i prebacujete dobar deo ovlašćenja na autonomne pokrajine, konkretno na Autonomnu Pokrajinu Vojvodinu. Da li vi, gospodine ministre, možete da kontrolišete gospodina Pajtića, a i ujedno da li ste u stanju da kontrolišete davanja novca iz Fonda za kapitalna ulaganja i Fonda za razvoj AP Vojvodine? Gospodineministre, vi znate, kao i većina nas u ovom parlamentu, da gospodin Pajtić potpuno samostalno deluje, da čak ne sluša ni predsednika svoje partije, tako da čudi da ste ova ovlašćenja prebacili u njegovu nadležnost. Gospodine predsedavajući, u okviru ovog vremena vas molim, obzirom da ovograđani Srbije gledaju, nemojte nam zameriti, mi moramo da reagujemo, ovo što je kolega Buha rekao. U pitanju je gospodin Šešelj, naš predsednik, kome je ugrožen život, pravo na život mu je ugroženo. To dovodim u vezu sa posetom gospodina Bajdena i saglavnim likom iz knjige, u procesu koji će se u petak voditi, "Afera Hrtkovci i ustaška kurva Nataša Kandić".
Podsećam sve narodne poslanike da sutra od 16.00 do 19.00 časova imaćemo celu Vladu Republike Srbije i bićemo u prilici da im postavljamo konkretna i egzaktna pitanja. Još uvek sam optimista i verujem da ta sinhronizacija i ti odnosi moraju da budu dobri. Na član 7. amandman je podneo poslanik Slobodan Vuković. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodin Slobodan Vuković.
Dame i gospodo narodni poslanici, na osnovu člana 147. Poslovnika Narodne skupštine, podnosim sam amandman na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu, i to da se u članu 7. stav 2. briše. Obrazloženje: predlaže se brisanje ovog stava, jer je rešenje u važećem Zakonu o poljoprivrednom zemljištu bolje od predloženog. Kao što vidite, slažem se sa nekoliko prethodnika koji istu tu inicijativu daju, a prethodni zakon je imao mnogo boljih rešenja. Ne vidim zašto ste ovako katastrofalne predloge izneli pred Skupštinu. Jedan od lepih primera kako vi to planirate je ijučerašnja odluka Skupštine grada Beograda da jednom od najvećih "stručnjaka" za poljoprivredno zemljište, Draganu Đilasu, dodelite u svojstvo da može da raspolaže poljoprivrednim zemljištem uBeogradu. To je jedan primer kako Ministarstvo poljoprivrede sinhronizuje akcije sa predlozima Vlade, kako će nam poljoprivreda napredovati, kako će seljaci dobijati sve više i više subvencija, da će moći bolje da žive od svog rada itd. Predlažem da malo razmislite o ovim zakonima, makar naše amandmane usvojite, biće bolje nego što je sada. U svakom slučaju, ovim amandmanom predlog je da se ovaj stav briše.
Na član 7. amandman je podnela narodni poslanik Lidija Dimitrijević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Momčilo Duvnjak. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Nikolić i Jovan Palalić. Reč ima gospodin Palalić.
Naravno, ovo je jedan od amandmana kojim smo, kao poslanička grupa, želeli da ukažemo na koji način se pojedine nadležnosti koje su imale lokalne samouprave prenose na više nivoe vlasti, u ovom slučaju kada je u pitanju Autonomna pokrajina. Zaista niz kontradiktornosti postoji kada je u pitanju razmišljanje i odlučivanje u vladajućoj većini. Ne vidimo zašto se toliko trčalo da se ove nadležnosti prenose na lokalnu samoupravu, kada još nismo imali priliku u Narodnoj skupštini da odlučujemo o Predlogu statuta Autonomne pokrajine i o zakonu o prenosu nadležnosti. Hajde da sačekamo da vidimo kako će to, ako uopšte bude imala snage i volje većina, da vladajuća koalicija dođe u Narodnu skupštinu i predloži onakav statut sa kojim je izašla u javnost, a koji je usvojila Skupština AP Vojvodina. Ne, nego ovako, dok taj vrlo važan zakon o prenosu nadležnosti, gde bi trebalo da se ispune ustavne obaveze kada je u pitanju autonomija Vojvodine, a podsećam vas da je DSS izašla sa svojim predlogom zakona o prenosu nadležnosti, mi sada vršimo dodatan prenos nadležnosti na AP Vojvodinu, bez da sačekamo ta dva vrlo važna akta koja će definisati obim i karakter autonomije. To je nešto neverovatno. Očigledno će usvajanjem ovog zakona od strane vladajuće većine doći do jednog faktičkog stanja, jednog presedana kada neće biti više moguće ispraviti jednu ovakvu odluku, da se lokalnim samoupravama u Vojvodini oduzme deo nadležnosti i prenese na Autonomnu pokrajinu, ovde konkretno kada je u pitanju utvrđivanje poljoprivredne osnove. Mislim da umesto da se bavimo širenjem i jačanjem kapaciteta i nadležnosti lokalnih samouprava, da stvaramo pravu decentralizaciju onog oblika vlasti koji je najbliži građanima, mi polako to sve prenosimo na više organe, ovde je slučaj AP Vojvodine, gde se kroz različite forme, a i ovaj zakon tome doprinosi, vrši jedan novi oblik mnogo jače i mnogo čvršće centralizacije nego što smo do sada imali. Umesto da jačamo lokalne samouprave u Vojvodini, mi ćemo da jačamo pokrajinsku administraciju. Ovaj zakon koji se sada predlaže samo je jedan doprinos toj novoj centralizaciji vlasti koja se vrši u AP Vojvodini.
Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Branimir Đokić. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodin Đokić.
Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, na osnovu člana 147. Poslovnika Narodne skupštine, podnosim sam amandman na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o reproduktivnom materijalu šumskog drveća. Smatram da u članu 13. stav 3. reč "ministar" treba zameniti rečju "ministarstvo". Obrazloženje tome je da SRS smatra da je ministarstvo, a ne ministar nadležan za obavljanje poslova iz ovog delokruga rada. Smatramo da je ministar samo jedno fizičko lice, a ne može fizički da stigne da obavlja sve te poslove zbog svojih obaveza. U suštini, šta bi radili ostali pomoćnici i stručne službe pri Ministarstvu i ostali zaposleni. Na kraju, ministar može biti i promenjen, a ministarstvo ostaje, pa stoga i smatram da u članu 13. stav 3. treba reč "ministar" zameniti rečju "ministarstvo".
Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Živkov. Reč ima gospodin Dragan Živkov.
Podneo sam amandman na član 8. ispred SRS na ovaj predlog zakona, da se u članu 8. stav 2. briše. Vlada je dala obrazloženje da se amandman ne prihvata iz razloga što ovaj stav " preciznije određuje način obrazovanja radne grupe za izradu Poljoprivredne osnove". Imamo velika i gorka iskustva što se tiče lokalnih samouprava i izdavanja zemljišta u zakup. Voleo bih da saznam, par puta sam postavio pitanje u parlamentu, od ministra da li uopšte ima informacije koliko je štete naneseno budžetima, republičkom, pokrajinskom i lokalnom, prilikom nekvalitetnog izdavanja poljoprivrednog zemljišta? Određene licitacije su odrađivane na način nameštanja, na način neravnopravnog učešća u licitacijama. Smatram da je u opštini Bečej napravljena velika šteta za samu lokalnu samoupravu, a ujedno i za ova dva budžeta koja sam naveo. S obzirom da u opštini Bečej ima 11.000 ha, katastrofalno je određeno vansudsko poravnanje, za katastrofalnu cenu od 5.600 dinara po hektaru. Poljoprivrednici koji ovo čuju vrlo dobro znaju tu kategoriju zemljišta u PIK "Bečej", koja je prve kategorije, a u susednoj opštini, kao što je opština Srbobran, ista kategorije zemlje je u zakup data za 28.000 dinara. Lako je izračunati koliko je štete naneseno lokalnoj samoupravi, pokrajinskom budžetu i republičkom budžetu. Kada uzmete sve opštine koje su na takav način sprovele licitaciju, koliko je štete napravljeno i načinjeno u ovoj ekonomskoj krizi u Republici Srbiji?
Na član 9. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Nikola Žutić i zajedno narodni poslanici Zoran Nikolić, Jovan Palalić i Željko Tomić. Reč ima narodni poslanik Dragan Todorović, po Poslovniku.
Javljam se na osnovu člana 27. stav 1. tačka 3. Gospodine predsedavajući, upućujem primedbu i vama i aktuelnom ministru. Naime, za prošli amandman namerno se gospodin Đokić javio na član 13, ali vezano za drugi zakon. Interesantno je da vi ne reagujete, a posebno je interesantno da ne reaguje ministar Dragin. Možda ni on nije čitao zakone, pa nije upoznat, sem ako mu neko od ovih savetnika, a čini mi se da je doveo sve, ne ukaže na neke probleme. ili ste zabranili ministru Draginu da se javlja, pošto ste u velikoj stisci, da se razumemo, vremenskoj stisci. Zašto to na ovakav način radite? Ovo gledaju građani Srbije. Od onako agilnog ministra, koji je skakao na svaku izgovorenu reč do sada otkako je počela ova rasprava, sada smo došli u situaciju da gospodin Dragin se ne javlja kada se dešavaju i ovakve stvari. To govori o karakteru ove vlasti, to govori o vama. To govori od početka da vi ne birate sredstva da bi ostvarili svoj cilj. Za vas je politička korisnost na prvom mestu i sve drugo vas ne interesuje. Ako je to korisno za vas, štetno po državu, da kršite Ustav, da kršite zakone, da kršite poslovnike, da kradete u parlamentu, nema nikakvih problema. Važno da je to vama korisno. Tu neke stvari ipak treba da se promene. Gospodine predsedavajući, uvažavam, vi ipak, za razliku od vaših kolega, dosta tolerantno vodite Skupštinu, imate razumevanja, ali ipak o nekim stvarima bi trebalo da povedete računa.
Zahvaljujem. Naravno da smo i ministar, a i moja malenkost primetili lapsus gospodina Đokića. Obzirom da sam jedanput već zamolio i upozorio narodne poslanike na obavezu iz člana 103. stav 1, smatrao sam da je to dovoljno i da ovakva omaška može svakom da se desi. Ako je bila namerna, onda mislim da nije bilo fer. Ako je bila omaška, mislim da smo svi zajedno zaključili da smo svi postupili fer. Nema povrede Poslovnika. Budite sigurni…
Šta je sa gospodinom ministrom, voleli bismo da čujemo i njega.
Primetio je odmah, i ja i on, ministar je prvi reagovao i kazao je, ovo se ne odnosi na ovaj zakon, pa smo mi pustili. Obzirom na profesionalni ugled gospodina Đokića. Imao sam nekoliko stvari u vidu kada nisam hteo i želeo da prekinem govornika, bez obzira na očiglednu omašku.
Uvažavam ovo što ste rekli. Međutim, dozvolite, imam pravo, imam utisak da je ona druga stvar u pitanju, da se ministar neće javiti do kraja ove rasprave, jer vam je imperativ da završite ovo. To je jedini razlog.
Apsolutno sam siguran da će se ministar javiti. Uostalom, ministar je tu, pa kada se bude javio, videćemo ko je od nas dvojice u pravu. Hvala na strpljenju i razumevanju za ovu malo, kako bi gospođa Čomić rekla, živahnu raspravu. Reč ima gospođa Radeta, po Poslovniku.
Javljam se na osnovu člana 104. Poslovnika Narodne skupštine. Gospodine Novakoviću, vi ste lepo malopre pokušali u odgovoru gospodinu Todoroviću da izvučete nekako situaciju zašto ministar nije primetio ovaj propust, zašto više ne reaguje na govore narodnih poslanika. Rekli ste nešto što nije u skladu sa članom 104. Rekli ste da ste otprilike progledali kroz prste gospodinu Branimiru Đokić, s obzirom na njegov ugled itd. Naravno da je gospodin Đokić veoma ugledan čovek. Hvala što tako mislite. Svi poslanici SRS su ljudi od ugleda, veoma ugledni ljudi. Molila bih vas sada da nam objasnite zašto ste u prepodnevnom delu izrekli opomenu gospodinu Draganu Živkovu, zato što je pitao zašto njegov amandman nije pročitan. Vi ste tada objasnili da je njegov amandman bio u jednoj od onih grupa amandmana. Smatrali ste njegovu reakciju provokacijom i rekli ste, to stoji u stenogramu, nešto vrlointeresantno- s obzirom na moju dobru volju izričem vam opomenu. Dakle, nemate pravo da rangirate poslanike. Nemate pravo da procenjujete čiji je kakav ugled. Ugled svakog narodnog poslanika i svake političke partije mogu i procenjuju jedino građani na izborima i naravno mi, srpski radikali, veoma smo spremni na svaku takvu proveru građana Srbije. Molila bih vas, gospodine Novakoviću, da se zaista dosledno pridržavate Poslovnika. Hvala lepo.
Hvala vama. Apsolutno se trudim da se doslovno pridržavam Poslovnika. Nemojte sumnjati u moje mišljenje o visokom ugledu koje narodni poslanici, bez obzira na to kojoj stranci pripadaju, imaju u mojim očima. Trudim se da svakom ukažem isto poštovanje. Ako sam slučajno nešto promašio, izvinjavam se, ovo nije bilo ni lično gospodinu Đokiću niti bilo kom drugom narodnom poslaniku. Što se drugog dela tiče, intervencija o povredi Poslovnika mora da usledi neposredno nakon što mislite da je povreda izvršena, pa mislim da ste malo zakasnili. Tražio sam stenogram i ukoliko sam pogrešio, rekao sam gospodinu Živkovu da ću insistirati na načinu na koji mogu i da povučem takvu odluku. Da li ste zadovoljni objašnjenjem? Hvala lepo. Reč ima gospodin Željko Tomić.
Kao što je poznato, poslanička grupa DSS do sada u svom parlamentarnom delovanju nije pribegavala amandmanima u kojima se kaže da se određeni član određenog zakona briše. Mi smo ovog puta to učinili u više navrata iz jednostavnog razloga što smatramo da zaista ne postoji politika, kao što smo više puta istkali, odnosno strategija Vlade o decentralizaciji. Mislim da tu neće pomoći ni ovaj najavljivani zakon o regionalizaciji, kojeg nikako da vidimo, makar u nacrtu ili u nacrtu nacrta itd. Ono što je vrlo zanimljivo, lokalne samouprave, više puta smo istakli, stavljaju se u podređeni položaj. Mora da se podseti na ona dva smanjenja agrarnog budžeta 26%, odnosno dodatna 22. Uvek tu, uvek sa ponosom ističemo onu vladu 2004. godine, kada je prvi potez bio Vlade Vojislava Koštunice da tri i po puta poveća agrarni budžet. Šta se sada događa? Lokalne samouprave su apsolutno nezadovoljne. Voleo bih da nas ministar Milan Marković koliko sutra obavesti kakav je odnos lokalnih samouprava prema ovom zakonu. Ali, diže se sve na nivo, recimo, AP Vojvodine, a svedoci smo da je nedavno predsednik Izvršnog veća Vojvodine Bojan Pajtić obećao 23.000 novih radnih mesta.
Na član 10. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Nikolić i Jovan Palalić. Da li neko želi reč? Reč ima gospodin Palalić.
Ovo je jedan od amandmana koji konsekventno ide sa našim stavom i sa amandmanima koje smo podneli, a to je da se oni članovi Predloga zakona, gde se izostavljaju nadležnosti lokalnih samouprava, brišu. Naravno, u ovom predlogu zakona, kada su u pitanju nadležnosti lokalne samouprave, kad su u pitanju prava lokalne samouprave, ali i obaveze, ima određenih stvari koje mogu da budu ocenjene kao dobre, kad su u pitanju organi koji učestvuju u sprovođenju čitavog postupka davanja u zakup poljoprivrednog zemljišta. Naravno, dobro je kada jedna lokalna samouprava, bilo koji organ vlasti koji ne ispunjava svoje obaveze, kao ovde navedeno, ukoliko ne usvoji program da sredstva ostvarena od davanja u zakup poljoprivrednog zemljišta faktički ne ide u budžet lokalnih samouprava, ali upravo, ako se u jednom delu pojačava uloga lokalnih samouprava i daje se veća odgovornost i sankcije za neispunjavanje obaveza, onda zašto se u drugom delu oduzimaju neke nadležnosti. To jednostavno nije ovde do kraja razjašnjeno. Zašto se lokalne samouprave ne bi jasno strateški bavile poljoprivredom na svom području, nego se čitava ta stvar unificira, tako što se to prebacuje na AP i na Republiku. Prosto, ne postoji nijedan razlog, kada bismo danas, u ovom periodu kada treba da jačamo pozicije lokalnih samouprava, jer smo svi mi manje-više sve političke stranke u svojim programima imale koncept decentralizacije, da ovako ambivalentno u ovom zakonu, s jedne strane, lokalne samouprave preuzimaju deo nadležnosti, imaju prihode od davanja u zakup zemljišta. Mogu da kažem, pojedine lokalne samouprave, vrlo kvalitetno sprovode taj postupak. Bilo bi zanimljivo da dobijemo informaciju da li takav podatak postoji u ministarstvu, primera dobre prakse kako se to radi, pa da na osnovu toga i samo Ministarstvo učestvuje u jačanju kapaciteta lokalne samouprave, da ovaj posao, vrlo važan, verujem do donošenja zakona o javnoj svojini, uradi, kako bi svi organi uprave u državi, naravno i Ministarstvo poljoprivrede, pomogli lokalnim samoupravama. Verujem da ima lokalnih samouprava koje nisu sposobne da to kvalitetno urade i to je opet u ovom domenu posao Ministarstva poljoprivrede, da ojača edukacijama, verovatno ima načina i verovatno Ministarstvo ima potencijal da organizuje edukativne timove koji bi otišli na teren, jer vrlo se velika šteta pravi u pojedinim lokalnim samoupravama, do lošeg sprovođenja ovog zakona. Umesto da se koncentrišemo na jačanje lokalne samouprave, da edukujemo lokalne samouprave, da jačamo njihove resurse kada je u pitanju sprovođenje ovog zakona, možda u Ministarstvu postoji takav plan, to bi mi pozdravili, sa druge strane ide oduzimanje pojedinih nadležnosti koje su već postale običaj, kažem, nije dobro. Umesto da širimo nadležnosti, mi ih oduzimamo. Mislim da to nije dobra praksa u ovom trenutku kada je u pitanju politika ove vlade.
Vreme poslaničke grupe DSS je isteklo. Iskoristili ste ga. Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Siniša Stamenković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 10. amandman je podneo poslanik Radiša Ilić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima gospodin Ilić.
Dame i gospodo narodni poslanici, u ime poslaničke grupe SRS, podneo sam amandman na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu, i to na član 10, sa predlogom da se stav 1. briše. Podneo sam ovaj amandman iz razloga što je rešenje u važećem Zakonu o poljoprivrednom zemljištu bolje od predloženog. U Srbiji je toliko zloupotreba oko poljoprivrednog zemljišta, to se nažalost sada dešava, tako da neće biti koristi ni od ovih izmena i dopuna Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Početni korak donošenja Poljoprivredne osnove kojom se bavi ovaj član samo je, možda, uvod u ono što se dešava sa poljoprivrednim zemljištem. Novina u ovom članu je što se sada najavljuje neka naučnoistraživačka organizacija koja je dužna da u roku od 15 dana daje svoje mišljenje na Poljoprivrednu osnovu. Pored svih ovih izmena i dopuna koje planirate i kojima želite da zaštitite, navodno, poljoprivredno zemljište, ipak će i dalje moći da se manipuliše njime. Sada je najunosnije pretvarati poljoprivredno zemljište u građevinsko i zgrtati ogromne pare. Setimo se samo afera u poslednjih godinu dana, koliko je poljoprivrednog zemljišta zauvek izgubljeno. Ministar bi, pre svega, trebalo da obrati pažnju kako njegovi stranački prijatelji, pogotovo u Vojvodini i u velikim gradovima, gde drže vlast, raspolažu poljoprivrednim zemljištem. Poljoprivredne osnove donosi republički organ, autonomna pokrajina i lokalne samouprave. Tamo gde dođe do zloupotreba, pokazuje u stvari do kog je stepena stigla zloupotreba i kriminal. Pre nego što se bude donosila Poljoprivredna osnova, obratite pažnju na poljoprivredno zemljište koje treba vratiti pravim vlasnicima koje je oduzeto posle Drugog svetskog rata. To zemljište se, kao po nekoj komandi najpre od svih uzurpira i rasproda i ceo spor se kasnije (Predsedavajući: Gospodine Iliću, vreme vam je isteklo.)… prebacuje državi i direktno za restituciju.
Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Vladan Jeremić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima gospodin Jeremić.
Gospodine Novakoviću, dame i gospodo narodni poslanici, amandmanom koji sam u ime poslaničke grupe SRS podneo na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu, predloženo je brisanje stava 2. u članu 10, jer smatramo da je rešenje u važećem Zakonu o poljoprivrednom zemljištu, koji istini za volju, takođe, nije najkvalitetnije formulisan, ipak, manje loše u odnosu na ono što je predlagač ovoga puta ponudio. Vlada, tačnije Ministarstvo poljoprivrede je odbacilo ovaj amandman, uz objašnjenje da je neophodno da stručnu kontrolu vrše naučnoistraživačke organizacije, koje će svoje mišljenje na poljoprivrednu osnovu, u propisanom roku, dostaviti nosiocu izrade, jer su to organizacije sa najvećim naučnim i stručnimkapacitetima, pa je neophodno da se na ovaj način, kako stoji u obrazloženju, uključe u izradu Poljoprivredne osnove. Ovakvim, pa rekao bih, začuđujućim istraživačkim stavom, samo su u stvari potvrdili da srpski agrar politikom, koja očigledno i nažalost ima kontinuitet, a koju vi zastupate, praktično da nema perspektive i zbog onih čuvenih odluka o primeni SSP-a i zbog nedopustivo malih sredstava u budžetu, tako da ću ovo vreme još iskoristiti, s obzirom da je ministar Saša Dragin i u ovom popodnevnom delu tu. Da ponovim samo pitanje - šta Vlada Republike Srbije, odnosno Ministarstvo poljoprivrede namerava da uradi sa poljoprivrednim zemljištem koje se danas, odnosno duži period ne koristi za poljoprivrednu proizvodnju i nalazi se u parlogu, a značajan deo ovih površina, nažalost, nalazi se na izgrađenim sistemima za navodnjavanje? Radi se o stotinama hektara, rekao sam da je reč o plantažama u Barajevu, parcelama u Đurincima kod Sopota, rasadniku u Mladenovcu i, nažalost, još je sijaset takvih slučajeva. Stvarno bih voleo da čujem namere Vlade.
Na član 10. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodin Jojić.
Dame i gospodo, ovaj predlog dopune i izmene zakona trebalo je da dođe ranije. Postavlja se pitanje kako će se ispraviti one grube greške i one pljačke koje su se dogodile prilikom izdavanja u zakup državnog zemljišta, a ujedno i privatizacije ogromnih površina poljoprivrednih kombinata? Posebno se postavlja pitanje – šta je sa onima koji su za male pare dobili hiljade i hiljade hektara najbolje i najkvalitetnije srpske zemlje i poljoprivrednog zemljišta u Evropi. Obišao sam opštine Pančevo, Vršac, Belu Crkvu, Kovin, Alibunar, Plandište, Kovačicu i Opovo i uverio se da su brojne nepravilnosti i brojni, da kažem, kriminali počinjeni u toj oblasti. Imate ljude koji su kupili ogroman poljoprivredne kombinate i po tri-četiri hiljade hektara, a duguju državi od zakupa na drugoj teritoriji po više miliona evra. Da li će se izvršiti revizija i kako sada da se ispravi ova velika nepravda, da se oduzme zemljište, raskinu ugovori i traži naknada štete koja je državi pričinjena? Šta će biti sa pančevačkom Azotarom, pitali su me jutros radnici Azotare? Hoće li biti puštena u proizvodnju? Hoće li gospodin Bajatović, što je obećao radnicima, hoće li Vlada Republike Srbije da uključi u proces proizvodnje Azotaru "Pančevo", jer je ona od vitalnog značaja za Republiku Srbiju, i za poljoprivrednike i za našu poljoprivredu? Ona je proizvodila najkvalitetnije đubrivo u Srbiji.
Zahvaljujem. Vreme je isteklo. Na član 10. amandman je podnela poslanik Radica Jocić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 10. amandman je podneo poslanik Ljubomir Kragović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 11. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Nikolić i Jovan Palalić. Reč ima gospodin Palalić.
Ovo je poslednji amandman koji je naša poslanička grupa podnela kada je u pitanju ovaj predlog zakona. Prosto bih jednu sugestiju i apel Ministarstvu predložio kada je u pitanju, uopšte ovde je predstavnik Vlade, gospodin Dragin, jačanje lokalnih samouprava i uopšte procedura decentralizacije. Kao ministru u Vladi predlažem, naravno, da inicirate donošenje zakona o javnoj svojini kada je u pitanju svojina Republike Srbije, AP Vojvodine i jedinica lokalne samouprave, naravno što pre, da bi se zaokružila tema autonomije Vojvodine, da dođe u Narodnu skupštinu predlog statuta i zakona o nadležnosti AP Vojvodine, kako bismo jasno definisali okvire AP Vojvodine, naravno da predlozi tih važnih akata budu u skladu sa Ustavom. Ovo što smo rekli da Ministarstvo poljoprivrede, kada je u pitanju davanje u zakup poljoprivrednog zemljišta, definiše i iznađe prave primere iz prakse pojedinih lokalnih samouprava, a znam da veliki broj lokalnih samouprava u Vojvodini su dobro uradile taj posao i to bi bila možda prilika da samo Ministarstvo formiranjem edukativnih timova ode u one opštine gde su uočeni problemi, zloupotrebe kada je u pitanju davanje u zakup poljoprivrednog zemljišta. Naravno, striktno sprovođenje u punom kapacitetu načela ravnomernog regionalnog razvoja i jačanja srpskog sela gde zaista Ministarstvo poljoprivrede može imati izuzetno važnu ulogu, suočeni smo sa velikim problemima u disproporciji razvoja pojedinih delova Srbije, pogotovo kada su u pitanju seoske sredine, a jačanje srpskog sela, ostanak mladih ljudi na selu može i te kako pomoći da se ove drastične razlike u razvoju prevaziđu. Na kraju, da se finansijski ojačaju lokalne samouprave, da se donesu izmene i dopune zakona o finansiranju lokalnih samouprava.
Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Krasić. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodin Krasić.
Nekoliko članova ovog predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu, a pogotovo od člana 8. do 12, odnose se na nešto što je uređenje plansko-programske dokumentacije vezano za poljoprivredno zemljište i, kao što ste mogli da primetite, poslanici SRS i još nekih sličnih političkih stranaka u ovoj Narodnoj skupštini podnosili su amandmane koji imaju za cilj pre svega da preduprede secesiju, separatizam koji dolazi sa teritorije AP Vojvodine, od Bojana Pajtića, njegovog ministra poljoprivrede koga je postavio, gospodin Dragina, i to je proces koji ide preko statistike, obrazovanja, kulture, informisanja. Osnovni problem ovih odredbi gde se govori o autonomnim pokrajinama jeste taj što u suštini Republika Srbija ne može ove odredbe da sprovede jer postoje dve autonomne pokrajine. Kada bi sada postavili pitanje ministru Draginu – kako da se sprovede na teritoriji KiM, onda bi on morao da uđe u sukob sa Goranom Bogdanovićem, koji je takođe ministar za KiM. Naravno, ovo moramo na vreme da upozorimo. Samo da vas podsetim, 1981. godinena KiM su protesti krenuli iz studentskog doma zbog tanjir pasulja, u Preševu i Bujanovcu kada se kritikuje neki separatistički potez onda se obično kaže – šta da radimo, malji deca, ne znaju malji deca pa polupaju sve spomenike na groblju. Unapred upozoravamo da fino, tanano se sprovodi jedna politika. Naravno, oni će uvek da kažu mi nismo za tu vrstu secesionizma, ali žale što to juče nisu završili. Unapred upozoravamo i kritikujemo. Nisu beznačajni planski i programski dokumenti.
Gospodine Krasiću, vreme je isteklo. Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Ljubenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Odbor za poljoprivredu podneo je, na osnovu člana 142. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, amandman kojim se predlaže da se posle člana 11. doda novi član 11a. Predstavnik predlagača je prihvatio ovaj amandman. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 12. amandman je podnela poslanik Vesna Marić. Reč ima gospođa Vesna Marić.
Dame i gospodo narodni poslanici, amandman na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu podnela sam u skladu sa stavom SRS da zakoni moraju biti u skladu sa situacijom u Srbiji, a ne sa frazama i probriselskom ideologijom. Najoštrije osuđujemo smanjivanje subvencija za poljoprivredu. Takođe, neshvatljivo je da Vlada i dalje primenjuje Prelazni trgovinski sporazum, koji je posebno štetan za našu industriju i poljoprivredu. Samo u prvoj fazi tog sporazuma biće ukinute ili smanjene carine za oko hiljadu poljoprivrednih proizvoda. Nedostatak subvencija dovešće do daljeg urušavanja našeg sela i poljoprivrede, a samim tim i do veće nezaposlenosti, poskupljenja poljoprivrednih proizvoda i jačanja trgovinskih monopolista. Ovo je apsurdna situacija, posebno ako se zna da je Srbija uspevala da se prehrani i u vremenima koja su bila teža od ovih. Nije problem u našim poljoprivrednicima i u našim građanima, već je problem u nesposobnoj vlasti koja ne može da napravi razliku između realnosti i potreba građana Srbije, s jedne strane, i probriselske virtuelne ideologije, s druge strane.
Na član 13. amandman je podneo narodni poslanik Siniša Stamenković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 13. amandman je podneo poslanik Dušan Marić. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodin Marić.
Svojim amandmanom sam predložio brisanje stava 1. u članu 13, zbog čega reći ću na kraju svog izlaganja. Smatram da je u pitanju loše zakonsko rešenje. Koristim priliku da podsetim građane Srbije da danas, između ostalog, raspravljamo o jednom zakonu kojim se garantuje sloboda kretanja zatvorenim životinjama. Citiram: "Vlasnik, odnosno držalac životinja je dužan da životinji koja se stalno drži u zatvorenim objektima obezbedi odgovarajuću površinu za kretanje. Vlasnik, odnosno držalac životinje je dužan da životinji koja se drži vezana obezbedi u toku dana period u kome neće biti vezana i u kome će moći slobodno da se kreće u skladu sa njenim fiziološkim potrebama i potrebama u ponašanju". (Predsedavajući: Gospodine Mariću, molim vas da se koncentrišete na tačku dnevnog reda.) Gospodine Novakoviću, kao što je zatvorenoj životinji neophodno da se bar manji deo dana slobodno kreće, to je još više potrebno ljudskom biću. Kao što ste čuli, Haški tribunal je to pravo danas uskratio dr Vojislavu Šešelju. Usred Evrope u koju nas vodite, u koju se kunete, u Haškom tribunalu, čije naloge ovaj režim ponizno izvršava, jednom građaninu Srbije uskraćuje se najosnovnije ljudsko pravo koje se u Srbiji ovim zakonom garantuje životinjama. To sam hteo da kažem i da postavim jedno pitanje. Kada čoveku koji je u zatvoru šest godina, koji, kao što znate, ima teške zdravstvene probleme, uskratite pravo kretanja, pravo na bar polučasovnu šetnju, šta je to nego planski pokušaj daljeg ugrožavanja zdravlja i života. Na kraju, koristim ovu priliku i vašu dobru volju, zahvaljujem se, da pozovem Vladu Srbije i predsednika Borisa Tadića da prestanu da tretiraju Vojislava Šešelja isključivo kao političkog protivnika i da počnu da ga tretiraju i kao punopravnog građanina države Srbije. Zahvaljujem.
Na član 13. amandman je podneo narodni poslanik Momir Marković. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima gospodin Marković.
Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 13. i tražim da se stav 2. briše. Razlog je vrlo jednostavan, da se farsa koja se ovim zakonom pokušava da uvede, da se na kraju otkloni. O čemu se zapravo radi? U članu 13. stoji – naknada za promenu namene plaća se jednokratno u iznosu od 50% tržišne vrednosti obradivog poljoprivrednog zemljišta na dan podnošenja zahteva; ili 20% građevinskog zemljišta itd. Da vas podsetim, dame i gospodo narodni poslanici i građani Srbije, da oni koji kupuju poljoprivredno zemljište i pretvaraju ga u građevinsko ništa im ne znači ovih 50%. Naravno da postoji nekad i viši interes, gde država ili lokalna samouprava grade nešto i onda moraju deo poljoprivrednog zemljišta pretvoriti u građevinsko. Šta se desilo sa državom da je sada ona u situaciji da kada se pravi obilaznica oko Beograda mora da razgovara sa tajkunima, sa vlasnicima sumnjivog kapitala.Izvesni Lazarević, da vas podsetim, to je onaj, iz reverzibilne hidroelektrane smo morali da puštamo vodu kada je on uvozio struju 2002. godine, on uveze struju, a mi iz reverzibilne hidroelektrane morali smo da ispuštamo vodu da bi se njemu ili njegova struja morala kupiti. On sada ucenjuje državu. Subotić ucenjuje državu. Da vas podsetim, dame i gospodo, kada je SRS bila na vlasti u opštini Stara Pazova, grupa nekih ljudi je kupila ogromne količine poljoprivrednog zemljišta i pritisak je vršila da ga pretvori u građevinsko.
Zahvaljujem, gospodine Markoviću. Na član 13. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima Aleksandar Martinović.
Dame i gospodo narodni poslanici, pokušaću da završim misao gospodina Momira Markovića. Dakle, ovo je potpuno tačno. Jedna austrijska firma, sa vrlo sumnjivim kapitalom, kupila je pre nekoliko godina ogromne površine poljoprivrednog zemljišta u opštini Stara Pazova. Seljacima su platili 20% vrednosti, a 80% će im platiti kada to poljoprivredno zemljište lokalna vlast prevede u građevinsko zemljište. Naravno, lokalna vlast SRS to nije učinila, ali ste to učinili vi, posle majskih izbora 2008. godine. U opštini Stara Pazova lokalna vlast je donela odgovarajuću urbanističku plansku dokumentaciju i taj ogroman kompleks zemljišta uz autoput preveden je iz poljoprivrednog u građevinsko. Naravno, cena građevinskog zemljišta je daleko viša u odnosu na poljoprivredno. Tajkuni i mafijaši su se obogatili, seljaci nisu dobili svojih 80% od obećane cene i zaista je licemerno što Vlada u obrazloženju zašto ne prihvata moj amandman i amandman gospodina Dušana Marića kaže, zbog toga što su oni ovim predlogom zakona hteli da pooštre uslove za promenu namene poljoprivrednog zemljišta, čime će se efikasnije zaštiti poljoprivredno zemljište. Nažalost građani Srbije su imali prilike da vide i u opštini Stara Pazova, i uopšte na teritoriji Vojvodine, kako ova, tako i prethodne DOS-ovske vlade efikasnije štite poljoprivredno zemljište, tako što ste omogućili hrvatskim tajkunima i mafijašima da kupe hiljade hektara najkvalitetnije zemlje u Vojvodini, da otuđe državnu svojinu Republike Srbije, bez saglasnosti Direkcije za imovinu i bez saglasnosti Republičkog javnog pravobranilaštva, što je kriminal neviđenih razmera.
Zahvaljujem, gospodine Martinoviću. Na član 13. amandman je podneo poslanik Slađan Mijaljević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 13. amandman je podneo poslanik Marko Milenković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 14. amandman je podneo poslanik Vlada Milojković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 14. amandman je podneo narodni poslanik Siniša Stamenković. Vlada i Odbor za poljoprivredu su prihvatili ovaj amandman, Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 14. amandman je podneo poslanik Dejan Mirović. Reč ima gospodin Mirović.
Amandman je podnet na član 14. stav 2. Predlaže se izmena stava jer je rešenje u važećem Zakonu o poljoprivrednom zemljištu bolje od predloženog. Amandman je podnet u kontekstu opšteg stava SRS i mi, kao što su već moji prethodnici izneli, smatramo da zakoni treba da budu u skladu sa realnom situacijom u našoj zemlji, a ne sa virtuelnim frazama i probriselskom ideologijom. U tom smislu, dovoljno je da se uporede fraze iz obrazloženja zakona i realnost, tačnije besmislena i štetna odluka da se jednostrano primenjuje Prelazni trgovinski sporazum sa EU koji, kao što je već naveo kolega Aleksić kada je citirao izjavu gospođe Dragutinović, pokazuje da Srbija gubi zbog ovakve besmislene i štetne odluke oko 267 miliona evra. U okviru načelne rasprave i rasprave o amandmanu interesuje nas da li se ministar slaže, iako je sada trenutno izašao, sa primenom jednostranom Prelaznog sporazuma, jer u javnosti se spekulisalo da se on ne slaže sa ovako besmislenom i štetnom odlukom. Ako je tako, svakako podržavamo taj njegov razuman stav. S druge strane, mislim da je ministru jasno da ovakva besmislena i štetna odluka o jednostranoj primeni Prelaznog trgovinskog sporazuma najviše koristi uvozničkom lobiju, tačnije trgovačkom monopolisti kao što je kompanija "Delta". Međutim, to je već problem koji ne može da reši ministar i to je pitanje za njegove nadređene, premijera i predsednika. U svakom slučaju, amandman je podnet i zbog činjenice da naša poljoprivreda nema nikakvih šansi na tržištu EU, iako nas birokrate iz EU ubeđuju u suprotno.
Na član 15. amandman je podneo narodni poslanik Goran Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 15. amandman je podneo poslanik Ognjen Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 15. amandman je podneo poslanik Bojan Mladenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 16. amandman je podneo poslanik Paja Momčilov. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodin Momčilov.
Poštovane koleginice i kolege, ispred SRS sam predložio da se član 16. briše. Imamo ovde jedan tipičan dosovski zakon na dnevnom redu. Svi ti zakoni, zna se uglavnom na šta se svode, na popravku ranije donetih, loših zakonskih rešenja i predloga. Svi ovi zakoni, bar što se tiče poljoprivrede, a to je moglo da se vidi jasno iz izlaganja predstavnika SRS, doneli su samo mogućnost bogaćenja jednom određenom uskom krugu ljudi. Otežali su dodatno položaj individualnog poljoprivrednog proizvođača i omogućili su jednu pretpostavku da Srbija postane uvoznik hrane, nečeg što je strateška stvar za svaku normalnu zemlju. Zašto smo predložili da se član 16. briše? O čemu on govori? Govori o dobrovoljnom grupisanju zemljišta. Prema starom zakonu, skupština lokalne samouprave je donosila odluku o pokretanju postupka za ukrupnjavanje dobrovoljnog zemljišta, ako se 10 predlagača pojavi ili ako postoje opravdani razlozi. Znači, može da se i arbitrira, nije važno ni da imaš predlagača, lokalna skupština ako proceni da treba može da se krene. Šta nam se nudi novim rešenjem? Nudi se da sada imamo tri načina za pokretanje – prvo, deset predlagača ili jedan, ako je u pitanju državno zemljište, i naravno opet arbitriranje u Skupštini ako eko proceni da postoji neki opšti interes koji potpuno nije jasan i nije obrađen. Gledajte šta se u obrazloženju kaže – u obrazloženju se nama prepiše potpuno identičan sadržaj člana ovog zakona. To je kao, da vam kažem na primeru, kad bih sada izrekao sud da gospođa Čomić izvanredno vodi skupštinske sednice. Onda ovaj sud hteo da dokažem i potvrdim činjenicom. Šta bi mi bio dokaz? Dokaz, ponovio bih, doktorka Čomić izuzetno dobro vodi Skupštinu. Eto, tako vi nama stručno obrazlažete.
Zahvaljujem. Gospođa Čomić nije tu i nisam očekivao da će je iko spominjati. Inače, ona je doajen vođenja Skupštine. Na član 17. amandman je podneo poslanik Mirko Munjić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 18. amandman je podneo poslanik Milan Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 19. amandman je podneo narodni poslanik Željko Brestovački. Vlada i Odbor za poljoprivredu su prihvatili ovaj amandman. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 19. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Paunović-Milosavljević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 19. amandman je podneo poslanik Sreto Perić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 19. amandman je podneo poslanik Ljubiša Petković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 19. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Kasalović i Milisav Petronijević. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodin Kasalović.
Poštovani predsedavajući, uvaženi gospodine ministre, uvaženi predstavnici Ministarstva, dame i gospodo narodni poslanici, o važnosti ovog zakona govori već sama ideja i želja da se jednim domaćinskim i racionalnim gazdovanjem poljoprivrednim zemljištem u državnoj svojini ostvari znatan prihod u budžet Republike Srbije, a naravno u tom kontekstu i lokalnim samoupravama i AP Vojvodini. Zbog značaja ovaj zakon je već pri donošenju 2006. godini u javnoj raspravi izazvao dosta polemika i nedoumica. Evo, sada je pred nama Predlog zakona koji u dobrom delu, uvažavajući primenu njegovu i onim što se u toku primene pokazalo kao određeni nedostatak, a naravno i ono što je bilo dobro, pokušava u dobrom delu i SPS-JS, poslanički klub, smatra ovim predlogom o izmenama i dopunama zakona, uspeva postići. Moj stav u tom delu i mišljenje je jedino konstatacija da se u trenutku donošenja ovog zakona određeni nedostaci i problemi koje će izazvati primena ovog zakona nisu se mogle uočiti. Mislim da nisu u potpunosti tačni. Moja iskustva u tom delu, pogotovo u srednjem Banatu, odakle i dolazim, govore da su već u toku javne rasprave uočeni određeni nedostaci i u tom trenutku predlagane određene izmene zakona. Nažalost, u tom trenutku nije bilo dovoljno razumevanja od strane predlagača i volje.
Dva minuta gospodine Kasaloviću.
Koristiću vreme poslaničke grupe. Naravno, već tada se uvidelo da pravo preče kupovine nije na adekvatan način utvrđeno. Poljoprivrednici sa teritorije na kojoj imaju prebivalište, na teritoriji opštine gde se nalazi državno zemljište, neće biti u prilici da odole određenom pritisku, takođe i pravna lica. Sa žaljenjem moram da konstatujem da se to desilo u dobrom delu opština u Vojvodini i da neke zadruge su dovedene u jedan nepovoljan položaj i nemogućnost funkcionisanja. Sve ono što je zakonodavac, ovog puta i predlagač, predvideo, a tiče se i mogućnosti zakupnine i učestvovanja u licitaciji, cenim takođe da je dobro. Naravno, naš je stav da je ipak opredeljenje zakonodavca bilo dobro da se jedan deo poslova, pogotovo javna licitacija i po tom osnovu prihoda ipak utvrdi i ostane u domenu lokalnim samouprava. Ceneći to obrazloženje samog predlagača da opštine najbolje znaju svoje potrebe i da u jednoj toj komunikaciji sa poljoprivrednim proizvođačem, lokalnim katastrom i svim drugim činiocima u tom postupku mogu na najbolji način da sprovedu čitav taj postupak. Upravo, u tom smislu je poslanički klub SPS-JS i podneo nekoliko amandmana, četiri amandmana tačnije na članove 19, 23, 24. i 27. Koristeći ovo vreme koje pripada poslaničkom klubu, govoriću ukratko o sva četiri amandmana, pošto se radi o vrlo specifičnim stvarima i neću se više javljati po osnovu drugih amandmana. Pre svega, želim da kažem i da se zahvalim ministru i Ministarstvu, odnosno predlagaču koji je u nekom smislu sva četiri ova amandmana prihvatio. Suština ovog amandmana, koji smo podneli kolega Petronijević i ja, na član 19. jeste upravo u tome da se obezbedi mogućnost da opštine obavljaju taj deo posla i da na osnovu godišnjeg programa, koji izrađuju, sami sprovode javno nadmetanje. Ono što je najvažnije, jeste da i tako ostvare određena sredstva koja na najbolji način mogu da iskoriste za razvoj poljoprivrede u svojim opštinama, naravno uz kontrolu ministarstva. Želim da kažem da je taj član usvojen, amandman kolege koji je faktički identičan, s tim što smo kolega Petronijević i ja faktički samo predvideli brisanje stava 3. i 4. koji ovo omogućuju, a kolega čiji je amandman prihvaćen, faktički je predložio član iza tog člana, bez tog člana 3. i 4. U istom smeru ide i član 27. na koji smo podneli amandman, koji u tom smislu ponovo potvrđuje i obezbeđuje prihod jedinicama lokalne samouprave koje treba da ga utroše za finansiranje radova na osnovu godišnjeg programa zaštite, uređenja i korišćenja poljoprivrednog zemljišta. Ono što je ovde simptomatično i što želim takođe da kažem, koristeći ovo vreme, podneli smo amandman na član 23. stav 2, gde na identičan način na koji je amandman usvojen kolege Željka Brestovačkog zamenjujemo reči „daje se“ rečima „može se“, na koji način se obezbeđuje da lokalne samouprave se opredele u ovom smislu na koji način će sprovesti postupak javne nabavke, a u smislu da obezbede mogućnost i favorizuju svoje poljoprivredne proizvođače, odnosno način na koji bi najbolje mogli da ostvare, odnosno izdaju u zakup poljoprivredno zemljište po najpovoljnijim uslovima, odnosno po najvećim cenama, da bi ostvarili i najveći prihod. Podneli smo i amandman na član 24. Vrlo kratko – on se tiče prava prečeg zakupa i tiče se novog člana 64a. Takođe je sličan amandman prihvaćen od kolege, a on se tiče, u stavu 1, u smislu da pravo prečeg zakupa imaju pravna i fizička lica, dakle, dodali smo „pravna“ koja nisu bila umetnuta, koja vlasnici objekata zauzimaju držanjem životinja i koje se bave uzgojem i držanjem životinja, proizvodnjom hrane za životinje, i to jedan hektar po uslovnom grlu, neumatičenom, obzirom da je svega 20% umatičeno i s tim u vezi treba uvažiti realnost koja postoji na terenu. U ovom delu smo predložili, pored ovoga, da se doda i novi stav 3. koji bi glasio da se odredbe stava 1. ovog člana odnose i na fizička lica koja su upisana u registar poljoprivrednih gazdinstava i imaju svojstvo osiguranika poljoprivrednika kod Fonda PIO Republike Srbije, uvažavajući da je ta odredba predviđena za pravo učešća u javnom nadmetanju, a takođe smatramo i to celishodnim rešenjem radi lakše kontrole, ali i zbog nekih prava koja bi se na ovaj način mogla ostvariti. Ceneći sve ovo, zahvalni smo Ministarstvu koje je podržalo ove amandmane i uz ove izmene podržavamo Predlog zakona. Zahvaljujem.
Na član 19. amandman je podnela narodni poslanik Dušanka Plećević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 19. amandman je podneo Vitomir Plužarević. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodin Vitomir Plužarević.
Dame i gospodo narodni poslanici, svi zakoni iz poljoprivrede, a posebno ovaj zakon, zaslužuju raspravu jednog semestra, a ne vreme od dva minuta koje mi poslanici imamo. U članu 19. predložili smo da se stav 5. briše. Vlada je dala određeno obrazloženje – amandman se ne prihvata iz razloga što je između ostalog godišnji program neophodno propisati vrstu, obim, dinamiku radova i ulaganje sredstava na poslovima zaštite, uređenja i korišćenja poljoprivrednog zemljišta, kako bi svi korisnici poljoprivrednog zemljišta mogli da konkurišu za sredstva za ove namene. Zakon je donet za one koji su već završili posao oko poljoprivrednog zemljišta. Sadašnje izmene i dopune neće moći da isprave nepravdu koja je učinjena i koja se još čini. Nismo smeli da dozvolimo da se najkvalitetnije površine pod poljoprivrednim zemljištem pretvore u građevinsko i drugo zemljište. Taj posao će imati dalekosežne posledice. Znamo da to više nikada niko neće moći da podvede pod ziratno poljoprivredno zemljište. Da li znate da je na račun Beograda i svih gradova koji se šire u Srbiji, konkretno na račun Beograda, 80.000 ha poljoprivrednog i šumskog zemljišta pretvoreno u građevinsko i drugo zemljište? Znate zbog čega je sve to, da se velika borba bije i vodi oko tog građevinskog zemljišta, gde se danas u Srbiji ne zna ni ko pije ni ko plaća? Svaki dan u Srbiji se smanjuju površine pod poljoprivrednim zemljištem.
Zahvaljujem, gospodine Plužareviću. Na član 19. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Pop-Lazić. Reč ima gospođa Pop-Lazić.
Dame i gospodo, zaista je malo dva minuta da bih mogla da obrazložim u potpunosti svoj amandman, ali ću pokušati da budem koncizna i da kažem šta je to što me je navelo da zatražim u ime poslaničke grupe SRS brisanje ovog člana 19. stav 6, u nameri da se barem zadrži ono prethodno rešenje koje u zakonu postoji, odnosno smatram da je sasvim dovoljno da poljoprivrednim zemljištem u državnoj svojini raspolaže i upravlja država preko ministarstva. Ovde mislim, pre svega, na odgovornu državu, a da li ona jeste ili nije, ceniće neko drugi već prema njenom odnosu, u ovom slučaju prema poljoprivredi, i poljoprivredno zemljište u državnoj svojini koristi se prema državnom programu zaštite, uređenja i korišćenja poljoprivrednog zemljišta koji donosi nadležni organ jedinice lokalne samouprave, i to je sve. Sada vi tu stavom 6. i u šest tačaka dalje naširoko obrazlažete šta se sve tu dešava i kako treba da se radi, u nameri da podelite kolač između Vlade Srbije i gradonačelnika i predsednika opštine, mada mene ovde naročito interesuje kako će to da izgleda na nivou grada Beograda, kako će to gradske opštine koje nisu jedinice lokalne samouprave po ovom vašem zakonu ovo da rade, da li statutom grada Beograda je to predviđeno i preneto u nadležnost na jedinice lokalne samouprave i da li može, obzirom da to nije njihova izvorna nadležnost, već preneta nadležnost itd? Ali, ono što je najvažnije za ovu temu jeste da je u državi Srbiji sve manje poljoprivrednog zemljišta, jer je uništavanje svega toga započelo lošim zakonom o privatizaciji i ovim zakonom…
Zahvaljujem, gospođo Pop-Lazić. Na član 19. amandman je podneo poslanik Zoran Popović. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodin Popović.
Dame i gospodo narodni poslanici, ispred poslaničke grupe SRS podneo sam amandman na član 19. stav 7. Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu, koji glasi – u članu 19. stav 7. briše se. U obrazloženju Vlade zbog čega je amandman odbijen piše – amandman se ne prihvata iz razloga što je u dosadašnjoj primeni zakona dolazilo do ogromnih problema prilikom pribavljanja podataka za izradu godišnjih programa, odnosno davanja poljoprivrednog zemljišta u državnoj svojini u zakup. Ovim predlogom znatno će se olakšati izradi godišnjih programa jedinicama lokalne samouprave i na efikasniji način poljoprivredno zemljište u državnoj svojini dati u zakup. Smatram da ovaj predlog zakona sadrži više nepotrebnih normi. Pažljivim čitanjem možemo da uvidimo da su neke od ovih normi već regulisane postojećim zakonom na bolji i jasniji način. To je upravo slučaj i sa članom 19. Koliko vas, vladajuću većinu, zanima stanje u poljoprivredi i srpskom agraru, govori podatak da u ovom momentu u skupštinskoj sali nema više od deset poslanika vladajuće većine i dobro je da ima televizijskog prenosa sednice, da građani Srbije vide kakav je vaš odnos prema zakonima koji se ovde usvajaju, a samim tim i problemima građana Srbije.
Na član 20. amandman je podneo narodni poslanik Siniša Stamenković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 20. amandman je podneo poslanik Dobrislav Prelić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 20. amandman je podnela poslanik Marina Raguš. Niko se ne javlja za reč. Na član 21. amandman je podnela poslanik Vjerica Radeta. Reč ima gospođa Radeta.
Predložila sam brisanje člana 21. Predloga ovog zakona, a on se zapravo odnosi na član 61. zakona čije izmene i dopune danas raspravljamo. U članu 61. zakona postojećeg zakona je stajalo da se poljoprivredno zemljište u državnoj svojini može dati na korišćenje bez plaćanja naknade obrazovnim ustanovama, školama, stručnim poljoprivrednim službama i socijalnim ustanovama, pa u kojoj površini, da ne gubim vreme, fakultetima i naučnim institutima opet u većoj površini. Poljoprivredno zemljište u državnoj svojini može se dati na korišćenje bez plaćanja naknade pravnim licima u državnoj svojini registrovanim za poslove u oblasti šumarstva. Stav SRS je da je ovo bolje rešenje nego ono koje vi predlažete, gde kažete da se izuzetno poljoprivredno zemljište u državnoj svojini može dati na korišćenje uz naknadu pravnim i fizičkim licima za nepoljoprivrednu proizvodnju, naftne bušotine, vetrenjače i slično, pa onda kažete da to rade jedinice lokalne samouprave uz saglasnost ministarstva, pa onda da Vlada propisuje bliže uslove. Sad nije ni ministar, ni ministarstvo, već je to Vlada. Očigledno od situacije do situacije menjate svoje stavove i svoj odnos prema Zakonu o državnoj upravi i prema Ustavu Republike Srbije. Rekli ste da ne prihvatate ovaj amandman, gospodine Dragin, nadam se da ste pročitali obrazloženje koje su vaše službe napisale, iz razloga što se u ovom slučaju poljoprivredno zemljište u državnoj svojini koristi u nepoljoprivredne svrhe. Zar su naftne bušotine i vetrenjača poljoprivredne svrhe?
Zahvaljujem. Vreme je isteklo. Na član 21. amandman je podneo poslanik Arpad Fremond. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 22. amandman je podneo poslanik Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 22. amandman je podneo narodni poslanik Siniša Stamenković. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 22. amandman je podneo poslanik Arpad Fremond. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 23. amandman je podneo narodni poslanik Siniša Stamenković. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 23. amandman je podneo poslanik Sulejman Spaho. Reč ima gospodin Spaho.
Gospodine ministre, evo koliko je dobar vaš zakon, pa ste i poslanike koji će sutra glasati za vas isterali iz sale. Ali, zato kada se diskutovalo o gej populaciji svako je mesto bilo puno. Znam da vam je mnogo lakše ući u Evropu sa gej populacijom, nego sa običnim seljakom, ali zato smo mi ovde da iznesemo i predložimo amandmane koji će poboljšati ovaj zakon. Podneo sam amandman kojim sam zatražio brisanje stava 2. u članu 23. Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Razlog je jednostavan. Naime, članom 23. izmenjen je član 64, tako što je posle stava 1. dodat novi stav 2. koji glasi: "Poljoprivredno zemljište se daje u zakup javnim nadmetanjem u dva kruga, osim kod prava prečeg zakupa". Mi srpski radikali smatramo da je ovo loša formulacija, kojom se neće na valjan način uokviriti zakonsko rešenje. Vlada, tačnije Ministarstvo poljoprivrede, odbacilo je amandman uz obrazloženje da je jedan od ciljeva zakona – seoski razvoj odnosno proširenje poseda i povećavanje poljoprivredne proizvodnje poljoprivrednika koji žive u tim područjima. Uvođenjem javnog nadmetanja u dva kruga daje se prednost pravnim i fizičkim licima koja imaju prebivalište, odnosno sedište u toj katastarskoj opštini, odnosno jedinici lokalne samouprave. Mi u SRS smatramo da je ovo pogrešno razmišljanje, te vas pozivamo da prihvatite amandman.
Vreme je isteklo. Zahvaljujem, gospodine Spaho. Na član 23. amandman je podneo narodni poslanik Željko Brestovački. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 23. amandman je podneo poslanik Zoran Kasalović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 23. amandman je podneo poslanik Dragan Stevanović. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima gospodin Stevanović.
Gospodine ministre, mi zaista smatramo da je zakon koji će urediti oblast korišćenja ili davanja u zakup poljoprivrednog zemljišta bitan, da je potreban Srbiji, ali smo kroz broj amandmana i njihovu suštinu pokušali da pokažemo da dovodimo u sumnju najozbiljnije da će to ovaj i ovakav zakon moći da uradi i da ćete kroz ovakva zakonska rešenja uspeti da sve ono što ste naveli u obrazloženju ovog zakona sprovedete u praksu, realizujete, odnosno ostvarite. Na takav stav daje nam za pravo činjenica da problemi korišćenja poljoprivrednog zemljišta i zemljišta uopšte u Srbiji ne proističu iz nedostatka zakonske regulative ili njene nedorečenosti. Proističu, pre svega, iz zloupotreba kojima su skloni i spremni ljudi bliski izvršnoj vlasti, i na koje su spremni ljudi iz pojedinih političkih i finansijskih centara moći. O tim istim ljudima u ovoj raspravi o svim zakonima o poljoprivredi bilo je dosta reči, naročito iz poslaničke grupe SRS. Nama je zaista drago što ste se, kada je reč o tim istima, jednom rečju nazvanim tajkunima, u velikoj meri i vi saglasili i složili s nama da su prisutni i da zloupotrebljavajući zakone i političku volju pojedinaca deluju i na ovu oblast. Mi smatramo, takođe, gospodine ministre, da adekvatnog rešavanja poljoprivrednog zemljišta nema bez definisanja planske dokumentacije, koja bi na adekvatan način rešila i istretirala i poljoprivredno zemljište. Gospodine ministre, dok god ne apstrahujete politički i ekonomski moć i uticaj pojedinaca na lokalnom nivou, da lokalne skupštine donose odluke poput ove u Rumi, odnosno Staroj Pazovi, urediti oblast korišćenja poljoprivrednog zemljišta neće se moći.
Na član 23. amandman je podneo narodni poslanik Filip Stojanović. Da li neko želi reč? (Da) Gospodin Stojanović, izvolite.
Poštovani narodni poslanici, dame i gospodo, poštovani ministre, podneo sam amandman ispred SRS na član 23. stav 5. Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu. U članu 23. stav 5. briše se. Predlaže se brisanje ovog stava, jer je rešenje u važećem Zakonu o poljoprivrednom zemljištu bolje od prethodnog. Stav 5. briše se zato što odluku o nadležnosti ne mogu imati autonomne pokrajine, jer smatramo da lokalne samouprave mogu podneti žalbu Ministarstvu za poljoprivredu i vodoprivredu Srbije za sve negativnosti, zloupotrebe vezane za zakup zemljišta u svojim opštinama. Ovaj zakon o nadležnostima AP Vojvodine donela je bivša ministarka Ivana Dulić-Marković.
Na član 23. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Popović. Reč ima gospodin Popović.
Dame i gospodo narodni poslanici, ispred poslaničke grupe SRS podneo sam amandman na član 23. stav 6. Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu, koji glasi: "U članu 23. stav 6. posle reči "ministarstvo", stavlja se tačka, a ostatak teksta se briše". Briše se tekst ''odnosno, nadležni organ za poslove poljoprivrede autonomne pokrajine, za teritoriju autonomne pokrajine.'' U obrazloženju što se amandman odbija piše – amandman se ne prihvata iz razloga što se sredstva ostvarena od zakupa poljoprivrednog zemljišta raspodeljuju između jedinica lokalne samouprave, autonomne pokrajine i Republike. Imajući u vidu ukupan broj jedinica lokalne samouprave, kao i veliki obim poslova izrade godišnjih programa zaštite, uređenja i korišćenja poljoprivrednog zemljišta i sprovođenja javnog nadmetanja, nije moguće da sve te poslove obavlja samo Ministarstvo. Mi u SRS smatramo da sprovođenje javnog nadmetanja o davanju u zakup poljoprivrednog zemljišta treba da je u nadležnosti lokalne samouprave, odnosno samog Ministarstva. Očito je da vi prebacujete nadležnost Pajtiću, a pitam vas da li imate kontrolu nad Fondom za razvoj poljoprivrede AP Vojvodina? U više navrata, za govornicom, Velimir Ilić je izneo podatak da je Pajtić za majske izbore potrošio tri miliona evra iz ovog fonda za finansiranje kampanje DS. Velimir Ilić nikada nije dobio odgovor na postavljeno pitanje.
Na član 23. amandman je podnela narodni poslanik Marina Toman. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 24. amandman je podneo narodni poslanik Siniša Stamenković. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 24. amandman je podneo poslanik Milan Škrbić. Da li neko želi reč? (Da) Gospodin Škrbić.
Dame i gospodo, podneo sam amandman na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu na član 24, da se stav 1. briše. Moje obrazloženje je veoma kratko i jasno. Ono glasi da je ovaj amandman logičan sled prethodno podnetih amandmana poslaničke grupe SRS. Kada vidimo kako teče ova rasprava o amandmanima i kako se prihvataju amandmani poslanika vladajuće koalicije, a odbijaju amandmani poslanika SRS, svima je jasno da se radi o principu vladajuće koalicije, a ne o lošim amandmanima. Kada govorimo o ovom zakonu, dotičemo škakljive teme koje govore o davanju poljoprivrednog zemljišta u zakup. Poslanici poslaničke grupe SRS su ne samo danas, nego i ranije, bezbroj puta skretali pažnju na katastrofalno stanje u ovoj materiji. Koliko znam, navodili smo konkretne pitanje zloupotreba i gubitka velikih novčanih sredstava neplaćenim i neizmirivanjem obaveza zakupoprimaca. Država je izgubila milione evranečinjenjem. Ta sredstva bi i te kako dobro došla državi, a samim tim i lokalnim samoupravama kojima raznim uredbama Vlada, a sve pod plaštom svetske ekonomske krize, jednostavno preti bankrotstvom. Lokalne uprave koje ne ubiraju taj deo novčanih sredstava, a fale im, pogotovo u ovo vreme krize jednostavno će postati ubrzo nemoćne. Ako uzmemo da se ovim zakonom nadležnosti prenose na pokrajinu, tj. jednom čoveku, kako reče malopre moj kolega, Bojanu Pajtiću, onda se zaista pitamo …
Zahvaljujem, gospodine Škrbiću. Na član 24. amandman je podneo poslanik Zoran Mašić. Reč ima gospodin Mašić.
Cilj ovog amandmana je da se proširi osnovanost ostvarivanja prava prečeg zakupa. Pored onoga što je navedeno u članu 24, tj. 64a, pravo prečeg zakupa se može ostvariti po osnovu funkcionalnog sistema za navodnjavanje i odvodnjavanje ribnjaka, višegodišnjih zasada starijih od tri godine i funkcionalnih poljoprivrednih objekata, predlaže se da osnov za ostvarivanje prava prečeg zakupa budu i usevi sa višegodišnjim periodom eksploatacije, misleći pre svega na lucerišta i eventualno zasade hmelja, kao dugogodišnje zasade. Međutim, predlagač zakona nije prihvatio ovaj amandman sa obrazloženjem da se usevi sa višegodišnjim periodom eksploatacije ne upisuju u javne knjige evidencije nepokretnosti, pa samim tim nije moguće dokazati pravo vlasništva. Kao predlagač zakona nisam imao to u vidu. Prihvatam obrazloženje, ali sa žaljenjem samo mogu da konstatujem da se ipak neće voditi računa kod ostvarivanja prava prečeg zakupa upravo kod tih zasada, lucerka se eksploatiše pet do sedam godina, zasadi hmelja i duži niz godina, pa mislim da mogu u neravnopravan položaj doći upravo vlasnici tih zasada u odnosu na neke druge koji će po odredbama ovog zakona ostvarivati pravo prečeg zakupa, ali obzirom da nije ispunjena celina prihvatam obrazloženje predlagača.
Na član 24. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 24. amandman je podneo poslanik Milan Avramović. Da li neko želi reč? (Ne.) Izvinjavam se, gospodine Mašiću, nema ni poslanička grupa, ni vi kao ovlašćeni predstavnik nemate više vremena. Na član 24. amandman je podneo poslanikZoran Kasalović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 24. amandman je podneo poslanik Boris Aleksić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 24. amandman je podneo poslanik Božidar Delić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 24. amandman je podneo poslanik Mićo Rogović. Za reč se ne javlja niko. Na član 24. amandman je podneo narodni poslanik Željko Brestovački. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 24. amandman je podneo poslanik Zoran Antić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 25. amandman je podneo poslanik Dragan Aćimović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 26. amandman je podneo Siniša Stamenković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 26. amandman je podnela narodni poslanik Elena Božić-Talijan. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 26. amandman je podnela Jorgovanka Tabaković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 26. amandman je podneo poslanik Milorad Buha. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodin Buha.
Dame i gospodo narodni poslanici, u ime SRS podneo sam amandman na član 26. stav 2. Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Ovaj amandman nije prihvaćen, sa obrazloženjem Vlade koje ću pročitati. "Amandman se ne prihvata iz razloga što kod višegodišnjeg zakupa Republika Srbija mora imati sredstva obezbeđenja za slučaj da zakupac nakon isteka prve godine zakupa nastavi sa obradom zemljišta, a ne plati zakupninu za narednu godinu. U tom slučaju Ministarstvo raskida ugovor o zakupu i naplaćuje zakupninu iz sredstava obezbeđenja". Nažalost, u praksi, to smo mogli čuti i danas, imamo šarenilo u smislu i ugovaranja od strane lokalne samouprave i naplate zakupnine. Koliko nam je poznato, Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede raskinulo je vrlo mali broj ugovora o zakupu poljoprivrednog zemljišta, a u praksi imamo ogromna neizvršenja obaveza po osnovi zaključenih ugovora o zakupu. Štetu trpi kako republički budžet, tako i budžet lokalne samouprave i budžet AP Vojvodine. Za ovo vreme koliko mi je ostalo samo ću još naglasiti ono što je bitno u oblasti poljoprivrede. Mi smo za ovu kalendarsku godinu smanjili subvencije u Agrarnom budžetu za poljoprivredu i one su u odnosu na prošlu godinu negde za 85% niže, odnosno iskazano u novčanim sredstvima od 25 milijardi prošle godine na 13,5 milijardi ove godine. To treba da nas zabrine, treba da zabrine ovu vladu, zato što naši poljoprivredni proizvođači i naši proizvođači hrane nemaju one uslove koje imaju proizvođači u regionu…
Zahvaljujem, gospodine Buha, vreme je isteklo. Na član 26. amandman je podneo poslanik Milan Veselinović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 26. amandman je podneo poslanik Arpad Fremond. Za reč se ne javlja niko. Na član 27. amandman je podneo narodni poslanik Siniša Stamenković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 27. amandman je podneo narodni poslanik Željko Brestovački. Vlada i Odbor za poljoprivredu prihvatili su ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 27. amandman je podneo poslanik Dobrislav Prelić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 27. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoran Kasalović i Milisav Petronijević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 27. amandman je podnela poslanik Lidija Vukićević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 27. amandman je podneo poslanik Jadranko Vuković. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodin Vuković.
Gospodine Novakoviću, dame i gospodo narodni poslanici, u članu 27. stav 3. predlagač kaže: "Sredstva ostvarena od davanja u zakup poljoprivrednog zemljišta u državnoj svojini prihod su budžeta AP ako se jedinica lokalne samouprave iz stava 3. ovog člana nalazi na teritoriji autonomne pokrajine". Dakle, dame i gospodo narodni poslanici, ista je situacija kao u članu 7. stav 1. Ovde očigledno predlagač nema poverenja prema jedinici lokalne samouprave, briše lokalnu samoupravu kao da ne postoji i prebacuje dobar deo ovlašćenja na autonomne pokrajine. SRS predlaže brisanje ovog stava jer je rešenje u važećem Zakonu o poljoprivrednom zemljištu bolje od predloženog.
Na član 27. amandman je podneo narodni poslanik Arpad Fremond. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 27. amandman je podneo poslanik Slobodan Vuković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 28. amandman je podneo poslanik Jovan Damjanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 28. amandman je podnela narodni poslanik Lidija Dimitrijević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 28. amandman je podneo poslanik Momčilo Duvnjak. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodin Duvnjak.
Dame i gospodo narodni poslanici, u ime SRS, a na osnovu člana 147. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije, podnosim amandman na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Moj amandman glasi – u članu 28. stav 3. briše se. Moje obrazloženje amandmana je kratko i jasno – ovaj amandman je logičan sled prethodnih amandmana koje su podneli poslanici SRS. Ovaj zakon o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu je još jedan od loših zakona vladajuće koalicije. Ako hoćete da poboljšate ovakav zakon prihvatite amandmane narodnih poslanika SRS. Ovaj zakon, odnosno njegove izmene idu direktno na štetu poljoprivrednih proizvođača. Dolazim iz Kruševca i dobro znam šta radite sa poljoprivrednim zemljištem. Vi izuzetno kvalitetno poljoprivredno zemljište pretvarate u građevinsko, a svi dobro znamo da smo mi poljoprivredna zemlja. To će imati dalekosežne posledice. Prvo treba da uradite program zaštite poljoprivrednog zemljišta, a ne da ubeđujete seljake da prodaju kvalitetnu zemlju, i da je to u njihovom interesu, vašim prijateljima, kumovima, da bi gradili benzinske pumpe i ostale objekte.
Na član 28. amandman je podneo narodni poslanik Branimir Đokić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 29. amandman je podneo narodni poslanik Srboljub Živanović. Reč ima gospodin mr Srboljub Živanović.
Dame i gospodo poslanici, podneo sam amandman na član 29. da se briše. Opet Ministarstvo hoće da uvede novo telo koje će da upravlja, odnosno hoće da poveća broj zaposlenih. To znači da želi opet centralizaciju, odnosno opet hoće da uguši lokalne samouprave u kojima su formirane direkcije za poljoprivredu. Želim da postavim Ministarstvu nekoliko pitanja. Brzo ću to postavljati. Pitam šta je sa 780 hektara obradive površine koju je uzurpirao MK „Komerc“ vlasništvo gospodina Kostića – a to je Aerodrom Sombor? Šta je, dame i gospodo, sa Fabrikom kafilerije koja je trebalo da se izgradi u srcu Mačve, u selu Klenju, gde su najveći proizvođači povrtarstva? Dame i gospodo, šta je sa fabrikama koje je opštinama Ministarstvo za poljoprivredu dalo sertifikat da se izgrade fabrike za uništenje fizičko-hemijskog otpada? Jedna takva ista fabrika trebalo je da se uradi u Šapcu, ali zahvaljujući SRS i SPS ta fabrika se nije uradila, zbog toga što smo znali kolika je štetnost emitovanja gasova od te fabrike, ali sada će pokušati da se uradi ta fabrika u srcu Šumadije – to je u Ćupriji. Dame i gospodo, šta je sa najvažnijim procesom koji ste vi, kada ste došli na vlast posle petooktobarske revolucije, obećali seljacima – blagostanje, a to je zadrugarstvo? Obećali ste da omogućite seljacima da žive od svog rada, a u stvari vi živite od njihovog rada. Dame i gospodo, to je petooktobarska revolucija u kojoj ste vi obećali radnicima i seljacima, a uništili ste privatizacijom sve fabrike koje su sebavile proizvodnjom.
Na član 29. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Živkov. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodin Živkov.
Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman ispred SRS na član 29. Predloga zakona da se stav 2. briše. Amandman se ne prihvata, obrazloženje je Vlade – iz razloga navedenih za neprihvatanje amandmana broj 1. Znači, identičan je odgovor. Vlada se nije mnogo uputila oko čitanja amandmana koje su podneli poslanici SRS. Član 29. reguliše obrazovanje uprave za poljoprivredno zemljište, a imali smo iskustva donošenjem zakona 2006. godine formiranja komisija lokalnih samouprava za zemljište. Od mojih kolega iz SRS ste čuli koliko će sada lokalne samouprave imati manju ingerenciju nad izdavanjem u zakup zemljišta koje je državna svojina na lokalnim katastarskim opštinama. Smatram, bez obzira koje ste telo formirali, kakav ste zakon doneli – da ste naneli veliku štetu, kao što sam u prvom obrazlaganju amandmana, koji sam podneo na član 8, rekao – da je oštećen budžet Republike, budžet Pokrajine i budžet lokalnih samouprava. S obzirom da je to procentualno, kako i znate, da vas podsetim – 30% išlo je u republički budžet, 30% pokrajinski budžet, a 40% je trebalo da ostaje lokalnim samoupravama od zakupa poljoprivrednog zemljišta. Čuli ste i od kolega da određeni broj zakupaca koji su uzeli nisu ni platili zakup zemljišta, s obzirom da je i takva situacija i to je doneseno.
Vreme je isteklo, gospodine poslaniče. Na član 230 amandman je podneo poslanik Nikola Žutić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 30. amandman je podneo narodni poslanik Radiša Ilić. Izvolite, gospodine Iliću.
Dame i gospodo narodni poslanici, u ime poslaničke grupe SRS podneo sam amandman na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu, na član 30. stav 2. Amandmanom se predlaže brisanje stava 2. u Predlogu izmene i dopune ovog zakona, a to je član 80. osnovnog zakona donetog pre nekoliko godina. U tački 3) i 4) člana 80. koji se menja članom 30. pominju se opasne i štetne materije u poljoprivrednom zemljištu, kao i dozvoljene količine koje se od tih opasnih materija mogu naći u zemljištu. Gospodine ministre, ako već imate nameru i želju da zaštite poljoprivredno zemljište, pre svega od trajnog zagađenja i kontaminacije, onda ćete verovatno učiniti sve da kao ministar sprečite izgradnju postrojenja za tretman opasnog otpada usred poljoprivrednog dobra, naglašavam poljoprivrednog dobra, Dobričevo kod Ćuprije. To Dobričevo, poljoprivredno dobro, ima površinu od 750 hektara. U pitanju je postrojenje, a to vi vrlo verovatno dobro znate, koje je projektovano da godišnje tretira čak 43.000 tona opasnog otpada,među kojim se nalazi tečni cijanid, koji je poznat kao krvni otrov. Gospodine ministre, vi sigurno znate da je Skupština AP Vojvodine 2003. godine donela odluku o zabrani izgradnje upravo ovog postrojenja. Sada ga vi i Vlada Republike Srbije poturate građanima u centralnoj Srbiji, Pomoravskom okrugu. Ako je štetno za Vojvodinu, onda je štetno i za građane Ćuprije, Paraćina i centralne Srbije. Ovo upravo pokazuje pravu diskriminaciju građana Srbije.
Na član 31. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 32. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodin Jojić.
Dame i gospodo narodni poslanici, potrebno je da se izvrši revizija svih ugovora koje je potpisala Ivana Dulić-Marković i Slobodan Milosavljević, kada je u pitanju izdavanje u zakup državnog poljoprivrednog zemljišta, jer najveće nepravilnosti su upravo izvršene i učinjene u vreme njihovog ministrovanja i od strane njihovog resora kojim su oni rukovodili. Dalje, potrebno je da se objavi u javnosti – ko su zakupci državnog poljoprivrednog zemljišta; jesu li platili zakup; kada su ga platili; ako ga nisu, koliko nisu platili; da li plaćaju zateznu kamatu i da li su podnete tužbe? Mada je ministar pre neki dan izjavio da je podneto oko 200 tužbi. Da li se kreće i sa naknadom štete? Ko su kupci onog državnog poljoprivrednog zemljišta putem privatizacije? Po kojoj ceni? Ovo mora biti objavljeno u javnosti, jer su građani, individualni poljoprivredni proizvođači oštećeni i njima je onemogućeno da prvo oni imaju pravo prečeg zakupa u odnosu na druge. Drugo, trebalo je izvršiti preparcelaciju, što se pokušava i ovim predlogom zakona, ali sa zakašnjenjem. Otišle su velike površine za jeftine pare kada su u pitanju individualni poljoprivredni proizvođači i šteta koja je naneta njima. Postavljam pitanje, dame i gospodo, pored obične zemljoradnje, da li se u Srbiji može stvoriti industrija voća i povrća? Pre odgovora na ovo pitanje moramo odgovoriti - dopušta li priroda da se u Srbiji stvori industrija voća i povrća? Dopušta. Ali mi nemamo vladu koja može da organizuje proizvodnju, koja može da podstakne proizvodnju i koja može …
Pošto smo završili pretres Predloga zakona u pojedinostima, da li predstavnik predlagača dr Saša Dragin, ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, želi završnu reč? (Da.) Izvolite.
Poštovani narodni poslanici, suština izmene Zakona o zemljištu je sledeća: da se poljoprivrednicima sa lokala omogući da imaju prednost da dobiju zemljište nad onima koji dolaze u njihovu opštinu i uzimaju to zemljište. Pored toga, bitno je i da poljoprivrednici koji se bave stočarstvom na ovaj način imaju prednost u uzimanju zemljišta. Ukoliko nemate gde da proizvedete hranu za stoku, ne možete da se bavite profitabilnim stočarstvom. I treće, što je suština ovih izmena zakona, to je da se ugovori prvo plaćaju pa onda potpisuju, odnosno ne možete da potpišete ugovor ako niste platili arendu za državnu zemlju. Na takav način se sprečavaju neodgovorni pojedinci da dođu na licitaciju, izlicitiraju basnoslovne sume za neku parcelu za koju neki domaćin čovek neće da izlicitira toliko, a posle te novce ne želi da plati državi i država mora da ih tuži. Iz tog razloga smo mislili da je dobro da se unapredi ovaj zakup. Hteo bih samo da odgovorim na jedno od češće postavljanih pitanja, a to je za osnove, zašto se to sada radi u Republici, zašto se ne radi u lokalnoj samoupravi: zato što su nas lokalne samouprave zamolile da mi to radimo, jer one nemaju novac za to.
Zaključujem pretres Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Po Poslovniku, gospođa Radeta.
Gospodine Novakoviću, niste zaključili raspravu o Predlogu ovog zakona u skladu sa Poslovnikom. Nigde ne stoji da nakon ministra narodni poslanici, koji imaju potrebe, obrate se upravo na osnovu ministrovog izlaganja. Blagovremeno sam se javila, jer ministar očigledno nije razumeo ono što su govorili poslanici SRS, a verovatno nije ni zapamtio, zato što u toku rasprave o Predlogu ovog zakona ministar, zapravo, nije učestvovao u raspravi sa narodnim poslanicima, što je zaista iznenađujuće, obzirom na činjenicu da je ministar, kada smo o prethodnim zakonima raspravljali, komentarisao gotovo svaki amandman narodnog poslanika. Podsećam vas da sam mu juče, recimo, skrenula pažnju na jedan amandman koji je ukazivao da jedan član zakona nije u skladu sa Ustavom i ministar je to prihvatio, prihvatio je moje obrazloženje. Zbog čega sam se, zapravo, javila i šta ministar nije razumeo u obraćanjima poslanika SRS? Kada je reč o lokalnim samoupravama i o ovome što ste vi, gospodine ministre, rekli - šta se tu prenosi na državu Srbiju, odnosno na Vladu Republike Srbije … Gospodine ministre, molim vas, vama se obraćam. Dakle, neke nadležnosti u ovom zakonu su i dalje ostale u okviru lokalne samouprave i verovatno niste, gospodine Dragin, čuli šta sam sve u međuvremenu rekla, jer ste razgovarali sa gospodinom Novakovićem. (Predsedavajući: Gospođo Radeta, prošlo je dva minuta.) Ali nisam uspela da pitam, jer ste mi vi uzeli vreme ćaskajući sa ministrom.
To ćete pitati sutra. Povrede Poslovnika nema, osim one koju ste upravo vi sada učinili, jer na osnovu člana 144. se zaključuje pretres predloga zakona u pojedinostima, završnom rečju predlagača, odnosno ovlašćenog predstavnika predlagača zakona. Dakle, to piše i apsolutno sam siguran da vi to znate. Prema tome, ako niste zadovoljni, u danu za glasanje Skupština će odlučiti o tome da li je povređen Poslovnik kod zaključivanja rasprave o 17. tački dnevnog reda. (Vjerica Radeta: Molila bih da se u danu za glasanje glasa o povredi.) Prelazimo na 18. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O ZAŠTITI PRAVA OPLEMENjIVAČA BILjNIH SORTI (pojedinosti) Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Milan Avramović, Boris Aleksić, Dragan Aćimović, Milorad Buha, Milan Veselinović, Lidija Vukićević, Momčilo Duvnjak, Jadranko Vuković, Slobodan Vuković, Branimir Đokić, Lidija Dimitrijević, Srboljub Živanović, Dragan Živkov, Nikola Žutić, Radiša Ilić, Vladan Jeremić, Nataša Jovanović, Petar Jojić, Radica Jocić, Ljubomir Kragović, Zoran Krasić, Milorad Krstin, Tomislav Ljubenović, Vesna Marić, Dušan Marić, Momir Marković, Aleksandar Martinović, Slađan Mijaljević, Marko Milenković, Vlada Milojković, Dejan Mirović, Goran Mihajlović, Bojan Mladenović, Paja Momčilov, Mirko Munjić, Milan M. Nikolić, Zoran Popović, Sreto Perić, Dušanka Plećević, Vitomir Plužarević, Gordana Pop-Lazić, Dobrislav Prelić, Vjerica Radeta i Milovan Radovanović. Primili ste izveštaje Odbora za poljoprivredu i Zakonodavnog odbora, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 142. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 2. amandman je podneo poslanik Milan Avramović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Boris Aleksić. Da li neko želi reč? (Da.)
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, podnet je amandman na član 2, kao što je rekao predsedavajući. Predlog je da se član 2. tačka 7) alineja 2. brišu. Zbog čega? Vidimo da je ovde Vlada pokušala da petlja sa zakonodavstvom koje štiti intelektualnu svojinu i nije uradila dobar posao, jer član 7. definiše šta je to oplemenjivač, pa se u alineji 2. kaže: "poslodavac lica koje je u radnom odnosu stvorilo, otkrilo i razvilo novu sortu ili lica koje je po njegovom ovlašćenju obavilo posao, smatra se oplemenjivačem". Prvo bih želeo da vas podsetim da ste nepotrebno uvodili ovde definicije vezano za intelektualnu svojinu. Vidim da vi u obrazloženju zašto se odbija amandman navodite podatke vezane za intelektualnu svojinu. Intelektualna svojina je regulisana znatno preciznije drugim zakonima. Ovo što ste vi naveli ovde nije dovoljno. U odgovarajućim normama našeg zakonodavstva navode se tačni procenti i uslovi pod kojima neko može da bude nosilac prava intelektualne svojine. Vi se ovde ponovo pozivate na konvenciju UPOV. Reč je o Međunarodnoj uniji za zaštitu novih biljnih sorti. Govorite da je razlog donošenja ovog zakona, između ostalog, da mi pristupimo ovoj organizaciji, da pristupimo Svetskoj trgovinskoj organizaciji i da pristupimo EU. Pazite, svaki zakon koji predlažete, vi navodite da je to uslov bez koga ne možemo da pristupimo EU. Već sam naveo, još jednom ću to ponoviti, jer je informacija vama bitna, a vezana je, pre svega, za poljoprivredne proizvođače, vaša odluka - jednostrana primena SSP izbija iz džepa građana Republike Srbije, po vašim podacima, prema ministarki Dragutinović, 267 miliona evra. Ta cifra …
Zahvaljujem, gospodine Aleksiću. Pre nego što pređemo na amandman na član 3, jedno obaveštenje. Generalni sekretar RTS obaveštava generalnog sekretara Skupštine Srbije da će danas u 18,00 časova biti prekinut prenos zbog preuzetih programskih obaveza teniskog prenosa iz Rolan Garosa, a u odloženom prenosu će biti reprodukovano sve što do tada ne bude preneto. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Aćimović. Da li neko želi reč? (Ne.) (Vjerica Radeta, sa mesta: Da li smo obavešteni kada počinje odloženi prenos? Ako je moguće do šest, da građani čuju.) Ne, ali da se potrudimo i da probamo da dođemo do te informacije, pa ću vam reći. Hvala. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Buha.Da li neko želi reč? (Da.) Gospodin Buha.
Dame i gospodo narodni poslanici, u ime SRS podneo sam amandman na član 3. i predložio da se član 3. stav 1. briše. U obrazloženju Vlade stoji da se amandman ne prihvata iz razloga što se iz obrazloženja ne vide razlozi koje upućuje na neophodnost usvajanja predloženih amandmana. Smisao ovog amandmana, inače stav SRS jeste, u sledećem – predložen je ogroman broj zakonskih projekata, koji obuhvataju širu oblast u oblasti poljoprivrede i kao takvi ne mogu se sagledati, pa smo određene stvari probali i kroz brisanje da ukažemo na ogromne probleme koji žive u oblasti poljoprivrede. U prethodnom svom javljanju i obrazlaganju svog amandmana ukazao sam na ogromne probleme s kojima se suočava selo i poljoprivreda i nemar koji ide od strane vlade i Ministarstva poljoprivrede u oblasti sufinansiranja i finansiranja subvencija poljoprivredne proizvodnje. Prošla godina je, možemo reći, bila zadovoljavajuća u smislu obezbeđenja određenih finansijskih sredstava za finansiranje poljoprivrede. Dakle, 25 milijardi predstavlja negde oko 4,2 posto budžeta za prošlu godinu. Međutim, smanjenje ove svote na 13 i po milijardi, odnosno 2,4% ove godine u budžetskim sredstvima su mala sredstva, u svakom slučaju ostavićemo selo da živi samo, bez pomoći države. Postavljam pitanje Ministarstvu poljoprivrede, a i Vladi Republike Srbije - kako će preživeti naše selo sa ovako malo sredstava, kako će istrpeti naše selo?
Vreme je isteklo, molim narodne poslanike da se u smislu odredbe člana 103. drže teme koja je na dnevnom redu. Dakle, subvencije i pitanja i sve to uopšte nemaju nikakve veze sa stručnim savetom za zaštitu prava oplemenjivača biljnih sorti. Hvala unapred. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Milan Veselinović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandman je podnela narodni poslanik Lidija Vukićević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Jadranko Vuković. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodin Vuković.
Dame i gospodo narodni poslanici, u članu 5. predlagač kaže: – "Strana lica u pogledu zaštite prava oplemenjivača u Republici Srbiji imaju ista prava kao i domaća lica, ako to proizilazi iz međunarodnih ugovora koji obavezuju Republiku Srbiju". Strano lice u postupku zaštite prava oplemenjivača mora da zastupa ovlašćeni zastupnik koji ima sedište u Republici Srbiji". Dame i gospodo narodni poslanici, ovde je očigledna namera predlagača da se prava stranog lica izjednačavaju sa pravima domaćih lica. Dakle, očigledna je namera predlagača da veću zaštitu pruži stranom licu u odnosu na domaće. Srpska radikalna stranka predlaže da se član 5. stav 2. briše, jer smatra da poslovima oplemenjivača biljnih sorti u Republici Srbiji treba da se bave isključivo građani Srbije.
Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Momčilo Duvnjak. Reč ima gospodin Duvnjak.
Dame i gospodo narodni poslanici, u ime SRS, a na osnovu člana 147. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije, podnosim amandman na Predlog zakona o zaštiti prava oplemenjivača biljnih sorti. Moj amandman glasi – član 5. stav 1. briše se. Predloženi član zakona, član 5. glasi: "Strana lica u pogledu zaštite prava oplemenjivača u Republici Srbiji imaju ista prava kao i domaća lica, ako to proizilazi iz međunarodnih ugovora koji obavezuju Republiku Srbiju. Strano lice u postupku zaštite prava oplemenjivača mora da zastupa ovlašćeni zastupnik koji ima sedište u Republici Srbiji". Moje obrazloženje je kratko i jasno. SRS smatra da poslovima oplemenjivača biljnih sorti u Republici Srbiji treba da se bave isključivo građani Republike Srbije. Dame i gospodo narodni poslanici, po ovom zakonu o zaštiti prava oplemenjivača biljnih sorti se vidi da vi ne pišete ove zakone nego vam narede i napišu ovi iz EU. Oni su vam ovde u ovaj zakon ubacili da i stana lica mogu da se bave oplemenjivačima biljnih sorti. Po ovome se vidi da građani Srbije to neće ni da rade, jer ovi iz EU zajedno sa vama već imaju određene firme ili lica koja će tom oblasti da se bave. Ovde u Srbiji opet ćete imati vaše ljude, odnosno ovlašćene zastupnike, kako ste ih nazvali, koji će da zastupaju strana lica.
Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Slobodan Vuković. Da li neko želi reč? (Da.) Molim narodne poslanike iz redova SRS da se smire. Bez dobacivanja.
Utišajte tog primerka, vratite mi vreme, on sve vreme priča.
Vi ste dobili reč blagovremeno i blagovremeno ste mogli da počnete. Žao mi je.
Počeću. Dame i gospodo narodni poslanici, na osnovu člana 147. Poslovnika Narodne skupštine, podnosim amandman na Predlog zakona o zaštiti prava oplemenjivača biljnih sorti. Amandman glasi: u članu 8. stav 3. reč "ministar" zamenjuje se rečju "ministarstvo". Obrazloženje. SRS smatra da ova ovlašćenja treba da ima ministarstvo kao institucija, a ne ministar kao pojedinac. Normalno, ovaj moj amandman nije prihvaćen. Obrazloženje glasi, moram da ga pročitam zato da bi poslanicima bilo jasno šta je tu u stvari na snazi – amandman se ne prihvata iz razloga što je članom 23. stav 2. Zakona o državnoj upravi propisano da ministar predstavlja ministarstvo, donosi propise i rešava u upravnim i drugim pojedinačnim stvarima i odlučuje o drugim pitanjima iz delokruga ministarstva. Vrtimo se ceo dan ukrug. Mi uporno želimo da ministra oslobodimo tolikih obaveza. Pokušavamo da Ministarstvo prihvati kompletno, kao nešto što će da traje, ne nešto što će biti kao ministar privremeno, pa će doći drugi i on će onda odlučivati o svemu kao mali bog. Jednostavno, da Ministarstvo prihvati sva ovlašćenja, da podeli obaveze i da na neki način to bude lakše, uspešnije i to je poenta ovog našeg zalaganja da uvek ministarstvo kao institucija prihvati te obaveze, a ne ministar kao neko ko je tamo bogom dan da bude.
Zahvaljujem, gospodine Vukoviću. Reč ima narodni poslanik Zoran Bortić, kao ovlašćeni predstavnik SPS.
Poštovani predsedavajući, uvaženo predsedništvo, poštovani ministre, predstavnici ministarstva, cenjene kolege narodni poslanici, pre nego što ukažem na neka značajna pitanja vezana za ovaj set zakona, želim da izrazim zadovoljstvo što je Ministarstvo poljoprivrede prihvatilo pet amandmana koje sam predložio na Predlog zakona o stočarstvu, ali i više amandmana koja je poslanička grupa SPS-JS predložila na ovaj set zakona. Ovo je najbolji dokaz da su Ministarstvo poljoprivrede i ministar lično prišli pitanjima uređenja poljoprivrede u našoj zemlji na odgovoran način. Time su pokazali ne samo dobru volju, već i zrelost i odgovornost da u zakonsku regulativu ove oblasti uključe sve ideje i inicijative koje će doprineti da se stvori normativni ambijent za brži razvoj ove izuzetno važne grane privrede u našoj zemlji. Značajan broj amandmana koji su prihvaćeni, kao i oni koje će prihvatiti Narodna skupština, učiniće tekstove predloženih zakona preciznijim, normativno sveobuhvatnijim i sadržajnijim. Uveren sam da će ovi zakoni doprineti da se položaj poljoprivrede na nivou cele Republike podigne na mnogo veći nivo nego što je to danas. Bez ravnomernog razvoja poljoprivrede u celoj zemlji i korišćenja komparativnih prednosti svakog dela Srbije, ali i bez postavljanja poljoprivrede u celini na nivo strateške privredne grane, naša zemlja ne može izaći ni iz ekonomske krize, ni iz tranzicionog preporoda i ne može se ravnopravno uključiti u savremene tokove svetskog tržišta. Svi zakoni iz ove oblasti koje ćemo usvojiti na ovom zasedanju ove skupštine, kao i one koje treba doneti u narednom periodu, umnogome će doprineti promeni ambijenta u kome se danas nalazi poljoprivreda Srbije. Nadam se da će odgovornom i ažurnom primenom ovih zakona biti zastupljeno odumiranje srpskog sela i tajkunizacija srpske poljoprivrede, koja je nažalost već duboko zahvatila mnoge poljoprivredne grane i koja preti da uspostavi monopole u poljoprivrednoj proizvodnji i proizvođače hrane pretvori u potpune zavisnike od uspostavljenih monopola. Da bi se to sprečilo i da bi se bavljenje poljoprivredom i život na selu učinili prihvatljivim za mlade ljude, nisu dovoljni samo zakoni, ma kako oni dobri bili, potrebna je njihova konkretizacija i primena kroz uredbe, mere i odluke svih nadležnih organa, od Vlade i Ministarstva poljoprivrede, do organa lokalne samouprave. Samo na taj način možemo učiniti da naša poljoprivreda bude profitabilna i korisna za sve one koji su svoj život posvetili ovoj delatnosti. Hvala veliko.
Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Branimir Đokić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 10. amandman je podnela narodni poslanik Lidija Dimitrijević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Srboljub Živanović. Gospodin Živanović.
Dame i gospodo poslanici, podneo sam amandman na član 11. stav 2. Posle tačke 7), dodaje se tačka 8) koja glasi – mora biti prilagođeno srpskom jezičkom standardu. Šta to u stvari znači? Znači, dame i gospodo, da proizvođači određenih sorti trebalo bi da koriste imena iz srpskog jezika, a ne u stvari da koriste imena, verovatno, njima bliska tamo, da li po istom činukoji čine, a to je SAD ili EU. Ali, poznata je činjenica da je sorta bilja u biljnoj proizvodnji, pa prema tome i voćarstvu, osnov za rentabilnu proizvodnju. Ako je sorta slaborodna ili nema odgovarajući kvalitet plodova, ili ako je osetljiva prema biotičkim i abiotičkim činiocima, i nema pogodno vreme zrenja prema lokalitetu u kome se gaji, onda ni najbolja primena agromera neće uticati na povećanje rentabilnosti njenog gajenja. Stoga rad na selekciji i oplemenjivanju voćnjaka od davnina je bio prisutan i verovatno će biti još veoma dugo vremena. Sorte voćarstva su bile intenzivirane još u drevna vremena. One su došle još iz doba Heraklita pre 400 godina, a ovde kod nas u Srbiju je doneo Aleksandar veliki, car makedonski, on je preneo šljivu i jabuku. Intenzivan rad na selekciji i oplemenjivanju voćnjaka počinje još pre 250 godina. Od tada pa do današnjih dana, prema gruboj proceni, nauka je registrovala oko 80.000 raznih voćnih sorti, od toga jabuka i jagoda oko 200.000…
Zahvaljujem, gospodine Živanoviću. Na član 11. amandman je podneo poslanik Momčilo Duvnjak. Da li neko želi reč? (Da.) Gospodin Duvnjak.
Dame i gospodo narodni poslanici, u ime SRS, a na osnovu člana 147. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije, podnosim amandman na Predlog zakona o zaštiti prava oplemenjivača biljnih sorti. Moj amandman glasi: U članu 11. stav 5. reč " ministar" zamenjuje se rečju "ministarstvo". Predloženi zakon, član 11. glasi: Ministar propisuje biljne vrste koje se smatraju međusobno bliskim. Moje obrazloženje ovog amandmana je kratko i jasno. SRS smatra da ova ovlašćenja treba da ima Ministarstvo kao institucija, a ne ministar kao pojedinac. Dame i gospodo narodni poslanici, mi u SRS smatramo, a sigurno je i bolje da resorno ministarstvo propisuje biljne vrste, a ne ministar kao pojedinac. Sigurno je jedno, da je ovde u pitanju vrlo bitna oblast, kao što je oplemenjivanje biljnih sorti i dakompetentni ljudi, tim stručnjaka propisuju biljne vrste, a ne samo ministar kao pojedinac. Kada ćete jednom, gospodo iz vladajuće koalicije, shvatiti da ministri nisu ti koji mogu sve, koji znaju sve i koji o svemu odlučuju. Da li ste se nekada zapitali ko su ti ljudi, čime su se bavili pre nego što su postali ministri. Zato nam je i ovakva država, kada imamo ovakve ministre koji sve znaju i sve umeju.
Gospodine Nikoliću, ni kao predsednik poslaničke grupe, ni kao grupa nemate vremena. Da li po nekom drugom osnovu želite reč? Izvolite.
Ovde je povređeno dostojanstvo Narodne skupštine.
Izvinite, pogrešio sam nešto, molim da se prijavite još jedanput, budite ljubazni.
Ovde je diskusijom jednog od prethodnika povređeno dostojanstvo Narodne skupštine. Naime, Aleksandar veliki nije doneo šljivu u Srbiju. U narodnim pesmama pretkosovskog, kosovskog i posle kosovskog ciklusa pominje se da Srbipiju isključivo rujno vino. Istina je da su Turci doneli šljivu krajem 18. veka, kada je filoksera uništila zasade vinove loze u Srbiji i kada je trebalo naplaćivati poreze, a nije imalo od čega. Onda su Turci doneli šljivu, koju su do tada prodavali samo u malim bočicama kao lek raji, onda kada je to bilo najpotrebnije. Čisto zbog istine, prvi put se rakija u srpskim narodnim pesmama spominje u pesmi "Početak bune protiv dahija".
[[Poslanici SRS žele repliku.]] Nije spomenut, nije uvređen, ništa nije bilo. Nemate pravo na repliku. Idemo dalje. (Dragan Todorović: Po Poslovniku.) Na član 15. amandman je podneo poslanik Dragan Živkov. Po Poslovniku, gospodin Todorović.
Gospodine Novakoviću, stvarno ne znam zbog čega dolazite u ovu situaciju potpuno nepotrebno. Već smo se dogovorili, na neki način, da bi to vaše slobodno uverenje trebalo smanjiti na najmanju moguću meru. Ako je neko izašao i svojim izlaganjem direktno pominjao ili se obraćao vezano za izlaganje prethodnog govornika, ima pravo na repliku. Ne treba vam to, iovako će ovaj zakon samo danas doći na dnevni red. Mislim da je bilo korektno da pustite da Srboljub Živanović dobije pravo da replicira. Zašto se stavljate na jednu stranu, potpuno nepotrebno, meni nije jasno.
Ne stavljam se ni na jednu stranu. Meni je ovo više ličilo na jedan istorijski osvrt i kosovski ciklus. Ali, ajde, gospodine Živanoviću, dobićete reč, pa da čujemo i vas.
Dame i gospodo, verovatno da se prethodni govornik iz nepostojeće političke stranke razume u rakiju, ali ne u sorte. Ipak ću odgovoriti na pitanje stručno, prof. dr Arsen Stančetić i dr Milojko Ranković sa Instituta Čačak su ovo obrazložili, pročitaću vam. Smatra se da je šljiva požegača najstarija voćna sorta, ponikla na Kavkazu, odakle je Aleksandar Veliki, car makedonski, preneo prvo u Grčku, a potom na Balkan 333 godine pre naše ere. Takođe se kao vrlo stare sorte pominju i jabuka i šljiva, zelena krupna renkloda, za koju postoje pisani podaci da se nalazi u proizvodnji od pre 2000. godina. Dame i gospodo, ovo je knjiga, pogledajte, ako laže koza ne laže rog. Prema tome, dotični gospodin se ne razume u šljivu, ali se verovatno razume u rakiju, i verovatno da l' nije pod dejstvom alkohola.
Voleo bih da malo više pričamo o oplemenjivačima bilja, a manje o rakiji, jer je taj zakon prošao. Gospodin Tomislav Nikolić, izvolite.
Samo da prethodniku kažem da nisam govorio o tome kada je šljiva došla na Balkan, nego kada je došla u Srbiju. Pošto je on u prethodnom izlaganju rekao da je ona u Srbiju došla i da je u Srbiju doneo Aleksandar Veliki, što apsolutno nije tačno, a Balkan je odrednica za poluostrvo na kome se nalazimo. Srbima nije bila dozvoljena upotreba šljive. Kome to da pričam? Trebalo je da u prethodnoj diskusiji citirate čije to navode citirate gospodine Živanoviću, da ne ispadne da ste vi to pisali, pošto ste skloni da citirate druge, a da ne kažete da je to citat. Tačno je da su neki na Balkanu znali za šljivu madžarku, kasnije nazvanu požegača, znali i za crvenjaču, ali sigurno je to da su Srbi dobili pravo na korišćenje šljive krajem 18. veka, kao i na zelenu boju, što nisu imali pravo da je koriste.
Srboljub Živanović, izvolite.
Dame i gospodo, pitam se, možda pojedinci ne znaju istoriju, ali gde se Srbija nalazi, možda se Srbija za njih nalazi u Americi, EU, ali ona se nalazi na Balkanu. Dame i gospodo, ovo je delikatno pitanje i sigurno oplemenjivači biljaka i voćaka, jedno je od najznačajnijih pitanje koje je trebalo ovo ministarstvo i ovaj zakon da obrađuje.
Potpuno je jasno da svi u ovoj sali tačno znaju šta je na dnevnom redu. Više sumnjam u novinare izvan sale da li znaju šta je na dnevnom redu. Zahvaljujem na ovako živahnoj raspravi. Na član 15. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Živkov, koji dobija reč.
Podneo sam amandman na član 15. ovog zakona. U članu 15. stav 4. reč – ministar zamenjuje se rečju – ministarstvo. S obzirom da je već par govornika SRS, koji su podneli pre mene amandman, obrazlagali suštinu zamene imena – ministar i ministarstvo, želeo bih samo da napomenem da je Vlada odgovorila da ne prihvata amandman zbog obrazloženja koje je i u amandmanu broj 9. Zbog građana Srbije, pročitao bih obrazloženje Vlade: amandman se ne prihvata iz razloga što je članom 23. stav 2. Zakona o državnoj upravi propisano da ministar predstavlja ministarstvo, donosi propise i rešenja u upravnim i drugim pojedinačnim stvarima i odlučuje o drugim pitanjima iz delokruga ministarstva. Dame i gospodo narodni poslanici, ne čudi me što je obrazloženje ovakvo kakvo je dato, s obzirom da se radi o drugom zakonu. Mislim da bi ministar trebalo da se zameni rečju – ministarstvo iz razloga što ostaje u zakonu da je ministar imao toliko pravo da određuje čak i pojedine zakone koji će kasnije, verovatno zamenom vlasti ili drugog ministra, morati da se menja.
Vreme je isteklo. Zahvaljujem, gospodine Živkov. Na član 16. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Žutić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 17. amandman je podneo poslanik Radiša Ilić. Reč ima gospodin Ilić.
Dame i gospodo narodni poslanici, u ime SRS podneo sam amandman na član 17. Predloga zakona o zaštiti prava oplemenjivača biljnih sorti, tako što se u članu 17. stav 4. menja, i reč – ministar se zamenjuje rečju – ministarstvo. Član 17. ovog zakona se bavi procedurom za upis zahteva za dodeljivanje prava oplemenjivača i predloženog imena sorte u registar zahteva. Naravno, Vlada Republike Srbije i nadležno ministarstvo su odbili ovaj amandman, a obrazloženje je sledeće – amandman se ne prihvata iz razloga što je članom 23. stav 2. Zakona o državnoj upravi propisano da ministar predstavlja ministarstvo, donosi propise i rešenja o upravnim i drugim pojedinačnim stvarima i odlučuje o drugim pitanjima iz delokruga ministarstva. Osnovne zamerke zbog kojih smo intervenisali amandmanom su što smatramo da određene poslove treba da radi ministarstvo, uključujući izdavanje rešenja. To se vidi u prvom i trećem stavu upravo ovog člana, gde ministarstvo u prvom stavu utvrđuje da li su uredni zahtevi za dodeljivanje prava oplemenjivača i upisuje ime sortu u registar zahteva. U trećem stavu ministarstvo ima obavezu da od oplemenjivača zatraži da predloži drugo ime sorte u roku od mesec dana. Shodno tome, ako sve te radnje obavlja ministarstvo, onda bi bilo logično da ministarstvo rešenjem odbija predlog za ime sorte ako se utvrdi da je predloženo ime u suprotnosti sa odredbama člana 11. ovog zakona.
Na član 17. amandman je podneo narodni poslanik Vladan Jeremić. Da li neko želi reč? (Da.)
Gospodine Novakoviću, dame i gospodo narodni poslanici, i ovaj moj amandman je jedan u nizu, da tako kažem, identičnih amandmana. U članu 17. stav 7. Predloga zakona o zaštiti prava oplemenjivača biljnih sorti amandmanom, koji sam podneo ispred poslaničke grupe SRS, predviđeno je, odnosno zatraženo da se reč – ministar zameni rečju – ministarstvo. Javnost koja prati skupštinsku raspravu o setu ovih zakona iz oblasti poljoprivrede može da zaključi da se radi o amandmanu kojim se izražava jedan principijelni stav SRS, pre svega, o potrebi jačanja institucije, u ovom slučaju Ministarstva poljoprivrede, a ne personalno oličenje, dato u liku i delu ministra. Zašto je ovo po našem mišljenju suštinski važno? Iz jednostavnog razloga što su ministri, uz dužno poštovanje, ipak stranački kadrovi, sa znatno više partijskog negoli nekog praktičnog iskustva. Ministarstvo je pak skup stručnjaka iz svih oblasti koje pokriva poljoprivreda, a za koju inače volite da kažete da je strateška grana razvoja, ali ne činite ništa da položaj srpskog agrara poboljšate, čak naprotiv, merama koje se preduzimaju čini se da se urušava nešto što bi moglo da bude pokretač privrede uopšte. Ako se ne varam, neki od sličnih amandmana ste prihvatili, tak da predlažem da pokažete još malo dobre volje i prihvatite naše viđenje predloženog zakonskog rešenja u ovom segmentu, jer i sami neki parametri kao što su adresa, prebivalište, ime sorte i slično, zaista je apsurdno da se ministar obavezuje da propisuje bližu sadržinu i način vođenja registra zahteva, kao što je u ovom segmentu. Mislim da je znatno prihvatljivije da taj posao radi ministarstvo koje jeste nadležno za tako nešto.
Na član 17. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 19. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima gospodin Jojić.
Dame i gospodo, gospodine ministre, ako ste prihvatili jedan amandman vezano za sličan amandman koji se odnosi, na to da se u zakonu mora i treba primeniti definicija i izraziti ministarstvo a ne ministar, u tom slučaju, po logici stvari, svi amandmani koji se ubuduće kroz sva ministarstva i kroz sve zakone provlače, to mora biti presedan, i to je, što bi se reklo u rimskom pravu, i u kontinentalnom i u anglosaksonskom, res iudicata, to je već jedna činjenica koja je dokazana i kao takva treba da bude primenjena, ne može da se razlikuje, a to je i regulisano Ustavom. Dame i gospodo, malo bih se osvrnuo da iskažem nekoliko rečenica koje je govorio nekada naš veliki naučnik Mihajlo Pupin. Ako mi dozvolite citiraću – Jugoslavija je zemljoradnička država, ali ta činjenica treba da nađe mnogo jačega izraza u nastavi osnovnih škola u Jugoslaviji negoli je danas našla. Trebalo bi, po mome mišljenju, dodati posle svršetka obične nastave u tim školama još i nastavu u poljoprivredi, a naročito u njenu oblast kao što je voće i povrće. Ta nastava bi trebalo da bude što praktičnija tj. ispunjena eksperimentalnim demonstracijama. Nastava pomoću knjiga i običnih školskih predavanja ne privlači učenika ni izdaleka onoliko koliko ga privlače praktične demonstracije. Npr, kada se učenik poučava kako da sadi voćke, kako da ih neguje, onda učitelj treba da vrši tu nastavu u vrtu, gde učenik ima priliku da odmah svojih rukama vrši poslove o kojima učitelj govori. Takva nastava…
Zahvaljujem, gospodine Jojiću, vreme je isteklo. Na član 19. amandman je podnela poslanik Radica Jocić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 20. amandman je podneo poslanik Ljubomir Kragović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 21. amandman je podneo poslanik Zoran Krasić. Da li neko želi reč? (Da.) Izvolite, gospodine Krasiću.
Ovo je jedan u nizu amandmana koji prati ovu dijalektiku ministar-ministarstvo. Na ovom članu 21, gotovo kroz svaki od ovih nekoliko stavova, naročito u stavu 3, vidi se da predlagač zakona, pre svega mislim na one koji su dali uputstvo kako da se napiše, ne na Ministarstvo poljoprivrede, nego na Sekretarijat i druge organe, ovde se pravi svojevrsna zamena teza. Na ovaj način predlagač nam pokazuje da ne zna šta je delokrug, šta je nadležnost, ne zna šta je državni organ, šta je službeno lice u državnom organu. To se sve stavi u isti koš i onda ispadne svojevrsna papazjanija. Ministar potpisuje zaključak o odbacivanju, stranka se obraća ministarstvu, ministarstvo sprovodi postupak i iz ovih nekoliko primera se vidi da je u pitanju svojevrsna zabuna. Znači, državni organ je ministarstvo, organ je državne uprave, ima svoju nadležnost, ono postupa, a ko će biti ovlašćeno službeno lice u državnom organu propisuje se drugim zakonima. Na ovaj način se ne dira u ono što je izvorno pravo ministra, kao inokosnog službenog lica, koji stoji na čelu državnog organa. Već dve i po godine se stvara jedan manir gde treba da se imenuje državni organ i to stereotipno, na način kako je to desetinama godinama bilo u našem pravnom sistemu – ministarstvo nadležno, pa se navodi za koje poslove. Sada se pribegava tome da se, bukvalno rečeno, individualno određuje službeno lice u organu na bazi materijalnih zakona. Ne, to nije materija ovih zakona, to je materija potpuno drugih zakona.
Na član 22. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Ljubenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 22. amandman je podnela poslanik Vesna Marić. Da li neko želi reč? (Da.) Gospođa Marić.
Dame i gospodo narodni poslanici, na Predlog zakona o zaštiti prava oplemenjivača biljnih sorti u ime SRS podnela sam amandman na član 22. stav 9, gde se reč "ministar" zamenjuje rečju "ministarstvo". Mi iz SRS uporno insistiramo na ovakvoj vrsti amandmana jer se pre svega zalažemo za poštovanje Ustava, a Ustav je, kao što je poznato, donet na referendumu i većina političkih stranaka je jasno definisala da Vlada, a ne pojedinac, vodi politiku ove zemlje. U tom smislu SRS smatra da ovlašćenja treba da ima ministarstvo kao institucija, a ne ministar kao pojedinac. Dakle, Ustav kao najviši pravni akt nije samo formalno slovo na papiru, već osnov pravnog sistema svake zemlje, a samim tim i zakona iz oblasti poljoprivrede, o kojima danas raspravljamo i na koje smo podneli veliki broj amandmana. Prema tom istom Ustavu Srbije, država je dužna da štiti svoje građane i njihova ljudska prava. Koliko znamo, dr Vojislav Šešelj je građanin Srbije kome se već sedam godina brutalno krše ljudska prava, a naša Vlada ne reaguje. Da li ta ista Vlada misli da je dr Vojislav Šešelj možda građanin neke druge zemlje ili samo sledi rečenicu izgovorenu Karli del Ponte – vodite ga i ne vraćajte ga.
Na član 22. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Krstin. Reč ima gospodin Krstin.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, podneo sam amandman na član 22. stav 1, gde se reč "ministar" zamenjuje rečju "ministarstvo". Član 22. stav 1. glasi ovako: "Na osnovu rezultata ispitivanja i predloga Stručnog saveta ministar donosi rešenje o dodeljivanju prava oplemenjivača ili odbijanju zahteva za dodeljivanje prava oplemenjivača, u roku od 30 dana od dana davanja predloga od strane Stručnog saveta". Smatram, ministre, da ste vi stvarno dosta opterećeni i evo uspeli ste da preko Vlade progurate ovih 15 zakona o poljoprivredi. Ali, ako biste mogli samo da me pogledate, molim vas ispred individualnih poljoprivrednih proizvođača, pošto je pred nama žetva prvo stočnog ječma, a zatim pšenice, da obavite razgovor sa skladištarima, sa mlinarima, da ne dozvolite da bude manja cena pšenice od prošle godine. Takođe vas molim, ispred individualnih poljoprivrednih proizvođača, da obavite razgovor sa Unijom uljara, da ne dozvolite da cena suncokreta ne bude manja od prošle godine. Rod pšenice je, na osnovu svih pokazatelja, prepolovljen. Znak pitanja je kako će biti sa suncokretom.
Na član 26. amandman je podneo narodni poslanik Dušan Marić. Reč ima gospodin Marić.
Dame i gospodo podneo sam amandman na član 26. stav 6, kojim predlažem da se reč "ministar" zameni rečju "ministarstvo". Ovaj amandman je posledica sasvim logičnog, u Ustavu Republike Srbije utemeljenog stava SRS, da je institucija ministarstva iznad institucije ministra. Inače, mislim da je građanima Srbije, a među njima i kod šest hiljada radnika iz Velike Plane, koje su stranke sada vladajuće koalicije izbacile sa njihovih radnih mesta na ulicu, večeras pao kamen sa srca. Kad čuju da sada raspravljamo o tako važnom zakonu kakav je Predlog zakona o zaštiti prava oplemenjivača biljnih sorti, a raspravljali smo o Predlogu zakona o zaštiti životinja, kod njih će nestati i zadnji trag sumnje u obećanu evropsku budućnost. Kad usvojite ovaj zakon biće im lakše i bez onih obećanih 200 hiljada radnih mjesta, i bez onih "Fijatovih" obećanih 700 miliona evra, i bez Dinkićevih hiljadu evra besplatnih akcija i bez šengenskih viza. Mislim da će se posebno obradovati onih 500 hiljada građana Srbije koji, po zvaničnim statističkim podacima, zahvaljujući ovoj vlasti i rezultatima rada ove vlasti, žive ispod granice siromaštva, praktično nemaju šta da jedu. Kad čuju da smo zaštitili pravo oplemenjivača biljnih sorti, da smo zaštitili prava životinja, mislim da će kod njih nastupiti takvo oduševljenje da će oni u njemu zaboraviti na svoju glad.
Na član 29. amandman je podneo narodni poslanik Momir Marković. Izvolite, gospodine Markoviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, evo smo danas bar dvadesetak puta ukazali i ministru, i predsedavajućim, i poslanicima i građanima Srbije na jednu nakaradnu rečenicu iz člana 23. Zakona o državnoj upravi, koja opterećuje sve zakone koji su od tog trenutka do današnjeg dana doneseni. Radi se o tome – šta je ministar, šta je ministarstvo, ko zastupa, ko šta radi. Sada ne bih više o tome, s obzirom da se dosta toga pričalo. Nešto ću drugo, baš na član 29, koji reguliše pitanje registra prenesenih prava. Kaže: "Registar prenesenih prava oplemenjivača naročito sadrži: 1) ime i prezime, odnosno naziv i adresu, odnosno sedište nosioca prava oplemenjivača; 2) ime i prezime, odnosno naziv i adresu, odnosno sedište lica na koje se prenosi pravo oplemenjivača; 3) broj i datum ugovora kojim se prenosi pravo oplemenjivača; 4) ime sorte i biljnu vrstu". Onda u drugom pasusu kaže: "Ministar propisuje bližu sadržinu i način vođenja Registra..." Ovamo registar sadrži ovo, a šta je to bliža sadržina od imena, prezimena, vrste, sorte, datuma kada je ugovor potpisan, broja ugovora, šta je to što treba ministar dalje da propiše? Još jedna stvar koja se i u ovom, a i u mnogim drugim zakonima pojavljuje, to je obavezno ili član 2. ili član 3, u ovom slučaju je član 2 – pojedini izrazi upotrebljeni u ovom zakonu imaju sledeće značenje. Onda idete dalje, lice jeste fizičko ili pravno lice. Kakvo to treće lice može da bude ako nije fizičko ili nije pravno? Drugo, domaće lice je lice koje ima prebivalište, odnosno sedište u Republici Srbiji, a strano lice jeste lice koje ima prebivalište, odnosno sedište izvan teritorije RS.
Na član 30. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Reč ima gospodin Martinović.
Dame i gospodo narodni poslanici, evo ponovo se susrećemo sa upotrebom pogrešne terminologije. Sad može da se postavi jedno hipotetičko pitanje – zamislite šta bi se desilo, ko bi u ministarstvu doneo neki propis ili neki pojedinačni akt u slučaju da ministar zbog nekih objektivnih razloga nije u mogućnosti da to učini? Ako bismo sledili logiku ove vlade, kao predlagača ovog zakona, onda bismo morali da sačekamo da se izabere novi ministar, pa da onda ministar u ime ministarstva donese neki opšti li pojedinačni akt. Ali, ako ministar obuhvata celokupnu nadležnost jednog ministarstva i sve poslove koje ministarstvo vrši, onda se postavlja pitanje – šta će ministru državni sekretar, negde ih ima dva, negde kao u Dinkićevom ministarstvu 13, šta će vam pomoćnici ministara, šta će vam čitav činovnički aparat, kojiu stvari ministru i te kako pomaže prilikom donošenja opštih i pojedinačnih akata? Naravno da opšte i pojedinačne akte treba da donese ministarstvo. Zakon o državnoj upravi u članu 23. samo precizira ko je taj u okviru ministarstva ko donosi opšte i pojedinačne pravne akte, ali ministar nikada ne istupa u svoje lično ime i nikada akti koje on potpisuje nisu njegovi lični akti, nego se vezuju za određeno ministarstvo. Kada bi to bili lični akti ministra, onda bi to značilo da svaki akt mora nanovo da se donese kada se promeni ministar. Zamislite šta bi bilo sa pravnim sistemom ne samo Srbije, nego bilo koje druge države na svetu, kada bi opšti i pojedinačni pravni akti imali rok važenja na ono vreme na koje je ministar izabran na tu funkciju, pa čim prestane funkcija jednog ministra, onda moramo ponovo da donosimo sve propise koje je doneo prethodni ministar.
Na član 31. amandman je podneo narodni poslanik Slađan Mijaljević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 31. amandman je podneo narodni poslanik Marko Milenković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 34. amandman je podneo narodni poslanik Vlada Milojković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 34. amandman je podneo narodni poslanik Dejan Mirović. Reč ima gospodin Mirović.
Dame i gospodo, amandman je podnet na član 34. Predloga zakona i svrha ovog amandmana je ukazivanje na potrebu poštovanja Ustava kao najvišeg pravnog akta. Kao što su već istakli moji prethodnici u ovoj diskusiji iz SRS i u ovoj novoj utopiji EU pravo i poljoprivreda su dve najvažnije oblasti. Na primer, 2002. godine preko 50% budžeta EU se trošilo na poljoprivredu, daleko iza su bila strukturalna politika sa 35% i interne političke oblasti sa 6%. S druge strane, najveći deo zakonodavstva EU, oko 40%, upravo se odnosi na poljoprivredu. Takođe, Bela knjiga koja se bavi pripremama zemalja centralne i istočne Evrope propisuje čak oko hiljadu mera. Kada uzmemo u obzir da tzv. Briselsko pravo ili Aki komuniter ima preko 100 hiljada stranica jasna je povezanost između poljoprivrede i prava na koje insistiramo upravo u ovom amandmanu. Mi iz SRS ne idealizujemo EU, kao što to neki rade, naprotiv smatramo da u realnosti ona favorizuje poljoprivrede zemalja iz zapadne Evrope, a istovremeno primenjuje dvostruke i štetne standarde kada se radi o istočnoj Evropi. To proizlazi iz činjenica da do 2013. godine nove članice EU iz istočne Evrope neće moći da imaju subvencije jednake onima koje se već primenjuju u zapadnoj Evropi.
Na član 34. amandman je podneo narodni poslanik Goran Mihajlović. Reč ne traži niko. Na član 37. amandman je podneo narodni poslanik Bojan Mladenović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 37. amandman je podneo poslanik Paja Momčilov. Reč ima gospodin dr Momčilov.
Poštovani narodni poslanici, poštovani predsedavajući, kao i predstavnici moji iz SRS, evo i ja podnosim sličan amandman. Naime, u članu 37. stav 2. reč "ministra" po nama treba zameniti rečju "ministarstva". Neću da ulazim u obrazloženja koja su moje kolege do sada dale, pogotovo ne bih ponavljao visokostručna mišljenja pravnika koji su obrazlagali ovu problematiku i šta nas nagoni da na ovakav način insistiramo kroz čitavu raspravu da se izvrši ova promena. Interesantno je da vodimo razgovor gluvih ovde, da je ovde jedna velika ekipa predstavnika Vlade, ne znam zbog čega sedi ovde, doduše, sad se zabavljaju ćaskajući, dobro su raspoloženi, bliži se kraju rasprava, a nema odgovora nama. Kada gledate naše ministre, srpska Vlada, smem da kažem par karakteristika, imate ljude opšte prakse koji ministri mogu biti za svaku oblast. Imate četiri lekara i onda bi vi mislili da se tamo leči, da je potrebno mnogo lečiti i da je zdravlje dobro našeg naroda. Nije. Ministri su dalje poslušnici svojih partija i ima onih koji su miljenici nekih ambasada. Ako je korupcija rak rana ovog društva, ako vi nagomilate prava jednom čoveku i činite ga moćnim, time otvarate i front za korupciju. Mislimo da apsolutno i zbog toga treba ovo da se izmeni i da se na taj način reguliše na pravilniji i bolji način ova materija. Da ne govorimo o nestručnosti izvesnih ministara i nekompetentnosti, čak i kada su iz oblasti za koju su zaduženi, što je dodatni motiv da se ovo usvoji.
Na član 38. amandman je podneo narodni poslanik Mirko Munjić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 38. amandman je podneo narodni poslanik Milan Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 47. amandman je podneo poslanik Zoran Popović. Da li neko želi reč? (Da) Gospodin Popović.
Dame i gospodo narodni poslanici, na osnovu člana 147. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije, podneo sam amandman na član 47. Zakona o zaštiti prava oplemenjivača biljnih sorti koji glasi: U članu 47. u stavu 1. reč ministru, zamenjuje se rečju ministarstvu. Na svaki u setu zakona o poljoprivredi mi smo podneli amandmane kojim se reč "ministar" zamenjuje rečju "ministarstvo" iz prostog razloga što ministarstvo podrazumeva celokupnu instituciju i kao resor preuzima odgovornost za svoj rad. Mišljenja sam da ministar sam ne može da preuzme odgovornost i da se jedini pita i da sam odlučuje o svemu, jer kada bi on sam, kako se predlaže u zakonu, preuzeo odgovornost za donošenje odluka u svom resoru, to bi bilo pogubno za građane Srbije, jer znamo da su svi ministri partijski ljudi i da moraju slušati svoje partijske šefove. SRS je protiv ovakvih predloga, a navešću vam očiti primer kada jedan čovek odlučuje o svemu. To je Bojan Pajtić, pokrajinski premijer, koji raspolaže velikim budžetom, sredstvima Pokrajine i sam odlučuje o korišćenju novčanih sredstava iz raznih fondova Pokrajine. Tu je očiti primer samovolje jednog čoveka, a pokrajinska sredstva uglavnom budu usmerena na opštine gde je DS na vlasti. Ovaj primer koji sam naveo je očigledno kako ne treba davati veliko ovlašćenje jednom čoveku. Iz tih razloga sam podneo ovakav amandman, gde se u članu 47. zakona o zaštiti prava oplemenjivača biljnih sorti reč – ministar, zamenjuje rečju – ministarstvo.
Na član 47. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 47. amandman je podnela narodni poslanik Dušanka Plećević. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 48. amandman je podneo narodni poslanik Vitomir Plužarević. Da li neko želi reč? (Da) Gospodin Plužarević, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, podneli smo amandman na član 48. stav 1, gde predlažemo da se u kaznenim odredbama smanje kaznene odredbe na iznos od 200 do dva miliona. Rasponi u vašim komentarima da to bude od 300 do tri miliona, a najmanja mera je po svim kriterijumima od 10 do tri miliona. U tim korelacijama je i moj amandman, odnosno to je realan komentar predloga. Vi kažete u obrazloženju – smanjene kazne mogle bi dovesti do veće zloupotrebe zaštićenih sorti, a ja odgovaram – mi smo već zloupotrebili sve oplemenjivače u Srbiji. Reći ću vam da smo mi u državi Srbiji uništili sve naše rasadnike i institute koji su se bavili ovim poslovima. Imali smo veliki broj individualnih poljoprivrednih proizvođača koji su proizvodili sadni materijal, uz asistenciju sa tim profesorima i doktorima sa instituta, i ta naša roba, odnosno ti naši proizvodi, bili su priznati i na svetskoj pijaci, odnosno navešću samo jedno mesto koje mi je ostalo u sećanju, to je Velika Drenova, gde su iz Velike Drenove odlazili milioni komada vinove loze. To je sve išlo za Rusiju. U našoj zemlji je delovalo 20 instituta i selekcionih kuća, ali uvek su se u te naše institute uvlačili raznorazni žbirovi, to su naši ljudi govorili – žbirovi, a danas vi savremeni…
Hvala, gospodine Plužareviću. Na član 48. amandman je podnela poslanik Gordana Pop-Lazić. Izvolite, gospođo Pop-Lazić.
Poštovane kolege narodni poslanici, podnela sam amandman na član 48. koji se tiče kaznene politike i volela bih da kažem da je to kaznena politika, ali nažalost nije, jer naši ministri nisu štedljivi ni u čemu, pa ni u propisivanju novčanih kazni. Ono što sve vreme kada je kaznena politika u pitanju SRS zastupa, jeste da raspon tih kazni ne može da bude ovako veliki, kako je predviđen i Predlogom ovog zakona. Privredni prestup od 300 hiljada do tri miliona dinara, prevedite to u evre, tri hiljade i 10 hiljada evra je ogromna razlika. I jedno i drugo je mnogo, ali obzirom da se štiti jedan vid intelektualne svojine, ne mislim da kazna treba da bude mala, ali ne treba ostaviti sudu da odlučuje da li će to biti 3.000 evra ili 10.000 evra. Ovde mislim da se napravio jedan propust u tački 2, gde se sankcioniše za privredni prestup nešto što je uradilo fizičko lice, što je nemoguće. Ako pogledate član 14. stav 1, primetićete da se potkrala verovatno gruba greška. Moj amandman konkretno se odnosi na odgovornost odgovornog lica i na kaznu koja je propisana u iznosu od 50.000 do 200.000 dinara i tražim da ona bude od 25.000 do 100.000 dinara, jer i 100.000 dinara je misaona imenica, pa čak i za ova odgovorna lica, mislim da nemaju tolika primanja na tim radnim mestima gde se nalaze. Uostalom, pitajte bilo koga u Srbiji šta je to 100.000 dinara, pa i nas narodne poslanike, mnogima će oči da se rašire. Gubimo mi malo predstavu o tome gde živimo i od koliko para živimo kada propisujemo ove kazne. Ne znam na osnovu čijih primanja i mogućnosti i privrednih subjekata i fizičkih lica propisujemo kazne, ali ovo su neke cifre sa toliko nula od kojih se većini građana zavrti u glavi.
Na član 49. amandman je podneo narodni poslanik Dobrislav Prelić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 49. amandman je podnela poslanik Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima gospođa Radeta.
Član 49. Predloga ovog zakona odnosi se na kaznu za odgovorno lice za prekršaj, ako na zahtev nadležnog organa ne isporuči potrebnu količinu reproduktivnog materijala koja je potrebna za korišćenje obavezne licence. Kao i u prethodnom članu, predložili smo da se kazne koje su predviđene u Predlogu zakona smanje. Predloženo je, naime, da najniža kazna bude 10, a najviša 50.000 dinara za ovaj prekršaj, a naš predlog je da to bude najniži iznos pet, a najviši 25.000 dinara. Ovde je interesantno obrazloženje Vlade Republike Srbije, pretpostavljam i gospodina Dragina, zbog čega nije prihvaćen amandman. Kažete – amandman se ne prihvata iz razloga što su novčane kazne za prekršaj odgovornog lica u pravnom licu u ovom članu odmerene u skladu sa zakonskim rasponom koji je propisan Zakonom o prekršajima, prema kojem najmanja mera novčane kazne koja se može propisati za odgovorno lice iznosi 500 dinara, a najveća 50.000 dinara. Predloženo smanjenje propisanih kazni moglo bi dovesti do veće zloupotrebe zaštićenih sorti na štetu prava oplemenjivača, kojima bi se time mogla naneti velika ekonomska šteta. Vaše obrazloženje, gospodine ministre, ne odgovara činjeničnom stanju, jer ovo što ste sami naveli da je raspon kazni u Zakonu o prekršajima od 500 do 50.000 dinara je takođe sadržano u našem amandmanu. Vi ne morate da prihvatite amandman, ali je bilo korektno da kažete – mi zavlačimo građanima ruku u džep u svakom momentu, mi punimo budžet i kaznama i doprinosima, sve na štetu građana, a u korist Vlade Republike Srbije.
Na član 50. amandman je podneo narodni poslanik Milovan Radovanović. Da li neko želi reč? (Da.) Za reč se javio gospodin Siniša Stamenković, ovlašćeni predstavnik PUPS. Izvolite.
Dame i gospodo, gospodine Novakoviću, gospodine ministre, u ime svih članova Odbora za poljoprivredu Narodne skupštine Republike Srbije zahvaljujem narodnim poslanicima na predanom, temeljitom i vrlo odgovornom učešću u višednevnom radu Skupštine Republike Srbije na donošenju 15 baznih zakona iz oblasti agrara. Posebno se zahvaljujem svim stručnim službama Skupštine Srbije, zatim sekretaru Odbora gospođi Zečević i saradnicima na pripremi preko 1.300 amandmana za razmatranje i njihovo usvajanje. Zahvaljujem se ministru poljoprivrede i njegovim saradnicima na uspešno obavljenom ogromnom poslu na zaokruženju pravno-tehničkog agrarnog okvira. Izražavam veliku nadu da će ovaj posao poslanika i Ministarstva poslužiti poljoprivrednim proizvođačima i radnicima u prehrambenoj industriji da lakše savladaju težak položaj naše poljoprivrede. Još jednom hvala.
Zahvaljujem. Pošto smo završili pretres Predloga zakona u pojedinostima, da li predstavnik predlagača ministar dr Saša Dragin, ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede želi završnu reč? (Da.)
Dame i gospodo, poštovani narodni poslanici, želeo bih samo da iskoristim ovu priliku da vam se zahvalim na strpljenju, pažnji i na konstruktivnom radu u diskusiji vezano za predloge zakona iz oblasti poljoprivrede. Ono što bih hteo da napomenem, iskreno mislim da smo svi ovde iz jednog jedinog razloga, a to je da radimo u interesu poljoprivrednog proizvođača u Srbiji i nadamo se da će u implementacijama ovih zakona, o kojima smo ovih dana raspravljali, doći do značajnog poboljšanja stanja domaćeg agrara. Ono što bih izvukao kao najbitnije pojedinosti, to je da će kroz izmene Zakona o zemljištu biti omogućeno poljoprivrednicima sa lokala da imaju prednost pri uzimanju zemljišta, da će stočarima biti omogućeno da imaju prednost pri zauzimanju državnog zemljišta i da će prestati licitacija basnoslovnih suma, koje odgovorni poljoprivrednici ne žele da prate, jer oni uvek i plate ono zemljište koje uzmu od države u zakup. Pored toga, pomenuo bih i zakon o poljoprivredi, koji će omogućiti da se formira tzv. trezor poljoprivrednika ili Uprava za agrarna plaćanja, koji je agencija bez koje ne mogu da se dobiju sredstva iz evropskih fondova, iz fondova za razvoj sela, iz kojih možemo da očekuje između 50 i 60 miliona evra na godišnjem nivou. Ono što je takođe bitno da pomenemo, da će Zakon o javnim skladištima omogućiti poljoprivrednicima da prestanu da se zadužuju na osnovu svoje imovine, već na osnovu svog proizvoda, odnosno da neće morati da prodaju svoj proizvod odmah po berbi ili po žetvi, već će moći da ga čuvaju u javnim skladištima do onog trenutka kada cena bude odgovarajuća za njih, a u međuvremenu će moći, na osnovu tog istog proizvoda, da se bankarski zaduže i da na takav način krenu u sledeću proizvodnju. U ovom ekonomskom trenutku je veliki izazov voditi Ministarstvo poljoprivrede i verujte mi da ni meni ni mojim saradnicima nije lako to da radimo sada. Trudimo se da sa postojećim resursima, kako novčanim, tako i ljudskim, uradimo najviše što je moguće. Nadam se da shvatate koliko je veliki pomak napravljen time što smo predstavili 15 zakona, ako se uzme u obzir da je u proteklih devet godina svega pet zakona iz ove oblasti videlo skupštinske klupe. Još jednom bih želeo da se zahvalim vama na pažnji, na razumevanju, kao i mojim saradnicima, i svim zaposlenim u Skupštini, ali posebno predsedniku Odbora za poljoprivredu, gospodinu Mašiću, odnosno njegovom zameniku, i svim članovima Odbora za poljoprivredu, koji zaista rade besprekorno. Hvala vam još jednom u ime Ministarstva poljoprivrede. Hvala lepo.
Lepo. Zaključujem pretres Predloga zakona o zaštiti prava oplemenjivača biljnih sorti u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Ovim bismo završili današnji rad. Nastavljamo sutra, u četvrtak, 28. maja, u 10.00 sati Predlogom zakona o izmenama i dopunama Zakona o spoljnim poslovima. Odmorite se i prijatno.