Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo sa radom. Pošto je Narodna skupština završila raspravu o svim tačkama dnevnog reda sednice, saglasno članu 87. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine određujem četvrtak, 31. oktobar 2013. godine, sa početkom u 11.25 časova kao Dan za glasanje o tačkama dnevnog reda Prve sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2013. godini. Pre nego što pređemo na odlučivanje o tačkama dnevnog reda sednice, potrebno je da utvrdimo kvorum. Saglasno članu 88. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, kvorum za rad Narodne skupštine u Danu za glasanje postoji ako je na sednici Narodne skupštine prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutan 131 narodni poslanik, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da postoje uslovi za odlučivanje. Prelazimo na odlučivanje. Prva tačka dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O LEGALIZACIJI OBJEKATA Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o legalizaciji objekata, u načelu. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 125, protiv – 40, uzdržanih – jedan, nije glasalo 15, od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Podsećam vas da su sastavni deo Predloga zakona postali amandmani narodnih poslanika: Neđe Jovanovića na član 7; Katarine Rakić na čl. 8, 24, 26. i 36; Suzane Spasojević na čl. 13. i 20; zajedno Bojana Kostreša, Đorđa Stojšića, Olene Papuge, Karolja Čizika i Dragana Andrića na čl. 13. i 16; Suzane Grubješić na čl. 13. i 16; u istovetnom tekstu, Suzane Spasojević i zajedno Slobodana Jeremića, Slobodana Veličkovića i Ljubice Milošević na čl. 15. i 16; zajedno Aleksandra Senića, Borislava Stefanovića, prof. dr Janka Veselinovića, Gordane Čomić, mr Božidara Đelića, Srđana Milivojevića, Radoslava Milovanovića, Jovane Mehandžić, Jovane Joksimović i Branke Karavidić kojim se dodaje novi član 18a i na čl. 21. i 22; zajedno Suzane Spasojević i Dejana Radenkovića na član 28; Jelene Travar Miljević na čl. 19. i 31. i amandman Odbora za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije na član 32. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Narodni poslanik Olgica Batić podnela je amandman na naziv predloga zakona. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 176 od ukupno prisutnih 183 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – jedan, nije glasalo 175 od ukupno prisutnih 184 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dušan Petrović, Sanja Čeković, Miodrag Đidić, Milovan Marković i Nebojša Zelenović. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 179 od ukupno prisutnih 184 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 26, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutnih 184 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Senić, Borislav Stefanović, prof. dr Janko Veselinović, Gordana Čomić, mr Božidar Đelić, Srđan Milivojević, Radoslav Milovanović, Jovana Mehandžić, Jovana Joksimović i Branka Karavidić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 26, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutnih 186 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Radmila Gerov, Nataša Mićić i Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 27, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 186 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – dva, uzdržanih – jedan, nije glasalo 178 od ukupno prisutnih 186 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Donka Banović. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 17, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 170 od ukupno prisutnih 187 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Radmila Gerov, Kenan Hajdarević i Bojan Đurić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 29, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutnih 187 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Senić, Borislav Stefanović, prof. dr Janko Veselinović, Gordana Čomić, mr Božidar Đelić, Srđan Milivojević, Radoslav Milovanović, Jovana Mehandžić, Jovana Joksimović i Branka Karavidić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 31, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 156 od ukupno prisutnih 187 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman, sa ispravkom, podnela je narodni poslanik Milica Vojić Marković. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 176 od ukupno prisutnih 187 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Saša Dujović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 176 od ukupno prisutnih 186 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dušan Petrović, Sanja Čeković, Miodrag Đidić, Milovan Marković i Nebojša Zelenović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala – 182 od ukupno prisutnih 187 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman, sa ispravkama, zajedno su podneli narodni poslanici Milica Radović, Miroslav Petković, Milan Lapčević, Aleksandar Pejčić i Bojana Božanić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 177 od ukupno prisutnih 188 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dušica Morčev i Gorica Gajić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 179 od ukupno prisutnih 188 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Suzana Spasojević i Dejan Radenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 27, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao – 161 od ukupno prisutnih 188 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Olgica Batić i zajedno Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 177 od ukupno prisutnih 188 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dušan Petrović, Sanja Čeković, Miodrag Đidić, Milovan Marković i Nebojša Zelenović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 184 od ukupno prisutnih 188 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasao – 181 od ukupno prisutnih 187 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 29, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 157 od ukupno prisutnih 186 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podnela narodni poslanik Suzana Grubješić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 183 od ukupno prisutnih 187 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Suzana Spasojević i Dejan Radenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 138, protiv – 27, uzdržanih – nema, nije glasalo – 23 od ukupno prisutnih 188 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Slobodan Jeremić, Slobodan Veličković i Ljubica Milošević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 22, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 164 od ukupno prisutnih 186 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Srđan Šajn. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 184 od ukupno prisutnih 185 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici prof. dr Janko Veselinović, Borislav Stefanović, Gordana Čomić, mr Božidar Đelić, Aleksandar Senić, Srđan Milivojević, Radoslav Milovanović, Jovana Mehandžić, Jovana Joksimović i Branka Karavidić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 30, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 155 od ukupno prisutnih 185 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Saša Dujović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 178 od ukupno prisutnih 185 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 179 od ukupno prisutna 184 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 180 od ukupno prisutna 184 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dušan Petrović, Sanja Čeković, Miodrag Đidić, Milovan Marković i Nebojša Zelenović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 186 od ukupno prisutnih 186 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Senić, Borislav Stefanović, prof. dr Janko Veselinović, Gordana Čomić, mr Božidar Đelić, Srđan Milivojević, Radoslav Milovanović, Jovana Mehandžić, Jovana Joksimović i Branka Karavidić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 24, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 161 od ukupno prisutnih 185 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Radović, Miroslav Petković, Milan Lapčević, Aleksandar Pejčić i Bojana Božanić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za –osam, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 179 od ukupno prisutnih 187 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 26, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 161 od ukupno prisutnih 187 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Olgica Batić, Suzana Grubješić, zajedno Dušan Petrović, Sanja Čeković, Miodrag Đidić, Milovan Marković i Nebojša Zelenović i zajedno Aleksandar Senić, Borislav Stefanović, prof. dr Janko Veselinović, Gordana Čomić, mr Božidar Đelić, Srđan Milivojević, Radoslav Milovanović, Jovana Mehandžić, Jovana Joksimović i Branka Karavidić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 32, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 154 od ukupno prisutnih 186 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Suzana Spasojević i Dejan Radenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman, sa ispravkom. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 124, protiv – 13, uzdržanih nema, nije glasalo 49 od ukupno prisutnih 186 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 33, protiv – jedan, uzdržanih nema, nije glasalo 151 od ukupno prisutnih 185 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Suzana Grubješić podnela je amandman kojim se poslečlana 8. dodaje novi član 8a. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 185 od ukupno prisutnih 186 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Olgica Batić, zajedno Dušan Petrović, Sanja Čeković, Miodrag Đidić, Milovan Marković i Nebojša Zelenović i zajedno Aleksandar Senić, Borislav Stefanović, prof. dr Janko Veselinović, Gordana Čomić, mr Božidar Đelić, Srđan Milivojević, Radoslav Milovanović, Jovana Mehandžić, Jovana Joksimović i Branka Karavidić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 33, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 153 od ukupno prisutnih 186 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam da je za glasalo 27 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 179 od ukupno prisutnih 187 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 20, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 167 od ukupno prisutnih 187 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – jedan, uzdržanih nema, nije glasalo 179 od ukupno prisutnih 186 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 180 od ukupno prisutnih 186 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik Neđo Jovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 184 od ukupno prisutnih 186 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 25, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 161 od ukupno prisutnih 186 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12 amandman su zajedno podneli grupa od 10poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam; za - 29 , protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo157 od ukupno prisutnih 186 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12 amandman je podneo narodni poslanik Saša Dujović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam; za - niko , protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo185 od ukupno prisutnih 185 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman su zajedno podnelinarodni poslanici Bojan Kostreš, Đorđe Stojšić, Olena Papuga, Karolj Čizik i Dragan Andrić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam; za - 29 , protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 156 od ukupno prisutnih 185 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman je podneo narodni poslanik Olgica Batić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam; za - troje , protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 182 od ukupno prisutnih 185 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13 amandman su zajedno podneli narodni poslanici Slobodan Jeremić, Slobodan Veličković i Ljubica Milošević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam; za - 31 , protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 155 od ukupno prisutnih 186 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman je podneo narodni poslanik Milica Vojić Marković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam; za - 10 , protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 174 od ukupno prisutnih 184 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam; za - 22 , protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo162 od ukupno prisutnih 184 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman sa ispravkom zajedno su podneli narodni poslanici Milica Radović, Miroslav Petković, Milan Lapčević, Aleksandar Pejčić i Bojana Božanić. Stavljam na glasanje ovaj amandman sa ispravkom. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam; za - devet , protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo176 od ukupno prisutnih 185 narodnih poslanika. Konstatujem da narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman sa ispravkom podneo je narodni poslanik Neđo Jovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman sa ispravkom. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam; za - 11 , protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 173 od ukupno prisutnih 184 narodna poslanika. Konstatujem da narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam; za - šest , protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo178 od ukupno prisutnih 184 narodna poslanika. Konstatujem da narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Molim narodne poslanike koji nisu u sali da se njihove kartice izvade, pošto postoje primedbe vezane za kvorum. Molim vas da ne bismo bili u prilici da se vanredno utvrđuje kvorum, da se kartice onih poslanike koji nisu u sali izvade iz poslaničkih jedinica, a oni koji su u sali, molim vas da to učine, pošto se ne mogu žaliti na povredu kvoruma ako nemaju karticu ubačenu u sistem. Ne mogu da vodim razgovor sa nekim ko pravno nije u sali. To je i poslovnička obaveza. Molim narodne poslanike da ubace svoje elektronske identifikacione kartice radi utvrđivanja kvoruma. Konstatujem da postoji kvorum za dalji rad. Na član 14. amandman je podneo narodni poslanik Neđo Jovanović. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 25, protiv – dvoje, uzdržanih – nema, nije glasalo 144 od ukupno prisutnih 171 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 21 protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 155 od ukupno prisutnih 176 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – dvoje, uzdržanih – nema, nije glasalo 169 od ukupno prisutnih 176 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 26, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 151 od ukupno prisutnih 177 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Radović, Miroslav Petković, Milan Lapčević, Aleksandar Pejčić i Bojana Božanić. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 169 od ukupno prisutnih 178 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandman je podneo narodni poslanik Neđo Jovanović. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 22, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 156 od ukupno prisutnih 178 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 174 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandman, sa ispravkom, supodneli narodni poslanici Milica Radović, Miroslav Petković, Milan Lapčević, Aleksandar Pejčić i Bojana Božanić. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 167 od ukupno prisutnih 180 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman, sa ispravkom. Na član 16. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 172 od ukupno prisutnih 180 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandman je podneo narodni poslanik Saša Dujović. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 19, protiv – dvoje, uzdržanih – nema, nije glasalo 162 od ukupno prisutnih 181 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandman, sa ispravkom, je podneo narodni poslanik Neđo Jovanović. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 18, protiv – niko, uzdržanih – jedan, nije glasalo 162 od ukupno prisutnih 181 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 176 od ukupno prisutnih 182 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 20, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 163 od ukupno prisutnih 183 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Stavljam na glasanje amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 178 od ukupno prisutnih 183 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. amandman je podneo narodni poslanik Neđo Jovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 21, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala – 163 od ukupno prisutna 184 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pre nego što nastavimo rad, dozvolite mi da u vaše i svoje ime pozdravim učenike Prve beogradske gimnazije, koji trenutno prate današnju sednicu sa galerije velike sale. Na član 18. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 23, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao – 161 od ukupno prisutna 184 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 19. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 179 od ukupno prisutna 184 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 19. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 22, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala – 162 od ukupno prisutna 184 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 19. amandman je podneo narodni poslanik Neđo Jovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao – 181 od ukupno prisutna 184 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 19. amandman je zajedno podnelo 10 narodnih poslanika Demokratske stranke. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 27, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 158 od ukupno prisutnih 185 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 19. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Radović, Miroslav Petković, Milan Lapčević, Aleksandar Pejčić i Bojana Božanić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 176 od ukupno prisutnih 185 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 20. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo – 176 od ukupno prisutnih 185 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 20. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Radović, Miroslav Petković, Milan Lapčević, Aleksandar Pejčić i Bojana Božanić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 177 od ukupno prisutna 184 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 20. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 24, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 160 od ukupno prisutna 184 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 20. amandman je zajedno podnelo 10 narodnih poslanika Demokratske stranke. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 25, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 159 od ukupno prisutna 184 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 21. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo – 176 od ukupno prisutna 184 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 21. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 19, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 166 od ukupno prisutnih 185 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 21. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dušan Petrović, Sanja Čeković, Miodrag Đidić, Milovan Marković i Nebojša Zelenović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala – 182 od ukupno prisutnih 185 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 21. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zoltan Pek, Balint Pastor, Laslo Varga i Arpad Fremond. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 178 od ukupno prisutnih 185 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 21. amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Milica Radović, Miroslav Petković, Milan Lapčević, Aleksandar Pejčić i Bojana Božanić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 176 od ukupno prisutna 184 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 21. amandman je podnela narodni poslanik Suzana Grubješić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 18, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo – 165 od ukupno prisutna 183 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 21. amandman je podneo narodni poslanik Neđo Jovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 168 od ukupno prisutna 183 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Suzana Grubješić podnela je amandman kojim predlaže da se posle člana 21. doda novi član 21a. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 177, od ukupno prisutna 182 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 22. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 169, od ukupno prisutna 182 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 22. amandman je podneo narodni poslanik Neđo Jovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 20, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160, od ukupno prisutnih 180 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 22. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 23, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157, od ukupno prisutnih 180 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 22. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Radović, Miroslav Petković, Milan Lapčević, Aleksandar Pejčić i Bojana Božanić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasao 171, od ukupno prisutnih 180 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 23. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 173, od ukupno prisutnih 178 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 23. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 171, od ukupno prisutnih 178 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 23. amandman je podneo narodni poslanik Neđo Jovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 18, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160, od ukupno prisutnih 178 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 24. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 171, od ukupno prisutnih 178 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Dozvolite mi, pre nego što nastavimo rad, da u vaše i svoje ime pozdravim članice Udruženja „Budimo zajedno“. Ovo je udruženje obolelih i lečenih žena od raka dojke koje su došle u ime svih žena obolelih od ovog teškog oboljenja. Molim vas da na ovaj način Narodna skupština podrži borbu protiv raka dojke. Na član 24. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 162, od ukupno prisutnih 177 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 24. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Radović, Miroslav Petković, Milan Lapčević, Aleksandar Pejčić i Bojana Božanić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 171, od ukupno prisutnih 178 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 24. amandman je podneo narodni poslanik Neđo Jovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 166, od ukupno prisutna 173 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Suzana Grubješić podnela je amandman kojim predlaže da se posle člana 24. doda novi član 24a. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 167, od ukupno prisutnog 171 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 25. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Olgica Batić i zajedno Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160, od ukupno prisutnog 171 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 25. amandman je podneo narodni poslanik Neđo Jovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 161, od ukupno prisutnog 171 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 26. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 165 od ukupno prisutnih 171 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 26. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 18, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 152 od ukupno prisutnih 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 27. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 165 od ukupno prisutnih 171 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 28. amandmane u istovetnom tekstu podnele su narodni poslanici Olgica Batić i Suzana Grubješić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 164 od ukupno prisutnih 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 28. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović i Milica Vojić Marković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 165 od ukupno prisutnih 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 29. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 166 od ukupno prisutnih 172 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 29. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović i Milica Vojić Marković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 169 od ukupno prisutnih 172 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 30. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 165 od ukupno prisutnih 172 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 30. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dušan Petrović, Sanja Čeković, Miodrag Đidić, Milovan Marković i Nebojša Zelenović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 169 od ukupno prisutnih 174 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 31. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 168 od ukupno prisutnih 173 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 31. amandmane su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Radmila Gerov, Kenan Hajdarević i Bojan Đurić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 17, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutnih 174 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 31. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić Marković i Donka Banović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 166 od ukupno prisutnih 173 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 31. amandman je zajedno podnela grupa od 10 poslanika poslaničke grupe DS. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 20, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 156 od ukupno prisutnih 176 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 32. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Olgica Batić i zajedno Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 164 od ukupno prisutnih 176 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 32. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Slobodan Veličković, Ljubica Milošević i Slobodan Jeremić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 162 od ukupno prisutnih 176 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 32. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dušan Petrović, Sanja Čeković, Miodrag Đidić, Milovan Marković i Nebojša Zelenović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 172 od ukupno prisutnih 176 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 32. amandman sa ispravkom su zajedno podneli narodni poslanici Suzana Spasojević i Dejan Radenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 29, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 147 od ukupno prisutnih 176 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 32. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Srđan Milivojević i Ivan Jovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 172 od ukupno prisutnih 176 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Srđan Šajn podneo je amandman kojim se predlaže da se posle člana 32. doda novi član 32a. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – troje, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 173 od ukupno prisutnih 176 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 33. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Olgica Batić i Suzana Spasojević. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 17, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 176 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 33. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutnih 176 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 34. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Olgica Batić i zajedno Milica Radović, Miroslav Petković, Milan Lapčević, Aleksandar Pejčić i Bojana Božanić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 163 od ukupno prisutnih 175 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 34. amandman je podnela narodni poslanik Suzana Grubješić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 173 od ukupno prisutnih 173 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 34. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Slobodan Veličković, Ljubica Milošević i Slobodan Jeremić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 29, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 144 od ukupno prisutnih 173 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 34. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 20, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 153 od ukupno prisutnih 173 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 34. amandman je podnela narodni poslanik Suzana Spasojević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 119, protiv – četvoro, uzdržanih – nema, nije glasalo 50 od ukupno prisutnih 173 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupštinaprihvatila ovaj amandman. Na član 34. amandmane su zajedno podneli narodni poslanici prof. dr Janko Veselinović, Borislav Stefanović, Gordana Čomić, mr Božidar Đelić, Aleksandar Senić, Srđan Milivojević, Radoslav Milovanović, Jovana Mehanidžić, Jovana Joksimović i Branka Karavidić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 22, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 150 od ukupno prisutnih 173 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Poštovani narodni poslanici, pre nego što nastavimo rad, dozvolite mi da u vaše i u svoje ime pozdravim studente Fakulteta političkih nauka, koji trenutno prate deo današnje sednice sa galerije Velike sale. Neke od kolega su konstatovale da izgleda da raste popularnost Narodne skupštine danas. Na član 34. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dušica Morčev i Gorica Gajić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 166 od ukupno prisutnih 172 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 35. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – troje, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 169 od ukupno prisutnih 172 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 35. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devetoro, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 163 od ukupno prisutnih 173 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 35. amandman sa ispravkom zajedno su podneli narodni poslanici Milica Radović, Miroslav Petković, Milan Lapčević, Aleksandar Pejčić i Bojana Božanić. Stavljam na glasanje ovaj amandman, sa ispravkom. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 165 od ukupno prisutna 172 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 36. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 162 od ukupno prisutna 172 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 36. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Radović, Miroslav Petković, Milan Lapčević, Aleksandar Pejčić i Bojana Božanić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 166 od ukupno prisutna 173 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 38. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 17, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 156 od ukupno prisutna 173 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na članove 38. i 39. amandman sa ispravkom zajedno su podneli narodni poslanici Bojan Kostreš, Đorđe Stojšić, Olena Papuga, Karolj Čizik i Dragan Andrić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutna 172 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 39. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 26, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146 od ukupno prisutna 172 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 39. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Suzana Spasojević i Dejan Radenković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 163 od ukupno prisutna 172 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Neđo Jovanović podneo je amandman kojim predlaže da se posle člana 39. doda novi član 39a. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutna 171 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 40. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 21, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 150 od ukupno prisutna 171 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 121, protiv – 28, uzdržanih – nema, nije glasalo 22 od ukupno prisutna 171 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština posebno odlučila da postoje naročito opravdani razlozi za stupanje zakona na snagu u roku kraćem od osam dana od dana njegovog objavljivanja. Poštovani narodni poslanici, dobio sam obaveštenje od službe Narodne skupštine da je usvajanjem amandmana narodnih poslanika Suzane Spasojević i Dejana Radenkovića na članove 5, 8. i 34. Predloga zakona, nastupila situacija iz člana 165. Poslovnika Narodne skupštine, odnosno da je usled usvajanja tih amandmana nastala potreba da nadležni odbor podnese nove amandmane kojima se vrši usaglašavanje usvojenih amandmana sa tekstom Predloga zakona. Zbog toga određujem pauzu u trajanju od deset minuta i molim da se odmah sastane Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije i Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo i podnesu potrebne amandmane, odnosno izveštaje. Sa radom nastavljamo u 13,10 časova. [[Posle pauze]] Dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo sa radom. Pre nego što nastavimo sa odlučivanjem, potrebno je da utvrdimo kvorum. Molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 126 narodnih poslanika, odnosno da postoje uslovi za odlučivanje. Na osnovu člana 165. Poslovnika Narodne skupštine, Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije podneo je amandman na član 32. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 126, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 11 od ukupno prisutnih 137 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na osnovu člana 165. Poslovnika Narodne skupštine, Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije podneo je amandman na član 39. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 126, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 23 od ukupno prisutnih 149 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. S obzirom da smo završili odlučivanje o amandmanima, sada pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o legalizaciji objekata, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 123, protiv – 24, uzdržanih nema, nije glasalo 11 od ukupno prisutnih 158 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o legalizaciji objekata. Druga tačka dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O POSREDOVANjU U PROMETU I ZAKUPU NEPOKRETNOSTI Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o posredovanju u prometu i zakupu nepokretnosti, u načelu. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 129, protiv – 16, uzdržanih nema, nije glasalo 14 od ukupno prisutnih 159 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, pre prelaska na odlučivanje o amandmanima, podsećam vas da su sastavni deo Predloga zakona postali amandmani: na član 7. koji su zajedno podnele narodni poslanici Donka Banović i Milica Vojić Marković i na član 7. koji su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 155 od ukupno prisutnih 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Milica Vojić Marković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 153 od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Donka Banović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 155 od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman su zajedno podnele narodni poslanici Donka Banović i Milica Vojić Marković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutna 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman su zajedno podnele narodni poslanici Donka Banović i Milica Vojić Marković. Predstavnik predlagača je na sednici Narodne skupštine prihvatio amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 127, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 37 od ukupno prisutna 164 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dejan Mihajlov, Donka Banović i Jovan Palalić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 156 od ukupno prisutna 164 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dejan Mihajlov, Donka Banović i Jovan Palalić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutna 164 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dejan Mihajlov, Donka Banović i Jovan Palalić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - osam, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 156 od ukupno prisutnih 164 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović i Milica Vojić Marković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 11, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 153 od ukupno prisutnih 164 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 20. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Slobodan Jeremić, Slobodan Veličković i Ljubica Milošević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 17, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 148 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 20. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 16, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 150 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Amandman kojim se posle člana 26. dodaju naslov i novi član 26a, zajedno su podneli narodni poslanici Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 10, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 156 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 32. amandman sa ispravkama zajedno su podneli narodni poslanici Dejan Mihajlov, Donka Banović i Jovan Palalić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 11, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 155 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 34. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 10, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 156 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o posredovanju u prometu i zakupu nepokretnosti, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 129, protiv - 20, uzdržanih – nema, nije glasalo 17 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o posredovanju u prometu i zakupu nepokretnosti. Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima o 3. tački dnevnog reda, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o posredovanju o izvozu i uvozu robe dvostruke namene, u načelu. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 126, protiv - 11, uzdržanih – nema, nije glasalo 29 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu. Podsećam vas da su sastavni deo Predloga zakona postali amandmani narodnih poslanika: Donke Banović na član 2, Dubravke Filipovski i Zlate Đerić na članove 3, 8. i 19. i Donke Banović i Milice Vojić Marković na član 14. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Milica Vojić Marković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - osam, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović i Milica Vojić Marković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 12, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 154 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović i Milica Vojić Marković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - sedam, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović i Milica Vojić Marković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 10, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 155 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović i Milica Vojić Marković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - sedam, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podnela narodni poslanik Milica Vojić Marković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - sedam, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podnela narodni poslanik Donka Banović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 10, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 155 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman je podnela narodni poslanik Donka Banović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - sedam, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman je podnela narodni poslanik Milica Vojić Marković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - sedam, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandman je podneo narodni poslanik Jovan Palalić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 156 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandman je podneo narodni poslanik Jovan Palalić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović i Milica Vojić Marković. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 155 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 24. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović i Milica Vojić Marković. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 26. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Zlata Đerić i Dubravka Filipovski. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 27. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović i Milica Vojić Marković. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 29. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović i Milica Vojić Marković. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 156 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 31. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović i Milica Vojić Marković. Predsednik predlagača je na sednici Narodne skupštine, u toku pretresa u pojedinostima, prihvatio amandman. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 132, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 33 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izvozu i uvozu robe dvostruke namene, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 124, protiv – sedam, uzdržanih – nema, nije glasalo 34 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izvozu i uvozu robe dvostruke namene. Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O ELEKTRONSKOJ TRGOVINI Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskoj trgovini, u načelu. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 126, protiv – sedam, uzdržanih – nema, nije glasao 31 od ukupno prisutnih 164 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu. Podsećam vas da je sastavni deo Predloga zakona postao amandman Vlade na član 11. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dušica Morčev i Milan Lapčević. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutnih 164 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Gorica Gajić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutnih 164 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Gorica Gajić, Dušica Morčev i Milan Lapčević. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutnih 164 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević. Predstavnik predlagača dr Rasim Ljajić, potpredsednik Vlade i ministar spoljne i unutrašnje trgovine i telekomunikacija, u toku pretresa u pojedinostima, prihvatio je amandman. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 136, protiv – niko, uzdržan – jedan, nije glasalo 27 od ukupno prisutnih 164 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskoj trgovini, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 129, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 34 od ukupno prisutnih 164 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskoj trgovini. Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O ZAŠTITI KONKURENCIJE Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaštiti konkurencije, u načelu. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 130, protiv – dvoje, uzdržanih – nema, nisu glasala 33 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Pre prelaska na odlučivanje o amandmanima, podsećam vas da su sastavni deo Predloga zakona postali amandmani na član 2. koji su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević, na član 3. koji je podneo narodni poslanik Zoran Babić i na član 22. koji je podnela grupa od 65 narodnih poslanika Poslaničke grupe SNS. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman su zajedno podnele narodni poslanici Gorica Gajić i Dušica Morčev. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutnih 164 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Milan Lapčević. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 156 od ukupno prisutnih 163 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Gorica Gajić, Dušica Morčev i Milan Lapčević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 156 od ukupno prisutnih 163 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 155 od ukupno prisutnih 164 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Srđan Milivojević, Borislav Stefanović, prof. dr Janko Veselinović, Gordana Čomić, mr Božidar Đelić, Aleksandar Senić, Radoslav Milovanović, Jovana Mehandžić, Jovana Joksimović, Branka Karavidić i Ivan Jovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 154 od ukupno prisutnih 164 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman Na član 8. amandman su, u istovetnom tekstu, podneli narodni poslanici: zajedno Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević i zajedno Milica Vojić Marković i Donka Banović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao – 148 od ukupno prisutnih 164 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman su zajedno podnele narodni poslanici Milica Vojić Marković i Donka Banović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 157 od ukupno prisutnih 164 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Gorica Gajić, Dušica Morčev i Milan Lapčević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 157 od ukupno prisutnih 164 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Srđan Milivojević, Borislav Stefanović, prof. dr Janko Veselinović, Gordana Čomić, mr Božidar Đelić, Aleksandar Senić, Radoslav Milovanović, Jovana Mehandžić, Jovana Joksimović, Branka Karavidić i Ivan Jovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 158 od ukupno prisutnih 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Gorica Gajić, Dušica Morčev i Milan Lapčević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 160 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandman su zajedno podnele narodni poslanici Milica Vojić Marković i Donka Banović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 162 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 159 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Gorica Gajić, Dušica Morčev i Milan Lapčević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 160 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 20. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Gorica Gajić, Dušica Morčev i Milan Lapčević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao – 161 od ukupno prisutnih 168 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 21. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Srđan Milivojević, Borislav Stefanović, prof. dr Janko Veselinović, Gordana Čomić, mr Božidar Đelić, Aleksandar Senić, Radoslav Milovanović, Jovana Mehandžić, Jovana Joksimović, Branka Karavidić i Ivan Jovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 160 od ukupno prisutnih 168 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 21. amandman su zajedno podnele narodni poslanici Milica Vojić Marković i Donka Banović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 160 od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 22. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 155 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 22. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Gorica Gajić, Dušica Morčev i Milan Lapčević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 159 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaštiti konkurencije, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 127, protiv – devet, uzdržanih – nema, nije glasalo – 30 od ukupno prisutnih 166 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaštiti konkurencije. Pošto sada prelazimo na odlučivanje o predlozima zakona o potvrđivanju međunarodnih sporazuma (tačke 6, 7, 8, 9, 10, 11. i 12. dnevnog reda) podsećam vas da, na osnovu člana 105. stav 3. tačka 6. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuju zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora, većinom glasova svih narodnih poslanika. S obzirom da na navedene predloge zakona nisu podneti amandmani, saglasno članu 106. stav 3. Poslovnika, Narodna skupština će o ovim predlozima zakona glasati samo u celini. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Azerbejdžan o saradnji u oblasti informacionih i komunikacionih tehnologija, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 138, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 22 od ukupno prisutnih 160 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Kraljevine Maroko o uzajamnom podsticanju i zaštiti ulaganja, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 153, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – devet od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Kraljevine Maroko o osnivanju mešovite komisije za trgovinu i ekonomsko i naučno-tehničku saradnju, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 145, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 17, od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Konvencije o zaštiti dece i saradnji u oblasti međunarodnog usvojenja, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 150, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 12, od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Konvencije Saveta Evrope o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u porodici, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 159, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo pet, od ukupno prisutna 164 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o socijalnoj sigurnosti između Republike Srbije i Kanade, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 148, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 14, od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Velikog Vojvodstva Luksemburg o socijalnoj sigurnosti, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 147, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 15, od ukupno prisutna 162 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Pošto sada prelazimo na odlučivanje o predlozima odluka o izboru nosilaca pravosudnih funkcija, podsećam vas da, na osnovu člana 105. stav 2. tačke 12. i 13. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o izboru nosilaca pravosudnih funkcija većinom glasova svih narodnih poslanika. Prelazimo na odlučivanje o predlozima odluka o izboru nosilaca pravosudnih funkcija, u celini. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru predsednika Vrhovnog kasacionog suda, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 129, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 30, od ukupno prisutna 159 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog odluke. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru predsednika Upravnog suda, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 129, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 27, od ukupno prisutna 156 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog odluke. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru predsednika Privrednog apelacionog suda, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 129, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 27, od ukupno prisutna 156 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog odluke. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru predsednika Višeg prekršajnog suda, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 129, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 27, od ukupno prisutna 156 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog odluke. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru predsednika Apelacionog suda u Beogradu, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 128, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 28, od ukupno prisutna 156 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog odluke. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru predsednika Apelacionog suda u Nišu, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 129, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 27, od ukupno prisutna 156 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog odluke. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru predsednika Apelacionog suda u Kragujevcu, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 129, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 27, od ukupno prisutna 156 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog odluke. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru sudija koji se po prvi put biraju na sudijsku funkciju, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 131, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 25, od ukupno prisutna 156 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog odluke. Dozvolite mi da u vaše i u svoje ime čestitam predsednicima sudova i sudijama na izboru i da im poželim uspeh u radu. Pošto je Narodna skupština obavila jedinstveni pretres o Predlogu odluke, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izmeni odluke o broju i izboru potpredsednika Narodne skupštine. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 128, protiv – dvoje, uzdržanih – nema, nije glasalo 27, od ukupno prisutna 157 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog odluke o izmeni Odluke o broju i izboru potpredsednika Narodne skupštine. Pošto sada prelazimo na odlučivanje o predlozima odluka o utvrđivanju sastava stalnih delegacija Narodne skupštine u međunarodnim parlamentarnim institucijama, odnosno o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine, podsećam vas da, na osnovu člana 105. stav 2. tačka 15. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština o ovim predlozima odlučuje većinom glasova svih narodnih poslanika. Prelazimo na odlučivanje o predlozima odluka, u celini. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izmenama Odluke o utvrđivanju sastava stalnih delegacija Narodne skupštine Republike Srbije u međunarodnim parlamentarnim institucijama, broj 02-3254/13, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 143, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 14, od ukupno prisutna 157 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog odluke. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, broj 02-3292/13, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 140, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 17, od ukupno prisutna 157 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog odluke. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, broj 02-3570/13, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 140, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 17 od ukupno prisutnih 157 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila, većinom glasova svih narodnih poslanika, Predlog odluke. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izmeni Odluke o utvrđivanju sastava stalnih delegacija Narodne skupštine Republike Srbije u međunarodnim parlamentarnim institucijama, broj 02-3601/13, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 139, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 18 od ukupno prisutnih 157 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila, većinom glasova svih narodnih poslanika, Predlog odluke. Povodom ukazivanja narodnih poslanika na povrede Poslovnika, podsećam vas da se o tome Narodna skupština bez pretresa izjašnjava u danu za glasanje. Prelazimo na odlučivanje. Narodni poslanik Vučeta Tošković, na sednici 2. oktobra 2013. godine, u 12 časova i 20 minuta, ukazao je na povredu člana 107. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 63, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nisu glasala – 93 od ukupno prisutnih 157 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Judita Popović, na sednici 10. oktobra 2013. godine, u 16 časova i 45 minuta, ukazala je na povrede članova 27. i 107. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li su povređeni navedeni članovi Poslovnika. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo – 147 od ukupno prisutnih 157 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nisu povređeni navedeni članovi Poslovnika. Narodni poslanik Judita Popović, na sednici 10. oktobra 2013. godine, u 17 časova i 10 minuta, ukazala je na povrede članova 103, 107, 127. i 128. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li su povređeni navedeni članovi Poslovnika. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 146 od ukupno prisutnih 156 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nisu povređeni navedeni članovi Poslovnika. Narodni poslanik Judita Popović, na sednici 12. oktobra 2013. godine, u 12 časova i 40 minuta, ukazala je na povrede članova 107. i 27. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li su povređeni navedeni članovi Poslovnika. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 148 od ukupno prisutnih 156 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nisu povređeni navedeni članovi Poslovnika. Narodni poslanik Judita Popović, na sednici 24. oktobra 2013. godine, u 15 časova i 10 minuta, ukazala je na povrede članova 27. i 106. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li su povređeni navedeni članovi Poslovnika. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 149 od ukupno prisutnih 156 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nisu povređeni navedeni članovi Poslovnika. Narodni poslanik Zoran Babić, na sednici 24. oktobra 2013. godine, u 16 časova i 25 minuta, ukazao je na povredu člana 106. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 51, protiv – dva, uzdržanih – nema, nisu glasala – 103 od ukupno prisutnih 156 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Pošto je Narodna skupština obavila razmatranje svih tačaka dnevnog reda sednice i odlučivanje o njima, saglasno članu 102. Poslovnika Narodne skupštine, zaključujem Prvu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2013. godini. (Sednica je završena u 14,25 časova.)
REPUBLIKA SRBIJA NARODNA SKUPŠTINA PRIVREMENE STENOGRAFSKE BELEŠKE Četvrta sednica Drugog redovnog zasedanja (neredigovane i neautorizovane) Narodne skupštine Republike Srbije 31. oktobar 2013. godine (Sednica je počela u 14,25 časova. Sednicom predsedava dr Nebojša Stefanović, predsednik Narodne skupštine.)
Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Četvrtu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2013. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 131 narodni poslanik. Podsećam vas da je članom 88. stav 5. Poslovnika predviđeno da kvorum za rad Narodne skupštine prilikom usvajanja zapisnika i utvrđivanja dnevnog reda postoji ako je na sednici prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da su u saliprisutna 132 narodna poslanika, te da postoji prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Na osnovu člana 287. Poslovnika Narodne skupštine, narodni poslanici imaju pravo na traženje obaveštenja ili objašnjenja u skladu sa članom Poslovnika. Da li se neko od predsednika, odnosno od ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa javlja za reč? Reč ima narodni poslanik Snežana Stojanović Plavšić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovane dame i gospodo, danas želim da postavim pitanje ministru prosvete. Molim vas, predsedavajući, da li možemo malo reda? Da li možete da mi vratite vreme i da uspostavimo red? (Predsednik: Molim vas za pažnju.) Postavljam pitanje ministru prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, a pitanje glasi – šta će ministarstvo uraditi za stabilno i održivo finansiranje istraživačke stanice Petnica? Istine radi, želim da kažem da je odlazeći ministar finansija, Mlađan Dinkić, u julu mesecu ove godine doneo odluku o obezbeđivanju finansijskih sredstava za Petnicu. Činjenica je da su ta sredstva zalutala negde na putu do Petnice i da do nji nisu stigla. Isto tako, dok su ova ministarstva vodili ministri iz URS, i Ministarstva regionalnog razvoja i Ministarstvo omladine i sporta i Ministarstvo informacionog društva, finansijski su pomagali Petnicu. Međutim, ja ipak mislim da pravo pitanje nije – da li ministar finansija odvaja novac za Petnicu, jer mi smo, bar u URS, bili svedoci koliko olako neki ministri odgovornost iz svojih resora prebacuju ministru finansija. Molim vas, predsedavajući, malo reda, ako je moguće. [[Predsednik: Molim narodne poslanike za red u sali. Ja narodnu poslanicu gotovo da ne čujem.]] Molim vas da imate u vidu ovo vreme, kada se borim zaista za glas. Dakle, ministar finansija mora da vodi računa o održivosti i stabilnosti čitavog sistema, a pojedini ministri u svojim resorima moraju odrediti prioritete. Moje pitanje je – da li je Petnica prioritet za Ministarstvo prosvete. U prošlogodišnjem Godišnjaku Petnice, tadašnji alumnista Petnice, ne sanjajući da će biti ministar finansija, napisao je članak pod nazivom „Siromašan, ali seksi“, aludirajući na to kakva je Petnica. Ona jeste vrcava, pametna, inovativna, kreativna i samim tim dovoljno privlačna, da ne bi morala da bude bogata. Ali, ovde se ne govori o bogatstvu, govori se o opstanku, jer ove godine Petnica neće moći da upiše nove polaznike. U ovom kontekstu, za mene koja poznajem bar dvadesetak briljantne dece iz Leskovca, koji su sadašnji ili bivši polaznici, saradnici Petnice, za mene, za njih i za njihove roditelje, ne samo da je neprihvatljiva, nego je uvredljiva ponuda Megatrenda da uđe u partnerstvo sa Petnicom. Ovde se radi o dva različita sistema vrednosti. Država mora da kaže da Petnica nije na prodaju. Petnica i Megatrend su dve različite stvari, bar zbog jedne činjenice. U Petnicu ne dolaze starlete i folk zvezde da bi dobile diplomu, bar iz razloga što Petnica diplome… Kolege, verujem da vas ova tema uopšte ne interesuje, ali molim vas da mi omogućite da pričam. Dakle, bar iz razloga što Petnica ne daje ni diplome, ni sertifikate, Petnica ne daje čak ni znanje, ona daje sposobnost da se znanje stekne i da se odgovori nađu. Petnica je za 31 godinu rada održala 2.500 seminara i kurseva, kroz nju je prošlo 40.000 polaznika i 6.000 predavača. Samo u prošloj godini u Petnici je održano 94 seminara, prošlo je 1.877 polaznika iz 209 škola u Srbiji, kao i 47 nastavnika i 500 gostujućih saradnika. U Petnici je CERN održao letnju školu fizike čestica. UNESCO je podržao Petnicu. Izraelski nastavnici vodeće škole za talente obučavali su se u Petnici. Održan je i letnji međunarodni kamp u kome su deca iz čitavog sveta učila u Petnici. Održana je obuka hrvatskih nastavnika i mnoge druge međunarodne aktivnosti. Šta ja najviše volim u petničkim sveskama? To su njihove žute strane kojima pokazuju na koji način brinu o svim svojim polaznicima i u svakom trenutku znaju gde se oni nalaze. Tamo je objavljeno da je u prošloj godini Petnica dobila sedam novih članova SANU, tri vanredna profesora, 70 novih diplomaca i masteranata, kako oni kažu, kao i 14 doktoranata. Dva najbolja studenta Beogradskog univerziteta su „Petničari“. Devet ih je prošle godine zaposleno u Microsoft. Takođe, još 60 mastera, doktorata širom sveta odbranili su „Petničari“. Dobijali su posao, profesuru na najprestižnijim univerzitetima širom sveta, od Kine, preko Velike Britanije, do Holandije, Finske, Amerike. Zbog toga je moje pitanje ministru – šta će on uraditi za stabilno finansiranje? U jednom odgovoru koji je Ministarstvo prosvete dalo Petnici stoji da Ministarstvo prosvete ne zna tačno šta je Petnica i da je zbog toga ne može finansirati. Ako ne znate tačno šta je Petnica, pitajte gospodina Serđa Bertolučija, direktora Istraživačkog programa CERN, koji je prošle godine posetio Petnicu da bi uspostavio saradnju sa njom. Nije pitanje, ministre, kako ćete u Petnicu uvesti loš obrazovni sistem Srbije, već obrnuto – kako ćete Petnicu uvesti u obrazovni sistem Srbije da bi on bio bolji? Hvala vam.
Pre nego što nastavimo sa radom, dozvolite mi da u vaše i svoje ime pozdravim grupu pedagoga iz Srpske gimnazije u Budimpešti, koji trenutno prate deo današnje sednice sa galerije Velike sale. Pošto su me kolege opomenule da bi morali, izvinjavam se zbog tehničke greške, pre postavljanja pitanja da utvrdimo dnevni red, jer tek od tog trenutka imamo suštinski sednicu, mi ćemo sada preći na utvrđivanje dnevnog reda, pa ćemo se vratiti na postavljanje pitanja. Obaveštavam vas da su sprečeni da sednici prisustvuju narodni poslanici: Borislav Pelević i Zoran Bojanić. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da sam, pored predstavnika predlagača Nikole Selakovića, ministra pravde i državne uprave, pozvao da sednici prisustvuju i: dr Danilo Nikolić i Neđo Jovanović, državni sekretari u Ministarstvu pravde i državne uprave, Ljiljana Blagojević, pomoćnik ministra pravde i državne uprave, Jovan Ćosić, šef Odseka u Ministarstvu pravde i državne uprave i Zlatko Petrović, viši savetnik u Ministarstvu pravde i državne uprave. Saglasno članu 86. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da sam ovu sednicu sazvao u roku kraćem od roka utvrđenog u članu 86. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, zbog potrebe da Narodna skupština što pre razmotri predloge akata iz predloženog dnevnog reda. Dostavljeni su vam zapisnici Treće sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2013. godini i Sedme posebne sednice Narodne skupštine u 2013. godini. Pošto današnjoj sednici prisustvuje većina od ukupnog broja narodnih poslanika, konstatujem da postoji kvorum za usvajanje zapisnika sa prethodnih sednica. Obaveštavam vas da je proverom u Službi za poslove Odbora za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja utvrđeno da tom Odboru niko od narodnih poslanika nije dostavio u pisanom obliku primedbe na navedene zapisnike. Prelazimo na odlučivanje o zapisnicima. Stavljam na glasanje Zapisnik Treće sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2013. godini, održane 7, 9. i 10. oktobra 2013. godine. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 126, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 18 od ukupno prisutnih 144 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Zapisnik Treće sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2013. godini, održane 7, 9. i 10. oktobra 2013. godine. Stavljam na glasanje Zapisnik Sedme posebne sednice Narodne skupštine Republike Srbije u 2013. godini, održane 16. oktobra 2013. godine. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 126, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 14 od ukupno prisutnih 140 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Zapisnik Sedme posebne sednice Narodne skupštine Republike Srbije u 2013. godini, održane 16. oktobra 2013. godine. U sazivu ove sednice, koji vam je dostavljen, sadržan je predlog dnevnog reda sednice. Pre utvrđivanja dnevnog reda sednice, saglasno članu 92. stav 2. i članu 93. Poslovnika Narodne skupštine, potrebno je da Narodna skupština odluči o predlozima za stavljanje na dnevni red akata po hitnom postupku i predlogu za spajanje rasprave. Poslanička grupa Socijaldemokratska partija Srbije predložila je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o dopuni Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela Narodnoj skupštini 7. oktobra 2013. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 127, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 18 od ukupno prisutnih 145 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu Narodne skupštine predložio je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o prestanku funkcije javnom tužiocu u Apelacionom javnom tužilaštvu u Kragujevcu, koji je podneo Narodnoj skupštini 10. oktobra 2013. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 127, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 19 od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o potvrđivanju ugovora o zajmu za kredit za povlašćenog kupca za projekat izgradnje auto-puta E763 deonica Obrenovac-Ljig izmelju Vlade Republike Srbije, koju predstavlja Ministarstvo finansija i privrede kao zajmoprimce i kineske „Eksport-import banke“ kao zajmodavca koju je podnela Narodnoj skupštini 17. oktobra 2013. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 126, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 20 od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Odbor za obrazovanje, nauku, tehnološki razvoj i informatičko društvo Narodnoj skupštini je predložio da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o izboru člana Nacionalnog prosvetnog saveta, koji je podneo Narodnoj skupštini 17. oktobra 2013. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 126, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 19 od ukupno prisutnih 145 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Poslanička grupa Demokratska stranka Srbije – Vojislav Koštunica predložila je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o izmeni Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koju je podnela Narodnoj skupštini 17. oktobra 2013. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 130, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 23 od ukupno prisutnih 153 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o uređenju sudova, koju je podnela Narodnoj skupštini 18. oktobra 2013. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 124, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 29 od ukupno prisutnih 153 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o sudijama, koju je podnela Narodnoj skupštini 18. oktobra 2013. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 123, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 30 od ukupno prisutnih 153 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnoj tužilaštvu, koje je podnela Narodnoj skupštini 18. oktobra 2013. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za je glasalo 122 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Predsednik Narodne skupštine predložio je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o izmenama Odluke o utvrđivanju sastava stalnih delegacija Narodne skupštine Republike Srbije u međunarodnim parlamentarnim institucijama, koju je podneo Narodnoj skupštini 21. oktobra 2013. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 119, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 35 od ukupno prisutnih 154 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Grupa od 15 narodnih poslanika poslaničke grupe Demokratska stranka Srbije – Vojislav Koštunica, predložila je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o genetički modifikovanim organizmima, koju je podnela Narodnoj skupštini 21. oktobra 2013. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 7, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 147 od ukupno prisutnih 154 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama Zakona o zabrani razvoja, proizvodnje, skladištenja i upotrebe hemijskog oružja i njegovom uništavanju, koje je podnela Narodnoj skupštini 21. oktobra 2013. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 123, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 33 od ukupno prisutnih 156 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanici Đorđe Milićević i Zoran Kasalović predložili su da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o izmenama i dopunama Poslovnika Narodne skupštine, koji su podneli Narodnoj skupštini 23. oktobra 2013. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 34, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 121 od ukupno prisutnih 156 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Grupa od 65 narodnih poslanika poslaničke grupe Srpska napredna stranka predložila je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Krivičnog zakonika, koju je podnela Narodnoj skupštini 23. oktobra 2013. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 123, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 19 od ukupno prisutnih 146 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnoj upravi, koji je podnela Narodnoj skupštini 28. oktobra 2013. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim narodne poslanike da se izjasne. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 122, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 34, od ukupno prisutnih 156 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnim službenicima, koji je podnela Narodnoj skupštini 28. oktobra 2013. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim narodne poslanike da se izjasne. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 123, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 33, od ukupno prisutnih 156 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Babić na osnovu člana 92. stav 2. člana 157. stav 2. člana 170. i čl. 192. i 193. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se obavi: Prvi zajednički načelni pretres o: Predlogu zakona o sedištima i područjima sudova i javnih tužilaštava, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o uređenju sudova, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o sudijama, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnom tužilaštvu. Drugi zajednički načelni pretres o: Predlogu zakona o izmenama i dopunama Krivičnog zakonika, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnoj upravi, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnim službenicima, Predlogu zakona o izmeni Zakona o potvrđivanju Konvencije o dostavljanju u inostranstvu sudskih i vansudskih akata u građanskim i trgovačkim stvarima, Predlogu zakona o izmeni Zakona o potvrđivanju Konvencije o izvođenju dokaza u inostranstvu u građanskim i trgovačkim stvarima, Predlogu zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Srbije i Republike Belorusije o pravnoj pomoći u građanskim i krivičnim stvarima, i Predlogu zakona o potvrđivanju Četvrtog dodatnog protokola uz Evropsku konvenciju o ekstradiciji. Treći zajednički načelni i jedinstveni pretres o: Predlogu zakona o detektivskoj delatnosti, Predlogu zakona o privatnom obezbeđenju, Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Švajcarske Konfederacije i Republike Austrije o osnivanju i radu Međunarodnog centra za razvoj migracione politike (ICMPD) u Beču iz 1. juna 1993. godine dopunjenog Sporazumom između Švajcarske Konfederacije, Republike Austrije i Republike Mađarske o izmenama i produženju važenja potpisanog Sporazuma o osnivanju i radu ICMPD-a iz 27. marta 1996. godine, Sporazumom između Švajcarske Konfederacije, Republike Austrije i Republike Mađarske o izmenama Sporazuma o osnivanju i radu ICMPD-a iz 26. aprila 1996. godine, kao i Sporazumom o trećoj izmeni Sporazuma o osnivanju i radu ICMPD-a iz 25. juna 2003. između Švajcarske Konfederacije, Republike Austrije, Republike Mađarske, Republike Slovenije, Češke Republike, Kraljevine Švedske, Republike Bugarske, Republike Hrvatske i Republike Poljske, potpisanog 25. juna 2003. godine na Rodosu, Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Crne Gore o readmisiji (vraćanje i prihvatanje) lica čiji je ulazak ili boravak nezakonit, Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Makedonije o policijskoj saradnji i Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vijeća ministara Bosne i Hercegovine o predaji i prihvatu lica čiji je ulazak i boravak nezakonit. Četvrti zajednički načelni i jedinstveni pretres o: Predlogu zakona o robnim rezervama, Predlogu zakona o izmenama Zakona o zabrani razvoja, proizvodnje, skladištenja i upotrebe hemijskog oružja i o njegovom uništavanju, Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Kanadske komercijalne korporacije o strateškoj ekonomskoj saradnji i Predlogu zakona o potvrđivanju Aneksa br. 2. Sporazuma o ekonomskoj i tehničkoj saradnji u oblasti infrastrukture između Vlade Republike Srbije i Vlade Narodne Republike Kine. Peti zajednički načelni i jedinstveni pretres o: Predlogu zakona o bezbednosti i interoperabilnosti železnice, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnim putevima, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o pomorskoj plovidbi, Predlogu zakona o potvrđivanju Evropskog sporazuma o glavnim unutrašnjim vodnim putevima od međunarodnog značaja (AGN), Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Ruske Federacije o saradnji u oblasti železničkog saobraćaja, Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Kabineta ministara Ukrajine o saradnji u oblasti železničkog saobraćaja, Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma o vazdušnom saobraćaju između Vlade Republike Srbije i Vlade Australije i Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Slovačke Republike o međunarodnom drumskom prevozu putnika i stvari. Šesti zajednički jedinstveni pretres o: Predlogu zakona o potvrđivanju Ugovora o zajmu za kredit za povlašćenog kupca za Projekat izgradnje autoputa E-763 (deonica Obrenovac – Ljig) između Vlade Republike Srbije koju predstavlja Ministarstvo finansija i privrede, kao Zajmoprimca i kineske Export – Import banke, kao Zajmodavca, i Predlogu zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Srbije i Kraljevine Maroko o izbegavanju dvostrukog oporezivanja u odnosu na poreze na dohodak; i Sedmi zajednički jedinstveni pretres o: Predlogu odluke o prestanku funkcije javnom tužiocu u Apelacionom javnom tužilaštvu u Kragujevcu, Predlogu odluke o izboru zamenika Zaštitnika građana, Predlog odluke o razrešenju člana Nacionalnog prosvetnog saveta, Predlogu odluke o izboru člana Nacionalnog prosvetnog saveta, Listi kandidata za izbor jednog člana Nacionalnog prosvetnog saveta iz reda Srpske pravoslavne crkve, Predlogu odluke o izboru dva člana Nacionalnog saveta za visoko obrazovanje, Predlogu odluke o izmenama Odluke o utvrđivanju sastava stalnih delegacija Narodne skupštine Republike Srbije u međunarodnim parlamentarnim institucijama, koji je podneo predsednik Narodne skupštine dr Nebojša Stefanović, Predlogu odluke o dopuni Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela poslanička grupa Socijaldemokratska partija Srbije i Predlogu odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela poslanička grupa DSS – Vojislav Koštunica. Da li narodni poslanik Zoran Babić želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 125, protiv – niko, uzdržanih nema, nisu glasala 32, od ukupno prisutnih 157 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Pre izjašnjavanja o dnevnom redu u celini, podsećam vas da je Vlada pismom 03 broj 011-2785/13 od 28. oktobra 2013. godine, povukla iz skupštinske procedure: Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Srbije i Republike Turske o uzajamnoj pravnoj pomoći u građanskim i trgovačkim stvarima, Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Srbije i Republike Turske o uzajamnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima i Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Srbije i Republike Turske o izručenju. Navedeni predlozi zakona nalaze se u predloženom dnevnom redu ove sednice kao tač. 16, 17. i 20. Pošto smo se izjasnili o predlozima za stavljanje na dnevni red sednice akata po hitnom postupku i o predlogu za spajanje rasprave, na osnovu člana 93. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, stavljam na glasanje Predlog dnevnog reda u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 125, protiv – niko, uzdržanih nema, nisu glasala 32, od ukupno prisutnih 157 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština utvrdila dnevni red Četvrte sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2013. godini, u celini. D n e v n i r e d: 1. Predlog zakona o sedištima i područjima sudova i javnih tužilaštava, 2. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o uređenju sudova, 3. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o sudijama, 4. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnom tužilaštvu, 5. Predlog zakona o izmenama i dopunama Krivičnog zakonika, 6. Predlog zakona o detektivskoj delatnosti, 7. Predlog zakona o privatnom obezbeđenju, 8. Predlog zakona o robnim rezervama, 9. Predlog zakona o izmenama Zakona o zabrani razvoja, proizvodnje, skladištenja i upotrebe hemijskog oružja i o njegovom uništavanju, 10. Predlog zakona o bezbednosti i interoperabilnosti železnice, 11. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnim putevima, 12. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o pomorskoj plovidbi, 13. Predlog zakona o ostvarivanju prava na zdravstvenu zaštitu dece, trudnica i porodilja, 14. Predlog zakona o izmeni Zakona o potvrđivanju Konvencije o dostavljanju u inostranstvu sudskih i vansudskih akata u građanskim i trgovačkim stvarima, 15. Predlog zakona o izmeni Zakona o potvrđivanju Konvencije o izvođenju dokaza u inostranstvu u građanskim i trgovačkim stvarima, 16. Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Srbije i Republike Belorusije o pravnoj pomoći u građanskim i krivičnim stvarima, 17. Predlog zakona o potvrđivanju Četvrtog dodatnog protokola uz Evropsku konvenciju o ekstradiciji, 18. Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Švajcarske Konfederacije i Republike Austrije o osnivanju i radu Međunarodnog centra za razvoj migracione politike (ICMPD) u Beču iz 1. juna 1993. godine dopunjenog Sporazumom između Švajcarske Konfederacije, Republike Austrije i Republike Mađarske o izmenama i produženju važenja potpisanog Sporazuma o osnivanju i radu ICMPD-a iz 27. marta 1996. godine, Sporazumom između Švajcarske Konfederacije, Republike Austrije i Republike Mađarske o izmenama Sporazuma o osnivanju i radu ICMPD-a iz 26. aprila 1996. godine, kao i Sporazumom o trećoj izmeni Sporazuma o osnivanju i radu ICMPD-a iz 25. juna 2003. godine između Švajcarske Konfederacije, Republike Austrije, Republike Mađarske, Republike Slovenije, Češke Republike, Kraljevine Švedske, Republike Bugarske, Republike Hrvatske i Republike Poljske, potpisanog 25. juna 2003. godine na Rodosu, 19. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Crne Gore o readmisiji (vraćanje i prihvatanje) lica čiji je ulazak ili boravak nezakonit, 20. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Makedonije o policijskoj saradnji, 21. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vijeća ministara Bosne i Hercegovine o predaji i prihvatu lica čiji je ulazak i boravak nezakonit, 22. Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o zajmu za kredit za povlašćenog kupca za Projekat izgradnje auto-puta E-763 (deonica Obrenovac-Ljig) između Vlade Republike Srbije koju predstavlja Ministarstvo finansija i privrede, kao zajmoprimca i kineske Eksport-import banke, kao zajmodavca, 23. Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Srbije i Kraljevine Maroko o izbegavanju dvostrukog oporezivanja u odnosu na poreze na dohodak, 24. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Kanadske komercijalne korporacije o strateškoj ekonomskoj saradnji, 25. Predlog zakona o potvrđivanju Aneksa br. 2. Sporazuma o ekonomskoj i tehničkoj saradnji u oblasti infrastrukture između Vlade Republike Srbije i Vlade Narodne Republike Kine. 26. Predlog zakona o potvrđivanju Evropskog sporazuma o glavnim unutrašnjim vodnim putevima od međunarodnog značaja (AGN), 27. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Ruske Federacije o saradnji u oblasti železničkog saobraćaj, 28. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Kabineta ministara Ukrajine o saradnji u oblasti železničkog saobraćaja, 29. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o vazdušnom saobraćaju između Vlade Republike Srbije i Vlade Australije, 30. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Slovačke Republike o međunarodnom drumskom prevozu putnika i stvari, 31. Predlog odluke o prestanku funkcije javnom tužiocu u Apelacionom javnom tužilaštvu u Kragujevcu, 32. Predlog da Narodna skupština donese odluku kojom konstatuje da su se stekli uslovi za prestanak funkcije zamenika Zaštitnika građana, 33. Predlog odluke o izboru zamenika Zaštitnika građana, 34. Predlog odluke o razrešenju člana Nacionalnog prosvetnog saveta, 35. Predlog odluke o izboru člana Nacionalnog prosvetnog saveta, 36. Lista kandidata za izbor jednog člana Nacionalnog prosvetnog saveta iz reda Srpske pravoslavne crkve, 37. Predlog odluke o izboru dva člana Nacionalnog saveta za visoko obrazovanje, 38. Predlog odluke o izmenama Odluke o utvrđivanju sastava stalnih delegacija Narodne skupštine Republike Srbije u međunarodnim parlamentarnim institucijama, 39. Predlog odluke o dopuni Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, 40. Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, 41. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnoj upravi, 42. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnim službenicima. Molim službu da pripremi prečišćeni tekst dnevnog reda. Vraćamo se na pitanja koja narodni poslanici imaju da postave na osnovu člana 287. Poslovnika Narodne skupštine. Prvi prijavljeni za reč je narodni poslanik Bojan Đurić. Izvolite. Možda bi bilo dobro da sačekamo dvadesetak sekundi dok se poslanici raziđu, ali dobro, nadam se da ćete me čuti. Dakle, ja postavljam pitanje predsedniku Vlade Republike Srbije i ono je vrlo kratko. Gospodine Stefanoviću, molim vas. Ja gospodine Đuriću predlažem samo da napravimo, vratiću vam vreme pošto nema smisla da vam oduzimam ovo vreme. Molim narodne poslanike da omogućimo narodnom poslaniku da se obrati. Molim vas da se prijavite još jednom.
Još jednom uvaženi predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, pitanje postavljam predsedniku Vlade, i molim vas, to ću onako usput reći, postoji vrlo čudna praksa u parlamentu kada postavljamo poslanička pitanja, ja na mnoga poslanička pitanja koja sam postavio, odnosno tražio obaveštenja, dobijem odgovor nekih organa ili državnih institucija kojima pitanje nisam uputio. Nadam se da će ovo pitanje biti dostavljeno predsedniku Vlade, i da će on na njega odgovoriti. Pitanje je vrlo jednostavno – da li u ovom trenutku u Republici Srbiji važi Ustav Republike Srbije, i elementarno ustavno načelo podele vlasti? Zbog čega to pitam? Predsednik Republike Tomislav Nikolić je kao što svi znate, juče boravio u zvaničnoj poseti Rusiji. Tokom sastanka sa predsednikom Putinom, Tomislav Nikolić, predsednik Republike, druga glava bicefalne egzekutive,izjavio je neverovatnu stvar, da će biti ukinuti neki zaključci Vlade za koje on smatra, ili on i ruska strana smatraju, da nisu u skladu sa sporazumima potpisanim sa Ruskom Federacijom. Pitam predsednika Vlade, u kom tačno članu Ustava predsednik Republike iz kog tačno člana Ustava predsednik Republike crpi ustavno ovlašćenje da odlučuje o tome, da li će biti menjani akti Vlade kao drugog dela izvršne vlasti? Ovo nije tek usputna opaska, ovo je pitanje kršenja Ustava. Ustavom Srbije je jasno određeno koji državni organi ima kakve nadležnosti, pa između ostalog i nadležnosti za donošenje zakonskih, podzakonskih i drugih akata. Otkud predsedniku republike ovlašćenje da komentariše, a pogotovu da govori da će biti ukinut neki akt, odnosno neko mišljenje Vlade? Drugo pitanje za predsednika Vlade je, da li će se na neki način suprotstaviti toj praksi koju je uspostavio, između ostalog juče gospodin Nikolić u Moskvi, da javno pred zvaničnicima druge države kritikuje ministre u Vladi Srbije? Gospodin Nikolić je juče kritikovao ponašanje nekih ministara u Vladi tvrdeći da oni ne rade u skladu sa sporazumima koje smo potpisali sa Ruskom Federacijom. Niko u ovoj zemlji nije naivan. Svi znamo o čemu se radi. Radi se o tome da gospodin Bačević ne može sam da donosi odluke u korist ruske strane, pošto uglavnom nastupa kao agent ruske strane, a ne ministar u Vladi Srbije. Kada se u Vladi Srbije pojavi otpor tome u nekim drugim ministarstvima, onda se umeša predsednik republike mimo svih ustavnih ovlašćenja i pokušava da donosi odluke umesto onih organa koji su nadležni. To je ozbiljno pitanje i za ovaj parlament i za Vladu Srbije. Predsednik Republike ima vrlo jasna ovlašćenja, nema ovlašćenja da menja mišljenja Vlade Srbije, niti ima pravo da vrši čak ni tu vrstu političkog pritiska na Vladu. Ta scena je juče bila vrlo neprijatna. Na kraju je predsednik Putin rekao da ćemo odnose rešiti prijateljski, a predsednik naše države, predsednik Nikolić je govorio o tome da se neki ministri ne snalaze, da se donose odluke koje suprotne sporazumu, itd. Drugo pitanje je za gospodina Bačevića, kad se vrati u zemlju – da li je juče u Moskvi pitao kada će biti smanjena, odnosno ukinuta provizija, odnosno posredništvo u uvozu gasa, i da li se borio za povećanje rudne rente? To pitaju građani cele Srbije, a pre svega pitaju građani vojvođanskih gradova i opština Zrenjanina, Kikinde, svih onih mesta gde se nafta i gas vade kao da sutra ne postoji, a plaća se renta od 3% umesto zakonske rente od 7%? To su moja pitanja, nadam se da ću u ovom delu sednice posle 16 časova i od nekih od ministara ili predsednika Vlade moći da čujem odgovor na neke od tih pitanja. Zašto su ovo važna pitanja? Zbog toga što dok predsednik Republike i neki ministri na taj način vode spoljnu ili ekonomsku politiku, u Srbiji je 30. i 31. oktobra 2013. tema šuga među studentima, a prema nekim informacijama i u školama, masovno trovanje, i činjenica da naši fakulteti duguju, odnosno univerzitet u Beogradu i neki fakulteti duguju 50 miliona dinara za grejanje. To je pitanje i za predsednika Republike i za predsednika Vlade i za ministra prosvete, kako ćete da uvedete finski model dok vam fakulteti duguju za grejanje, tema je šuga i ne znamo tačno kakvi su uslovi, kako se reaguje u situacijama trovanja? Pošto je ministar juče pitao da li je ovo dno, ja mu kažem da nije ovo dno. Dno je to što postoji hiljadu škola bez toaleta, pa će ovakva masovna trovanja biti sve češća pojava i o tome treba da brine predsednik Republike, a ne o tome da li će nas napasti neki saveznici iz Prvog svetskog rada. Niko nas neće napasti.
Xvala. Reč ima narodni poslanik Miloš Aligrudić. Izvolite.
Hvala. Dame i gospodo narodni poslanici, predsedavajuća, ovih dana smo svedoci kako prolaze građani Srbije koji su očajni zbog svog posla kojeg imaju ili nemaju sa očajnom ili neredovnom platom, gledamo šta rade radnici FAP, kako blokiraju železnički saobraćaj, vidimo protest i blokade u Kragujevcu, Smederevu, most preko Dunava na Smederevu, u Zrenjaninu se štrajkuje glađu. Pre tri-četiri godine to je započeto odsecanjem prsta jednog radnika u unutrašnjosti Srbije. Dakle, sve ovo vreme Srbija ide dole i ljudi sve gore i gore žive. Ovi protesti sa kojima se Srbija suočava nisu protesti ljudi koji su politički instruirani i to vi u Vladi vrlo dobro znate, nego su protesti očajnih ljudi i mere koje oni preduzimaju na ulici, na mostu, na železničkoj pruzi su mere očajnika. Ono što je interesantno, kada se čuje šta oni žele, koga oni zovu, zovu prvog potpredsednika Vlade da sa njim razgovaraju zato što je prvi potpredsednik Vlade i njegova politička stranka svojom zaista fascinantnom kampanjom, to moram reći, jer je to nešto što Srbija nije dugo videla kada je reč o kampanji, kada je reč o propagandi, o načinu na koji se pravi predstava o značaju njihovih funkcija i posla koji su preduzeli. Dakle, oni zovu njega kao nekog ko je prvi potpredsednik, prvi samoprozvan kao najveći genije koji može da izvuče Srbiju iz nevolje i nedaće. Kako on njima odgovara? Čuo sam da je danas ta blokada železnice zaustavljena, čuo sam, videli smo na kajronima na televiziji da je prvi potpredsednik Vlade otišao da se nađe sa radnicima FAP ali ta komunikacija, način na koji se on odvija, način na koji se ta predstava u Srbiji odvija, ne upućuje ništa dobro. Mi nismo za to, niti iko normalan može biti za to da savetuje radnicima da svoja prava štite tako što će blokirati saobraćajnice, tako što će blokirati železničke puteve, ali mi moramo kao ljudi koji su od strane istih tih građana izabrani da sede u ovom domu, moramo biti spremni da razumemo njihov vapaj. Šta stoji iza toga? Program za oporavak privrede? Da li iza toga stoji kompleks mera koje će se preduzeti, na osnovu kojih će ti ljudi koji su zaista u velikoj nevolji, ugledati neko svetlo iza svega toga? Veliki broj ljudi vidi da iza predstava, iza onoga što se krije iza tih moćnih šou-programa u raznim arenama, velikim mitinzima, mnogi ljudi veruju da to svetlo vide, a oni u stvari vide samo jako dobro režiranu predstavu, jako slatko obećanje koje ljudi vole. Ljudi vole da im se nešto slatko i lepo obeća, ali oni koji se nalaze u realnoj nevolji, a njih ima progresivno u geometrijskom pogledu sve više i više u Srbiji i neće više ni to voleti. Neće više ni to gledati i slušati. Zašto su zvali prvog potpredsednika Vlade? Zašto njega pre svega i pre svih ostalih? Zato što je to čovek koji je ostavio utisak na svim tim paradama da je neko ko je tu spreman i sposoban da problem reši. Ali, dragi ljudi, to neće da se reši na taj način, nego se to može rešiti samo i isključivo ako imamo kompleks mera za oporavak privrede i on mora biti jasno stavljen na znanje ljudima. Ni u jednoj komunikaciji toga nema, čak i mere koje su u finansijskom sektoru bile preduzete, te mere nisu potpune mere i za njih ništa osim prinudne štednje ne stoji, a i ta štednja sama po sebi je za privrednu motivaciju izuzetno štetna jer zahvata jedan veliki sektor ljudi van privrede, koja je, nažalost, glavni poslodavac. To je ono što nije dobro, ali je to činjenica, to je činjenica života u Srbiji i mi na osnovu toga nećemo moći ni da pokrenemo proizvodnju. Šta reći tim ljudima? Šta reći onima što blokiraju mostove? Šta reći onima što blokiraju železnicu? Da dolazi veliki kauboj da ih spase. Ja bih rado postavio pitanje Vladi - kada misli da izađe sa konkretnim setom privrednih mera, ali ja više ne znam ni kome konkretno tamo to pitanje uputiti? Da li uputiti Ministarstvu privrede, Ministarstvu finansija ili prvom potpredsedniku Vlade, koji očigledno menja sve i postoji kartica za sve. Deca u osnovnoj školi u prvom razredu ili u predškolskom uzrastu počeće pogrešno da misle da je najveća funkcija u državi biti prvi potpredsednik Vlade. Stvarno se divim i veštini onih koji umeju da naprave dobru predstavu i da dobro sebe prodaju, ali iza toga mora da stoji rad i privredna reforma da bi ovi ljudi imali od čega da žive, koji će biti za godinu, dve u još većoj nesreći nego što su danas.
Hvala. Gospodine Zelenoviću, daću vam reč, samo mi dostavite prijavu za postavljanje poslaničkih pitanja naknadno.
Zahvaljujem. Uvažena predsedavajuća, koleginice i kolege narodni poslanici, postavio bih još jedno u nizu pitanja ministarki zdravlja gospođi Slavici Đukić Dejanović. To su sledeća pitanja. Da li Ministarstvo zdravlja planira da za sledeću godinu donese novi plan, odnosno novi akt o planu mreže ustanova zdravstvene zaštite? Zatim, da li će biti ispoštovan zakon i da li ćemo do kraja godine zaista dočekati da zdravstveni centri po Srbiji budu rasformirani, odnosno pretvore se u domove zdravlja, bolnice, zdravstvene ustanove tercijalne zaštite, kako stoji u zakonu? Zatim, koliko je vremena potrebno Komisiji za kadrove pri Ministarstvu zdravlja da donese nekakvu odluku i o tome obavesti ustanove koje o tome traže određene informacije? Četvrto pitanje je – čemu tolika centralizacija? Ovo su pitanja koja naizgled deluju kao četiri različita pitanja, a upućena su zapravo na jedno ministarstvo i vrlo su bitno povezana. Mi u ovom trenutku u Srbiji imamo potpuno nejednake uslove, nedostupnost zdravstvene zaštite za građane u zavisnosti od toga da li žive u malim sredinama ili u velikim gradovima. Imamo situaciju da u najvećem broju slučajeva naši građani koji žive u malim sredinama ne mogu da se leče i zdravstvena zaštita im nije dostupna na jednak način kao ostalima. Naravno, i demografska struktura stanovništva se promenila, ali se naš zastareli plan mreže zdravstvenih ustanova nije menjao decenijama. Smatram da je neophodna promena, da je neophodno odgovoriti na izazove koje pruža današnje vreme i omogućiti svima da se leče pod jednakim uslovima. Između ostalog, bitna stvar za to je i mana koja trenutno postoji, a to je nemogućnost da se veliki zdravstveni centri po Srbiji, kakvi se npr. nalaze u Kraljevu, Užicu, Valjevu i drugim gradovima još uvek nisu podelili i ti teški, veliki, glomazni sistemi loše posluju. Iz svega toga nam se zato dešava da imamo problem da u Prijepolju sada nema reagenasa, pa ne možete da izvršite osnovne laboratorijske analize. Imamo situaciju da u Sjenici čekamo mesecima na odluku o tome da li će neki lekari da se zaposle, a ta odluka iz Komisije za kadrove nikako da stigne. Imamo situaciju da u manjim gradovima, kao što je Bajina Bašta nemate nijednog ugovorenog stomatologa. Postavljam pitanje – zašto je to tako? Kako je moguće da se napravi takav kadrovski plan da u gradovima ili malim gradovima, kao što je npr. Bajina Bašta nemate nijednog ugovorenog stomatologa? Kako se može desiti i kako će se pružiti stomatološka zdravstvena zaštita u takvim gradovima i opštinama? Veliki broj zdravstvenih ustanova sa primarnog nivoa je uputio zahteve Ministarstvu zdravlja i Komisiji za kadrove da im omogući da uposle zdravstveni kadar, ništa preko norme, sve u skladu sa normativima i kadrovskim planom, ali mesecima unazad ti domovi zdravlja nisu dobili odgovore. Ko će onda da leči naše građane? U junu mesecu je donet kadrovski plan za ovu godinu. Zaista očekujem da će se jednom kadrovski plan za neku godinu doneti u godini koja prethodi toj godini na koju se kadrovski plan odnosi. Zamislite situaciju u kojoj mi planiramo nešto u 2013. godini tako što o tome odlučimo u junu mesecu, odnosno na polovini godine. Onda masa zdravstvenih ustanova podnese zahteve za izmenu plana i za mogućnost da se zaposli neki zdravstveni kadar i medicinsko osoblje, pošto je činjenica da u malim mestima postoji nedovoljan broj lekara i onda ljudi čekaju mesecima da dobiju tačan odgovor, a odgovor nikako da stigne. Za sve to vreme niko ne leči narod. Građanima je zdravstvena zaštita potpuno nedostupna i sve što im ostaje je da putuju u veće centre, da troše sopstveni novac, sopstveno vreme, pa čak i oni kojih je sada mnogo manje, koji imaju overene zdravstvene knjižice se zapravo pitaju čemu im služe i kakvu zdravstvenu zaštitu dobijaju na ime takve overene zdravstvene knjižice. Uzmemo li u obzir sve to, imamo situaciju koja nas dovodi do jednog apsurda, a to je da danas u Srbiji, imali ili nemali zdravstvenu knjižicu, vi morate da platite svoje lečenje. Kada smo pričali o Zakonu o zdravstvenoj zaštiti, tada sam rekao da će biti problem to što je nadležnost ministarstva pored izrade kadrovskog plana izuzetno centralizovana i sama ideja o razdvajanju centara pruža mogućnosti da manje sredine imaju više nadležnosti i da ćemo približiti potrebe građana finansiranju. To je ono što očekujem od ministarke zdravlja u budućem periodu, da se uvaži mišljenje malih opština, malih domova zdravlja, gradskih bolnica i da se to ispoštuje. Hvala.
Reč ima dr Janko Veselinović.
Poštovana predsedavajuća, dame i gospodo narodni poslanici, u zemlji gde u najvećem broju oblasti gotovo ništa ne funkcioniše, veliki je problem odabrati temu koju izdvojiti kao poslaničko pitanje i ministra kome to pitanje uputiti. Imao sam veliku dilemu da li da danas pitanje postavim ministru privrede, gospodinu koji je tek skoro stupio na dužnost, koji je najavio da će 100.000 ljudi ostati bez posla, od početka godine je 27 firmi u restrukturiranju otišlo u stečaj. Ljudi su u štrajku. Najavljuju se zakoni kojima će se štrajkovi praktično ograničiti i mogućnost ljudi da protestvuju. Razmišljao sam da li da postavim pitanje koje su pominjale neke moje kolege iz oblasti zdravstva. Činjenica je da nema lekova, da ne rade aparati, mamografi, CT i drugi aparati koji su bitni za zdravlje i za život građana, naročito aparati za zračenje, da imamo vrlo spornu odluku o nabavci zalisaka koji nisu prošli potrebne kontrole i koji se nigde u Evropi ne koriste, pitanja koja bi možda bila upućena predsedniku Vlade ili prvom potpredsedniku – ko plaća šou koji se ovih dana organizuje u Srbiji, tipa letova aviona pratnjom avijacije, letova u Emirate itd, punjenje hala novcima građana Srbije? Međutim, ipak sam se odlučio da pitanje postavim predsedniku Republike, predsedniku Vlade, ali i prvom potpredsedniku Vlade, a tiče se činjenice da je predsednik Republike juče u privatnoj poseti Moskvi, na sastanku koji je kasnio sat i po i verovatno ni jedna ni druga nisu slučajne, ni što je poseta privatna, ni što je sastanak kasnio sat i po vremena, rekao jednu stvar sa kojom, mogao bih reći, duboko se slažem, da ministri u Vladi donose pogrešne odluke, citiram, zbog nesnalaženja, a nekada zato što članovi Vlade u Beogradu nisu dovoljno pažljivi kada donose odluke. Čini mi se da sve ove stvari koje sam pre toga nabrojao i pomenuo kao moguća pitanja proizilaze iz činjenice da su ministri u Vladi nedovoljno pažljivi, nekoncentrisani i da se ne snalaze u svom poslu. Zbog toga pitam predsednika Republike na koje je tačno ministre u Vladi mislio, da li na ministarku Mihajlović, čiji je posao energetika, da li na predsednika Vlade Dačića, koji je po svojoj funkciji nadležan za sve oblasti i da li na prvog potpredsednika gospodina Vučića, koji je po faktičkom stanju stvari nadležan za sve oblasti? Da li su ovi ministri nepažljivi, ne snalaze se i donose odluke koje su loše i koje prouzrokuju loše posledice po građane Srbije? Molim predsednika države, navedene ministre, potpredsednika i predsednika Vlade da nam jasno kažu zbog čega se oni to ne snalaze godinu i po dana i kada će se snaći i kada će rešiti sva ova pitanja koja postoje u državi, a koja nisu do sada uspeli da reše? Naprotiv, svi problemi se iz dana u dan produbljuju. Nisu to samo problemi odnosa sa Ruskom Federacijom, nego su to odnosi prema građanima Srbije, kojima se, bogami, već i preti, jer se kaže da Srbija neće pristajati na ucene. Od koga? Od građana Srbije? Pa, kako građani Srbije mogu da ucenjuju Srbiju? Da li se to neki prepoznaju u onoj izreci: „Država, to sam ja“ i da li je opet na sceni činjenica da smo se pre neki dan probudili sat kasnije u odnosu na vreme, a da smo se u stvari probudili 20 godina kasnije, odnosno da se nalazimo u vremenu pre 20 godina, kada više ni sloboda reči nije dozvoljena? Hvala.
Hvala. Da li još neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi da zatraži objašnjenje u skladu sa članom 287. Poslovnika? (Ne.) Saglasno Odluci Narodne skupštine da se obavi zajednički načelni pretres o predlozima zakona iz dnevnog reda po tačkama 1, 2, 3. i 4, a pre otvaranja zajedničkog načelnog pretresa, podsećam vas da, shodno članu 97. Poslovnika Narodne skupštine, ukupno vreme rasprave u načelu za poslaničke grupe iznosi pet časova, kao i da se ovo vreme raspoređuje na poslaničke grupe srazmerno broju narodnih poslanika članova poslaničkih grupa. Raspored vremena po poslaničkim grupama dobili ste u materijalu. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Narodni poslanik Srđan Milivojević, povreda Poslovnik. Izvolite.
Poštovana predsedavajuća, reklamiram povredu Poslovnika član 155. stav 4. koji kaže da Narodnoj skupštini nadležni odbor i Vlada dostavljaju izveštaje, odnosno mišljenje, po pravilu, u roku ne kraćem od pet dana pre početka sednice Narodne skupštine na kojoj se predlog zakona razmatra. Mi danas imamo zajednički načelni pretres o Predlogu zakona o sedištima i područjima sudova i javnih tužilaštava, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o uređenju sudova, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o sudijama i Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnom tužilaštvu. Nažalost, mišljenje ovog odbora nismo dobili. Voleo bih da imam bilo koga iz SNS da pitam gde je taj odgovor, ali, kao što vidite, kada bi kamera pokazala, ovde sedi samo jedan poslanik SNS, tako da mislim da ovakav neki odnos prema parlamentu, ovakvo degradiranje parlamenta, nije skoro viđeno. Razumem da je bilo naporno glasanje. Razumem da su ljudi možda i gladni, da su jedva izbrojali kvorum, da su možda otišli do blagajne, jer nije bilo dnevnica za njih, ali da mi ipak odredimo pauzu u radu i da sačekamo pitanja Vladi, jer u ovakvoj atmosferi raspravljati o ovako važnom zakonu stvarno je neprimereno i na najbolji način oslikava odnos SNS prema ovom parlamentu. Hvala.
Hvala. Gospodine Milivojeviću, samo da otvorim sednicu i onda ćemo napraviti pauzu. Do ponedeljka nećemo raspraviti, a do tada će stići mišljenja nadležnih odbora. Narodni poslanik Srđan Miković, povreda Poslovnika. Izvolite.
U vezi člana 27. Poslovnika Narodne skupštine. Naime, imam i neposrednih saznanja o sednici Odbora za pravosuđe i državnu upravu, jer kao član Odbora za pravosuđe i državnu upravu danas smo pokušali između 9,30 i 11,00 časova da izanaliziramo predloge zakona koji su danas praktično uvršteni u dnevni red. Na stranu što na samom odboru u dnevni red su ušli i oni predlozi zakona koji u to vreme nisu bili u dnevnom redu plenarne sednice. Time se totalno izašlo van prakse Narodne skupštine. Znači, i ono što nije u sazivu i ono što nije u predloženom dnevnom redu dolazi na razmatranje na odbor gde smo mi u nezgodnoj situaciji jer ne znamo ni da se pripremimo za to da će to biti. To na stranu, na neki način su nam oduzeta prava poslanika da na adekvatan način učestvujemo u radu odbora, ali pored toga, po nezvaničnoj informaciji, Odbor za pravosuđe i državnu upravu treba da se sastane u ponedeljak, a opet, po nezvaničnim informacijama, Narodna skupština bi trebalo da nastavi dalje da radi u utorak. Ne znam da li će tako biti ili neće, ali zato vam ukazujem i zato vas molim, pošto ste vi zaduženi da se starate o poštovanju Poslovnika i imajući u vidu član 155. stav 4. da nadležni odbori i Vlada dostavljaju izveštaje i svoje mišljenje, po pravilu, u roku ne kraćem od pet dana od dana početka sednice na kojoj se predlog zakona razmatra, ukoliko u ponedeljak bude taj odbor, nemojte da zakazujete sednicu Skupštine pre subote naredne, jer po pravilu je pet dana. Ukoliko ima neki razlog ranije, evo, mi smo danas bili spremni da razgovaramo. (Predsedavajuća: Vreme, gospodine Mikoviću.) Gospodin Nenad Konstantinović i ja smo bili i bili smo spremni …
Da ne bismo kršili dalje Poslovnik, prošlo je dva minuta i 30 sekundi. Ja vam se zahvaljujem. Saglasno članu 157. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram zajednički načelni pretres o: Predlogu zakona o sedištima i područjima sudova i javnih tužilaštava, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o uređenju sudova, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o sudijama i Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnom tužilaštvu. Imajući u vidu da je sada 15,25 časova, da se u 16,00 časova očekuje prisustvo Vlade, da nastavljamo sa sednicom, ja ću samo da vas obavestim, a i vama da odgovorim na pitanje, da će nastavak sednice biti održan u ponedeljak u 10,00 časova po ovom pretresu. Narodni poslanik Srđan Miković, povreda Poslovnika. Izvolite.
Član 27. Vi ste otvorili tačku dnevnog reda i ovog trenutka, kada ste otvorili tačku dnevnog reda, nemamo mišljenje Odbora, niti znamo kada će Odbor da bude zakazan. Odbor za pravosuđe, čiji sam član, još nije zakazan. Bilo je priče da će u ponedeljak biti Odbor za pravosuđe. Kada?
Gospodine Mikoviću, pričate istu priču.
Ne, vi ste otvorili tačku, pa zato kažem.
Da, otvorila sam. Nećemo početi sa raspravom dok ne budete dobili izveštaj Odbora.
Ali, otvorili ste tačku.
Da, otvorila sam. (Nada Kolundžija, s mesta: Time ste prekršili Poslovnik.) Određujem pauzu do 16.00 časova.
Nastavljamo sa radom. Poštovani narodni poslanici, pre nego što nastavimo sa radom, dozvolite mi da u vaše i svoje ime pozdravim studente Fakulteta političkih nauka, koji trenutno prate deo današnje sednice sa galerije velike sale. S obzirom da je danas poslednji četvrtak u mesecu, u skladu sa članom 205. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, pristupamo postavljanju poslaničkih pitanja u vremenu od 16,00 do 19,00 časova. Generalni sekretar Vlade Republike Srbije obavestio je Narodnu skupštinu da sledeći članovi Vlade nisu u mogućnosti da prisustvuju današnjoj sednici, na kojoj se Vladi postavljaju poslanička pitanja: Aleksandar Vučić, potpredsednik Vlade, Rasim Ljajić, potpredsednik Vlade i ministar spoljne i unutrašnje trgovine i telekomunikacija, Ivan Mrkić, ministar spoljnih poslova, Ivan Tasovac, ministar kulture i informisanja, Milan Bačević, ministar prirodnih resursa, rudarstva i prostornog planiranja i Aleksandar Vulin, ministar bez portfelja. Pre nego što pređemo na postavljanje poslaničkih pitanja, dozvolite mi da vas još jednom podsetim na odredbe Poslovnika Narodne skupštine, koje se odnose na način postavljanja poslaničkih pitanja. Narodni poslanik ima pravo da postavi poslaničko pitanje pojedinom ministru, ili Vladi, iz njihove nadležnosti. Poslaničko pitanje mora biti jasno formulisano. Izlaganje narodnog poslanika koji postavlja pitanje ne može da traje duže od tri minuta. Predsednik Narodne skupštine upozoriće narodnog poslanika koji postavlja poslaničko pitanje ako pitanje nije postavljeno u skladu sa odredbama ovog Poslovnika, odnosno ako nije upućeno nadležnom organu. Na usmeno postavljeno pitanje Vlada, odnosno ministar, moraju odmah usmeno odgovoriti. Ako je za davanje odgovora potrebna određena priprema, ili oni to moraju odmah obrazložiti, a odgovor narodnom poslaniku dostaviti u pisanom obliku u roku od osam dana, od dana kada je pitanje postavljeno. Ako je u pripremi odgovora na poslaničko pitanje potrebno utvrditi određene činjenice, čije utvrđivanje zahteva duže vreme ili složeniju analizu, rok za davanje odgovora na poslaničko pitanje može se produžiti, ali najviše do 30 dana. Nadležni ministar se obraća Narodnoj skupštini najduže pet minuta, kako bi odgovorio na pitanje. Takođe, prema članu 207. Poslovnika, posle datog odgovora na poslaničko pitanje, narodni poslanik koji je postavio pitanje ima pravo da u trajanju od najviše tri minuta komentariše odgovor na svoje pitanje, ili da postavi dopunsko pitanje. Po dobijanju odgovora na dopunsko pitanje, narodni poslanik ima pravo da se izjasni o odgovoru u trajanju od najviše dva minuta. U toku trajanja postavljanja pitanja i davanja odgovora, shodno se primenjuju odredbe Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije, s tim što nisu dozvoljene replike i ukazivanje na povredu Poslovnika. U skladu s tim molim narodne poslanike da podnesu prijave za postavljanje pitanja. Istovremeno vas podsećam da će redosled postavljanja pitanja biti utvrđen prema dosadašnjoj praksi rada Narodne skupštine tako što će naizmenično najpre reč dobijati narodni poslanici koji ne pripadaju ni jednoj poslaničkoj grupi, a zatim narodni poslanici od najmanje prema najvećoj poslaničkoj grupi. Prelazimo na postavljanje poslaničkih pitanja. Prvi je narodni poslanik Riza Halimi. Molim vas prijavite se.
Hvala gospodine predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine predsedniče, gospodo ministri, moje pitanje je povezano sa nedavnim tragičnim događajem u Bujanovcu kada je ubijen policajac i atmosfere koja je stvorena nažalost tom prilikom, o jednoj preplavljenoj, da kažem, atmosferi raznih članaka i lažnih informacija o najvećem selu sa albanskim stanovništvom u Preševskoj dolini, Velikom Trnovcu o kome se nažalost ponovo, nije prvi put, stvara lažna slika kao o balkanskom centru droge u kome, kako se kaže u ovim netačnim natpisima, u svako vreme mogu naći na tone droge i u kome, verovatno nema više od 7.000 stanovnika, se kaže da ima preko 6.000 švercera droge. To znači maltene da su i deca i učenici i nastavnici i lekari i svi redom, pa čak i rukovodioci, pa i predsednik opštine, svi šverceri droge. Ovde je pitanje – čemu vodi, gde vodi i kome je potrebno stvaranje ovakve napete situacije i zašto nadležni organi ne daju odgovarajuće odgovore, pogotovo kada se pored ove iskrivljene slike sa drogom paralelno formira jedna druga predstava, i opet ne prvi put, da navodno policija u Veliko Trnovce ne može da uđe, što je notorna laž? Dugo vremena se ćutalo.Tek sada sramežljivo se čuje neka izjava da ipak tamo ima jedan punkt policije i da žandarmerija dva, tri puta dnevno prolazi kroz Veliki Trnovac, a ja dodajem da tu živi najmanje 15 policajac, pripadnika lokalne policije. Otkud ideja da u tom velikom naselju ne ulazi policija? Sada se bojim u ovoj situaciji … (Predsedavajući: Vreme.) … U skladu sa tom situacijom postavljam pitanje - zašto se ne daje identitet ubice i ako je tačno da je ubica prešao na teritoriju Kosova, da li je službeno zatražena pomoć od Euleksa i kosovske policije da se definitivno procesuira ovaj težak incident? Hvala.
Da li neko želi da da odgovor? Reč ima premijer Dačić.
Neću sada da ulazim, dame i gospodo poslanici, u objašnjavanje celog ovog slučaja. Prema informacijama koje MUP i policija imaju o ovom događaju počinioci se nalaze na teritoriji Kosova i u toku je intenzivni rad na dodatnim informacijama. Reč je o ljudima koji su učestvovali i koji su deo te nedozvoljene trgovine, istina ne narkoticima nego cigaretama. U svakom slučaju, podržavam ono što je istakao gospodin Halimi. Mislim da treba da radimo na uspostavljanju što većeg poverenja u tom delu naše zemlje. Sa tim u vezi sam primio delagaciju predstavnika Albanaca sa juga Srbije. Vlada Srbije je takođe usvojila zaključke na predlog Zorana Stankovića kada je reč o ove tri opštine sa juga Srbije. Ministarstvo će raditi na realizaciji tog dogovora. Ono što je za Srbiju važno je da sigurno da Albanci koji žive na jugu Srbije treba da se u potpunosti integrišu u srpske institucije i srpsko društvo i da se svi problemi koji postoje rešavaju dijalogom. Sigurno da to ne znači da mogu biti dopuštene razne kriminalne radnje ili neprijateljska delatnost koja je povezana sa narušavanjem našeg teritorijalnog integriteta. Ne treba i ne sme da postoji u našoj zemlji nijedno selo gde policija ne može da dođe. Treba zajedno da radimo na tome da se utvrdi puna istina o ovom slučaju i svim drugim koji su se dešavali na tom delu. Ima dosta ubistava među Albancima ili krivičnih dela koja nisu rešena još iz prošlosti. Vlada Srbije je spremna za razgovore i na tragu onoga o čemu se razgovaralo i dogovaralo još pre desetak godina, posle 2000. godine, kada su i izbili problemi na jugu Srbije. U svakom slučaju, tenzije treba izbegavati, treba smirivati situaciju. Policija nije, niti MUP, izdala nikakvo saopštenje u tom smislu u kojem ste vi govorili. To su više bili neki medijski napisi, a zvanična saopštenja će biti izdata kada ceo taj slučaj bude rešen. Hvala.
Hvala. Riza Halimi, izvolite.
Zahvaljujem se na obaveštenju i informaciji u kojoj, po meni, ima dosta stvari koje do ovog trenutka nisam znao i bez daljeg da je tu zajednički interes, da uloga MUP i policije do kraja se realizuje, kao i u svakom drugom delu države i upravo zato se traži od svih faktora u društvu da se to područje tretira isto u svim domenima, i u ekonomskom i u socijalnom i u političkom i u svakom smislu. Ne bi smelo da se o tom području govori, kao do sada, samo kada ima incidenata, da ipak bude drugi povod, da bude pozitivnih stvari. Verujem da je započet proces, ono što je malopre premijer rekao, u kom bi trebalo dugo vremena gomilani procesi da se rešavaju. Od prvog sastanka sa gospodinom Vučićem i ovog poslednjem sa gospodinom Dačićem, sada dva najodgovornija rukovodioca Vlade i uopšte države, obećavaju da će stvari da krenu u pozitivnom pravcu. Smatram da ne bi smelo dopustiti bilo koju slabost državnih organa, u ovom slučaju policije, da se slabosti pokrivaju preko ovakvih senzacionalnih tema. Neka se vidi čija i koja odgovornost je u pitanju, jer kako se dugo vremena tu navodilo da se očekivalo vozila sa ogromnom količinom droge, a policija šalje samo jednu patrolu, po meni je to apsolutno bilo nelogično. Red je da nadležni o ovom slučaju daju detaljnije informacije, da ne bi bilo prostora za različita tumačenja, što bi stvorilo nepotrebnu konfuziju. Ja sam za to da se što efikasnije ovaj slučaj reši i da jedno ili više lica, koliko je uključeno, dobijenu zasluženu kaznu, jer se stvarno tu radi o kriminalnom delu. Hvala vam.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Zaharije Trnavčević.
Imam tri minuta, a dosta pitanja, pa zato ću odmah da krenem. Očekivao sam da ovde bude više ministara, onih koji treba da čuju moje pitanje, ali svejedno. Gospodine Dačiću, zašto se prilikom privođenja osumljičenih za privredni kriminal postupa tako da se ponižava i vređa njihovo osnovno ljudsko dostojanstvo? Video sam kako je Petar Matijević, ugledni privrednik, priveden sa lisicama na rukama, povijene glave, pritisnut da gleda u zemlju, kao da je u pitanju neki veliki zlikovac ili narko diler. Petar Matijević je dobar privrednik. Zapošljava dve hiljade ljudi. Njegova imanja su uzorno obrađena i nema razloga da se tako postupa. Zbog čega se tako postupa? Drugo pitanje je za gospođu Mihajlović. Da li se Srbija odrekla svojih obaveza koje je preuzela u Kjotu, da će da smanji upotrebu sagorevanja fosilnih goriva i da ih zameni biološki obnovljivim gorivima? Ovo pitam zato što fabrika biodizela u Šidu još ne radi jer nisu ukinute akcize, što je uvedena akciza na uvoz biodizela iz Nemačke. Zbog toga je uvoz prestao i na pumpama u Srbiji vozači uopšte ne mogu da kupe biodizel. Pitanje za gospodina ministra finansija, Krstića. Vaš prethodni kolega Mlađan Dinkić je prošle godine u ovo vreme odlučio da se prihodi Uprave za zemljište, Uprave za vode, Uprave za šume ekspropišu i uvedu kao prihod budžeta, s tim da se na kašičicu daje novac za njihove projekte, u znatno smanjenom obimu. I ove godine, radovi u ove tri oblasti su znatno reducirani i u manjem obimu. Da li postoje izgledi da se taj novac, ti izvorni prihodi vrate ovim upravama, da mogu normalno da finansiraju svoje poduhvate? Još jedno pitanje za gospodina Glamočića. Setva ove 2013. godine, najvažniji privredni zadatak, biće obavljena lošije nego što smo očekivali, jer seljaci nemaju novca, seju svoje seme koje manje rađa, nemaju novca da kupe đubrivo. Predlagao sam da se Direkciji za rezerve odobri jedan kratkoročni zajam u dinarima, da kreditiraju ratare, da kupe đubrivo i seme. To bi oni vratili u žetvi 2014. godine isporukom zrna žita, od čega bi Srbija mogla da ima veliki devizni prihod za izvoz možda miliona, dva miliona tona pšenice. Da li ima izgleda da se to još pre okončanja setvenog roka uvede i reši ovo pitanje? Inače, kakva setva, takva žetva. Setva je loša pa, prema tome, nema izgleda za neki veći rod u 2014. godini. Hvala.
Da li neko želi da da odgovor? Reč ima premijer Dačić. Izvolite.
Evo, Zaharije je pokazao kako može za tri minuta da postavi pitanje svima. Prvo bih hteo da kažem da je danas prisutno, mislim 13 članova Vlade od 21 i mislim da je to veoma značajan broj, imajući u vidu neku praksu u ranijem periodu. (Janko Veselinović, s mesta: Pola godine vas nije bilo.) To nije do nas. Vi znate koliko ja volim da dolazim u Skupštinu. Prema tome, ako imate takve želje, kad god mi se obratite, ja ću doći. Apsolutno ne bežim od toga i stvarno mislim da to nije nikakav problem, sa naše strane. Čuo sam da će biti izmene Poslovnika, da će biti možda više puta mesečno, dva puta ili tako nešto. Apsolutno smo za i podržavamo. Uostalom, suština političke borbe jeste polemika, iznošenje različitih stavova i ovo je najbolje mesto, sa izabranim predstavnicima naroda. Kada je reč o onome što je gospodin Trnavčević pitao, vezano za hapšenja, svakako da se mora voditi računa o dostojanstvu ljudi. Niko nije kriv dok se ne dokaže da je kriv. Nažalost, u našoj praksi je bilo drugačijih slučajeva. Otprilike je uvek bilo obrnuto. Apsolutno mogu da se složim sa takvim pristupom, ukoliko je on sveobuhvatan. Nije dobro setiti se nekih ljudi samo kada se njih to tiče, kao da neko drugi nema svoje dostojanstvo, kao da neko drugi nema svoje porodice i kao da su pogođena prava pojedinaca samo kad neko od njih bude na dnevnom redu. Valjda treba sistemski da se borimo protiv jedne takve prakse. Ne govorim sad o tom konkretnom slučaju, nego govorim generalno. Znate da se više puta neko žali na to da postoji medijski linč protiv nekoga, a dok su drugi bili izloženi istom takvom medijskom linču, nisam primetio da je bilo ko davao bilo kakvu reakciju. Navešću vam jedan primer. Znate da sam ja reagovao kad god je nekome nešto prećeno, uvek, i davao naloge policiji itd. i politički reagovao, da niko u ovoj zemlji ne sme nikome da preti. Nisam čuo da se neko od vas izjasnio, da je dao bilo kakvu izjavu o tome što se npr. mojoj deci preti već mesecima. Šta sada, vi imate porodice, a ja nemam? Budite korektni onda prema svima. Borimo se protiv nasilja. Biti nekulturan i nasilan nije stvar demokratskih principa, to je stvar za policiju. Kada je reč o pravima ljudi koji se hapse, privode i sude, apsolutno se slažem da to sve mora da bude u skladu sa zakonom i poštujući njihovo dostojanstvo. Važne su institucije i važan je način na koji to funkcioniše. Bio sam uvek protiv toga. Znate da sam ja i policiji više puta govorio da, po mom mišljenju, kada je reč o snimcima, da to treba da bude, a kada je reč o klasičnom kriminalu, sve ovo drugo bi trebalo voditi računa na koji način se to može zloupotrebiti. Nisam siguran da to uvek policija radi. Ne pušta policija te snimke, ali negde ima i toga. Moramo praviti sistem koji će biti jednako pravedan za svakoga, ko god se nalazi u jednoj, drugoj ili trećoj poziciji. Kada je hapšen Dragan Džajić, u tom momentu malo je ljudi reagovalo na takav način, veoma malo.
Gospodine predsedniče, vreme.
Slažem se sa vama, gospodine Trnavčeviću, ali nemojte ni vi da nalazite… Ne znam gde ste našli Matijevića. Nisam primetio da je njegov snimak… Molim? (Zaharije Trnavčević, s mesta: Šta niste primetili?) Nije policija snimala. Kada je reč o tome, to treba da se razgovara i sa medijima. Da vam kažem jednu stvar. Na koji način policija postupa, to je predviđeno zakonom. Ako su prekršili zakon, zna se kako se postupa. Ako nisu prekršili zakon, da li je neko vezan ili nije vezan, to je stvar procene nadležnog policijskog službenika koji to radi. To nije pitanje ljudskih prava ili ne. Drugo je pitanje snimaka i objavljivanja takvih snimaka, a treće je pitanje objavljivanja punih imena i prezimena. Imate situaciju da se najveće siledžije i kriminalci objavljuju pod pseudonimom, a neki pod punim imenom i prezimenom, ali to je sada stvar kojom treba da se bavi RRA.
Vreme! Hvala. Reč ima narodni poslanik Zaharije Trnavčević. Izvolite.
Prihvatam jedino to što kažete da to treba sistemski da se reši. To je toliko stara stvar, da se čudim da do sada nije rešena. U ovom slučaju nije važno, gospodine Dačiću, ko je snimio. Naravno da policija nije snimila, ali su snimili novinari, fotoreporteri koji su bili. Nisu snimili onaj trenutak kada su policajci upali u vrt gospodina Matijevića, kao da se zaista izvodi jedna operacija u kojoj postoji rizik da će Matijević da pobegne itd. Nisam pitao, a isto znajte da je i tu povređeno pravo osumnjičenih, a to je da su u istražnom zatvoru držani po nekoliko meseci, znatno duže nego što je sama priroda prekršaja iziskivala. To nije u redu i Ustavni sud je gospodinu Miroslavu Miškoviću priznao da je istražni zatvor bio predug. Hvala.
Hvala. Pošto ne radi elektronska jedinica, neugodno mi je, ali moram vas zamoliti da promenite mesto. Reč ima ministarka Zorana Mihajlović. Izvolite.
Poštovani gospodine Trnavčeviću, daleko od toga da se Srbija odrekla bilo kakve svoje obaveze kada govorimo o zaštiti životne sredine, ne zato što je to obaveza, nego zato što o tome moramo da vodimo računa. Dakle, prema našem nacionalnom planu vezanom za obnovljive izvore energije, akcize će svakako da budu sklonjene 2015. godine. Tako je određeno i to je u skladu sa svim direktivama. U međuvremenu se pravi pravilnik o namešavanju. Vi verovatno sve o tome znate. Prema tome, to je period koji je potreban našoj privredi da može uopšte da koristi. Ali, nije u pitanju samo Srbija, odmah da vam kažem, to su uglavnom i sve ostale zemlje jugoistočne Evrope. Još jedna stvar. Kada već govorite o tome da se odričemo bilo kakvih naših obaveza, da znate da su neke stvari proces i da sve što radimo, pogotovo u ovoj oblasti, koja je jedna teška oblast i oblast u kojoj, na kraju krajeva, moramo da se pripremimo i za otvaranje pregovora sledeće godine, poglavlja 27. Treba da znate i da je Srbija na Energetskoj zajednici prošle nedelje usvojila tzv. LCP direktivu, u kojoj će takođe fosilni izvori, kada govorimo pre svega o termoelektranama, do 2027. godine polako ili morati da postanu potpuno čisti proizvođači električne energije ili će, ukoliko su previše časova rada bili na mreži, morati da budu sklonjene. U prvom trenutku, recimo, ta direktiva je bila određena za 2018. godinu, pa se shvatilo da to nije moguće, jer bi ceo region, recimo, ostao bez termoelektrana. Hoću da kažem da se odnosi i na ovo. Razumem vaše pitanje za jednu kompaniju, shvatam zašto to pitate, ali, sa druge strane, postoji plan i strategija potpuno u skladu i sa našim mogućnostima, ali isto tako i sa onim što se zovu naše obaveze.
Imate pravo na dva minuta. Izvolite.
Ne mogu da se otmem utisku da je u ovom slučaju fiskalni interes Srbije nadjačao ovaj ekološki interes i obavezu da se širi i povećava proizvodnja obnovljivih energenata. Govori se o tome da iza ovoga stoji i naftaški lobi i inostrani „Gaspetrol“ itd, koji ne žele ovu vrstu konkurencije. Ne vidim razlog da se čeka 2015. godina i da se ukine akciza na uvoz biodizela iz Nemačke, kao što ne vidim ni razlog da se tek tada, a ne sutra, ovoga časa jednom vašom odlukom ukine i akciza na domaći biodizel i da fabrika u Šidu počne da radi.
Hvala. Reč ima ministar Krstić. Sistem nam ne funkcioniše baš kako treba. Znam da je trebao prvo on, pre Trnavčevića, međutim, neće nam ništa nedostajati ako gospodin ministar iskoristi svoja dva i po minuta. Nemojte sada zbog toga da reagujete. Izvolite, gospodine ministre.
Samo ću kratko. Što se tiče sopstvenih prihoda, to je jedno kompleksno pitanje. Što se tiče same Uprave za vodu i drugih, takođe je kompleksno pitanje zato što treba naći pravi balans između toga da institucije koje su ranije ostvarivale sopstvene prihode, a koje zapravo sakupljaju te takse i ostale stvari, ostanu motivisane da to nastave da rade, ali, sa druge strane, moramo da uzmemo u obzir činjenicu da sve te prihode, naročito one koji dolaze iz monopola koje je država opredelila određenim institucijama, moramo da držimo na državnom nivou i da prosto prioritizujemo tamo gde su nam potrebni. To je u principu suština razgovora koje smo vodili sa svim institucijama, uključujući i uprave za vodu. Toliko.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Dragan Andrić. (Zaharije Trnavčević, s mesta: Nisam zadovoljan odgovorom.) Gospodine Trnavčeviću, nemate pravo. Molim vas, sedite. Da li gospodin Dragan Andrić želi reč? Onda ima reč narodni poslanik Balint Pastor. Izvolite.
Dame i gospodo, uvaženi predsedniče Vlade, imam pitanje za vas. „Ptica slomljenih krila“ je spomenik podignut 1994. godine u Subotici, u znak sećanja na 852 civila pogubljenih 1944. i 1945. godine. Ovaj spomenik je ukraden pre desetak dana, tačno dve nedelje pred „Dan mrtvih“ dana kada se Mađarska nacionalna zajednica seća svojih nevinih žrtava iz 1944. i 1945. godine, a istom prilikom se naravno sećamo i žrtava drugih naroda ili nacija koji su nastradali u tom periodu. Konkretno pitanje za vas gospodine Dačiću - zašto se Vlada nije oglasila povodom sramnog čina krađe spomenika „Ptica slomljenih krila“ u Subotici? Kada Vlada želi da reaguje na ovaj događaj? Želim da vam kažem, da mi na ovaj događaj ne gledamo samo kao na krađu, još manje, smatramo da se radi o ataku samo na žrtve i njihove porodice, već se po nama radi o poruci upućenoj Mađarskoj nacionalnoj zajednici koja može da naruši proces poboljšavanja odnosa između srpskog i mađarskog naroda. Zbog toga smatramo da Vlada treba da reaguje. Drugo pitanje gospodine Dačiću, tiče se toga zašto Vlada još uvek nije donela odluku o stavljanju van pravne snage dve odluke iz 1945. godine kojima se svi stanovnici i mađarske i nemačke nacionalnosti tri vojvođanska sela proglašavaju kolektivno ratnim zločincima? Želim da vas podsetim da je ova Narodna skupština krajem juna usvojila Deklaraciju o osudi akata protiv civilnog mađarskog stanovništva 1944. i 1945. godine, da je dan nakon usvajanja te deklaracije predsednik Mađarske, gospodin Ader se ponovo izvinio srpskom narodu, ovde u Narodnoj skupštini za zlodela učinjena 1941. i 1942. godine. Da ste vi na zajedničkoj konferenciji za štampu obećali javno da će Vlada u najskorije vreme staviti van pravne snage te tri odluke iz 1945. godine. Proteklo je dosta vremena i zbog toga vas pitam - kada Vlada želi konačno da stavi van pravne snage te dve odluke? Hvala.
Reč ima premijer Dačić. Izvolite.
Kao što ste sami rekli, spomenik u Subotici je postavljen 1994. godine i sve indicije koje policija ima nisu usmerene ka tome da ovaj događaj ima neku međunacionalnu ili političku pozadinu. Ukradeno je 400 kg bronze, ali su ostale ploče na kojima su imena streljanih. Policijska uprava Subotica formirala je posebnu grupu za rasvetljavanje ovog krivičnog dela, i naravno da bi bili veoma zadovoljni ukoliko bi se otkrili počinioci. Inače, tendencija je u Vojvodini da je najmanje krivičnih dela počinjenih na toj međunacionalnoj osnovi upravo ovih godina, da se iz godine u godinu taj broj smanjuje, i da tome svakako doprinosi atmosfera političke tolerancije i razgovora, dijaloga, ne samo sa susednim državama, već i u Srbiji, između ostalog i sa Savezom vojvođanskih Mađara. Budite uvereni da će Vlada Srbije, odnosno MUP preduzeti sve, da kao i kada su druga krivična dela slične vrste u pitanju, da se počinioci otkriju. Hoću da kažem, da smo od 1994. godine imali mnogo teških međunacionalnih godina, istina ne u Vojvodini, ali kada je tenzija bila mnogo viša i veća tako da ne mogu da verujem da je danas 2013. godine to urađeno iz međunacionalnih, političkih ili verskih razloga. U svakom slučaju, naravno da najoštrije osuđujemo takve akte. Kada je reč o drugom pitanju, Vlada odnosno generalni sekretarijat Vlade i lično kao premijer, čekamo da, kao što sam i tada rekao neko treba da pripremi te odluke. Da Ministarstvo pravde dostavi te predloge kako bi to moglo da bude na odlučivanju. Pošto je jedno pitanje političkih odluka i deklaracija koja je ovde doneta, a drugo je sada pitanje kako sva ta pravna dejstva koja su nekada imala, učiniti na neki način poništiti, ali da to sve bude pravedno i da na neki način bude deo onoga što je rađeno kada su drugi narodi u pitanju. U svakom slučaju, uopšte građani Srbije, mi idemo dalje ka normalizaciji i produbljenju naših odnosa sa Mađarskom. Mislim, da su naši odnosi u usponu i da je to bilo prilikom susreta dvojice predsednika republika. To je bio sastavni deo celog tog događaja i nadam se da će veoma brzo ta akta biti na sednici Vlade.
Reč ima narodni poslanik Balint Pastor. Izvolite.
Gospodine predsedniče Vlade, zahvaljujem se što ste ovde pred javnošću u Narodnoj skupštini rekli da najoštrije osuđujete krađu tog spomenika, ali mislim, da je Vlada trebala pravovremeno tj. odmah da reaguje, da bi svima bilo jasno kakva je poruka Vlade povodom ovakvog čina. Ne želim da budem inkorektan, ali odgovorite mi molim vas jasno – šta bi bilo da se takva krađa, jednog takvog spomenika desi na primer na teritorij AP Kosova i Metohije? Da li bi Vlada tada reagovala? Mislim da bi reagovala. Mislim, da bi trebala reagovati, a mislim da je i u ovom slučaju trebala pravovremeno tj. odmah da reaguje. S druge strane, ova pitanja sam postavio predsedniku Vlade Republike Srbije, a ne ministru unutrašnjih poslova. Hvala vam što ste podelili informacije sa nama vezano za to da policija radi svoj posao, to nismo ni sumnjali. Ali, mislim da je tu poruka najbitnija, a poruka mora da dođe od Vlade, mora da bude jasna i mora da bude osuđujuća u o odnosu na ovaj čin. Vi ste naravno u pravu kada nabrajate i deklaraciju o osudi akata protiv civilnog mađarskog stanovništva i zajedničko poklonjenje pred žrtvama u Čurugu predsednika Nikolića i predsednika Adera. Ali, sa druge strane, fali još ta odluka Vlade. Mislim, da je trebala biti doneta do 1. novembra i da bi tada to bila prava poruka jer se radi o tehničkoj odluci Vlade, ali ne donošenje te odluke nažalost nosi u sebi političke i to negativne političke poruke. Što se tiče odluke iz 1945. godine, ja želim samo da citiram jednu rečenicu iz te odluke od 29. januara 1945. godine. Znači citiram: „Državna komisija za utvrđivanje zločina okupatora i njihovih pomagača ustanovljava da su svi stanovnici Mađarske narodnosti opštine Čurug, sreza Žabaljskog u Vojvodini, odgovorni kao izvršioci, podstrekači ili pomagači za zločine i proglašava ih ratnim zločincima“. Šta može da bude sporno, gospodine Dačiću, 2013. godine vezano za to da u pravnom sistemu Republike Srbije ne može da postoji jedna odluka koja govori o kolektivnoj krivici svih pripadnika jednog naroda u tri sela u Čurugu, Žablju i Mošorinu? Očekujem odgovore. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Žika Gojković. Izvolite.
Poštovani gospodine predsedavajući, dame i gospodo članovi Vlade, dragi kolege poslanici, pokušaću kao i gospodin Zaharije Trnavčević da postavim u prvom obraćanju što više pitanja, a pošto smo potrošili već dosta vremena obećavam da se neću javljati za dodatna objašnjenja da bi što više ljudi moglo da stigne da postavi pitanje predstavnicima Vlade. Moja prva pitanja se odnose se na Ministarstvo odbrane, gospodina Rodića bih pitao – kakvi su planovi Ministarstva odbrane u vezi sa brodom „Bodrog“ i da li će isti biti uskoro u upotrebi? Moje drugo pitanje takođe gospodinu Rodiću – šta je sve Ministarstvo odbrane uradilo na planu rešavanja stambenog problema pripadnika vojske od jula meseca 2012. godine tj. od kada je formirana ova Vlada, i koji su planovi za budućnost kada je u pitanju rešavanje ovog, već dugo godina, gorućeg problema? Želim samo da kažem gospodinu Rodiću da imate podršku našeg poslaničkog kluba, isključivo zbog onoga kako ste ponašali, kako ste radili na mestu na kojem ste radili dok niste došli u Ministarstvo odbrane, i nadam se da ćete tako nastaviti da radite i u ovom ministarstvu. Moje sledeće pitanje je pitanje Ministarstvu pravde. Nažalost ministar pravde nije ovde, ali ako postoji mogućnost možda bi premijer mogao da odgovori, ili ću se zadovoljiti sa pismenim odgovorom. Odnosi se na zakon o poreklu imovine, dokle se stiglo sa izradom zakona o poreklu imovine, i kada se očekuje da taj zakon dođe u poslaničke klupe? Smatramo da je donošenje ovog zakona izuzetno važno, pogotovu što je ova vlada pokazala opredeljenost da se bori sa korupcijom i kriminalom, ali bez donošenja, kako ste i sami rekli, da se sistemski moramo izboriti, malopre ste gospodinu Trnavčeviću rekli, upravo delimo vaše mišljenje, kada je u pitanju sistemska borba sa kriminalom i smatramo da će uvek ostati prostora i gorkog ukusa da je ova borba i ima neke svoje prioritete, da je selektivna dokle god ne ugledamo zakon o poreklu imovine, i dokle god se stvari konačno ne zovu pravim imenom. Iskoristio bi prisustvo ministra za sport, gospodina Udovičića, i pošto moje pitanje ipak postavljam predsedniku Skupštine, koji nije ovde, ali bih apelovao na vas da nam pomognete, kada je u pitanju rešenje jednog problema koji možda nije velik ali verujemo da je koristan. Naime, oduvek, tj. u poslednjih nekoliko mandata, u Skupštini je postojao i radio Odbor za sport i omladinu. Smatram da je taj odbor odlično radio, da smo imali sjajnu komunikaciju sa nadležnim ministarstvom, da smo mi poslanici između sebe imali sjajnu komunikaciju, da smo normalno sarađivali, da je možda jedan od retkih odbora gde je uvek bilo kvoruma, i gde nije bilo nikakvih stranačkih, političkih prepucavanja i politikanstva. Zamolio bih vas da nam pomognete da zajednički utičemo na predsednika Skupštine, da odbor ponovo zaživi sa svojim radom i budite ubeđeni da ćemo vam puno pomoći u svim onim problemima koji nisu mali i na koje nailazite. Hvala.
Samo vas podsećam da je danas postavljanje pitanja Vladi, ministrima i predstavniku Vlade. Da li neko želi da da neki odgovor? (Da) Reč ima prof. dr Nebojša Rodić. Izvolite.
Gospodine Gojkoviću, hvala za postavljeno pitanje. Koliko sam iznenađen pitanjem, toliko sam bio iznenađen kada sam se susreo sa problemom brod da „Bodrog“, moram da vam kažem prvo mi je bilo interesantno otkud uopšte naziv jednog plovila „Bodrog“, jer je reč o koritu koje je napravljeno 1904. godine. Moram vam reći da ono neće biti u upotrebi i neće biti deo ratne flotile Vojske Srbije. Reč je o koritu koje nije za eksploataciju i nije za upotrebu, a ono izgrađeno 1804. godine imalo je dosta neobičnu sudbinu na način da je 1914. godine taj brod korišćen za ispaljivanje prvih granata na grad Beograd, početkom velikog rata, da je 1918. godine taj brod bio potopljen od strane Austrijanaca, da je nakon tri godine izvađen iz Dunava. Ista sudbina ga je zatekla 1941. godine kada je ponovo potopljen ali ovaj put od strane vojske kraljevine Jugoslavije. Godine 1994. su ga potopili domobrani Hrvatske i bio je u eksploataciji sve do 1963. godine. Od 1963. godine taj brod nije u aktivnoj upotrebi, danas se on nalazi, to je deo naše istorije moram da kažem, to je potpuno teško objašnjivo i prihvatljivo, na obali Dunava kod Ade Huje i služi kao pristan, služi kao dok za prelaženje sa broda koji je privezan do kopna. Pravno, on je vlasništvo preduzeća „Dunav grupa agregati“ iz Novog sada, suprotno zakonskim propisima koji su 2005. godine rešenjem Muzeja nauke i tehnike iz Beograda, koje je utvrđeno pod brojem 234/1 2006. godine, proglašeno kao kulturno dobro Republike Srbije. On ovog trenutka kao plovilo ne bi mogao, jer mi nemamo toliko sredstava, da bude vraćen za plovidbu. To je realnost i velika šteta, s obzirom da je samo 10 brodova takvih napravljeno u svetu. Naš plan, i mi smo dostavili dopis Vladi Republike Srbije, jeste da se ovo korito, ovaj brod izvuče na kopno, da bude lociran na ušće Dunava, u istom položaju kao što je to bilo i 1914. godine u samom početku velikog rata i da služi kao muzej. Na taj način mislim da bi smo mogli da ga u vremenskom periodu od 28. jula 2014. godine stavimo u funkciju da bi negde do 11. novembra 2018. godine, kada će se obeležavati završetak velikog rata, imamo kao muzej. Da iskoristim priliku kada ste to pitanje potegli da ćemo na istoj lokaciji postaviti jednu mini-podmornicu koja je pripala Vojsci Srbije, želeći da na tom prostoru koji koristi rečna flotila Vojske Srbije, napravimo jedan izložbeni prostor koji može da bude interesantan za mladu generaciju, odnosno za one koji su u prilici da to vide samo na nekom snimku, kao što je bilo pre par nedelja to učinjeno na televiziji Srbije. Moram da kažem da sam brod lično obišao, video i da to predstavlja, kriveći i samog sebe, odraz našeg odnosa prema kulturnom blagu, s obzirom da sam bio u prilici da vidim na kakav način su naši susedi taj brod uspeli da restauriraju, da ga stave u funkciju i da bude ploveći, što mi zbog apsolutno materijalnih nemogućnosti nećemo, niti imamo nameru da učinimo. Mislim da je sasvim dovoljno da se brod izvuče i da ga učinimo muzejskim prostorom gde će moći da se pogleda sve ono što je bilo zbivanje u Beogradu i u Srbiji 1914-1918. godine. To je ono što bih mogao da vam kažem kada je u pitanju brod „Bodrog“, nazvan kao „Bodrog“ po reci Bodrog koja izvire u Slovačkoj, a uvire u Mađarsku.
Da li ste se javili ponovo gospodine Gojkoviću?
Ako možemo samo da dobijemo objašnjenje za stanove, pošto je ipak to važnije pitanje.
Reč ima ministar Udovičić.
Poštovanje, dobar dan, dame i gospodo, samo sam hteo da se zahvalim na savetu. Po mom postavljanju sam uvideo da jedan od odbora koji nije ovde u Skupštini, u razgovoru sa predsednikom Skupštine smo se dogovorili da će se u narednom periodu i to dogoditi. Koliko sam informisan, danas je bilo na glasanju formiranje samog odbora za sport. Nadam se da će u skorije vreme i to doći.
Reč ima ministar Rodić. Imate tri i po minuta.
Ako mogu da dam kratak odgovor. Znači, u vremenskom periodu kada je konstituisan ovaj saziv Vlade, pa do danas, u Vojsci Srbiji 1572 lica rešilo je svoje stambeno pitanje po jednom od modaliteta koji se po pravilniku koristi. Ono što nameravamo da učinimo po master planu, to je da ukupno 625 stanova dodelimo koristeći nepokretnosti koje će biti participacija i ustupanje za izgradnju stambenih jedinica po principu koji je već korišćen i koji se pokazao da može da bude respektabilan, kada je u pitanju Vojska Srbija. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Dragan Marković.
Gospodine predsedniče Vlade, poštovani ministri, dame i gospodo narodni poslanici, imam tri pitanja. Prvo pitanje je za ministra Lazara Krstića. Hajde da napravimo neke preventivne mere, kako bi spasili ovu posrnulu privredu. Strane banke poslednjih godina uništavaju srpske privrednike tako što nateraju korisnike kredita da potpišu jedan član ugovora u kome se kaže da se daje autonomno pravo toj banci, ukoliko ona ima neko ubeđenje da taj komitent u budućnosti nije siguran, da blokira račun privredniku, iako taj privrednik plaća na vreme i kredit i rate. Imamo nekoliko grupa, A, B, C, G, ne znam koliko grupa, korisnika kredita, odnosno komitenata, a da banke rade na štetu srpske privrede. Molim vas da mi odgovorite na to pitanje – da li će to biti smanjen depozit kod Narodne banke Srbije? Ne znam kako, ali to ponašanje tih stranih banaka pothitno moramo da zaustavimo. Pitanje za ministra privrede. Gospodine ministre, moramo isto tako hitno da reagujemo kako bi počeli izvođači radova u Srbiji da budu srpske fabrike, srpska preduzeća. Jesmo mi to nasledili, bilo je ranijih godina, ali poslednjih godinu i po dana, sve tendere koji su objavljeni, na sve te tendere na koje su izašli srpski privrednici su izgubili iz razloga što ili nisu imali bonitet ili trebali da imaju proizvodnju nečega, kilograma, metara, toliko da sve fabrike u Srbiji koje se bave tom proizvodnjom nemaju tu količinu potrebne robe ili ne znam već čega na tenderu i da polako, a sigurno, nam se gase i ona preduzeća koja nemaju status restrukturiranja. Moramo da vidimo kako tim preduzećima da pomognemo. Imajući u vidu da preduzeća koja imaju taj status, marta meseca, odnosno juna sledeće godine, ukida se taj status restrukturiranja i pustićemo ih niz vodu da se podave, a ne znaju da plivaju. Molim vas, nemojte samo da se bavimo merama kako ćemo. Naravno, treba i time da se bavimo, ali kako da onaj novac koji se izdvaja iz budžeta države, iz budžeta gradova, opština budu izvođači radova srpske firme. Ovi drugi koji su izvođači radova, angažuju podizvođače, srpska preduzeća, po nižoj ceni i do 45%. Imam pitanje za ministra poljoprivrede. Bio sam tri dana u Beču i vodio sam 600 studenata u Beč. Obišao sam… (Predsedavajući: Gospodine Markoviću, molim vas…) Dozvolite mi da završim. Imam još tri rečenice. Obišao sam zelenu pijacu u Beču i video sam kako izgledaju poljoprivredni proizvodi koji se prodaju na pijaci u Beču. Srpski poljoprivredni proizvodi su deset puta kvalitetniji, neću reći lepši, ali kako mi da pomognemo srpskom seljaku? On samo traži sigurno kupca i na vreme da mu se isplati novac.
Gospodine Markoviću, sugerišem vam, iz dobrih namera, pošto je odgovor na pitanje svega pet minuta, vi u okviru ovih pet minuta ne možete dobiti odgovor. Zato vam preporučujem da svoja pitanja postavite u dva dela i onda ćete dobiti odgovor. Razumete? Imate za to drugih dva minuta kada možete postaviti pitanje. Ovako, bojim se, nećete moći dobiti odgovor. Da li neko želi da odgovori? Reč ima ministar Lazar Krstić.
Što se tiče bankarskog sektora, verujem da postoji konkurencija na tržištu stranih banaka, kako i domaćih i da firme koje traže kredit mogu da kredit traže od različitih banaka. Te ugovore sastavljaju same. Nisam svestan da postoji član, niti mislim da je to u skladu sa zakonom, ali član tog ugovora može da bude da banka sama donosi procenu, a bez toga da klijent ne izmiruje svoje obaveze, da ih stavi u blokadu. To je stvar koja se ugovara između komitenta i banke, bilo strane, bilo domaće, a domaće banke, znate odlično, kao i strane, su ravnopravne na našem tržištu. Što se tiče politike obaveznih depozita kod Narodne banke Srbije, to je domen za koji je nadležna Narodna banka Srbije, a ne Ministarstvo finansija.
Reč ima narodni poslanik Dragan Marković.
Imam pitanje za ministra privrede. Treba da mi odgovori na pitanje. Treba li da ponovim pitanje ili ne?
Reč ima ministar Radulović.
Nisam čuo da je pitanje koje je postavljeno upućeno ministru privrede, pošto ste pitanje uputili ministru finansija. Radi se na planu restrukturiranja svih preduzeća, da se postave na zdrave noge u smislu da se očiste od dugova, tako da mogu da nastave normalno poslovanje, da se nađe odgovarajući menadžment i da se nađu investitori koji će pomoći da to preduzeće nastavi da posluje. Dobro ste uočili da imamo veliki problem sa uzimanjem kredita za radove koje idu stranim kompanijama, ne domaćim, da na tome gubimo dosta, gubimo rast koji bi trebali da dobijemo u bruto društvenom proizvodu. Da bi došli do toga, moramo da postavimo ova preduzeća na zdrave noge. Kod svih njih se radi takav plan. Znamo kako ćemo izvršiti čišćenje dugovanja tih preduzeća, tako da mogu da nastave da posluju. Moraće verovatno da dođe do sjedinjavanja nekih kompanija, pošto same po sebi neće moći da opstanu, ali to jeste fokus Ministarstva privrede, intenzivno se na tome radi i zakoni koji menjamo, takođe, treba da omoguće da taj postupak efikasnije sprovedemo. To jesu ključna pitanja na kojima danas radimo.
Reč ima narodni poslanik Dragan Marković. Imate dodatnih tri minuta. Izvolite.
Imam dodatno pitanje, odnosno da ponovim – kako da pomognemo poljoprivrednim proizvođačima? To je pitanje za ministra poljoprivrede. Da li ćemo mi zaštititi poljoprivredne proizvode u Srbiji da se ne uvozi u količini, u meri koliko se uvozilo poslednjih godina i da tu pravimo direktnu štetu poljoprivrednim proizvođačima? Predlažem vam, ministre za poljoprivredu, da vi organizujete nekoliko putovanja i da vodite poljoprivrednike u Evropu, da poljoprivrednici ponesu svoje proizvode u kesi, u torbi i da pokažu onima koji kupuju neke poljoprivredne proizvode iz nekih drugih država u Evropi da su srpski proizvodi najbolji. Pošto nam je rečeno da ćemo u EU ući tek za 20 godina, pa srpski seljak ne da će da propadne za 20 godina, nego ćemo uništiti sela i više niko neće živeti na selu. Sva ta imanja će biti pusta. To je pitanje za ministra poljoprivrede.
Reč ima ministar Glamočić. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodinu Palmi na pitanju. Naravno da je Ministarstvu poljoprivrede glavni cilj da zaštiti naše proizvođače. Mi na tome upravo i radimo i preduzimamo niz mera kako bi to uradili. Ono čega treba da budu svesni naši proizvođači je da mi ne možemo sprečiti slobodan promet usluga, da oni moraju povećati svoju produktivnost, da ponude pod boljim cenama, da proizvodi budu što kvalitetniji. Ali, u svakom slučaju, mi radimo sa naše strane sa podsticajima, sa bespovratnim sredstvima, sa regresiranjem, sa osiguranjem, sa nizom mera koje su u našem domenu, taj deo podstičemo i sigurno će uvek imati našu pomoć i od strane ministarstva. Ako imate neki konkretan predlog, stojimo vam na raspolaganju u svako doba. Možete se najaviti ili proizvođači koji su zainteresovani, stojimo na raspolaganju da zajednički radimo na tome. Nama je zajednički cilj - naš jak poljoprivredni proizvođač i svesni smo toga, da ako se ne budemo pripremili, naši poljoprivredni proizvođači biće ugroženi kada otvorimo tržište. Svake godine tržište je sve otvorenije i otvorenije.
Ministar Aleksandar Antić ima tri i po minuta vremena. Izvolite.
Odgovorio bih na pitanje koje je gospodin Marković postavio ministru Raduloviću, pošto nisam čuo da se u tom delu kolega Radulović osvrnuo, a vezano je za učešće domaćih firmi na tenderima i mogućnost da oni rade određene projekte. Pre svega, hoću da se osvrnem vezano za infrastrukturne projekte. Nažalost, ogroman broj tih ugovora je potpisan na način da su uglavnom konzorcijumi stranih firmi uzeli te ugovore i u najvećem broju slučajeva oni na tim projektima uglavnom daju projektni menadžment, a dobar deo posla izvodi domaća operativa, ali u takvim ugovornim situacijama i opcijama da oni rade na 30 ili 40% ispod one ugovorene cene, u pokušaju da obezbedi sebi bilo kakav posao. Politika ove Vlade će biti da pokušamo da obezbedimo takve uslove u tenderima u narednom periodu da mogu domaće kompanije na njima da nastupaju. Promovisaćemo opciju da izlaze zajednički u konzorcijume na takve poslove i pokušaćemo, pre svega u tim kreditnim linijama, da obezbedimo da nam se ne dešava ovo što nam se dešavalo u proteklim godinama. Uzmemo od neke strane države ili nekog investicionog fonda kredit, radimo projekat pod njihovim uslovima, posao dobiju njihove firme i te pare izađu iz ove zemlje. Na kraju, moram da kažem da ako postoji dobar primer, a mislim da je dobar primer ovo što smo uspeli vezano za most Beška. Taj posao je dobila „Alpina“. „Alpina“ je otišla u stečaj. Uspeli smo da obezbedimo takve tenderske uslove da „Mostogradnja“, domaća kompanija, državna kompanija, dobije taj posao i upravo je „Mostogradnja“ završila rekonstrukciju mosta Beška i to je dobra stvar za našu građevinsku operativu i to je dobra referenca za „Mostogradnju“ za naredni period. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Dragan Marković. Izvolite.
Gospodine ministre za poljoprivredu, poljoprivrednim proizvođačima treba savet šta da seju sledeće godine. Oni nemaju statističke podatke šta je to bilo deficitarno u Srbiji od poljoprivrednih proizvoda ove godine. To je jedna molba da decembra meseca kažete – sledeće godine država preporučuje da poljoprivredni proizvođač seje tu i tu kulturu. Još jednom da vas zamolim. Vi znate da je navodno mleko bilo zaraženo aflatoksinom, a nije tačno i da nije tačno da je srpska hrana zatrovana, kako su to neki pokušali da unište srpskog proizvođača i da mi moramo da organizujemo, da li će to biti samit ili neki drugačiji skup, vi kao ministar za poljoprivredu, velike evropske kupce poljoprivrednih proizvoda da dođu u Srbiju. Evo, ja se javljam kao domaćin, da taj skup bude u Jagodini, da napravimo prezentaciju poljoprivrednih proizvoda i da im kažemo da Srbija ima najbolje poljoprivredne proizvode u Evropi. Odgovorite mi, molim vas.
Moram da podsetim narodne poslanike da narodni poslanik ima pravo da postavi pitanje u vremenu od tri minuta i dodato pitanje u druga tri minuta, a dva minuta ima pravo da komentariše odgovor, a ne da postavlja pitanje. Ministar ima pravo da da odgovor na prvo pitanje, odnosno na prvo postavljeno pitanje u vremenu od pet minuta i na drugo postavljeno pitanje dodatnih još pet minuta. Molim vas da se tako ponašate. Reč ima narodni poslanik Zlata Đerić.
Poštovani predsedavajući, poštovani gospodine premijeru, članovi Vlade, dame i gospodo narodni poslanici, poštovana javnosti Srbije, ponovo postavljam isto pitanje, mada je to pitanje prisutno u ovom domu već nekoliko godina od vremena Vlade premijera Cvetkovića i upućujem ga ministru Raduloviću i ministru Krstiću, mada nisam sigurna koja je prava adresa u ovom trenutku, ali svakako očekujem odgovor i očekujem čak i pismeni odgovor nakon današnje rasprave, jer je pitanje takvo da zahteva jednu detaljniju, konkretniju i tačniju analizu zbog javnosti Srbije. Naime, Srbija je u ekonomskoj krizi, svi smo toga svesni. Traže se razni načini da se kriza prevaziđe. Godine 2010. ponuđeno je jedno rešenje koje je tada najavljivano kao pravi put u Eldorado. Mi smo otkrili put kojim ćemo rešiti probleme i svi će nam na tome pozavideti, otprilike, svi će prepisivati taj recept od nas. Uz već postojeću diplomatiju koju imamo u svetu i koja jeste reprezentativna i koja zaista deli sudbinu Srbije, posebno tešku ekonomsku situaciju Srbije, tad smo se dosetili da pošaljemo i ekonomske ambasadore. Naime, oni će imati zadatak da u Srbiju dovedu investitore, da srpsku privredu podignu na noge i posle toga Srbiji treba da procveta, za razliku od svih ostalih u okruženju. Mislim da je tom prilikom upućeno preko 190 ljudi sa popriličnim apanažama na različite destinacije. Iako je nekoliko puta postavljano, upravo ja sam postavila pitanje i tadašnjoj Vladi ovoj sada, do dana današnjeg nemamo rezultate efekta njihovog rada. Građane Srbije, pošto nas to veoma često pitaju, interesuje, posle te gromoglasne najave da će oni doneti spas Srbiji, koliko su oni koštali? Koliko je ovaj ekonomski avanturizam ili finansijski avanturizam koštao budžet Republike Srbije? Koliko je sada aktuelan i koji su finansijski efekti ekonomskih ambasadora u svetu? To je pitanje na koje mislim da Ministarstvo privrede i Ministarstvo finansija treba da imaju odgovor. Ne znam kako je sada preraspodeljena ta nadležnost, ali u svakom slučaju, mi odgovor očekujemo. Što se tiče samih brojki, mislim da danas ministri ne mogu da mi kažu te detalje oko njihovog poslovanja, ali svakako očekujemo i objavićemo ono što dobijemo kao odgovor iz ministarstava.
Da li neko želi da da odgovor? Reč ima ministar Saša Radulović.
Mnogo projekata smo preduzimali u prošlosti za koje nismo radili ni analizu unapred koje efekte očekujemo, niti smo pratili njihovo sprovođenje, niti pratili efekte koje smo zaista i ostvarili. Znači, niti smo najavljivali šta ćemo dobiti tom merom, niti smo posle pratili da li smo dobili to što smo očekivali. Mislim da je to vreme iza nas i da na takav način više nećemo voditi ekonomsku politiku. Kada odvojimo novac poreskih obveznika da se potroši na neki program, onda moramo unapred da kažemo šta očekujemo od tog programa i da onda posle pratimo da li dobijamo efekte koje očekujemo. Nažalost, od ovog programa smo imali jako malo efekata i mislim da taj program u tom obliku neće nastaviti. S druge strane, Ministarstvo spoljnih poslova svakako planira, kako je opredeljenje Vlade Srbije, da se više bavimo ekonomskim pitanjima u budućnosti. To se odnosi i na Ministarstvo inostranih poslova i korišćenje naših ambasada u svetu, tako da i u ovim kontaktima koje sam imao do sada, osoblje ambasade koje je već tamo, koje se bavi zastupanjem naše zemlje u našim zemljama, će veliki deo svoje pažnje posvetiti upravo ekonomskom razvoju, predstavljanju Srbije i na taj način privlačenje investitora. Mislim da nam neka dodatna trošenja na ekonomske ambasadore ili na neke druge slične programe zaista nisu potrebni. Mislim da treba da se vratimo nekim osnovnim stvarima, onako kako to rade i druge zemlje u svetu. Ne trba izmišljati toplu vodu i treba jako pažljivo postupati sa novcem poreskih obaveznika, posebno zato što kad uzmete od nekog poreskog obveznika novac i date ga ne neki program, negde ste učinili neku štetu i pitanje je da li taj program koji preduzimamo zaista daje vrednost građanima Srbije.
Reč ima narodni poslanik Zlata Đerić. Izvolite.
Gospodine ministre, upravo ste odgovorili na pitanje onako kako sam i smatrala da možete odgovoriti. Znači, to jeste bio ekonomski ili finansijski avanturizam. Znači, bez istraživanja, bez ozbiljnog promišljanja smestili smo preko 190 ljudi, rekoh, na skupe destinacije o trošku građana Republike Srbije. To je veoma važno. Znam da je to prošlost, ali taj novac je potrošen i sami ste rekli da efekata nije bilo. Svi smo svesni da efekata nije bilo. Nas interesuje, pre svega građane Republike Srbije interesuje koliko su oni potrošili novca u tom svom periodu, koliko su oni nas koštali? Drugo, gde su oni sada? Gde su ti ljudi sada? Da li ta ekonomska diplomatija još uvek negde živi? Da li troši i dalje novac i na koji način, jer to je ipak nešto što se građana Republike Srbije izuzetno tiče? Svi su sada u Srbiji zabrinuti za svaki sledeći dan. Imamo veliku odgovornost da im svaki dan damo adekvatnu informaciju o tome gde se troši novac iz budžeta Republike Srbije koji građani teškom mukom prikupljaju.
Hvala. Da li još neko želi reč? (Da.) Reč ima ministar Lazar Krstić. Izvolite.
Pokušaćemo u ovom zakonskom roku od osam dana da dostavimo te informacije oko analize troškova.
Hvala. Reč ima ministar Saša Radulović.
Što se tiče Ministarstva privrede, taj program će biti ukinut. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Vladimir Marinković. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, uvaženi predsedniče Vlade, članovi Vlade, dame i gospodo narodni poslanici, imam nekoliko pitanja za ministra regionalnog razvoja i lokalne samouprave, gospodina Mirovića, a posredno i za ministra privrede. Naime, radi se o tome da je Strategija ravnomernog regionalnog razvoja, koja je donesena 2007. godine, istekla prošle godine. Zanima me da li ministar, naravno, zajedno sa svojim timom, radi jednu dugoročnu strategiju koja bi, po mišljenju stranke kojoj ja pripadam, trebala da bude definisana na period do okvirnog ulaska naše zemlje u Evropsku uniju, a to je definisano do 2020. godine? Kada je u pitanju ravnomerni regionalni razvoj, ovde se radi o prioritetnom pitanju naše zemlje, a to je da li ćemo izvršiti i uraditi ekonomsku demokratizaciju naše zemlje i da bez ravnomernog regionalnog razvoja, bez jednakih šansi, kada su u pitanju regioni i lokalne samouprave u našoj zemlji, nema ni jednakosti, ni jednakih šansi ni u nacionalnom, niti u bilo kom drugom kontekstu i nivou. Ovde smo mi kao partija definisali dve veoma važne tačke. To je obrazovanje. Ja ću vam samo navesti nekoliko gorkih činjenica, a to je da, recimo, u Jablaničkom i u Pčinjskom okrugu čak 13% stanovništva nema nikakvo obrazovanje. Znači, nema nikakvu struku, niti kvalifikaciju. U sredinama koje su univerzitetski centri i gde postoji razvijen vid obrazovanja to nije slučaj. Smatram da treba da se fokusirate na razvoj srednjeg stručnog obrazovanja. Navešću vam primer Bora gde od pre nekoliko godina sa čak sedam odeljenja u srednjoj stručnoj školi, gde su se učenici obrazovali i kvalifikovali za rad u Rudarsko-topioničarskom basenu, za sada je ostalo samo jedno odeljenje, a takva je slika i po drugim nerazvijenim krajevima u našoj zemlji. Drugo pitanje odnosi se na preduzeća koja se nalaze u procesu restrukturiranja. Mi ćemo kao stranka imati jedan predlog da se obrazuju socijalne fondacije po uzoru na Austriju, koje bi radile profesionalnu dijagnostiku, preko obuke do trajnog zapošljavanja ili definisanja tranzitnih radnih mesta, formiranjakancelarija za brze odgovore, podsticaj utakmica između opština na nivou i na poslu privlačenja investicija i jedne zdrave konkurencije gde ćemo na jedan kvalitetan način u jednom kratkoročnom periodu moći da ostvarimo ravnomerni regionalni razvoj. Moje mišljenje i stav partije kojoj pripadam je da… (Predsedavajući: Vreme, gospodine Marinkoviću.) Zahvaljujem se. Završavam. Potrebna nam je fabrika u svakom velikom centru, veliki broj malih i srednjih preduzeća. Molim vas da nam kažete koji su vaši planovi i strateški pravci u tom smeru? Hvala vam.
Hvala. Reč ima ministar Igor Mirović. Izvolite.
Hvala vam na tom pitanju. Ministarstvo za regionalni razvoj i lokalnu samoupravu prati, pre svega, primenu zakona o regionalnom razvoju i kroz odgovarajuću uredbu meri i analizira stepen razvijenosti svih opština i gradova u Republici Srbiji, pa samim tim i svih naših oblasti ili svih naših regiona. U pravu ste, postoje velike ogromne razlike između pojedinih opština, pojedinih delova naše zemlje u stepenu razvijenosti, tako da čak odgovarajuća uredba tretira pojedine opštine i označava ih kao opštine u tzv. devastiranoj kategoriji, dakle, kao one opštine koje kroz taj grubi, ali u odgovarajućoj uredbi primenjeni izraz, na najbolji način opisuju stanje u pojedinim opštinama. Nakon imenovanja pokušao sam da, pre svega kroz dnevne aktivnosti Ministarstva, promenim odnos prema prioritetima, kada je reč o finansiranju projekata u opštinama koje moraju, poput opština koje su u devastiranoj kategoriji, a i u četvrtoj ili trećoj kategoriji, koje su pod stepenom nerazvijenosti ili stepenu razvijenosti na dnu lestvice u Republici Srbiji, unesem takve prioritete da kroz finansiranje zajedničkih projekata damo prednost tim opštinama upravo da bi podigli, kroz razvoj lokalne, komunalne infrastrukture, ali i kroz podsticanje ukupnog lokalnog ekonomskog razvoja, njihov stepen razvijenosti. One će u narednih nekoliko godina, a sve dok ne izjednačimo barem delimično njihove ekonomske parametre sa parametrima razvijenih opština, biti najznačajniji prioritet u radu Ministarstva regionalnog razvoja. U tom smislu se i priprema i Nacionalni plan regionalnog razvoja koji će ugledati svetlost dana ili biti u Narodnoj skupštini, verujem, u veoma kratkom roku. Najverovatnije do nove godine. Naravno, čekaćemo da druga ministarstva, jer se radi o veoma kompleksnom dokumentu, daju svoje primedbe i saglasnost na jedan takav dokument koji je, kada je reč o Ministarstvu za regionalni razvoj, u završnoj fazi. Pristupamo sa evropskim partnerima i strategiji decentralizacije Republike Srbije, pristupamo, za to je i formirana radna grupa, izmena i Zakona o regionalnom razvoju sa željom da formiramo, pre svega, ekonomske polove razvoja i da što više nadležnosti, pre svega kada je reč o lokalnom ekonomskom razvoju, prebacimo na polove razvoja. To moraju biti gradovi i opštine koji prirodno predstavljaju administrativne centre i regionalne ekonomske centre i da kao polovi razvoja, uz pomoć nadležnih ministarstava, vremenom i sve više evropskih fondova, zaista označe jedan kvalitetniji ekonomski razvoj, posebno nerazvijenih. Uspeo sam za kratko vreme da, čini mi se, uradim nekoliko stvari, a to je da političke kriterijume u radu ministarstva eliminišem. Neprestano govorim o tome i u ime ministarstva, verujem i u ime Vlade, da političke razlike ne mogu biti kriterijum kada se dodeljuju sredstva za lokalni ekonomski razvoj lokalnim samoupravama i mislim da sam u tome, za sada, delimično uspeo i uspeo sam da ukažem i tu je značajno vaše pitanje i vi na to ukazujete, da postoje opštine i gradovi, a posebno opštine u Republici Srbiji koje zahtevaju mnogo, mnogo veću pažnju države upravo zbog toga što, ukoliko ta pažnja izostane, tih opština narednih 20, 30 ili 40 godina više neće biti. One će biti do te mere devastirane, da im onda naknada pameti i naknadna pomoć više neće trebati. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Vladimir Marinković. Izvolite.
Zahvaljujem se na odgovorima. Imam još nekoliko pitanja. Prvo pitanje se odnosi na to, SDPS je jako zainteresovana kada je u pitanju problem infrastrukture, problem održavanja puteva, pogotovo sada u ovom predstojećem zimskom periodu i odnosi se na Uredbu o kategorizaciji državnih puteva prvog i drugog reda na teritoriji Republike Srbije. Oni su prebačeni u nadležnost lokalnih samouprava. Zanima nas kako će se i na koji način ti putevi održavati i naravno politika Ministarstva regionalnog razvoja i lokalne samouprave u domenu koordinacije i saradnje sa drugim resornim ministarstvima po pitanju jačanja infrastrukture? I sami ste malopre pomenuli jednu činjenicu da mnogi devastirani delovi Srbije nemaju ama baš nikakvu infrastrukturu, ni obrazovnu, ni putnu, ni ekonomsku, dakle ni privrednu. Ja sam čak bio, radeći nekoliko strategija razvoja, učestvujući u tim timovima, u selima i delovima u južnoj Srbiji gde ljudi gledaju još uvek TV preko stabilizatora, zato što nemaju dovoljno jak napon struje, pa me zanima sledeće – ako nije moguće da do svakog sela, do svakog mesta dovedemo kvalitetan dobar put ili autoput, što je naravno u mnogim slučajevima želja ove Vlade i nadležnih ministarstava, pa možemo da dovedemo „vaj-faj“, pa možemo da dovedemo bežični internet. To će biti jedan od puteva da mladi ljudi u tim mestima, u tim devastiranim područjima imaju izlaz u svet, da ne budu izolovani, da mogu da uče, da mogu da budu informisani, da rade. To možemo da uradimo. Ja mislim da u dobroj koordinaciji sa Ministarstvom trgovine, telekomunikacija i informacionog društva takvi projekti mogu da se realizuju, a sve u cilju da naši mladi ljudi budu što informisaniji, da budu što obrazovaniji i da podatak da preko 35% mladih ljudi nema posao, da preko 80% mladih ljudi kao svoj prioritet ima zapošljavanje u državnoj upravi i u državnim institucijama, da taj aspekt koji je za našu partiju najbitniji, najbolniji u našoj zemlji i u našem ekonomskom životu učinimo da se on poboljša i da na taj način pomognemo mladim ljudima, ali i onima koji žive u nerazvijenim područjima da i oni ostanu dole i da mogu da se razvijaju kao oni koji žive u razvijenim područjima. Hvala vam.
Da li neko želi reč? (Ne) Reč ima narodni poslanik Bojan Đurić. Izvolite.
Predsedniče Vlade, članovi Vlade, dame i gospodo narodni poslanici, moje prvo pitanje je zapravo vezano, mislim da je to ono najurgentnije, za ministra prosvete. Vi ste, ministre prosvete, juče rekli odnosno pitali javnost da li je ovo dno kada ste bili suočeni sa situacijom da tokom samo nekoliko sati tokom podneva gotovo 100 dece na teritoriji Beograda bude inficirano lošom, ili nezdravom hranom? Da li danas imate isto tako pitanje, ili ste došli do nekog odgovora? Ako mene pitate, ja mislim da nije dno. Ja mislim da nas dno čeka tek u onom trenutku kada se budete suočili sa činjenicom da imate 1.000 škola bez elementarnog toaleta, prave tekuće vode i da će neka sledeća zaraza koja će izbiti u takvoj situaciji biti gora. Pre tri dana ste, gospodine Jovanoviću, rekli da je vaša želja da implementirate Finski model u obrazovni sistem ove zemlje. Juče ste konstatovali da vam neki fakulteti Beogradskog univerziteta duguju za grejanje 50 miliona dinara. Kako mislite da podmirite da dva modela, gospodine Jovanoviću? To je isto pitanje i za vas gospodine Krstiću – kako trpite u pravnomi ekonomskom poretku javne institucije koje duguju javnim snabdevačima za grejanje? Kakvo je moralno pravo onda predsednika Vlade, prvog potpredsednika Vlade, vašeg kolege ministra privrede ili vas da očekujete apsolutnu finansijsku i poslovnu disciplinu ili dostavljanje ličnih karata od rukovodstva FAP-a a da to tražite od radnika FAP-a, i ako nisu radnici FAP-a postavljali to rukovodstvo? To je prvo pitanje za gospodina Jovanovića, a onda i za predsednika Vlade i ministra finansija. Sada, rekao bih ključno političko pitanje gospodine Dačiću. Juče ste bili u Londonu i ne znam da li ste uspeli da ispratite šta je vama i vašoj Vladi uradio predsednik Republike koji je bio u poseti Moskvi. Da li ste razjasnili sa predsednikom Republike kakvu je to naredbu dao, koji će se zaključak Vlade menjati a vezan je za saradnju sa Ruskom federacijom? Da li postoji ustavni poredak, gospodine Dačiću, u ovoj zemlji? Ko može da menja zaključke Vlade? Gde tačno u Ustavu piše da to može da radi predsednik Republike? Kakav je to manir da se to radi pred predsednikom druge države kog je, usput, morao da čeka 90 minuta, što je poniženje za ovu zemlju i što je jasna poruka za ovu zemlju? Da li ste pitali predsednika Republike koje vam to ministre on kritikuje? Za koje ministre vaše Vlade kaže da se ne snalaze? Ako to ne možete da pitate predsednika Republike, da li ste to pitali vašeg ministra, člana vaše Vlade Milana Bačevića? Mislim da ne misli na njega. Mislim da misli na gospođu Mihajlović i na još neke članove vaše Vlade. Ko vodi ovu državu, gospodine Dačiću? (Predsedavajući: Vreme.) Da li se od radnika FAP-a očekuje da vrše pritisak na rukovodstvo da dostavi lične karte, a predsedniku Republike je dozvoljeno da poništava akte koje je donela Vlada i o kom zaključku se radi? Molim vas da dobijem odgovor na to pitanje. Vrlo je važno.
Da li neko želi da odgovori? Reč ima ministar Tomislav Jovanović.
Uvaženi gospodine Đuriću, hvala na pitanju ili na pitanjima. Nepuna dva meseca sam u jednom izuzetno kompleksnom sistemu koji zapošljava skoro 150.000 ljudi u čitavoj Republici Srbiji i u kome gravitira svakog dana oko 2 miliona ljudi, sistemu koji je inertan, ali koga moramo da ubrzamo. Naravno da su nastojanja svih nas koji učestvujemo u prosveti, na čelu samnom, da se približimo ili izjednačimo sa idealom koji se zove Finski model. To je ono što je činjenica. Ali i činjenica je da svake godine imamo i probleme na univerzitetu, Primarnom univerzitetu u Beogradu, da jedan broj institucija, značajnih institucija u Beogradu, fakulteti imaju problem sa elementarnim stvarima, sa grejanjem. Taj problem se svake godine rešava tek kada nastane problem. Bio sam juče na moju inicijativu u Senatu Beogradskog univerziteta i razgovarali smo otvoreno o svim problemima. Jedan od problema je grajanje. Mislim da ćemo taj problem rešiti zajednički i ono što sam danas uputio rukovodstvu Grada Beograda, dopis da pokušamo da zajednički rešavamo.To je predlog Senata Univerziteta da pokušamo da i Beogradski univerzitet od strane Beograda bude tretiran na isti način kao što su to odnosi univerziteta u Kragujevcu, Nišu i Novom Sadu sa gradskim strukturama. Doprinos Univerziteta u Beograduje ravnopravan ili izuzetno značajan, ne samo za Republiku Srbiju kao nacionalnog univerziteta, ono što oni žele da budu, a i sa pravom to mogu da budu, pogotovo sa referencama koje poseduju i statusom koji imaju, ne samo kod nas, nego i u svetu, da to prepozna i grad Beograd i da vrednuje te rezultate, bar približno na način kako to vrednuju gradovi u kojima se nalaze drugi univerziteti, vrednuje i Grad Kragujevac i Grad Niš i Grad Novi Sad, da odnosi univerziteta ili univerzitetskih institucija sa gradom ne budu na komercijalnoj osnovi, nego da nam budu na osnovama koje imaju drugi gradovi koji predstavljaju univerzitetske centre. Na kraju, nemili događaj koji ne sme da se ponovi i to predstavlja zaista dno nečega što radi. Neko je preuzeo pravo da nam otruje juče preko stotinu dece. Izuzetno sam zadovoljan što je zdravstvena služba Beograda reagovala tako da spreči da nastanu teže posledice. Zbrinuto je 91 dete u dvema zdravstvenim ustanovama Srbije, pružena je adekvatna pomoć, a mi ćemo da učinimo sve da se to više nikada ne ponovi. To je ono što ne sme da se dešava u Srbiji, ne sme da se dešava ni u jednoj zemlji sveta. U šest različitih škola na različitom delu Beograda se desilo da su deca bila u dodiru sa kontaminiranom hranom. Na sreću, završilo se bez trajnih posledica. To je nanelo strahovitu štetu obrazovnom sistemu Republike Srbije. Mislim da sam time odgovorio na ono što je bilo pitanje.
Reč ima Bojan Đurić. Izvolite.
Mislio sam da ministarka i premijer žele da odgovore, pa im uskraćujete priliku. Znate šta gospodine Jovanoviću, hvala vam na tom odgovoru, ali ja mislim da je obaveza i za vas i za profesore, odnosno članove Senata Univerziteta, da elementarno prate političke vesti oko sebe. Ako ste se danas dogovorili da se obratite gradskim vlastima, nekako mislim da je normalno da ste pogledali vesti i da ste shvatili pre mesec dana da ste srušili gradsku vlast i da u Beogradu trenutno nema gradske vlasti u tom smislu, tako da se bojim da nećete moći da dobijete pozitivan odgovor. Drugo, hajde da govorimo na srpskom jeziku. Kada kažete da ne bude regulisano na komercijalnim osnovama, da li to znači da imaju jeftinije grejanje? Pa ko će platiti razliku, gospodine Jovanoviću? Da li vi razumete koliko je to suprotno od onoga o čemu govore gospodin Radulović, gospodin Krstić i gospodin Vučić? Na srpskom jeziku to to znači, razlika između pune i subvencionisane cene, tako nastaje FAP, tako nastaju železnice, tako nastaje „Srbijagas“. O tome se radi. Zato ne može finski model, zato što finski model ima neku cenu, ona zavisi od veličine društvenog proizvoda, to nije moguće u Srbiji. I neka vam rešava taj problem Beogradskog univerziteta, npr. član Saveta tog univerziteta – ministar Bačević. Mislim da je sramota da Univerzitet koji je dao počasni doktorat Vladimiru Putinu kuburi sa grejanjem. Možda vi ne mislite, ja mislim da je to sramota. Kada čeka Putina sat i po vremena, može deo razgovora da posveti i tome. Doktora, naravno, nije ni uzeo, što je odnos prema ovoj zemlji. Gospodine Krstiću, kad kažete da moramo da pravimo balanse, da moramo maksimalno da uzmemo te javne prihode koji potiču iz monopola, eksploatacija nafte i gasa je monopol. Šta ste vi rekli predsedniku Nikoliću i gospodinu Bačeviću kada je krenuo u Moskvu – da li je okej da rudna renta bude 3%? Ili, ako više volite da govorimo na nivou brojeva – koliko je vaša procena da će u 2013. godini biti šteta za lokalne samouprave, autonomnu pokrajinu i budžet Srbije od toga što je renta tri, a nije 7%? Bez toga, bez objašnjenja ili davanja odgovora na ta pitanja, nema rešenja za FAP u Priboju. To razumete i vi i oni koji šalju poruke radnicima FAP. Bio bi uverljiviji zahtev da se sklone sa pruga, da možete da im pokažete kao direktora Železnice osobu koja je izabrana na konkursu i osobu koja ispunjava one uslove koje ministar Radulović najavljuje u svojim intervjuima. Ovako deluje neuverljivo. Gospodine Raduloviću, tražite lične karte. Recite mi, molim vas – kakva je lična karta „Železnice Srbije“? Šta građani Srbije dobijaju za 130.000.000 evra koje će dati? Da ne daju 130.000.000 evra mogli bi da uzmu, svako od nas po 20 evra i da verovatno plate taksi, s obzirom na to koliko se voze tokom godine. (Predsedavajući: Vreme.) Recite građanima Srbije šta se za taj novac dobija. Od vas, predsedniče Vlade, očekujem odgovor na pitanje – da li ste razgovarali sa predsednikom države?
Moram još jedanput da zamolim narodne poslanike, ako želite da dobijete odgovor, imajući u vidu raspoloživo vreme, onda nemojte postavljati deset pitanja i to značajnih pitanja. Možete u pisanoj formi dostaviti. Slažem se, u redu, dobićete u pisanoj formi. Reč ima predsednik Vlade, Ivica Dačić.
Odvojio bih dva segmenta vezano za ono o čemu ste govorili. Sigurno da u parlamentarnom sistemu Vlada i predsednik Republike imaju svoju ulogu. I jedan i drugi organ su deo izvršne vlasti. Vlada Republike Srbije utvrđuje i vodi unutrašnju i spoljnu politiku. Prema tome, svaka sugestija, predlog, kritika od strane predsednika može da se razmatra, ali Vlada autonomno donosi svoje odluke. Drugo, želeo bih da istaknem da je Vlada Srbije privržena realizaciji Sporazuma sa Ruskom Federacijom. Znate da taj sporazum nije potpisan u vreme ove vlade, potpisan je još pre više godina. Sa druge strane, nama je interes da takve vrste sporazuma učvršćuju naše političko savezništvo sa određenim brojem zemalja. Nažalost, Srbija se ne može pohvaliti velikim brojem saveznika i sa te strane bi bilo veoma neodgovorno da Vlada Srbije prekida ili raskida bilo kakve dogovore sa Ruskom Federacijom, u vreme kada mi očekujemo da oni budu naši glavni politički saveznici, kada je reč o UN. Ti ugovori moraju da vode računa, jer mi smo Vlada Republike Srbije, o srpskim interesima. Nadam se da će politika koju mi vodimo dovesti do toga da više ne govorimo o onome što je bilo pre pet, šest, sedam, deset godina, nego da vidimo kakav nam je ekonomski interes u ovom trenutku. Realizacija Južnog toka, koja treba da započne u decembru mesecu, vredi kroz Srbiju 1,7 milijardi eura. To je naš interes. Takođe, finansiranje izgradnje Južnog toka kroz Srbiju će u ovom trenutku finansirati ruska strana, a otplaćivaće Srbija godinama kasnije, delom iz naknade koju Srbija treba da uzima od protoka gasa. U svakom slučaju, ministarka će objasniti o kojim je dokumentima reč. Ovde nema nikakvih problema vezano za strateški odnos prema Ruskoj Federaciji. Moram da kažem da bih voleo da mogu engleskog premijera, nemačku kancelarku, američkog predsednika da čekam 90 minuta, ali nismo još došli u tu situaciju, zato što će pre do nje stići Jahjaga ili Tači, nego ja. Zato, čuvajmo, nemojmo rasturati prijateljstva i savezništva koja imamo. Ne treba da bude to predmet različitih politizacija i nema podela. Mislim da je loše da se stvara utisak da je neko u Vladi za ili protiv saradnje. Saveznici se stiču i zato mi sve radimo da to imamo i sa Amerikom i sa Nemačkom. Moram da vam kažem, mislim DS ne bi trebala da bude previše glasna kada je reč o svim tim zemljama, a naročito o Nemačkoj. Kakav je bio vaš odnos prema Nemačkoj, pokazala je poseta Angele Merkel, koja je bila najgora poseta kojoj sam ikada prisustvovao. Iako ste bili nemački favoriti u određenom periodu, došli smo do toga da su oni postavili nama uslov i prvi su pomenuli ukidanje paralelnih institucija na severu, a imali smo i imamo sa njima najveći obim spoljno-trgovinske razmene. (Predsedavajući: Vreme, gospodine predsedniče.) Šta smo dobili? Da li smo dobili podršku američke administracije što smo prodali „Sartid“ za dvadeset i nešto miliona dolara? Ne znam. U svakom slučaju, sada nas košta sto i nešto. Ali, Ruska Federacija nema nikakav politički interes, niti vojni na našem području. Mi ne treba da očekujemo od Ruske Federacije. To je moja kritika i našim političarima, koji kažu – mi ćemo sada da se prsimo ruskim plećima. Neće moći to tako. Oni hoće ekonomske veze, prijateljske veze i mislim da u tom smeru treba da idemo. Ulaganje u NIS mislim da će biti dugoročno isplativo i od interesa za celu Srbiju. Tako da, voleo bih da sa svim zemljama razvijamo saradnju kao što smo započeli sa Ruskom Federacijom. Ne govorim o konkretnom dogovoru i sporazumu vezano za energetski sporazum, jer nismo u tome učestvovali. Energetski sporazum je dogovorila Vlada Vojislava Koštunice zajedno sa Borisom Tadićem. (Predsedavajući: Vreme, gospodine predsedniče.) To je to. Mi sprovodimo energetski sporazum, a potpisao ga je, istina, jedini kohezivni faktor sa tom vladom, Velimir Ilić. Hvala.
Hvala. Pojedini poslanici reaguju zbog trošenja vremena, misle da neće doći na red, ali po cenu produženja od tri minuta koja ću dati ministarki Mihajlović da da odgovor na jedno veoma, po meni, bitno pitanje. Izvolite.
Neću se mnogo zadržavati na samom slučaju poluprivatne posete i uopšte komentara itd. Rekla bih da je ovog puta Putin šmekerskije odreagovao, ali ću vam reći o kom dokumentu se radi. Dokument je donet 9. avgusta ove godine i zove se tačno - Polazna osnova za usaglašavanje poslovnog plana i dugoročne strategije razvoja NIS. Šta smo u stvari hteli? Hteli smo da svi oni ljudi koji predstavljaju Republiku Srbiju u NIS, a mi danas imamo 29% u NIS, jednostavno imaju okvire u kojima se kreću, da ne može više da se desi da neko predstavlja Srbiju, a da možda ne radi u interesu ili radi, ili da se ne bori da iskoristi i da sačuva 29%, da se bori da taj NIS u tom delu posluje najbolje što može u datim uslovima. Ono što sadrži dokument može da se vidi. Mislim da je to već tada postavljeno na sajtu Ministarstva, ali je sada postalo zanimljivo. Ne verujem da ikome može da smeta, naprotiv. Mi smo ga radili zajedno sa ljudima iz Naftne industrije, od toga da će neko ko predstavlja Srbiju da se svakako zalaže i da se povećavaju prihodi, da se širi NIS, da se povećava proizvodnja, da se možda povećava broj kadrova iz Srbije itd. Dakle, to su stvari koje smo stavili u jedan takav dokument. Nisam sigurna da je prava informacija došla do predsednika kada ima bilo kakav problem sa takvim dokumentom, ali mislim da je ovo prvi put da je Srbija rekla – mi imamo tamo 29%. To je vrlo značajno. Naftna industrija Srbije je veliki punilac našeg budžeta. Mi hoćemo to da sačuvamo i hoćemo da neko ko predstavlja Srbiju vodi računa sutra da ne izgubimo tih 29%. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Bojan Đurić. Izvolite.
Takav je Poslovnik, očigledno nema vremena da odgovore ministri Radulović i Krstić. Najmanje ste, gospodine Dačiću, govorili o onome o čemu sam vas pitao. Vi ste rekli – ne mislim na konkretan sporazum, a ja sam vas baš za konkretan sporazum i pitao. To nije sitnica, to je pitanje ekonomskog i energetskog suvereniteta ove zemlje. Kada to izgubimo, više nemamo ništa. Vrlo pažljivo sam slušao ministra Radulovića koji govori o rešenju problema „Srbijagasa“, govori o tome da „Srbijagas“ ima neke dugove, odnosno da neki imaju potraživanja prema „Srbijagasu“ i govori o konverziji potraživanja u kapital. Čuo sam vas kada govorite da „Srbijagas“ duguje rusima. Znate šta, ozbiljni smo ljudi i umemo da saberemo jedan i jedan. Da li to znači da će ruska strana preuzeti vlasništvo i u „Srbijagasu“? Pa, pošto duguju „Srbijagasu“ toplane, da li to onda znači i po toplanama? Nadam se da to svi ovde u sali razumeju, ako članovi te, rekao bih, privatno političko porodične delegacije koja je boravila u Moskvi ne razumeju. Ne znam kako je došlo do zabune da predsednik Republike ne čuje prave informacije. Sumnjam na gospodina Bačevića, koji je jedini tamo bio sa njim. Bolje da su pričali o studiji za kanal, nego o ovako ozbiljnim stvarima. Dakle, to su važna pitanja, gospodine Dačiću. Neću postavljati nova pitanja, jer vi sada više nemate, čini mi se, po Poslovniku mogućnost da mi odgovorite, ali ovu su suviše ozbiljne stvari. Dok ste vi bili u Londonu, predsednik Republike je pričao kako će nas napasti neki saveznici iz Prvog svetskog rata, kako ćemo se obratiti Rusiji i Grčkoj. Zbog toga ne možemo da dođemo na red kod Obame, ili zbog toga što pogrešno procenimo da to nije u redu pred izbore, pa zato izgubimo izbore? Ali, to su iskustva nekih drugih, da ne ponavljam sada te greške. (Predsedavajući: Vreme.) Nije bitno na kraju ko ispadne šmeker, a ko ne ispadne šmeker, ali hvala ministarki Mihajlović. Morate da razumete da predsednik ne razume. On veruje da žene moraju da heklaju i štrikaju.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Slobodan Samardžić. Izvolite.
Poštovani članovi Vlade, poštovani predsedniče Vlade, pitanje koje postavljam upućeno je predsedniku Vlade, a tiče se izbora na Kosovu i Metohiji. Dakle, red je da se u ovoj Skupštini o ovoj sudbinskoj stvari, koja će se dogoditi za dva-tri dana i koja preti da se Srbija nasilno liši najmanje 130 ili 140 hiljada svojih građana, red je da se u ovoj Skupštini nešto kaže o tome, makar deseti govornik kao što sam ja danas. Naime, ti izbori su neizbori ili antiizborii to je svima jasno. Još se ne zna ni birački spisak po kome će se ti izbori obavljati, niti se zna birački list i šta će na njemu stajati, na dva-tri dana pre izbora. Što se Vlade tiče, gospodine predsedniče, ona je uspela da na Kosovu stvori atmosferu straha kod Srba, a u Srbiji da stvori atmosferu nezainteresovanosti. Možda je i ovo moje pitanje kao desetog govornika o toj stvari posledica takve jedne atmosfere koja je stvorena u Srbiji, ali je mnogo dramatičnija ova koja je stvorena na Kosovu. Ljudi se jednostavno boje, prepadnuti su, a najviše pretnjama Vlade i pretnjama ljudi iz Vlade koji ih teraju na te izbore na koje oni neće da idu. Teraju ih raznim ucenama i raznim porukama da, ukoliko ne izađu, neće dobijati plate, izgubiće posao ili razne vrste zarada i primanja koja dobijaju od Republike Srbije, razume se, po njenim zakonima i po njenim pravnim propisima. Gospodine predsedniče Vlade, postaviću vam jedno pitanje koje će biti vrlo jednostavno, a veoma je značajno zbog toga što vi o toj stvari niste nikada konkretnu stvar rekli, odnosno konkretan odgovor dali. Mnogo ste o tome govorili od 19. aprila, kada je potpisan Sporazum o normalizaciji odnosa Beograda i Prištine, o mnogim stvarima, a i mi smo o tome mnogo govorili. Mi smo imali neke tvrdnje u pogledu karaktera i prirode tog sporazuma i to je publici jasno. Ono što nije jasno, jeste ovo što ću vas ja pitati, pa prosto imate priliku da sada kratko i jasno odgovorite. Pitanje je sledeće. Ukoliko bi se desilo da se posle ovih izbora, ma kakvi oni bili, konstituišu srpske opštine na Kosovu i konstituiše zajednica srpskih opština, u kojoj državi će to biti opštine i zajednica opština? Molim vas što konkretniji odgovor na to pitanje.
Da li neko želi dati odgovor? Reč ima premijer Dačić. Izvolite.
Naravno, ne želim da bilo kom našem političaru zabranjuju dolazak na Kosovo. Ali, koliko sam mogao da čujem, vi ste juče govorili u Kosovskoj Mitrovici, u severnoj Mitrovici, pozivajući na bojkot izbora. Nisu vam zabranili odlazak. Onima koji pozivaju da se izađe na izbore zabranjuju odlazak na Kosovo. Zašto? Jasno je svima - zato što Tačiju odgovara da što manje Srba izađe na lokalne izbore ili da pobede oni koji će više da slušaju Prištinu, ne da slušaju, nego da sarađuju sa Prištinom, nego sa Beogradom. Zato ste vi apsolutno u pravu kada kažete da se stvara jedna čudna atmosfera, ali ne straha od Srbije, nego stvorila se jedna potpuno pogrešna slika i atmosfera da onaj ko izlazi na lokalne izbore izlazi da pomogne Tačiju. Želim samo da vas podsetim, nije ova Vlada stavila u međunarodna dokumenta institucije Srba na severu Kosova, stavljeni su u vreme kada je o tome prva počela da govori Nemačka. Jasno je stavljeno do znanja da institucije Srbije ne mogu da postoje na Kosovu. Jesmo li mi toga svesna ili nismo svesni toga? Sad treba ispočetka da pričamo celu tu priču. Institucije Srbije mirnim putem uz priznanje međunarodne zajednice ne mogu da postoje na Kosovu i Metohiji. Mi i ne priznajemo Kosovo kao nezavisnu državu, ali smo ga Rezolucijom 1244 priznali kao posebnu teritoriju. To je uradila i vaša Vlada potpisujući sporazum sa EU o readmisiji, jer se nije odnosio na teritoriju Kosova. Vi sada ovde mene pitate u kojoj državi će biti ta zajednica srpskih opština. Mi nismo priznali nezavisnu državu Kosovo. Nas interesuje kako će Srbi na Kosovu da naprave svoje institucije? Zašto smo došli u tu situaciju da Srbi danas, 14 godina posle dolaska NATO na Kosovo, nemaju svoje regionalne institucije na Kosovu? Ne, mi smo imali politiku – celo Kosovo je naše. Od te politike – celo Kosovo je naše – dobismo politiku da je gotovo celo Kosovo izgubljeno. Postoje velike razlike gospodine profesore između onoga što piše u knjigama i onoga što je u realnom životu. Lako je odavde iz Beograda da mi svi držimo predavanje o tome šta treba da se radi. Ne osuđujem bilo koga, svako će da odluči o svojoj sudbini. Svako će da odluči da li će izaći na izbore ili ne. Ali, da li je u interesu Srba da imaju svoje rukovodstvo? Da li je u interesu Srba da imaju legalno i legitimne organe koje priznaje sada i međunarodna zajednica? Da li je u interesu Srba da imaju svoju kancelariju i u Briselu? Ili je u interesu Srba da sedimo i pravimo se kao da se ništa ne dešava? A kad zapuca prvi put… dosta sam se ja toga naslušao. Dosta sam se „heroja“ naslušao u životu, pod znacima navoda i koji su sedeli na Andrićevom vencu. Pa, kad je pripucalo u Krajini, zvanično obrazloženje je bilo – pa, nećemo valjda da ratujemo tamo za te planine? Moj je interes kao predsednika Vlade i članova Vlade da pomognemo našem narodu. Znate, kada je čovek bolestan nekad i silom mora da popije lek. Mi ne primenjujemo nikakvu silu, niti ikome možemo da pretimo, ali kakav je to način da državni službenici Srbije ne sprovode politiku Vlade Republike Srbije. Mogu da rade u privatnim preduzećima šta hoće, ali ne mogu da budu državni službenici. Uostalom, da je ova zemlja bila pametnija imala bi mnogo bolja rešenja za Kosovo i Metohiju. Imali smo politiku kao neki za vreme Drugog svetskog rata – treba čekati. Čekati, čekati i čekati. I šta čekamo? Neki iz Drugog svetskog rata još čekaju da se iskrcaju saveznici ne u Normandiju, ne na Siciliju, nego kod nas. Neki naši iz 1999. godine čekaju još stigne ruski S300, ali prošlo je 14 godina. Otići će nam sve to nećemo više imati zašta da se borimo. Danas se za Kosovo ne gine jer samo suludo može da se gine. Danas se za srpsko Kosovo glasa jer dobijaš svoju vlast i svog predsednika zajednica srpskih opština. Ovo zašta se vi zalažete će dovesti do toga da severna Kosovska Mitrovica može da bude albanska vlast. Albanska vlast ako Srbi ne izađu, biće albanske i muslimanske partije na vlasti. I šta ćemo mi posle toga da radimo? Mi naravno to ništa ne priznajemo. Izvinite, ali vi ste se žalili da ne pričam o Kosovu. Evo sada hoću da pričam o Kosovu.
Gospodine Samardžiću hoćete li dopunsko pitanje? Izvolite gospodine Samardžiću.
Gospodine predsedniče Skupštine, vi možete meni da date reč ali morate prvo da oduzmete reč govorniku koji govori ili da mu skrenete pažnju da stane. Dakle, hoću sada da odgovorim. Naime, gospodine predsedniče Vlade postavio sam vam to jednostavno pitanje samo zato da bih razbistrio ili doprineo razbistravanju jezika i objašnjenja oko svega ovoga. Ceo problem sa Srbima na Kosovu jeste što oni zapravo osećaju i znaju šta Vlada radi ali Vlada to neće da im kaže. Njima je jasno, razume se, nisu oni nepismeni politički i živeli su 14 godina u vrlo teškim prilikama. Njima je jasno da se ovi izbori održavaju po zakonima Kosova i jasno im je da je to rešenja podržala Vlada Srbije. Jasno im je da će tim izborima biti ukinute institucije koje su do sada postojale i koje su bile direktno vezane za deo sistema lokalne samouprave Srbije. Jasno im je da prelaze iz jedne države u drugu. Dakle, nisu oni u problemu oko toga šta se sa njima događa i ko im radi o glavi, ali njima smeta što Vlada to ne kaže. I što Vlada kaže sledeće, ono što ste vi sada ponovili – nećemo priznati nezavisno Kosovo. Znate šta, možda postoji vaš dogovor sa tim novim suverenima Srbije počev od Nemačke, to sam sad čuo da je Nemačka novi suveren Srbije jer je ona rekla da postoje pravne institucije pa je to tako, pa ste se i vi tako ponašali i u prvom i u drugom mandatu. Može da se dogodi da oni i neki drugi zahtev podnesu i ostatku Srbije pa da se isto tako mi ponašamo. Znate taj problem je u jasnom stavu, a problem je sledeći i oni ga vrlo dobro znaju. Ako je to tako, onda vi to recite, ali nemojte da poturate kukavičije jaje njima. Znači, oni treba svojim glasovima da potvrde da ulaze u drugu državu, da menjaju institucije države Srbije za institucije države Kosova. Dakle, da oni glasaju za to, a da vi ostanete čisti pred istorijom pošto vi bože moj tvrdite da ne treba da priznate nezavisnost Kosova. E, o tome se radi. Zato je pitanje kratko i jasno, ne bili ste vi konačno rekli o čemu se radi. Ali, vi se bojite da ako to kažete da će vam pasti smokvin list i da će car biti go. Pa neka bude go zato što svi znamo šta radite. Eto, o tome se radi i zato je to pitanje tako jednostavno. Na tako jednostavno pitanje ne možete da odgovorite. Pričate veliku priču o istoriji, o angažmanu, o knjigama, o profesorima itd, i to nema veze sa ovim. Vi znate da sam lično, praktično u toj temi od 2001. godine, nezavisno od moje profesije. Da bih vam dao mogućnost da još jednom nešto kažete, postaviću još jedno pitanje, koje je važno gledajući te izbore. Naime, opet je jednostavno. Da li vi kao Vlada Srbije imate ili ćete imati bilo kakav uvid u brojanje glasova i u iskazivanje rezultata ovih izbora? To me prosto zanima zato što u tim vašim dogovorima sa Prištinom, koji nisu tako da kažem transparentni, ne piše u sporazumu i u planu implementacije. Nije jasno na osnovu čega će centralna izborna komisija proglasiti rezultate, i da li su oni podložni kontroli, bilo kakvoj kontroli od naše Vlade ili neke sene službe?
Predsednik Vlade.
Dobar dan gospodine predsedniče. Znate šta, sada kada slušam šta vi sada govorite, čini mi se kao da ste nevini, kao da ste se prvi put suočili sa pitanjem KiM. Jel mogu ja samo da pitam ovde prisutne narodne poslanike. Kada je proglašena nezavisnost KiM? Koje godine je to bilo? Ko je tada bio na vlasti? Da nije možda stranka vaša gospodine Samardžiću? Šta ste preduzeli gospodine Samardžiću? Vaša je obaveza po Ustavu da preduzmete za odbranu teritorijalnog integriteta i suvereniteta. Šta ste vi preduzeli, osim što ste polomili trafike i zapalili ambasade? Šta ste preduzeli? Što niste pokrenuli? Jel ste imali vojsku. Što niste izvršili mobilizaciju? Valjda je vama jasno da mi Kosovo možemo da povratimo samo ratom. Nemojte da lažete ovaj narod i da im pričate svašta. Kada se povede u rat onda dezertiraju. Kada je rat, za rat se javljaju, za juriš se javljaju najbolji. Kada je mir, za juriš se javljaju najgori. Zato dame i gospodo, da vam kažem jednu stvar, nije Angela Merkel sa mnom sedela u istoj poslaničkoj grupi frakcije, znači IPP. Sa vama je sedela dame i gospodo, u IPP. Nije Madlen Olbrajt sedela sa mnom, nego je sedela sa vama iz DOS kada ste dolazili na vlast 2000. godine. Kome vi sada to kažete, smokvin list će da padne. I vi ste čisti pred istorijom. Da vam kažem jednu stvar, možete vi da pričate o Miloševiću šta hoćete, ali on je bar pokušao da brani Kosovo. Vi kada je nezavisnost Kosova proglašena, vi ste se toliko naljutili da ste srušili Vladu, i time ste ostali čisti pred istorijom. A da ne govorim o drugim pitanjima koja su vezana za neke druge delove naše zemlje. (Narodni poslanik Miloš Aligrudić, dobacuje sa mesta, ali se ne razume, a narodni poslanik Zoran Radovanović, sa mesta dobacuje: Ćuti bre seljačino jedna.) Bez žustrine i bez polemike. Mi polemišemo … (Predsednik: Molim sve kolege da nemamo takve ispade.) … gospodin Aligrudić i ja smo tu već godinama, u Parlamentarnoj skupštini Saveta Evrope. Samo hoću da vam kažem sledeće. Ne sporim se ja sa vama, šta bi bilo možda najbolje za Srbiju, šta bi bilo najpravičnije, šta bi bilo božansko rešenje, ali se sporimo oko toga da ne možete narod zvati na žrtvovanje za nešto za šta unapred znate da nije moguće. Treba narod naš da preživi. Jer, ako oko Gračanice više nema Srba teško ćemo ikada moći više da se pozivamo na tako nešto. Zato pozivam Srbe sa KiM da ne slušaju političare koji gledaju u ovome da samo dobiju političke poene, nego da misle o sebi, da misle o sebi i svojoj sudbini, jer neće sutra da dođe ni Koštunica, ni Dačić, ni bilo ko drugi da vas puško brani, nego ćete vi sami morati da se branite dole. Ne daj bože. Izaberite svoju vlast. Onaj ko ne uzme vlast kad mu se nudi, proći će kao DSS.
Gospodin Samardžić.
Gospodine predsedniče Vlade, vi ne da ste izgubili samo kompasa u politici, nego ste izgubili glavu danas, jer ne odgovarate na pitanja, a ono što govorite ponovili ste ovde bar 30 puta na različita pitanja. Vi imate refren, imate ploču koju ste stalno okrećete, to je pokvarena ploča, ali upotrebite je kada je potrebno da zamajavate, kao što i ove Srbe zamajavate sa vašom pričom. Ponovo poredite neuporedive stvari. Mi poznajemo u istoriji fenomene okupacije i secesije, i svega toga, i na to nekada ne može da se utiče. I Srbija i Vlada Srbije na to ne može da utiče. Ono što može da se utiče jeste da se dobrovoljno to ne prihvati. Dakle, ovde imamo jedan iznuđeni akt koji vi poredite sa jednim dobrovoljnim voljnim političkim aktom, a to je potpis na Sporazum o normalizaciji odnosa koji predaje Srbiju Kosovo. To je ta razlika gospodine Dačiću koji ne znam da li ćete razumeti. Ali, to vi radite. U tome je problem i u tome je ta glavna razlika. Znači, vi ste na vlasti, svaka čast, ali ste upotrebili sva sredstva da na njoj ostanete, i to tzv. međunarodnoj zajednici tj. zapadnim zemljama dajete plezir koja će vas pomoći da ostanete na vlasti. Demokratska stranka Srbije je imala takav izbor ali ga nije preuzela. Kada je o izboru reč, gospodine Dačiću, i kada je o izborima reč, da ipak treba imati neko pravo izbora, treba da postoji. Zašto vi stalno umesto tih Srba govorite? Kao prvo, oni su građani Srbije. Treba da uživaju sva prava po zakonu, pa i prava primanja koja primaju od Republike Srbije. Znači, vi umesto njih i u Briselu i ovde u Skupštini govorite šta je njihov interes. Pa dobro nisu oni maloletni. Oni su 14 godina živeli pod tim uslovima pod kojima žive, pa su se opredelili da nastave da žive, a Srbija je obavezna da ih pomogne u tome. Dakle, od visokih političkih pitanja i zaštite prava, pa sve do finansiranja. Sada ste vi odjednom došli do zaključka da su Srbi na Kosovu teret svima nama ovde u Beogradu i u Srbiji, i da treba tog tereta da se otarasimo kao bube na reveru da bismo otišli u EU, a da biste vi ostali na vlasti zato što biste postali favoriti takve jedne strukture. Nemojte tu činjenicu da pokrivate raznim pričama koje nemaju veze sa temom o kojoj govorimo.
Narodni poslanik Đorđe Milićević.
Zahvaljujem gospodine predsedniče Narodne skupštine Republike Srbije, gospodine predsedniče Vlade, dame i gospodo narodni poslanici, mislim da su svima u Srbiji jasni prioriteti Vlade Republike Srbije. Jedan od glavnih prioriteta Vlade Srbije, svakako jeste normalizacija odnosa, nastavak dijaloga, mirovni proces i implementacija, i sprovođenje onoga što jeste sadržano u Briselskom sporazumu. Drugi prioritet jeste ekonomija. Ne mogu se realizovati, ne može se realizovati i jedan cilj Vlade Republike Srbije bez ekonomskog oporavka države. Gospodine Dačiću, moje prvo pitanje, nisam imao nameru da ga postavim, ali ću morati definitivno. Vi ste bili na prostoru KiM i onda kada su mnogi u ovoj sali politiku kada je reč o pitanju KiM vodili iz beogradskih centrala, odnosno iz centrala svojih stranaka u Beogradu, pre svega mislim na dan kada je proglašena jednostrana nezavisnost KiM. Vi ste i pre nekoliko dana, kao premijer Vlade Republike Srbije, bili na prostoru KiM, i razgovarali sa onima koji žive na prostoru KiM smatraju Srbiju svojom državom. Gospodine Dačiću, moje pitanje je jednostavno. Šta oni sa kojima ste razgovarali misle? Moje drugo pitanje. Vlada Republike Srbije je pre izvesnog vremenskog perioda na otvorenoj sednici Vlade otvorenoj za javnost izašla sa vrlo jasnim predlogom seta ekonomskih mera, i ja želim da kažem da mi smatramo da to pokazuje da je Vlada na jedan odgovoran i ozbiljan način sagledala ono što jesu aktuelni problemi danas, i da je ponudila odgovorna rešenja koja jesu u interesu građana, a koja nisu na teret onih socijalno najugroženijih kategorija stanovništva. Rekao bih da je ovaj predlog jedan deo sveobuhvatnog i sistemskog odgovora na ono što jesu evidentni problemi danas i to pokazuje da Vlada Republike Srbije ima konkretan i ima jasan plan i da ovaj predlog nije ni programska nije ni politička, ni ekonomska proklamacija, imate vrlo jasno izračunate, precizno definisane ciljane rezultate koji će biti realizovani u narednom vremenskom periodu. Dakle, ovaj predlog je realnost i jeste stvarna potreba za koju svi mi zajedno treba da se zalažemo. Nekoliko je karakteristika ovog seta ekonomskih mera. Tu su, pre svega, racionalno ponašanje, domaćinsko trošenje, restriktivnost, odnosno ušteda na nivou države treba i mora da bude prioritet prioriteta, jer ne može se štedeti tamo gde nema, već tamo gde ima, dakle, ušteda na nivou države. Vlada je pošla sama od sebe i pokazala nam svima koliko odgovorno moramo u tom pogledu da se ponašamo u narednom vremenskom periodu. Želim da kažem da ovo jeste hrabar i ekonomski, ali i politički potez koji treba da vodi ka ozdravljenju privrede. Moje drugo pitanje, gospodine Dačiću, takođe za vas, koji su to, mi ćemo ovaj set ekonomskih mera imati formulisan kroz zakonske predloge, izmene i dopune zakona ovde pred republičkim poslanicima u Republičkom parlamentu, ali nakon usvajanja toga, koji su to naredni koraci Vlade Republike Srbije koji će voditi ka ekonomskom oporavku i ekonomskom ozdravljenju države.
Hvala. Reč ima gospodin Dačić. Izvolite.
Najkraće, naravno da su građani Kosova i Metohije, odnosno Srbi koji tamo žive, pre svega, kao i kod nas ovde naravno kada su izbori u nekoj od opština, trenutno meta međustranačkog nadmudrivanja i prepucavanja. Mislim da je najveći broj njih je shvatio da ovde nije reč o tome koja će sad stranka da pobedi na tim lokalnim izborima, nego da je reč o jednom, ima li država plan ili nema? Šta mi hoćemo i kojim putem hoćemo nešto da postignemo? Mi smo jasno rekli koji je plan. Lokalni izbori, zajednica srpskih opština i borba za dalje, za naša prava i za pravedno rešenje kosovskog problema. Ako ima neko neki drugi plan, ako misli da taj plan može da se izbori za legalitet i legitimitet na međunarodnom planu, pre svega, a zašto kažem na međunarodnom planu? Zato što, valjda je svima nama jasno da mi ovde možemo da se dogovorimo šta god hoćemo, ali od naše odluke do realizacije svega toga, dugačak je put. Stalno ponavljam, ne treba da potcenjujemo naše snage, ali ne treba ni da precenjujemo naše snage. Ako neko misli da je rezolucija u Narodnoj skupštini dovoljna da vrati Kosovo i Metohiju u ustavne okvire, mislim da taj stvarno ne zaslužuje na ozbiljan način da se bavi politikom, više spada u neka romantičarska društva koji misle da je istina ono sve što oni misle. Ponoviću još jednom, nemojte mi zameriti, kada je Rusija ušla u Čehoslovačku šezdesetih godina, komitet partijski u Kolašinu je zasedao i zaključili su da Rusija mora odmah da se povuče iz Čehoslovačke. Onda se javio jedan i rekao - šta ako se ne povuče? Predsednik kaže – zakazaćemo ponovo sednicu. Pričaću vam stalno, zato što vi stalno zakazujete taj komitet, a moramo da shvatimo da taj komitet više ne postoji, niti ga iko više nešto pita. O Kosovu danas se raspravlja svuda u svetu, jedino izgleda ne smemo mi da raspravljamo o tome i da dajemo ideje kako da se to pitanje rešava. Znači, moje mišljenje u različitim delovima, postoji različito usmerenje, odnosno opredeljenje ljudi. Vrši se veliki pritisak, mnogo se veći pritisak vrši da se izbori bojkotuju, nego da se izađe na izbore. Mnogo se veći pritisak vrši, politički pritisak. Vi znate da postoji ideja o kojoj govore vaši predstavnici DSS dole na Kosovu i Metohiji, SRS, da svima koji izlaze na izbore da dele keče. Zašto? Mislite da to nije veća pretnja od nečeg drugog? Kada je reč o ekonomskim merama, ovde su ministri, ovo je samo prvi deo onoga što mislimo da treba da se uradi. Nema uspeha ako se baziramo samo na štednji, mora da se neguje politika rasta, zato mislim da će sada uslediti mere koje upravo treba da podstaknu rast. Bilo je jedno pitanje danas, mislim da je gospodin Marković to pitanje postavio, znate, mi smo toliko kredita uzeli iz inostranstva, koji su bili investicionog karaktera, govorili smo o tome da će oni da podstaknu naše javne radove, a nismo imali ni 1% društvenog rasta, nismo imali rast industrijske proizvodnje. Zašto? Zato što taj posao nisu radile naše firme, ili su ga radili po dampiškim cenama, stranci dobiju poslove i za upola ili za 60% vrednosti posla daju domaćim firmama. Od toga, osim što ćemo dobiti same objekte koji se grade, što ćemo otplaćivati kreditom, naša privreda nema nikakvog efekta. Slažem se da ovo mora da bude jedan set mera, ali kao i kada je u pitanju Kosovo. Mi možemo da gledamo mirno kako tonemo u živo blato, ili ćemo nešto da preduzmemo pre nego što bude kasno i zato smo i doneli odluku da su dve ključne politike naše Vlade, evropske integracije zato što je to dobro za Srbiju i drugo, ekonomska stabilizacija, odnosno konsolidacija javnih finansija i rast zaposlenosti i životnog standarda.
Reč ima gospodin Milićević. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine Dačiću, u potpunosti se slažem sa vama. Štednja jeste dobra u periodu kada svi osećamo negativne efekte ekonomske krize i dobro je da se štedi na nivou države, ali štednja sama po sebi nije dovoljna. Moramo naći način kako da se razvijamo, da povećamo prihode, da stvorimo, poboljšamo investicionu klimu, da stvorimo atraktivan investicioni ambijent i da nastavimo sa strukturnim suštinskim reformama, bez kojih nećemo moći da osetimo pozitivne efekte. Investicije i projekti jesu rešenja i to jeste način da se Srbija razvija, tu ste potpuno u pravu. Tokom prethodnog vremenskog perioda, imali ste i značajne međunarodne posete u cilju privlačenja stranih investitora. Pre nekoliko dana otvorili ste i srpski investicioni dan u Londonu. Moje sledeće pitanje je vrlo konkretno, da li je i u kojoj meri poboljšana, kakvo je vaše mišljenje, investiciona klima u Srbiji danas i šta je to što Vlada Republike Srbije može da učini, šta je to što mi kao poslanici Narodne skupštine Republike Srbije možemo da učinimo da bi stvorili što atraktivniji investicioni ambijent u Srbiji koji će biti daleko privlačniji za strane investitore?
Reč ima gospodin Dačić.
Iskreno rečeno, profit je glavni podsticaj za strane investitore. Niko od stranih investitora ne dolazi u Srbiju da bi spasio Srbiju, nego da bi nešto zaradio i to je valjda normalno, nisu oni iz humanitarnih organizacija nego ima svoju kompaniju. Sa druge strane, da li će neko doći da radi u Srbiji zavisi pre svega od političke stabilnosti i zavisi od toga kakve ljudi asocijacije imaju kada se spomene uopšte reč „Srbija“ u međunarodnim odnosima. Zato je za nas ključno pitanje pozicioniranje Srbije, imidž Srbije, da li Srbija predstavlja neki faktor ili ne u međunarodnim odnosima. Ako želite da vam dam iskren odgovor, mislim da smo tek na početku jednog potpuno drugačijeg pozicioniranja, nego ono što je bilo u nekoliko proteklih decenija. Zato i nivo i obim stranih investicija, naročito ovih direktnih, nije naročito velik, čini mi se, u ovim godinama, ali moramo da radimo isto tako i na podsticanju domaćih investicija. Ono što je sigurna ocena, od koje niko ne može da pobegne, to je da je slika o Srbiji danas mnogo bolja nego što je bila. Samo tako možemo da… (Narodni poslanici dobacuju sa mesta.) Ne znam ko je to sada rekao i dobacio. Sumnjam na, nije bitno na koga sumnjam. (Srđan Milivojević, s mesta: Na nas se uvek sumnja.) To je opravdana sumnja. Šalim se, naravno. Svako će da kaže za svoju vlast da je najbolja. Nije to bitno. Ja bih voleo da Srbija danas može da bude značajnija u međunarodnim odnosima nego što su neke male, pigmejske, patuljaste države iz našeg okruženja, koje ne predstavljaju nikakav strateški interes za te velike zemlje u regionu, ali su se one za to izborile, a mi smo ostali negde po strani i izgubili smo svaku moguću podršku, bez koje ne možemo da rešimo problem. Ako želite da rešite neki problem, osnovni pristup jeste da utičete na one koji donose odluke. Mi, nažalost, nismo mogli odlučujuće da utičemo na one koji su donosili ključne političke odluke o sudbini bivše Jugoslavije. Bez ove promene možemo mi da pričamo šta hoćemo, neće biti stranih investicija, jer je Srbija jedno vreme bila praktično parija u Evropi. Mi smo bili nedodirljivi. Vreme je sada drugačije i zato ne smemo da propustimo šansu. Dve su šanse propuštene – Dejtonski sporazum, Peti oktobar. Ako ovo propustimo, ne znam kada će doći sledeća. Hvala.
Reč ima gospodin Milićević. Izvolite.
Iskoristiću priliku samo da se zahvalim na odgovorima i neću više trošiti vreme kako bih omogućio i ostalim kolegama i koleginicama da postave pitanje. Hvala.
Kao što vidite, gospodine Milićeviću, vaš govor dočekuje se sa aplauzom sa obe strane. To je dobro. Reč ima gospodin Veselinović. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, veliko hvala na uviđajnosti gospode iz pozicije što ćemo večeras moći da postavimo jedno pitanje. Poštovani predsedniče Vlade, dame i gospodo ministri, gospodine Dačiću, kako ste rekli – male pigmejske države u okruženju? Da li vi, predsedniče Vlade, verovatno ne uvažavate naše mišljenje, mislite da su subjektivna, ali pretpostavljam da uvažavate mišljenja Svetske banke? Po prekjučerašnjem izveštaju Svetske banke, „doing biznis 2014.“, sve te male pigmejske države su ispred nas, uključujući i Kosovo koje ne priznajemo zajedno, da li je tako, po svim merljivim parametrima koje Svetska banka ima. Dakle, po tom izveštaju Srbija je po uslovima poslovanja pala za sedam mesta, gospodine Dačiću, od vremena od kada ste vi preuzeli mesto premijera i cela koalicija. U oblasti plaćanja poreza je otežala poslovanje, jer je povećala komparativni porez, gospodine Krstiću, vi ste to verovatno znali kada ste preuzimali palicu ministra finansija, znali ste da je prethodni ministar povećao poreze malim i srednjim preduzetnicima. Povećavao je, naravno, i porez na dobit. Dalje, ima tu desetak parametara. Kada je reč o pristupu struji, ministarka Mihajlović, tu smo pali za 10 mesta. Kako ste to, gospođo Mihajlović, uspeli? Kako ste uspeli da vaš ministar ni račune tri meseca ne može da izda i da pošalje uredne platišama? Kako ste uspeli, ovo je zvaničan izveštaj, da mogućnost priključenja na struju u Srbiji padne, da Srbija padne za 10 mesta na ovoj rang listi. To je jedan od vrlo bitnih uslova da bi neko mogao početi poslovanje, da ima struju. Pitam, naravno, i ministra Radulovića – koliko će radnika tačno biti otpušteno u narednom periodu, 30, 50 ili 100 hiljada? Ovih dana ste davali različite informacije. Ministra Krstića pitam – da li ste, gospodine Krstiću, mimo povećanja PDV, što je neko neki dan rekao, to bi i moja baba znala, povećati PDV sa osam na deset posto na hranu, na mleko, na sve ono što obični građani korist? Da li još neku meru, kompjutere, recimo, sa osam na 20, usluge u ugostiteljstvu sa osam na 20, imate kojom bi se sledeći izveštaj Svetske banke popravio? Da li imate neke planove na tom planu? Gospođo Dejanović, pošto ste večeras tu, izuzetno sam vas cenio, vrlo ste kvalitetno obavljao posao predsednika Skupštine, vrlo smo nezadovoljni, verovatno i cela opozicija i građani, kako vršite posao ministra zdravstva. Ne rade aparati, CT, mamografi, nema lekova, uvozimo, da li je tako, kineske zaliske. Nemam ništa protiv kineskih zalisaka, ali zaista imamo ozbiljne probleme u zdravstvu, gospođo Dejanović. Hvala.
Postavili ste pitanja velikom broju članova Vlade. Sada ćemo videti ko će dati odgovor. Reč ima ministarka Mihajlović.
Odgovoriću na onaj deo, nevezano samo za mogućnost priključenja električne energije. Potpuno se slažem da svi treba da imaju mogućnost da se priključe. To zašto je to palo za 10 mesta jeste svakako, rekla bih, razlog funkcionisanja same EPS i pokušaj da problemi koji postoje i koji su uočeni davno, a tiču se priključenja električne energije, vlasništva, i ko gradi, ko plaća, ko postaje vlasnik itd, nešto što ćemo mi promeni izmenom i dopunom Zakona o energetici, koji će ići u javnu raspravu i završiti se do kraja ove godine. Dakle, tu ste potpuno u pravu. Taj problem se ne dešava samo kod nas. Dešava se i na drugim mestima. Nisam srećna što je to tako, kao što nisam srećna zbog toga što „EPS Snabdevanje“ nije formirano u decembru 2012. godine, nego je osnovano avgusta 2013. godine. To su stvari u kojima se EPS nije snašla, jer upravo mogućnost priključenja električne energije, recimo, da ne govorimo o preduzeću koje sam pominjala, jeste jedna od osnovnih stvari koja je neophodna kada već otvaramo tržište i kada pričamo da ćemo sledeće godine imati potpuno drugu situaciju. Pokušali smo, kao Vlada, da donesemo određene odluke, da se te odluke brže sprovode. One nisu bile brže sprovedene. I dalje imamo EPS koji nije pripremljen za izlazak, odnosno za otvaranje tržišta. Kao što se tiče „Srbija gasa“, koji će ući u reformisanje, tako će i EPS morati da promeni način funkcionisanja. Vlada će vrlo brzo doneti dodatne mere. Ono što radi država, što radi ministarstvo, što je moja obaveza, jeste da izmenimo Zakon o energetici, da u tom smislu imamo drugačije vlasništvo kada govorimo o priključku na mrežu i o tome ko će biti vlasnik. Najveći problem, trenutno, imamo upravo sa investitorima koji treba da ulažu i da grade u obnovljive izvore energije, bilo da su u pitanju vetroparkovi itd, upravo je taj problem kod mogućnosti priključenja. Duboko verujem da će izmenom zakona te stvari biti rešene.
Reč ima predsednik Vlade. Izvolite.
Bio sam u dilemi da li uopšte da se javim. Ovo je većim delom bila diskusija, a ne pitanje. Još jednom želim da ponovim da pitanje organizacije rada Narodne skupštine nije pitanje Vlade Republike Srbije. Vi donosite Poslovnik o radu. Ne znam kada je ovaj aktuelni Poslovnik donet, da li u vreme kada je Slavica bila predsednik ili je nešto menjano? Mogli ste tada da napravite Poslovnik koji je opoziciji davao veće mogućnosti, ali izgleda niste računali da ćete biti opozicija. U svakom slučaju, nemam ništa protiv da produžite vreme, da bude češće, da budete pre. Nemojte sada da ispadne da neko namerno sad vas onemogućava da postavite pitanje. Ja jedva čekam da mi postavite pitanje. Stvarno ne razumem, da li vi mislite da mi izbegavamo dijalog sa vama? Zar vi mislite da se mi plašimo polemike sa vama? Ne razumem. Ali, isto tako, ako već sada govorimo o tome ko je za šta kriv, ja da sam slušao, kad bih se sad vraćao u prošlost… Mislim da je Zoran Živković govorio da ćemo biti članovi EU 2007. godine, sećam se, otprilike, ili 2006. godine, tako nešto. Mnogo smo mi vremena izgubili. Sveukupno je situacija loša i ne čudi me uopšte na kom smo mestu po raznim kriterijumima. Danas su me pitali Mađari za ovaj spomenik u Subotici. Videli ste šta se desilo sa Jovankom Broz i sa krađom koja se desila. To je slika i prilika države u kojoj smo, jednog nesređenog stanja. Zoran Đinđić kao da je pisao možda i o sadašnjoj državi, kada je svojevremeno pisao knjigu, čini mi se „Jugoslavija, nedovršena država“, tako nešto. U svakom slučaju, mi ne bežimo od kritike, niti kažemo da je nešto idealno, samo nemoj da ispadne da su svi problemi nastali sad kada je došao Lazar Krstić ili ne znam Saša Radulović. Niti su, pak, svi problemi stvoreni u vreme vlasti DS, jer ako sada tako krenemo, a DS obično kaže – svi su problemi nastali u vreme Miloševića, onda se to završava kao dečja igra - niko nije kriv. Mislim da imamo šansu da postavimo Srbiju na zdrave osnove i u tome treba međusobno da se konsultujemo, da vidimo postoje li neki dobri predlozi, bolji predlozi. Mi smo zaista potpuno otvoreni za komunikaciju u tom smislu. Danas sam video da je Đilas rekao da on ima rešenje za FAP. Đilas, da Beograd kupi autobuse, naruči autobuse FAP. Ja ću sada da podsetim samo, kada je bila gradska Skupština? Pre koliko? Pre godinu dana je donela odluku da iz kredita kupi poljske autobuse. Sad smo se setili. Gde ste do sada bili? Šta, dok nije došla Slavica, bio je raj u našim bolnicama? Dok je Tomica Milosavljević bio, tako je bilo lepo da su jedva čekali da odu u bolnice. Nemojte, molim vas. To su neozbiljne političke rasprave. Prihvatam ako je neko za nešto konkretno odgovoran, ako neko nešto loše radi. Dajem podršku svima onima koji će dobro da urade svoj deo posla. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Janko Veselinović.
Gospodine Dačiću, dvoumili ste se da li uopšte da se javite za reč. Bolje bi bilo da se niste javili jer mi niste odgovorili ni na jedno od mojih pitanja. Moje pitanje se ticalo činjenice da ste rekli da države u okruženju, kako ste rekli pigmejske, sićušne itd, su sve trenutno na rang listi Svetske banke po mogućnosti ulaganja ispred nas. Tako je Crna Gora na 44. mestu, Bugarska na 58, Rumunija na 73. mestu, Kosovo ću preskočiti, Hrvatska je na 89, a mi smo na 93. mestu, po svim parametrima. Gospodine Dačiću, zbog čega smo pali za sedam mesta samo za godinu dana? Šta je to što ova Vlada nije imala kao uslove u svojim rukama? Koji su ministri, kako kaže predsednik Nikolić, dekoncentrisani ili tako nešto kada donose odluke na Vladi? Moje pitanje je vrlo jasno – šta ćete preduzeti da u narednom periodu Srbija ne dotakne dno, jer smo sada vrlo blizu? Mi smo, recimo, među 10 najgore pozicioniranih zemalja u nekoliko oblasti, kao što je recimo proces dobijanja građevinske dozvole. Šta ste u poslednjih godinu dana uradili da pojednostavite proces dobijanja građevinske dozvole? Šta ste, gospodine Dačiću, uradili na tom planu? Da li ste na taj način privukli strane investitore? Kada su u pitanju autobusi, gospodine Dačiću, mi smo se jako dobro pripremili za današnju sednicu. Evo vam pisma od 30. novembra 2012. godine gradonačelnika Grada Beograda Vladi Srbije, u kome, između ostalog, kaže – ovim putem vas obaveštavam da ukoliko država Srbija može da finansira proizvodnju autobusa domaćih proizvođača, Grad Beograd je spreman da u 2013. godini kupi 100 solo autobusa pod istim uslovima kao što su uslovi za dobijanje kredita EBRD. Preporučuju da to budu autobusi na gas, a ne na dizel. Na taj način bi bio izbegnut sunovrat pribojskog FAP i danas bi gospodin Vučić mogao da sedi tu, umesto da ide u Priboj. O tome vam govorim, gospodine Dačiću.
Reč ima premijer Dačić.
Iz ovoga što ste pročitali, vidi se da nikako da izađete iz starog šinjela. Da li država može da finansira i da pomogne? Vi sad hoćete država da finansira, a malopre govorite o tome – subvencije, zašto ovo, zašto ono, da država finansira autobuse. Dobro znate da smo mi bili protiv te odluke koju ste doneli. Napominjete mi neke rang liste i sve ostalo. Sve je to u redu. Želim da prihvatim i da će možda na nekoj rang listi sigurno, kao na FIFA biti gore. Tu će da se podigne. Da vam kažem, teško je razgovarati na ovakav način. Mislim da su mnogo važnije rang liste koje postoje kod naših građana. Na toj rang listi vas negde nema u vrhu. Što se toga tiče, vi hoćete da kažete da je u ovoj zemlji sve gore u odnosu na pre godinu dana. Hoćete da kažete da ova zemlja nije ostvarila nijedan iskorak, nijedan napredak. Hoćete da kažete da je ova zemlja u katastrofalnoj situaciji i zato sve više pada. Takve ocene ne stoje, jednostavno, nisu tačne. Prvo, u međunarodnoj zajednici nigde nisam čuo nijedan vapaj, a kamoli kuknjavu za nama. Drugo, kako je to stanje u državi loše i katastrofalno, a građani Srbije ubedljivo daju prednost dvema strankama ili koalicijama koje su na vlasti? Po vašim istraživačima, Tadić je još predsednik, jer tako su najavili pred onaj drugi krug, da ima 16% podrške nad Tomom Nikolićem. (Narodni poslanik Srđan Milivojević dobacuje s mesta.) Ja sam glasao za Tadića, to je tačno, ali džabe, kada vaši nisu izašli na izbore. Niste vi glasali za Tadića, ali nema to sada veze, nije to sada bitno ovde. Vlada Srbije će uvažiti svaki konstruktivan predlog. Nemojte da se ljutite kada neko polemiše sa vama. Možete da pričate, polemika je majka politike. Bolje je polemisati u parlamentu, nego se tući po ulici. Zato postoji parlament, on je izraz narodne volje. Da narod misli isto, ne bi postojao parlament, postojao bi jedan suvereni kraj. Zato, ako ima bilo kakvih predloga za bilo šta drugo, kao i oko Kosova, imamo alternativna rešenja, izvolite, dajte da razgovaramo. Nikad nisam bio protiv razgovora, dijaloga i pozivam vas i sada, ako imate neka dobra rešenja. Ja samo nisam za to da zato što ste opozicija kažete – e sad ne valja Briselski sporazum, da je bio Tadić, on ne bi dozvolio tako loš Briselski sporazum, on bi postigao nešto bolje. Svako od vas, dame i gospodo, je imao kada da se dokazuje.Toliko je bilo godina za dokazivanje, ali više je gotovo. Nema više dokazivanja. Sada se igra utakmica. Ovo više nije proba, nije trening. Igra se utakmica i od ovog zavisi sudbina naše države i budućnost naše dece. Zato je važno da se svi okupimo, ako možemo, oko tog interesa, a ko je na vlasti, menjaće se na izborima, možda neće tako brzo, ali promeniće se kad tad. Hvala vam.
Hvala. Reč ima ministar Zorana Mihajlović. Izvolite.
Kada vas slušam o tome da pričate kako smo mi danas u lošijoj poziciji nego kad ste vi bili na vlasti, ne mogu sa tim složim. Zakon o planiranju i izgradnji je doneo vaš ministar, koliko ja znam. Da li je tako? Zakon o planiranju i izgradnji je doneo Dulić. Zbog tog zakona mi imamo ozbiljnih problema u onome što se zovu uslovi poslovanja i zbog tog zakona mi imamo investitore koji imaju problem da dobiju svoje dozvole. To je svakako bar polovina svih problema koji se sada osećaju kada pričamo o investitorima. EPS, koji sam pominjala, je do trećeg kvartala prošle godine radio bez plana. Nije imao plan za vreme vaše Vlade. Niste usvojili plan. Dakle, radio je bez plana, vizije, itd. Vaš je bio direktor. Dakle, nemojte govoriti da je Ministarstvo držao SPS, vaš je bio direktor, Dragomir Marković, ako se sećam. Vaš je bio Ćeran. Da li je tako?„Kolubara“? Pretpostavljam da je to odgovaralo da nemate plan, da nema vizije, da nema ničega, zato što u toj situaciji ste mogli da radite šta hoćete. E, to što ste radili, sad se ispravlja ovih godinu dana, odnosno godinu i po dana. Isto tako treba da znate da, kada govorite o uslovima poslovanja, vaša Vlada je kasnila četiri godine sa podzakonskim aktima u oblasti energetike. Sada ti podzakonski akti postoje već godinu i po dana i sada može da se radi. Izmenjen je zakon da bi sve bilo transparentno, jer sve što ste radili u prethodnom periodu, radili ste tako da, nažalost, ne bude transparentno, da može da radi ko šta hoće. Sada se uspostavlja sistem. Nije lako, ali se uspostavlja. Niko nije srećan kada na listi Svetske banke ima pad, ali ima pad kao posledicu onoga što ste vi radili. Potpuno sam sigurna da sledeći izveštaj neće biti takav. Hvala.
Hvala. Reč ima ministar Radulović. Izvolite.
U poslednjih deset godina vodimo jednu potpuno promašenu ekonomsku politiku i mislim da je tome došao kraj. Posledice te ekonomske politike su veliki problemi za preduzeća u restrukturiranju. Njihove probleme smo gurali pod tepih godinama. Gurali smoglavu u pesak i sad je tom i takvom ponašanju došao kraj. Svetska banka je procenila da nas to košta na godišnjem nivou oko 750 miliona dolara. Ova vlada je konačno odlučila da ne gura glavu u pesak, da se suoči sa problemima i da počne da ih rešava. To, naravno, ne može preko noći, međutim, ozbiljno smo pristupili tom poslu. Pristupili smo popisu imovine, popisu obaveza, da bi konačno mogli da znamo dubinu problema i da pristupamo rešavanju tih problema. Da smo ranije to radili, verovatno bi gubitak radnih mesta bio manji. Da smo to ranije radili ne bi ni došli u ovu tešku situaciju. Ova vlada je odlučila da je toj praksi kraj i da ćemo konačno postaviti stvari na zdrave noge. Što se tiče pitanja gde se rangiramo na rang listi, Zakon o radu i Zakon o planiranju i izgradnji su dva ključna zakona koji nas i guraju na dno liste. Mi smo to uočili. Napravljeni su nacrti ta dva zakona i oni su pred Vladom i očekujemo da uđu u skupštinsku proceduru do kraja godine i da budu izglasani. Mislim da će ti zakoni pokazati koliki je reformski kapacitet ove vlade i da ćemo na osnovu toga uspeti da popravimo i naše mesto na rang listi po uspešnosti, odnosno po regulatornom okruženju i ambijentu za poslovanje. Podvlačim, neodgovornom ponašanju je došao kraj. Ova vlada se suočava sa problemima. Oni su teški. Mi ih rešavamo i rešićemo ih. Pristupamo ovome na jedan odgovoran način. Znači, uspostavlja se jedan sistem koji će dugoročno da funkcioniše na osnovu tih poteza koje povučemo privući ćemo i investitore koji će nam pomoći da oporavimo srpsku privredu. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Janko Veselinović. Izvolite.
Prvo da ministarki Mihajlović dam kontra pitanje na odgovor na koje neće moći odgovoriti, ali nadam se da možemo da saznamo kako to da vi zadnjih godinu i po dana Srbiju pokušavate da menjate na bolje, a po pokazateljima Svetske banke mi tonemo sve dublje. Dakle, u ovoj konkretnoj vašoj oblasti za deset mesta smo pali niže. Pretpostavljam da činjenica da je jedna domaćica dobila račun od 23 miliona dinara za potrošenu struju nije uticala na to. Predsedniče Vlade Republike Srbije, gospodine Dačiću, mi smo imali situaciju i kada je gospodin Milošević bio predsednik vaše stranke i predsednik Republike Srbije, da je vaša stranka imala izuzetan rejting, a da je gospodin Milošević dobijao na izborima fenomenalnih 80 ili ne znam koliko procenata, pa su građani živeli nikad gore. Da li se vi radujete činjenici da vaš rejting, recimo, stagnira ili raste kada standard građana pada iz dana u dan. Pristao bih da rejting stranke kojoj pripadam bude niži, ali da građani žive bolje, da svi uložimo napore, da ne pravimo letove iznad Srbije i raznih okeana, raznim avionima, što vojnim, što civilnim, nego da radimo nešto za ovu zemlju i da ministri budu koncentrisani na Vladi po pitanjima o kojima razgovaraju i da donose podzakonske akte o kojima pričate na vreme kako bi se zakoni mogli primeniti. Zašto niste menjali Zakon o planiranju i izgradnji zadnjih godinu i po dana? Imali ste prečih stvari. Šest meseci ste se bavili rekonstrukcijom Vlade. Čime se sada bavite? Bavite se pripremama za nove izbore. Bavite se punjenjem hala. Vaši aktivisti, jel tako, se tuku za novac koji treba da im bude isplaćen za odlazak u Beograd. Gospodo, bavite se nekim pitanjima koji građani očekuju od vas, za koje ste dobili mandat na izborima. Gospodine predsedniče Vlade, Grad Beograd je tražio od države, pošto ona može da se pojavi na tržištu kapitala, da se ona zaduži, a Grad Beograd bi platio te autobuse koji bi bili proizvedeni u Priboju, u FAP i danas radnici ne bi imali razloga za štrajk. Tu je gospodin Antić, on će vam to najbolje potvrditi, pošto nećete imati mogućnosti da mi odgovorite. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Dragan Šormaz. Izvolite.
Poštovani članovi Vlade Republike Srbije, uvažene kolege narodni poslanici, dame i gospodo, poštovani građani Srbije, postaviću pitanje ministru Raduloviću, u svetlu ovih štrajkova koji su aktuelni ovih dana, koje vidimo u preduzećima za restrukturiranje, poput FAP, „Želvoz“ u Smederevu itd. Nije ih baš bilo ni toliko mnogo, ali je svaki pojedinačno veoma važan kada znamo koliko tih preduzeća u stvari trenutno čeka na rešenje situacije od strane Vlade Republike Srbije. Pre nego što postavim pitanje, moj uvod ću početi jednim pitanjem koje je danas postavljeno u prepodnevnom delu rasprave, glasilo je ovako – zašto svi ti radnici zovu Vučića da im rešava problem? Onda - zašto zovu sportski radnici, zašto zovu ljudi koji imaju problem u zdravstvu itd, da im Vučić reši problem? Meni je to bilo jedno potpuno besmisleno pitanje. Ne znam ni kome će preko Skupštine to pitanje u stvari biti prosleđeno da da odgovor. Da li tim građanima ili nekome drugom? Ali, meni je veoma jasno zašto. Zato što ljudi vide ko radi, ljudi vide ko daje sve od sebe da im pomogne. Mogu navesti primere namenske industrije KPC, velike investicije Finske u Smederevu, Mubadala kada dođe, a ja sam ubeđen da će doći i to će biti veliki imput za našu privredu, a Etihad je već u JAT. Vlada pokušava da pomogne u IT sektoru, da ne kažemo samo za gospodina Vučića. Evo, i gospodin Dačić je bio u San Francisku. Zatim, ova londonska konferencija koja je juče održana, tekstovi i čitav poseban broj „Fajnenšel tajmsa“ o tome. Znači, ova Vlada pokušava i gospodin Vučić radi i ljudi to vide. Meni uopšte nije nejasno zbog čega dolazimo u situaciju da ljudi postave takvo pitanje i pozivaju njega da sa njim razgovaraju. Uostalom, i danas kada je otišao u FAP poveo je sa sobom jednog od direktora „Mercedesa“, da bi se odmah našlo rešenje. Moje pitanje za gospodina Radulovića je – koliko mi u stvari imamo opterećenje kao budžet od strane preduzeća u restrukturiranju i koje će rešenje biti? Koji je broj i kakva nas rešenja očekuju? Mislim da to građane Srbije i te kako interesuje u ovom trenutku.
Hvala. Reč ima ministar Radulović.
Trenutno imamo 153 preduzeća u restrukturiranju, sa preko 50.000 zaposlenih. Pored toga, imamo još 419 preduzeća koja su ingerencija Agencije za privatizaciju, u raznim fazama privatizacije, od pripreme, aukcija, tendera, gde odluka nije donešena itd, sa još 35.000 zaposlenih. Pore toga, imamo i oko 550 preduzeća društvenih koja su u stečaju. Onda imamo još 911 preduzeća u kojima država ima neko manjinsko vlasništvo. To je jedan ogroman portfolio, potpuno smo ga zapustili i nismo se njime bavili. Na godišnjem nivou, to sam rekao malopre, po proceni Svetske banke, ona nas koštaju, odnosno poreske obveznike koštaju 750 miliona dolara. To Srbija jednostavno više ne može da izdrži. To je cena neodgovornosti u prethodnim godinama, koja nas je i dovela u ovo stanje. Guranjem glave u pesak i izbegavanjem problema problem samo postaje veći, nikako manji. Mi smo prišli ovom poslu jako ozbiljno. Od početka septembra smo već krenuli u izradu tih ličnih karata, koje u suštini sadrže popis imovine tih preduzeća i njihovu procenu, popis obaveza, da vidimo ko su kupci, ko su dobavljači, da bi mogli da snimimo stanje tih preduzeća, jer možete lečiti samo ono za šta znate gde je problem. Bez toga jednostavno ne ide. Ne može se privatizovati nešto, a da ne znate ništa o tome. Nije domaćinski na takav način uopšte da se ponašamo. Imali smo velike otpore u tom postupku prikupljanja stvarnih informacija. Uspeli smo polako da prebrodimo neke najvažnije probleme i da polako ulazimo u fazu gde dobijamo podatke koji su više-manje kvalitetni, nakon čega može da se pristupi sagledavanju stanja, odnosno rešenja problema tih preduzeća. Suština je da nas je to neodgovorno ponašanje tokom ovih godina dovelo u situaciju da je država izgubila kapital u tim preduzećima. On je postao negativan, što znači da imamo više dugovanja nego što ima imovine. Zbog toga smo i pristupili paralelno izradi novog zakona o privatizaciji, koji treba da bude transparentan, koji jasno utvrđuje odgovornost, koji utvrđuje jednostavne postupke i koji utvrđuje rokove. Fokus je na dve reči – transparentnost i odgovornost, a posebno odgovornost državnih službenika. Takođe i Zakon o stečaju treba da reši određena pitanja kako bi mogli da završimo ovaj proces. Nažalost, kapital smo izgubili. Međutim, postoje velika dugovanja koja ta preduzeća imaju i ona su uglavnom prema državnim poveriocima, tako da ćemo morati ići u postupak konverzije tih dugovanja u kapital, da očistimo ta preduzeća i da ih onda ponudimo investitorima, domaćim ili stranim. Podvlačim još jednom – domaćim ili stranim, koji će ih preuzeti, koji imaju tržište, bave se tom delatnošću, koji će znati da zaposle pravi menadžment, koji će znati kako da izvedu ta preduzeća na pravi put. Poreski obveznici, građani Srbije to više ne mogu da nose. Mislim da građani Srbije razumeju ovo. Vlada je takođe svesna položaja radnika koji je jako težak, jer nakon deset godina zapuštenog stanja i ne može biti drugačiji, nego težak. Država je spremila i socijalne programe i programe po kojima će pomoći tim ljudima, ali moramo konačno da se suočimo sa problemima i da ih rešimo. Ova Vlada je odlučna da tome pristupi na takav način i mi ćemo ove probleme i rešiti. Mislim da građani Srbije to razumeju, da povlačimo nepopularne poteze jednostavno zato što to tako mora i zato što će nam posle toga biti bolje, jer bez toga neće biti ni privrednog rasta, ni pratećeg rasta zapošljavanja. Uveren sam da kada sprovedemo ove planove koje imamo na odgovoran način, da ćemo na kraju uspeti, da ćemo rešiti taj problem i da ćemo iz jedne gubitničke situacije, gde nam ova preduzeća vuku novac iz budžeta i koštaju nas sve, preći u jednu dobitničku situaciju, gde će to biti motor razvoja i rasta. Ubeđen sam da ćemo uspeti.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Dragan Šormaz. Izvolite.
Ministre, mogu reći da sam zadovoljan vašim odgovorom, zato što za 15 godina, koliko sam narodni poslanik u Narodnoj skupštini Republike Srbije, slušam ministre šta govore i nisam čuo da mi je neko još ovako baš detaljno i precizno rekao i još me više zabrinuo zbog ove situacije koja jeste, nažalost. Neki poslanici koji postavljaju pitanja ništa nisu slušali sve vreme šta ste govorili, a posle će postavljati nova pitanja i neće im biti jasno zašto je situacija takva kakva jeste i zašto su tabelarni prikazi Svetske banke o nama takvi kakvi jesu. Očigledno je da u ranijem periodu posao nije rađen kako treba, jer, ako sam vas dobro razumeo, skoro dve hiljade preduzeća, tj. pravnih lica je u toj nekoj vrsti problema, manjeg ili višeg obima. Neću vam postaviti više nijedno pitanje, ali ću to reći na osnovu ovoga što ste rekli - ako nas čeka u narednom periodu, odnosno ovde je rečeno da ćemo možda tek za 20 godina ući u EU, ne, mi u naredne četiri godine treba da završimo pregovore.To je ono što nas čeka. Godinu i po do dve posle toga je ratifikacija tih pregovora u 35 poglavlja koje radimo, a sve je vezano i za reindustrijalizaciju zemlje i o ovome o čemu ste vi govorili – rešenje ovog problema. Znam da su ogromni problemi i u poljoprivredi i da nas tu čeka mnogo posla u tom periodu. Ako nas sve to čeka već narednih nekoliko dana, i zato želim da apelujem i na Narodnu skupštinu jer je u interesu svih građana, u narednih nekoliko dana nas čekaju sastanci sa poslanicima Evropskog parlamenta, očekujemo u decembru međuvladinu konferenciju i, naravno, početak zvaničnih pregovora, ne samo skrining, za ulazak u EU, onda sam zadovoljan time što ste vi skenirali, što znate koji je problem i imate mere, ali apelujem da u smislu tih mera budemo energični, efikasni i brzi. Uostalom, zato nije ni čudo što građani traže i očekuju pomoć od prvog potpredsednika Vlade, gospodina Aleksandra Vučića, jer on to i radi i pokazuje svakog dana. Znači, energija, borba, želja, danonoćni rad, rezultati, da bi nam svima na kraju bilo bolje, ali naravno i Srbiji u evropskoj porodici. Zahvaljujem.
Hvala. S obzirom da smo iscrpeli tri sata, završavamo današnji rad. Zahvaljujem svima na učešću. Nastavljamo sednicu u ponedeljak u 10.00 časova.