Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici, dobro jutro, na početku novog radnog tjedna, prva plenarna, prvo zasjedanje sada u srijedu, kao i uvijek, imamo tri točke danas, a započet ćemo naravno iznošenjem stajališta. Prvi je na redu poštovani kolega Stipo Mlinarić, u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući, kolegice i kolege. Jel u Hrvatskoj na djelu kolektivni stockholmski sindrom, zašto to pitam? Zato što ne trebaš biti liječnik da bi to zaključio. Da pojasnim riječ sindrom označava skup simptoma koji definiraju nečiju bolest i u pravilu je pojam povezan s negativnim stanjima. Isto tako za one koji možda ne znaju Stockholm je glavni grad Švedske u kojem su 1973. godine tijekom plačke banke pljačkaši 6 dana držali zatočene 4 djelatnice. Žrtve su se emocionalno vezale za pljačkaše te su ih nakon izlaska branile i odbile svjedočiti protiv njih. Jedna od njih je čak raskinula zaruke pa se zaručila s jednim od pljačkaša i čekala ga dok je bio u zatvoru. Tim povodom je nastao izraz stockholmski sindrom. I svojoj osnovi u medicinskom smislu može se reći da je u pitanju emocionalna povezanost žrtve prema nasilniku ili mučitelju u situacijama kada takav nasilnik ili mučitelj dovodi žrtvin život i egzistenciju u opasnost. Moje je mišljenje da se upravo ova dijagnoza može koristiti kada je u pitanju stanje onog dijela glasača koji svoj glas zadnjih 20 godina daju duopolu HDZ-a i SDP-a. Stoga ću još jednom danas podsjetiti svekoliku javnost na zločine kojima su mučitelji i zlostavljači doveli žrtvu, a žrtva su hrvatski narod i svi državljani Hrvatske, u stanje kolektivnog stockholmskog sindroma, potpune privrženosti ovisnosti i empatije prema svojim nasilnicima. Evo redom dokazano ratno profiterstvo i kriminal u privatizaciji 90% firmi trebalo bi biti dovoljni da u svim uljuđenim zemljama strane zasluže za to nestanu s političke scene. A da ne spominjem neistraženo krijumčarenje nafte i poslove s jugo dinarima, bezbroj afera, Remorker, Bankomat, Patria, kamioni, pa afere u HAC-u, HŽ-u, Hrvatskom fondu za privatizaciju, Hrvatskim šumama, HRT-u, HGK i to nije sve. Brojni stanovi i zemljišta otkupljeni od države za male novce, a prodane za 10 pa čak i 100 puta veće iznose. Tajkuni koji su uz blagoslov države upropastili hrvatskog gospodarstvo, a sad nam se smiju iz drugih država, pa ministrice i ministri, županice i župani, gradonačelnice i gradonačelnici koji su u kratkom mandatu zbrinuli sebe i pokoljenja i sad imaju privatne biznise koji su financirali novcima iz europskih i hrvatskih fondova. Da ne zaboravimo, valja spomenuti Podravka u aferi Spice, Fimi mediju, prodaju INE mađarskom MOL-u, pa afera Planinska, prodaju Plive u Veroni, rasprodaju saniranih hrvatskih banaka, predstečajne nagodbe koje su uništile male i srednje poduzetnike i obrtnike, aferu Agrokor, nabavka blindiranih BMW-a, a na kraju ću još samo spomenuti Hipyo, Medikol, Sunčani Hvar, Brodosplit, Kamen Ingrad i pozlaćene WC-e po Zagrebu i na autocesti, vjetrenjače i JANAF. Skup u Planinskoj sam ostavio za kraj. Koliko je tu novaca oteto i štete nanijeto žrtvi koja se zove Hrvatska neće saznati nikad nitko. U pitanju su deseci milijardi kuna koji su nestali poput Mesićevih australskih čehova za obranu domovine. I žrtve još uvijek glasaju za te stranke. Ne samo to, sad imamo inačicu u obliku udruga civilnog društva koje su, koji su sisavci nulte kategorije pa su samo ovi okupljeni oko Možemo pobrstili nekih 800 miliona kuna. Tim mučiteljima i nasilnicima nije bila dovoljna pljačka nego su uspješno iselili nekih 400.000 ljudi iz Hrvatske i još par stotina tisuća iz BiH i Vojvodine. Naravno, problem nisu oni problem su ovakvi poput mene koji ukažem na takve probleme. Problem je Domovinski pokret koji je nastao prije godinu dana bez obzira što sve ukazuje da je egzistencija Hrvata [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] ozbiljno ugrožena djelovanjem spomenutih stranaka.
Idemo dalje, kolegica Jeckov u ime Kluba zastupnika SDSS-a, izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege. U posljednje vrijeme u medijskom prostoru pojavljuju se izjavi raznih kvazi-reformista školstva, ali pazite, ne školstva uopće nego onoga isključivo manjinskog, preciznije, onog koje se odvija na srpskom jeziku i ćiriličnom pismu jer to je naravno ono koje najviše smeta reformatorima, inače poznatim po tome da u ovom stoljeću ne treba proširivati prava srpskoj zajednici u RH. Smatram da je potrebno razbiti nekoliko mitova koje se plasira bez pravnog ili faktičkog utemeljenja. Čisto da se javnost u Hrvatskoj ne dovodi u zabludu. Neki od tih mitova su da Srbi u Hrvatskoj imaju odvojene škole. Da uče iz udžbenika iz Srbije i da uče po tzv. srpskom programu. Pa krenimo redom, u RH definitivno ne postoje odvojene škole, ne postoje ekskluzivno srpske škole, a kamoli škole koje su izdvojene iz državnog obrazovnog sistema. Istina je da učenici odlaze u iste zgrade, da djeca obično idu u iste smjene, imaju zajedničke fakultativne aktivnosti, jedino u čemu je razlika jeste da pripadnici manjinske zajednice nastavu slušaju na svom materinjem jeziku, u ovom slučaju srpskom i to ukoliko roditelji slobodnom voljom to odluče. Tako je bilo do sada. Ali, očigledno da lokalni reformatori svojom reformom školstva to pravo im žele oduzeti. Mit o udžbenicima iz matične zemlje još je lakše razbiti. Predmetni kurikulumi, nastavni planovi i programi i na kraju, obrazovni materijal, počevši od udžbenika kao paradigme za nastavni proces u potpunosti su u nadležnosti, zamislite, Ministarstva znanosti i obrazovanja u RH i Agencije za odgoj i obrazovanje, opet u RH. Mit o srpskom programu, kao što rekoh, predmetni kurikulumi, nastavni plan i program su odobreni od strane Ministarstva znanosti i obrazovanja tako da na primer, udžbenik istorije i udžbenik povijesti nekog osnovca iz Makarske, Krapine ili iz Borova ne razlikuje se sadržano apsolutno ni u čem, osim što je jedan na latinici, a drugi na ćirilici. Dakle, model A u Hrvatskoj koriste i talijanska, mađarska i češka manjina i svoja manjinska prava konzumiraju kada je u pitanju obrazovanje u većem obimu nego Srbi jer su njihove škole, za razliku od srpskih registrirane kao manjinske, dvojezičnost je vidljiva na svakom koraku te kroz visokoškolski sistem RH mogu obrazovati svoje kadrove koji će kasnije raditi u nastavi. To je vrlo pohvalno. U našim susjednim zemljama, nacionalne manjine imaju zaokružen obrazovni sistem na svom jeziku i pismu od vrtića do fakulteta. Nije zgoreg spomenuti da se prema podacima Ureda za Hrvate izvan RH u Srbiji nastava hrvatskog jezika izvodi od 2002. g. i to u 5 osnovnih škola. List „Hrvatska riječ“ navodi niz pozitivnih primjera i svjedočanstava o cjelokupnoj nastavi učenika na hrvatskom jeziku od vrtića do fakulteta, tu je i lektorat za hrvatski jezik na Filozofskom fakultetu u Novom Sadu što je također vrlo pohvalno. S tim u vezi ističem da srpska zajednica ne samo da ne traži nešto povrh drugih nego nije ostvarila ni onaj rang prava koje imaju druge manjine, ali evo postoji inicijativa koja im želi čak i to ograničiti. Reći ću nešto što nije mit, obrazovanje na manjinskom jeziku i pismu nema alternativu jer su jezik i pismo ključne komponente svakog nacionalnog identiteta i izostanak obrazovanja i nepoznavanje vlastitog jezika i pisma vodi u asimilaciju što društvo koje se naziva demokratskom ne bi sebi smjelo dozvoliti. I za kraj, za razliku od svojih vršnjaka djeca u modelu A lako savladavaju ćirilicu i latinicu, čuju za Njegoša i Strossmayera, čitaju Kiša i Krležu, recitiraju Šantića i Ujevića i umjesto da ovakvo bogatstvo različitosti oplemenjuje, žalosno je da bilo kome smeta.
Povreda Poslovnika, samo malo kolega Mlinarić, izvolite.
Hvala lijepo. 238. moram reagirati na izlaganje gospođe Jeckov jel ne govori istinu. Škole su odvojene, djeca su odvojena od vrtićke skupine pa do srednjoškolskog obrazovanja, to nije dobro za Grad Vukovar, to nije dobro za srpsku zajednicu, to nije dobro za hrvatski narod, to nije dobro za nikoga. Zašto dijeliti djecu? A ako toliko kažete da djeca uče hrvatsku povijest, ja bih volio da inspekcija i Ministarstvo obrazovanja da vidimo što znaju po srpskom programu djeca o hrvatskoj povijesti i Domovinskom ratu. Hvala.
Hvala lijepo kolega Mlinarić. Kolegice i kolege, ovo se zove slobodni govor ili iznošenje stajališta i svako od vas može reći ono što misli, pri tom ne vrijeđajući druge i molim vas da tu budemo demokratski i tolerantni. Različita su stajališta u HS-u dobili ste svi potporu i zato ste ovdje, tako da vas molim da se držimo pravila igre koje smo propisali u našem poslovniku. Vama dajem opomenu. Idemo dalje, kolega Glavašević u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Hvala g. predsjedniče Sabora. Kolegice i kolege. Želim pročitati otvoreno pismo građanske inicijative „Petrinjsko proljeće“ s kojom sam prošli tjedan održao sastanak drugi po redu, zvali smo sve kolegice i kolege koje su izabrane u 6. izbornoj jedinici i nažalost nije se odazvao nitko osim mene. Pismo je upućeno svima vama zapravo, a upućeno je i članicama i članovima Vlade RH. „Poštovani, obraćamo vam se drugim otvorenim pismom, 6 mjeseci nakon razornog potresa koji je pogodio područje Grada Petrinje i Sisačko-moslavačke županije. Izražavamo zabrinutost i nezadovoljstvo okolnostima u kojima se odvija raščišćavanje ruševina, otklanjanje posljedica potresa, normalizacija života i obnova. Brine nas nedostupnost informacija i neadekvatan prijenos istih te niz aktivnosti koje ih ne slijede, a u tome kao inicijativa građana možemo ponajviše svjedočiti. U okolnostima neposredno nakon potresa imali smo razumijevanja za potrebno vrijeme tijekom kojega će se formirati i organizirati institucije grada, županije ili države za informiranje i pomoć građanima u prijavama sanaciji šteta ili obnovi. Proživili smo i iskustva predizborne kampanje koju su dodatno pomaknuli u pozadinu životne prioritete građana. Danas 6 mjeseci poslije mi smo još uvijek u istoj poziciji, izostalo je provođenje hitnih mjera sanacije na mnogim objektima te su građevine dodatno stradale. Devastacije u prostoru te izostanak paralelnog rješavanja problema npr. ceste ili aglomeracija koje bi donekle održali dio infrastrukture sve su evidentniji i ugrožavaju svakodnevni život građana. Navest ćemo nekoliko problema za koje tražimo informacije, odgovore ili hitna rješenja. Ističemo problematiku izgradnje autoceste Zagreb-Sisak, dionica Lekenik-Sisak s pristupnom brzom cestom do Petrinje čija gradnja sada ulazi u drugo desetljeće. Problemi prometovanja i prometne nepovezanosti doživjeli su svoju kulminaciju u središtu Grada Petrinje, ne postojanju odgovarajućih zaobilaznica koje bi omogućile prometovanje teških teretnih vozila dodatno uništavaju ulice i ceste te i onako oštećenu infrastrukturu. Zanima nas tko obnavlja uništene sakralne objekte te određuje prioritete i u kojem vremenskom periodu? Uklanjanjem potresom uništenih objekta grad je potpuno promijenio vizure, na puno mjesta ostale su praznine, a najveća je ona na Trgu hrvatskih branitelja, prostor bivše Petrinjke sada je u vlasništvu RH, ima li država plan i ideju što će biti s tim golemim praznim prostorom? Kada se kreće u obnovu i izgradnju zdravstvenih ustanova u Gradu Petrinji? Zgrada Doma zdravlja u Gubčevoj ulici neupotrebljiva, svi čujemo priče o izgradnji novog, no nisu li to informacije koje bismo svi trebali znati i zbog kojih bismo trebali biti uključeni u planiranje istih putem javnih rasprava? Trenutno sve se zdravstvene usluge pružaju u Doma zdravlja u Lopašićevoj ulici koja za to na prosto nema kapaciteta. Prostor parkinga ispunjen je kontejnerima u kojima su prostori hitne i dijela ambulanta obiteljskih liječnika, zdravi, bolesni, stari i mladi svi su na cesti izloženi trenutno visokim temperaturama, osobito su kritični dani kada se ljudi cijepe, kada se sve epidemiološke mjere dovode u pitanje. Posebno su važni prostori odjela odnosno zgrade pulmologije te zgrade za štićenike s mentalnim oštećenjima koja se nalaze u Petrinji, a pripadaju Općoj bolnici dr. Ivo Pedišić. Zgrada pulmologije nije zaštićena i izložena je atmosferilijama i dodatnom propadanju. Kada će građanima Petrinje biti javno dostupni i objavljeni rezultati provedenih geoloških istraživanja tla u našem gradu, zašto se to krije? Postoje li opasnosti? Kako se određuju prioriteti pri obnovi, kako se određuju prioriteti za otklanjanje ugroza neupotrebljivih objekata? Je li itko predložio izmjenu Zakona o obnovi posebice čl. 46.a. kada građani mogu očekivati da im se ovim zakonom njihovo ukinuto pravo na vlasništvo obešteti izmjenom odnosno dopunom zakona?“ Ovih pitanja imaju još zbog vremena neću stići pa ću samo prijeći na završetak ovog pisma. „Naš popis pitanja i nedoumica je popriličan, ali je tek dio onoga što nam sugrađani dnevno sugeriraju i na što nas upozoravaju. Situacije koje ističemo ne zahtijevaju značajna financijska sredstva i enormne napore nego sa se s raspoloživim sredstvima, ljudima, mehanizacijom, a u kvalitetnijoj organizaciji učini nešto. Građani su otvoreni za prijedloge i pokazalo se da su za mnoge stvari bili u pravu. Iako smo puno toga izgubili ostalo nam je naše dostojanstvo i zato vas molimo da ga poštujete. Zbog smirivanja situacije molimo vas da uvažite naše pismo te sagledate situaciju na terenu. Unaprijed vam zahvaljujemo, inicijativa građana petrinjskog područja.“.
Imamo povredu Poslovnika, kolega Grmoja izvolite.
Povreda Poslovnika 238., dakle spomenuli ste sastanak u saboru na kojem ste bili samo vi i Udruga Petrinjsko proljeće također proziva ostale zastupnike. Mi nigdje službeni poziv nismo dobili, dakle vi ste, nigdje, nigdje na mailu nema toga poziva. Dakle, ne možete vi biti organizirat [[Upadica: Samo malo molim vas.]] dakle poziv nismo dobili, prosvjedujem i neću dopustiti da se proziva ostale zastupnike znači jer je to nešto bilo u vašoj organizaciji.
Idemo sada na zadnju raspravu, kolegica Dalija Orešković u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, izvolite.
Predsjedavatelju, kolegice zastupnice i zastupnici. Skrenut ću vam pozornost na izvrstan članak Jasmina Klarića objavljen na portalu „Telegram“ naslova „Detalj koji prolazi ispod radara građani već 15 mjeseci ne znaju kako glasaju zastupnici, a razlog je neshvatljiv“. U podnaslovu piše „Hrvatska je jedina zemlja u EU koja iz epidemioloških razloga ne objavljuje rezultate glasanja u saboru“. Pri tome u tom članku novinar postavlja jednu vrlo benignu tezu u kojoj kaže da demokracija u Hrvatskoj ne odumire samo sa namjerom, već sa letargijom, sa nečinjenjem, a ja ću na to dodati i nešto malo vlastite pjesničke slobode pa reći da demokracija odumire upravo dopuštanjem da stvari teku tako kako teku kako ih voda nosi, možda zato što nema dovoljno narikača koje će biti spremne ako treba i performansom ukazati da su stvari dovedene doista do apsurda. Demokracija odumire kao što to i novinar dobro primjećuje bespoštednim ratom za održavanje statusa quo u hrvatskom pravosuđu, oduzimanjem kisika čitavom nizu nezavisnih institucija, držanjem pod kontrolom velike većine medija, te upornim vrijeđanjem i minoriziranjem cjelokupne oporbe. Sve je to autoput u demokraturu, tako to kaže novinar. Pita se gdje je g. transparentni koji sjedi meni odnosno ovog trena neposredno preko puta? I postavlja se teza da 15 mjeseci nakon izbijanja pandemije ova činjenica sama po sebi predstavlja poraz digitalizacije i transparentnosti koja doduše po mišljenju autora nema ovog trena duboki i pokvareni politički motiv. E to je teza s kojom se ne bi u potpunosti složila. Ova činjenica da ne postoji bilo kakav impuls ili minimum volje da se ovaj problem riješi, pa makar i jednim trivijalnim rješenjem kao što bi to bilo ručno vođenje statistike o glasanjima zastupnika izvan same sabornice, sve više će doći do izražaja na jesen kada ćemo se ponovno okupiti nakon ljetne stanke u ovim klupama. Jer ako je bilo kakav razlog, pa makar i letargija dopustio ovakvo stanje do sada, na jesen neće biti apsolutno više nikakvih opravdanja, tim više što će možda epidemiološka situacija nalagati i uvođenje nekakvih restriktivnijih mjera koje posežu i za pitanjima koju od odredbi ustava ćemo početi primjenjivati i hoćemo li za neke zakone tražiti dvotrećinsku većinu svih zastupnika. Itekako će biti važno znati kako je svaki od nas glasao u onim situacijama koje se mogu obilježiti kao nepoznati teritorij, kao neoznačena mapa i vrlo, vrlo turbulentne vode koje mogu ugroziti naša temeljna ljudska i građanska prava. Manjak transparentnosti i višak voluntarizma u tumačenju propisa vrlo lako mogu postati predmet ozbiljnog predumišljaja i dodatni uteg na krhkim plećima sve slabije hrvatske demokracije. Bez transparentnosti nema odgovornosti političara, a bez pravne sigurnosti nema društvenog i gospodarskog razvoja, nema demokracije kakvu smo poznavali do sada. Ponavljam, ovo je sada i moje upozorenje ne samo nešto što je bilo dostupno iz medija, ne riješimo li problem evidencije glasanja svakog od nas zastupnika osobno ću to smatrati čistom namjerom u daljnjoj destabilizaciji vladavine prava i uvođenja autokratskih modela iz nekih bivših mračnih vremena. Hvala.
Hvala lijepa. Idemo na drugu raspravu poštovani kolega Hrvoje Zekanović u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege, neki šute, neki su nejasni, a ja ću ovdje i u svoje osobno ime i ispred svoje stranke Hrvatski suverenisti biti iznimno jasan, dajemo punu podršku kolegi Nikoli Grmoji. Potpunu podršku bez ikakve zadrške. Dajemo mu punu podršku zbog napada na integritet njegove obitelji jer to što se događa kolegi Grmoji je nečuveno. I osobno sam imamo situaciju kad mi je moja obiteljska kuća u Šibeniku napadnuta i znam kako se kolega Grmoja osjeća. Međutim, s ovog mjesta mu evo želim dati uz podršku, malo ga i ohrabriti i reći glavu gore, pravda je na našoj strani i pobijedit ćemo. S druge strane moram mu dati i podršku vezano uz temu koju je on aktualizirao. Dakle radi se o tzv. LGBTIQ propagandi. I ste strane smo mi Hrvatski suverenisti uvijek bili jasni i ovaj puta ćemo biti jasni. Dakle, ta prikrivena ili javna propaganda LGBT zajednice je nedopustiva i ste strane i kolega Petrov i kolega Grmoja imaju punu podršku od strane Hrvatskih suverenista naravno i od mene osobno. Neke stvari je najlakše zakamuflirati i ne reći ih jasno ali ja ću ih ovaj put kao i obično izgovoriti onako kako ja to znam. Postoji nekakvo naravno ponašanje iz kojeg smo svi mi proistekli, rezultat smo tog naravnog ponašanja, veze između naših roditelja koji su uvijek bili i bit će muškarac i žensko, muškarac i žena. A imamo neko ponašanje koje to nije i iz njega nikad neće proisteći novi život i to je ona glavna informacija, glavna činjenica koju mi i s ove govornice, iz medija, u školama, moramo stalno servirati djeci i svima. Ovdje moram naglasiti drugu činjenicu da me se ne bi krivo shvatilo. Svaki čovjek je jednako vrijedan, svaki čovjek bez obzira na boju kože, na vjeroispovijest, međutim svako ponašanje nije jednako vrijedno i to je ono što mi moramo kao političari i kao odgajatelji, kao roditelji i kao društvo naglašavati, svako ponašanje nije jednako vrijedno. Danas u jednom liberalnom društvu svatko može raditi što god hoće, ali ja ću ovdje naglasiti ono što je jako bitno, nečija sloboda prestaje tamo gdje počinje sloboda drugog pojedinca. I zapitajmo se kako će europsko društvo na ovaj način izgledati za koje 10-ljeće, za koje 100-ljeće, hoće li uopće postojati? Također s ovog mjesta da me se ne bi krivo shvatilo moram naglasiti da osuđujemo svako nasilje i sram bilo svakoga koji je ikada dignuo ruku na nekoga zbog toga što je netko različit i to je nedopustivo. Međutim, sram bilo i sve one koji šute i ne žele reći istinu da svako ponašanje nije jednako vrijedno. Štitimo svakog pojedinca, ali naglasimo i ovu drugu činjenicu. Europsko društvo se lomi, lomi se na jedan konzervativan dio i liberalan dio. Teme koje lome društvo su tema zaštite života koja je eto aktualizirana u Europskom parlamentu, tema prava LGTB zajednice, tema migracija. Evo mene raduje što ćemo mi Hrvatski suverenisti iduće 3.g. u Europskom parlamentu imati jednog pravog kršćanskog aktivista Ladislava Iličića koji će se boriti za promociju ovih vrijednosti, kršćanskih vrijednosti, konzervativnih tema. To je borba koja će trajati, ali svi mi koji smo svjesni što je dobro, a što nije ne smijemo odustati. Iz toga i za kraj još jednom podrška Nikoli Grmoji u njegovom nastojanju da se razotkrije i spriječi LGBT propaganda.
Imamo povredu Poslovnika, kolega Glavašević, izvolite.
Hvala g. predsjedniče sabora. Povrijeđen je čl. 238., dugo sa saborske govornice nije bilo ovakvog napada na LGBT zajednicu i ovakvog diskriminatornog govora. Ja nemam sumnje da ova povreda Poslovnika neće biti uvažena, ali imam potrebu ne odšutjeti to. Dakle, što znači da su sva ljudska bića jednaka, ali nije svako ponašanje? Da li to znači da se samo kada se želi stvoriti život upušta u određenu vrstu ponašanja?
Hvala lijepa kolega Glavašević, znadete i sami da ste replicirali, a ne tražili povredu Poslovnika, tako da dobivate opomenu. Izvolite kolega Zekanović, isto tako povreda Poslovnika.
Također čl. 238. Poštovani kolega Glavaševiću, ja sam bio jasan i evo i sad ću biti jasan opet. Dakle, svako ljudsko biće je jednako vrijedno, međutim svako ponašanje nije i to vi jako dobro znate i to svi građani u Hrvatskoj znaju. Dakle, integritet svakog ljudskog bića je nepovrediv, ali svako ponašanje nije jednako vrijedno i točka.
Kolega Zekanović, i vi dobivate opomenu jer ovo nije bila povreda Poslovnika nego replika. Hvala vam lijepa, neću dati opomenu kolegi Grmoji zato što ne znam što je činjenica i što je istina, moguće je jedno i drugo, ali ne mogu presuditi u ovome trenutku. Idemo dalje, poštovani kolega Bauk u ime Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Moraju se probuditi u svoj Hrvatskoj i shvatiti da su u manjini i da im toleriramo to, rekao je jedan od naših kolega inače iz parlamentarne manjine. Gospodine predsjedniče vi kao predstavnik većina nas tolerirate i ja sam vam u tom smislu neizmjerno zahvalan. Također gospodin Radin koji je manjina, ali je u većini tolerira gospodina Petrova koji je u saborskoj manjini, a Petrov koji je u etničkoj većini tolerira Radina koji je u nacionalnoj manjini. Jandroković, predsjednik Jandroković koji je u nacionalnoj većini i parlamentarnoj većini tolerira gospodina Radina koji je u etničkoj manjini, ali ga ne tolerira jer je on u parlamentarnoj većini, a parlamentarna većina bi bila manjina da nema manjina i onih manjih od manjina. U opoziciji koja nije homogena imamo lijevi i desnu opoziciju. Ovi iz desne opozicije su u manjini u odnosu na lijevu opoziciju pa onda gospodin Grbin tolerira gospodina Petrova jer ovaj je manjina u većini opozicije. I na kraju kada sve to skupa tako gledamo ne zna se uopće tko koga tu tolerira. A sve je počelo upravo od toga tko koga ne tolerira nego preferira kada je kolega Grmoja u istu rečenicu stavio LGBT propagandu i pedofile. Šta je tu normalno možemo se zapitati. Tko je većina je također upitno. Naime, 2020. godine održan je drugi krug parlamentarnih izbora na kojim, predsjedničkih izbora na kojim je pobijedio kandidat čiji je slogan bio Normalno. Svako ljubi koga voli. Pa bi onda bilo pitanje tko je tu većina, a tko je manjina i šta većina misli i koju to manjinu tolerira. Pa da onda još jednom ovoga zaključimo cijelu priču. Ovo je počelo po pitanju orijentacije. Neki svoju orijentaciju uopće ne otkriju, neki je kasno otkriju, neki je javno izraze i sudjeluju u povorci, bilo kroz grad, bilo kod javnog bilježnika pa potpišu da oni uopće nisu orijentirani na nikoga i tu taj slučaj orijentacije imamo. LGBT osobe nisu bolesnici kolega Grmoja to znamo, a pedofili su kriminalci, to također znamo. Homoseksualci nisu doduše kriminalci iako su to bili po Kaznenom zakonu SFRJ do 1977. godine, a u tih 32 godine osuđeno je 1500 homoseksualaca po Kaznenom zakonu SFRJ kako bi bivša predsjednica nije se smjelo reći da si Hrvat, ali bogami ni ovi homoseksualci nisu baš bili pošteđeni. Da skratimo, homoseksualac koji vozi avion je pilot. Lezbijka koja rodi dijete mu je majka. Homoseksualac koji krade je lopov. Lezbijka koja pjeva je pjevačica. To su naši sugrađani jednako vrijedni i jednako ravnopravni kao mi i ne traže da ih toleriramo, nego da ih poštujemo. Kažu ljudi da biti homoseksualac stvar spolne orijentacije, a da je biti peder stvar karaktera. Zato kolegice kolege prvo osuđujem prijetnje kolegi Grmoji u ime SDP-a, solidariziramo se s njime i svatko tko takne Grmoju tko da je taknuo svakog od nas. Drugo, poštujte homoseksualce to su naši sugrađani, a ne budimo pederi. Hvala.
Sada ćemo prijeći na 8. raspravu u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovana kolegica Zdravka Bušić, izvolite.
Hvala lijepa. Hvala lijepa g. predsjedniče Sabora, ja bih se osvrnula u svom na prošlotjedni zapravo dezinformacije, odnosno bolje reći jedan performans zastupnika Mire Bulja na graničnom prijelazu Kamensko koji je doista izazvao veliki nemir i veliku nevjericu među Hrvatima u BiH, kao i među ostalim građanima u toj državi. Širile su se po društvenim mrežama razne, stvarno neistine ili je bolje reći notorne laži koje su doista uznemirile javnost. Kolega Bulj je tvrdio, odnosno vrijeđao je, ja bih rekla i stvarno nazivao svakakvim imenima, iznosio neistina o svojim kolegama zastupnicima. Tražio je od Vlade RH i Stožera da se ukinu mjere Hrvatima koji žele, u BiH koji žele prijeći hrvatsku granicu. Pri tom je govorio da građani Srbije su mogli slobodno ulaziti u Hrvatsku, što doista nije točno. Ja bih željela ovdje reći, što sam i jučer naglasila u mojoj press konferenciji kad sam imala, jer stvarno, željela sam objasniti istinu. Ovdje se širile doista velike neistine zato što je R. Srbija 4 dana ranije došla na listu EU, a mi znamo kako se dolazi na tu zelenu, tzv. zelenu listu EU, to uopće nije određeno niti nacionalnosti niti državljanstvima, nego je određeno teritorijima, odnosno državama kakva je situacija pandemijska u toj situaciji u određenoj državi. Ali, BiH na tu zelenu listu je također, došla samo nažalost 4 dana kasnije i u ta i, bila je jedna objava, nažalost u, na objava je bila na stranicama Veleposlanstva R. Srbije u Hrvatskoj da građani mogu ulaziti kao i prije pandemije, što je izazvalo veliku doista, pa i nevjericu jer ja, ja jednostavno, mnogi neki su povjerovali u to, to je točno. Ali, moramo, budite uvjereni da nije nitko prešao hrvatsku granicu iz Srbije, a da nije imao jedan od ta tri, ili je prebolio ili je imao, ili je imao, možete vi, da, evo, ja, ja ću vam apsolutno reći, vidim da kolega već ovaj, ne, ovaj, negira odnosno želi me opovrgnuti, ali apsolutno idemo, idemo po činjenicama. Znači javnost se jako uznemirila što je, ne samo to, nego su se širile takve dezinformacije da ja vas molim, kolega zastupnici da to ne radimo. Zapravo da više ne činimo takve stvari koje dezinformiramo ljude jer to jednostavno nije točno. Mi činimo sve kako bismo olakšali Hrvatima i drugim, naravno, državljanima BiH prelaziti hrvatsku granicu, a za prijeći hrvatsku granicu vrijede apsolutno iste mjere kao i svim drugim državljanima i ljudima koji prelaze granicu. Ja vam mogu samo iz mog vlastitog iskustva, ja sam išla u Francusku, pa sam se i cijepila sam se, al sam morala se 4 puta testirati u 5 dana zato što su jednostavno, mi živimo u vremenu pandemije i živimo evo vidite sami kakve smo i danas slušali, slušali iznošenja slobodnih stajališta u vezi, u vezi cijepljenja, u vezi pandemije, pa budimo malo tolerantniji odnosno ne moramo biti tolerantniji, ali iznosimo činjenice i istine, a ne ovako ići i govoriti da jedino Hrvati su diskriminirani, pa zamislite da su Hrvati ih BiH diskriminirani u prijelazu granice. To jednostavno gospodo zastupnici nije, nije točno. Evo ja bi još imala na ovu temu dosta reći, ali evo nemam više vremena, ali želila sam ovo pojasniti. Ja vas molim, ja vas stvarno molim nemojte širiti neistine i nemojte ovako pogrdnim imenima ja bih rekla nazivati svoje kolege zastupnike. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Povreda Poslovnika, kolega Grmoja izvolite.
Povreda čl. 238. Jako mi je teško slušati ovakve laži od zastupnice Bušić, dakle 26. lipnja je otvoreno za ulazak iz Srbije bez ikakvih uvjeta, g. Bulj je tražio to za BiH. Znate što ste vi napravili? Ukinuli ste i Srbiji zbog pritiska umjesto da ste otvorili Hrvatima iz BiH. Znate kako vas ljudi tamo zovu gđo. Bušić? Mumijama, vas troje zastupnika koji ste izabrani iz BiH.
Hvala vam lijepa. Kolega Grmoja dobivate opomenu.
I to je i to je žalosno da vas ljudi tako tamo zovu…
Kolega Grmoja molim vas. Molim vas sjednite, dobivate opomenu, ovo nije nikakva povreda Poslovnika nego replika.
To je povreda Poslovnika.
Dobivate drugu opomenu sad. Dobivate, dobivate kolega Grmoja drugu opomenu zato što ste rekli da je to povreda Poslovnika, a nije povreda Poslovnika, tako da vas molim da se držite pravila koja postoje u našem Poslovniku. Idemo dalje, sada je na redu kolega Miletić u ime Kluba zastupnika MOST-a, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS g. Jandrokoviću, poštovani g. Bukarica, kolegice, kolege, hrvatski narode. Pozdravljam najnovije najave Njemačke ukidanja svih mjera. Njemački ključni ministar Mas kaže ako je svima ponuđeno cjepivo više nema nikakvog pravnog ili političkog opravdanja za bilo kakva ograničenja. Gezen iz Nacionalnog udruženja liječnika Njemačke kaže najkasnije do rujna cjepivo će biti ponuđeno svima koji se žele cijepiti, a gotovo sve korona mjere do tada će biti ukinute. Do danas je u Njemačkoj 40% potpuno cijepljenih građana. U Velikoj Britaniji koja isto tako najavljuje potpuno otvaranje i život s koronom kao s gripom, citiram ih, cijepljeno je potpuno 50% stanovništva. Njihov ministar zdravstva, jučer ako se ne varam, Javid kaže ne možemo živjeti u svijetu u kojem jedino razmišljamo o covidu, a ne o drugim zdravstvenim i ekonomskim problemima. Pa, dobro jutro našem stožeru dvostrukih kriterija i općoj pogubljenosti. Ioannidis je profesor medicine, epidemiologije, populacijskog zdravlja na Stanford sveučilištu, treće najbolje sveučilište svijeta i Ioannidis je jedan od najboljih znanstvenika svijeta, spada među top 10 znanstvenika, mjesečno ima 6.000 citata, više nego rekao bih neki naši znanstvenici za cijeli život. 26. lipnja izašao je u javnost s najnovijim podacima, kaže 10.000 puta je veći rizik smrtne opasnosti kod osoba starije dobi negoli kod djece. Navodi primjere, Austrija, od sveukupnog broja smrti 90% smrti se dogodilo među starijima od 70.g., smrtnost ispod 50.g. starost je najmanja. Nizozemska, smrtnost djece 0,37%. U Švedskoj i Americi je brojka veća, ali gledajte, na milijun oboljele djece, 40 umre djece, mlađa populacija od 15 do 30.g.. Švicarska na milijun oboljelih 3-oje umire od covida. Vrlo važno kaže profesor Ioannidis nitko ne spominje pušenje, 10 milijuna smrti svake godine imamo radi pušenja, 10 milijuna ljudi radi pušenja. Profesor tvrdi da ako aktivni pušač umre od covida ne može se reć da je on sad umro jer je uzrokovana smrt covidom jer je njegovo teško stanje nastalo dugogodišnjim pušenjem. Osoba nije umrla od Covida nego s Covidom. Infection fatality rate, smrtnost Covida, od svih zaraženih, koliki postotak će umrijeti? Globalni posto 0,15. 0,15. Europa i Amerika, 0,3, Afrika i Azija 0,05 do 0,01. Covid, njegova smrtnost, tumači Ioannidis, kreće se od jedne petine do deset puta jakosti gripe. Objašnjava, ako je gripa jedna jabuka, onda se Covid snaga kreće od jedne petine jabuke za mlade i djecu, do 10 jabuka ne za sve starije ljude, nego samo za one naše starci koji su u staračkim domovima. U Španjolskoj u prvom valu od svih Covid smrti, 63% je bilo u staračkim domovima, u Belgiji 61%. Ioannidis tvrdi, ne smijemo organizirati nikakav novi lockdown, drakonske mjere ne postižu bolje rezultate u smanjenju smrtnih slučajeva od Covida. Ograničava se prostor za kretanje, ljudi se druže u zatvorenim prostorima. Zdravstveni sustav je potpuno opterećen. 305 milijuna poslova je potpuno izgubljeno globalno. 500 milijuna ljudi je palo ispod razine siromaštva zbog lockdowna. Ljudi koji trpe stanje gladi poraslo je sa 135 milijuna na 270 milijuna. Ljudi, što se događa? Neki proces, koji projekt, pauperizacija ili čega? Ogroman broj je mentalnih oboljenja, depresija, anksioznost, suicidi, UNESCO kaže sljedeće, da je 24 milijuna studenata prestalo studirati u vrijeme Covida, odustalo od studija. Cijepljeni i preboljeli imaju podjednaku efektivnost, kaže Ioannidis. 24. svibnja je objavljen u The Nature znanstveni rad koji tvrdi da preboljeli nemaju više mjeseci imunitet nego višegodišnji imunitet, svim kolegama mogu poslat mail. Dakle, nemojte nas raditi glupanima. Tko god se želi cijepiti, neka se cijepi, to je legitimno. Neka se cijepe građani. Proizvođači tvrde da su time 100% sigurni od smrti i hospitalizacije. Isto tako, time im nitko, pa ni oni građani koji se ne žele cijepiti ne mogu nauditi, ono, cijepiš se i nitko ti ne može nauditi, zar ne, nitko te ne ugrožava. Čemu ovakva prisila, emocionalna ucjena vladajućih i oštromjeraša prema necijepljenim građanima? Mora li Plenković nekome položiti račune, platiti neke penale? Evo, samo razmišljam na glas. Hvala.
Povreda Poslovnika, kolega Vrkljan, izvolite.
Hvala g. predsjedniče. Ja bih htio samo kolegu Miletića ispraviti jer je rekao nešto što je dosta ovako neprihvatljivo sa moje medicinske struke, lijepo je da ste vi to sa interneta skinuli određene radove, međutim, vi ste rekli još jednu opasku da kolega sa Stanforda ima više citata nego svi hrvatski liječnici zajedno što je vrlo ružna usporedba zato što u Hrvatskoj svake godine kad se pravi rang lista najboljih znanstvenika, nekoliko znanstvenika i liječnika iz Hrvatske na tim listama [[Upadica: Hvala lijepa kolega Vrkljan.]] i mislim da je to bilo vrlo neozbiljno.
Dobivate opomenu, ovo nema veze sa povredom Poslovnika, ovo je replika i molim vas, sada je ovo već 3. puta da činimo isto kroz jutro tako da vas molim da ne radimo to. Kolega Miletić, hvala vam lijepa. Idemo na sedmo izlaganje, to je Klub zastupnika nacionalnih manjina i kolega Vladimir Bilek. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege pa evo prije nekih mjesec dana je zadnji put od udruge, Hrvatske udruge oboljelih od cistične fibroze došlo i otvoreno pismo prema nekim našim kolegama, prema predsjedniku Vlade RH. Evo i osobno sam pokušao i protekli tjedan razgovarao i sa predsjednikom Vlade da se nešto napravi u smjeru rješavanja ove opake bolesti. Neki od kolega također su dali potporu ovoj inicijativi, a dozvolite mi da pročitam još jednom ovo otvoreno pismo s obzirom da je jučer bilo povjerenstvo, a još neke stvari nisu dovršene. Poštovani predsjedniče Vlade RH obraćamo vam se ispred Hrvatske udruge oboljelih od cistične fibroze s apelom da se osobno uključite i podržite našu borbu da lijekovi za 150 oboljelih od ove smrtonosne bolesti konačno i u našoj zemlji budu stavljeni na listu HZZO-a. Prošla su već 2 sastanka povjerenstva HZZO-a za lijekove bez pozitivnih i konkretnih poteza. Kao što sam rekao jučer je bio i treći. 2 mjeseca se pokušava Kaftrio udah život osvijestiti važnost lijekova, Kaftrio, Kalydeco i Orkambi za oboljele, uglavnom djecu jer odraslih osoba gotovo da i nema. Bolest ih nažalost nemilosrdno ubije na tom putu i ne dožive ono što je danas u svijetu moguće, a to je živjeti s ovom teškom dijagnozom. Ovim lijekovima se utječe na uzrok bolesti, a prvi od njih, Orkambi je već desetak godina u primjeni u svijetu i Europi. U susjednoj Sloveniji su od prošle godine sva tri lijeka. Kaftrio, Kalydeco i Orkambi. Oni su na listi, dok naši oboljeli nažalost mogu samo pogledom u smjeru granice osvijestiti nemoć jer kod nas ti lijekovi još uvijek nisu odobreni. Radi se o lijekovima čiji rezultati su nedvojbeni i transparentno mjerljivi u dokumentaciji koja je dostavljena HZZO-u. Kandidati za transplantaciju pluća nakon primjene lijeka skidaju se s liste, oni ovisni o boci kisika više ju ne trebaju. Organi više ne propadaju jer se utječe na uzrok i ispravlja se greška nastala na proteinu te on postaje funkcionalan. Bolest se sada liječi samo simptomatski i skraćuje nažalost, životni vijek. Izuzetno su visoki troškovi transplantacija, koje se uglavnom obavljaju u inozemstvu. Troškovi čestih hospitalizacija oboljelih i troškovi lijekova koji samo privremeno krpaju rupe, nastale zbog progresije bolesti. Hrvatska je zemlja u kojoj je lijepo živjeti. Nažalost kada nemaš dijete čiji život ovisi o nečijoj odluci je li vrijedan da se novac na njega potroši ili imamo neke druge prioritete. Hrvatska je zemlja u kojoj se treba boriti za život jer se ne podrazumijeva da će to sustav sam prepoznati u ovim slučajevima. Riječ je o zajamčenim ljudskim pravima i pravima djece jer su oboljeli mahom djeca, a čija su prava garantirana dokumentima, kako UN-a, tako EU, pa i najvišim pravnim aktima RH. Evo, i Udruga, i ja osobno apeliram na sve relevantne osobe u RH da od HZZO-a zatražimo da se ipak stavi lijekove proizvođača Vertex Pharmaceutaicals na listu posebno skupih lijekova i osobno podržavam i priključujem se borbi jer i svaki spašeni život je odluka s kojom se već sutra možemo ponositi. Kolegice i kolege, mi možemo duboko udahnuti. Odobrimo ovaj lijek, evo i osobno poznajem nekoliko djece koje, nažalost, boluju od ove teške bolesti, pridružio sam se kampanju od starta, kao i mnogi drugi, kao i planinarska društva, udruge, mnogi političari, mnogi sportaši, reprezentacija RH, s te strane, molim vas, odobrimo ovaj lijek, pružimo Tonki i Viti još 150 oboljelih od cistične fibroze udah života. Hvala lijepo.
Došli smo do kraja sa iznošenjem stajališta klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika i zastupnica, pa ćemo sada prijeći na dnevni red kako smo i najavili. Prva točka: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu kapitala, drugo čitanje, P.Z.E. br. 140. Predlagatelj je Vlada na temelju čl. 85. Ustava i čl. 172. u vezi s čl. 190. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona, amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Molio bih sada predstavnika predlagatelja da da dodatno obrazloženje konačnog prijedloga zakona, s nama je poštovani državni tajnik u Ministarstvu financija Stjepan Čuraj. Izvolite državni tajniče.
Zahvaljujem. Uvaženi predsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici. Kao što ste čuli uvodno pred nama je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu kapitala, nešto što smo imali prije nekoliko tjedana u prvom čitanju, nešto što se nadovezuje na prošlotjedne rasprave o zakonu o izmjenama i dopunama zakona koji su bili u prvom čitanju što se tiče investicijskih, na istome tragu sa istim ciljem, sa istom motivacijom što se tiče same EU. Naravno mi ovdje apsolutno transponiramo određene direktive, pet direktiva koje se vežu uz dvije uredbe i prije svega time idemo k potpunoj usklađenosti s važećom pravnom stečevinom same EU, europskim standardima, sa ciljevima liberalizacije tržišta kapitala i prekogranične suradnje te visoke razine zaštite ulagatelja i suradnje nadležnih tijela. To je nazivnik ovih svih izmjena i dopuna koje smo mi transponirali, ali ne samo to, mi smo u svakoj ovoj prilici odnosno svakim ovim izmjenama i dopunama odnosno transponiranju direktiva za osiguranje provedbi uredbi išli korak dalje, uvijek prepoznavajući, osluškivajući samo tržište kapitala u Hrvatskoj upravo ka toj liberalizaciji, ka nekoj mogućnosti veće aktivnosti na samom tržištu, tako i ovdje slučaj, naravno u suradnji prije svega sa regulatornim nadzornim tijelom HANFA-om, ali i ostalim dionicima. Tako da isto i u ovim konačnim dopunama smo predložili i predlažemo ovdje sada u drugom čitanju određene stvari koje će upravo pratiti tu egidu, a egida je pojačavanje mogućnosti financiranja prije svega malog i srednjeg poduzetništva odnosno kapitala uz zaštitu i povećavanje same sigurnosti ulagača i svih rizika koji to nose. Tako da naravno opet ćemo se svi složiti vjerojatno u raspravi da mi i ostatak EU i svjetsko tržište kapitala nisu u korelaciji što se tiče samih brojeva i odnosa i da mi tu kaskamo, to je istina iz razloga koje možemo sada o njima raspravljati, ali mislim da su manje-više svi realni i razumni, dakle to je tržišta samo po sebi vrlo dinamično i uvijek je podložno promjenama i upravo zato ove izmjene idu ka usavršavanju. Mi danas i generalno imamo priliku uskočiti u vlak daleko prije nego što neki bili prije 50 godina kada su bili u situaciji ko što smo danas mi što se tiče kao države i samog razvoja tržišta kapitala i to je naša prilika da upravo to iskoristimo. Konkretno dakle ovdje se preuzimaju u hrvatski pravni sustav dva akta, to je Direktiva o bonitetnom nadzoru nad investicijskim društvima i Uredba koja je vezana zapravo o bonitetnim zahtjevima za investicijska društva. Dakle, ona je jedna od najvažnijih novosti se odnosi na razdvajanje regulatornog okvira kreditnih institucija i investicijskih društava. Kako to nije trenutno u važećem zakonodavstvu prepoznato u … činjenica različitih rizičnosti samih kreditnih institucija investicijskih društava na koje su se zapravo primjenjivala ista pravila. Dakle, to je jedan novi bonitetni okvir, nova reklasifikacija, investicijska društva kojima se propisuju se novi zahtjevi za izvješćivanje, za objavljivanje, kapitalne zahtjeve, izloženosti likvidnosti te same primitke investicijskih društava. Nešto općenito samo što se tiče našeg tržišta, kod nas trenutno posluje 26 pružatelja usluga savjetovanja odnosno investicijskih aktivnosti i 6 samih investicijskih društava, čisto da vam to stavim u neki kontekst. Kada gledamo njihovu ukupnu imovinu ona je s krajem prošle godine iznosila 67,5 milijuna kuna uz dobit od 2,7, a kada gledamo kreditne institucije prije svega banke to je 460 nešto više od 462 milijardi kuna imovine i dobit od 2,7. Naravno tu su još i društva za osiguravanje koja su gotovo 48 milijardi kuna imovine, a dobit nešto manja od 700 milijuna kuna, lizing društva 20 milijardi, dobit 210 itd., dakle očigledno je da smo mi do sada i jesmo uvijek vezani uz te kreditne institucije i da je to glavni izvor kapitala naših poduzetnika i to govore i sami brojevi, to je svojevrsni bankocentrični sustav. Međutim, ovo i brojevi koje danas mi bilježimo i najnovija kretanja koja su na samoj burzi što se tiče razvoja tržišta kapitala i gledano i kad smo imali u travnju izdavanje municipalnih obveznica, a Erste banka je ovaj mjesec odnosno prošli mjesec također išla u novo izdavanje na zaduživanje odnosno obveznica na vanjskom tržištu. Dakle, malo ipak to tržište pa kad gledamo i same surove podatke raste, pogotovo u dionicama gdje je promet što se tiče lipnja porastao za gotovo 29% u odnosu na mjesec prije. Recimo ovi ETF-ovi o kojima smo prošli tjedan razgovarali kao vrsta UCITS fonda su rasli 14% više nego u svibnju, a sama tržišna kapitalizacija je isto također narasla za 14%. Dakle, sigurno da su indeksi, indeksi rastu i vraćamo se na ono pred pandemijsko razdoblje, u lipnju smo dosegnuli tih baznih preko 2.000 baznih bodova što se tiče same indeksa same naše burze. Ukupni promet recimo u burzi u svibnju iznosio je 224 milijuna kuna i bio je upravo ovo što sam rekao 29,9% viši nego prethodni mjesec. Ta tržišna kapitalizacija je trenutno nešto se smanjila na mjesečnoj razini, ali trenutno je na 262,5 milijardi kuna. Ono što sam također rekao, znači cilj ovih izmjena i dopuna na razini EU zapravo osigurati jednake uvjete kao što smo prošli tjedan o tome razgovarali, jednaka pravila igre za sve što se tiče nadzora, što se tiče uvjeta poslovanja, što se tiče prekograničnih transakcija kako da ne bi se dogodilo upravo da bi se osiguralo onaj promet usluga tržišta odnosno samog protoka kapitala i samih vrijednosti što pravedniji, na pravedni način. A opet sve sa ciljem da se osigura dovoljna količina kapitala za pokriće rizika investicijskih društva, dakle onaj sigurnosni aspekt. Znači novi bonitetni okvir prvenstveno se odnosi na posebne bonitetne zahtjeve za inicijalni kapital investicijski društava i tu se propisuje ovim izmjenama i dopunama jedinstveni inicijalni kapital investicijskih društava ovisno o investicijskim uslugama i odnosno aktivnosti koje ono društvo obavlja, a sukladno njihovoj veličini i kompleksnosti. Dakle, da li samo radi uslužnu, da li je depozitar ovisno praktički izvori kapitala se kreću od 75.000 EUR-a do 750.000 EUR-a sa …/nerazumljivo/… 150 upravo ovisno o ovim uvjetima. Ono što još dalje propisuje se odnosno predlaže se propisati da naša HANFA dakle kao nadzorno tijelo dobiva sve ovlasti za provjeru usklađenosti poslovanja investicijskih društava sa direktivom i Uredbom za bonitetni nadzor. Također može ona naložiti dodatne kapitalne zahtjeve investicijskom društvu u slučaju da kapital kojim ona ne raspolaže ne pokriva sve rizike kojima je društvo izloženo. Dakle, tu su također revidirana pravila u pogledu politike i prakse primitaka i standarda korporativnog upravljanja koje je potrebno uskladiti sa profilom rizika samog investicijskog društva kako bi se spriječilo preuzimanje prekomjernih rizika naravno i omogućilo uredno funkcioniranje investicijskih društava. Opet kažem onaj sigurnosni aspekt zaštite imovine jer mi ovdje možemo se svi složiti kako je premalo, kako ljudi trebaju dobivati informacije naravno, ali jedna kriva ulaganje može izazvati velike gubitke i onda će se pitati tko je kriv i zašto ste vikali da to treba raditi. Dakle, uvijek je taj rizik prisutan i na njega mora se uvijek taj sigurnosni aspekt posebno paziti ako govorimo pogotovo u aspektu one financijske krize prije 10-tak godina. Dakle, investicijska društva svojim politikama primitaka će utvrđivati odgovarajuće mjere varijabilnog i fiksnog dijela ukupnih primitaka uzimajući u obzir svoje poslovne djelatnosti i povezane rizike ali će se i njima omogućiti dodatna fleksibilnost u vezi isplate odnosno omogućuje im se varijabilnih primitaka. Međutim, odnosno malim i međusobno ne povezanim investicijskim društvima ukida se primjena pojedinih zahtjeva u sustavima upravljanja te politikama i postupcima primitaka uvažavajući načelo razmjernosti. To ide ovo u ovaj dio priče oko smanjivanja administrativnih opterećenja. Društvima opet s druge strane iz trećih zemalja uvode se strože mjere od izdavanja odobrenja do pravno obvezujućih zahtjeva u području prioritetnih i organizacijskih pravila te pravila poslovnog ponašanja. Također tu se prenosi i ostale druge neke odredbe. Dakle, uređuje se provođenje nadzora na konsolidiranoj osnovi nad grupom investicijskih društava te daje se mogućnosti uspostave kolegija supervizora, uređuje se režim izdavanja i odobrenja nadzora nad pružateljima usluga dostave podataka, ovlast licenciranja i nadzora nad značajnijim pružateljima uslugama. Ona predlaže …/nerazumljivo/… samim tim pružateljima podataka dosta podataka i prelazi u nadzor Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišnog kapitala ESME. To smo slično imali ulaskom u eurozonu, dakle sve veće banke idu pod europski nadzor upravo kako bi osigurali jedinstvena primjena, jedinstvena pravila igre i jedinstvena kontrola. A ove niže i dalje se kontroliraju na nacionalnoj razini i dalje će se licencirati i nadzirati od strane našega, našeg ovlaštenog tijela. Dakle, nitko nikom ne govori da nema pravo nešto pratiti. Uređuje se izuzeće od primjene od, zanimljivo je napomenuti, ovih zakonskih odredbi na pružatelja usluga skupnog financiranja tzv. crowdfunding, dakle jasno se propisuje da pružatelj skupnog, usluga skupnog financiranja ne podliježu zahtjevima iz Zakona o tržištu kapitala. Inače tu je na snazi uredba koja je donešena ja mislim u listopadu prošle godine koja stupa na snagu od 7. studenog ove godine, upravo uredba o ovo crowdfunding-u. Ukidaju je formalna opterećenja, uređuje se postizanje ravnoteže između dostatne razine transparentnosti prema klijentu najviših standarda zaštite i prihvatljivosti troškova i ispunjenja zahtjeva za pružanje samih investicijskih usluga. Također ono što među onim stvarima koje smo spomenuli, ono što je novo i što mi ovdje radimo dosta promptno to su da se prenose i regulatorna rasterećenja iz EU paketa oporavku segmentu tržišta kapitala tzv. Capital Markets Recovery Package koji je objavljen ove godine u veljači. Znači to konkretno će značiti uvođenje novog kraćeg prospekta odnosno prospekta EU za oporavak putem kojeg će se izdavateljima omogućiti povećanje kapitala u narednih godinu dana. Dakle, tu se posljedično onda će se mijenjati i zahtjevi o minimalnim informacijama koji prospekt mora imati, dakle prospekt kao jedan informacijski dokument koji mora izdavatelj koji ide osigurati, koji puno iziskuje i vremena i truda odnosno i samih troškova izrade. Sigurno da za neke manje, manja, manje operacije na financijskom tržištu se znalo dogoditi da je sami trošak i vrijeme izdavanja odnosno izrade tog prospekta puno veći. On je katalog informacija od financijskih, upravljačkih i svih drugih o pojedinoj …/nerazumljivo/… i onome što radi i svih onih financijskih pokaza da to praktički kao jedan svojevrsni …/nerazumljivo/… je dosta skup i kompleksan, a za neke male iznose i male aktivnosti onda se pokazao da ljudi odustaju praktički od toga jer im je kako u narodu se kaže skuplja pita od tepsije. Također, ono što što upravo je i naglasak na cijelom Capital Markets Recovery Package je kod malih i srednjih poduzeća njihova potreba za kapitalom koja je prepoznata. Inače taj oblik rasterećenja sigurno njima olakšati zapravo pristup samom kapitalu i omogućiti alternativni pristup. Od ovih ostalih izmjena napomenio bih da bi ovim izmjenama i dopunama i zakona trebalo je doprinijeti pojednostavljivanju poslovanja investicijskih društava prije svega kroz postupno ukidanje metoda komunikacije u papirnatom obliku, dakle odnosno digitalizacije ili uvođenja pravila elektroničke dostave podataka, zatim vezano za ublažavanje zahtjeva u pogledu upravljanja proizvodima za obveznice, te olakšavanju poslovanja s profesionalnim ulagateljima i kvalificiranim nalogodavateljima. Također investicijskim društvima omogućuje se uz zadovoljenje određenih uvjeta i zajedničko plaćanje pruženih usluga istraživanja i usluga izvršenja. Prošli tjedan smo govorili o predmaketingu, ovdje imamo u svrhu zaštite interesa korisnika investicijskih usluga da financijska promocija investicijskih društava, dakle to je ono što je isto bitno ka popularizacija s druge strane i ka, da se jasno utvrde pravila samih promotivnih aktivnosti po kojim uvjetima se mogu i kako raditi da upravo u svezi toga ulaganja u same financijske instrumente da osim reguliranih subjekata, znači tu mislimo na investicijsko društvo ili vezani zastupnik, mogu obavljati i tržišni posrednici, pa se onda tu sama ta proširena, proširenjem djelatnosti tržišnog postupka se ovim prijedlogom zakona točno uređuje po kojim i kakvim uvjetima mogu oni obavljati te usluge same financijske promocije koja je prepoznata kao bitnost same … [[Govornik se ne razumije]] , ali opet kažem imali smo one primjere „grinvošinga“ isto u nekim izmjenama i dopunama zakona, dakle mora se točno znati po kojim uvjetima se nešto promovira. Zakon uvodi i određene promjene koje se odnose na uređeno tržište odnosno samu burzu, u korelaciji burze i HANFA-e kao nadležnog tijela dakle dosadašnji postupak prethodnog obavještavanja u odnosu na naknade iz usluge o uređenju tržišta odnosno cjenik burze sada ukida i uvodi se obveza da HANFA mora odobriti taj cjenik odnosno burza mora dobiti prethodno odobrenje i prije svega koje će imati za cilj da se provjeri jesu li naknade za usluge uređenog tržišta određene na transparentnim i korektnim i ne diskriminirajući način vodeći se naravno i razumnim komercionalnim uvjetima. Također se predlaže uvođenje obveznog izdavanja odobrenja HANFA-e za statusne promjene burze, za osnivanje podružnice izvan RH, za stjecanje udjela koji prelaze 25% glasačkih prava u drugoj pravnoj osobi, također radi zaštite malih dioničara dodatno se uređuje postupak povlačenja dionica sa uređenog tržišta, to smo prošli tjedan također imali sličnu, sličnu stvar zapravo koji je isti samo za otvorene investicijske fondove što se tiče samih obavijesti i naknada. Također u svrhu već navedenog administrativnog rasterećenja ukida se obveza izdavatelja vezana za godišnju objavu podataka o stjecanju i držanju vlastitih dionica. Predmetna obveza je uvedena ovim zakonom 2018., ali je utvrđeno kako se tom odredbom nije postizala dostatna transparentnost već … [[Govornik se ne razumije]] administrativno opterećenje, pa se ona sada ovim prijedlogom briše iz zakona. To je ono što smo rekli da osluškujemo i stalno nadzorno tijelo je u komunikaciji sa samim dionicima na tržištu. Završno bi samo napomenuo nešto što smo i u prvom čitanju imali rasprave oko samih iznosa vezano je izvještavanje nefinancijskih i drugih ugovornih strana u trgovanju sa OTC izvedenicama prema HANFA-i ili ono što bi u prijevodu bilo … [[Govornik se ne razumije]] odnosno direktno trgovanje vrijednosnih papira mimo burze, pa tu i dalje stojimo kao što je bilo u prvom čitanju, ostao je isti prijedlog, dakle da samo da se ta potreba za izvještavanjem da se obvezom obuhvate samo značajnije pozicije na one koji su sklopili više od 100 takvih transakcija njihovim … [[Govornik se ne razumije]] i izvedenicama odnosno pri čemu njihov bruto nominalni iznos prelazi 300 milijuna kuna i ovaj kriterij 50 milijuna ili koji su imali otvorene pozicije, dakle ukupno bruto nominalni iznos preko milijarde, do sada je bilo 100 milijuna kuna. Sigurno da je to nešto što će potaknuti tržište i vezano uz to mislim da smo, da sam vidio podatak da je promet na OTC tržištu za svibanj porastao za 78,1%. Zadnji put smo imali omjere što se tiče samih milijardi, dakle to je bilo prije 208 milijuna što se tiče tih subjekata mislim da je bilo 8 subjekata ostalo je bilo trgovanje vrijednosnim papirima ministarstva odnosno obveznicama koje izdaje Ministarstvo financija koji su primatelji imali, pa je zato taj bio neki nesrazmjer u odnosu na Zagrebačku burzu 28 milijardi, 3 milijarde, kad se to izmaknulo zapravo vidimo da je ovo tržište dosta, dosta slabo, a tu sigurno se pruža mogućnost za poticanje i veće aktivnosti. I završno, ono što je recimo administrativno da se dodatno uređuje završetak postupka nadzora dakle bit će HANFA nakon obavljenog nadzora da li, kad se ispune uvjeti morati donijeti deklaratorno rješenje kojim će se utvrditi da su te nezakonitosti i eventualno nepravilnosti prethodno utvrđene rješenjem otklonjene i da je postupak okončan, dakle nema onoga nekog limba di ne znaš gdje si, dakle točno se mora riješiti. Evo, mislim da generalno i zaključno najvažniji dijelovi su oni koje bi sumirao vezano da izdvajamo investicijska društva van ovih uvjeta kreditnih institucija i njihove bonitetne zahtjeve. Što se tiče samog kapitala oni manje-više ostaju na istoj razini, dosad su bili 6 milijuna kuna, to je tih 750.000 EUR-a. Ja sam rekao imamo 6 investicijskih društava, 4 su kategorizirane kao d.d., 2 kao d.o.o., oni po nekakvoj klasifikaciji spadaju, dakle nemao klasu 1 i 1a, 1b odnosno 1 minus, nego klasu 2 i 2 su klasa 3, dakle to govorimo o veličinama, samo mislim da je 15 milijardi EUR-a za klasu 1 neki prag, dakle u klasi 2 što se tiče njihovih veličina i to je jedan sigurno potencijal za daljnji razvoj aktivnosti da … [[Govornik se ne razumije]] na liberalizacija koju ne samo mi prepoznamo nego i cijela EU koja usmjerava cijelo tržište će doprinijeti i ekonomskom oporavku koji je zapravo cilj i jedan posredičnih ovih izmjena uz naravno opet ću ponoviti zaštitu sigurnosti ulagatelja. Evo zahvaljujem na pozornosti.
Zahvaljujem državnom tajniku, ostanite tu jer imamo 5 replika, prvi je na redu poštovani kolega Kirin, izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen]] Hrvatske bbb uz stabilne izglede i da bi pritisak na državne financije uzrokovan pandemijom trebao neutralizirati oporavak gospodarstva oslonjen na turizam i potporu EU. Molim vas, kakvi su izgledi Hrvatske glede poboljšanja rejtinga na tržištu kapitala?
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem. Prije svega, sigurno jednom konzervativnom .../nerazumljivo/... konzervativnom, odnosnom pametnom politikom potrošnje koju ova Vlada nastavlja i u ovo vrijeme krize, da smo dobili dobre perspektive među 3 najbolje što se tiče samog rasta koji prelazi 5% projekcije za iduću godinu, dakle sigurno da i sve transponiranja ovih uredbi odnosno direktiva vezano uz uredbe ćemo doprinijeti tom razvoju segmenta tržišta kapitala koji opet, dolazi do oporavka gospodarstva jer bez oporavka samog gospodarstva koji je nevezan uz javnu potrošnju, sigurno ne možemo paralelno imati i rast koji želimo. Naravno da, sigurno ohrabrujuće vijesti što se tiče samog datuma ulaska u Eurozonu će nam donijeti i sigurno potencijalni bolji investicijski rejting, a u konačnici i samo kod samih zaduživanja ono što mogu samo kratko napomenuti, na izdavanje novih obveznica, sada prije nekoliko dana Ministarstvo financija odnosno RH u refinanciranju uštedila je 135 milijuna kuna upravo dobivajući na temelju tog rejtinga i bolje ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala vam. Kolega Mažar, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a, uvaženi državni tajniče, kao što smo čuli, pred nama je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu kapitala kojim se uređuje i usklađuje hrvatsko tržište kapitala sa pravnom stečevinom EU i europskim standardima. Između ostaloga, Konačni prijedlog zakona u sebi donosi i odredbe o zaštiti malih dioničara, prvenstveno između ostaloga vezano za uređenje postupka povlačenja dionica sa uređenoga tržišta, formiranja fer i korektne naknade i elaborata o fer vrijednosti dionica pa bih vas molio, ako možete nešto reći javnosti i građanima, konkretno o zaštiti malih dioničara. Zahvaljujem.
Izvolite odgovor.
Evo, zahvaljujem. Ovo ste manje-više vrlo dobro detektirali, tu ne bi mogao ni sam ništa više dodati. Znači generalno gledamo da ovako, kako mogu sa strane gledati koje su intencije same EU, uvijek su im poticanje tržišta kapitala, novi izvori financiranja, mali i srednji poduzetnici, a na način, a to će neke ovdje uvažene zastupnice i zastupnici uvijek znati napomenuti, aktivacijom štednje koju imamo. Dakle, prepoznate su mogućnosti da se upravo mali dioničari aktiviraju, kako bi se oni aktivirali, mora se povećati razina sigurnosti da se umanji taj rizik upravo kroz ove otvorene investicijske fondove koji su jedan od najmanje rizičnih oblika ulaganja, pogotovo kod specijalizirane, ako govorimo o ovim ETF fondovima, za ulaganje u određene segmente razvoja nekih industrija je nešto što je sigurno model koji je EU prepoznala kako da dio te štednje prebaci u gospodarstvo, koje bi onda, samim time dobilo više sredstava. Tako da je uvijek to nešto na tome treba i dalje raditi i slažem se, mislim da se svi slažemo da je to potencijal.
Hvala. Sada je na redu kolega Lalovac, izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Prvo jedna preporuka, možda da zajedno sa Agencijom napravite analizu učinaka svih ovih propisa jer zadnjih 5, 6 godina smo dosta tih direktiva mijenjali, usklađivali sa EU, bilo bi dobro da vidimo kako to sve utjecalo na hrvatsko tržište kapitala da dobijemo jednu kvalitetnu analizu povratnih informacija jer mi to ovdje stvarno podržavamo, ali da vidimo i kako je to reagiralo na tržište kapitala. A druga je pitanje koje se odnosi, nedavno je ravnatelj Agencije izjavio da je u Hrvatskoj više se trguje kriptovalutama nego dionicama. Mi ovdje govorimo o tržištu kapitala, 3 milijarde kuna godišnjeg prometa, kriptovalutama se u Hrvatskoj trguje 3 milijarde kuna. Pitanje za vas, ne za vas kao, da li se na razini EU, o kojoj se brzini radi regulativa za trgovanje kriptovalutama? One su već nadrasle ovo tržište kapitala koje mi danas ovdje usvajamo? Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Evo zahvaljujem. Upravo što se tiče analize učinaka propisa, mislim da je to i zakonski određeno da je obaveza da se radi kod donošenje zakona izmjena i dopuna zakona, tako da ćemo sigurno to i morati napraviti, možda i prije nego što nas neki rokovi obvezuju, dakle što se tiče same upravo je neki dan bila konferencija vezana za tu kriptovalutu, kriptoimovinu, gdje je u prvih 5 mjeseci, ja mislim da je 900 milijuna kuna, znači ukupno se očekuje 2 milijarde, tako da je to opet, nije 3 koliko je na razini samih kak se zove, ove Zagrebačke burze, ali sigurno da je to nešto što, znači to je 11. lipnja održana ta, odnosno sad nedavno od 11. lipnja je druga konferencija, da je to nešto što je dalje pod potrebom regulative, sigurno da kriptovaluta ne može još uvijek se smatrati novcem i nema određene vrijednosti, odnosno ispunjene pretpostavke da bi se smatrale, [[Upadica: Hvala.]] ali to je nešto što je sigurno potencijal i kako će na to tržište reagirati, [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] to je tema otvorena za ... [[Govornik se ne razumije.]]
Kolegice Perić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče, poštovani državni tajniče. Pa, sa ovim Izmjenama i dopunama zakona zapravo vidimo da ovlasti Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga zapravo je još dobio i nadzornu ovlast za i alate za bonitetni nadzor investicijskih društava i s tim u vezi i objavu bonitetne regulative i evo, mislim da to treba napomenuti, s obzirom da upravo investicijske, da je inicijalni kapital investicijskih društava se povećava nekih na 750 tisuća eura, a s tim u vezi onda i ovo što to znači za dioničare i za sve one koji ulažu svoj novac u takva društva.
Izvolite odgovor.
Evo zahvaljujem. Dakle prvo što se tiče samih kapitalnih zahtjeva, oni manje-više ostaju isti, sad su 750 tisuća eura, dakle manje-više tu nema povećanja, međutim, da, dobro ste rekli, kako izdvajamo investicijska društva iz ove portfelja svih rejting institucija i uvjeta njihovih, tako i propisujemo nadležno tijelo koje će upravo biti nadzor na usklađenosti poslovanja, ali i da bonitetni nadzor, da li su adekvatno pokrivenosti njihove aktivnosti sa kapitalom u smislu rizičnosti i zato će i HANFA dobiva ovim prijedlogom ovlasti zapravo da može naložiti dodatne kapitalne zahtjeve jer naravno, svi mi govorimo da treba, treba više ulagati, treba više aktivirati tržište kapitala, ali sigurno treba paziti i na sami rizik koji to nosi sa sobom jer to, mislim, nešto što apsolutno i ide jedno s drugim. Dakle, znamo da je to jedan od rizičnijih načina ulaganja od onoga što smo mi navikli i zato treba upravo to voditi obzira i zato se to s ovim i predlaže da HANFA to prati i nadzire i dalje.
I zadnja replika kolegica Peović, izvolite.
Dobar dan. Nastavak na prošlotjednu raspravu, znači kažete da ćemo sada povećanjem sigurnosti ulagača omogućiti više ulaganja, ali opet ovdje bi se nadovezala ovo što je već rečeno, na koji način možemo se osloniti na takav optimizam, s obzirom da nemamo analiza. Ako vi kažete da je i ovaj prijedlog rađen prema nekim postojećim analizama prethodnih mjera koje su sve išle za tim da se poveća sigurnost ulagača, a svejedno nismo imali neke pozitivne trendove onda bismo trebali dobiti uvid u te analize koje to pokazuju da će sadašnje zakonske preinake koje idu prema sigurnosti ulagača nešto promijeniti. Ali kao što znamo i što ovdje stalno navodimo znači 11 milijardi kuna je usprkos svim mehanizmima bogatstvo na bankama povećano, to se bogatstvo ne ulaže. No osim tih mehanizama imamo i druge mehanizme o čemu ću nešto govoriti i u raspravi, progresivnog oporezivanja kojeg Vlada ipak u potpunosti odbacuje.
Izvolite odgovor.
Evo zahvaljujem. Kada govorimo prvo u smislu ovih izmjena i dopuna mi tu preuzimamo pravnu stečevinu EU ono što smo se obvezali samim ciljevima što sam ranije već i spominjao. Što se tiče nekog optimizma, dakle možemo ga samo iščitavati prema grafovima i ovim bodovima odnosno samim postocima promjene trgovanja koji jesu bili uzlazni. Dakle, sigurno kada promatrate samu Zagrebačku burzu i njihov graf prometa tržišne kapitalizacije on u nekoj mjeri vidi se da raste, samo ono što mi svi želimo ne raste dovoljno brzo jel takvim trendom nećemo nikad stići jel svi manje-više rastu, naravno kad izuzmemo sad ovaj dio krize. Ali ono što nama daje optimizam što smo mi među onima s obzirom da smo tako mali to je naša neka prednost u nedostatku da smo se među najbržima oporavili. Dakle, mi smo gotovo nakon godinu dana, nakon te velike krize u kojoj je palo 32 gotovo 30% došli sada na to pred krizno razdoblje već unutar godinu dana i to nam daje neki blagi optimizam.
Hvala vam. Došli smo do kraja pa možete se vratiti na mjesto poštovani državni tajniče. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu. prvi je na redu Klub zastupnika Mosta i poštovani kolega Troskot. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege i poštovani građani koji nas pratite putem ekrana. „The business of Amerika is business“ poznata izreka 30. američkog predsjednika Calvina Coolidge koji je siječnju 1925.g. u jednom od svojih obraćanjima novinarima izrekao tu poznatu rečenicu koja se danas ponavljam u američkim, ali i u globalnim poslovnim krugovima. I ta rečenica odnosno sintagma je postulat odnosno jedan od temelja na koji funkcionira američki kapitalistički način razmišljanja. Zbog čega je važno američko tržište kapitala ili općenito američko tržište za hrvatske poduzetnike? Iz razloga što je riječ o najvećem potrošačkom tržištu na svijetu čija je vrijednost otprilike nekakvih 13 trilijuna američkih dolara. S druge strane svi poslovni zakoni su prilagođeni poslovanju i s treće strane SAD su bile uvijek saveznik i partner Hrvatskoj od osamostaljenja. Ima još jedan razlog, a to je zapravo da uspjeh na američkom zahtjevnom tržištu kako na prodaji roba i usluga tako i na kapitalu zapravo je odlična referenca za ostala tržišta u svijetu. I na tom američkom tržištu su se zapravo istaknuli neki od naših poduzetnika, primjerice u proizvodnji vrhunskih pištolja i puški kao što je karlovački HS Produkt ili s druge strane u white industrije robotika ili pružanje softverskih rješenja u medicinsko-farmaceutskoj, ugostiteljskoj tehnologiji. Što se tiče samog HS Produkta valja naglasiti da su SAD najjača vojna sila još uvijek, da oni najviše odvajaju budžeta za oružje, a s druge strane kupuju pištolje od karlovačkog HS Produkta i pomoću glavnog partnera Springfield Armary distribuiraju naše pištolje prema američkoj vojsci, američkoj policiji i prema američkom FBY-U. HS Produkt je preko svoga partnera jedan od četiri najvećih proizvođača pištolja na zahtjevnom američkom tržištu uz jedan Glock, uz SIG Sauer ili recimo jedan Smith & Wesson. Svi oni koji se sjećaju samih početaka HS Produkta sjećaju se vremena kada prije nekih 20-ak godina kada su se plaće isplaćivale pomoću mjenica koje su danas već i nestale kao financijski instrumenti, a danas evo HS Produkt u Karlovcu posluje, proizvodi za najzahtjevnije tržišta na svijetu čime su si otvorili vrata i ostalih tržišta, pogotovo europsko. Zadnjih 20 godina posluju na najvišoj tehnološkoj razini i uspjeli su proizvesti pištolj koji ima radio identifikacijski čip koji omogućuje da se pištolj kao takav ne može aktivirat bez da vlasnik stavi svoju ruku na taj pištolj. Vidljivo je da je povijest mnogih gospodarstava, pogotovo onih u razvoju bila povezana sa američkim tržištem, kao što smo vidjeli da je primjer našeg HS Produkta ili američkog Capitola, vidljivo je to bilo na primjeru Japana, Singapura, Južne Koreje, jedne Irske, Izraela, a vidimo po novim trendovima i da je naša Hrvatska na tome putu i to je optimistično iz razloga što, evo recimo jedan Equity fond One equity partner gdje radi naš bivši teniski reprezentativac Mario Ančić je nedavno dakle uložio 200 milijuna dolara u vodnjanski Infobip a s druge strane, imamo dakle i kapital od Koch Disruptive Technologies, investicijski fond koji je preko svojih još američkih firme i … [[Govornik se ne razumije.]] dakle uložilo u osječki Gideon Brothers. „Očekuj samo najbolje“, dakle osim što to pokazuje i HS Produkt, imamo i jedan novi dakle start up, dakle Q agency, dakle koji na tako zahtjevnom tržištu, već sada otvara dakle svoje urede u Londonu a s druge strane i u SAD-u u Michiganu. Q agency se isprofilirala kao tvrtka zbog toga što je recimo pružala usluge dakle financijskih tehnologija jednom švicarskom … [[Govornik se ne razumije.]] to je poznata aplikacija koja služi za plaćanje u Švicarskoj i mnogi navode da je … [[Govornik se ne razumije.]] kao takav, jedan od 5 aplikacija bez kojih je recimo život u Švicarskoj nezamisliv. I sad si postavlja pitanje čovjek dakle evo danas tustojimo i raspravljamo, dakle da nezamislivost života u Švicarskoj danas, dakle da je povezana sa jednom hrvatskom kompanijom koja proizvodi softverska rješenja za tu švicarsku aplikaciju. Nadalje, dakle oni su si svoju reputaciju dakle, onaj „Očekuj samo najbolje i izvrši samo najbolje“, izgradili dakle pomoću strategije sve pod jednim krovom usluge. I oni su svojim partnerima dakle IT … [[Govornik se ne razumije.]] u kojem se dakle vrše sve operativne usluge, od samoga iskustva korisnika, user experience, nadalje dakle razvoja softvera, testiranja, održavanja a s druge strane, dakle uspjeli su razviti i nove prohode, dakle u smislu radionica i popratnih consultinga, i dakle osvajaju polako kompanije koje se nalaze na Forbes 500, jedne od najvažnijih pokazatelja uspješnosti kompanija na tržištu SAD-a. Ne samo to nego su se uspjeli profilirat kao kompanija nudi i određena rješenja, dakle u medicinskim tehnologijama, gdje su uspjeli razvit takav softver, dakle koji snima i mjeri primjerice i monitorira koljeno i lakat, taj se snimak onda šalje na online platformu pomoću koje onda ortopedi kreiraju pacijentu prilagođenu terapiju kojom se onda sanira sama ozljeda i već su sad na tržištu SAD-a, dakle ali i u Europi poznati zbog toga što su kompanija koja vodi od dijagnostike do izlječenja u samo par minuta. Što se tiče samog Gideon brothersa, američka analitička kompanija IBA research proglasilo ga je jednog od najuspješnijih proizvođača autonomnih odnosno samostalnih robota koji idu po skladištima, dakle i samostalno prevoze robu i s druge strane, trećom najinovativnijom kompanijom u segmentu razvoja autonomnih robota, njihove usluge koriste dakle naše kompanije kao što su Atlantic trade, Orbico, Tokić itd., a u Europi poznati je taj logistički centar DB Schenkera u Leipzeigu koji koristi te dakle usluge od samoga Gideon brothersa. Dakle, kolika je važnost zapravo američkog tržišta i američkog kapitala, dkale pokazuje Gideon brothers jer smo već sami rekli dakle da je novac kapital, dakle dokapitalizacija od preko 30 milijuna američkih dolara je stiglo iz američkih firmi a i evo Gideon brothers osvaja i američko tržište. Start up kompanije dakle ono šta možemo zaključit su uz primjerice kao što su … [[Govornik se ne razumije.]] Q agency, kao što je Infobip, kao što je recimo Gideon brothers i recimo HS Produkt, dakle s druge strane su definitivno ambasadori RH 21. stoljeća. I ono što su nekoć bili dakle Ivanišević 90-ih, Boban, Kostelići, danas je to recimo jedan Kopić iz Gideona, Filip Ljubić i Vanja Tolić iz Q agencyja, braća Gutić iz Infobipa i naravno naš Mate Rimac iz Rimac automobila koji je postigao fenomenalan rezultat iz razloga što su uspjeli preuzeti Bugatti, dakle kompanija koja ima svoju tradiciju preko 110 godina. Dake, to su imena već sada koja pune financijsko-ekonomske časopise diljem svijeta, dakle istraživačke portale a i na listi su želja najbogatijih investicijskih fondova. Dakle, s te strane dakle pred hrvatskom jest budućnost start up nacije. To je sintagma koja je nastala u samom Izraelu, koji je kao takav se plasirao u taj cyber svijet, a da to ne budu prazne parole koje sad ovdje izgovaram u Hrvatskom saboru, dokazuje činjenica da su naši mladi učenici iz MIOC-a osvojili 4 medalje na Međunarodnoj informatičkoj olimpijadi organiziranoj u Singaporu u lipnju ove godine, vijencem pobjednika okrunili su se Dorijan Lendaj, Patrik Pavić, Vito Anić i Krešimir Nežman i već vidim danas kako osnivaju nove Gideone, nove Q agency, nove Infobip i nove Rimac automobile. Dakle, vidjeli smo koliko je važno dakle ta povezanost američkog tržišta, američkog kapitala, dakle i edukacije i dakle i sve ovo što novi naraštaji rade i tu smo jako povezani. Ali povezani smo i sa prvom rečenicom s kojom sam danas otvorio ovo izlaganje. Dakle, ovo sve što sam rekao, dakle temelj je nečega što već sad mogu reć za Hrvatsku ako ovako nastavimo, da je business of Croatia – business odnosno da će posao u RH, definitivno biti posao. Hvala lijepa.
Idemo sada na drugu raspravu, Klub zastupnika SDP-a, poštovani kolega Boris Lalovac, izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom. Kao što smo i kod prvog čitanja, klub SDP-a će podržati ove izmjene i dopune Zakona o tržištu kapitala koje su zapravo nacrt prijedloga zakona koji se usklađuje sa 5 direktiva i 2 uredbe i kada se zapravo, u mojoj zapravo replici je ostavljeno ono pitanje, kada pogledate kako je regulirano američko tržište a sad je ovdje nešto kolega govorio i kako je regulirano europsko tržište, pogledajte koliko Europa puno više i detaljnije regulira tržište kapitala nego što to rade SAD, jel. Puno više su jel mi već ne znamo ovo zadnjih nekoliko godina stalno donosimo nekakve direktive, stalno donosimo regulative, ovo su dubinske izmjene koje ne samo da postavljaju na jedan način jednostavnije trgovanje na europskom tržištu kapitala koje je sigurno jedinstveno nego postavlja i zaštitu ulaganja prema malim ulagateljima jel prema običnim građanima i prema zaštiti njihove imovine jel. A zašto je to bitno u ovome kontekstu? Danas se nalazimo u jednom vremenu koje je teško objasniti da su kamatne stope na nuli, da građani imaju u Hrvatskoj oko 230 milijardi kuna štednje i zapravo da ne ostvaruju nikakav prinos na ono što su godinama štedjeli, na ono što su godinama uspjeli sačuvati kao nekakvu vrijednost, kao nekakvu sigurnost za mirovinu za nekakvu starost itd. jel danas su takve kamatne stope, nula. Ne može ne zna nitko dobiti više 1% kamatnu stopu u banci da oroči ne znam na koji vremenski rok. Inflacija ja sam rekao nedavno, nije nekakav strah od inflacije ali jednostavno se već sad događa da je inflacija u Hrvatskoj 2% da su oročena štednja je 1% i da već danas nam taj dio inflacije pomalo nagriza ovu štednju hrvatskih građana jel. To su činjenice jel. Nije to puno, nije to dramatično nije to ništa u tom nekakvom dijelu međutim da se mijenjaju struktura, da se mijenja struktura ekonomije, mijenja struktura tržišta kapitala. Da to prolazi jednostavno vrlo brzo pored nas. I zato je ovdje sad, zato sam i pitao nedavno je bila, nedavno je bila rasprava o tržištu kriptovaluta odnosno nekom digitalnom tržištu sad je kolega ovdje sve što je prije mene nabrajao kompanije to su sve kompanije koje su prema novim digitalnim tehnologijama orijentirane. To su sve nove, nove kompanije koje su vjerojatno i sudjeluju na ovom tržištu kriptovaluta i digitalnih, digitalnim u nekom digitalnom obliku transakcija i toliko su inovativne da kada je zapravo i ravnatelj agencije rekao da je već u prvih 5 mjeseci mjenjačnice kriptovaluta što je mene iskreno iznenadilo, ja sam mislio stvarno da, da, da još uvijek kod nas ono nije toliko ušlo to tržište kriptovaluta u Hrvatsku, ali mjenjačnica kriptovaluta u Hrvatsku on je čak rekao do kraja ove godine 2,2 milijarde kuna. Ja sam ostao u šoku da uopće na hrvatskom se tržištu uopće se toliko već trguje tim mjenjačnicama kriptovaluta hrvatskih građana, a da bi već slijedeće godine to već nadmašilo tržište kapitala. Znači ove dionice koje mi ovdje vrlo strogo reguliramo. Stvarno, vrlo strogo, precizno i prema investicijskim društvima i prema za bonitetne zahtjeve i nije jednostavno onim koji danas trguju na tržištu kapitala ispuniti sve ove zahtjeve europske jer ovo je vrlo složena i teška problematika sve kako bi se zaštitili građani. I zbog toga to smo rekli podržavamo. I oni još uvijek i tržište kapitala kao što je ovdje uvodno rekao predstavnik predlagatelja daje veće prinose nego što je štednja. Zato to govorim. Znači ovdje je bilo već govora da su tržište kapitala ne znam raslo je 14%, vratilo se, vratilo se to nekakvo povjerenje, a štednja hrvatskih građana je zapravo u na 0 do 1% što se tiče prinosa na njihovo. Tako da tu postoje sigurno nekakve i sigurno će dolaziti do pomicanja štednje hrvatskih građana sa tih novaca koje drže zapravo na tekućim računima, na žiro računima sigurno će doći do pomicanja te djela štednje na tržište kapitala odnosno na ova investicijske fondove, investicijska društva koji kao što smo ovdje čuli nešto veće prinose ipak ostvaruju nego što su ti prinosi na štednju. Međutim, još veći prinosi su i to je ono što zapravo postavljam pitanje, a to nije pitanje za vas nego to je zapravo i pitanje Europe tržište kriptovalute toliko brzo se razvija, toliko se brzo razvija, toliko brzo se ulažu u nove tehnologije, evo ovdje smo čuli mnoge kompanije koje su već daleko otišle u svojim proizvodima, a mi još to nismo regulirali ne možemo, mi uvijek kaskamo i onda se postavlja pitanje i zaštite tih malih ulagatelja koji bi vjerojatno htjeli ulagati u takve kompanije jel i u takve kompanije i u takve oblike investicija. Međutim, ja vjerujem da će kroz koju godinu dana sigurno Europska komisija izaći, izaći s tom regulativom prema cjelokupnom tom jednom tržištu jer tu je sad velika, to nije ni jednostavno pitanje, nije ga jednostavno ni razumjeti vezano ne samo za Bitcoin i za druge tehnološke kompanije koje vidimo i na američkim burzama strelovito rastu. Strelovito rastu sve te tehnološke kompanije, imaju toliki rast da jednostavno su mnogo više nego ekonomski realni rast gospodarstva i to je ono što uvijek se postavlja upozorenje. Kada netko raste toliko puno brže nego što raste realna proizvodnja dobara, ono što se zapravo realno proizvede ili realno potroši u nekoj ekonomiji tu svakako uvijek nam je povijest pokazala treba biti oprezan. I zato je dobro da je Hrvatska pod kišobranom europske regulative, da smo pod kišobranom EU i one zaštite, ovo je samo jedan dio te zaštite malih ulagatelja. Nemojmo zaboraviti i one za osiguranje štednih depozita gdje je Hrvatska ušla u taj kišobran do 100 tisuća, do 100 tisuća EUR-a što smatram da je da kad se gleda na razini EU, to su te neke dobrobiti koje možda ovako danas jednostavno možda nama ovdje izgledaju strogo nekako, dosta regulirano i da to nešto koči, međutim mislim da su to dugoročno dobrobiti za građane jel kad dobro ide svi, međutim kada ne daj Bože da nešto malo krene loše znamo kako se ta kao kula od karata sjećamo se još 2008. godine kako se to sve polomilo, pa kako su građani ostali u dugovima i što se tiče prema bankama, prema fondovima itd. I zbog toga koliko god u dobrim vremenima se donosi nekakve regulative koje ipak kontroliraju toliki brzi rast te svjetske, nekih novih smjerova koji zapravo ide ekonomija, je li? I zbog toga, koliko god to danas možda nama izgledalo i dosadno i možda kao nekakvo samoregulativa, ... [[Govornik se ne razumije.]] mislimo da ipak kolege i ne samo u Ministarstvu financija, nego i u HANFA-i, a zajedno sa svojim kolegama na razini EU komisije, znači prate sve te trendove, znaju zapravo, imaju nekakva iskustva, puno bolja šta nam se dogodilo 2008. g. kada je zapravo jedna od najvećih krahova bila od 23. i vidimo sada i kakva je reakcija i na ovu Covid krizu bila puno promptnija i zbog toga i ovakve regulative sigurno dugoročno će donijeti nekakvu korist i zbog toga sam i pitao da se napravi nekakva analiza možda učinaka propisa, ne samo kao nešto što nam je obvezno nego da se razumije koje su sve dobrobiti ovakvih direktiva. Znači još jednom, Klub SDP-a će to podržati, ali svakako je pred nama da razmišljamo da ovi veliki, veliki rast tih digitalnih valuta, one nisu kao regularno sredstvo plaćanja, međutim, kada netko obavi u RH 2,2 milijarde kuna razmjene, mjenjačnica, pa sigurno da netko mora pitati da se to ... [[Govornik se ne razumije.]] vidimo da je to sve ovaj, postoji nekakva, ne samo regulativa nego da ljudi i razumiju šta je to. Većina ljudi uopće ne razumije kako to funkcionira i kako će se to odnositi na buduće poslovanje, a ono što je činjenica, da će sigurno utjecati na naše živote u narednim razdobljima, to područje digitalnih i kompanija i digitalnih valuta. Znači Klub SDP-a, još jednom, podržat će ove izmjene i dopune. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika bit će onaj nacionalnih manjina, a govorit će poštovani zastupnik Vladimir Bilek, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče, uvažene kolegice i kolege. Evo prvo, prije nego što počnem izlaganje bih stvarno htio reći da se potpuno slažem s kolegom Lalovcem jer naše živote će u idućim godinama odrediti određeno poslovanje i trgovanje upravo digitalnim valutama i digitalnim, digitalne tvrtke, bit će to nešto drugo, nešto što si možda ne možemo u ovome trenutku mi ni zamisliti, kao neke novi poslovi, neka nova zanimanja koja možda u ovom trenu ni ne educiramo našu djecu za to, ali bit će ono što će se raditi ne tako daleko, pretpostavljamo za već 7, možda do 10 godina da će se mnoge stvari tu izmijeniti. No, kad pričamo o ovom Zakonu, znači ovaj Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu kapitala, koji prije svega, donosi daljnje usklađivanje Hrvatskog regulatornog okvira za tržište kapitala s pravnom stečevinom EU, potvrđuje naše usmjerenje odnosno opredjeljenje da usvajanjem ovih promjenama olakšamo rad investicijskih društava. U tom kontekstu želio bih izdvojiti samo neke od promjena koja nam donosi ovaj, inače dosta obiman zakon. Prije svega, to je uvođenje pojednostavljenih zahtjeva za investicijska društva i nadležna tijela radi ocjene adekvatnosti aranžmana i postupaka kako bi se osiguralo postupanje investicijskih društava u skladu s odredbama IFD-a i FR-a, a naime, u trenutno važećem zakonodavstvu odnosno zakonodavnom okviru nije adekvatno prepoznata činjenica različite rizičnosti kreditnih institucija i investicijskih društava na koje su se primjenjivala ova ista pravila. Potrebno je bilo i urediti što ovaj Prijedlog izmjena i dopuna donosi, područje razvojna informacija i prije svega poslovne tajne. Također, sigurnijem poslovanju investicijskih društava doprinijet će i promjene kojima se osigurava uredno funkcioniranje investicijskih društava i sprječava njihovo osoblje u preuzimanju prekomjernih rizika. Dodjela novih ovlasti HANFA-i u provođenju bonitetnog nadzora investicijskih društava, omogućit će da Agencija može naložiti dodatne kapitalne zahtjeve investicijskom društvu u slučaju da kapital kojim on raspolaže ne pokriva sve rizike kojima je investicijsko društvo, prije svega, izloženo. Uvažavajući načelo razmjernosti, Konačni prijedlog zakona, kao i IFD i IFR predviđa i isključene primjene pojedinačnih zahtjeva o sustavima upravljanja te politikama i postupcima primitaka na mala i međusobno nepovezana investicijska društva. Prenose se naime i odredbe koje uređuju izdavanje odobrenja društvima iz treće zemlje, kao i odredbe koje se odnose na pružanje usluga na isključivu inicijativu klijenata od strane društava iz trećih zemalja, što je posebno važno u kontekstu izlaska i Engleske, odnosno UK-a iz EU. Svjedoci smo na svakodnevnoj bazi zalaganja za promjene u poslovanju koje nam donosi razvoj informatičke tehnologije, čija primjena olakšava poslovanje. Konačni prijedlog ovog Zakona donosi postepeno ukidanje metoda komunikacije u papirnatom obliku, uvodeći u biti pravilo elektronične dostave podataka, osim u slučaju kad, recimo mali ulagatelj izričito zahtjeva dostavu u papirnatom obliku. Nadalje, ublažavanje zahtjeva u pogledu upravljanja proizvodima za obveznice s klauzulom u opozovu ... [[Govornik se ne razumije.]] olakšavanje poslovanje s profesionalnim ulagateljima i kvalificiranim nalogodavateljima u pogledu dostave informacija o troškovima, naknadama i pruženim uslugama. Konačni prijedlog ovog Zakona štiti interese korisnika investicijskih usluga propisujući da se financijsku promociju, znači promotivne aktivnosti vezane za usluge investicijskog društva, ponuda usluga investicijskog društva, savjetovanje u vezi financijskim instrumentima i uslugama koje nudi to investicijsko društvo, osim reguliranih subjekata mogu obavljati jedino tržišni posrednici. Predložene izmjene izjednačit će uvjete promidžbe u svezi ulaganja u financijske instrumente za sve koji izravno komuniciraju s potencijalnim ulagateljima, čime se podiže njihova razina zaštite. U složenom funkcioniranju tržišta kapitala u kojem se baš uvijek ne snalaze mali dioničari, radi njihove zaštite prije svega dodatno se uređuje postupak povlačenja dionica s uređenog tržišta. Sukladno Konačnom prijedlogu zakona, iznos pravične naknade i elaborat u procjeni fer vrijednosti dionice, revidiran od strane neovisnog ovlaštenog revizora, izdavatelj mora u cijelosti učiniti dostupnim svim dioničarima i objaviti javnosti i to najkasnije 5 dana prije dana održavanja glavne skupštine na kojoj se odlučuje o povlačenju dionica uvrštenja na uređenom tržištu, a kako bi, prije svega dioničari, posebice oni mali, mogli donijeti informiranu odluku. Smanjenju administrativnog opterećenja za izdavatelje dionica doprinijet će i ukidanje obveza izdavatelja vezano za godišnju objavu podataka o stjecanju i držanju vlastitih dionica s obzirom da se u praksi pokazalo da se istom ne postiže dodatna transparentno. U ovom kratkom evo izlaganju osvrnuo sam se samo na neke novine koje donosi ovaj prijedlog zakona koje će olakšati funkcioniranje tržišta kapitala, a koja govore u prilog tome da trebamo podržati ova ponuđena rješenja, evo i zato će Klub zastupnika nacionalnih manjina podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj HDZ-a, a govorit će poštovana zastupnica Grozdana Perić.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče HS-a, državni tajniče sa suradnicom. Evo pred nama je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu kapitala u odnosu na prvo čitanje zakon nije sadržajno mijenjan, a u samoj proceduri razmotrilo se i mišljenje i prijedlozi i HUP-a. Riječ je o izmjenama i dopunama zakona koje se prvenstveno odnose na daljnje usklađivanje hrvatskog regulatornog okvira za tržište kapitala sa pravnom stečevinom EU. i kao što je već napomenuto ovdje se odnosi i prenosi se pet direktiva EU i osigurava provedba dvije uredbe. Treba posebno istaknuti prijenos Direktive o bonitetnom nadzoru nad investicijskim društvima, dakle …/Govornica govori engleski./… i tzv. osiguravanje pretpostavki za provedbu Uredbe o bonitetnim zahtjevima za investicijska društva. Naime, u prethodnom tjednu smo već raspravljali upravo i svjedočili o izmjenama i dopunama Zakona o alternativnim investicijskim fondovima, isto tako i o otvorenim investicijskim fondovima sa javnom ponudom, dakle to je djelomično implementacija svih tih promjena koja se odnose i na ta društva. S obzirom da je upravo ovaj novi bonitetni okvir za investicijska društva utvrđuju se i posebni bonitetni zahtjevi za kapital tih investicijskih društava pa je time ono što sam i u samoj replici kazala, dakle i ovlast HANFA-e da uz nadzorne ovlasti koje do sada ima i alate i ovlasti za bonitetni nadzor upravo i bonitetne regulative. Ovo je dakle vrlo kompleksan je zakon koji u suradnji sa HANFA-om zaista je važno sve detaljno i kvalitetno propisati s obzirom da to poslovanje obuhvaća vrlo značajne institucije koje na taj način upravljaju velikim sredstvima. Propisuje se i jedinstveni inicijalni kapital investicijskih društava u ovisnosti o samim uslugama i aktivnostima koje ta investicijska društva obavljaju, pa je tako mijenjan i čl. 8. zakona gdje je u odnosu na prethodnu regulativu su te vrijednosti izražene u protuvrijednostima eura dakle od 750.000 eura pa do različitih kapitala ovisno o tome kojim poslovima se investicijsko društvo bavi, dakle od 75.000 eura, 150.000 eura do 750.00 eura. Usklađivanje s pravnom stečevinom EU provodi se i s ciljem ukidanja formalnih opterećenja kao i postizanja ravnoteže između dostatne razine transparentnosti prema klijentu, dakle najviših standarda zaštite i prihvatljivih troškova ispunjenja zahtjeva za pružatelje investicijskih usluga. Jedna od izmjena ono što se događa je da isto tako HANFA uvodi izdavanje odobrenja za statusne promjene burze. Dakle, ukoliko dođe do osnivanja podružnice izvan RH te za stjecanje udjela koje prelaze 25% glasačkih prava u drugoj pravnoj osobi uz to HANFA će određivati i odobravati cjenik same burze. Važno je napomenuti da je i u odnosu na čl. 14. što investicijska društva trebaju činiti, dakle uz redovne ona su odgovorna za strategije i politike, ali i politike investicijskih društava za područje rizika. Dakle, ona je dužna ustrojiti i pratiti sve rizike koji se događaju, a isto tako čl. 16. regulira kada investicijsko društvo je dužno ustrojiti i nadzorni odbor iz čl. 26. dakle kada ukupna vrijednost bilančne i izvanbilančne imovine u razdoblju od četiri godine koje izravno prethode određenoj financijskoj godini budu više od 100 milijuna eura u protu kunskoj vrijednosti, dakle tada je to investicijsko društvo unutar nadzornog odbora dužno osnovati odbor za rizike i odbor za primitke. Sve su to dodatne regulacije koje do sada nisu bile, ali to je zapravo zaštita kako malih dioničara tako i veliki i time je postignuta veća jasnoća i pravna sigurnost. Evo i prethodno je kolega Bilek napomenuo upravo sva predviđanja koja izdavatelj kad odluči povući dionice što treba raditi, na koji način se radi elaborat odnosno kolika je vrijednost, fer vrijednost dionice i kako se to regulira odnosno kako se cijeli postupak odvija. Ima još niz takvih intervencija u zakonu međutim kažem upravo je ovaj kao kompleksan i zahtjevan zakon je potreban da bi se poboljšala regulativa i u na ovaj način uspostavili kvalitetni, kvalitetni fer i transparentni odnosi u poslovanju na tržištu kapitala. Stoga će Klub HDZ-a podržati ove izmjene i dopune Zakona o tržištu kapitala. Hvala lijepa.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj HSS i Radničke fronte, a govorit će poštovana zastupnika Katarina Peović. Izvolite.
Dobar dan svima. Znači riječ je o Prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu kapitala, drugo čitanje. Prvo da kažem hoćemo li mi podržati taj prijedlog ne znam iskreno. Ja ću osobno dakle zahtijevati da budemo suzdržani, ali isto tako ću probati objasniti zašto smatram da je pitanje da li ćemo biti za ili protiv ili suzdržani irelevantno i to ne samo zato što se bilo kakvo, ne samo zato zbog odnosa vladajućih i oporbenih zastupnika odnosno moći vladajućih u odnosu na oporbene i onoga o čemu sam pričala prošli tjedan, a to je da oporba nekad prihvaća neke prijedloge vladajuće većine, a da vladajuća većina nikad ne prihvaća prijedloge oporbe što smatram izuzetno opasnim, već i zbog toga što ovakvi zakonski prijedlozi koji predstavljaju onu klasičnu jel, mehanizam klasični prilagodbe europskoj regulativi neće imati nekog bitnog učinka na društvenu većinu. S tim i zbog toga smatram da treba poslati poruku, pa možda biti i suzdržan ili protiv zbog takvog odnosa, a ne da bi ovdje nešto bilo pogrešno u ovom zakonu. Znači državni tajnik Stjepan Ćuraj kaže da se ovaj mehanizam i ovaj zakonski prijedlog ide prema tome da se poveća sigurnost ulagača. Da bi se tako nešto potvrdilo i da bismo došli do toga da je to uistinu točno trebalo bismo prije svega napraviti analize prethodnih zakonskih prijedloga i mehanizama da bismo vidjeli koji su učinci i da li možemo se na ovo osloniti. Znači također smo rekli da se svi slažemo da se premalo ulaže, ali ne može i ono što mi je došlo kao odgovor, ne možemo uzeti kao relevantan odgovor da se optimizam znači može temeljiti na nekom porastu trendova koji su prema državnom tajniku pozitivni. Znači činjenica je i to je onaj podatak koji ne možemo ignorirati da imamo konstantni porast bogatstva na bankama, a nedovoljno ulaganje. I to je nešto što stvarno nikakva statistika iako bi stvarno dobro da vidimo preciznije podatke ne može ignorirati. Znači usprkos svim mehanizmima, povećanju osiguranja ulagača izloženosti tih, znači izloženosti rizika itd., imamo uvijek isti trend, a to je evo u godinu dana usred korone bogatstvo na bankama povećano za dodatnih 11 milijardi kuna. Naravno da će i u trenucima krize ulagači biti sve konzervativniji i da će se ići na akumulaciju štednje, a ne na ulaganje. Prema izvještaju također HNB-a kojeg smo dobili, bogati u nas i inače slabo ulažu više akumuliraju, znači 1,7 najbogatijih ljudi u Hrvatskoj drži preko 40% štednje odnosno 75 milijardi kuna u bankama. Imamo 120 supermilijunaša koji imaju neto imovinu veću od 190 milijuna kuna među kojima je njih 11 koji imaju neto imovinu veću od 640 milijuna kuna. U RH imamo 150.000 ljudi koji imaju otprilike milijun kuna ušteđevine na banci, a njihova se štednja samo povećava. Također kada kažemo i kad nam zapravo državni tajnik odgovori da bismo mi trebali ocijeniti naše trendove pozitivnima jer smo mi brže izašli iz krize. To je mislim relativno i točno, mi jesmo rasli ali su drugi rasli više. I ta komparativna analiza nam nedostaje. Vladajući uistinu ne lažu, ne lažu u potpunosti kada kažu da su uspjeli zadržati zaposlenost no nije isto zadržati zaposlenost u gospodarstvu koje ne treba značajno restrukturiranje kao i zapravo ono što se kod nas zbiva, a to je fosilizirati zaposlenost u zemlji koja vapi za restrukturiranjem gdje imamo okoštalu strukturu privede, gdje nedostaje velikih poslovnih subjekata i sve se svodi na malo i srednje poduzetništvo i uslužne djelatnosti koje nemaju snagu proizvesti značajnu dodatnu vrijednost. I tu se ne slažem sa kolegama iz oporbe da bi ulaganje u taj segment našu privredu bitno popravilo. Stanje naše privrede znači fosiliziranje ovdje uistinu znači učvršćivanje te okoštale privredne strukture i sve mjere dakle u korona krizi itd., su išle u tom smjeru. Također kad govorimo o rastu BDP-a prije krize znači za 2,7% to nam najbolje svjedoči da takav podatak ne znači nužno ako i uopće poboljšanje standarda društvene većine. Znači takve stvari moramo uzeti jako oprezno kao relevantne podatke. Što bi značio privredni razvoj? Znači prvo osiguravanje proizvodnje za potrebe i vidjet ćemo da to kod nas itekako ne funkcionira. Znači već prije krize je porastao i uvoz prehrambenih proizvoda iz Njemačke, Španjolske, Slovenije kao i medicinskih i farmaceutskih proizvoda iz Belgije i Njemačke, danas je ovaj podatak kudikamo dramatičniji i uistinu je svima jasnije da je riječ o temelju nekog budućeg planiranja, a to bi bilo razvoj vlastite proizvodnje hrane i farmaceutskih proizvoda. Znači prvo konkurentnost treba proizvoditi odnosno postizati ulaganjem u ove segmente i da bi zakonski prijedlozi bili relevantni trebali bi se zapravo odnositi na ovakve probleme. A drugo, znači to je proizvodnja koja može osigurati visoku dodanu vrijednost. Takve zakonske prijedloge ovdje nemamo, mi i dalje idemo u smjeru suprotnom od potrebnog, a to je interna devalvacija, rezanje radničkih prava, otkazi, smanjivanje cijene rada koja predstavlja jedinu točku konkurentnosti na svjetskom tržištu itd. E sada, nama je prije svega da bismo podržali ovaj zakonski prijedlog bila potrebna analiza i zakonski prijedlog bi trebao biti bitno drugačiji u odnosu na sve zakonske prijedloge koje ovdje dobivamo. Ti zakonski prijedlozi bi trebali imati statističke podatke koje bi koristili kako bi opravdali ili kritizirali politiku vladajućih, trebali bi dati neku interpretaciju. Ako svaki put imamo to poboljšanje sigurnosti ulagača, osiguravanje da se rizici neutraliziraju itd., a nemamo nekakve učinke onda bismo trebali vidjeti zašto je to tako, znači prije novih prijedloga potrebna je interpretacija. Također potrebna je komparativna analiza s drugim zemljama, znači ako kažemo da je kod nas došlo do rasta onda trebamo vidjeti koji je rast u drugim zemljama, to uglavnom ne dobivamo. Što se tiče drugih mehanizama osim ovih stalnih regulativa koje mi dobivamo, koje su samo prilagodba s EU postoji drugi financijski mehanizmi, o nekima ću reći nešto u pojedinačnoj raspravi da ne bi koristila vrijeme u ime kluba za tu raspravu, a ovdje ću samo navesti ono što se oporba u velikom broju slaže, a to su mehanizmi progresivnog oporezivanja zašto bi to recimo bio prijedlog koji bi uistinu nama koristio, a ovo neće biti prijedlog koji će nešto promijeniti u društvenom životu društvene većine zato što je progresivno oporezivanje jedan način prisile bogatih da ulažu, da ulažu u društveni razvoj. znači progresivno oporezivanje je uistinu najbolji mehanizam koji mi nemamo. Mi smo recimo donijeli pet Marićevih poreznih reformi od kojih sve odreda idu za olakšicama onih najbogatijih, pa smo tako imali najveću poreznu olakšicu za one preko 30.000 bruto, 30.000 prihoda dok su oni koji imaju jako male plaće ostali više-manje na istom. Znači prije četka korona pandemije 70% stanovništva to isto trebamo reći praktički nije imala uopće mogućnosti štednje iz svojeg dohotka od onih kućanstava koje uopće imaju neki depozit kod polovine manje od 2.000 kuna, tako da mi stvarno moramo adresirati te probleme da imamo jednu trećinu ljudi koji žive na rubu siromaštva, a s druge strane imamo bogate koji ne ulažu i kako to promijeniti. Znači puno ljudi ima stvarno minimalna sredstva, statistika pokazuje da 90% štednih uloga u bankama iznosi do 10.000 kuna, znači to je maksimum koji većina može sebi omogućiti tako da i ovdje možemo sa svim ovim zakonskim prijedlozima očekivati minimalne uloge. Također mislim moramo adresirati činjenicu koju ovdje ne znam kako je moguće da u Saboru nisu baš mnogi iznijeli, a to je da smo mi druga zemlja najsiromašnija zemlja u EU, da se Hrvatska 2020. spustila na 64% vrijednosti prosječnog BDP-a EU-a po glavi stanovnika u odnosu na 65% u 2019. te smo time i zacementirali status druge najsiromašnije članice EU u društvu s Grčkom odmah iza Bugarske čiji je BDP narastao na 55% BDP-a, tako da uistinu zaostajemo po svim pokazateljima. Dakle, kad uvodimo ove zakone što smo radili i prošli tjedan sa investicijskim fondovima onda moramo vidjeti na koji način će se to reflektirati na tu društvenu većinu.
Sada prelazimo na pojedinačnu raspravu, a ponovo će govoriti sada u pojedinačnoj raspravi poštovana zastupnica Katarina Peović. Izvolite.
Pa evo nastavila bi s onim što je uistinu bio prijedlog Radničke fronte, stoga to vrijeme koristim u pojedinačnoj raspravi. Ako bi progresivno oporezivanje bilo nešto oko čega se mnogi slažu, mislim da i ovdje postoji uistinu jedan dosta veliki konsenzus pa čak i kod vladajućih oko prijedloga tog da tako kažem progresivnog oporezivanja onih najbogatijih, a najbogatiji su digitalni divovi. Eto umjesto da prepisujemo europske direktive mi smo dali prijedlog da se digitalne divove oporezuje sa stopom od 7% bruto prihoda, to su Google, Facebook, Twitter, Amazon i mislim da bismo tu dobili veliki prostor i za ulaganje i za to da država bude poduzetnik. Država poduzetnik je ona država koja je odgovorna, a ne država koja kaže da je država loš poduzetnik i onda se odriče mogućnosti privrednog rasta i mehanizama koje su joj na raspolaganju evo. Neki dan smo dobili podatak, znači Radnička fronta je da podsjetim vas tražila Zakon o digitalnim divovima sa 7% oporezivanja najvećih digitalnih tvrtki koje su inače u korona krizi ogromne prihode bilježile i ogroman rast dobiti, one nisu uistinu stagnirale niti osjetile teret krize. Znamo da su digitalne tvrtke zbog prirode i karaktera oporezivanja bile u boljoj poziciji u odnosu na tradicionalne tvrtke i Radnička fronta je postavila taj relativno nizak porez od 7% u drugim zemljama je uveden takav tip poreza i u Francuskoj, i u Austriji, i u Velikoj Britaniji, Mađarskoj itd. čak i sa nižim tim stopama, ali nije bilo konsenzusa na globalnoj razini. Evo prošli tjedan je taj konsenzus postignut, dobili smo informaciju da su ministri financija G7 postigli povijesni sporazum o reformi tog globalnog poreznog sustava. Najrazvijenije zemlje u svijetu su se dogovorile da će uvesti minimalni međunarodni porez, ali pazite od minimalno 15% na multinacionalne korporacije i da one neće više plaćati porez samo u zemljama u kojima imaju sjedište već u svim zemljama u kojima ostvaruju prihode preko tih digitalnih usluga. Državni proračun samo u EU predviđa se će steći 50 milijardi EUR-a novih prijedloga. Znači sa našim da tako kažem konzervativnim prijedlogom bi Hrvatska godišnje imala povećane prihode državnog proračuna do negdje oko 150 milijuna kuna. Ovim znači stopama to će biti i puno više, ali u čemu je stvar? Znači sam prijedlog će se uvesti i implementirati tek i najranije 2023.g.. Našim prijedlogom bi se uštedilo i dobilo u državnom proračunu više od 150 milijuna kuna, mi ćemo izgubiti znači u 2.g. 300 milijuna kuna, a ako bismo imali ovaj porez još i više, ovu stopu. Znači uistinu država može bit aktivna, proaktivna, ona može predlagati svoje prijedloge. Zašto mi nismo uveli taj porez i zašto ćemo, ja predviđam da će HDZ doći vrlo brzo s tim prijedlogom to prihvatiti jer je to sad došlo od gore jel, od gazda, a kad mi predlažemo onda to ne prihvaćamo zato što vodimo konzervativnu i jako neaktivnu politiku, samo prilagođavamo se regulativama EU, preslikavamo, prepisujemo direktive, a nemamo progresivnih prijedloga koji bi nam omogućili da imamo nekakav tip privrednog razvoja. Mi se ovakvim kaskanjem stvarno nalazimo na samom začelju Europe. I 5 je do 12 mi više ne možemo govoriti o tome da ćemo samom prilagodbom EU direktiva napredovati, mi moramo stvarno postaviti pitanje korjenitih promjena zašto očito nema previše sluha od vladajućih? U ovom prijedlogu zakona znači će bit opet riječ samo o tom prilagođavanju, usklađivanju hrvatskog regulatornog okvira za tržište kapitala s pravnom stečevinom EU. Uglavnom je riječ dakle o tim specifičnim financijskim instrumentima, malo ljudi uopće može uć u ekspertizu koja se ovdje obrazlaže, zastupnici će uglavnom potaknuti prvim dijelom objašnjenja da je riječ jednostavno o usklađivanju regulatornog okvira s pravnom stečevinom EU glasati za ovaj prijedlog jer uistinu ne može se naći razloga zašto da ne glasaju koji se nadam se pokušala obrazložiti. Trebali bismo prestati glasati afirmativno zato da pošaljemo poruku da zatrpavanje sa ovakvim zakonskim prijedlozima, a potpuno ignoriranje bilo kakvih progresivnih zakonskih prijedloga zapravo stvara privid mogućnosti poboljšanja situacije za društvenu većinu u Hrvatskoj, a realno stanje je puno dramatičnije.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Pavića.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnice, nadam se da se slažemo da bez prilagođavanja EU direktivama ne možemo funkcionirati. Ukoliko te prilagodbe ne prođu, zakonske regulative koje smo imali i u prošlom tjednu i u prošlih nekoliko mjeseci u raspravama jednostavno nećemo moći funkcionirati. Konkretno, ako ne prođe ovaj zakon mi ne možemo funkcionirati na jedinstvenom europskom financijskom tržištu. Znači mi to jednostavno moramo odraditi, mi to moramo prihvatiti. A ako postoje nekakvi … [[Govornik se ne razumije]] prijedlozi, ako mislite da postoji nešto što bismo trebali napraviti da bi bilo bolje, tu ste nešto izložili, ja ne znam, nisam radio analize kolko je to stvarno puno bolje u odnosu na trenutno stanje. Mislim da bi bilo dobro da se napišu amandmani i da se to predloži vladi kao prijedlog da se još zakon doradi, usavrši i poboljša.
Poštovana zastupnica Peović.
Kolega, znate i vi i ja da u principu zakonski prijedlozi i amandmani koje predlaže oporba bivaju u pravilu odbijeni. Znači afirmativni pristup kojim dajemo zeleno svjetlo za svaki prijedlog prilagodbe EU regulativi nema nikakvog učinka, a istovremeno šalje poruku da se nešto radi pod navodnicima, a ne radi se zapravo ništa. Ja ne smatram da bi davanje zelenog svjetla ovom prijedlogu bilo niti dobro, niti loše, ali smatram, uistinu smatram da šalje krivu poruku, da stvarno moramo poslati poruku, pogotovo zato što duboko vjerujem da je svako odbijanje prijedloga oporbe od strane vladajućih plodno tlo i za korupciju i za žetončiće i za prelazak u vladajuću većinu, a sigurno nije plodno tlo za promjene koje bi donijele nešto društvenoj većini.
Repliku ima i poštovana zastupnica Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice, vi niste svjesni da smo mi članica jedne velike obitelji koja ima svoje regulative i koja ima svoja pravila i da smo kao takovi dužni i poštivati upravo i to između ostalog. A da kao članica isto tako imamo ogromne koristi od toga dokazuje i upravo evo preko 680 milijuna za Zagreb plus za, za potresom pogođen Sisak oko 200, preko 200 milijuna EUR-a, dakle sve je to nešto iz čega crpimo itekako puno koristi u odnosu na ono što kao jedna velika obitelj moramo raditi. Vi ste u raspravi govorili o ovom digitalnom porezu, ali niste napomenuli da je Mađarska suspendirala primjenu poreza do početka 2022.
Poštovana zastupnica Peović.
Dobro od kraja. Znači da istina, Mađarska je suspendirala, ali mi imamo brojne druge zemlje koje su imale taj porez, pa i Mađarska je samo suspendirala sa namjerom da je uvede, nije Mađarska ni najbolji primjer. Ali to me podsjeća na drugo pitanje koje ste ovdje postavili. Ne, hrvatska vlada uopće ne pozdravlja sve prijedloge EU, pogotovo ne one dobre prijedloge. Mi smo imali evo na Odboru za rad već drugi put raspravu o europskoj regulativi koja nam dolazi na dnevni red odnosno dolazi nam na dnevni red mišljenje vlade prema nekoj regulativi, recimo prema direktivi koja je išla za tim da se povećaju minimalne plaće i pokrivenost kolektivnim ugovorima, a danas rodna jednakost u plaćama gdje hrvatska vlada komunicira vrlo regresivne stavove. Znače ona se načelno kao slaže s tim direktivama, al zapravo postavlja takve uvjete koje bi te direktive dovele u potpuno nepovoljan položaj odnosno ne bi se mogle uopće ostvarivati a naš položaj u EU pokazuje samo mjesto na toj ljestvici BDP-a po glavi stanovnika.
Sada će u ime predlagatelja govoriti poštovani državni tajnik u Ministarstvu financija Stjepan Ćuraj. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Uvažene zastupnice i zastupnici, dakle samo kratko odnosno standardno već kako imam običaj prije svega sumirati ono što je danas na dnevnom redu i samu raspravu po klubovima i pojedinačnu. Inače samo radi informacije mi danas govorimo kad gledamo neko šire financijsko tržište onda govorimo o 40 mirovinskih fondova, 24 društva za upravljanje investicijskim fondovima, 15 leasing društava, 5 za upravljanje mirovinskim fondovima, 15 društava za osiguranje, 4 faktoring društva, 132 investicijska fonda, 6 investicijskih društava koje sam napomenio uvodno i 2 mirovinska osiguravajuća društva do prije godinu dana imali smo jedno. Znači to je neka, neki presjek nekog financijskog aspekta i našeg tržišta i onih koji sudjeluju, naravno tu je i sama Zagrebačka burza. Što se tiče ovih izmjena i dopuna, dakle kratko ću samo sumirati ih. Dakle, ono što se ovime uvodi su pojednostavljeni zahtjevi za investicijska društva i nadzorna tijela radi ocjena adekvatnosti aranžmana i postupaka propisani jedinstveni inicijalni kapital investicijskih društava ovisno o uslugama i aktivnostima koje društvo samo obavlja, dakle tu nemamo nekog povećanja inicijalnog kapitala. Dakle, također imamo jednu reklasifikaciju društava odnosno …/nerazumljivo/… investicijskih društava od banaka, dakle to je onaj glavni i smisao i ove direktive i ovoga što radimo. Pojednostavljuju se pravila za investicijska društva vezana uz kapitalne zahtjeve, dodatna fleksibilnost u vezi isplate varijabilnih primitaka, uvode se nove obveze obavješćivanja i izvješćivanja ovisno o klasifikaciji samog društva. Dakle ona manja imaju manje obveze i liberalnije, veća mogućnost rada i svega ovoga što imamo. Zapravo cilj konkretno ovih izmjena je osigurati jednake uvjete cijeloj EU koje onda upravo jamči taj jedinstveni odnosno učinkoviti bonitetni nadzor, a zadržavajući pri tome troškove usklađenja pod kontrolom te kojima se osigurava zapravo dovoljna količina kapitala za pokriće rizika samih investicijskih društava. Dakle, brojna su tu izuzeća kad gledamo ono klasifikacije koje sam spominjao …/nerazumljivo/… dva imamo pod jedan, pa dva, pa tri, pa također ova treća ima, ima manje regulatorne zahtjeve i operativne troškove. Naravno niz iz ovih drugih izmjena administrativnih rasterećenja. I sad zašto ovo radimo? Prije svega mi ovo radimo jer smo u obvezi ovo napraviti. Tu se sad povodi rasprava i to puno puta se zna lijepo koristiti dakle ono što je dobro uzimamo, a onda želimo pokazati da smo mi svoji i mi smo samostalni. Dakle, ne možemo birati pravila igre i što se nama sviđa nešto ćemo prihvatiti kad govorimo o uvažena zastupnica Perić je to rekla Fondu solidarnosti 680 miliona EUR-a za Zagreb još 300 miliona EUR-a samo za Petrinju odnosno Sisačko-moslavačku županiju i ostali dio županije dakle i plus …/nerazumljivo/… oporavka plus sve ove mjere koje smo dobivali i mehanizme i sredstva koja su nam stavljena na raspolaganje da ne govorim o višegodišnjem financijskom okviru. E to je dobro, to ćemo šutit, to ćemo uzeti još smo možda tu nesposobni ako ne uzmemo više ali s druge strane ona pravila igre u kojem smo se obvezali ulaskom i ajmo tu pokazati se da mi ćemo po svome. Ne ide to baš tako. Dakle, kad se govori o ovim nekim primjerima nekog oporezivanja zna se gdje možemo biti samostalni, gdje je …/nerazumljivo/… pravo da budemo samostalni, a upravo ovaj primjer kroz razna mišljenja mi smo aktivno sudjelujemo u određenom donošenju različitih regulativa na europskoj razini kroz samo vijeće ministara, kroz europsko odnosno vijeće, kroz komisiju, a uostalom i kroz sami parlament gdje smo zastupljeni preko putem naših zastupnika. Dakle, imamo mehanizme utjecaja, imamo mehanizme dogovora i to sigurno traje. Dakle, nije da nemamo ono kad dođu ovdje da mi transponiramo, da uvedemo to znači da prethodno su upravo ova mišljenja koja su se maloprije spominjala vezano uz …/nerazumljivo/… tako i su se iza ove određene stvari događale i mi smo zauzimali svoje stavove. Sad nekome je na razini se možda sviđaju ili ne sviđaju ali generalno to je koncept ovoga što ovdje radimo. Dakle, taj jedan suverenitet koji se ovdje možda onako posljedično nameće apsolutno je zadržan i apsolutno imamo mogućnosti nešto i reći. Što se tiče nisam napomenio samo u odnosu na između dva čitanja nemamo nekih bitnih razlika, manjih jezičnih korekcija i nomotehničkih ispravaka, pogotovo što se tiče odredbi odnosno primjedbi od samog Odbora za zakonodavstvo, dakle to je razlika između sama dva čitanja. Ono što se tiče same rasprave dakle redom, uvaženi zastupnik Troskot je se mislim da je to isto na tragu dosadašnjih rasprava govorio o jednom širem pojmu financijskih tržišta Amerike, Europe, naših financijskih odnosno naših tehnoloških društava nešto što je ne toliko konkretno vezano ovim izmjenama i dopunama tako da tu ne bi mogao nešto posebno ovaj komentirati, ali uvaženi zastupnik Lalovac je upravo i to naveo tu usporedbu regulacije tržišta kapitala između Europe i SAD-a u kojoj smo fazi mi, gdje oni, na koji u ovom dijelu što mi pripadamo i kako mi oko toga upravo pristupamo kao EU. Dotaknuo se također i povećane štednje vezano na kamate, naravno da su puno veći prinosi sada ulaganjem u određene vrijednosne papire odnosno fondove, investicije puno veći nego što su to kamate na štednju gdje ćemo doći do onoga dijela gdje će one postati i negativne, dakle odnosno da će više koštati negdje ostaviti novac nego što ćete dobiti za njega. Također, je potencirao priču koja je na razini same EU koja se kroz razna odredbe i uredbe koja se kroz razna odredbe i uredbe vezano uz kriptoimovinu i kriptovalute i trgovanje određenim tim tzv. tokenima kako se odvija, kako se regulira, koja nije još uređena naravno i vezano uz to da ona sada kao kriptovaluta postoji, ali ne kao sredstvo plaćanja, ali vidimo te same mogućnosti trgovanja i mjenjačnice i tu smo imali upravo taj konferenciju tog Fintecha jel, kako bi tako reko, ovaj Fintech konferenciju 18. lipnja upravo gdje su se i akteri se okupili oko toga i gdje je i citirao uvaženi zastupnik samu, same neke izjave koje su tamo dane. Dakle, sigurno da je to nešto što moramo pratiti i što ostaje na razini EU za, za regulaciju. Također je i apostrofirao i brži rast od realnog rasta, ne znam je li tu mislio na onaj … [[Govornik se ne razumije]] što se tiče samog našeg rasta BDP-a, zaštitne mehanizme, apsolutno je i spomenuo veliki rast digitalnih samih valuta na koje se sada nadovezujem kao jedan sigurno oblik financijskog tržišta koji je puno prisutniji nego što mi mislimo. Uvaženi zastupnik Bilek se apostrofirao na neke od bitnijih samih izmjena i dopuna odnosno transponiranja direktivi, što se tiče ovlasti, rizika, administrativnih rasterećenja odnosno elektroničke dostave podataka, povlačenje trgovanja dionicama na koji način je uređeno i kako se tu štite mali dioničari i smanjenje ostalih opterećenja. Uvažena zastupnica Perić također je ponovo nas uvela zašto ovo radimo kroz implementaciju samih direktiva, na koji način to ima utjecaja na … [[Govornik se ne razumije]] investicijskih društva, bonitetni zahtjevi i sami okvir koji ide i samo, sami dio priče da, oko jedinstvenog inicijalnog kapitala i cijele, cijeloga tržišta. Uvažena zastupnica Peović prije svega je problematizirala podatke na temelju kojih ja ovdje nešto iznosim, dakle ja bi ne samo vas zastupnike i zastupnice nego i cijeloj javnosti rekao da i ja u pripremi za ovu raspravu sam išao na stranice recimo HANFA-e gdje oni mjesečno izdaju određene, određene pokazatelje o stanju na tržištu kapitala fondova, osiguravajućih društava itd. i onda kad ja govorim o tom nekom trendu onda govorim na temelju podataka recimo 2018., 2019., oko prometa samo ako gledamo ukupnoga od 2,85 milijardi, pa 2,99, pa 2020. 3,13 milijardi EUR-a prometa, da, da očigledno da to raste i to je taj trend o kojem, o kojem, o kojemu govorimo naravno kad govorimo tržišnu kapitalizaciju, dakle o vrijednosti svih izlistanih dionica kojima se trguje na burzi, koja je iznosila tada 230, oko 239 milijardi, danas sam spomenuo i ono nešto iznad 262 milijarde otprilike oko 38% BDP-a. Tu smo negdje malo u samoj, u samom ajmo reći okružju čak i puno bolje stojimo. Što se tiče upravo te, tih usporedbi one su naravno uvijek i dosta, dosta nezahvalni. Sigurno da tu je, ja bi apostrofirao recimo Češka je daleko ispred, u nekim segmentima Poljska, ali smo na razini Slovenije i ostalih boljih, od Slovačke recimo i tako ostalih tih zemalja koje se 2005. ušle u EU kojima se možemo nekako usporediti s njima, dakle neka, neka zlatna sredina, ali sa dobrim, dobrim tim, što sam napomenuo trendom. Što se tiče, to je to, što se tiče analize podataka mi ovdje kažem još jednom napominjemo transponiramo direktive vezane uz uredbu i same provedbe uredbe, tako da nije ovo neka nova izmišljotina koju mi sada ovdje ne znam što želimo napraviti, želimo osigurati provedbu nečega što se usluglasilo da je dobro, da ide ka zaštiti ulagatelja, ka povećanju mogućnosti i aktivnosti na financijskom tržištu i smanjenju rizika. To je smisao ovoga što je. Puno toga ima. Da, to je izuzetno regulirano tržište, ne bez razloga. Jednom kad se opekneš, opečeš, pardon, ovaj onda sigurno da piriš i na hladno i to upravo je puno puta se već sada u ovim izmjenama i dopunama koje smo imali u zadnjih nekoliko godina možemo svjedočiti da se ide u tom smjeru da se stalno provjeravaju svi mogući mehanizmi. Da li se vidi učinkovitost? Pa učinkovitost se vidi u nedostatku problema. Dakle, ako mi imamo jedinstvene i sanacijske mehanizme i rizičnosti i osiguranja uloga i toga da u zadnjih nekoliko godina imamo stabilno financijsko tržište bez nekih većih potresa, to znači da određeni regulatorni mehanizmi to dozvoljavaju odnosno to omogućuju i to je upravo, dakle ne vidi se ovaj učinkovitost i nije bilo dobro da ju možemo nekako drukčije mjeriti u smislu da imamo nešto loše. Dakle, sve dok je dobro znači da stvari funkcioniraju, al to ne znači da se treba opustiti. Također što se tiče nekih prijedloga mehanizama progresivnog oporezivanja dohotka, dakle tu sad nije tema, tema ovoga, ovoga kak se zove izmjena i dopuna ovih zakona. Naravno jednom kada podižete prag za ulazak u one porezne škare poreza na dohodak da svakim slijedećim izmjenama te koje ste zadnji put oslobodili ne možete ih dodatno osloboditi istoga. Dakle, danas ako bi mi podigli osobni odbitak sa 4.000 na 6.000 kuna onda kad bi slijedeći put raspravljali o tome rekli bi a vi ne radite ništa za one koji imaju 6, ne možete dvaput nekome nešto napravit kad ga više ne oporezujete. Dakle, s te strane kako raste i samo gospodarstvo možemo tu postaviti pitanje pravednosti takvog načina oporezivanja da netko ne plaća ništa, a netko plaća ekstra, dakle da li je država jednaka prema svima i prema svakom svom građaninu i to treba također i to načelo razmjernosti imati u obzir kada govorimo o takvim, o takvim vidovima oporezivanja. Naravno, ja osobno nisam za, za projektirano nikakve dodatne još poreze, dapače. Evo s time bi, s time mislim da sam prošo sve bitnije stvari iz rasprave. Također bi samo se osvrnuo i na podneseni amandman koji je nomotehničke prirode i amandman Kluba zastupnika HDZ-a koji predlažem da odnosno ne da predlažem nego ćemo isti i prihvatiti odnosno prihvaćamo. Evo mislim da sam s time obuhvatio sve što je bilo u samim raspravama, ja se zahvaljujem na raspravi i predlažem da prihvatite iste izmjene i dopune ovoga zakona. Zahvaljujem.
Imamo nekoliko replika prva je poštovanog zastupnika Pavića.
Poštovani tajniče iz zakona se ože iščitati zapravo da je jako velika uloga ovdje i ovlaštenih revizora i naravno opet agencije odnosno Hrvatske agencije za ulaganje tako da mislim da je izuzeto važno da naglasimo da se ta agencija i dobro kadrovski osposobi i da ti kadrovi budu stvarno kvalitetni i da mogu kasnije davati izvješća prema ministarstvu i da se zapravo može kontrolirati što se zapravo u tim fondovima radi. Moje je pitanje vezano zapravo za prihode odnosno za punjenje proračuna? Da li možda na temelju vaših podataka koje ste do sada radili imate nekakvo, nekakve spoznaje u postocima koliko bi mogli rasti prihodi od investicija u slijedećem razdoblju?
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem. Što se tiče ovoga prijedloga za kvalitetniju kadrovsku svakako to je kod ovakvih stvari tematika sigurno uvijek postoji mogućnost za bolje, kvalitetnije kadrove, veće mogućnosti plaća. Naravno ja bi tu samo rekao da oni su čak kao agencija i kad gledamo kao neovisna agencija i sami i recimo HNB u puno boljoj poziciji nego samo ministarstvo. Tako da tu bi morali malo gledati i prema samom ministarstvu kao jednom od bitnih faktora u tom cijelom, cijeloj priči i tu bi se mogao složiti da sigurno ima puno prostora. Što se tiče punjenja proračuna naravno da dnevno pratimo po različitim segmentima prihodovnu i rashodovnu stranu proračuna i po fiskalizaciji i po direktnim punjenjima i da sigurno da jedan od segmenata se gleda koliko su tu određene i same rast nekih investicija pogotovo ako gledamo i sami dio oko građevinskog sektora i da mogu reći da konzervativno smo na dobroj, na dobroj razini s obzirom na ono što smo mogli biti na …/nerazumljivo/…
Slijedeća replika poštovane zastupnice Peović.
Jako je puno toga što bih sad replicirala, ali držat ću se samo par stvari. Znači rekli ste kod progresivnog oporezivanja ne možete ako ste nekom već osigurali porezne olakšice opet osigurati porezne olakšice pa imali smo 5 reformi tzv. Marićevih reformi poreznih, sve su išle u korist onim najbogatijima. Stvarno je to jedna dosta jasna linija, mi smo dobili praktički …/nerazumljivo/… znači svi plaćaju isto. Isto tako rekli ste zna se gdje možemo biti samostalni, a gdje ne, znači u odnosu na te regulative koje dolaze iz EU, ima ih puno, rekli ste to je mislim potrebno zato šta moramo te rizike svesti na minimum, ali krize pokazuju da bez obzira koliko regulativa bile ne samo kod nas nego općenito uvijek se javljaju nove krize tako da nikome ne možete garantirati da će njihove investicije biti osigurane. Prema tome to nije točno. Osim toga kad kažete bili smo, ne možemo uzimati nešto, nešto ne, možemo mi smo autonomni i mi kreiramo politiku u EU i moramo biti samostalni i odgovarati na te direktive na način kako nama odgovara.
Hvala, hvala lijepa. Poštovani državni tajnik.
Vrlo brzo dakle, što se tiče poreza na dohodak nisam moram, primjerice shvatio jer je išlo se podizanjem osobnog odbitka i nizom mogućnosti neoporezivih dodataka upravo potiče se onih koji imaju najmanje. Dakle, i njih se izuzelo iz svih daljnjih oporezivanja. Što se tiče ovog dijela europske regulative, dakle mi ovdje konkretno govorimo o regulaciji financijskog tržišta investicija odnosno tržišta kapitala. Dakle, i kad govorimo o nekim rizicima onda moramo znati da je kriza koja je bila 2008. upravo bila kriza financijskog sektora i ona nas je dovela do ukupne ekonomske krize. Sada to se želi maknuti. Ostale krize koje sad imamo recimo o zdravstvu, zdravstvenog tipa ne one imaju efekt na tržište kapitala, ali nisu proizašle. Mi moramo se ovdje paziti da ne proizvodimo krize iz financijskog sektora više nikada. I to je smisao ovog svega. Što se tiče ovog sad, evo ne stignem odgovoriti.
Hvala. Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Lerotića.
Poštovani kolega državni tajniče vezano za ovo što ste govorili o kriptovalutama. S obzirom da to tržište još uvijek nije regulirano zanima me da li se na tome radi i kada se mogu očekivati nekakvi pomaci u tom segmentu da se to tržište regulira s obzirom da danas sve više pa i naših građana se time bavi što je postalo i vrlo lako dostupno, ali i ovo što ste spomenuli postoje određene kriptomjenjačnice koje zaista u jednom, na jednom tržištu koje je relativno novo ostvaruju i ozbiljne godišnje prihode, ali i zapošljavaju sve više radnika, pa smatram da je vrlo bitno za nešto što je novo, što je moderno i što je ne samo sadašnjost nego vrlo vjerojatno u budućnost da se čim prije regulira i da tu postavimo neke dobre temelje za budućnost. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Evo zahvaljujem, dakle na stolu je prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i vijeća o tržištima kriptoimovine i izmjena direktiva EU, znači popularna …/nerazumljivo/… jel ako ćemo doslovno prevesti dakle još se nije usuglasilo ni za vrijeme njemačkog predsjedanja, nit za vrijeme portugalskog sada očekujemo da se vjerojatno proba i to kompromisno rješenje. Postoje određeni kompromisni tekst ali Njemačka i onda još dodatnih 5 članica uložilo određene, su izašli iz onoga prešutnoga odobravanja određenog mehanizma. Dakle, prije svega znači to, poanta toga da se nađu odgovarajući mehanizmi koji trebaju spriječiti i ublažiti široku uporabu tih tokena vezanih za imovinu tzv. …/Govornik govori stranim jezikom./… odnosno to se odnosi na te trgovina kriptovalutama. Dakle, to je nešto što je sigurno na stolu, o čemu se rapravlja, u čemu mi sudjelujemo upravo kroz ona mišljenja kada to dođe ovdje budite sigurni da smo mi već o tome dali svoje mišljenje. Dakle, nije to samo da dolazimo [[Upadica: Hvala.]] da ne znamo što nam stiže.
Hvala lijepa, time zaključujem raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Sada prelazimo na slijedeću točku, a to je: - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Nacionalnom centru za vanjsko vrednovanje obrazovanja, prvo čitanje, P.Z. broj 154. Predlagatelj je Vlada RH temeljem Članka 85. Ustava RH i Članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo te Odbor za obrazovanje znanost i kulturu. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani Ivica Šušak, državni tajnik. Imamo prije toga zahtjev za stanku poštovane zastupnice Marije Selak RAspudić. Izvolite.
Ja razumijem i stoga tražim stanku u ime kluba Mosta u trajanju od dvije minute kako ste vi zamislili vaš idealan scenarij, tako da ćete pred ljeto ovo neopaženo gurnuti u HS po mogućnosti prije jedne točke koja zaokuplja pažnju javnosti kao što je razgovor o covid mjerama. S obzirom na iscrpljenost saborskih zastupnika nakon lokalnih izbora postojala je velika vjerojatnost da će nešto ovako proći mimo očiju hrvatske javnosti. E pa klub Mosta vam tako nešto neće dopustiti. O čemu se ovdje konkretno radi? Radi se o tome da se Nacionalni centar za vanjsko vrednovanje obrazovanja stavi pod šapu Ministarstva znanosti. Što to još konkretnije znači? Znači da ćemo izgubiti neovisni subjekt koji bi trebalo evaluirati rad i akcijski plan ministarstva i o njemu donositi sud. Dakle, to je vaš perfidni plan i on vam, barem koliko naše verbalne snage ovdje sigurno neće tek tako proći. Nacionalni centar za vanjsko vrednovanje obrazovanja je izrazito važna institucija koja štoviše raspolaže podacima o ljudskim potencijalima, mladim ljudima koji izlaze iz sustava srednjoškolskog obrazovanja. Ona nikada ne smije doći u ruke politike jer se može zloupotrebljavati za nečije trenutne političke ciljeve. Isto tako da bismo bili suverena i demokratska država moramo imati vanjskog aktera koji će evaluirati rad ministarstva i njegove akcijske planove, a onda o njima obavještavati Vladu. Na ovaj centar upirala je i ministrica Divjak jer ju je kritizirao, a sada vi pokušavate ukinuti njegovu neovisnost. Mi vam to nećemo dopustiti.
Hvala vam lijepa. Naravno da ćemo vam odobriti stanku sukladno čl. 293.b mi ćemo sad nastaviti sa radom pa ću zamoliti državnog tajnika Ivicu Šuška da u ime predlagatelja dođe na govornicu. Izvolite.
Hvala vam g. potpredsjedniče. Uvažene zastupnice, uvaženi zastupnici. Pred vama se nalazi Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Nacionalnom centru za vanjsko vrednovanje obrazovanja. Zakon o NCVVO prvi put je donesen 2004.g. i time su stvoreni institucionalni preduvjeti za uspostavljanje vanjskog vrednovanja obrazovanja u RH. Zakon je donesen jer je u odgojno obrazovnom sustavu RH nisu bili razvijeni modeli vanjskog vrednovanja obrazovanja i učeničkih postignuća kao što su znanje sposobnost i vještine te uspješnosti odgojno obrazovnih ustanova. Upravo iz razloga nepostojanja takvih egzaktnih pokazatelja, bilo je otežano uvođenje inovacija u nastavni proces, upravljanje sustavom i kreiranje obrazovane politike. Iz tog razloga bilo je potrebno uspostavljanje nacionalnog sustava vrednovanja u RH kojim bi se osiguralo valjano, pouzdano i objektivno vrednovanje rezultata procesa obrazovanja koje je nužno za unapređenje kvalitete obrazovanja u hrvatskim školama. Naime, neovisan sustav vrednovanja temeljen na visokoj profesionalnosti i etičnosti može i treba pomoći svim subjektima u odgojno obrazovnom procesu u prvom redu učenicima i nastavnicima. Donošenjem zakona stvorene su pravne pretpostavke za osnivanje NCVVO, propisana je njegova djelatnost i ustroj te ostala pitanja nužna za obavljanje djelatnosti vanjskog vrednovanja obrazovnog sustava uključujući i organizaciju provođenja ispita državne mature. Ključne izmjene i dopune koje donosi ovaj prijedlog zakona doprinijet će prilagođavanju izvršavanja djelatnosti i poslova obavljanja vanjskog vrednovanja obrazovnog sustava, uključujući i organizaciju i provođenje državne mature na potpuno djelotvorniji način. Također predmetne izmjene omogućit će efikasnije uređivanje unutarnjeg ustroja samog nacionalnog centra te usklađivanje sustava upravnog vijeća centra sa Zakonom o radu u pogledu predstavnika radnika. Trenutno važećim odredbama zakona definirano je da je osnivač centra RH, a prava i dužnosti osnivača obavlja Vlada RH. predloženim izmjenama i dopunama zakona propisuje se da prava i dužnosti osnivača centra umjesto Vlade RH obavlja ministarstvo nadležno za obrazovanje, čime se omogućava efikasnije i brže obavljanje poslova iz djelokruga nacionalnog centra. Također u sadašnjem zakonu navedeno je da je centar najmanje jedanput godišnje rezultatima svoga rada izvješćuje Vladu RH i Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu HS-a, a budući da izmjenama i dopunama Zakona predloženo da prava i dužnosti osnivača centra obavlja ministarstvo nadležno za obrazovanje, dodatno se propisuje da centar o rezultatima svoga rada pored Vlade RH i Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu HS-a izvješćuje i Ministarstvo znanosti i obrazovanja. Nadalje, predmetnim izmjenama predloženo je da se ustroj centra uređuje statutom centra, a ne zakonom što omogućava nacionalnom centru da brže, efikasnije sačini svoje ustrojstvo i prilagođava ga na najbolji način radi izvršavanja djelatnosti i ovlasti i poslovima koji su propisani samim Zakonom o nacionalnom centru. Centrom upravlja upravno vijeće, a da budući da sastav upravnog vijeća centra do sad nije bilo usklađen sa Zakonom o radu, izmjenama i dopunama Zakona o NCVVO-u dodatno se uređuje sastav upravnog vijeća u pogledu predstavnika radnika na način da se jedan član upravnog vijeća bira kao predstavnik radnika. Isto tako omogućava se da suglasnost na statut centra koji donosi upravno vijeće daje Ministarstvo znanosti i obrazovanja, umjesto do sada HS-a što predstavlja rasterećenje najvišeg zakonodavnog tijela od davanja suglasnosti na statut te predstavlja efikasnije i brže rješavanje te brzinu postupanja promjena ustrojstva. Upravno vijeće centra imenovano prije stupanja na snagu izmjena i dopuna zakona nastavlja s radom do isteka mandata, te je dužno uskladiti statut nacionalnog centra s odredbama novog zakona u roku od 30 dana od dana stupanja zakona na snagu. Također predmetnim izmjenama i dopunama dodatno se uređuju i odredbe u vezi sa općim uvjetima za ravnatelja centra na način da se propisuje kako je jedan od općih uvjeta koje mora ispunjavati ravnatelj centra umjesto dosadašnje visoke stručne spreme jest završen najmanje diplomski sveučilišni studij ili integrirani preddiplomski diplomski sveučilišni studij, te se kao uvjet radnog iskustva uz obrazovni sustav odnosno obrazovanje dodaje i iskustvo rada u znanosti kao prednost. A uz ravnatelja centra uvodi se i radno mjesto pomoćnika ravnatelja koje je nužno za učinkovito obavljanje poslova nacionalnog centra s time da se poslovi pomoćnika ravnatelja i djelokrug rada pomoćnika ravnatelja propisuje statutom centra. Nadalje, kako do sad nisu bile propisane odredbe tko obavlja poslove tiskanja, pakiranja, distribucije i povrata ispita državne mature, predmetnim izmjenama se propisuje ovlast Vladi RH da na prijedlog ministra nadležnog za obrazovanje odredi pravnu osobu u državnom vlasništvu za obavljanje pojedinih popratnih poslova u vezi s provođenjem ispita državne mature. Pojam „službena tajna“ zamjenjuje se širim terminom „tajni podaci“ u skladu sa Zakonom o tajnosti podataka. Navedeno omogućuje adekvatnije općim aktom predvidjeti stupnjeve tajnosti, kao i usklađenje sa Zakonom o tajnosti podataka na način da se u skladu sa izmijenjenom odredbom podaci u svezi s poslovima propisanim zakonom, te podaci na temelju kojih se utvrđuje identitet ispitanika smatraju tajnima, a u skladu s propisima kojima se uređuje tajnost podataka. Sadašnjim zakonskim odredbama propisano je da centar ne može bez suglasnosti Vlade RH steći, opteretiti ili otuđiti nekretninu i drugu imovinu čija je vrijednost veća od vrijednosti utvrđene statutom centra. Stoga se izmjenama i dopunama zakona propisuju vrijednosti raspolaganja imovinom centra na način da se propisuje kako ravnatelj centra ima pravo poduzimati sve pravne radnje u ime i za račun centra u vrijednosti do 300.000 kuna. Dodaje se odredba u skladu s kojom ravnatelju je potrebna suglasnost upravnog vijeća za poduzimanje radnji čija je vrijednost veća od 300.000 kuna, a suglasnost osnivača za poduzimanje radnji čija je vrijednost veća od 600.000 kuna, te suglasnost Vlade RH za poduzimanje radnji čija je vrijednost veća od jednog milijuna kuna. To bi bilo u kratkim crtama naznake vezane za predložene izmjene i dopune zakona. Hvala vam na pozornosti.
Imamo više replika, prva je poštovane zastupnice Bedeković.
Hvala vam lijepa poštovani potpredsjedniče HS, uvaženi državni tajniče, poštovani vršitelju dužnosti ravnatelja nacionalnog centra. Državni tajniče pitanje za vas, naime čl. 9. st. 7. prijedloga izmjena i dopuna Zakona o centru predviđeno je uvođenje jednog novog položajnog radnog mjesta, a to je radno mjesto pomoćnika ravnatelja. Naravno da otvaranje svakog novog radnog mjesta iziskuje i povlači za sobom dodatna financijska sredstva i stoga vas molim da objasnite razloge uvođenja ovog novog položajnog radnog mjesta, a jednako tako opravdanost odnosno potrebe od strane samog Nacionalnog centra za vanjsko vrednovanje obrazovanja.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Dakle, riječ je o uvođenju novog položajnog radnog mjesta pomoćnika ravnatelja. Naime, uvidom u sustav javnih službi u RH utvrđeno je da sve javne ustanove agencijskih ovlasti, kao što je Agencija za znanost i visoko obrazovanje, kao što je Agencija za odgoj i obrazovanje, kao što je Agencija za strukovno obrazovanje, te cijeli niz drugih javnih ustanova ima ustrojeno u svom ustrojstvu položajno radno mjesto pomoćnika ravnatelja ustanove, u ovom slučaju pomoćnika ravnatelja Nacionalnog centra za vanjsko vrednovanje obrazovanja. Vjerojatno malo kasnije ću šire objasnit s obzirom na ovlasti i djelatnosti i cijeli djelokrug rada i poslova kojim se bavi Nacionalni centar za vanjsko vrednovanje obrazovanja zaista je bilo potrebno uvesti i radno mjesto pomoćnika. Naime, pitanje ustrojstva horizontalnog i vertikalnog same ustanove nije bilo dobro riješeno postojećim statutom. Hvala.
Slijedeća replika poštovane zastupnice Selak Raspudić.
Biti ću potpuno nedvosmislena. Riječ je o perfidnom pokušaju da se ukine institucija koja je nadzirala rad ministarstva i time bila garant nezavisnosti hrvatske znanosti. U tom smislu ja vama neću postaviti pitanje nego budući da je riječ o instituciji koja u sebi sadrži svo blago informacija kakav je uopće naš znanstveni i obrazovni kapacitet kada govorimo o najmlađim generacijama, ja ću od vas zatražiti da povučete ovaj sramotni zakonski prijedlog u kojem centar želite podvrgnuti ministarstvu i time onemogućiti njegovu nezavisnost. Hrvatska demokracija je zrela za nezavisnu evaluaciju znanosti, a ne treba je ukidati.
Poštovani državni tajnik.
Uvažena zastupnice, prije svega dužan sam ispraviti neke netočnosti koje ste dali u svojoj izjavi. Dakle, Nacionalni centar za vanjsko vrednovanje obrazovanja ne vrednuje rad Središnjeg tijela državne uprave nadležnog za poslove znanosti i obrazovanja koje se zove Ministarstvo znanosti i obrazovanja. Nacionalni centar za vanjsko vrednovanje obrazovanja vrednuje odgojno obrazovni sustav na osnovnoškolskoj i srednjoškolskoj razini na način da osigurava permanentnu kontrolu kvalitete i osigurava kvalitetu u završnosti u ishodima učenja u stečenim znanjima i vještinama osnovnoškolskih i srednjoškolskih odgojno obrazovnih ustanova. Pitanje kontrole kvalitete i vrednovanja sustava znanosti rješava jedna druga javna ustanova koja se zove Agencija za znanost i visoko obrazovanje. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić podigla je povredu Poslovnika, u čem je povrijeđen Poslovnik?
Čl. 238., dakle Nacionalni centar za vanjsko vrednovanje obrazovanja da ne iznosim ovdje netočne informacije evaluira provedbu aktivnosti akcijskog plana i izvještava Vladu RH i HS o rezultatima. Što to znači u praksi? Recimo, Divjakičinu reformu je evaluirano Centar. Isto tako, zapravo de facto evaluira i ključni rad Ministarstva, dakle sve što sam rekla je točno.
Dakle to je bila replika, kao što i sami znate, a ne povreda Poslovnika pa vam izričem opomenu sukladno čl. 239 Sljedeća replika poštovane zastupnice Puljak.
Dobar dan. Evo, poštovani tajniče, na tragu ove primjedbe, Vlada u posljednje vrijeme šalje neke prijedloge zakona ovdje pred visokopredstavničko tijelo, dakle izmjene zakone koje idu u tom smjeru ubrzavanja nekakvih procedura pa smo tako imali nedavno i Zakon o braniteljima koji je preskočio Zavod o vještačenju jer to, prespor je, idu procedure sporo pa je dao jednu superovlast ministru. Isto tako, sad ovdje ukidamo ulogu, ne samo i Sabora nego evo, čak i Vlade uz opravdanje da se usporavaju procedure. Pa onda, hoćemo li, je li, slijedom toga, na kraju ukinuti cijelo ovo tijelo predstavničko jer možda je očito i Sabor zapravo jedno tijelo koje usporava i ne dozvoljava, je li, HDZ-u da vlada brzo i efikasno? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Naime, riječ je o činjenicama koje govore, Zakon o NCVVO-u donesen je 2004. g., a statut Nacionalnog centra donesen je 2005., odnosno 2006. g. Otada je proteklo 15-tak godina, sam NCVVO ima uređeno svoje ustrojstvo, popis naziva položajnih i ustrojbenih radnih mjesta, sa jednim nespretnim rješenjima koja su kočila kadrovsku popunjenost samog Centra. Zbog iznimnog značaja koji ima i ovlasti koje su mu dane kao središnjoj ustanovi koja vrednuje obrazovanje na osnovnoškolskoj i srednjoškolskoj razini, zaista je postalo otežano zapošljavati i popunjavati kadrovska mjesta s obzirom na ustroj koji se nije mijenjao već 15 godina. Ako analizirate sve druge ustanove na nacionalnoj razini, mijenjali su bar jedanput godišnje svoj temeljni opći propis. Hvala.
Hvala. Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Bileka.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče, v.d. ravnatelja, evo, meni je nažalost gđa. Bedeković ovoga, moju repliku na neki način iskoristila, ali ja bih rekao da mi je drago da smo vidjeli da se s prijedlogom ovog Zakona o izmjenama i dopunama zakona u biti usklađuju mnoge stvari, da će i radnici imati svog člana u upravnom vijeću te da će donošenjem ovog Zakona će se u biti efikasnije ustrojiti cijeli Centar. Evo, hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepa evo, usklađenje sa drugim općim propisima. Hvala.
Repliku ima i poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče, pažljivo slušam vaše obrazloženje. Dakle nedvojbeno je da je ovim novim Izmjenama i dopunama zakona ste odlučili ukinuti ulogu zakonodavne vlasti. Dakle u Hrvatskoj imamo ulogu izvršne vlasti, imamo ulogu zakonodavne vlasti i točno se zna što je čija ingerencija. Dakle, ti motivi, ti razlozi koje vi definirate nekakvom brzinom, učinkovitošću, prošlo je puno vremena, dakle, mene zanima vrlo jednostavan odgovor na pitanje zašto. Čemu vam to Sabor smeta u radu, vi ste zapravo, Sabor mijenjate ministarstvom. Doći će neki drugi prijedlog zakona i nešto drugo, dakle možda nam Sabor uopće ne treba, ukinimo ga pa ćemo biti brzi, učinkoviti i moći raditi što hoćemo. Dakle, jedna jednostavno pitanje, nemojte mi odgovarati suhoparno tehnički, zašto? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Dakle ne postoji niti jedna javna ustanova nacionalne razine sa ovlastima na nacionalnoj razini čiji se temeljni opći akt, pravni propis donosi uz suglasnost najvišeg zakonodavnog i predstavničkog tijela u RH. Možete slobodno usporediti analizom i Agenciju za znanost i visoko obrazovanje i Agenciju za odgoj i obrazovanje, Agenciju za strukovno obrazovanje, Hrvatski memorijalno-dokumentacijski centar i cijeli niz drugih javnih ustanova čija je, koje su uređene posebnim zakonom pa tako niti, recimo statut Leksikografski zavoda niti status Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti, itd., itd. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sada je prošlo već više od 3 sata, što se nismo provjetravali pa ćemo napraviti sada jednu stanku i vidimo se ponovo u 12 i 40 minuta. STANKA U 12,25 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12:40 SATI]] Dobro, nastavljamo sa radom. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu najprije po klubovima, prvi je g. Zlatko Hasanbegović ispred Kluba zastupnika Domovinskog pokreta. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče, v.d. ravnatelju. Na početku bi primijetio da će današnji dan ući u povijest modernog hrvatskog parlamentarizma. Naime, HS nikada od osnutka centra nije raspravljao o radu ove ustanove koju je kao što je poznato utemeljio. Iz meni nepoznatih razloga već je 15 godina mrtvo slovo na papiru čl. 6. zakona koji glasi st. 1. „Centar o rezultatima svoga rada izvješćuje i Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu HS-a najmanje jedan put godišnje.“ Dalje st. 2. istog članka „Centar je dužno pravodobno obavještavati javnost o obavljanju svoje djelatnosti u skladu s odredbama statuta.“ Na koji je način centar pravodobno izvješćivao javnost ili je uopće, meni je nepoznato. S druge strane javnosti proteklih godina ipak je imala prigodu da medijski uvid u djelovanje različitih ravnatelja i pojedinaca uključenih u rad centra. Podsjetimo se među ostalim, upravo vijeće centra na prijedlog ministra 2013. smijenilo je ravnatelja nakon što je inspekcijski nalaz, tako se tvrdilo, pokazalo da je u toj ustanovi bilo mnoštvo nepravilnosti u radu npr. ravnateljske izravne pogodbe zapošljavanje bez natječaja temeljene tzv. preporuka i naravno tzv. stručne ekskurzije u ključne zemlje za reformu hrvatskog obrazovanja Australiju, Jordan, Kanadu i SAD. Policija je 2014. ušla u prostorije centra na temelju istrage koju je provodio DORH proširene i na osobu koja je smijenjenog ravnatelja zamijenila na čelu centra, a koja je osumnjičena da je bez provedenog postupka javne nabave sklopila s jednom tvrtkom dva ugovora o nabavi košuljica za prijenos ispitnog materijala državne mature u iznosu od 719.100 kuna. Epilog, istrage su obustavljene, a kao zaključak se nameće, u što ne ulazim i uopće zapravo u pozadinu cijeloga slučaja, spominjem to isključivo u kontekstu slike koju je javnost imala o radu centra, da u pozadini nisu stajali načelni razlozi i dobro hrvatskog obrazovnog sustava već kadrovski rat i želja tadašnjeg SDP-ovog ministra da na čelo centra dođe osoba bliža njegovoj partijskoj strukturi nego što je to bio prethodni ravnatelj. Što još javnost zna o radu centra? Godina je 2014., načelnica Financijske službe centra dobila je izvanredni otkaz jer je temeljem anonimne prijave ustanovljeno da je imala lažnu diplomu Ekonomskog fakulteta u Zagrebu. epilog, sud je zbog proceduralnih razloga u travnju ove godine otkaz proglasio nezakonitim u korist njezina moguće povratka u centar ide i činjenica da je bivša zaposlenica u međuvremenu stekla diplomu Ekonomskog fakultetu u Travniku u susjednoj i prijateljskoj BiH, inače tek usput primjećujem da centar sukladno zakonu čl. 4. izdaje i potvrde i svjedodžbe o položenim ispitima. Javnost se sjeća i 2018., ravnatelj, tj. ravnateljica centra treća po redu, sada imamo potencijalno četvrtog, izdaje si naloge za službena putovanja. Svrha putovanja tzv. organizacija rada centra i posjet školama, mjesto putovanja Split, inače prebivalište ravnateljice prije preuzimanja dužnosti u Zagrebu, vrijeme vikend subota i nedjelja, kao što je poznato dani u tjednu kada su škole zatvorene i ne rade. Epilog, ravnateljica na početku proračunskog nadzora vraća novac u proračun uz kolegijalnu odluku upravnog vijeća da se iznos vrati u 12 rata te da se naravno ne pokrene postupak njezina razrješenja budući da kako je objašnjeno nije znala da se ne može ići na službeni put u splitske škole subotom i nedjeljom kada su škole zatvorene. Javnosti je poznato i sljedeće, jesenski rok za državnu maturu godina je 2020., skupini maturanata naknadno se upisuju bodovi unatoč netočnim odgovorima na maturi, što su tvrdile stručne službe samog centra, a čime je u pitanje dovedena vjerodostojnost i objektivnost državne mature i obezvrijeđen napor i rad više od 20.000 maturanata. Epilog, epilog je da epiloga nije bilo, ravnateljica nije razriješena, kasnije se povukla iz tzv. osobnih razloga, a osobe uključene u takva postupanja i ove godine su sudjelovala u provedbi državne mature. Dragi roditelji, ovo su samo neke činjenice o radu i kadrovsko-etičkim dosezima NCVVO-a ustanove koja među ostalim Hrvatska država povjerila provedbu i trajnu evaluaciju državne mature jedinog, ne ulazeći ovdje u prosuđivanje vrijednosti, jedinog dosadašnjeg postignuća Godota, znanog i kao reforma hrvatskog obrazovnog sustava državne mature kao dalekosežno važnog i prekretničkog trenutka u životu naše djece. Što je uopće svrha i zakonom propisana zadaća ovog centra koji zapravo zbog političkog maćehinskog odnosa svih vlada potplaćenosti, bezidejnosti državne prosvjetne politike, izostanka strategijskog sinergijskog djelovanja s ministarstvom i ostalim agencijama u stvarnosti ostao nedonošče i kadrovsko uhljebište ljudi bez vizije, znanja te političke i stručne težine. Do sada je ta zadaća bila propisana Člankom 4., prvo i osnovno ustrojava i provodi sve vrste ispita temeljenih na nacionalnim standardima. U stvarnosti provodi tek državnu maturu, drugih ispita gotovo da i nema ili im je broj zanemariv ali državna matura koja se kao takva uopće nije plod činovnika u centru već vrijednog rada nastavnika i sustav obrazovanja koji i sastavljaju, ispravljaju i u konačnici provode državnu maturu u svojim matičnim školama. Dalje tek lapidarno centar provodi edukacijska mjerenja, vanjsko provjeravanje znanja, vještina i ostalih kompetencija. Takvo edukacijsko mjerenje nije provedeno nikada i o tome nema traga na mrežnim stranicama osim ako nije riječ o državnoj tajni. Zatim na temelju evaluacijskih analiza dalje prijedloge ministarstvu za trajno unapređivanje kvalitete obrazovanja. Takve evaluacijske analize centar nikada nije napravio pa ih, što god mislio o ministrima i nisu mogli koristiti. Zaključno u vezi usput dakle među ostalim nadležnostima i zadaćama koje nisu ostvarivane to je i organizacija seminara za nastavnike u području evaluacijskih procjena, ocjenjivanja i vrednovanja obrazovanja. To se organiziralo samo za nastavnike koji su se angažirali na ispravljanje maturalnih ispitnih zadataka, za ostale to nije bilo organizirano pa u stvarnosti nastavnicima u hrvatskom obrazovnom sustavu u njihovim životima centar ima i igra ulogu kao i finsko ministarstvo prosvjete ili slovenski pedagoški zavod. Zaključno u vezi ove kozmetičke novele zakona i ministru koji ima višestruko iskustvo i njegom državnom tajniku jasno da se problem oživljavanja ovog kompromitiranog nedonoščeta obilježenog aferama, škandalima, mediokritetstvom, nekompetentnošću i bezidejnošću ne može riješiti promjenom statuta već samo korjenitim u prvom redu kadrovskim zahvatima i novom vizijom hrvatske državne prosvjetno obrazovne politike koju naravno Vlada magistra Andreja Plenkovića zaokupljena održavanjem statusa quo i oslonjena na tanku saborsku interesnu većinu ne može i ne želi iznjedriti. Za oživljavanje ove ustanove u konačnici budimo pošteni relevantna je procedura donošenja statuta hoće li ravnatelj odlučivati u iznosima do ili više od 300.000 kuna te hoće li imati ili nemati pomoćnika, tajnice i ostale naravno s odgovarajućim koeficijentom. Zato zbog načelne važnosti i uloge ove ustanove koja je dosegnula dno, zbog hrvatskog obrazovnog sustava, nastavnika kojima se svakodnevno gazi ljudsko i profesionalno dostojanstvo u ovom trenutku isključiti Hrvatski sabor iz procedure odlučivanja i to sa smiješnim obrazloženjem rasterećenja zastupnika koji se eto ubijaju od posla za Klub Domovinskog pokreta je neprihvatljivo [[Upadica: Hvala.]] i ta će činjenica odrediti i naš stav prema ovom zakonskom prijedlogu.
Hvala lijepa. Sada je na redu Klub zastupnika MOST-a koji će zastupati gospođa Marija Selak Raspudić. Izvolite.
Sve da je riječ i o najgoroj ustanovi na svijetu na tragu ovoga što je govorio kolega Hasanbegović, a svaka državna ustanova treba biti podložna kritičkoj evaluaciji ključno pitanje je sasvim drugo. A ono je kome želimo ostaviti tu ustanovu, želimo li popraviti njezino djelovanje i omogućiti joj nezavisnost tako da ona može utjecati kao objektivni promatrač na procese koji se događaju u sklopu ministarstva ili ćemo je potpuno prepustiti Ministarstvu znanosti i time izgubiti i mogućnost nekoga izvana tko će biti kritičar primjerice Divjakičine Škole za život. To je naše ključno pitanje na koje mi ovdje moramo odgovoriti. Drugo pitanje koje povlači to isto pitanje je i tko je odgovoran za brojne propuste u radu centra, pa recimo i za cijeli ovaj slučaj koji se događao s dodavanjem bodova oko državne mature. Je li to kolega Hasanbegović centar ili je za te bodove odgovorno povjerenstvo koje je imenovao ministar i koje je imalo svoga predsjednika. Dakle, to je pitanje isto kao što je i pitanje kada govorimo uopće o radu centra, što je uopće sam centar i mogao raditi s obzirom na sredstva koje je dobivao, a u kojima sam nije odlučivao. Međutim, ponovit ću doista slažem se da trebamo kritički razgovarati o svakoj instituciji pa tako i o radu ovog centra u sklopu kojega je bilo brojnih problema koji jesu nedopustivi i to se može činiti mnogo, mnogo bolje. Međutim, treba vidjeti što je njegova idejna funkcija i na koji način će ove zakonske izmjene koje ponavljam nazivam perfidnima jer dolaze ne slučajno, barem je to moja procjena, u trenutku kada se nalazimo pred ljetnom stankom i u trenutku kada imamo jedno vrlo zahtjevno izvješće u koje će biti uperene sve oči hrvatske javnosti, a tiče se situacije s Covidom. Ovo je izmjena koja je u imaginari onoga koji je ovo sada stavio na dnevni red trebala proći nezamijećeno. Smatram da se to ne smije dopustiti i smatram da centar ima važnu ulogu u hrvatskom obrazovnom procesu koji treba ojačati i stoga klub Domovinskog pokreta kao i klub Mosta koji će mu se ovdje pridružiti ali i iz drugih razloga, neće podržati ove izmjene. Dakle, o čemu je riječ? Centar je Zakonom o Nacionalnom centru za vanjsko vrednovanje obrazovanja utemeljen kao javna ustanova koja provodi vanjsko vrednovanja u odgojno-obrazovnom sustavu RH. Uloga centra jest da objektivnim i transparentnim vanjskim vrednovanjem prati i vrednuje nacionalno odgojno-obrazovni sustav u suradnji s njegovim dionicima radi definiranja i unaprjeđivanja kvalitete odgoja i obrazovanja. Centar je u svom radu samostalan a time i neovisan osim u provedbi ispita državne mature. U prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Nacionalnom centru za vanjsko vrednovanje i obrazovanje nije obrazložena posljedica koja će proisteći donošenjem izmjena zakona a odnosi se na izmjenu čl. 2. u kojem se riječi „Vlada RH zamjenjuje s riječima ministarstvo nadležno za obrazovanje“. Dakle, daje se pod šapu ministarstva, da to kolokvijalno kažemo. Iako se navodi da će se donošenjem izmjena i dopuna zakona omogućiti efikasnije uređivanje unutarnjeg ustroja centra, ubrzati procedura u vezi s ishođenjem suglasnosti za odluke centra za koje je potrebna suglasnost osnivača, odnosno ishođenjem suglasnosti na statut i njegove izmjene i dopune, što će kako kažu, ujedno predstavljati i rasterećenje najvišeg tijela izvršne odnosno zakonodavne vlati, nejasna je korelacija rasterećenja i ovlasti. Dakle, ako je postojalo neko opterećenje i to je pitanje kako uopće šaljemo ove zakonske izmjene, potrebno je empirijskim ili deskriptivnim putem i pokazateljima to potvrditi, ne možemo to tek tako reći a onda slati zakonske izmjene. Ovom izmjenom i to je ključna poruka koju želim poslati s ove govornice, centar gubi neovisnost jer će njegov rad isključivo nadzirati Ministarstvo znanosti i obrazovanja čime će utjecaj na obrazovanje biti predan voljnosti političke opcije koja je na vlasti. Uloga centra gubi smisao jer je čl. 6. sadašnjeg zakona propisano da centar o rezultatima svog rada izvješćuje Vladu RH i Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora. Osim toga, centar je dužan pravodobno obavještavati javnost o obavljanju svoje djelatnosti u skladu s odredbama statuta centra. Ajmo sada vidjeti da razjasnimo sve nejasnoće kako bi trebao izgledati idealan protok informacija u sustavu znanosti i obrazovanja. Vlada donosi i određuje nacionalne ciljeve u obrazovanju. Ministarstvo znanosti i obrazovanja je nositelj obrazovne politike koji izrađuje akcijski plan za ostvarenje nacionalnih ciljeva u suradnji sa nacionalnim agencijama. Zatim dolaze nacionalne agencije nadležnog ministarstva koje provode aktivnosti akacijskog plana a onda dolazi Nacionalni centar za vanjsko vrednovanje obrazovanja koji evaluira provedbu aktivnosti akcijskog plana i izvještava Vladu RH i Hrvatski sabor o rezultatima i time Vlada RH s jedne strane, Hrvatski sabor s druge strane, imaju jasan uvid u valjanosti obrazovne politike Ministarstva znanosti i obrazovanja i uspješnost ili neuspješnost te politike te donose odluke na temelju objektivnih pokazatelja. Da ponovim još jednom, centar je primjerice evaluirao školu za život ministrice Divjak. Znamo kakvi nam sve obrazovni pothvati predstoje i znamo valjda smo naučili iz te „Divjakičine“ reforme, koliko je važno da se barem neka institucija može kritički službeno osvrnuti na istu. Druga stvar koja je javnosti puno manje poznata a izuzetno je važna i gdje se podcjenjuje uloga ovog centra. Nacionalni centar za vanjsko vrednovanje obrazovanja raspolaže podacima o ljudskim potencijalima, dakle mladim ljudima koji izlaze iz sustava srednjoškolskog obrazovanja. Dosad je kao neovisno tijelo imao funkciju da skrbi o tome da se ti podaci koriste isključivo u svrhu unaprjeđenja sustava te ih je mogao braniti od zlouporabe i mogućeg iskorištavanja od pojedinih političkih opcija. Ako on izgubi neovisnost, otvara se put prema mogućim manipulacijama vrijednim podacima. Važno je napomenuti da se on treba pozitivnim propisima zaštite osobnih podataka i znanstvenim etičkim kodeksima. Gubitak neovisnosti centra u tom smislu pokazuje nazadovanje hrvatskog društva i političkih elita koje nemaju zrelosti i hrabrosti imati neovisno tijelo koje će evaluirati obrazovne politike. Ponovit ću, ovdje nije pitanje koliko je loše radio centar, o čemu također trebamo razgovarati nego je pitanje imamo li hrabrosti i političke volje sačuvati njegovu neovisnost za sve buduće obrazovne intervencije koje nam predstoje a ta neovisnost nije važna samo da bismo evaluirali različite političke projekcije određenih ministara znanosti koji su nas do sada uvelike i koštale kao što je Divjakičina „Škola za život“ nego i pitanje toga da postoji jedan sustav koji je škrinja u kojem se sadrže svi podaci o našim mladim umovima. Zamislite sutra da netko dođe ili je možda već i danas u tu političku funkciju da može tim podacima manipulirati i na temelju njih usmjeravati svoje političko djelovanje. To je nešto što je prevrijedno da bi moglo ostati u političkim odnosno doći u političke ruke i biti na milost i nemilost trenutne vlasti. Nacionalni centar za vanjsko vrednovanje obrazovanja mora ostati nezavisna institucija i u tom smislu mi iz kluba Mosta se ovdje snažno odupiremo ovom, ponovit ću, perfidnom pokušaju da se u ovom političkom trenutku, njegovo djelovanje izmjeni na način da dođe pod šapu ministarstva.
Sada je na redu ispred Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka gospodin Damir Bakić. Izvolite.
Poštovani državni tajniče, uvažene kolegice i kolege, dobar dan. Evo, ja ću započet sa sasvim konkretnim opaskama na predloženi tekst zakona o izmjenama i dopunama ovog zakona. Ne vidimo za početak najprije u čemu je smisao čl. 5. Naime, čl. 6. temeljnog zakona nalaže da Nacionalni centar za vanjsko vrednovanje obrazovanja o svom radu izvješćuje Vladu RH i saborski Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu bar jednom godišnje. Sad čl. 5. ovog zakona o izmjenama i dopunama ovu rečenicu proširuje s ministarstvom, pa će tako od sad, pa nadalje Nacionalni centar za vanjsko vrednovanje o svom radu bar jednom godišnje izvješćivati ministarstvo, vladu i saborski odbor. Sad bilo bi stvarno zanimljivo čuti zašto ta redundancija i hoće li se npr. izvještaj prema ministarstvu razlikovati od izvještaja vlade? Zašto bi bilo potrebno pisati dva izvještaja ili dva puta navoditi istu adresu u nadi da je adresa ista, naravno? U čl. 6. navodi se da suglasnost na statut centra više neće trebati davati HS nego Vlada RH. U prvom odlomku u ocijeni stanja i opisu pitanja koja se uređuju ovim zakonom navodi se obrazloženje da se time rasterećuje sabor. To baš ne djeluje uvjerljivo, ne vidi se da bi davanje suglasnosti na statut bilo neko posebno opterećenje sabora. A također negdje u obrazloženju piše da bi ta mjera, naime da suglasnost na statut daje vlada umjesto sabora, doprinijela efikasnosti u radu centra. Opet ne vidimo kako bi to doprinijelo efikasnosti. Čl. 8. se određuje izbor jednog člana upravnog vijeća centra iz redova radnika. To pozdravljamo, to je usklađivanje sa Zakonom o radu, to pozdravljamo. Ja ću i ovu priliku iskoristiti da podsjetim da točno to isto trebamo učiniti u Zakonu o agenciji za odgoj i obrazovanje, točno to isto. U čl. 9. ovog zakona o izmjenama i dopunama uvodi se sada novi st. 7. u osnovni zakon čime se zapravo uvodi novo radno mjesto u centar, a to je radno mjesto pomoćnika ravnatelja. O tome je već nešto rečeno. Međutim, u obrazloženju, dakle u tekstu koji smo dobili u obrazloženju zakonskog teksta kaže se da je to potrebno i to je sve. Reći da je to potrebno to baš ne zvuči kao obrazloženje, nije naveden nijedan argument koji bi opravdao uvođenje takve nove pozicije odnosno takvog novog radnog mjesta. Ako ravnatelju sad dajemo pomoćnika, dakle ako se zapošljava nova osoba i to visokopozicionirana onda bi bilo potrebno obrazložiti razloge il je dakle došlo do povećanja opsega poslova ravnatelja il je došlo do povećanja djelatnosti ustanove, jesu li ustrojeni novi odjeli i što već. Bez ovoga, dakle kako sada piše, ne vidi se da centar ne bi imao dovoljno zaposlenika za poslove koje obavlja. U čl. 10. uvode se limiti s obzirom na raspolaganje novčanim sredstvima, o tome je već također bilo govora. Ne vidi se neki princip kojim su ti limiti ustanovljeni. Spomenut ću samo konkretno da se za iznose do 300.000 kuna dakle ovlasti daju ravnatelju, pa onda preko tog iznosa do opet neke slijedeće granice potrebna je suglasnost upravnog vijeća itd., zapravo ne vidi se kako je određen iznos od 300.000. U svakom slučaju on se čini prevelikim i naše je mišljenje da bi taj iznos trebalo smanjiti. Međutim ono osnovno što sam želio reći ovom prilikom baš sada, osobito sad kad se predlaže i ovaj zakon o izmjenama i dopunama zakona i onda posljedično kad se naravno predlaže usklađivanje statuta i na koncu konca i kadrovsko ojačavanje, dakle ono, ono glavno što sam htio reći je da je zapravo upravo sad trenutak da reafirmiramo jedno ključno pitanje, a to nije samo iz nadležnosti centra odnosno iz njegovog djelokruga nego to je iz naslova, a to je pitanje vanjskog vrednovanja. Mi smo još u strategiji odgoja i obrazovanja koju je HS, dakle HS naglašavam, donio još 2014.g. konstatirali kako zapravo Hrvatska jedina od zemalja EU nema izgrađen sustav osiguranja kvalitete u školama. Mi imamo neku informaciju o ishodima učenja koja naravno dolazi od, od, od državne mature, ali to nije, to nije ta funkcija. I naravno imamo još neke informacije iz raznih međunarodnih programa poput, poput npr. PISA programa, ali to je kako sam već rekao, to je uvozni proizvod, nemamo svoj autentični sustav, autentični vlastiti sustav vanjskog vrednovanja odgojno obrazovnih ustanova. Međutim, kad je dakle strategija donijeta i kad je dakle u strategijama propisana mjera koja se upravo zove vanjsko vrednovanje odgojno obrazovnih ustanova zapravo je centar na tome počeo raditi i 2015. se u centru osnovala radna skupina za izradu modela vanjskog vrednovanja odgojno obrazovnih ustanova i bio je načinjen pilot projekt i bio je osmišljen model, bilo je odabrano 30 pilot škola, cijeli proces je krenuo, izgledalo je u sasvim dobrom smjeru, no 2018. taj je projekt naprasno zaustavljen bez valjanog obrazloženja, barem to obrazloženje nikad nije bilo prezentirano javnosti, a kamoli argumentirano, dakle bez valjanog obrazloženja, a s nejasnom najavom kako će se projekt eventualno nastaviti, ali bez vanjskih suradnika, projekt se u međuvremenu nije nastavio, nije nikad nastavljen, niti je zamijenjen ikojim ekvivalentnim. I potpuno je nejasno zašto smo odustali, zašto je upravo ova institucija odustala od tog projekta koji je od apsolutno strateške važnosti za naš obrazovni sustav jer izgradnja takvog mehanizma zapravo bi trebala biti glavna uloga centra, glavna aktivnost centra jer, jer, jer, jer unaprjeđenje kvalitete obrazovanja je u stvarnosti glavna uloga centra. Nažalost tog sad nema i djelovanje centra se uglavnom svodi samo na provođenje mature. I evo npr. i jučer, i jučer u tematskoj raspravi Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu posvećenoj krizi nastave matematike i prirodoslovlja u školama, osobito u osnovnim školama, centar nije bio prisutan ni fizički, ni metafizički. Sad kad mijenjamo Zakon o nacionalnom centru za vanjsko vrednovanje obrazovanja i kad se posljedično treba promijeniti i statut centra sad ja mislim da je trenutak da centar pristupi reafirmaciji i promišljanju realizacije te svoje primarne zadaće, naime unaprjeđenje kvalitete obrazovanja. Hvala vam. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Gđa. potpredsjednica Sabina Glasovac govorit će u ime Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Hvala vam g. potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče, poštovani vršitelju dužnosti ravnatelja g. Filipoviću, kolegice i kolege. Nacionalni centar za vanjsko vrednovanje obrazovanja ustanova je osnovana 2004.g. ovdje u HS konsenzusom. Konsensualno se donijela odluka o tome da Hrvatska mora ozbiljno i strateški pristupiti, ako želi kvalitetno obrazovanje, i nekakvoj vrsti osiguravanja kvalitete obrazovanja, ali isto tako tog dana se krenulo s uspostavom razvoja modela razvijanja vanjskog vrednovanja obrazovanja ne samo učeničkih postignuća ja ću to tako reći ili ako hoćete obrazovnih ishoda nego jednako tako i inicijalna zamisao kada se kretalo s osnivanjem ove institucije bila je da se i vanjski vrednuju obrazovne institucije. Jedan od najvažnijih proizvoda u ovih, proizvoda pod navodnicima ili postignuća kako god hoćete, ovih prethodnih 15.g. bila je i najpoznatiji je bila državna matura. Državna matura koja s jedne strane je sustav osiguravanja kvalitete, ali s druge strane kada govorimo o osiguravanju kvalitete i vanjskom vrednovanju srednjoškolskog obrazovanja, ali s druge strane i jedan snažni antikorupcijski mehanizam koji se u tom trenutku uveo kada govorimo o protočnosti i napuštanju pretercijarnog obrazovanja i pristupanja visokoškolskom obrazovanju. Međutim, inicijalna zamisao ovoga zakona bila je još puno, puno šira, a to je da se isto tako počne centar baviti s provođenjem znanstveno istraživačkog rada u području edukacijskih mjerenja i vanjskog provjeravanja znanja, vještina i ostalih kompetencija. Isto tako da organizira provođenje međunarodnih ispita i međunarodnih komparativnih analiza u obrazovanju. Znamo da je nacionalni centar zajedno sa suradnicima neizostavan faktor kada govorimo o provedbi PISA istraživanja ili TIMSS istraživanja kroz koje dobivamo nekakve vanjske inpute, autpute, ali i inpute što je s kvalitetom obrazovanja, sa obrazovnim ishodima naših učenika što u osnovnim što u srednjim školama kada govorimo o različitim razinama pismenosti. Ali isto tako svo to sabiranje podataka nije trebalo biti samo sebi svrha nego je zapravo trebalo biti upućeno osnivaču, u ovom slučaju Vladi RH, ako hoćete i HS i Ministarstvu znanosti i obrazovanja da bismo iz svega toga skupa, iz svih tih analiza, jer državna matura jest svojevrsno vanjsko vrednovanje odnosno mjerenje, da bismo izvukli određene pouke i da bismo unaprjeđivali sustav osiguravanja kvalitete. Jer naš sustav nije loš, ali on nažalost nije ni onakav kakav može, može biti i ne izvlačimo maksimum iz ljudskih potencijala koje imamo, što se onda poslije reflektira danas u školama, sutra u društvu. I sada bi čovjek očekivao da danas nakon 15.g. kada prvi put mijenjamo ovaj zakon da imamo nekakvu malo jasniju viziju što mi zapravo kroz ovaj zakon želimo. Nažalost, do toga nije došlo, ali ja se tome ne čudim zato što ako smo mi u prethodnih nekoliko godina zapravo derogirali i odbacili strategiju obrazovanja, znanosti i tehnologije, ako je jedna ministrica uzela iz te strategije iz kurikularne reforme kao u šoping centru samo ono što joj odgovara, a drugo potpuno odbacila, ako je u prethodnih nekoliko godina ovaj HS na prijedlog ministarstva i te iste ministrice odustao od licenciranja, što je isto svojevrsno vanjsko vrednovanje i učitelja i nastavnika i stručnih suradnika i ravnatelja, pa o čemu mi onda više govorimo. Onda mene zaista ovo, ovo ne čudi. Zašto ovo govorim? Važnost ove agencije odnosno Nacionalnog centra za vanjsko vrednovanje obrazovanja je jedna od ključnih kao i u visokom obrazovanju Agencije za znanost i visoko obrazovanje. One su te koje su ključne za osiguravanje kvalitete. U AZVO-lu to znamo, to se provodi između ostalog i kroz sustav akreditacije. Ali nikome nije palo na pamet da u ovih 10-ljeće AZVO u cijeloj toj priči razvlasti osnivača RH, niti HS. Ja ću vas podsjetiti, osnivač i jedne i drugog jednog centra, vučem namjerno paralelu baš između ovih dviju ovaj, ovaj institucija, ne između nekih drugih agencija kojih tu imamo dosta, imamo Agencije za odgoj i obrazovanje, strukovno obrazovanje, mobilnost programa EU, srce karnet itd., ove dvije apostrofiram, one moraju biti neovisne i one su te koje jedine mogu jamčiti osiguravanje kvalitete danas sutra. Nikom nije palo na pamet da kaže gledajte nećemo mi sad, ovlasti nećemo predati, ne tamo je dalje i RH, Vlada je nadležna. I ne samo to Upravno vijeće Agencije za znanost i visoko obrazovanje imenuje ovaj Hrvatski sabor, Hrvatski sabor. Kroz ovaj zakon mi ćemo sada ovu Nacionalni centar za vanjsko vrednovanje obrazovanja svesti na razinu drugih reći ću tako specijaliziranih važnih ali malo drugačijih agencija kao što su Agencija za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih, Agencija za mobilnost i programe EU i Agencija za odgoj i obrazovanje. Mi ćemo reći ok, sva dužnosti, prava prenosimo na Ministarstvo znanosti i obrazovanja. Ovdje je opravdano da se mijenja struktura upravnog vijeća da se usklađuje sa Zakonom o radu, podsjećam vas to još niste napravili kod Agencije za odgoj i obrazovanje tamo i dalje nemate u upravnom vijeću predstavnika, predstavnika radnika. Međutim ono što nikako nije dobro da kažemo ok sad je suglasnost na statut ide na ministarstvo, dobro to se napravilo i u drugim, drugim agencijama čak i u AZVO to mogu shvatiti. Međutim, nekako se stječe dojam kažete potreba ja mijenjati ovaj zakon zbog lakšeg funkcioniranja nacionalnog centra i pozivate se na unutarnje ustrojstvo da se sada propisuje statutom da nema potrebe da bude propisano zakonom. Ok, ali vama nije ni ovaj zakon priječio u svom Članku 7. stavku 3. uz ove gdje se kažu, centri se osnivaju služba općih poslova, istraživačko-razvojni odjel, informacijsko računalni odjel, u stavku 3. jasno piše statutom centra mogu se osnovati i drugi odjeli odnosno službe osim onih navedenih u stavku 2. Znači nitko nije priječio ni ovo vrijeme niti priječi da vi drugačije posložite unutarnje ustrojstvo bez da mijenjate zakon. Znači o to ne može biti razlog zašto se mora ići u izmjene ovog zakona. Treće, pomoćnik ravnatelja centra, pa ne znam, to isto daje nekakav dojam da sad nam je hitno mijenjati ovaj zakon da bismo razriješili krizu koja se nalazi u NCRVO-u nakon odlaska ravnateljice prouzrokovane krizom odnosno davanjem bodova nekolicini učenika čime ih se dovelo u povoljniji položaj u odnosu na druge, no ne samo to, po prvi put se na taj način bacila sjena na dva ključna postulata državne mature, a to su, to su zapravo njena objektivnost i vjerodostojnost. To je nedopustivo. I sad imamo krizu, imamo vršitelja dužnosti gospodina Filipovića kojeg je Vlada imenovala 5. svibnja i nije raspisala temeljem Zakona o ustanovama u roku od 30 dana natječaj za novog ravnatelja, nije, raspisala je par dana kasnije, prekršio se zakon. To nije dobro. Pomoćnika ravnatelja imaju i druge ustanove, je li to nešto što će spasiti centar ne znam, ali hajde dobro to može tako proći. Međutim, nedopustivo je da centar koliko sam ja zastupnica od 2015. godine u ovom Hrvatskom saboru i članica Odbora za obrazovanje krši zapravo Članak 6. koji kaže da nacionalni centar mora najmanje 1 godišnje o svom radu izvijestiti između ostalog i naš nadležni odbor. To nikako nije, nije dobro. I sad kad govorimo o uvjetima za ravnatelja. Iz kojeg razloga nismo dobili još taj odgovor, uz one striktno propisane uvjete u manje-više svim agencijama tip traži se desetogodišnje, najmanje desetogodišnje iskustvo u sustavu obrazovanja ovdje se dodaje i znanosti. I nemam se ništa protiv znanosti, ali dobro je rekla kolegica Lugarić može biti potpuno neko područje znanosti koje veze nema sa sustavom odgoja i obrazovanja. Ja se nadam da ova stavka nije zbog toga da bi se zakon pisao za nekoga tko u ovom trenutku je poželjan kandidat za novog ravnatelja, a ne može biti izabran samo zbog toga što to nije blagoslovljeno zakonom jer ovaj natječaj koji je u tijeku može on biti i poništen ili da se nitko ne javlja ili ne znam što. Pušem i na hladno, nadam se da to nije. I kad govorimo o raspolaganju sredstvima zanimljivo u ovom zakonu za razliku od svih drugih zakona koje reguliraju druge agencije svugdje su propisane ovlasti ravnatelja i upravnog vijeća, ovdje ne, nema o tome uopće govora. Međutim, jedna ovlast je propisana, ovlast raspolaganja imovinom i kaže se da će ravnatelj samostalno moći raspolagati vrijednošću imovine od 300 do 500.000 kuna nakon toga od 500 do 3 milijuna kuna osnivač, a nakon 3 milijuna kuna Vlada RH. Koja je razlika između Vlade RH i osnivača, to je moje prvo pitanje ako je osnivač RH, a Vlada je u sustavu. I drugo gdje je upravno vijeće? Ja znam da i u puno manjim institucijama obrazovnim u školama vi raspolagati financijskom imovinom ne možete u jednom dijelu, u jednom segmentu bez suglasnosti upravnog vijeća. Ovdje se sve prebacuje u jednom dijelu na ravnatelja, nakon toga na ministarstvo i onda idemo na Vladu, zašto, gdje je preskočeno upravno vijeće i zašto nakon ravnatelja odmah, odmah ministarstvo. Ovim ću završiti, ima još puno toga, međutim ovo što sam sve rekla ove nedoumice nisu dovoljne da podržimo zakon u prvom čitanju, nadam se da će doživjeti neke preinake do drugog. Hvala.
Gospođa Ermina Lekaj Prljaskaj će govorit u ime Kluba zastupnika HNS-a i nezavisnih zastupnika.
Poštovani predsjedavajući, poštovani tajniče, poštovane kolegice i kolege pred nama je Prijedlog Zakona o izmjenama i dopuna Zakona o Nacionalnom centru za vanjsko vrednovanje obrazovanja. Intencija predlagatelja zakona jest dodatno osnažiti institucije na taj način što će ona u budućnosti autonomno i regulirati svoje unutarnje ustrojstvo. Centar za vanjsko vrednovanje kao javna ustanova koja provodi evoluciju u odgojno obrazovnom sustavu RH putem ispita temeljnih, temeljenih na nacionalnim standardima istovremeno ispunjava i važnu znanstvenu istraživačku funkciju u područje edukacijskih mjerenja i vanjskog vrednovanja. Svojim dosadašnjim djelovanjem naročito na području organizacije i provedbe državne mature najambicioznijeg i najsloženijeg projekta vanjskog vrednovanja srednjoškolskog obrazovanja institucija je u potpunosti opravdala svoju funkciju. Autonomija, samoodrživost i osnaživanje položaja centra osobito su biti u svjetlu svakodnevnih izazova pred kojima se nalazi hrvatski obrazovni sustav. A također i zbog očuvanja ugleda koji institucija uživa u regionalnim i međunarodnim okvirima. Među tim izazovima svakako moramo navesti i digitalnu povezivanje među odgojno-obrazovnim institucijama, izradu i primjenu različitih aplikacija kojima se nastoji unaprijediti proces provedbe državne mature te prilagodbu nastavih materijala online nastave. Uključivanje centra u međunarodne istraživačke projekte potvrđuje njihovu lidersku ulogu u promicanju temeljnih odgojno-obrazovnih vrijednosti i implementaciju međunarodnih edukacijskih standarda u našoj zemlji. Pored svoje profesionalne uloge u objektivnoj i nepristranoj evaluaciji i rezultata i ishoda procesa učenja, centar ostvaruje i širu društvenu misiju cilju detekcije i preveniranja aktualnih društvenih problema. U tom smislu, moram pohvaljivati i javnu istaknutu činjenicu da se centar pridružio u globalnoj kampanji 16 dana aktivizma protiv nasilja nad ženama. Budući da će ove zakonske izmjene u budućnosti doprinijeti efikasnijem uvođenju inovacija u nastavni proces, ekonomičnijem upravljanju sustavom te objektivnijem kreiranju obrazovnih politika i vrednovanju rezultata procesa obrazovanja, klub HNS-a i nezavisnih zastupnika podržat će Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Nacionalnom centru za vanjsko vrednovanje obrazovanja. Hvala lijepa.
Hvala. Gospođa Vesna Bedeković govorit će ispred Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Hvala vam lijepa, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče, vršitelju dužnosti ravnatelja Nacionalnog centra za vanjsko vrednovanje obrazovanja, poštovane kolegice i kolege. Evo kao što je već do sad nekoliko rečeno i naglašeno, Zakon o Nacionalnom centru za vanjsko vrednovanje obrazovanja prvi put je donesen 2004. g. i evo od tada imamo nekih sad već 15-ak, 16-ak godina i vrijeme je nekako da se na neki način i ja bih rekla osvrnemo na rad ovog važnog tijela a onda i na evo izmjene koje su predložene u prvom čitanju, po meni doista nužne evo nakon više od 15 g. rada centra. Ja ću kratko proći samo neke izmjene iako je o njima već bilo riječi nekoliko puta, ali ću reći da evo podsjetit da stavkom 1. čl. 4. Zakona, da je propisana zapravo u postojećem zakonu njegova djelatnost i ustroj i sva pitanja koja su nužna za obavljanje djelatnosti centra, odnosno za poslove vanjskog vrednovanja obrazovanja, a uz stavku 4. tog istog članka, naveden je popis svih poslova koje centar obavlja, ja ću nabrojat samo neke primjerice, planiranje strategije i metodologiju provođenja ispita i vanjskog vrednovanja i obrazovanja, ono što je bitno, provodi znanstveno-istraživački rad u području edukacijskih mjerenja odnosno mjerenja u sustavu odgoja i obrazovanja i vanjskog provjeravanja znanja, vještine i ostalih kompetencija, izrada baze zadataka, konstruiranje testova, ispitnih materijala, publiciranje ispitnih kataloga, radnih materijala, priručnika za pripremanja ispita, organizacija i provođenje svih vrsta ispita temeljenih na nacionalnim standardima, uključujući i naravno državnu maturu i još niz, niz, niz drugih važnih poslova i aktivnosti koje centar provodi, da ih sad sve ne čitam, mogu se vidjeti u postojećem zakonu. Zašto to naglašavam? Upravo zbog činjenice jer želim naglasiti to da je zakon upravo 2004. g. donesen je tada u odgojno-obrazovnom sustavu RH nismo imali uopće razvijene modele vanjskog vrednovanja učeničkih postignuća odnosno znanja, sposobnosti i vještina i naravno, samim tim i uspješnosti odnosno učinkovitosti odgojno-obrazovnih ustanova i baš zbog nepostojanja tih egzaktnih pokazatelja, doista je u to vrijeme bilo otežano uvođenje inovacija u nastavni proces i općenit upravljanje sustavom i na kraju krajeva, i kreiranje obrazovne politike kad je u pitanju uvođenje i upravljanje sustavom kvalitete. I naravno da je tada u to vrijeme bilo potrebno i nužno uspostavljanje nacionalnog sustava vrednovanja i odgoja u RH kojim se naravno osiguralo valjano, pouzdano i objektivno vrednovanje rezultata procesa obrazovanja, je li, koje je nužno svakako za unaprjeđenje kvalitete u hrvatskim školama i naravno da je po meni jako bitno naglasiti činjenicu da upravo neovisni sustav vrednovanja temeljen na visokoj profesionalnosti i etičnosti i može i treba pomoći svim subjektima u odgojno-obrazovnom procesu, a u prvom redu učenicima i nastavnicima i naravno da su donošenjem ovog zakona stvoreni institucionalni preduvjeti za uspostavljanje vanjskog vrednovanja obrazovanja u RH i svakako cilj ovih izmjena predloženih koje su danas pred nama u prvom čitanju je prije svega, omogućiti efikasnije uređivanje unutarnjeg ustroja Nacionalnog centra za vanjsko vrednovanje obrazovanja, dakle prilagoditi ga trenutku i vremenu i sadašnjem i budućem i olakšati dakle njegovu efikasnost i ono što je bitno, uskladiti sastav upravnog vijeća centra sa Zakonom o radu u pogledu uvrštavanja predstavnika radnika u upravno vijeće centra i naravno, sad kad bismo pogledali sve članke zakona koji se dopunjavaju i izmjenjuju,došlo bismo do zaključka da evo, upravo je sve to što se mijenja, mijenja se upravo u skladu sa ovim ciljem koji sam maločas rekla. Ono što možda je i to sam pitanje postavila dakle u početku predstavnika predlagatelja, zašto uvođenje novog još jednog položajnog mjesta odnosno uvođenje pomoćnika ravnatelja, naravno dakle kad se vratimo opet na početak na sve ove aktivnosti s kojima se centar bavi, a ja sam ovdje nabrojila samo neke s obzirom na raspoloživo vrijeme onda će postati jasno, a onda i u usporedbi s ostalim agencijama ovoga ranga je važno mjesto pomoćnika ravnatelja i naravno njegovi upiti za obavljanje njegovog poslova bit će uređeni statutom centra i ako sam dobro informirana zapošljavanje tog jednog pomoćnika ravnatelja planira se tek u 2022.g. pri čemu će sredstva za provedbu ovog zapošljavanja biti osigurana u okviru limita ukupnih rashoda Ministarstva znanosti i obrazovanja. Ono što je jako bitno da se ovdje predlaže da centar o rezultatima svoga rada izvještava osim Vlade RH i ministarstvo osobito Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu HS-a i doista se slažem sa svim onim kolegicama i kolega koji su u svojim raspravama ovo naglasili jer nažalost činjenica je da od kada sam ja u Saboru i od kada sam predsjednica odbora, nažalost nismo imali na našem dnevnom redu i na klupama niti jedno izvješće o radu NCVVO-a i evo ovim putem poručujem i ministarstvu i nacionalnom centru da se ovo više ne smije u buduće događati i da saborski Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu itekako mora biti upoznat s načinom rada centra i sa svim aktivnostima koje se u centru događaju i naravno svim onim aktivnostima i mjerama koje su prije svega usmjerene na unaprjeđenje na promišljanje unaprjeđenja sustava upravljanja kvalitetom na svim razinama. Kad je riječ jer podsjetimo mi nama je prva asocijacija na NCVVO državna matura koja se evo danas smo na odboru raspravljali o tome 12. put, 12. godinu za redu provodi, zapravo provedena je već završena, međutim sustav upravljanja kvalitetom i kvaliteta u odgoju i obrazovanju osim vanjskog vrednovanja učeničkih znanja, kompetencija odnosno ishoda podrazumijeva i različite druge segmente, osobito one koje se odnose na nacionalne ispite recimo, osobito one koje se odnose na sustav upravljanja kvalitetom u našim odgojno obrazovnim ustanovama za koje smatram da nažalost do sada nije zaživio i nemamo svoj autentični model osim kada je u pitanju sustav znanosti i visokog obrazovanja i svih onih aktivnosti vezanih za akreditacije i reakreditacije, dakle vanjsko vrednovanje koje radi i provodi je Agencija za znanost i visoko obrazovanje. I u tom smislu doista u budućnosti treba itekako dobro pratiti rad NCVVO, valorizirati njegov rad i itekako, itekako detaljno promišljati o izgradnji cjelovitog jednog sustava upravljanja kvalitetom kad je u pitanju odgojno obrazovni sustav u RH jer smatram da na tome u posljednjih 15 godina nažalost nismo uradili dovoljno, mogli smo napraviti više. Ali evo vrijeme je pred nama i želim vjerovati da će se u godinama koje su pred nama unaprijediti sustav upravljanja kvalitetom i naravno da će u svemu tome svoju važnu ulogu imati ne samo NCVVO nego i naša Agencija za znanost i visoko obrazovanje, Agencija za odgoj i obrazovanje, Agencija za strukovno obrazovanje, mobilnost itd., dakle svaka u okviru svoj djelokruga rada. I naravno na tom tragu klub zastupnika HDZ-a će podržati Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o NCVVO u prvom čitanju. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospodin Vladimir Bilek će govoriti ispred Kluba zastupnika nacionalnih manjina. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče, uvažene kolegice i kolege. S obzirom da razgovaramo prije svega o obrazovanju, a danas je već bilo nekih riječi oko školstva ovdje i u pauzama itd. dozvolite mi prvo da se osvrnem na dvije stvari. Jedna od toga je nešto što se sluša u medijima ovih dana, to je kvaliteta modela obrazovanja po modelu A za pripadnike nacionalnih manjina, pa sve one koji o tome pričaju, a ne znaju puno i pričaju razno i segregaciji ili nečem drugom ja vas pozivam da dođete recimo u Daruvar da posjetite Češku OŠ Jan Amos Komenski koja iduće godine slavi 100. godišnjicu svog djelovanja, da vidite kako se kvalitetno vodi obrazovanje i na jeziku i pismu nacionalnih manjina gdje u školu dolaze i djeca predstavnici i Hrvata i ostalih nacionalnosti itd. isto kao i DV Ferde Mravenca koji ima iduće godine 95 godina ili OŠ Josipa Ružičke Češka osnovna škola u Končanici koja mislim da je jedna od jedinstvenih modela ili načina gdje u Češkoj osnovnoj školi imaju i hrvatska odjeljenja gdje stvarno suživot, ne samo suživot nego doslovce zajednički život svih građana na području te općine, sve djece koja hode u školu koja doslovce bilingvalno neke stvari rade idu znači što se tiče i prosperiteta i kvalitete ne samo obrazovanja nego kvalitetne edukacije i izgrađenosti ili gradnje same naše djece. Što se tiče druge stvari koju bih htio spomenuti, radi se naime da uskoro evo odobren je i MPO u četvrtak nam dolazi gospođa Ursula von der Leyen u RH, naravno i Ministarstvo znanosti ima veliki dio i učešće u MPO-u gdje će se moć povlačiti određena sredstva. Ja bih htio samo upozoriti na operativni program Vlade RH u svojem dijelu i za češku i slovačku nacionalnu manjinu gdje je i učenički dom u Daruvaru koje je isto tako, s ministarstvom trebamo staviti u mrežu domova da se što prije i kvalitetnije može odraditi jer dokumentacije za taj dom je spremno. Isto kao i recimo dvorana u Hercegovcu koja nažalost stoji nezavršena, mislim da bi se iz ovog dijela moglo puno toga ostvariti da nam djeca dobiju kvalitetnu edukaciju i obrazovanje. No, da se vratimo na ovaj Zakon, na Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o NCVVO-u gdje je evo, proteklih 17 godina pokazalo je značaj odluke HS-a koja je na sjednici 15. listopada te 2004. donio zakon putem kojeg se u RH osigurava obavljanje vanjskog vrednovanja obrazovnog sustava, uključujući organizaciju provođenja državne mature. Tim činom stvoreni su institucionalni preduvjeti za uspostavljanje vanjskog vrednovanja obrazovanja u samoj RH. Na taj način osiguralo se valjano, pouzdano i objektivno vrednovanje rezultata procesa obrazovanja, koje je nužno za unaprjeđenje kvalitete obrazovanja u svim hrvatskim školama. Ovim Prijedlogom izmjena i dopuna zakona, briše se dosadašnje uređivanje unutarnjeg ustrojstva zakonom te se propisuje uređivanje unutarnjeg ustrojstva Statutom Centra, čime se omogućava samom Centru da sačini svoj unutarnji ustroj. Na taj način omogućava se Centru da na osnovu svakodnevnog iskustva u radu prilagođava unutarnji ustroj kako bi na najbolji način izvršavali poslove iz svoje nadležnosti. Prijedlogom ovog Zakona i izmjenama i dopunama Zakona uvodi se i radno mjesto pomoćnika ravnatelja Centra koje do sada nije postojalo i propisuju se kako se uvjeti za obavljanje poslova pomoćnika ravnatelja i djelokrug njegova rada uređuju Statutom Centra, što je evo, i kolegica prije mene, a i ranije smo čuli oko tog dijela. Ali evo, drago mi je što je usklađivanjem sa Zakonom o radu, ovim izmjenama i dopunama jedan član Upravnog vijeća Centra bira se iz redova radnika, što daje dodatnu kvalitetu u samim odnosima između Upravnog vijeća i radnika svih u samom Centru. Na osnovu dosadašnjeg rada Centra, neke procedure usporavale su njegov rad, pa je tako predloženo da suglasnost na Statut Centra, umjesto HS-a dajem Ministarstvo znanosti i obrazovanja, što će unaprijediti i ubrzati određene stvari te će se donošenjem predloženog zakona omogućiti efikasnije uređivanje unutarnjeg ustroja Centra, ubrzati procedure u vezi s ishođenjem suglasnosti za odluke Centra za koje je potrebna suglasnost osnivača, odnosno ishođenjem suglasnosti na Statut i njegove izmjene i dopune, što će ujedno predstavljati rasterećenje najvišeg tijela izvršne, odnosno zakonodavne vlasti. S obzirom na sve navedeno, evo, Klub zastupnika nacionalnih manjina podržat će ove izmjene i dopune zakona. Hvala lijepo.
Prelazimo na individualne rasprave. Ne, još klub jedan, klub zastupnika, da. Klub zastupnika Centra i GLAS-a odnosno gđa. Marijana Puljak. Ispričavam se. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege, poštovani državni tajniče. U sklopu Ministarstva odgoja i obrazovanja djeluje čak 12 ustanova čija je zadaća praćenje, vrednovanje i razvoj sustava te provedba programa. To su, evo, nabrajam, Agencija za odgoj i obrazovanje, Agencija za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih, Agencija za znanost i visoko obrazovanje, Agencija za mobilnost programa EU, Državni zavod za intelektualno vlasništvo RH, Državni zavod za mjeriteljstvo, Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti, Hrvatska akademska istraživačka mreža-CARNET, Leksikografski zavod Miroslav Krleža, Nacionalni centar za vanjsko vrednovanje i obrazovanje, o kojem danas pričamo; Hrvatska zaklada za znanost i Sveučilišni računski centar Sveučilišta u Zagrebu ili Srce. Jedna od navedenih ustanova je NCVVO. Postavlja se pitanje je li potreban ovoliki broj ustanova ili bi se neke od njih mogle objediniti za postizanje bolje povezanosti, lakše izmjene informacija između pojedinih dionika te svrhovitijeg trošenja novca poreznih obveznika. Na stranicama Centra navedene su sljedeće djelatnosti. Dakle, Centar provodi ispitivanja na temelju kojih se procjenjuju nacionalni standardi obrazovnih postignuća učenika, dakle ispite državne mature, nacionalne ispite i ostale ispite vanjskog vrednovanja, provodi međunarodna istraživanja u obrazovanju, npr. PISA, TIMSS, itd.; izrađuje banku zadataka, analizira i statistički obrađuje i objavljuje rezultate provedenih ispita, izrađuje i objavljuje ispitne kataloge, priručnike za pripremu i provedbu ispita, na temelju evaluacijskih analiza, daje prijedloge Ministarstvu za trajno unaprjeđenje kvalitete obrazovanja, provodi vanjsko vrednovanje eksperimentalnih programa, priprema modele za vanjsko vrednovanje odgojno-obrazovnih ustanova, licenciranje, certificiranje strukovnih kvalifikacija, organizira seminare za vanjske suradnike, bavi se znanstven-istraživačkim radom u području edukacijskih mjerenja vanjskog vrednovanja znanja, vještina ostalih kompetencija i obavlja druge poslove u vezi s provedbom ispita državne mature, nacionalnih ispita te ostalih ispita vanjskog vrednovanja. U svojem dosadašnjem radu, Centar nije u potpunosti izvršio zadaće koje su u opisu djelatnosti navedene. Državna matura iz godine u godinu gubi kredibilitet i važnost. Pojavljuje se sve više fakulteta koji dopuštaju upis bez prethodne obveze polaganja državne mature. Sve više fakulteta provodi prijemni ispit, sve više fakulteta uvodi nulte kolegije jer novi studenti nakon položene mature i upisa željenog fakulteta nisu u stanju pratiti propisani program. Zato postaje zapravo upitna inicijalna svrha državne mature koja je trebala biti potvrda o završenosti srednjoškolskog obrazovanja i provjera koja je trebala zamijeniti prijemne ispite. Nije ispunio dakle sljedeću djelatnost, izrada banke odnosno baze ili repozitorija zadataka nikad nije provedena. U sklopu međunarodnih istraživanja, naši učenici iz godine u godinu postižu ispodprosječne rezultate. Ništa se ne čini da se taj trend promijeni. Vanjsko vrednovanje eksperimentalnog programa Škola za život nije provedeno na sustavan i adekvatan način, a bez obzira na rezultate istraživanja, odlučeno je da se krene u njegovu provedbu. Uvođenjem male mature nikada nije zaživjelo i ove izmjene dolaze nakon velike afere koja se proljetos dogodila i potresala ovaj centar, dakle evo već je spomenuto, sjetimo se 13 učenika je nakon prigovora prema mišljenju stručnih tijela trebalo pasti ispite iz engleskog i njemačkog na maturi, a koordinatorica za matematiku i članica povjerenstva koju je imenovao ministar Radovan Fuchs unijela im je u sustav dodatne bodove zbog čega su neki od njih položili ispite. Isto se dogodilo na eseju iz hrvatskog, a epilog slučaja je da je ravnateljica dala ostavku, imenovan je novi ravnatelj Vinko Filipović koji „baj-d-vej“ dolazi iz „Školske knjige“, što je zanimljivo kasnije radi nekih drugih poveznica. Da bi centar obavljao svoje djelatnosti na odgovarajući način potrebno je detaljnom analizom i poduzimanjem odgovarajućih koraka vratiti kredibilitet državne mature. Matura ne smije biti sama sebi svrhom već umjesto svojih primarnih zadaća treba biti pokazatelj za nužna poboljšanja sustava, treba poraditi na podizanju kvalitete mature kako bi nestala potreba za dodatnim prijamnim ispitima na pojedinim fakultetima. Osim državne mature potrebno je češće provoditi i nacionalne ispite u skladu s dokumentom Model sustava nacionalnih ispita još iz 2018.g.. Strategija obrazovanja i znanosti i tehnologije iz 2014.g. navodi da treba omogućiti sustavno praćenje i ostvarivanje očekivanih ishoda učenja tijekom obrazovnog procesa u osnovnim i srednjim školama, pružanja upotrebljivih podataka školama o rezultatima njihovih učenika, provjeravanje kvalitete i učinkovitosti nacionalnog obrazovanja, sustavno raditi na izradi repozitorija zadataka u skladu s ishodima njihovih kurikuluma, postepeno uvesti malu maturu po uzoru na državnu maturu i napraviti detaljnu evaluaciju projekta „Škola za život“. U ovom zakonu je li već se govorilo dakle o nekim izmjenama, neke su je li za podržati, usklađivanje sa Zakonom o radu, a neke od izmjena su upitne ili nisu dovoljno obrazložene, neke su i nedopustive, dakle predlaže se da prava i dužnosti osnivača više ne obavlja vlada nego Ministarstvo obrazovanja. Zašto? Isto tako upravno, statut zapravo centra donosit će upravno vijeće uz suglasnost ministarstva, ne kao što je do sada to bilo HS. Plan je isto tako da se briše čitav čl. 8. zakona, do sada je propisivao dakle koje se sve službe i odjeli osnivaju, koje se sve službe i odjeli osnivaju u centru. To obrazlažu s tvrdnjom da je to kompliciralo je li cijeli proces. Isto tako uvodi se mjesto pomoćnika ravnatelja bez ikakvog obrazloženja osim da je to potrebno za učinkovito obavljanje poslova. Isto tako do sada centar nije mogao bez suglasnosti vlade opteretiti ili otuđiti nekretninu i drugu imovinu čija je vrijednost veća od vrijednosti utvrđene statutom centra, a to je bila dakle vrijednost veća od, dakle mijenja se, dakle i dozvoljava ravnatelju da od sada može baratati sa vrijednostima većim od 300.000 kuna. Zaključak ovdje, vanjsko vrednovanje je temelj na kojem se u Europi i svijetu grade obrazovne politike mjereći kvalitetu obrazovanja izlaznim rezultatima standardiziranih testova koje sastavljaju određena nezavisna tijela kao što je trebao biti centar. U Hrvatskoj se vanjsko vrednovanje provodi u obliku državne mature na kraju 4-godišnjeg srednjoškolskog obrazovanja, nacionalnih ispita za vrijeme obveznog školovanja, te vanjskog vrednovanja na međunarodnoj razini kao što su PISA testovi. Međutim, dug je put provedbe vanjskog vrednovanja i implementacije rezultata unaprjeđenje procesa učenja i poučavanja. Rezultati na maturi naših učenika nisu zadovoljavajući, prošle su nastavne godine npr. najčešća ocjena na maturi iz fizike bile ocjene 1 i 2. U PISA testiranjima već godinama zaostajemo, teško je uopće razlučiti koje se državno tijelo od ovih silnih agencija i zavoda konkretno brine o poboljšanju kvalitete nastave. Provođenje vanjskog vrednovanja gubi svrhu ukoliko se ono ne koristi za sustavno podizanje kvalitete obrazovanja, škole, a pogotovo nastavnici pri tom imaju i igraju važnu ulogu. Nastavnike treba tretirati kao partnere ne kao izvršitelje jednostavnih administrativnih poslova. Obrazovanje nije konstanta koju možemo prepustiti samu sebi računajući na entuzijazam i dobru volju pojedinca. Nama danas cijeli sustav počiva upravo na entuzijazmu i dobroj volji nastavnika i učitelja, a ono je glavni alat za dobivanje sposobnih i motiviranih mladih ljudi i iz tog razloga ne smije biti prepušteno inerciji birokracije. Moramo se zapitati želimo li od naše škole stvoriti niz tečajeva za polaganje ispita ili želimo pomoći našim učenicima da upoznaju sami sebe i iskoriste maksimalno svoje talente, te tako daju svoj doprinos u stvaranju naprednijeg, pravednijeg i uspješnijeg društva i države. Dakle, kao što sam rekla, neke od ovih izmjena zakona su za podržati, ali mnogo, imamo dosta dakle pitanja i dosta stvari koje nikako ne smijemo podržati, a koje mislimo da idu, da idu prema tome da sustav prestaje biti ono što mu je osnovni zadatak, a to je dakle da ovaj centar bude jedna neovisna institucija. Zahvaljujem.
Fala. Sada prelazimo stvarno na pojedinačne rasprave i prva je gđa. Marija Selak Raspudić. Izvolite.
Postoje oni iskusniji političari, oni koji znaju nešto o tome kako sustav funkcionira i koji možda i dublje promišljaju kada je pravi trenutak za tempirati puštanje određenih zakonskih izmjena u opticaj. Vjerujem da je jedan od takvih političara i aktualni ministar znanosti i obrazovanja, ako zbog ničega drugoga onda zbog činjenice da mu ovo i nije prvi mandat, pa je mogao ponešto i naučiti sve i da nije pratio o tome kada saborski zastupnici intenzivno reagiraju na neke točke, kada je vrijeme zatišja a kada stvari mogu proći kao da se nisu niti dogodile. Nažalost trenutak u kojem se trenutno nalazimo, a to je pred sam raspust sabora i s obzirom na sva današnja događanja gdje se s jedne strane govori o politici HRT-a koja je izuzetno važna tema, o pravima Hrvata u BiH koja je naš glavni vanjskopolitički interes, o Covidu i svim mjerama koje ga prate što najviše opterećuje naše građane, pa naravno da će jedna tako točka koja zvuči usputno, a tiče se nacionalnog centra za vanjsko vrednovanje ako ne sada, sigurno je sada najbolja prilika da prođe kao da se i nje dogodila što nažalost vidimo i po količini interesa koju je izazvala u smislu rasprava nas ovdje u saboru. To je jako loše. Sustav uvijek ima rupa, ali ne smijemo dozvoliti da se te rupe iskoriste. Trenutno se nalazimo u jednoj situaciji u kojoj moramo poslati jedinstvenu poruku ako želimo biti oni koji se bore za nezavisan nadzor, a samim time i nezavisnost znanosti i obrazovanja u Hrvatskoj. A to je da one institucije koje imaju predispoziciju koja može biti i bolje iskorištena da evaluiraju neke procese u obrazovnom sustavu ostanu nezavisne. Dakle, nije slučajno što ove zakonske izmjene idu upravo sada i isto tako nije slučajno da na njih ne reagiramo u mjeri u kojoj bismo trebali. Razgovarali smo o mnogim drugim dodatnim sadržajima ovdje i o njima treba razgovarati, o tome sve što centar konkretno radi i kako je do sada i djelovao. Naravno da to sve može biti puno bolje. Osim toga osobno sam i kritična prema nekim sustavima vrednovanja kao što je onaj PISA sustav jer on polazi od jedne tržišne perspektive i uopće i nema pravo biti ključni određujući mehanizam koji će kreirati i usmjeravati obrazovne procese jer za to nije dobio mandat. Dakle, o tome bi se trebalo povesti širu raspravu i na razini Hrvatskog sabora jer je trenutno netko tko zapravo gleda na koji način usmjeriti buduće radnike i što može pojednostavljeno rečeno iskoristiti iz koje zemlje u smislu naših tržišnih kompetencija onaj tko će kao ključni akter u društvu i procjenjivati koliko smo mi obrazovno sposobni i usmjeravati još gore i još važnije naše obrazovne kompetencije u budućnosti. To je alat koji može biti iskoristiv, ali ne može se uzimati tek tako zdravo za gotovo, niti može biti jedini koji će kreirati smjer u kojem će se kretati naša obrazovna politika. To su sve važne teme, vjerujem i nadam se da ćemo o njima i dalje raspravljati u sklopu nekih drugih točki, ali ovdje želim ponoviti samo jednu stvar. A to je da Nacionalni centar za vanjsko vrednovanje obrazovanja ima svoju funkciju unutar sustava znanosti i obrazovanja, a to je da nakon Vlade koja usmjerava akcijski plan prema ministarstvu koji dolazi do nacionalnih agencija koji provode njegove aktivnosti, može evaluirati provedbu aktivnosti akcijskog plana i onda o njoj izvještavati i Vladu i sabor i time poslati ključnu poruku koliko su aktivnosti koje su oni odobrili bile uspješne. Zato ne smijemo dozvoliti da se u ovom izmjeni Članka 2. ovog zakona dozvoli da ovaj centar potpadne isključivo pod ministarstvo. I trebali bismo se svi ozbiljno zapitati s obzirom da nismo dobili jasne razloge unutar ovog zakonskog prijedloga zašto to ministarstvo uopće želi i koji će biti krajnji ishod takvih politika.
Hvala. Prva replika gospodin Kujundžić.
Hvala predsjedavajući. Poštovana kolegice Selak Raspudić, svaka reforma ili bilo kakav pokušaj činjenja stanja boljim u našim odgojno obrazovnim ustanovama trajao je otprilike koliko traje djetetu sladoled. Još tamo od 2006. od HNOS-a pa Škole za život ovog ili onog pa pustih značkica daj mi recite što vi mislite iz kojeg razloga ministarstvo juri sa ovim izmjenama. Što u konačnici ministarstvo kao takvo želi, je li to vama jasno ili ipak stvari ostaju u zraku kao sa svim onim što je učinjeno do sada. Hvala vam.
Izvolite odgovor.
Netko može postaviti ovakvo pitanje s obzirom na naš strateški plan, s obzirom na plan otpornosti i oporavka i sve one novce koji će uskoro uliti u obrazovni sustav iz Europe možda će nekome i ovaj tip institucija koje mogu nadzirati u smislu evaluacije što su recimo činile za Divjakičinu reformu, smetati u nekakvom rasplamsavanju vlastitih obrazovnih ideja, njihovom političkom provođenju sada kada će ti novci sjesti na njihov račun. Dakle, doći će veliki novci iz Europe, moći će s njima raspolagati više nego što se ikada ranije moglo s obzirom na to koliko smo sramotno malo izdvajali za znanost i ovakve institucije koje mogu ometati svojevoljno trošenje novaca sukladno nečijoj političkoj ideji su kamen smutnje. Očito se zato žele i maknuti.
Hvala. Gospođa Glasovac.
Hvala lijepo. Kolegice Selak Raspudić rekli ste da je Nacionalni centar za vanjsko vrednovanje obrazovanja važna institucija i tu nije zapravo moja replika nego potpuno slaganje s vama. Osobno kada bih sutra morala birati spajanje nekih agencija zbog racionalizacije troškova ili bolje funkcionalnosti zasigurno bi zadnja koju bih birala odnosno ne bi dozvola da se gasi je Nacionalni centra za vanjsko vrednovanje obrazovanja i Agencija u znanosti i visokom obrazovanju. I njihove zapravo težine i funkcionalnosti su slične. Znači na neki način osiguravanje kvalitete između ostalog i kroz vanjsko vrednovanje i što sam rekla u ime kluba, nikada nije nikome palo na pamet da razvlašćuje Vladu i Hrvatski sabor kod ustrojstva i nadležnosti nad AZVO. Znači tamo i dalje čak članove upravnog vijeća bira Hrvatski sabor, dužnost i prava osnivača osniva ima Vlada RH, zašto se suprotno radi s Nacionalnom centrom za vanjsko vrednovanje obrazovanja, ne znam, možda ima razloga i ovome što ste spomenuli u kontroliranju sredstava i procesa koji nam slijede.
Hvala. Replika u biti znači slaganje ako … [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica Selak Raspudić: Zašto se žuri…]] Izvolite, odgovor.
Ispričavam se [[Upadica Radin: Izvolite.]] Zašto se žuri i zašto baš sada? A znamo da nam dolaze veliki novci. Dakle, te stvari moraju na neki način biti povezane, ne mora čovjek bit genijalan da bi pretpostavio o čemu je riječ. Sjetimo se da je ovaj centar smetao i ministrici Divjak iz istih razloga i čak nekko ko je nepristran promatrač, ako vidi kako je centar do sad funkcionirao u smislu nadležnosti i onoga ko ga je smio kontrolirati i ovoga što se sada nudi, ne može mu ova priča mirisati. Dakle, nema više Vlade, nema više Sabora i nema više ovlasti centra koje je imao nego odjednom dolazi ministarstvo a znate kakva je priča sa Ministarstvom znanosti i obrazovanja do sad bila, nije bila dobra. Obrazovne vizije rijetko su prihvaćale ikakvu kritiku, bilokoji ministar, imali smo problema s nasilnim implementacijama i invazijama u naše sustave. Dakle, ovo je nešto gdje svatko kome je imalo stalo do obrazovanja koje je ključni politički i društveni resurs [[Upadica Radin: Hvala.]] u državi, treba dobro razmisliti hoće li to dozvoliti.
Gospođa Marijana Puljak.
Evo poštovana kolegice Selak Raspudić, kako komentirate to da evo od osnivanja 2004. g. ovaj centar evo do danas nije podnio izvještaj saborskom odboru odnosno Saboru pa znači sve ove godine zapravo centar radi nezakonito i mi svi skupa ovdje olako prelazimo preko toga. Evo jedan izvještaj Saboru, oni na svojim web stranicama daju godišnji izvještaj i možete ga tamo naći, međutim evo pred Sabor ga nikad nisu doveli.
Hvala. Odgovor.
Loša i nažalost uobičajena praksa kada govorimo o brojnim institucijama u Hrvatskoj. Dakle, oni koji trebaju davati izvješća, ne daju ih a oni koji ih trebaju davati u nekom redovnom roku, bilo jednom godišnje ili jednom polugodišnje kada govorimo o europskim fondovima, prekoračuju te rokove neovisno o zakonskim odredbama bez ikakvih sankcija. To je loša praksa i to treba ispraviti jer Hrvatski sabor može pomoći centru da kvalitetnije usmjeri djelovanje svojom konstruktivnom kritikom. Dobar rad centra kao neovisne institucije a Hrvatski sabor je također s obzirom na raznolikost glasova koji se o njemu čuju, nešto blizu toga, treba biti naš zajednički zadatak ali to se može učiniti samo ako se fokusiramo na to da ojačamo i popravimo njegovu nezavisnost i njegovo djelovanje u odnosu na nas a ne da ga kritizirajući prepustimo u ruke ministarstva koje će ga do kraja uništiti.
Hvala lijepa. Nemate više replika. I sada je na redu gospođa Marijana Puljak. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Evo sad ću u ovih 5 minuta samo spomenuti par stvari koje nisam u izlaganju u ime kluba, koje sam htjela zapravo i istaći kao neke loše stvari u radu ovog centra u proteklom razdoblju. Dakle, u izmjenama se navodi da se iz važnih procedura uz rad centra, izuzima uloga Sabora uz obrazloženje da Sabor usporava procedure, zapravo se onda sve može ponovo sakriti na hodnicima Ministarstva obrazovanja. U proteklih nekoliko godina, centar su obilježile razne afere i zaista je potpuno neprihvatljivo da ovakva ustanova odgovara isključivo samom ministru i Hrvatskom saboru. Ako se sjećate 2014., za vrijeme ministra Mornar, Državnom odvjetništvu prijavljene su sumnje u nezakonitost u poslovanju u rasipnost centra od nezakonitog plaćanja putem fiktivnih studentskih ugovora, nezakonito provedene javne nabave, plaćanja visokih troškova najma prostora itd., ukupno je bilo sporno više od 11 milijuna kuna. 2021. djelatnici centra nezakonito su isplaćivali honorare provedene za maturu 2017. g., honorari su dosezali iznose od 75 000 bruto. Ministar pravosuđa Malenica je odgovorio da dodatak za uspješnost na radu nema zakonske osnove za isplatu dohotka za uspješnost na radu dok se ne donese uredba kojom će definirati kriteriji utvrđivanja natprosječnih rezultata rada i način isplate dohotka. Ono što je posebno zanimljivo kod ovog dodatka je činjenica da maturu zapravo odrade škole, škole, koordinatori i nastavnici, veliki djelom paralelno s trajanjem nastave u zadnjim tjednima ali oni dakle nisu nikad nagrađeni za uspješnu provedbu mature a njihova odgovornost je izuzetno velika. Pozicija koordinatora državne mature u školi je najsigurnija a nitko je ne želi. Za uspješnu provedbu mature, moramo zahvaliti i ocjenjivačima ispita, to su ljudi koji nekoliko dana sjede po 12 sati i evo sada i ovdje u prostorijama bez klime, u vrućini kao protekla dva tjedna, recimo na Velesajmu, za svoj posao ispravljanja testova su plaćeni i evo, za hrvatski jezik 33 kn bruto po testu, matematika 27 kn bruto, engleski 28, fizika 24 bruto i tako je već godinama. Dakle, ispiti su složeni, uvjeti ocjenjivanja su i dalje loši a bez ocjenjivača ne bi bilo ni rezultata mature. Zadnje dvije afere pokazuju kako nisu svi baš jednaki jer su neki jednakiji. Dakle, skandal iz prošle godine koji sam već spomenula naknadnim dodavanjem bodova po nalogu političkog povjerenstva, bez konzultacija sa stručnjacima. Godinu prije, 2019., centar je pozivanjem na zaštitu osobnih podataka učenika štitio identitet škole čija je ogromna većina maturanata očigledno prevarom položila ispite mature. za nagradu su im tada ispite poništili pa im dali poseban rok pod istim uvjetima, dali su im tako drugu priliku, priliku umjesto sankcije za najočitiji oblik varanja na državnoj maturi. Dakle, na osnovu tog varanja su položili ispite, upisali se na fakultet i jednog dana rame uz rame sa ostalim smrtnicima slave i promociju možda se evo ukrcaju i u onaj autobus pa odu u Osijek na doktorat. Dakle, za kraj sam htjela komentirati ovu potrebu uvođenja mjesta zamjenika ravnatelja. Posebno je zanimljivo zbog toga što je školama zabranjeno dodatno zapošljavanje, a njima je to nasušna potreba za normalno funkcioniranje nastave. Centru eto treba pomoćnik ravnatelja s vjerojatno izdašnim koeficijentom plaća, a istovremeno zbog smiješnog koeficijenta na plaći škole ne mogu nikako naći nastavnike matematike, informatike i fizike o čemu smo evo pričali jučer na Odboru za znanost i obrazovanje. Hvala.
Replika gospođa Selak Raspudić.
Uvažena kolegice Puljak što se tiče provedbe državne mature, apsolutno se slažem treba čestitati i uvažiti rad svih profesora i ostalih aktera koji su uključeni u nju. To je izuzetno zahtjevan proces i za njih i za đake i ne smiju se događati propusti. Međutim, trebamo i adresirati krivce za njih i vidjeti je li to doista sam centar ili je riječ o povjerenstvu koje ima svog predsjednika i kojeg je imenovao ministar koji je potpuno bio isključen iz cijele te priče o malverzaciji. Ono što mene najviše muči oko ovog centra je što ljudi pretpostavljam nisu svjesni koliko je on važan alat jer on ima u sebi podatke o našem cjelokupnom potencijalom u smislu obrazovnih kompetencija svih generacija koje dolaze. Ako to dođe u političke ruke mogućnosti manipulacija su neslućene. Od usmjeravanja obrazovanja sustava do manipuliranja itd. Što mislite o tome?
Izvolite odgovor.
Apsolutno se slažem s vama. Kao što sam i rekla rezultati državne mature su nam sve porazniji i porazniji, rezultati i naše djece na PISA testovima porazniji, a nitko zapravo ne snosi odgovornost, niti se to analizira, niti se predlažu nekakve mjere kako da to stanje popravimo. I apsolutno se slažem evo s vama ako ovakav jedan centar koji bi trebao biti neovisan dođe u ruke politike zapravo je jako, jako opasno.
I na kraju gospođa Glasovac također replika.
Hvala lijepo. Kolegice Puljak rekli ste nešto što je možda bacilo malo sjenu na upravljanje Nacionalnim centrom za vanjsko vrednovanje obrazovanja i vođenje ministarstva u periodu od 2012. do 2015. godine. Spomenuli ste Mornara koji je jedan od stvaratelja državne mature ali to je u ovom trenutku nebitno. Od 2013. godine smijenjen je tadašnji ravnatelj Goran Sirovatka, podnešene su 2 kaznene prijave, 1 od nove ravnateljice Maje Jukić, a druga od novog upravnog vijeća kojeg je imenovala vlada Zorana Milanovića. 2 kaznene prijave u kojima se za period od 2001. do 2013. godine zapravo ispostavlja da je više pola milijuna kuna trošeno na službena putovanja, da se zapošljavalo suprotno Zakonu o radu, da su se zloupotrebljavali proračunski novci i samo bi to htjela ovdje reći da ne bi bilo jer iz vašeg, vaše izjave se ne znam stekao nekakav dojam da je zapravo tamo u doba kreirana korupcija [[Upadica: Hvala lijepa.]] a zapravo se ta ravnateljica borila protiv korupcije koju je tamo naslijedila. A to što je Mornar bio u nekim izvidima [[Upadica: Hvala lijepa, vrijeme, vrijeme gospođo Glasovac.]] te prijave to je nešto drugo.
Izvolite odgovor.
Ok, hvala na pojašnjenju, dakle rekla sam za vrijeme ministra Mornara državno odvjetništvo je provodilo …/nerazumljivo/… ali je provodilo, dakle u pravu ste provodilo je izvide o radnjama i o djelima koje su se ranije, ranije događale.
Hvala lijepa, nemate replika više. I sada na kraju u ime predlagatelja završnu riječ će imati državni tajnik Ivica Šušak. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kratko bih htio ukazati na neke netočnosti i neistine koje su izrečene kroz raspravu koju sam pažljivo slušao i bilježio. Naime, kada je riječ o raspisu natječaja za ravnatelja odnosno ravnateljicu Nacionalnog centra za vanjsko vrednovanje obrazovanja on je raspisan u zakonskom roku koji propisuje zakon o ustanovama, a to je u roku od 30 dana od imenovanja vršitelja dužnosti ravnatelja javne ustanove. I taj isti natječaj je može se vidjeti objavljen je na mrežnim stranicama Nacionalnog centra za vanjsko vrednovanje obrazovanja, ali i u Narodnim novinama kao službenom listu RH. Kada je riječ o prijedlogu da se ustroji i uvede novo položajno radno mjesto pomoćnika ravnatelja, već u uvodnom izlaganju sam spomenuo da sve javne ustanove nacionalne razine kojima je osnivač RH i čija osnivačka prava obavlja bilo Vlada RH, bilo Ministarstvo znanosti i obrazovanja imaju ustrojena radna mjesta odnosno položajna radna mjesta pomoćnika ili zamjenika ravnatelja usprkos i unatoč činjenici da gotovo 1.500 osnovnih i srednjih nemaju pomoćnike ravnatelja. O čemu je riječ? Naime, početkom djelovanja i rada Nacionalnog centra za vanjsko vrednovanje obrazovanja kao središnje nacionalne ustanove za kontrolu kvalitete odgojno obrazovnog sustava u RH za vrijeme mandata prvog ravnatelja provedena je postupak probnih nacionalnih ispita kao i postupak samovrednovanja osnovnih i srednjih škola na području RH. I od tada do prošle godine nismo imali provedbe poslova na jednog od dva temeljna posla, temeljne ovlasti, temeljne djelatnosti, a to su utvrđivanje kvalitete na temelju nacionalnih standarda odnosno prevedenih famoznih nacionalnih ispita. Prošle godine smo imali, prošle školske godine smo imali probne nacionalne ispite iz predmeta geografija, a prema informacijama odnosno izvješću koje je vršitelj dužnosti ravnatelja podnio upravnom vijeću, a i temeljem komunikacije u javnosti za iduću školsku godinu najavljuju se nacionalni ispiti za sustav obrazovanja na razini osnovnih i srednjih škola u RH. imajući u vidu činjenicu da je provedena reforma nastavnih planova i programa odnosno kurikuluma predmeta za osnovne i srednje škole i imajući u vidu da je državna matura samo jedan od segmenata vrednovanja u idućoj školskoj godini će se provesti dvije mature. Prvo jedna probna državna matura, a osim toga onda nakon toga potpuna državna matura koja će imati mješovite elemente starog nastavnog plana programa i novog nastavnog plana i programa odnosno kurikuluma. Kada govorimo o ustroju nacionalnog centra, nažalost našu do danas nije mijenjan temeljeni opći akt javne ustanove kojeg zovemo statut nacionalnog centra i nije prilagođena potreba djelatnosti. Dakle, kod samog početka rada ustanove donesen je akt o ustrojstvu odnosno donesen je temeljni propis i do današnjega dana gotovo 15 godina odnosno 17 godina od donošenja Zakona o centru nije mijenjano ustrojstvo centra i to nam ne ide na čast, bez obzira koja vlada bila. S druge strane maloprije ste spominjali uvažena zastupnica Glasovac, za vrijeme ministra Mornara da u pismohrani Ministarstva znanosti i obrazovanja odnosno u arhivi Ministarstva znanosti i obrazovanja izrađen je bio verzija nacrta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o NCVVO koja sadrži dobar dio elemenata iz postojećeg ovog prijedloga zakonskog teksta. NCVVO gotovo da nije imao dobre uvjete za rad kroz cijelo ovo vrijeme jer nisu imali hijerarhijski ustroj kakvo imaju druge javne ustanove u području odgoja i obrazovanja, u području znanosti i obrazovanja u svim javnim službama počevši od kulture do zdravstva. NCVVO imao je blokirani ustroj, moramo znati da je došlo do velikog osipanja kadrova u NCVVO upravo zbog tog blokiranog ustroja gdje ste imali nelogične propisane uvjete za pomoćne i tehničke ne manje vrijedne poslove administrativne kao što su poslovi šefa računovodstva, pravnika i tajnika ustanove, pa imamo primjere da se peko Agencije za najam radnika su se uzimali temeljne djelatnosti samog nacionalnog centra kao što je posao tajnika ili pravnika koji regulira stroge zahtjevne postupke vanjskog vrednovanja i obrazovanja. NCVVO je dragulj u smislu kontrole kvalitete i vrednovanja u temeljnom obrazovanju u osnovnim i srednjim školama. Istini za volju i to treba jasno i glasno reći, poslove vrednovanja i obrazovanja ne vodi sam nacionalni centar da nema vrijednih profesora u srednjim školama i nastavnika, učitelja i profesora u osnovnim školama ne bi bilo moguće provoditi niti državnu maturu koja u RH ima dvojaku ulogu. Ona je prije svega element završnosti srednjoškolskog odgoja i obrazovanja, ali kriterij za upise na javna visoka učilišta. S tim u svezi za uvaženu zastupnicu Puljak moram reći da je netočno da se na fakultete upisuju učenici odnosno dobivaju status studenta bez položenog ispita državne mature jer rektorski zbor RH i svi rektori javnih sveučilišta su potpisali sporazum sa NCVVO da vrednovanje znanja, sposobnosti, vještina, ishoda učenja za potrebe svih javnih sveučilišta u RH provodi NCVVO. Ja bi se ovdje zaustavi g. predsjedavajući.
Hvala. Imate replike, prvu repliku gospođa Selak Raspudić.
Dio izmjena koje smatramo opravdanim tiče se onoga što je vezano za statut centra kojeg doista treba osnažiti tako da on može uređivati vlastitu instituciju. Međutim, dio koji smatram potpuno neopravdani i protiv kojeg sam oštro ustala je ovo da centar dođe potpuno pod nadležnost ministarstva i da se time de facto dokine njegova neovisnost. Nadam se da ćete moći uvažiti amandmane na tom tragu. Moje pitanje ide prema nečem drugome, ovdje se više puta kritizirajući rad centra spomenulo slučaj ovog dodavanja bodova na državnim maturama i pri tom se isticalo centar kao jedini krivac za taj propust. Pa vas ja ovdje pitam, je li za taj propust kriv isključivo centar ili je preciznije riječ o povjerenstvu koje imenuje ministar i na čelu čijem je bio predsjednik tog istog povjerenstva?
Hvala, odgovor.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Dakle, odgovor na vaše pitanje je složen i višestruk. Naime, generator svih problema koji su se dogodili u pogledu jesenjeg roka državne mature za školsku godinu 2019/2020 je pravilnik o državnoj maturi kojeg je donijela ministrica Blaženka Divjak, a koji u sebi nije riješio pitanje dostupnosti drugog stupnja odnosno pitanja načina rješavanja prigovora. Utvrđeno je da su u samo nacionalnom centru bili propusti predmetnih koordinatora koji nisu osigurali tročlana povjerenstva za pravodobno, i vi sami znate da u sustavu znanosti i visokog obrazovanja su uvijek tročlana povjerenstva kod vrednovanja i kod kriterija, a s druge strane davani su netočni i protupropisni odgovori samim učenicima podnositeljima. S treće strane predstavnici nacionalnog centra u povjerenstvu su predložili ovakav način rješavanja i onda je u samom povjerenstvu i onda je povjerenstvo prihvatilo smatrajući da predstavnici nacionalnog centra najbolje znaju kako se rješavaju postupci. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Gospođa Bedeković.
Hvala vam lijepo. Uvaženi državni tajniče. Referirat ću se na onaj dio vašeg završnog izlaganja u kojemu ste o nacionalnom centru govorili kao, citiram „nacionalnom dragulju kvalitete odgoja i obrazovanja“. Ono što mi je osobito drago je činjenica da ste spomenuli da bi doista državnu maturu nemoguće, gotovo nemoguće bilo provesti bez zalaganja silnog broja naših vrijednih profesora, koordinatora koji su odradili ne samo ove nego i zadnjih 12 državnih matura veliki posao. I stoga još jednom koristim prigodu i ja ovdje iz Sabora uputiti zahvalu svim našim vrijednim profesorima i koordinatorima. Međutim, državna matura samo je jedan od elemenata vanjskog vrednovanja i osobito me raduje to što ste istaknuli i najavili nacionalne ispite na osnovnoškolskoj razini već sljedeće godine i već slijedeće godine dvije državne mature, ova prva s elementima postojeće i druga s inovacijama. Hvala.
Fala, vrijeme. Odgovor.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Definitivno, dakle prema najavama čelnika vršitelja dužnosti ravnatelja pripremljeni su materijali, ide se ponovno sa nacionalnim ispitima, definitivno radi harmonizacije i ujednačavanja uvjeta vrednovanja obrazovanja na razini cijele RH. Kao što je državna matura osigurala jednake šanse i jednake pozicije bez obzira uz sve ove probleme koji su se dogodili u ovih 11 odnosno sada ove godine 12. državna matura, ona je, ispiti su gotovi 30. lipnja, al još uvijek nisu objavljeni rezultati, tako isto se kroz nacionalne ispite treba utvrditi i ovo pitanje epidemije odnosno poplave izvrsnih ocjena itd. i da kriterij i u Dubrovniku i u Puli i u Vukovaru i Osijeku budu identični za naše osnovno i srednjoškolce. Hvala lijepo.
I na kraju gđa. Glasovac replika.
Poštovani državni tajniče, rekli ste da je za vrijeme ministra Mornara bio izgrađen sličan Pravilnik sa dosta sličnih elemenata. Znam to zato jer sam bila zadužena kao pomoćnica ministrica upravo između ostalog i za ovaj sustav. Da je taj nacrt zakona po nama bio dobar on bi ugledao svjetlo dana, ne bi ostao ladičar, tako da ste htjeli ukazat na to da sam ja sad u nekom raskoraku jer smo tad radili jedan prijedlog zakona koji danas kritiziramo. Ne, on je ostao u ladici, tamo gdje mu je mjesto jer nije bio dobar i nikad nam ne bi palo na pamet da razvlašćujemo vladu i sabor da bi sebi dali malo više ovlasti. Al ono što je još bitnije niste mi odgovorili na dva pitanja. Prvo, zašto proširujete uvjete na to da mora osoba imati 10-godišnje iskustvo ne samo u obrazovanju nego ili znanosti? I drugo, zašto nijedna ovlast odnosno dužnost ravnatelja ili upravnog vijeća nije propisana osim ovih raspolaganja financijskih imovinom? I zašto nigdje nema upravnog vijeća kada govorimo o ovlastima raspolaganja imovinom? To su tri ključna pitanja na koja bih htjela odgovor.
Fala. Odgovor.
Hvala lijepa, bila su dva, a sad su tri, sve u redu. Ja ću pokušat kao ono Trogiranin i zec, pokušat pažljivo odgovoriti ovoga uvaženoj zastupnici. Dakle, riječ je o slijedećem. Zašto se ide na, prvo pitanje je bilo, zašto se ide na dodatak odnosno prednost imaju kandidati koji imaju znanosti. Pa ja vjerujem da vi znate s obzirom da ste bili uključeni u razno vrijeme ministra Mornara da je Nacionalni centar za vanjsko vrednovanja obrazovanja znanstvena organizacija jel je upisana u Upisnik znanstvenik pravnih osoba koje vodi nadležno ministarstvo odnosno registar. S treće strane, nacionalni centar ima preko 10 zaposlenika koji imaju akademski stupanj doktora znanosti i internu znanstveno istraživačku jedinicu. Bilo bi zaista nelogično da je čelnik čovjek onaj koji upravlja i sustavom znanosti u okviru da nema nikakav doticaj sa znanosti, ali ono iskustvo u području obrazovanja je definitivno. Nadalje, pitanje uloge upravnog vijeća u raspolaganju imovinom i vrijednostima do 300.000 kuna ravnatelj, od 300.000 kuna do 600.000 kuna odlučuje upravno vijeće.
Fala. Hvala lijepo g. državni tajniče. Nemate više replika, zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti, najvjerojatnije slijedeći četvrtak. Idemo na slijedeću točku dnevnoga reda: - Izvješće o učincima provedbe mjera iz Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti tijekom epidemije bolesti Covid-19 uzrokovane virusom SARS-COV-2 u RH za razdoblje od 16. siječnja do 31. svibnja 2021. Podnositelj je Vlada RH na temelju zaključka HS donesenog na 4. sjednici od 4. prosinca 2020. Želi li predstavnik podnositelja dati dodatno obrazloženje? S nama je g. ministar zdravstva, g. Vili Beroš, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče HS, uvažene saborske zastupnice i saborski zastupnici. Temeljem zaključka HS o stavljanju izvješća tri puta godišnje o učincima provedbe mjera iz Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti tijekom epidemije bolesti Covid-19 uzrokovane virusom SARS-COV-2 u RH koristim ovu prigodu obratiti vam se u ime vlade i izvijestiti vas o učincima provedbe navedenih mjera za razdoblje od 16. siječnja do 31. svibnja 2021.g. Izvješće obuhvaća kontinuirane i ujedinjene aktivnosti vlade, Stožera civilne zaštite RH, državnih tijela, jedinice područne regionalne i lokalne samouprave i pravnih osoba sa javnim ovlastima. Sinergijom navedenih mjera i postupaka bili smo usmjereni na temeljni cilj, zaštitu javnozdravstvenog interesa i zdravlja pučanstva na području RH uslijed ove epidemije. Nakon intenzivnog drugog vala epidemije koji je zahvatio Europu, a koji je svoj maksimum u Hrvatskoj dosegnuo u prosincu 2020.g. uslijedio je period manjeg intenziteta koji je potrajao sve do početka trećeg vala koji je u Hrvatskoj započeo krajem veljače i početkom ožujka 2021.. Provedba i učinci mjera zaštite pučanstva od bolesti Covid-19 obrazložene su i potkrijepljene u izvješću, te obuhvaćaju pripremne i odgovore zdravstvenog sustava u odnosu na epidemiološku situaciju uključujući reorganizaciju i žurni odgovor, promjene broja oboljelih i hospitaliziranih, ali i brigu o kontinuitetu poslovanja u uobičajenim djelatnostima i pružanju zdravstvene zaštite i ne covid pacijentima. Bolničke i zdravstvene ustanove su se tijekom cjelokupnog trajanja epidemije bolesti Covid-19 kontinuirano prilagođavale aktualnoj epidemiološkoj situaciji organizirajući svoj rad sukladno potrebama za zbrinjavanje novooboljelih pacijenata od bolesti Covid-19, ali isto tako i drugih pacijenata, hitnih, prioritetnih i onkoloških kako bi se nesmetano pružala bolnička i zdravstvena zaštita. Broj kreveta u primarno-respiratornim intenzivističkim centrima prilagođavali smo sukladno broju oboljelih od 1539 kojeg smo imali 1. siječnja do 836 na dan 31. svibnja 2021. godine. Najveći broj hospitaliziranih bio je 26. travnja 2021. g. kada je bilo hospitalizirano 2315 naših sugrađana. Na raspolaganju smo imali spremno 930 respiratora za COVID bolesnike, od toga 373 u primarno-respiratornim intenzivističkim centrima. Kontinuiranim aktivnostima osigurao se potreban broj zdravstvenih i nezdravstvenih radnika a njihovim privremenom rasporedom, preraspoređeno je 1544 radnika, 582 liječnika i 860 medicinskih sestara iz matičnih zdravstvenih ustanove u zdravstvene ustanove odnosno u nezdravstvene objekte u kojima za to postoji potreba. također se osiguravala potrebna medicinska oprema, respiratori, uređaji za visoku protok kisika i uređaj za izvantjelesnu membransku oksigenaciju kako bi pacijentima osiguravalo pravovremeno i optimalno pružanje zdravstvene skrbi. Činjenice ukazuju da se niti u jednom trenutku nije dogodilo da je bolesnicima uskraćena optimalna zdravstvena skrb. Rukovodeći se tim načelima, određeni su slijedeći strateški ciljevi koji su nam bili misao vodilja pri zaštiti života i zdravlja nacije. Riječ je također o nastavku provođenja testiranja prema zadanim nacionalnim kriterijima, jednakim intenzitetom kao i u ranijim periodima epidemije, zatim provođenju nadzora i praćenja zaraženih osoba te njihovih kontakata kroz mrežu epidemioloških timova. Ključne organizacije i priprema na kontinuirani nadzor i praćenje bolničkih kapaciteta za liječenje COVID-19 bolesnika sa težom kliničkom slikom radi postizanja adekvatnog pružanja zdravstvenih usluga, a od iznimnog strateškog značaja, bilo je učinkovito provođenje procesa cijepljenja. Od nabave i distribucije cjepiva, prilagodbe informatičkih rješenja za prijavljivanje na cijepljenje, organizacije punktova i timova za cijepljenje pa do ažurnog praćenja nuspojava, uspješno smo nastavili sa nacionalnom kampanjom za cijepljenje podržanom i lokalnim inicijativama sa ciljem postizanja što većeg iskoraka u procijepljenosti a time i ekonomskog zaokreta prema gospodarskom oporavku i boljitku. Izvješće također sadrži analizu i statističke pokazatelje ali i neželjene događaje, nuspojave vezane uz cijepljenje građana pri čemu bih istaknuo kako među nuspojavama nema zabilježenih smrtnih ishoda nakon cijepljenja. U izvještajnom periodu, podrobno je pregled naručenih i rezerviranih cjepiva. Zaključno sa 31. srpnja, naručeno je i rezervirano ukupno 8 855 554 doza a do kraja 2023. g. još oko 10 milijuna doza cjepiva. U RH je do navedenog datuma stiglo 2 037 260 doza cjepiva. Veće količine pristižu od početka svibnja 2021. g. a u tu svrhu započelo intenzivno procjepljivanje populacije na organiziranih punktovima u svim punktovima u svim županijama. Tako je dana 20. svibnja cijepljeno 57 180 naših sugrađana unutar 14 sata, što pokazuje spremnost zdravstvenog sustava za aplikaciju cjepiva. Treba istaknuti kako je najveći obuhvat cijepljenih u gradu Zagrebu sa 52,6% a vrijedi naglasiti i grad Rovinj koji je procijepio rekordnih 80% svog stanovništva. Ti pokazatelji nedvosmisleno govore o velikom stupnju osobne odgovornosti međutim natprosječna procijepljenost samo određenih dijelova RH ujedno pokazuje da kampanja za cijepljenje može pasti na plodno tlo samo ukoliko postoje zajednički napori i zaštiti osobnog zdravlja, zdravlja svih naših sugrađana, turističkog i gospodarskog zdravlja Lijepe naše. Takve iskorake za dobrobit cijele nacije, nastojimo doseći u svim dijelovima RH. Raste opseg cijepljenih djelatnika i u zdravstvenom sustavu. Na današnji dan cijepljeno je s prvom dozom 81,2% djelatnika i 71,9% drugom dozom. Izvješće pokazuje i međuresornu suradnju svih ključnih dionika. Međusobna komunikacija te fleksibilan pristup, ključni su za modularni odgovor koji ovise ponajprije o epidemiološkoj situaciji svake pojedine jedinice lokalne i regionalne samouprave. Ključni cilj procesa donošenja odluka usmjeren je na postizanje odgovora proporcionalnog razini rizika polazeći od činjenice da rizik nije jednak među različitim skupinama stanovništva i u različitom geografskim područjima. Iznimno je važno naglasiti i međuresornu suradnju koja je rezultirala implementacijom EU digitalnih COVID potvrda, neophodnih za olakšavanje slobodnog kretanja građana tijekom pandemije ali i za upotrebu prema nacionalnim kriterijima za što uspješniju pripremu turističke sezone i intenziviranje sigurnih turističkih kretanja. Slijedom Vladine odluke o uspostavi nacionalnog sustava za izdavanje EU digitalne COVID potvrde, s 30. svibnja dobili smo čvrste temelje za uspješnu suradnju Ministarstva zdravstva, Agencije za komercijalnu djelatnost, HZJZ-a, HZZO i MUP-a. Hrvatska je vrlo rano potvrdila spremnost i ishodila odobrenje Komisije za integraciju sa EU pristupnikom i u cijelosti je bila spremna za uvođenje EU digitalne COVID potvrde. Među prvim državama članicama EU-a počeli smo sa izdavanjem EU digitalne COVID potvrde o cijepljenju, preboljenju i testiranju. Time je Hrvatska svrstana među najnaprednije zemlje EU-a po pitanju tehničkog rješenja COVID potvrde. Na današnji dan ukupno je izdano 438 950 potvrda. Temeljem cijepljenja, njih 400 042, temeljem preboljenjja njih 32 955 te temeljem testiranja 5 953. Potvrde se izdaju na različita načina. Putem sustava E-građani, njih 272 309, u ispostavama HZZO-a, njih 162 607 te putem cijepnih mjesta odnosno CEZIH njih 4051. Isto tako približavanjem turističke sezone potencirana je i suradnja javnozdravstvenih dionika Ministarstva turizma i sporta, Ministarstva kulture i medija te Ministarstva vanjskih i europskih poslova pri čemu se putem mreže diplomatsko konzularnih ureda dostavljaju nadležnim institucijama u državama glavnih emitivnih tržišta podaci koji vjerodostojno pokazuju kako RH turistima omogućava siguran boravak na svom državnom teritoriju. Poduzeti su i koraci prema normalizaciji posjećenosti kulturnih događanja suradnjom Ministarstva kulture i medija sa HGK i HZJZ koji su kreirali platformu Sigurna okupljanja, a predstavljenu 5. svibnja 2021. godine. Kao i u proteklom periodu nastavilo se kontinuirao informiranje javnosti od strane Stožera civilne zaštite koji je u osjetljivim periodima pandemije na pragu trećeg vala svakog tjedna ponedjeljkom, srijedom i petkom do sredine travnja održavao konferencije za medije na kojima bi osim izvješćivanja o novim epidemiološkim pokazateljima odgovarao i na tekuće pitanje oko epidemije bolesti Covid-19. Tako je Stožer civilne zaštite RH kontinuirao analizirao epidemiološku situaciju na dnevnoj razini te ovisno o istoj donosio odluke kojima je uvodio ili ukidao odnosno ublažavao nužne epidemiološke mjere. Stožer je uvažavo mišljenje i preporuke županijskih stožera i županijskih epidemioloških službi imajući na umu zaštitu ljudskih života i zdravlja uvažavajući načelo razmjernosti kako bi se u najmanjoj mogućoj mjeri ograničilo funkcioniranje gospodarstva i drugih segmenata društvenog i privatnog života. U posljednje vrijeme konferencije se održavaju jednom tjedno i to petkom, a jedan su od prijeko potrebnih alata za transparentno informiranje i komuniciranje sa javnosti. Jednako važan doprinos i potporu Vladi u borbi protiv korona virusa ima e-zdravstvo i u tom pogledu službeno web sjedište Vlade RH za pravodobne i točne informacije o korona virusu. Koronavirus.hr stranica koja u svibnju broj ukupno 848.918 korisnika. Vezano uz korištenje broja 113 tijekom promatranog perioda upućeno je 93.308 poziva, veliki broj pitanja odnosio se na samo cijepljenje te na mjere prilikom putovanja izvan RH i povratak u zemlju. Pozivni centar 113 i dalje nastavlja sa radom u svrhu podrške turističkoj sezoni. U izvještajnom razdoblju praćenje epidemiološke situacija bolesti Covid-19 nastavljeno je po ranije uspostavljenoj metodologiji. Izvor službenih podataka o broju potvrđenih slučajeva u RH je platforma za centrali upis koja je uspostavljena na inicijativu HZJZ-a i HZZO-a. U izvještajnom razdoblju RH bilježi ukupno 350.997 slučajeva zaraze odnosno 145.344 novih slučajeva ove bolesti. Za vašu informaciju sedmodnevna stopa incidencije na 100.000 stanovnika za RH na današnji dan je 14,9 što nas svrstava na 13-to mjesto unutar EU. Izvješće obrazlaže i ugrozu koja potencijalno predstavlja širenje novih varijanti virusa za stanovništvo EU za što Europski centar za sprječavanje i suzbijanje bolesti je ponudio pomoć državama članicama EU kako bi se, kako bi ostvarili što višu stopu sekvenciranja potrebnu za mapiranje eventualnog širenja novih varijanti virusa na njihovom teritoriju. U tom pogledu izvješće definira i ilustrira pregled država na koje se odnose posebne epidemiološke mjere. Recentni rezultati za 188 uzoraka poslanih na sekvenciranje ukazuju da su 54,1% uzorci sa dokazanom Alfa varijantom dok 43% uzoraka sa dokazanom Delta varijantom. Izvješće prikazuje učinke na obavezno zdravstveno osiguranje uz pripadajuće statističke analize. U ovom izvještajnom razdoblju HZZO imao je dodatne troškove vezano uz Covid-19 i to za testiranje u iznosu od 927 miliona 743 tisuće kuna za liječenje 931 milion 270 tisuća kuna. Za nabavu cjepiva protiv bolesti Covid-19 u izvještajnom razdoblju 132 miliona 211 tisuća kuna. A danas, do danas 280 miliona kuna za rezervaciju cjepiva. Naknade bolovanja zbog izolacije i samoizolacije su bile u iznosu 83 miliona kuna, a od početka epidemije u iznosu od 174 miliona i 596 tisuća kuna. Nabavu lijeka Remdesivir i terapiju kisikom u iznosu od 41 milion i 63 tisuće kuna te posebne nagrade zdravstvenim djelatnicima sa 55 miliona i 705 tisuća kuna. Ujedno su doznačena dodatna sredstva Klinici za infektivne bolesti Dr. Fran Mihaljević i Kliničkoj bolnici Dubrava za liječenje od bolesti Covid-19 u ukupnom iznosu od 29 miliona kuna. Izvješće sagledava i učinke sanitarne inspekcije pri čemu se provodio pojačani nadzor nad provedbom sigurnosnih mjera propisanih odlukom o nužnim epidemiološkim mjerama kojima sa ograničavaju okupljanja i uvode druge nužne epidemiološke mjere i preporuke radi sprječavanja prijenosa ove bolesti. S tim ciljem provedeno je 1500 nadzora te izdano 212 usmenih rješenja, a odnosila su se uglavnom na nepridržavanje propisanih uvjeta. Pojačani nadzori, akcija i kontrole izvršenja izdanih usmenih rješenja u sanitarnoj inspekciji Državnog inspektorata neupitno su doprinijele smanjenju broja utvrđenih nedostataka. Izvješće definira pokazatelje u sektorima gospodarstva, turizma i sporta koji su također popraćeni pripadajućim uzročno posljedičnim analizama. U okviru turizma donesen je kronološki pregled evaluacija epidemioloških restrikcija u ugostiteljstvu, a između ostalog istaknuto je iskazivanje interesa i elementi organizacije cijepljenja turističkih dionika. Temeljem do sada zaprimljenih podataka u okviru provedenih anketa 70% zaposlenih u sektoru turizma zainteresirano je za prioritetno cijepljenje, a većim dijelom isto je i realizirano. Navedeni podatak uključuje zaposlenike prve i druge prioritetne skupine kao i procijenjeni broj sezonskih radnika koje će tvrtke zapošljavati u sezoni. S obzirom na to da je dio turističkih djelatnika već cijepljen Ministarstvo turizma i sporta zaprimilo je prijave poduzetnika i to pravnih i fizičkih osoba u kojima je za cijepljenje dodatno prijavljeno ukupno 24 tisuće 585 djelatnika. U području znanosti i obrazovanje izvješće podrobno definira važnost i potrebu za fleksibilnost u provođenju sigurnog i produktivnog ozračja. Ministarstvo je omogućilo da škole sukladno svojim mogućnostima te u suradnji s osnivačima i lokalnim stožerima izaberu jedan od tri ponuđena modela po kojima će raditi. Riječ je o fleksibilnim modelima koji su se mogli mijenjati ili dopunjavati na lokalnoj razini u skladu s mogućnostima škole, epidemiološkom slikom i novim nalazima o širenju SARS COVID-2 infekcije i bolesti COVID-19. Isto tako u izvješću je prikazano i stanje na tržištu rada te uvid u poremećaje zbog zatvaranje dijela gospodarstva uzrokovanih Korona virusom. Slijedom toga predstavljen je osvrt na učinke u pogledu pomoći za očuvanje radnih mjesta te obrazloženje mjera za sprječavanje naglog porasta nezaposlenih. Poštovane i uvažene zastupnice i zastupnici temeljem svega navedenog mogu vas izvijestiti da su Vlada Republike Hrvatske i nadležna tijela pravodobno i učinkovito donosila rješenja na dobrobit funkcionalnosti, unapređenje svih sustava Republike Hrvatske sa ciljem zaštite života i zdravlja nacije u danim okolnostima uzrokovanim epidemijom bolesti COVID-19. Slijedom navedenog Vlada Republike Hrvatske predlaže Hrvatskom saboru prihvaćanje ovog Izviješća. Zahvaljujem vam na pozornosti.
Hvala lijepa gospodine ministre. Imate … [[ne razumije se]] broj replika. Prvu repliku je tražio gospodin Karlić.
Hvala. Poštovani gospodine ministre pa evo svjesni smo svi posljednjih godinu i pol dana ne samo Hrvatska, nego i cijeli svijet suočen je sa ovom pandemijom. Različite zemlje su na razne načine reagirale na ovu pandemiju. Neke su išli u potpuni lockdown kao što i sada ide ne znam Australija ili neke druge zemlje znači vrlo brzo čim se mali broj pojavi. Neke su opet to negirale kao Brazil koji je pustio jako da se veliki broj ljudi zarazi. Mislim da mi možemo reći na ovih 360 tisuća zaraženih da ipak i stožer i država zapravo Vlada da su vrlo dobro reagirali i da ipak taj broj znači negdje oko 8% zaraženih od ukupnog stanovništva u ovih godinu i pol dana. Ali od tog broja 8 tisuća i 200 je umrlih. Obzirom da se pojavilo po medijima da je malo veći broj umrlih ili da je povećan broj pogotovo uspoređujući sa nekim drugim zemljama evo ja bih vas molio vaše obrazloženje možda ovog broja umrlih u Hrvatskoj. Hvala.
Hvala vam lijepo na tom pitanju. I sam sam zatražio od nadležnih institucija osvrt na navedeni broj. Kao što znate jučer je preminulih osoba u Republici Hrvatskoj od početka epidemije bilo 8 tisuća 221. Međutim, vrlo jasno mi je rečeno da ovo nije trenutak kada možemo uspoređivati smrtnost između različitih država. Brojni su razlozi. Između ostalog i način bilježenja umrlih nije uniformiran iako postoje načelno preporuke ISDS-a i Svjetske zdravstvene o uzrocima smrti i više je nego očito da se sve zemlje ne pridržavaju istog. Stoga postoje određeni paralelni načini bilježenja broja umrlih. Apsolutno je sigurno da će nakon što ova epidemija nadajmo se čim prije jenjava biti potrebna analiza koja će ukazati uzimajući sve potrebne parametre u obzir kolika je stopa smrtnosti u Republici Hrvatskoj. Međutim, ona se razlikuje u nekim našim županijama. Sve će to biti potrebno analizirati. Hvala.
Gospodin Hrvoje Šimić. Pardon, pardon. Ispričavam se. Gospodin Pavliček.
Poštovani ministre činjenica je da je Hrvatska među niže procijepljenim državama Europske unije, pa me zanima zar ne smatrate da je jedan od glavnih razloga tome i sve manje povjerenje naših sugrađana upravo u institucije Republike Hrvatske posebice u Stožer civilne zaštite koji je na žalost jedno političko tijelo i koji je donio niz političkih odluka a ne epidemiološki opravdanih odluka? Podsjetit ću vas na neke. Prve restriktivne mjere su bile nakon unutarstranačkih izbora u HDZ-u. Zatim otvaranje granica u doba izbora zadnjih lokalnih bez ikakve provjere. Pa zadnje gdje je čelni čovjek stožera kršio mjere koje je sam propisao odnosno bio u zatvorenom prostoru Spaladium arene bez maski. Koju poruku šalje Stožer civilne zaštite građanima Republike Hrvatske i zašto bi građani vjerovali takvom stožeru?
Hvala lijepa. Odgovor izvolite.
Poštovani gospodine saborski zastupniče hvala vam na tome pitanju. Mislim da je iznimno bitno podijeliti te dvije stvari. Dakle, građani ne moraju nužno vjerovati stožeru jer nije stožer taj koji kreira određene informacije. Stožer formira svoje informacije na znanstvenim i stručnim utemeljenjima i upućuje ih našim građanima u formu apela i edukacije. Dakle, ako kompariramo činjenicu da je na 44 naših građana koji su dokazani bolest, koji su imali dokazanu bolest umro jedan zar to nije dovoljan razlog da nešto napravimo? Cijepljenje je najjednostavniji, najbrži i najsigurniji put izlaska iz ove krize. Prema tome, ono što se trudimo čitavo vrijeme komunicirati istinite, vjerodostojne, stručno i znanstveno utemeljene informacije na dobrobit naših građana i to se već sada vidi. Uočava se incidencija u odnosu na procijepljenost u pojedinim područjima. Hvala.
Hvala lijepa. Sada gospodin Šimić.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Poštovani ministre evo svakodnevno svi vršimo promociju cijepljenja, ukazujemo na važnost cijepljenja. Naravno pratimo broj cijepljenih. Pratimo udio cijepljenih u odnosu na ostatak populacije i u tim statistikama je razvidno da nisu svi dijelovi Republike Hrvatske jednako pristupili cijepljenju i imamo pojedine županije koje zaostaju u postotku u odnosu na ostatak Republike Hrvatske. Što se može učiniti kako bi se ta situacija popravila, naravno sve u svrhu izbjegavanja četvrtog vala pandemije? Hvala.
Hvala vam lijepo. 60 sekundi nije ni približno dovoljno da vam odgovorim na vaše vrlo kompleksno pitanje. Međutim, reći ću vam da rezultate možemo postići jedino sinergijom stručnih napora i odgovornosti građana, gdje to izostaje imamo manju procijepljenost stanovništva. Prema tome, naš zadatak je promovirati i propagirati cijepljenje i naglašavati njegove prednosti. I danas sam rekao da nije bilo smrtnih slučajeva među 2 milijuna 718 tisuća hrvatskih građana koji su primili cjepivo. Jedna recentna analiza u Americi pokazuje da od svih covid smrti unatrag 6 mjeseci 99,5% osoba nije bilo cijepljeno. To jasno ukazuje da cijepljenje nas spašava od najtežih oblika ove bolesti, isto tako od smrtnog ishoda. Što je moguće napravit? Potrebno je promijenit paradigmu, što smo i napravili. Mi smo od klasičnog početnog uobičajenog sistema cijepljenja na cijepnim mjestima otišli prema građanima, otišli prema manjim mjestima i na neki način pokušali doći do svakog pojedinca.
Fala lijepa. Gospodin Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvaženi ministre. Praktički od početka pandemije, a poglavito nakon 2.3 mjeseca kad se vidjelo da to neće proći za mjesec i dva pokušavalo se naći rješenje koje će nas možda najbliže približiti onom vremenu u kojem smo živjeli do pojave Covida-19, naravno cijepljene na prvom mjestu. No i uvođenje ovih covid potvrda zasigurno je nešto što nas može barem približiti tom vremenu u kojem smo bili do početka 2019.g.
Fala.
Opet mi 60 sekundi ne dozvoljava niti približno opisati značaj covid potvrde koji je jedan europski instrument i nastojanje svih nas skupa da se prilagodimo i nađemo način suživota sa virusom. Covid potvrda nama koji ju posjedujemo dokazujemo da smo na neki način sigurni za okolinu, da nismo zarazni zbog toga jer smo ili preboljeli ili smo cijepljeni ili smo testirani i na taj način naše aktivnosti uključujući putovanja, grupiranja, posjetu bilo čemu su sigurna. Dakle, šaljemo jednu vrlo, vrlo jasnu poruku. Ukoliko će virus i dalje biti među nama čitav svijet će se morati prilagoditi i naći način suživota. Potvrda je ono što objedinjuje nekoliko aspekta borbe protiv virusa i omogućava relativno sigurno funkcioniranje i gospodarskog aspekta i kulturnog i turističkog i ugostiteljskog i sportskog i brojnih drugih. To je jednostavno dakle naš način i traženje suživota sa virusom koji u ovom trenutku ima pretpostavke da bude uspješno. Međutim, zato svi skupa moramo postići određeni opseg procijepljenosti.
Gđa. Vukovac.
Zahvaljujem. Poštovani ministre, kroz medije često se može čuti od stručnjaka na ovom području kako su brzi antigenski testovi neusporedivo bolje rješenje od samih PCR testova, prvo zato što su brzi, a drugo zato što ipak trebaju nešto veću količinu virusa da budu pozitivni. Zašto onda svi inzistiraju na PCR testovima, je li to politička odluka, ako jeste onda se zapravo javlja sumnja u javnosti jer javnost zna da su političke odluke često vezane uz krupni kapital. Isto tako i znamo da je industrija PCR testova ako ne najveća onda jedna od najvećih industrija na svijetu. Hrvatska testira skoro najmanje u Europi, ali ipak nas to košta nekoliko milijuna kuna mjesečno.
Fala. Odgovor.
Ma čestitam vam na tom pitanju, pogodili ste bit. Drago mi je što je ravnatelj HZJZ tu s nama. RH ima stav da su antigenski testovi upotrebljivi. Međutim, u ovom trenutku na nivou Europske komisije to nije ujednačeno i nije postignut takav zajednički stav. Mi smo se i ovih dana razgovarali o tome, evo kolegica državna tajnica to može potvrditi, jutros je bio sastanak gdje smo rekli da ćemo ponovno uputiti pismo komisiji da uvrsti antigenske testove u jedan, dakle kao, kao test koji je vrlo, vrlo relevantan. Doduše, moramo biti iskreni i reći da je njegova dijagnostička vrijednost ponešto ograničena, PCR je ipak zlatni standard. Prema tome, morali bi ga čuvat za nekakve situacije kada ga je potrebno upotrijebiti. A potpuno se slažem s vama da je upotreba antigenskih testova i opravdana i gotovo jednako uz određene naravno elemente sigurna kao i upotreba PCR testova.
Gđa. Katarina Peović.
Dobar dan ministre. Evo mene zanima jednoznačno i bez okolišanja odgovor na pitanje koji je razlog i koji je stav vlade o obaveznom cijepljenju? Naime, stječe se dojam da se obaveza procijepljenosti spušta na niže razine, znači na poduzetnike koji moraju brinuti o tome da će se procijepiti ili ne zbog potpora, a postavlja se pitanje tko je to odgovoran za procijepljenost stanovništva? Nije li tu vlada ona koja treba bit odgovorna za procijepljenost stanovništva? Koja je to zapravo instanca koja bi trebala dat odgovor na to pitanje i koja bi trebala stati iza tog političkog pitanja i dati politički odgovor na to pitanje, na koji način, tko, kako i tko je odgovoran?
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem poštovana gđo. saborska zastupnice. Dakle, prvo bih vam odgovorio da nema razine spuštanja odgovornosti, da je vrlo jasno da smo svi skupa jedino uz sinergiju mogućnosti napravit taj iskorak i postić adekvatnu procijepljenost. Naš zadatak je na to ukazivati, što ne prestajemo raditi. Dakle, svakodnevno ističemo i stručne i znanstvene pretpostavke koje ukazuju na potrebu cijepljenja. Ovo što je bilo u medijskom prostoru je jedan od pokušaja vlade ne u tom smislu da prebaci svoju odgovornost na drugog nego da potakne sve, da učini razliku između odgovornih i neodgovornih. Pazite, onaj ko se cijepio štiti sebe, štiti drugog, doprinosi ukupnom opsegu procijepljenosti koja će nas u budućnosti zaštititi od širenja ove bolesti. Nadalje, isto tako eliminira nastojanja svih nas drugih. Ovo di nas omogući 4 val omogućavajući širenje virusa na jesen doprinosi možda progresiji gospodarske krize, mogućim otpuštanjima, gubicima radnih mjesta. Prema tome, to je taj koncept cijepljenja ili ne cijepljenja. A rekao bih vam, nemam vremena, nešto i o obveznom cijepljenju … [[Upadica se ne razumije.]] neću vam sigurno ostati dužan na to pitanje vrlo je važno.
Moja krivica već smo prešli vrijeme. Gospođa Mrak Taritaš.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS-a. Uvaženi ministre. Dakle, apsolutno u onom dijelu gdje govorimo o potrebi cijepljenja, ja tu nemam nikakvih dilema dakle važnost cijepljenja, važnost da se procijepi nacija, važnost da ima što veći postotak, ali stavit ću to u kontekst nečeg drugog. Dakle, sad je već u medijskom prostoru strašno puno onih koji su se odlučili ne cijepiti i koji jasno i govore svoje razloge zašto se neće cijepiti. Jedan od možda čimbenika koji može tu poboljšati su naši sportaši. Imali smo priliku vidjeti na Europskom nogometnom prvenstvu da je jedan od naših sportaša, jedan nogometaš nije mogao igrati jer nije bio procijepljen. Naši sportaši idu na olimpijske igre koje počinju 23. srpnja u Tokiju, nekoliko puta sam vas s ovog mjesta pitala da li naši sportaši kad idu tamo su procijepljeni. Dakle, to su sredstva iz državnog proračuna, sredstva kojom svi građani RH pomažu da oni tamo idu, da li su svi oni procijepljeni i da li je o tome vođeno računa?
Hvala lijepa. Odgovor.
Vlada RH kao i HZJZ stoji na raspolaganju svima koji su raspoloženi za cijepljenje da se i cijepe. Vlada RH je nabavila je adekvatan dovoljan broj cjepiva koje je besplatno za građane, sportaše i za sve ostale, naše je samo iskazati interes i cijepiti se. Vi ste potpuno u pravu kada ste konstatirali da se neki naši sportaši nisu cijepili, međutim isto tako vam odgovorno tvrdim da svi oni koji iskažu interes da će apsolutno biti bez odgode cijepljeni. Naime, treba reći da cjepiva ima dovoljno i da je ono dostupno. Otvorili smo punktove na koje ljude s … pozivom dolaze bez narudžbe na cijepljenje. U Zagrebu su tri velika punkta u drugim gradovima također, potrebno je samo raspitati se gdje su ti punktovi, u kojem vremenu rade i doći i potrošiti nekoliko minuta svog vremena i primiti tu dozu vašeg zdravlja.
Hvala. Gospođa Marijana Puljak.
Poštovani ministre. Samo da utvrdimo, dakle danas je ukupna procijepljenost u Hrvatskoj negdje oko 37%, procijepljenost ugroženih, najugroženijih kategorija dakle onih iznad 70, 80 godina negdje oko 60% dok je u drugim europskim zemljama nekih 90 možda čak i 100%, dakle ovdje treba jasno reći da je odgovornost za procijepljenost stanovništva je isključivo na Vladi, nema na udrugama, poduzetnicima, ovima, onima dakle isključivo na Vladi. Danas građani Hrvatske ne vjeruju stožeru, što god vi kazali pozivali na cijepljenje ne vjeruju zbog vašeg dosadašnjeg rada, evo već su neki do sada to spomenuli. Dakle, jedno tijelo koje je donosilo do sada političke odluke ljudi ne vjeruju. Kako mislite dalje djelovati? Dakle, čini mi se da ste izabrali represiju i pritisak umjesto edukacije i bolje komunikacije, dakle represija izaziva inat i dobit ćete još manje i bolje, manje …
Hvala lijepa, vrijeme. Izvolite odgovor.
Početo bih s time poštovana gospođo saborska zastupnice da apsolutno niste u pravu kada ste rekli da smo odabrali put represije. Upravo smo mi ti koji od početka ove epidemije naglašavamo potrebu edukacije i jednog informiranog pristupa našim građanima, represija nikako. Ovo je jedna radna verzija određene i ideje koja će vrlo vjerojatno zaživiti samo sa idejom da nas što više potakne na cijepljenje. Nadalje, kada govorimo o tome zadatak i odgovornost Vlade je nabaviti cjepiva, to smo i napravili. Do kraja sa 31.5. nabavljeno je 8 milijuna 855 tisuća cjepiva, više nego dovoljno da se procijepi svo hrvatsko stanovništvo. Isto tako omogućili smo da zdravstveni sustav cijepi ljude. U jednom danu rekao sam vam datum cijepljeno preko 50.000 naših sugrađana, znači zdravstveni sustav to može. Međutim s druge strane rekao sam jedino sinergija, vi ste naglašavali odgovornost Vlade [[Upadica Radin: vrijeme.]] ja ne bježim od toga, međutim isto tako ću vam reći da je vaša odgovornost tu, svakog pojedinog građanina.
Hvala. Gospodin Miletić.
Poštovani ministre. Evo da progovorim i ja o odgovornosti, s jedne druge strane … [[Govornik se ne razumije.]] Ionnidis, to vam je struka znate jedan od vodećih znanstvenika svijeta epidemiolog po struci, najcitiraniji znanstvenik među top deset znanstvenika kaže da cijepljeni i preboljeli imaju podjednaku efektivnost, to on tvrdi. Dakle, dva sata je 26. lipnja održao govor u Strasbourgu predavanje i sad me zanima zašto se tjera ljude koji su preboljeli covid da se cijepe koji imaju antitijela koji su? Prvo pitanje je to. Drugo pitanje je hoćete li naložiti cijepljenje djece na jesen, budući da evo i znanstvenik Lauc danas govori da se pretvorilo sve u politiku, a sve manje u znanost, otvoreno to piše na svom facebook profilu i kaže da je potpuno protiv cijepljenja djece? I treće pitanje ministre ako je moguće kratko, njemački ministar Maas je rekao ako je svima ponuđeno cjepivo više nema nikakvog pravnog ili političkog opravdanja za bilo kakva ograničenja, Njemačka se otvara, Velika Britanija ministar zdravstva da se otvara, 40% je procijepljenost u Njemačkoj sa oba cjepiva.
Hvala gospodin Miletić. Hvala. Izvolite odgovor.
Iako bi kolega Capak vam odgovorio na vaše pitanje, ali preboljenje se smatra aktivnom imunizacijom, smatra se i ekvivalentnije prvoj dozi. Međutim nakon preboljenja svjedočite i sami da titar antitijela nakon nekog vremena pada. Upravo zato potrebno je dodano se cijepiti tzv. booster dozom da bi postigli odgovarajući nivo zaštite. Ono što je sada pitanje, a iz dana u dan se ti elementi evaluiraju, koliko će trajati imunitet nakon drugog cijepljenja. Postoje preliminarni podaci da će on biti doživotan, što nije nakon samog preboljenja, prema tome struka je u ovom trenutku rekla da imunitet nakon preboljenja možemo smatrati adekvatnim u periodu od 180 dana i to vam je tako. To nije aproksimativno, mjerio se titar antitijela u krvi pacijenata koji su preboljeli i vidjelo se da nakon šest mjeseci on jako opada, zbog toga je potrebna druga doza koja dodatno animira naš imunološki sustav [[Upadica Radin: hvala. Za djecu ću vam reći da to nije politička odluka isključivo je utemeljena na struci i vidjet ćemo na jesen …]] Upadica: Hvala./… kakvi će naši stavovi biti ovisit će o epidemiološkoj situaciji i kretanjima u svijetu.
Vrijeme, hvala. Gospodin Ćelić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre, pitanje može li mali ubod u nadlakticu ispuniti velika očekivanja je pitanje je koje postavljaju brojni pa danas i u Hrvatskom saboru. Razlozi ne cijepljenja su brojni, među glavnima se navodi nepovjerenje u farmaceutsku industriju, nepovjerenje u vlast političke strukture ne samo u Hrvatskoj nego i u cijelom svijetu, strah od cjepiva, lažne, polulažne informacije. Mi nismo ispunili očekivanje dakle da do 30. lipnja procijepimo 55% populacije nego samo 45%. Mene zanima možete li ukratko projicirati posljedice ne cijepljenja odnosno kakvi će biti učinci zbog ovih loših rezultata u Hrvatskoj.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala gospodine saborski zastupniče ja ću ponoviti ono što sam već sada rekao jer mislim da je to vrlo važno da javnost čuje još jednom. Dakle, onaj koji se na cijepi riskira svoje zdravlje i zdravlje tuđe, naše. Zatim on ne doprinosi toj procijepljenosti koja nam u budućnosti ako dosegnemo onih 70% garantira da se virus neće širiti. Nadalje, on nas vraća u staro normalno i ne omogućava reaktivaciju svih aktivnosti, ne onemogućava povratak na normalne aktivnosti. Nadalje, također omogućava pojavu 4 vala na jesen što je od ekstremnog značaj. Moramo znati da virus kada je u cirkulaciji vrlo često mutira. To je jedan njego način prilagodbe i pokušaj opstanka, čim dužeg opstanka na planeti. Ukoliko mu dozvolimo, ukoliko dozvolimo da je taj rezervoar velik, a to su ti necijepljeni građani on kola unutar te populacije, mutira i može doći do još opasnijih sojeva koji su virulentni [[Upadica: Hvala.]] i kontagiozni itd. i to je ta opasnost koja postoji [[Upadica: Hvala lijepa.]] ukoliko se ne procijepimo.
Gospođa Selak Raspudić.
Zanima me je li itko ovdje imao administrativni Covid. To vam je soj koji je daleko zarazniji u Hrvatskoj nego Delta soj i bilo koji drugi koji nam prijeti. Najveće su šanse da ga dobijete. Naime to vam je onaj u kojem imate sve fizičke posljedice Covida, ali vas sustav eto nije kao takve prepoznao. I vrlo lako će vam se to dogoditi, a onda nećete moći ni do Covid potvrde i svih ostalih prava koja vam pripadaju. Ako ste se testirali antigenskim testom, ako su vas zaboravili unijeti, ako ste ostali doma u samoizolaciji imat ćete administrativni Covid najzarazniji soj u Hrvatskoj. Stoga je moje prvo pitanje do kad će građani plaćati vaše propuste? A drugo s obzirom na najavu da doniramo čak 310.000 količina cjepiva zbog nemogućnosti njihovog skladištenja koliko trenutno imamo viška cjepiva, koliki su naše uopće mogućnosti skladištenja, gdje planirate sanirati medicinski otpad ukoliko ga bude i tko će odgovarati za krive procjene u nabavi cjepiva?
Hvala. Odgovor.
Poštovana saborska zastupnice, ne znam za taj administrativni soj virusa, a znam da je ovaj novi Delta daleko opasniji i da se brže širi nego ovi dosadašnji što predstavlja jednu veliku opasnost. Rekao bih da ovi elementi koje ste vi navodili djelom i stoje. Doista, neki pacijenti i nisu upisani, neki liječnici obiteljske medicine nisu bili ažurni i ima problema u izdavanju Covid potvrda. Međutim, svakodnevno ih ispravljamo. Dakle, ono što ministarstvo može napraviti napravilo je jako davno, dakle pri početku ove krize da pošalje jasan dopis svima kako se treba postupati. I u tom dopisu piše da se svi oni koji su pozitivni moraju upisati u centralni registar ne samo zbog dobivanja Covida, Covid potvrda nego i zbog drugih okolnosti. Tako da ima tih elemenata međutim koji se ispravljaju na dnevnoj bazi. Današnjih 400 i nešto tisuća izdanih Covid putovnica ipak pokazuje da stvar funkcionira, a mi ćemo i nadalje ispravljati te manje disfunkcionalnosti i poteškoće. I moja isprika svima koji su imali problema [[Upadica: Hvala.]] zbog neažurnog obavljanja aktivnosti pojedinog liječnika [[Upadica: Hvala lijepa.]] ili cijepitelja ili nešto slično.
Gospođa Grba Bujević.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi ministre vezano uz broj 113, to je broj koji je već dugo u upotrebi, vi ste ga danas spomenuli u svom izlaganju međutim još uvijek nije saživio sa našim ljudima. Naime, na tom broju se mogu dobiti niz izvanrednih informacija koje inače ljudi lutaju i traže po internetu, traže po svuda i svakuda i onda dobe kojekakve informacije. Što još možemo učiniti da, upravo zato što je sad i turistička sezona i tih pitanja ima niz dakle na koje oni mogu odgovoriti, što još možemo učiniti da se taj broj zaista familijarizira sa ljudima i da zaista znaju da će na tom broju dobiti sve one informacije bilo od potvrda, bilo od ulazaka, bilo od toga jel se treba cijepiti, jel se ne treba cijepiti, dijelu ljudi je to poznato, ali malom dijelu ljudi mislim da na tu imamo mjesta za poboljšanje koje bi onda doprinijelo možda i povećanom broju cijepljenja.
Hvala. Odgovor.
Hvala vam gospođo saborska zastupnice, jedna od stvari koju možemo napraviti je upravo ovo što ste vi napravili. Spomenuli ste ponovno taj broj koji davno je etabliran i ono što je zadatak Vlade i stožera bio da ga omogući. On je omogućen, rade broji studenti koji su educirani za taj posao pod stručnim nadzorom i daju vrlo važne informacije. Dakle, pozivam i s ovog mjesta svatko tko ima neku dilemu sa putovanjem, sa cijepljenjem, sa bolešću, sa Covidom, sa EU potvrdom da se javi na taj broj i vjerujem da će dobiti relevantne podatke. Ono što malo začuđuje da je broj korišten u ovim ljetnim mjesecima i početkom turističke sezone znatno više što ukazuje da stranci koji dolaze kod nas možda zbog toga što nisu dobro informirani ipak zovu taj broj, kontaktiraju i traže različite podatke koji ih zanimaju. To je samo jedan od komunikacijskih kanala prema javnošću, javnosti jer mislimo da ta komunikacija i izvor informacija doista mora biti transparentan i promptan i istinit [[Upadica: Hvala.]] i stručno utemeljen.
Hvala lijepa. Gospodin Nino Raspudić.
Poštovani ministre u složenoj korona stvarnosti došlo je do jedne velike isprepletenosti struke i politike. Tu se više ne zna gdje se politika krije iza struke, gdje struka iza politike, imamo vladin znanstveni savjet dakle ljude za koje je Vlada procijenila da su stručni, kompetentni da sa znanstvenog stajališta imaju što reći o toj situaciji pa smo vidjeli kao i oni međusobno ružno polemiziraju u javnosti, zauzimaju potpuno suprotna stajališta. John Ioannidis kaže jedno, vi kažete nešto drugo. Čini mi se da je nejasno i da bi javnost imala više povjerenja kad bi se ljudima konkretnije i jasnije govorilo na temelju kojih znanstvenih istraživanja se donose neke odluke. Dat ću samo jedan mali primjer. Na temelju dakle kojeg znanstvenog istraživanja ste donijeli odluku da onaj tko je prebolio, pola godine je imun na koronu i može dobit Covid potvrdu unutar pola godine, ako je prošlo pola godine i 2, 3 dana da to više ne može? I pratite li nova istraživanja i jete li spremni to ažurirati i produljiti to razdoblje?
Hvala lijepa. Hvala lijepa. Odgovor.
Odgovorit ću poštovani g. saborski zastupniče, odgovorit ću vam na ovo vaše zadnje pitanje odnosno konstataciju i reći da smo apsolutno spremni sukladno novim znanstvenim i stručnim spoznajama mijenjati sve naše stavove. Drugo, ne znam da li znate, odnosno siguran sam znate da u znanstvenom okruženju sukob mišljenja nije ništa što je loše, dakle vrlo je poticajan, ponekad rezultira unaprjeđenjem našeg promišljanja o datoj temi. Stoga ne vidim problem što su pojedini znanstvenici imali različita mišljenja. Ali isto tako, reći ću vam sljedeće, ako me pitati da li temeljiti naša postupanja na izjavi pojedinca, makar kako se on zvao ili cjelokupne svjetske zdravstvene i stručne javnosti, ja nemam tu dilemu. Dakle čitav svijet misli da je 180 dana, to je naravno brojka koja je aproksimativno nađena, ali rekao sam na osnovu čega. Na odnosu praćenja pada antitijela u krvi nakon preboljenja bolesti. Nema boljeg elementa za praćenje vašeg imunološkog stanja [[Upadica: Hvala.]] I reći ću vam, iako nisam, ustvari ne mogu više reći, ali tu bi volio podijeliti isto s vama, o važnosti antitijela u određivanju titar antitijela u dijagnostici bolesti Covid koji su zanemarena u svijetu i kod nas.
Hvala lijepa. To mene je zanimalo, pridružit ću se. Gđa. Rada Borić, izvolite.
Poštovani g. ministre, uvodno i na odgovore nekim kolegama govorili ste da za visoku procijenjenost je izuzetno važna osobna odgovornost. Pa u jednom trenutku je sintagma bila struka + osobna odgovornost i na kraju, na pitanje mislim, kolegice je bilo, svi skupa moramo biti odgovorni. Moje je ipak pitanje, ako danima i već duže vrijeme se govori da su institucije te koje loše upravljaju krizom i mi smo vidjeli da to povjerenje koje trebamo steći, nećemo steći zato što sam ja osobno odgovorna, već zato što bi institucije koje upravljaju trebale biti odgovornije. Vidjeli smo kako su se ponašale, nejednaki kriteriji uvođenju mjera, loše komuniciranje, prijetnje sankcijama koje mogu biti neustavne ili, ako ništa drugo, su selektivne, znači moje pitanje je ako imamo da mutira soj, možemo li reći u jednom trenutku da tijelo koje se trebalo ovim baviti je mutiralo [[Upadica: Hvala.]] i da bi se možda trebalo malo i osvježiti?
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Ne, gđo. saborska zastupnice, apsolutno se ne slažem sa vašim konstatacijama iz nekoliko razloga. Dakle, vrlo je jasno i s ovog mjesta sam pred 10 minuta rekao da jedino sinergija struke i odgovornosti građana može dati rezultate. Dakle, to je fakt, to sam rekao i to stoji. Dakle nitko ... [[Govornik se ne razumije.]] niti Vlada niti građani zajedno, jedino sinergija i ta solidarnost može unaprijediti rezultate. Dakle, ne znam o čemu govorite, međutim, reći ću vam da su naše mjere bile primjerene, balansirane, među otvorenijim smo bili u Europi, a naš opseg zaraze nije bio tako ekstreman, prema tome, ne znam u čemu smo pogriješili. I na kraju, reći ću vam sljedeće. Ako nije dovoljan argument nekom reći da od 44 zaražene osobe, jedna premine, ja ne znam što je. Valjda ti svi koji se ne cijepe računaju da se neće razboljeti, da su imuni na bolest. Od 44 inficirane osobe, jedna premine. Mislim da je to dovoljno sa stručnog [[Upadica: Hvala.]] znanstvenog medicinskog utemeljenja, kao apel svima da se cijepimo. Od, [[Upadica: Hvala lijepa.]] hvala Bogu, od cijepljenja u RH nitko nije preminuo [[Upadica: Hvala.]] Bilježimo nuspojave, nema značajnih, [[Upadica: Hvala, vrijeme.]] ima nešto lokalne bolnosti, otekline, itd., a 3 milijarde ljudi je na svijetu cijepljeno.
G. ministre, ovaj, tema je trusna, ali moramo se držati vremena. Izvolite. Gđa. Lukačić.
Zahvaljujem poštovani g. ministre. Evo, cijeli svijet se suočio s ovom pandemijom, tako i mi i čini mi se nekako da ukoliko se ne cijepimo da ćemo se još dugo boriti s ovim virusom. Mnogi govore kod nas da je ovo za nas najveća ugroza od Domovinskoga rata. Što vi mislite o tome i recite kako se ova ugroza odrazila na cjelokupni zdravstveni sustav? Hvala vam lijepo.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem na pitanju poštovana gđo. saborska zastupnice. Pa da, rekao bih da je ovo ekstremna ugroza, međutim, RH osim epidemije su zadesila i dva iznimno snažna potresa, što je uzrokovalo ekstremno veliku financijsku štetu, a što se tiče zdravstvenog sustava, ovo je financijski i organizacijski bio jedan od većih izazova, općenito eto, nakon Domovinskog rata, kao što ste i sama rekli, međutim, mišljenja sam da smo u okviru nastojanja Vlade adekvatno odgovorili i čuvanjem zdravstvene sigurnosti, zdravstvenog sustava, koji u svim ovim valovima pokazao, iako je veliki ... [[Govornik se ne razumije.]] svoju fleksibilnost, adekvatno se prilagodio formirajući primarno respiratorne ... [[Govornik se ne razumije.]] sekundarne centre, i sve ostalo što je doprinijelo, kao što sam pročitao danas u Izvješću da niti u jednom trenutku nije netko ostao bez kreveta, bez respiratora, bez pomoći. Nas kritiziraju da plaćamo nepotrebno i nekakve lijekove za Covid, [[Upadica: Hvala.]] međutim, kupuju ih u Europi, mi ne možemo kao Vlada dozvoliti da našim građanima ne kupimo takve lijekove, stoga i to [[Upadica: Hvala lijepa.]] imamo ... [[Govornik se ne razumije.]]
Gđa. Nađ.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. G. ministre, iako se vi želite zapravo oprati od odgovornosti što nije procijepljenost 55% kao što ste najavljivali i ne znam na čemu ste onda to temeljili. Činjenica jest da meni stalno zvoni u ušima ona pjesma „Tko je kriv?“. Tko je kriv zapravo što nemamo tu procijepljenost Vlada, stožer? Sigurno nisu neodgovorni koje ste zbunjivali raznim kontradiktornim informacijama kroz cijelo ovo vrijeme. Tko je kriv?
Hvala lijepa. Odgovor.
Poštovana gospođo saborska zastupnice ne bježimo od odgovornosti. Vlada je nabavila dovoljnu količinu besplatnog cjepiva. Zdravstveni sustav je omogućio svima koji se žele cijepiti da se i cijepe. Sada je nešto i na građanima da naprave. Ne želim kritizirati nikoga. Međutim, ponovit ću činjenicu da na 44 zaražena jedan premine. Zar se ne bojimo toga? Zar mislimo da se mi ne možemo razboljeti? Dakle, apsolutno ne bježimo od odgovornosti, a kada je riječ o našem cilju postavljenog za kraj lipnja on je bilo jedno prolazno vrijeme, jer kada općenito nešto radite postavite sebi neke ciljeve. Mi smo si tako aproksimativno postavili jedan cilj koji je izgledao tada realan i krenuli smo dobro. Međutim, tada je zapelo ne zbog toga što nema cjepiva ili zbog toga što je nemoguće naručiti se ili doći na cijepljenje, nego zbog toga što izostaje interes. Dakle ja svima ponavljam ne morate vjerovati nama kao političarima. Vjerujte činjenicama, a to je da u Republici Hrvatskoj od 44 zaražene osobe jedan premine od ove opake bolesti.
Hvala lijepa [[Upadica Beroš: Ukupno 8 tisuća 221 naš sugrađanin sa jučerašnjim datumom.]] Gospođa Juričev Martinčev.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Poštovani ministre nedavno smo mogli čitati kako su velike razlike u procijepljenosti u Republici Hrvatskoj među županijama, pa tako među 5 županija gdje imamo najnižu procijepljenost upravo su tri dalmatinske koje ovise o turizmu. U vremenu kada smo imali preko 40% stanovništva cijepljenih prvom dozom u Gradu Zagrebu u mojoj Šibensko-kninskoj županiji imali smo ispod 30%. Što nam predlažete što nam je činiti i kako komentirate veliku razliku u procijepljenosti na području Republike Hrvatske?
Odgovor izvolite.
Hvala vam poštovana gospođo saborska zastupnice. Iznimno teško pitanje jer meni je teško razumjeti da netko tko živi od turizma ne želi napraviti sve da omogućiti svom gostu siguran boravak u Republici Hrvatskoj i da ga na neki način animira da dođe i boravi u našem okruženju. Mi se to ne trudimo napraviti, stoga je problem tim veći. Ono što je potrebno, potrebno je da svi skupa i mediji, i oporba i pozicija da svi skupa upiremo na to da je cijepljenje jedini i najbrži, najsigurniji izlaz iz ove krize. Cijepljenje spašava živote, spašava gospodarstvo, spašava normalno funkcioniranje i vraća nas u normalno funkcioniranje države. Doista ne shvaćam one koji se ne žele cijepiti. Ne moraju vjerovati stožeru i političarima. Neka vjeruju stručnjacima, znanstvenicima. Pazite nema dana kada 4 do 5 stručnjaka iz Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo, nastavnik zavoda i različitih liječnika ne gostuje na raznim našim televizijama.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre vi ste nedavno sada u ovoj sabornici izgovorili vrlo opasnu tezu. Rekla bih da građani ne moraju vjerovati stožeru. U nastavku se pozivate na struku i na odgovornost građana. Reklo bi se da vi zaista ne osjećate nikakvu odgovornost za to da je broj procijepljenih tj. cijepljenih građana samo 43,2% odraslog stanovništva. Ukoliko se doista ne smatrate odgovornima i ukoliko zaista mislite da građani ne moraju vjerovati stožeru ja mislim da je došlo vrijeme da stožer podnese ostavku i oslobodi mjesta za neke nove ljude koji će se bolje i uvjerljivije boriti sa epidemijom. I zato vas još jednom pozivam da se vratimo na izvješće. Vas osobno i stožer za borbu protiv epidemije gdje vidite svoju odgovornost i koji su propusti učinjeni tj. koji su se dogodili da nismo dosegli 55% procijepljenosti? Hvala puno.
Hvala lijepa. Hvala vama.
Poštovana gospođo saborska zastupnice rekao bih da malo izvrćete teme i da malo politizirate. Nitko nije rekao da bježimo od odgovornosti. Zar sam to rekao? Upravo malo prije smo rekli da se osjećamo odgovornim. … [[Upadica se ne razumije.]] To vi stalno govorite da nas građani ne slušaju. Mi govorimo upravo zato da bi nas građani slušali, da bi promovirali cijepljenje, da bi promovirali zdravlje. To je ono što mi radimo i nećemo prestati raditi, a odgovornost osjećamo. Ova Vlada je osigurala dovoljan broj besplatnih cjepiva. Vidimo kako se neke susjedne i druge države sada bore za ostatak cjepiva. Osigurali smo mjesta za cijepljenje i potičemo građane. Ali na njima je da se odluče za cijepljenje, a odgovornost osjećamo.
Podsjetio bih samo da je ovaj jedini način dijaloga u Saboru kada se tiče replika, replika odgovor a ne dijalog. Gospodin Željko Reiner potpredsjednik. Izvolite.
Poštovani gospodine ministre pa najprije o floskulama o vezi između politike i stožera. Ja bih samo sve podsjetio da je u Italiji dakle jednoj demokratskoj nama susjednoj zemlji nakon tragedije u Bergamu u prvom valu epidemije za šefa stožera postavljen djelatni general topništva upravo zbog organizacijskih razloga. Što mislite da se to dogodilo kod nas kako bi reagirala posebice onaj dio javnosti koji ionako ne cijeni ni stožer ni sve što ste vi napravili? Međutim ono što bih ja sada naglasio, a što ste i vi spomenuli su Covid potvrde. Preko sustava e-građani može svatko dobiti iz vlastitog doma doslovno u nekoliko minuta sa tri klika mišem na računalu i zbog toga opet ako se za koji mjesec počnemo silno čuditi zašto nije svaki građanin koji je cijepljen dobio takvu potvrdu nećemo tražiti od vas odgovornost. Moramo se sami pitati zašto to nije onim građanima koji nemaju tehničke uvjete i pristup sustavu e-građani izdavanje i preuzimanje digitalnih potvrda je omogućeno na lokacijama Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje svugdje. Prema tome, nemojmo uvijek … [[govornik se ne razumije]]
Gospodine Reiner. Izvolite odgovor.
Hvala vam na pitanju. Pa gledajte, osvrnuo bi se na prvi dio vašeg pitanja i konstatacija, a to je apsolutno je struka, stoga je i ravnatelj HZJZ danas tu, ta i on može svjedočit, ta koja nas je vodila u svim našim promišljanjima. Struka će nas voditi ubuduće, to je odgovor na pitanje cijepljenja djece. Mogu sad iskoristit priliku i reći vam da ćemo isključivo na osnovu stručnih informacija, znanstvenih informacija, stava Svjetske zdravstvene organizacije, ISDS-a, donijeti odluku o tome što i kako. Naravno da će to ovisiti o epidemiološkoj situaciji u tome trenutku. Prema tome, svima koji sad govore da se stožer vodio nekakvim političkim promišljanjem odlučno odgovaram da nije, isključivo nam je struka bila ta koja je utemeljila sve naše odluke uključujući i odluku o cijepljenju. Na osnovu stručnog inputa i uspjeha istraživanja cijepljenja odlučili smo se za cijepljenje i omogućili našim građanima, isto nabavili dovoljne količine.
Fala. Eto, ne ostaje mi vremena za odgovor na covid putovnice.
Hvala lijepa. Uvaženi ministre, evo mene zanima nešto jer volim statistiku i pratim što se događa. Imamo statistiku na nivou županija i znamo koliko nam je građana po županijama procijepljeno u postotku. Ali kad govorimo o lokalnim samoupravama gotovo ne znamo ništa. Evo čuli smo ne znam Grad Zagreb zato što imam status županije preko 50% i grad Rovinj 80% i to je nešto što će svatko pozdraviti. Imamo puno lokalnih čelnika i mislim da i njih treba koristiti u ovoj kampanji cijepljenja jer su i oni dobili povjerenje svojih građana nedugo prije 30-tak dana. Ja vas pitam da li možemo dobiti podatke po gradovima, po općinama, da znamo koliko nam je građana naših cijepljeno. Jer ja evo dolazim s otoka Raba, imamo 20-tak tisuća turista trenutačno, imamo dobru turističku sezonu, ne znam koliko mi se građana recimo ovaj cijepilo na otoku, volio bi znat, pa da koristimo i utjecaj i lokalnih čelnika, ali i svakoga od nas da se to događa jer ovako je i vlada ostala sama sebi. Evo čujemo jednu zastupnicu kojoj je suprug gradonačelnik jednog velikog grada, ja bi volio znat koliko je i grad Split recimo cijepljen, pa da znamo reći čovječe možeš riješit sve, pa riješi malo i pomogni, ne.
Fala lijepa. Odgovor izvolite.
Hvala poštovani g. saborski zastupniče. Postoje naravno podaci o procijepljenosti po županijama, rado ćemo ih, rado ćemo ih vama dostaviti. Međutim, dotaknuli ste jedno drugo važno pitanje. HZJZ je izradio plan i program uvođenja, provođenja i praćenja cijepljenja i to je potpuno razumljivo. Međutim, isto tako odgovornost kao i vlada imaju jedinice lokalne i regionalne samouprave. Svaka županija ima svog županijskog koordinatora za cijepljenje, ima isto tako ravnatelja županijskog zavoda za javno zdravstvo koji funkcioniraju po decentraliziranom tipu. Prema tome, nikako ne bježimo od odgovornosti kao što su neki rekli, ali isto tako naglašavamo da i drugi jedinice lokalne i regionalne samouprave imaju svakako svoju odgovornost u poticanju građana na cijepljenje. … [[Govornik se ne razumije]]
Gospodin Sačić.
Poštovani g. ministre, čuli smo i u ovoj raspravi, a i prije da su različiti razlozi zašto se čak 55% građana RH nalazi u kategoriji ne cijepljenih koje vi kao stožer i vlada vidim etiketirate neodgovorni, ne domoljub itd., ne ulazim, neke od razloga nalazimo u ovaj nepovjerenju koje se gaji prema stožeru, a neki ljudi u nedostatku jedne otvorene rasprave stručnjaka broj kontra. E sad interesira me, g. Capak je neki dan govorio o Halmedovom izvješću o nus pojavama, što je isto jedan od razloga, pa šta znadete o tome reći koliko je tih nus pojava? To isto generira nepovjerenje, ljudi umiru, ostaju, ne znam, u nekakvim trajnim posljedicama, šta o tome možete reći, kako razuvjeriti i kako uvjeriti i tako?
Fala. Odgovor.
Hvala vam poštovani g. saborski zastupniče. Vi ste dotaknuli jednu vrlo važnu temu. Mi svaki petak iznosimo podatke inače o broju nus pojava. Srećom i danas sam spomenuo smrtnih posljedica u RH nema, isto tako nema nekih težih posljedica. Možemo vam pripremiti izvješće sa točno popisanim svim nus pojavama, od onih najučestalijih koji su lokalna bolnost, crvenilo, oteklina, pa do nekih sistemskih tipa povećane temperature i daleko, daleko najveći broj ljudi ima takve nus pojave. Iznimno malo je ljudi koji reagiraju nekakvim težim stanjima. Međutim, koliko sam ja upoznat, u RH u ovom trenutku nema previše osoba koje ima bilo kakva teža stanja. Ali gledajte, nije riječ samo o RH, košto sam maloprije rekao, 3 milijarde ljudi je na kugli zemaljskoj cijepljeno, vode se evidencije, danas smo u 21. stoljeću, sve je dostupno u ukupnom opsegu nus pojava. One su minorne u odnosu na koristi cijepljenja [[Upadica: Fala]] Kao što sam maloprije rekao, vrijeme je pobjeglo, htjedoh reći koliko je smrti kod onih koji nisu cijepljeni u odnosu na one koji su cijepljeni u Americi u zadnjih 6 mjeseci, ekstremno važan podatak.
Sad će pitanje postavit gđa. Benčić, a vi možete iskoristit bilo koje pitanje da, da odgovorite ono što niste uspjeli kod jednog. Izvolite.
Zahvaljujem se. Poštovani ministre…
Čuj, izvolite, izvolite, izvolite, ispričavam se.
Dobro.
Daj vratite vrijeme.
Poštovani ministre, evo kao prvo želim izrazit u ime Kluba zeleno-lijevog bloka da mi u potpunosti podržavamo i pozivamo i sami građane da se cijepe i smatramo da je to zaista naj, najizgledniji put iz zapravo situacije pandemije i epidemije. Međutim, naravno protivimo se najavama vlade da bi se primjerice potpore vezivale uz obavezu radnika kod poslodavaca da se cijepe jer radnici, to je njihova odluka i poslodavci nemaju zapravo nikakav mehanizam da ih na to natjeraju, a mehanizmi kojima bi ih natjeravali o tome ne želimo niti razmišljati. Međutim, ono što nas brine još je procijepljenost starijih osoba i starije populacije. Ja nisam našla u izvještaju, al moguće da nisam vidjela, kolika je procijepljenost na teritoriju RH starijih od 65.g., da li imamo te podatke?
Fala. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem gđo. saborska zastupnice. Kao prvo bih vam doista zahvalio na vašem stavu da je cijepljenje potrebno, korisno i jedini način izlaska iz ove krize, to je od iznimne važnosti. Drugo, kad je riječ o potporama želio bih reći da Vlada ne namjerava spustiti i prenijeti odgovornost. Isto tako, Vlada ne namjerava kolektivno prebaciti odgovornost na poslodavce, ova odgovornost bila bi individualna. Dakle, oni djelatnici teoretski koji se ne žele cijepiti oni bi ostali bez potpore, ne i oni koji doprinose općem cilju. Potpore nisu u kategoriji plaća, potpore nisu nešto što je ustavna kategorija, potpore nisu nešto što je obaveza, potpore su zahvala ove Vlade odnosno poklon građanima u krizi da očuvamo radna mjesta, da očuvamo likvidnost. To nije nešto što je obaveza. Dakle, Vlada je napravila određeni napor, želimo potaknuti sve s druge strane da također potaknu određeni napor da bi zajednički cilj ostvarili.
Hvala. Gospodin Totgergeli.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani ministre, dolazim iz Bjelovarsko-bilogorske županije i nismo zadovoljni tamo baš sa procijepljenošću koju imamo. U početku su se cijepile naravno najugroženije skupine, kasnije oni koji su to jako željeli i stavljali se na popise, sad se mogu cijepiti svi. I to dosta dobro funkcionira po našim gradovima, međutim primijetili smo da ruralna područja imaju problem čak i problem doći u gradove se cijepit. Kako bi to malo zaobišli i pomogli ljudima da se i oni lakše cijepe uveli smo autobus koji ide od općine do općine i tijekom dana obiđe 2-3 općine i cijepi ljude upravo tamo gdje je njima najlakše doći u njihovom mjestu gdje i žive. Pa evo možda i za neke druge županije koje to još nisu uvele kao primjer, a imaju ruralnih područja da možda i one uvedu takve autobuse, nazvali smo ga cjepko.
Izvolite gospodine ministre.
Hvala vam poštovani gospodine saborski zastupniče, da to je jedan od inovativnih načina cijepljenja proveden u vašoj ali i nekim drugim županijama. To je odgovor epidemiologa na činjenicu da je splasnuo u jednom trenutku veliki početni interes za cijepljenje. I u tom trenutku doista jesmo promijenili paradigmu i sam sa pozivao i kolega Capak i sve naše i ravnatelje županijskih zavoda za javno zdravstvo da se okrenu ka zajednici. Da iz punktova koji su prije bili utemeljeni bilo u nekim školskim dvoranama, sportskim dvoranama, ambulantama domova zdravlja da krenu prema zajednici. To je bila poanta. To ne mora biti autobus, može biti automobil županijskog zavoda za javno zdravstvo, bitno je da se iziđe u susret građanima. I to u jednom trenutku jesmo promovirali i u većini županija je to prihvaćeno kao jedan dodatni koncept. A sad ću iskoristit još vrijeme nema gospođe saborske zastupnice i reći nešto što je vrlo važno. Dakle, onih preko 65 godina ima otprilike 800.000, 300.000 pred tjedan i pol dana nije bilo cijepljeno. I doista to je veliki problem jer su ti naši sugrađani na neki način izloženiji bolesti teškim oblicima bolesti stoga je od iznimne važnosti da se i oni cijepe.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Boris Lalovac.
Hvala lijepa. Poštovani ministre apsolutno podržavam procijepljenost hrvatskih građana i zbog prvenstveno i zbog zdravstvenog, a kasnije i zbog gospodarskih situacija. Hrvatska je mogla izaći iz krize isključivo i plaćati potpore za radna mjesta jer smo koristili Schure program, europski program potpore za radna mjesta. To je bilo 90 milijardi EUR-a, Hrvatska je dobila milijardu EUR-a. Zašto je dobila? Zato što u to doba nije bilo cjepiva. E sad ja postavljam pitanje, ukoliko dođe do 4 vala ili nekog drugog tko će nam sutra garantirati kaže imate cjepivo, niste se cijepili, može biti uvjetovanja, da li može biti uvjetovano u budućnosti nekakve buduće potpore za očuvanje radnih mjesta sa procijepljenosti građana. Jel nemojmo zaboraviti 90 milijardi je bilo kad nije bilo cjepiva, sad, i taj novac je potrošen, sad ukoliko dođe 4 i 5 val postavlja se pitanje može li nam netko sigurno reći imate cjepivo, niste se cijepili kako očekujete dalje potporu za radna mjesta. Mislim da i o tome treba razgovarati jel taj novac više nije besplatan. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepo gospodine saborski zastupniče, potpuno ste u pravu. Kao prvo hvala na činjenici da podržavate cijepljenje, jedini mogući izlaz. A s druge strane u pravu ste kada govori sad imamo alternativu, nekada je nismo imali, nekad smo se branili epidemiološkim mjerama, nošenjem maske, održavanjem distance i svega ostaloga, sad imamo alternativu, izlaz je cijepljenje i samo je pitanje vremena. U Hrvatskoj mi to, mi ne razmišljamo i želimo odgoditi taj trenutak, međutim europske institucije su nemilosrdne, računaju, gledaju svoje financijske interese. Mogu reći ukoliko se niste cijepili nema poticaja. Vi ste tu potpuno u pravu, ali ne bih ja gledao ekonomski aspekt kao ministar zdravstva. Moj primarni interes je zdravstven aspekt, zdravlje i životi ljudi. Od 44 naših sugrađana jedan premine od oni koji su imali Covid. To je ekstremno, to je strašno, to je gore nego rat. Tako da vi ste u pravo i što se tiče financijskog ali ja naglašavam ovaj zdravstveni aspekt isto. Hvala vam.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović.
Poštovani ministre, evo jedno konkretno pitanje zanima mnoge. Prvo ste govorili da se nije potrebno cijepiti ako ste prebolili koronu, onda ste rekli da se potrebno cijepiti jednom, jel točno, a sada kruži priča, glasina da se treba cijepiti dva puta. Ja sam se informirao i kod vas u ministarstvu pa mi je rečeno nije bitno tko reći ću vam kasnije da zapravo ne znate, da ne znate, ali da se i ta osoba cijepila 2 puta zbog toga da dobije Covid putovnicu. Pa mene zanima mogu li ljudi koji su prebolili i cijepili se jednom dobiti Covid putovnicu jer znam da je nemaju, da je nisu dobili, treba li se 2 puta cijepiti samo radi EU odnosno Covid putovnice, je li to zdravstveno opravdano. Znači jedno konkretno pitanje zanima desetke tisuća ljudi, niste dali odgovor na ovo pitanje. Može li gospodin Capak možda odgovoriti, ovo je, ljude zanima ovo. Ljudi su se spremni cijepiti 2 puta ali jednostavno ne znaju.
E hvala vam gospodine saborski zastupniče, apostrofirali ste sada pitanje koje doista postoji i reći ću vam u kontekstu ranije rasprave da je ovo dokaz da nisu sve odluke koje donosimo političke, upravo su utemeljene na struci. Međutim, morate imati u obzir da je ovo nova bolest. Ona postoji u RH od prošle godine od drugog mjeseca, u svijetu nešto malo ranije. Cijepljenje postoji od 12. mjeseca prošle godine, dakle nepunih 7 mjeseci. O tome je riječ, mi nemamo još znanstvenih spoznaja koje su zabetonirane, čvrste, nepokolebljive itd. Jedino je … [[ne razumije se]] i tako će to biti. Međutim kako radimo? Radimo analizirajući sadašnje stanje. Dakle i mi u Hrvatskoj smatramo da je preboljenje ekvivalent prvoj dozi. Druga doza da je dovoljna za docjepljivanje i smatramo da je to dovoljno da bi čovjek mogao putovati da bi bio siguran i zdrav. Međutim, Europska unija to ne prihvaća. Njihovi argumenti su malo drugačiji. Naša argumentacija na nivou Europske komisije koja je uvijek kompleksna morala bi biti slažem se i brže. Trebala bi biti brža i u inicijalnom odgovoru na krizu kada smo dugo razmatrali što i kako napraviti umjesto da uvedemo strože mjere što smo predlagali na granicama. Tako da su to pitanja koja su otvorena. Ali će odgovori stizati na njih vrlo sigurni.
Vrijeme. Stanka, poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovani ministre evo ja ću iskoristiti priliku i ovu poslovničku mogućnost da vam ispred Kluba Hrvatskih suverenista zatražim stanku u trajanju od 10 minuta i da vam još jednom postavim pitanje i da mi pokušate sa te govornice sada odmah dati odgovor. Dakle, Mate Matić iz Grada Splita pita hoće li se cijepiti drugi put ili se neće cijepiti drugi put? Jako je bitno pitanje sada. Je li ako je on prebolio, ako je on prebolio i cijepio se jednom i sada se treba cijepiti treći put jel' to već tri doze? Je li to njemu možda i štetno ili mu nije štetno? Ok. Sada klimate nije štetno, a možda nije štetno ali vi ako ste malo prije rekli a rekli ste da je ekvivalent prve doze preboljenje, ekvivalent druge doze je prvo cjepivo onda dajte omogućite tim ljudima Covid putovnicu. Taj čovjek želi putovati u inozemstvo, čovjek je čekao Covid putovnicu, nije ju dobio i sada se treba cijepiti drugi dan, drugi put i čekati još tri tjedna da bi dobio koju putovnicu. Jel' me razumijete? Znači ovakvih ima desetke tisuća ljudi. Ljudi ne znaju, ljudi čekaju na e-građanin da im dođe Covid putovnica, a nemaju je. Zovu ministarstvo, i raspitivaju se okolo, gledaju po portalima, a nemaju odgovor. Evo ja bih volio ako može gospodin Capak odgovoriti na ovo ili vi kako god iskoristite neku ne znam kako, poslovnički nema mogućnosti. Hvala.
Dobro. Odobravamo stanku, ali vidjeli smo iz vaše rasprave da vama nije potrebna stanka. Ovo je bilo pitanje, pa ćemo mi nastaviti shodno poslovničkoj mogućnosti nastaviti dalje s radom. Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
Gospodine ministre vaša odgovornost je bila kada nije nabavljeno cjepivo na vrijeme ili kada su se donosile nelogične odluke. Ali zbog toga smo i bili podnijeli zahtjev za opoziv i to smo raspravili. Sada koliko čujem svi koji se žele cijepiti mogu se cijepiti i onda se pitam koga mi štitimo restrikcijama koje su sada na snazi? One koji se ne žele cijepiti. Ja vam moram reći da se ja više nisam spreman odricati slobode radi onih koji se ne žele cijepiti i pozivam Vladu Republike Hrvatske da ukine sve restriktivne mjere onoga trena kada se svi ljudi budu u mogućnosti cijepiti. Hvala.
Hvala vama poštovani gospodine saborski zastupniče. Svi ljudi se mogu sada cijepiti ako iskažu interes ako to žele to im je omogućeno. Ja želim kao i vi da se vratimo u staro, da se restrikcije ukinu. Međutim, to će biti moguće kada dosegnemo određeni prag imunizacije. Treba pitati one koji se ne žele cijepiti zašto to ne žele i zašto ne zajedno tim naporom ne dosegnemo situaciju kada ćemo moći skinuti maske, kada ćemo se moći družiti neograničeno u bilo kom trenutku? To je nešto što je tako kako je. I reći ću vam sljedeće. Dakle kao što rekoh ranije Hrvatska smatra preboljenje prvom dozom, drugu dozu kompletnim cijepljenjem i glede nacionalnih kriterija smatramo da je to dovoljno. Do ovih dana odnosno do jučer Europska unija nije tako mislila. Međutim, promijenila je mišljenje i dakle od sutra, prekosutra preboljenje plus jedna doza bit će dostatno što potvrđuje naš raniji stav ispravnost razmišljanja hrvatske epidemiološke struke i Covid naravno putovnice.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Nikola Grmoja.
Hvala. Poštovani ministre ljudi bi vam puno više vjerovali kada ne biste konstantno iznosili netočne podatke. Tijekom današnje rasprave rekli ste da na 44 zaražena imamo jednu mrtvu osobu. To je netočan podatak. Na 44 testirane osobe koje su osjetile simptome i došle se testirati mi imamo jednu mrtvu osobu to bi bio točan podatak. Mi imamo puno više ljudi koji su preboljeli, a nisu se uopće javili niti testirali. Dakle, nemojte obmanjivati ljude niti hrvatsku javnost. Sve odluke koje donosite, a ja to jedini govorim od početka ove krize donosite politički. Dakle mi smo imali situaciju da je 26.6. otvoreno za državljane Srbije da mogu slobodno bez uvjeta ulaziti u Hrvatsku. Kada je kolega Bulj vas prozvao što ste napravili? Niste otvorili za Bosnu i Hercegovinu, nego ste zatvorili za Srbiju. To su vaši dvostruki kriteriji, to su licemjerne odluke i to je obmanjivanje javnosti i vrijeme je da vam se to kaže u lice.
Vrijeme. Odgovor.
Poštovani gospodine saborski zastupniče potpuno ste neinformirani i iznosite neistine. Malo se informirajte pa ćete onda shvatiti da je Europska komisija donijela preporuke za treće zemlje, da one zemlje koje su zelene iz njih je moguć ulaz u Republiku Hrvatsku i druge zemlje Europske unije bez ograničenja. Srbija je u tom trenutku bila u zelenom. Međutim, kriteriji za ulaz u Republiku Hrvatsku su za sve zemlje i članove Unije, i treće zemlje isti a to je Covid putovnica koja dokazuje da li ste preboljeli bolest, da li ste cijepljeni i da li imate test.
Povreda Poslovnika Nikola Grmoja.
Poštovani ministre, povrijedili ste članak 238. Na službenim stranicama Veleposlanstva Srbije je objavljen ovaj podatak. Vi se sada pokušavate izvući. Nema nikakvih razloga da ulazak u Hrvatsku bude potpuno slobodan. Zapravo vi ste pokazali da on može biti slobodan kada vama to odgovara, a to su izbori i dan izbora. Hvala vam.
Ovo nije bila povreda Poslovnika. Ovo je bila čista replika. Dobivate opomenu. Hvala ministre. Raspravu je proveo Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Žele li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Nema. Onda otvaram raspravu. Prvi za raspravu u ime Kluba zastupnika HDZ-a je poštovani potpredsjedniče Sabora Željko Reiner, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče HS-a, poštovani g. ministre. Poštovani suradnici. U ovom Izvješću je jasno da Nacionalni stožer, Ministarstvo zdravstva i HZJZ su pratili situaciju vrlo pažljivo, donosili nove mjere kako bi nas zaobišao potpuni lockdown ili čak policijski sat, što se dogodilo u mnogim europskih zemljama. Veliki dio gospodarstva na taj način uspio je nastaviti svoje poslovanje, što isto tako nije bilo u mnogih zemljama. U državama kojima se kasnilo s uvođenjem odgovarajućih epidemioloških mjera ili one nisu dosljedno provođene, uočen je eksponencijalni porast broja slučaja bolesti. Veliku buru u javnosti podigla je svojedobno dopuna Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti oko uvođenja prekršajnih sankcija. Nakon stupanja na snagu dopuna zakona, kad god je bilo moguće, prednost je bila dana edukaciji, prevenciji, a ne kažnjavanju. Odluke Stožera i kontinuirani inspekcijski nadzor doprinijele su sprječavanju širenja zaraze i postupnom smanjenju broja zaraženih, a cijelo vrijeme Stožer je prvenstveno vodio brigu o zaštiti građana, zdravlja građana pritom pazeći da nužne epidemiološke mjere budu razmjerne cilju zbog kojih se uvode kako bi se u što manjoj mjeri ograničavao društveni život i održalo gospodarstvo. Hrvatska je prema trenutnim pokazateljima Europskog centra za sprječavanje i kontrolu bolesti u „zelenom“, što je vrlo dobro i za zdravstvenu situaciju i za imidž Hrvatske kao sigurne destinacije. To je posebno važno i zato jer je već počela turistička sezona, a znamo da gotovo 20% našeg BDP-a dolazi iz turizma. Međutim, iako su nam brojke trenutno i dalje dobre, pojavilo se nekoliko lokalnih žarišta do kojih je došlo jer se očito nisu poštovale jednostavne epidemiološke mjere i preporuke. Svaki takav nemar bit će vrlo oštro sankcioniran od strane drugih zemalja koje prate situaciju i ne žele da njihovi građani odlaze iz zemlje iz kojih bi mogli natrag donijeti zarazu, a ne može se ni zanemariti činjenica da bi te zemlje radije da njihovi građani svoje novce potroše u vlastitim zemljama, a ne da odlaze u druge zemlje, uključujući i Hrvatsku. Sa što manje takvih žarišta u nas, turistička sezona će biti bolja, a time i gospodarska i financijska situacija. Budući da se delta soj ubrzano širi Europom i da će gotovo sigurno postati dominantan i u Hrvatskoj, najvažnije je spriječiti naglo povećanje broja novozaraženih. Cijepljenje je uz epidemiološke mjere ključna mjera da se to postigne. Cijepljenje se kroz povijest medicine pokazalo kao najefikasnija javnozdravstvena mjera, koja je samostalno najviše pridonijela produljenju života stanovništva. Stoga će i u suzbijanju epidemije Covida-19 uloga cijepljenja biti nezamjenjiva, dostupno, sigurno i učinkovito cjepivo imat će središnju ulogu u spašavanju života, zaštiti zdravlja, zaštiti zdravstvenog sustava i ubrzavanju gospodarstva, normalizaciji funkcioniranja sustava obrazovanja i socijalne interakcije među ljudima. Cilj Vlade RH bio je, kao što svi znamo, da se do početka srpnja cijepi između 50 i 55% odrasle populacije. Učinjen je maksimum napora, nabavljeno je više nego dovoljna količina cjepiva, besplatnog cjepiva, a to se treba naglasiti jer u mnogim zemljama nije cijepljenje besplatno, i to različitih vrsta. Dinamika cijepljenja bila je u početku dobra i onda se prije otprilike, negdje 3 tjedna, čini mi se, kako se epidemiološka slika popravljala, počela naglo smanjivati. Danas smo došli negdje do manje od 45% cijepljenja odrasle populacije. I valja da s ovog mjesta, svi zajedno apeliramo na građane da se cijepe. Svi koji to žele mogu se cijepiti kad god žele i kojim god cjepivom žele. Nije to tako u svim zemljama. I tog budimo svjesni. Svjedoci smo da se pojavljuju novi zarazniji sojevi, evo sad, delta soj i svako od nas mora učiniti ono najmanje što je potrebno kako bismo spasili zdravlje i živote, ne samo svoje, nego svojih bližnjih, ali izbjegli kolaps zdravstvenog i gospodarstvenog sustava, vjerojatno već najesen. Turizam, ključna gospodarska grana za Hrvatsku generira toliko važne prihode bez kojih ćemo biti u značajnim ekonomskim problemima. Mislim da moramo učiniti sve da ova turistička sezona bude što je moguće dulja. Na opuštanje pojedinaca utjecale su i razne marginalizirane skupine ljudi koji su svojim javnim utjecajem širile lažu kako je koronavirus bezopasan, kako on čak ne postoji, a podsjetimo se da se cijepljenjem uspjelo potpuno iskorijeniti neke smrtonosne bolesti, kao što su dječja paraliza, kao što su boginje, difterija, niz drugih bolesti od kojih je godišnje umiralo 2 do 3 milijuna ljudi, a milijuni su ostajali doživotni invalidi, dok su neke postale rijetkost i od njih se obolijeva danas tek u najblažem obliku. U Hrvatskoj je potkraj 1950-ih godina od teške bolesti dječje paralize obolijevalo godišnje oko 550 osoba, da bi se nakon uvođenja cijepljenja 1961. svelo tek na nekoliko slučajeva, a zadnji je zabilježen 1989. dok je posljednji slučaj difterije zabilježen 1974. g. S druge strane, samo zbog slabije procijepljenosti, koncem 80-ih godina izbila je epidemija difterije u državama bivšeg Sovjetskog saveza sa 150 tisuća oboljelih i više od 4 tisuće umrlih. Svatko od nas cijepljenje protiv difterije, tetanusa, hripavca, dječje paralize, ospice, zaušnjaka, tuberkuloze, hepatitisa B, bolesti izazvanih hemofilus influence tipa B i pneumokoka. Do 5. godine života djeca u Hrvatskoj prime 21 dozu cjepiva, a do 14. njih 25. Zanimljivo je da nijedan razuman laik nije propitkivao sastav tih cjepiva, dovodio u sumnju treba li se cijepiti protiv tih bolesti ili ne, pa zašto onda oko cjepiva za Covid-19 takve sumnje, javne i žustre diskusije onih koji s medicinom ili nemaju nikakve veze ili su lažni, nazovi stručnjaci, zašto histerija koja odbija ljude od cijepljenja koje im jedino može pružiti zaštitu od težih oblika ove bolesti. Kao liječnik uvjeravam sve da korona virus itekako stvara, liječnici, medicinske sestre diljem zemlje bili su na izmaku snage kako bi liječili oboljele kojih je u bolnicama u studenom bilo 3.000 i sa zebnjom u srcu gledali su teške bolesnike na respiratorima i svjedočili daleko preranim smrtima tisuća bolesnika sa tom bolešću. Stoga ne smijemo biti sebični, mislimo na ljude oko sebe, na one slabijeg imuniteta, na stare, nemoćne, na one sa autoimunim bolestima, alergičare, sa bolestima srca, pluća i drugih organa, ako ne mislimo na sebe mislimo barem na svoje bližnje. Pandemija uzrokovana korona virusom prouzročila je poremećaje na tržištu rada zbog nužnog zatvaranja dijela gospodarstva. Pravodobnom uspostavom zaštitnih mehanizama i potpora za očuvanje radnih mjesta koje ponavljam, kao i sa besplatnim cjepivom, nije prisutno u mnogim zemljama, a kod nas jest, značajno su ublažile negativne posljedice i spriječen nagli porasta broja nezaposlenih. Cilj Vlade bio je putem pomoći za očuvanjem radnih mjesta održati nisku stopu nezaposlenosti i očuvati likvidnost gospodarskih subjekata. Vlada je u posljednjih godinu i pol dana svim silama nastojala sačuvati radna mjesta, omogućiti radnicima da dobe plaće iako nisu zbog pandemije covida mogli raditi, a omogućiti poslodavcima da premosti krizu. Vlada je za očuvanje radnih mjesta do sada izdvojila 11,7 milijardi kuna, a kada se tome pridodaju doprinosi koji su oprošteni to je ukupno 17 milijardi kuna. Tu je mjeru koristilo 120.000 poslodavaca koji zbog toga nisu otišli u bankrot u koji bi otišli i gotovo 700.000 radnika koji zbog toga nisu ostali na cesti, a oni i njihove obitelji nisu ostali bez prihoda. Upravo zbog tih mjera broj osiguranika danas je veći za više od 56.000 u odnosu na kraj lipnja prošle godine, a broj nezaposlenih je manji za 8.500 u odnosu na ožujak 2020.g. To su konkretne brojke, to je ono što je postignuto. Najveći porast osiguranika zabilježen je u građevinarstvu, IT sektoru, prerađivačkoj industriji i djelatnosti pružanja smještaja. Hrvatska agencija za malo gospodarstvo, inovacije i investicije provodi odluke Vlade kroz šest mjera pomoći mikro, malo i srednjem poduzetništvu radi epidemije uzrokovane korona virusom. Ukupna vrijednost tih mjera od inicijalnih 1,148 milijardi kuna iz ožujka 2020. sada iznosi već 4,3 milijarde kuna. Sve je to uloženo u to da se s jedne strane spase životi i zdravlje ljudi, a s druge strane očuva gospodarstvo do one mjere do koje je to moguće. Mnoge zemlje nisu bile u stanju to napraviti, nisu znale, nisu mogle to napraviti, Hrvatska je to napravila. Učinimo svi zajedno da izvučemo se iz ove zdravstvene krize iz koje se možemo izvući isključivo pridržavanjem epidemioloških mjera i cijepljenjem, a iz gospodarske krize ćemo se izvući ako se izvučeno iz zdravstvene krize. Ja sam uvjeren da to možemo napraviti samo svi trebamo zajedno u tom smjeru raditi. Hvala vam lijepa.
Sljedeća rasprava je i ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista, poštovani zastupnik Marijan Pavliček.
Poštovani ministre, uvaženi kolega Capak. Poštovani predsjedavajući. Evo sutra će biti 500. dan kako se covid-19 pojavio u RH. Preko noći smo zbog ovog virusa iz normalnog prešli u novo normalno. To novo normalno bih definirao kao brojne restriktivne mjere, gubitak određenih sloboda i tijelo koje je najviše utjecalo na naš svakodnevni život je upravo Stožer civilne zaštite sa brojnim odlukama, sve u cilju suzbijanja daljnjeg širenja korona virusa. Neke od tih mjera su bile više uspješne, neka manje uspješe. Ja kao čelnik Stožera civilne zaštite na lokalnoj razini često sam imao zamjerka na neke od vaših mjera, ali uvjeren sam da su sve bile dobronamjerne sa krajnjim ciljem suzbijanja daljnjeg širenja virusa. U zadnjih nekoliko mjeseci, posebice u zadnjih nekoliko dana krenula je kampanja koju provode prvenstveno čelni ljudi stožera te čelni ljudi Vlade RH, a to je promoviranje cijepljenja. Da je cijepljenje bitno, da bi se sačuvalo hrvatsko gospodarstvo, da bi turistička sezona trajala što duže i nastoji se što veći broj ljudi kroz te apele privoliti na cijepljenje. No unatoč svemu tome Hrvatska i dalje po statističkim pokazateljima jedna od slabije procijepljenih zemalja EU. Koji je razlog tome? Jedan od glavnih razloga je to što ljudi u RH sve manje vjeruju institucijama, pa tako i Stožeru civilne zaštite. Nekada je Stožer civilne zaštite na početku same pandemije imao plebiscitarnu potporu svih građana, danas je ona drastično manja. Koji je razlog tome? Pa upravo zbog toga što se radi o jednom političkom tijelu koje se sastoji i od stručnjaka, ali prvenstveno od pripadnika jedne političke opcije. To političko tijelo je često donosilo politički motivirane, a ne epidemiološki opravdane odluke, pa podsjetimo se samo nekih. Prve odluke odnosno restriktivne mjere koje su donesene su donesene nakon provedenih unutarstranačkih izbora u HDZ-u, do tada zdravlje nacije nije bilo bitno. Na dan lokalnih izbora otvorene su sve granice, svi oni hrvatski državljani koji su i žive u Republici Srbiji mogli su doći bez PCR testa na glasovanje, bez potvrde da su prebolili covid-19 i taj dan zdravlje nacije nije bilo bitno. Prije nekoliko dana sam načelnik Stožera civilne zaštite krši mjeru i odluku koju je sam propisao nekoliko dana prije u Spaladium Areni u zatvorenom prostoru bez maske na licu. I onda se pitamo zašto ljudi ne vjeruju Stožeru civilne zaštite i zašto je procijepljenost toliko niska. U ovu kampanju su se uključili i brojni ministri o potrebi cijepljenja. Međutim, nažalost došlo je i do sramotnih izjava pojedinih ministara kao što je ministar Ćorić koji je sve one koji se ne žele cijepiti prozvao lažnim guruima. Pa tko ste vi g. Ćorić da hrvatske građane koji se nisu cijepili prozivate lažnim guruima. Vi ste ministar u Vladi RH koji treba radit u interesu hrvatskih građana, a ne vrijeđati pojedine skupine hrvatskih građana sa ovakvim izjavama. Premijer Plenković sam kaže da će nastojati vezati potpore poduzetnicima ovisno o procijepljenosti djelatnika, što po ustavu i po svim postojećim zakonima nije moguće i protuzakonito je. Neće se odreći poreza svih onih koji se nisu cijepili. Niz stvari su ovdje kontradiktorne. Jedini način da se poveća procijepljenost je ta da se depolitizira Stožer civilne zaštite RH, da u taj stožer uđu ljudi drugog i drugačijeg svjetonazora, a ne pripadnici jedne političke opcije i da napokon pokušate vratiti vjeru hrvatskih građana u taj isti stožer, tada možete očekivati i veću procijepljenost i bolju danas sutra znači zdravstvenu sliku cijele Hrvatske. Hvala vam lijepa.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika MOST-a, poštovani zastupnici Petrov i Raspudić.
Poštovani ministre, poštovane saborske zastupnice i zastupnici. Politika vlade je jasna, bezbroj puta je ponovljeno s njihove strane da oni mogu zaštiti pučanstvo jedino ako sve cijepe i zato oni imaju namjeru cijepiti sve što hoda i to je jedna od mogućih legitimnih odluka, ali za svaku odluku treba ponijeti odgovornost. I isto bi bilo da se vlada odluči za neku drugu opciju, samo se odgovornosti ne smiju prebacivati na druge ljude koji nisu donosili odluke. A ono što danas postoji kod vlade jest da bi oni sve ljude cijepili, al ne žele uvesti obvezno cijepljenje. Zašto? Jer u tom trenutku sve moguće troškove naknada za potencijalne posljedice snose oni jer su donijeli odluku obveznog cijepljenja. Dakle, da sažmemo, oni koji danas upravljaju državom htjeli bi donositi odluke, a odgovornosti za te odluke bi trebali snositi svi građani RH. Mislim stvarno inteligentno. Reći će da cijepljenje nije obvezno, pa onda eventualna šteta ne ide na korist odnosno na štetu države, na račun države, ali će zaobilazno natjerati ljude da se moraju cijepiti inače neće imati ista prava kao oni koji su se cijepili. Dakle, uz potvrdu vi možete otić u trgovinu, bez potvrde ne možete otić u veliku trgovinu. Poduzetnici koji su natjerali svoje radnike da se cijepe dobit će financijsku potporu države, oni koji nisu neće dobiti. Dakle, navodno imamo izbor, al zapravo ako želimo živjet nemamo izbora, a s druge strane isti ti vladajući se peru kako oni ne uvode obvezno cijepljenje. Nemojte se ljutiti, al ja moram reći da je ovo duboko prevarantski, duboko nepošteno i nezrelo. Još je gore što za nepošten način koristite nedemokratske diskriminatorne postupke. Vi nemate pravo na bilo kakav način diskriminirati bilo koju skupinu, pa uzeti poslodavce, nemojte tako reagirati. Znači vi ne možete natjerati poslodavce da cijepe svoje radnike uvjetujući ih, najavljujući to ministre, dok s druge strane vaš kolega u vladi govori da je intima čovjeka koji radi u javnoj upravi oće li se on cijepit ili neće cijepit. Da, da, to vam je izjavio ministar Ćorić. Nemate pravo na to. Dakle, meni je legitimna svaka odluka koju vi donesete, ponesite odgovornost za svoje odluke. Ako država smatra da je cjepivo jedini način zaštite i nameće cjepivo onda treba preuzeti odgovornost, treba osigurati financijska sredstva za sve eventualne troškove naknade nastale zbog cijepljenja ili u protivnom dajte slobodan izbor, ali pravi slobodan izbor, onakav kakav Njemačka danas daje. Dakle, mi vam ljudi dajemo cjepivo, vi imate pravo se cijepiti, ne cijepiti, to je vaš izbor, mi nastavljamo dalje, odgovornost za vaše zdravlje preuzimate vi i to se zove slobodan izbor. A ne ovo mi ćemo vama dati slobodan izbor, ali znate ako se ne cijepite e onda nemate pravo trgovine, nemate pravo financijskih potpora, o čemu pričate, to nije slobodan izbor. Ako vas je strah hoće li ljudi kad date slobodan izbor vas poslušati, vaše prijedloge poslušati, onda se trebate upitati gdje je nestalo povjerenje, povjerenje građana u stožer. Nestalo je u trenutku g. ministre kada je vaš predsjednik vlade javno izgovorio vidite, vi ste maloprije rekli da ovo nije točno, g. Plenković kaže stožer nije neko apolitično tijelo, vaš predsjednik. Dakle, nemojte mi pričati o tome da ste stručni. Ja ću vas pitat gdje je struka, gdje je dosad bilo Društvo za mikrobiologiju Hrvatskog liječničkog zbora, gdje je Zavod za virusologiju, to su stručnjaci. Ja ne vidim da su dali izjave. Ja mogu uzeti diplome onih koji danas sjede u zavodu odnosno u stožeru. Posebna tema koja se javlja je tema cijepljenja djece ali s obzirom na dostupnost svih informacija do s obzirom na novu bolest, ja vam savjetujem da strogo to bude slobodan izbor roditelja, to mora biti odgovornost roditelja jer u vašem popisu onoga što se nalazi u kalendaru cijepljenja jasno stoji da se to dovodi na temelju analize djelotvornosti, učinkovitosti, sigurnosti dostupnih cjepiva, da u tome sudjeluju epidemiolozi, infektolozi, pedijatri, predstavnici Hrvatske agencije za lijekove i iz toga se može zaključiti kako je svaka promjena u kalendaru cijepljena vrlo promišljen i transparentan postupak struke temeljene na znanstvenim dokazima i iskustva. Zato ću vas na kraju pitati, treba li se konačno definirati je li covid dnevnopolitička tema koju provodi političko tijelo koje je napravio g. Plenković ili je to stručna tema gdje se stručnjaci konačno trebaju oglasiti koji i dan danas šute?
Nadovezujući se na zadnju rečenicu kolege Petrova, da, struka ovo vodi, ovo vodi stručnjak za ONO i DSZ, to je općenarodna obrana i društvena samozaštita g. Božinović i mi imamo jedinstven primjer i u Europi gdje na čelu tog tijela koje vodi borbu protiv korona krize nije ministar zdravstva nego je ministar policije. Ona početna enigma zašto se nije postupalo po Zakonu o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti nego o Zakonu o sustavu civilne zaštite i zašto onda ljudi nemaju povjerenja u struku i zašto je odziv na cijepljenje ovakav kakva jeste. Pročitao sam pozorno ovo izvješće njegovih 65 stranica, međutim ono što u njemu nedostaje osvrt na probleme, osvrt na probleme. Zašto je nabava cjepiva kasnila? Dogodio se jedan širi debakl EU gdje smo vidjeli da ti birokrati nisu sposobni nosit se s bilo kakvim globalnim rizicima i složenijim situacijama. Neću govoriti o tome koliko je bio odmakao jedan Izrael, nego dovoljno je bilo vidjeti koliko je Srbija uspjela nabaviti u kratkom roku, a gdje je bila EU, pogotovo Hrvatska unutar nje. Zatim se i kada je počelo dolaziti cjepivo događalo prekoredno cijepljenje uz neke drastične slučajeve poput Iskre Primorac koja je u Upravnom vijeću KBC-a Rebro i na čelu REGOS-a, žena zdrava u tridesetim godinama zajedno s mužem se cijepila prije onih koji su na prvoj liniji fronte bili protiv korona virusa, a da ne govorim stariji i najugroženiji sugrađani. Nikom ništa, obnovljen joj je mandat. A na koncu taj gubitak povjerenja u struku i u stožer dovodi do velike nezainteresiranosti i nepovjerenje ljudi u cijepljenje. Govori se o organizaciji punktova za cijepljenje, ali se ne daje odgovor zašto su se stvarale goleme gužve, zašto je dolazilo do raspada stanja na terenu. Govori se o reviziji i poboljšanju informatičkih rješenja vezanih uz prijavljivanje na cijepljenje, ali se ne govori zašto se bio raspravo taj sustav i kako to da su nekakvi cvjećari, priučeni informatičari radili tako važan posao i to u zemlji gdje imamo e Sustav naručivanja, inače koji je jako dobro funkcionirao. Govori se o nastavku nacionalne kampanje za cijepljenje itd., međutim ona se na kraju svodi na neku vrstu moralne, a evo sad više vidimo i izravne ucjene gdje se na šefove poslodavce prebacuje odgovornost da oni tjeraju radnike da se cijepe i sad se postavlja pitanje, ukoliko se dogodi taj promil vjerojatnoće da neko ima ozbiljnije posljedice ili čak umre od cijepljenja tko će onda biti kriv. Pa taj zli šef koji ga je na nagovorio na cijepljenje da bi dobio poticaj dok dobri šef nije nagovarao svoje radnike. Vidimo tu vrstu sad nekakvog autsorsanja i takve moralne odluke koja stoji na inače na državi. Što je s ponižavajućim redovima koje svakodnevno viđamo ispred HZZO-a za covid potvrde, tko će za to odgovarati? Kaže se kako je ključni cilj poticati donošenje odluke usmjerene na postizanje odgovora proporcionalnog razini rizika, polazeći od činjenica da rizik nije jednak među različitim skupinama stanovništva. Pa zašto se onda uopće spominje djeca i cijepljenje djece? Čemu cijepiti djecu? Dakle, zvanični je podatak da cijepljenje jednog starca iz ugrožene skupine utječe na smanjenje mortaliteta od korone kao cijepiti tisuću djece ili cijepiti onih između 30 i 40 godina, a izuzetno je niska procijepljenost upravo ovih koji bi se trebali cijepiti, a to su stari i najugroženiji. Dakle, pitao bih ministra, budući da se svaka riječ u ovoj sabornici bilježi i ostaje, možete li pod punom moralnom i znanstvenom odgovornošću odgovoriti na pitanje jesu li rizici cijepljenja za zdravu djecu veći od rizika ako to dijete dobije covid? Definitivno se pokazalo da škole nisu rasadnici zaraze, a nekako na djeci je bio najveći teret, prekinuto im je školovanje sad dobivamo konačno i znanstvene radove poput ovog nizozemskog koji pokazuje da djeca u online školi ne nauče gotovo ništa. Ko će odgovarati za te sada očito pogrešne odluke? Gordan Lauc je član Znanstvenog savjeta Vlade, dakle Vlada je procijenila da je čovjek stručan i kompetentan, a on sam tvrdi da je inzistiranje na PCR testovima bila politička ne znanstvena odluka itd., itd. Uzevši sve ovo u obzir mi iz kluba Mosta ne možemo podržati ovakvo potpuno izvješće u kojem nedostaje bilo kakva samokritika i vizija što i kako bolje dalje. Hvala.
Imamo jednu povredu Poslovnika, poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Raspudić ili ne razumije ili namjerno iskrivljuje sam sadržaj i način borbe protiv korone. Naime, on miješa Zakon o sustavu civilne zaštite i Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti. Jedan zakon služi za provedbu mjera, a drugi za utvrđivanje koje će se mjere provoditi na zaštiti pučanstva. I tu ništa nije bilo krivo, a on tvrdi kako smo se mi ustvari temeljem Zakona o sustavu civilne zaštite borili protiv epidemije znajući ili namjerno prešućujući [[Upadica Sanader: vrijeme.]] sukladno Zakonu o zaštiti pučanstva. Hvala.
Ovo nije bila povreda Poslovnika ovo je bila vaša replika, imate opomenu. Slijedi rasprava Kluba zastupnika Domovinskog pokreta poštovana zastupnica Ružica Vukovac.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Dakle, kroz ovo izvješće o učincima provedbe mjera iz Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti tijekom epidemije bolesti Covid-19 u RH nastoji se približiti kroz javnu raspravu što širem krugu građana naše zemlje što to čine nadležni kako bi Hrvatska što lakše prebrodila novonastale okolnosti izazvane pandemijom. Počeci državne intervencije obilježeni su kroz reakciju nadležnih na ne baš prihvatljiv način, a s pravom mogu reći i na zakonit način. Sjetimo se kažnjavanja poljoprivrednika koji je samostalno bez kontakata s drugim osobama u vlastitom traktoru izvezao stajski gnoj na njivu i zato bio kažnjen brutalno visokom kaznom iako za to nije bilo valjanog propisa kao temelja za kažnjavanje. Podsjećam kako su se izmjene u Zakonu o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti kojima se u sam propis unijela i odredba o bolesti Covid-19 stupile na snagu tek nakon što je spomenuti poljoprivrednik svoju kaznu platio. Žao mi je da ju je platio jer da je uložio prigovor vjerujem kako drugostupanjsko tijelo ne bi imalo na temelju čega potvrditi obvezu plaćanja kazne. No čovjek je u strahu od samovolje institucija i sumnji u pravnu državu ipak odlučio ne sukobiti se s mjerodavnima i kaznu platio. Neka ovo ide na dušu samom inspektoru koji je takvu kaznu odredio. Paralelno naš štovani ministar, pa sam premijer, često su viđani u itekako kompromitirajućim situacijama za koje su se nadali kako ih šira javnost ipak neće vidjeti. Međutim, šira javnost je itekako bila upoznata i to kroz foto dokaze i uvjerila se po tko zna koji put kako nismo svi isti pred zakonom. Javnost je nerijetko ostajala zbunjena nedosljednošću, ali i porukama koje nam je stožer, ali i mjerodavni slali. No nelogičnostima tu nije kraj. Podsjetimo se kako su izjave dr. Markotić koja je na samom početku pandemije govorila o vlastitim sumnjama u moguć pronalazak cjepiva, te nekoliko puta javno izrazila bojazan kako cjepivo koje nije dovoljno dugo testirano i u primjeni ne može sa sigurnošću prihvatiti kao cjepivo koje neće izazvati određene nus pojave i eventualne posljedice na ljudsko zdravlje i naš organizam. Hrvatsku javnost trenutno najviše zabrinjavaju najave politike cijepljenja djece i mladih, posebno uvažavajući stav struke, ali i iskustvo koje dosada već imamo i koje je iza nas, a to je da je za djecu i mlade covid malo rizičan i za općim cijepljenjem nema potrebe. Pokazalo se da su cjepiva učinkovita kod starijih tako da nema potrebe da stare i rizične štitimo cijepljenjem mladih. Kad bismo samo sve stare i rizične cijepili prateći dosadašnji razvoj širenja bolesti nameće se zaključak da više ne bismo imali značajan broj teških oblika ove bolesti. Kada govorimo o ovoj temi molim vladajuće da uvaže pravo na slobodu izbora roditelja, poštujmo prava roditelja. Domovinski pokret na tome inzistira. Duboko nas zabrinjava i moralno ucjenjivanje gospodarstvenika koji su zbog Covida-19 i previše trpjeli. Podsjećam da je odluka upravo vlade bila uvođenje mjera za očuvanje radnih mjesta. Poduzetnici uopće nisu imali izbora hoće li raditi ili ne. Domovinski pokret se zauzima za slobodu izbora kada je riječ o cijepljenju. Držimo da je Hrvatska zemlja slobodnih ljudi i da taj postulat niti jedna vlada nema pravo zloupotrijebiti. Kada pogledamo unazad, dakle gledamo 2020. i 2021.g. one će prema smrtnosti biti tek nešto malo gore od 2017.g.. Naravno da nam je onda jako teško razumjeti sva ograničenja i zabrane koje su bile na snazi u ovoj pandemiji ne samo s gospodarskog aspekta i posljedica koje smo nametanjem ograničenja poduzetnicima prouzročili nego i sa psihološkog aspekta. Kakve je sve posljedice po ljudsko psihičko zdravlje prouzročio tzv. lockdown? Jesmo li svjesni problema u nestabilnim obiteljima gdje su nasilni članovi mjesecima zlostavljali svoje ukućane boraveći s njima neprekidno 24 sata na dan bez mogućnosti odlaska u kafić ili na sportski teren? Mnogi od nas svjedoci su galame, psovki, pa čak i prijetnji koje su dolazile iz stanova u zgradama. A što se sve događalo između nekih zidova nikada nećemo ni saznati. Iskreno se nadam kako će mjerodavni znati pružiti psihološku podršku potrebitima. Razne mjere kojima su vlade pokušale ograničiti kontakte među ljudima su naravno u određenoj mjeri utjecale na smanjivanje širenja virusa. No u duljem periodu taj učinak nije bio jako velik. To vrlo jasno vidimo po tome što je broj zaraženih i umrlih u zemljama sa strogim mjerama jednak ili čak veći od broja umrlih u zemljama sa blažim mjerama. Financijska stabilnost zemlje je imala puno jači utjecaj na broj umrlih od same strogosti mjera. Učinak mjera se precjenjuje u medijima i to potiču političari koji moraju pokazati da nešto rade, a to što rade je da nameću mjere. Individualna odgovornost i oprez su puno učinkovitiji od samih mjera. Postavlja se pitanje je li opravdan strah kojeg nam vladajući nameću kako će se pandemija ponovno javiti na jesen i to u puno gorem obliku. Nema sumnje da će se na jesen ponovno javiti veći broj zaraženih i bolesti. No u Hrvatskoj je covid preboljelo zasigurno preko polovine populacije, a cijepili smo i oko polovine odrasle populacije, dakle negdje blizu 2/3 ljudi bi trebalo biti zaštićeno. Stoga je puno vjerojatnije da će bolesnih biti bitno manje, a cijepljenjem zaštitimo rizično, ako i to uspijemo učiniti onda će zaraženih biti još manje. Zaključila bih da se gubitka kontrole nad pandemijom treba prestati bojati. Ono što smo do sada vidjeli je da i bez strogih mjera koje su uvodile druge zemlje broj zaraženih pada. Kroz treći val smo prošli bez ikakvih dodatnih mjera što je najbolji dokaz da nisu u pravu oni koji tvrde da su pandemiju zaustavile mjere iz ovog ili onih prethodnih izvješća. Mi u Klubu zastupnika Domovinskog pokreta pozdravljamo odluku britanskog premijera koji očito ima povjerenje u svoj narod. Britanski premijer Boris Johnson u ponedjeljak je izjavio kako se zakonska ograničenja vezana za Covid-19 uključujući i obavezno nošenje maski te ograničenje broja ljudi na druženjima, ukidaju u završnoj fazi popuštanja lockdowna u Engleskoj. Ukidaju se sve mjere, ostaje tek obaveza izolacije za zaražene i distanca od 1,5 metra na mjestima poput zračnih luka. napuštamo zakonska ograničenja te ćemo ljudima dozvoliti da sami donesu vlastite promišljene odluke kako će se nositi s virusom, rekao je Johnson na zadnjoj konferenciji za novinare. Po njegovim riječima, ukinut će se ograničenja vezana za društvene kontakte kao i preporuka o radu od kuće te obavezno nošenje maski. Svakako za razmisliti. Zahvaljujem.
Slijedi rasprava u ime kluba SDP-a, poštovana potpredsjednica Sabina Glasovac.
Hvala g. potpredsjedniče, poštovani ministre, gospodine Capak, poštovane kolegice i kolege. Danas ovdje na temelju saborskog zaključka iz prosinca 2020. g. razgovaramo po drugi put o Izvješću o učincima provedbe mjera iz Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti tijekom pandemije bolesti COVID-a 19. Kada smo ovu prvu raspravu vodili krajem siječnja, tada smo na neki način apelirali i na vas ministre, ali i na sve vaše suradnike koji su ključni ljudi u borbi protiv ove epidemije da trebate se zapravo fokusirati na rješenje problema, na ozbiljniji analitičkiji način i da se problemima više ne pristupa na jedan stihijski i proizvoljni način. Isto tako upozorili smo da tada kada smo govorili više o nekim gospodarskim aktivnostima, da treba dobro procijeniti kada ima smisla, kada nema zabranjivati neke određene društvene ili gospodarske aktivnosti. Nažalost nakon tog perioda nije se postupalo baš tako, vidjeli smo da se ponovno nešto što se vrlo strogo zabranjuje u jednom trenutku se ispostavi da je bilo neopravdano ili nepotrebno. Govorimo primjerice o terasama kafića ili sličnim okupljanjima na otvorenom ili recimo ona sada su se pokazala potpuno nepotrebno, ograničenja kretanja ljudi između županija osim s propusnicama. Zbog potresa u Petrinji, ukinuli ste propusnice i što se dogodilo? Ništa, što dovodi do zaključka da su propusnice bile nepotrebne ali su itekako otežale život mnogim građanima kao što i broj zaraženih nije porastao nakon što su se otvorile terase kafića. Takvim pristupom sada vidimo ne samo da se donijela šteta u ekonomskom smislu u RH nego i reputacijska šteta samom sustavu koji upravlja COVID krizom koji u ovoj, trećoj fazi nazovimo to tako borbe protiv COVID-a a to je cijepljenje, iznimno bitan. Povjerenje u institucije kao i u životu, gradi se teško i mukotrpno a sruši se samo jednom nelogičnom odlukom ili bedastoćom za koju svi vide da je bedastoća i da nema nikakvog smisla ali se uporno na njoj inzistira. A nelogičnih odluka bilo je i previše. Stoga i ovaj put preporučamo i apeliramo na vas da problemima pristupate analitički i znanstveno a ne proizvoljno i odokativno. Samo tako može se povratiti eventualno izgubljeno povjerenje građana a time i sačuvati ljudske živote i zdravlje stanovništva, što je smisao valjda i cilj vašeg postojanja kao sustava zaštite zdravlja. Kriza tog povjerenja po našem mišljenju, nastala je upravo zbog neozbiljnog pristupa vas koji vodite sustav a naročito je vidljiva u ovom posljednjem stupnju, veže se uz cijepljenje. Prvo cjepiva nije bilo dovoljno, onda su se pojavile vrlo opasne i kontradiktorne informacije da je za … [[Govornik se ne razumije.]] kako učinkovitost, tako i za moguće nuspojave cijepljenja. Sjetimo se samo panike vezane uz AstruZenecu da bi se onda došlo nešto još gore, cijepljenje preko reda, nepoštivanje redoslijeda kojeg ste sami postavili, neravnomjerna distribucija cjepiva po Hrvatskoj, nefunkcionalnost sustava za prijavljivanje zainteresiranih za cijepljenje i onda potpuni kaos, ne doduše uvijek, ali ponekad na cijepnim punktovima. Na sve to institucije su reagirale iznimno loše, neorganizirano i neprimjereno, javnim i medijskim prostorom širile su se zbunjujuće informacije pa i dezinformacije a sustav na to ili nije imao odgovor ili nije davao odgovore. Što je i očekivano ako znamo da i kod samog dogovaranja modela sustava informiranja javnosti od izbora tvrtke koja će to voditi do ugovaranja usluga odnosa s javnošću ili same platforme za cijepljenje je bilo svega, od cvjećarnica, do bivših evo vidimo u posljednje vrijeme, uzdanica HDZ-a. Nije sigurno pomoglo ni to da se krenulo u nabavku lijeka Remdesivir koji smo prošle godine platili desetke milijuna kuna, čini mi se 40 milijuna ispravite me ako griješim, a Svjetska zdravstvena organizacija je rekla da nema dokaza učinkovitosti. I ove godine rekli ste da čini mi se, utrošit ćemo isti iznos novca za taj lijek. Što mislite kako građani gledaju na odluke Stožera da odluke Stožera ovise o određenim političkim događajima, lokalnim izborima ili proslavom Uskrsa? Što mislite kako građani gledaju na to da se u recimo u veljači ove godine, kavu moglo popiti gotovo svugdje osim u kafićima ili na to da su se veliki skupovi na kojima su se kršila pravila okupljanja tolerirali a istovremeno su uhićivani ugostitelji ili vlasnici teretana? Kako su građani gledali na to da su vaši političari bili na masovnim sprovodima dok oni svoje najmilije pokojnike nisu mogli dostojno ispratiti? Da vas podsjetim, na sprovodu našeg nažalost prerano preminulog kolege Miroslava Tuđmana, okupio se i dio Vladinih dužnosnika i članova Stožera skupa s premijerom Plenkovićem. Slično je bilo i na sprovodu Milana Bandića. Pa je tu i nastup gospođe Markotić na velikom masovnom okupljanju itd., itd. I onda na to dođu besmislene izjave tipa da virus nije šampion skoka u dalj, ali studente ste rastjerivali. Kako su građani gledali na to kad ste se grlili i pjevali po izbornim stožerima dok je njima zabava bila zabranjena, kad ste samo zbog lokalnih izbora na jedan dan bez ikakve kontrole nadzora i epidemioloških uvjeta otvorili granice da biste pustili jedan dio građana da uđe u Hrvatsku i glasa valjda pritom, pretpostavkom da će to ići vama u prilog? Naravno, zašto ovo spominjem? Da to sve utječe i utjecalo je na gubitak povjerenja građana. I građani zbog ovog zapravo sve manje i manje vjeruju. E sad, k tome kad dodamo da još kampanja za cijepljenje, pa ja sad ne znam bi li rekla da je bila katastrofalno loša ili da je uopće nije bilo, danas smo tu gdje jesmo. Tek nešto malo više od 40% ljudi cijepilo se do danas a podsjetit ću da je Akcijskom planom, to smo svi danas već čuli nekoliko puta, bilo planirano 55% odraslog stanovništva. Prošlog tjedna u Hrvatskoj se prvi put cijepilo manje od 30.000 građana, to je katastrofalno malo. Posebno zabrinjavajući je trend u jadranskim županijama, Zadarskoj i Splitsko-dalmatinskoj i Šibensko-kninskoj gdje se cijepilo još manje ljudi, negdje oko 36% i to samo prvom dozom, a upravo tamo je osnova onoga što hrvatsko gospodarstvo još uvijek koliko toliko drži glavu iznad, glavom iznad vode, mislim naravno na turizam. Hrvatska je po udjelu potpuno cijepljenih u ukupnoj populaciji pri dnu europske ljestvice, iza nje su još samo Rumunjska, Bugarska i Latvija. Ne znam ministre vidite li vi u ovome svoju odgovornost, mi je vidimo. Zašto? Zato što u istraživanjima javnog mišljenja provedenim još prošle godine, preko 45% ispitanika izjavljivalo je da se neće ili ne želi cijepiti. I što se napravilo? Bedževe svijetlo plavi bedž na kojem piše „Misli na druge, cijepi se“. To nije kampanja, to nije dovoljno i to ste morali znati. Nije kampanja niti kad imate lošu i nepreglednu web stranicu ili kad u pozivnom centru 113 ne odgovorite na 60% postavljenih pitanja. Danas ste rekli da je dobro da promoviramo ovdje taj broj, ali 60% poziva pitanja upućenih ostalo je neodgovoreno. I što sad? Otvorili smo granice, pozivamo strane turiste, slavimo sportske uspjehe na masovnim okupljanjima, nogometaši i navijači putuju po svijetu, cijepili se nismo. Ovaj tjedan rast broja novo zaraženih je 20%. U Hrvatskoj je preminulo 8.200 ljudi, 350.000 ljudi preboljelo je covid, mnogi od njih vuku dugotrajne posljedice i više nikad neće biti potpuno zdravi kao prije. Covid kriza koštala je Hrvatsku 34 milijarde kuna i ako je cijepljenje jedini put da novih ljudskih žrtava i novih šteta za hrvatsko gospodarstvo ne bude onda vlada ne može odgovornost zbog svoje neuspjele politike i kampanje cijepljenja prebacivati na hrvatske građane ili gospodarstvenike i radnike već mora učiniti sve, ama baš sve da svojim vjerodostojnim, ozbiljnim i promišljenim postupcima uvjeri što više hrvatskih građana da je cijepljenje jedno od najvećih dostignuća medicina koje ne ubija nego spašava živote. Međutim neće se to postići tako da se bez ikakve ozbiljne analize i zakonskog utemeljenja prijeti gospodarstvenicima da će im biti uskraćene potpore ukoliko se što točno ne dogodi, ukoliko se ne cijepe oni, ukoliko se ne cijepe njihovi radnici ili što? Dakle, radi se o još jednoj nepromišljenoj najavi koja će za rezultat imati samo daljnji pad povjerenja u institucije. Kakve veze primanja poticaja imaju sa širenjem virusa? Kad su se donosile mjere kojima je zabranjen rad u nekim djelatnostima s pretpostavkom da se kroz te djelatnosti pogoduje širenju epidemije, to je vjerojatno imalo neku svoju logiku uzročno posljedičnu vezu. Osim toga za uzvrat su poduzetnici dobili određenu financijsku naknadu kakvu takvu. Ono što sad sada spominje nema nikakvog utemeljenja niti smisla. Svako uvođenje cijepljenja hrvatskim građanima i to zaista kao krajnja mjera koju svakako moraju prethoditi dobro osmišljenje poticajne kampanje mora biti razmjerno i zakonom regulirano. Podsjetit ćemo da je u RH već i danas za 11 bolesti cijepljenje obvezno, ali to je cijepljenje postalo obvezno tako da se to zakonski reguliralo, te tako što je postojala razmjernost kod uvođenja te obaveze. S jedne strane uzimalo se u obzir pravo pojedinca da donese svoj osobni izbor, a s druge strane uzimala se u obzir zaštita zdravlja društva u cjelini, nije tu bilo proizvoljnosti, nije tu bilo odlučivanja na prečac, nego su takve odluke donesene nakon ozbiljne i duboke analize. Eto, upravo to tražimo od vlade i od vas ministre i od svih drugih dijelova sustava koji su uključeni u rješavanje covid krize, odgovornost, ozbiljnost i vjerodostojnost. Na kraju, ne znam koliko to može nadomjestiti sav ovaj kaos i nered posljednjih mjeseci, ali pozivam sve hrvatske građane da se cijepe i da na taj način zajedno pomognemo u borbi protiv covida.
Slijedi rasprava Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, poštovana zastupnica Sandra Benčić.
Zahvaljujem vam se. Dakle, prije nego krenemo na konkretne probleme i moguća rješenja situacija u kojoj smo se našli, a to je prvenstveno situacija ne samo upravljanja sada više covid krizom nego upravljanja i cijepljenjem i procijepljenošću našeg stanovništva kako bismo zapravo iz cijele te situacije izašli. Želim još jednom reći da kao Klub zeleno-lijevog bloka apsolutno ne samo podržavamo cijepljenje nego izražavamo veliku zapravo zahvalnost svim onim znanstvenicama i znanstvenicima koji su mukotrpno i radili na tome da bismo to cjepivo imali u ovom roku u kojem imamo i da smatramo jednako kao što je i kolegica spomenula da cjepiva i jesu jedna od najvećih dostignuća moderne medicine. Kada govorimo o slobodi izbora mi podržavamo slobodu izbora. Al šta sloboda izbora zapravo znači? Ona znači informiranost izbora. Da li naši građani mogu napraviti slobodan i informiran izbor? I to se svako od nas koji na bilo koji način ovdje prenosi informacije vrlo često na način da odabere jedan dio informacija koji mu odgovara ili konvenira njegovom političkom stavu, a drugi dio zanemari, mora zapitati da li time zapravo onemogućuje naše građane da dođu do informiranog izbora. Razina lažnih vijesti mis interpretacija koja se javljala i u vezi covida i u vezi cjepiva dovela je to toga, između ostalog do toga da imamo značajan broj građana koji se ne žele cijepiti. Ali ajmo kako je do svega toga zapravo zajedno došlo. Dakle, mi otpočetka krize pokušavamo davati prijedloge i to prijedloge od modela upravljanja krizom, predvidljivosti mjera, pa do same organizacije cijepljenja. Međutim, ono što sada vidimo je da razlozi zašto kampanja koju stožer vodi nije uspjela veći broj građana informirati o dobrobitima cjepiva na način da oni donesu to kao slobodan izbor je razlog, razlog tome je padanje povjerenja koje se događa već unatrag zadnjih godinu dana. Znači počelo je od toga da smo nakon prvog lockdowna i prvog popuštanja, odjednom imali različite iznimke od mjera, pa može procesija, može misa ali ne može ovo, ne može ono. Imali smo kršenja mjera od strane samih članova Stožera, to su ljudi gledali i manje su im vjerovali. Zašto ja moram a on ne mora? Imali smo kontinuirano dvostruke standarde primjene mjere,a obični smrtnici na sprovodu kad umru, mogli su imat koliko, 15 ljudi, ali oni ne obični su mogli imat po 1000. Sve se to događalo paralelno i u isto vrijeme, sve su to građani gledali. I onda je došlo cjepivo. Ajmo se sjetit kako je to počelo. Na početku zapravo cijepljenja, počelo se s kampanjom „Cijepi se“ gdje se pozivalo građane da se cijepe cjepivom kojeg nema odnosno nema dovoljno ili nije još bilo distribuirano. Nakon toga, da bi se i dalje promoviralo cjepivo kojeg nema dovoljno, prvo su se cijepili saborski zastupnici kao u cilju promocije i time ponovno dali do znanja da postoje oni prvog reda i oni drugog reda. Onda još da stvar bude gora se cijepilo i preko reda pa smo dnevno čitali u novinama dakle kako se cijepio Boras, kako se cijepio Burilović, kako se Zoran Gobac, Linić, Koren itd., i drugi ugledni političari i njihove supruge, njihova ponekad cijela rodbina a ponekad i rodbina iz druge države koju su dopeljali na cijepljenje preko reda. Nazvali smo to cijepljenjem po načelu zaticanja, ako si se zatekao na pravom mjestu u pravo vrijeme, mogao si dobiti cjepivo koje mnogi drugi još mjesecima iza nisu dobili. Ali recimo onda se razišla ta situacija i dobili smo dovoljan broj doza cjepiva. Kada smo dobili dovoljan broj doza cjepiva, mi u zeleno-lijevom bloku smo očekivali da će se ići po redoslijedu cijepljenja i da će dakle prvo biti cijepljenje oni od 80+ godina pa od 70 do 79 i uz naravno i one mlađe koji spadaju u ranjive skupine. Međutim, ishod cijepljenja nije takav. Nije takav. I ja sam pitala dana, nisam dobila odgovor od ministra ali pitala sam vas oko procijepljenosti starijeg stanovništva i onda sam izvadila podatke dakle od službenih tijela na europskoj razini i svjetskoj i dakle na dan dakle 5.7., čini mi se, da, 5.7., to je šta, jučer, prekjučer, postotak stanovništva po godištima, dakle koji je dobio minimalno jedno cjepivo, moram reći dakle da od 80+ godina u Hrvatskoj, oni koji su dobili minimalno jedno cjepivo, prema tim podacima je 53,7%, u Austriji evo primjerice, da samo s Austrijom usporedimo je 97,7. U toj grupi. U svim zapravo zapadnoeuropskim državama, u toj grupi, dakle i to jesu oni najranjiviji, imamo najviše postotke procijepljenosti pa čak i do 100%. Ono što također zabrinjava je niska razina procijepljenosti onih od 50 do 59, ispod 50%, onih od 60 do 69 imamo 61,8% i 70 do 79 69%, to je zapravo najbolja skupina u smislu procijepljenosti prema tim podacima. E sad, šta nam to govori? To nam govori da mi nismo uspjeli još uvijek u dovoljnom udjelu zaštiti ti one koji jesu najranjiviji. S druge strane da bi naravno trošili cjepivo smo otvorili cijepljenje za sve, nije to ni samo po sebi loše jer se ipak veći broj ljudi cijepi, ali po meni i dalje nam prioritet mora bit da cijepimo sve od 50+ na gore sa puno većim udjelom. I tu imamo neke prijedloge koje bismo rado iznijeli. Dakle, kada govorimo o daljnjoj kampanji i kako povećati ukupni udio stanovništva koji je procijepljen, dakle sa 2 doze, prva stvar koju smatramo da treba napraviti je dolazak do pacijenta odnosno do samih ljudi za cijepljenje. Znači, čini nam se da se jedan rezervat koji imamo u velikim gradovima gdje je to dostupnije i lakše doći na cijepljenje, da nije on ispunjen, ali da je onaj dobrovoljni dio već ori kraju, da moramo koristiti metode kakve i kolega vaš je tu iznio i rekao dakle da upravo samim dolaskom do ruralnih krajevima, autobusima ili bilo na koji drugi način, činit će cijepljenje vrlo dostupnim pa kada netko vidi evo susjed mu se cijepio, drugi susjed mu se cijepio, pa će se možda i on. Dakle, moramo otići do ljudi. Druga stvar, moramo dakle mijenjati kampanju. Kampanja u kojoj Stožer, u kojeg nemojte se ljutiti, ali ponovno dakle povjerenje nije onakvo kakvo je bilo prije godinu dana i zbog svih ovih razloga koje smo ovdje navodili, to je jednostavno činjenica, ajmo se s njom pomiriti, ali i generalno to da političari vode kampanju kao jedna grupa ljudi koji inače imamo ili građani najmanje povjerenja je kak da kažem, kontraproduktivno. Dakle, ajmo probat radit jednu građansku kampanju, ajmo pozvat građane koji se jesu cijepili da otvoreno govore o svojim problemima koje su imali oko toga, o pitanjima koje su imali, o nepovjerenju možda koje su imali i zašto su se na kraju ipak cijepili i kako je to prošlo. Ajmo probat s takvim pričama. Sa građanskim, dakle gdje se ljudi jedni sa drugim mogu poistovjetiti i mogu vidjet da ono što njih muči kao pitanje, što su legitimna pitanja su i drugi imali ali eto su se cijepili i sve je u redu. Dakle, to je druga stvar. Treća, otvoreno informiranje. Moramo prestati ljude koji se boje cijepljenja, na bilokoji način etiketirati nego moramo adresirat točno ono oko čega se pitaju šta su njihovi problemi. Jedan dio njih da će biti zakleti antivakser do kraja života ali zapravo velik dio njih samo treba možda točne informacije, direktne informacije i na kraju krajeva, da im daju oni ljudi u koje imaju povjerenja. I zadnje, poticaj. Smatramo da bi stariju populaciju mogli procijepiti u puno većom postotku kada bismo imali direktan poticaj i direktan poticaj koji mi predlažemo je oslobađanje na godinu dana, unutar godine u kojoj su cijepljeni, od dopunskog osiguranja jer to je u direktnoj korelaciji. Jest to neki trošak za državi, s druge strane, manji, puno manji trošak nego što je trošak smještaja u bolnici tih ljudi i zapravo da ne govorimo o troškovima kada izgubimo ljude. Dakle, smatramo da bi oslobađanje od dopunskog, bila jedna dobra mjera, pozitivan potez umjesto represije da idemo sa nečim posebnim. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre, kolegice i kolege. Ja ću se za početak referirati na podatak s kojim baratamo svi a koji je ministar izrekao a to je da je od korone ili sa koronom umrlo u ovih proteklih nešto više godine dana ili ajmo reći nekakvih 15 mj., 8 200 ljudi. Pritom je zgodno za znati da je 2019. u prometu u Hrvatskoj, poginulo 297 ljudi a 2020. 237 ljudi je poginulo u prometu. Ovaj podatak na govori da otprilike od korone mi u Hrvatskoj … [[Govornik se ne razumije.]] imamo jednog umrlog, do nekakvih 480 stanovnika. Što je situacija vrlo alarmantna jer za razliku od nekih drugih pokazatelja gdje je Hrvatska skoro uvijek među zadnjima na ljestvici, europskim ljestvicama, ovdje smo što u europskom a što u svjetskom vrhu, 15. smo u svijetu po broju umrlih na milijun stanovnika odnosno 8. u EU-u. I to je ukratko odgovor na pitanje kakovi su bili učinci provedbe mjera o kojima danas raspravljamo. Učinci su loši. Mi se možemo tu pokušati izvlačiti kao što je ministar odgovorno prvu govorio o objektivnim okolnostima na koje se nije moglo utjecati, kao što je npr. staro stanovništvo koje je u Hrvatskoj vrlo staro pa onda i osjetljive na najteže posljedice COVID-a, ali realno gledamo, taj problem imaju u druge europske pa i neke svjetske države, ali mi smo dalje tu među onima najgorima. Apsolutno tvrdim da Vlada nije dobro odradila posao, da Stožer nije dobro odradio posao i da zbog toga imamo probleme različitih vrsta. Ja ću se u ovoj raspravi u ime kluba nekako posebno definirati u odnosu na tri segmenta. Jedan segment je priprema zdravstvenog sustava nakon prvog vala pandemije, drugi segment je pitanje političke i ustavno-pravne prirode i treći, kao sada najizraženiji je problem, to je cijepljenje odnosno bolje rečeno necijepljenje. Oko zdravstvenog sustava, tu smo već puno govorili ali u kontekstu ovog izvješća, nije loše ponoviti da smo negdje u 12. mj. prošle godine imali na dnevnom redu interpelacije o pripremljenosti zdravstvenog sustava na koronu i naravno da se nije radilo o pripremljenosti za tu pojavu odnosno za koronu početkom godine jer se takva situacija zaista nije mogla predvidjeti, ali pitanje koje se postavilo je bilo pitanje pripreme za jesen. Pitanje kako se zdravstvo pripremilo kad se već vidjelo kuda situacija ide i kako se razvija. Dozvolite da vas podsjetim da smo tada smatrali a smatramo i danas da su bili propusti organizacije. Najveći problem je bila opća nepripremljenost zdravstva, još i u jesen i u zimu prošle godine iako se već mjesecima vidjelo kako se stvari razvijaju. Sve se odrađivali stihijski bez pravog plana i pravog pregleda situacije, nepripremljeno i nekoordinirano uz loše upravljanje. Isti ioni ljudi koji sjede u Vladi u Stožeru govorili o tome što nas čeka na jesen, kako će jesenski val biti ozbiljan i opasan a onda kad je jesen došla, svi zajedno gledali kako se nisu pripremili. Možemo se prisjetiti tih dana malo, kaos je vladao i u pripremi i u koordinaciji i u nabavci opreme i lijekova, o rasporedu ljudi, eventualnom angažiranju novih da uopće ne govorim. Vlada i Stožer su to neprekidno bili u sukobu sa onima koji su posao odrađivali, liječnicima, medicinskim sestrama, medicinskim osobljem odnosno njihovom udrugama i komorama. Često smo svjedočili javnom prepucavanju s obiteljskim liječnicima. Drugi ogromni problem na koji smo upozoravali je bila dostupnost zdravstvene zaštite za sve građane Hrvatske. Što se dogodilo s prevencijom, dijagnostikom i liječenjem svih onima kojima to treba a nisu COVID pozitivni? Sustav je stavljen u hladni pogon ili je počeo raditi u vrlo ograničenom obujmu. Otkazivanje termina, produžavanje lista čekanja, slanje u druge bolnice u kojima o tome ništa ne znaju, to je postala realnost mnogih koji su trebali zdravstvenu zaštitu. To je potvrdila Vlada tad u svom odgovoru na interpelaciju, citirat ću: „Rad bolnica bio je prilagođen epidemiološkim okolnostima, a Ministarstvo zdravstva je dalo uputu bolnicama da i dalje zbrinjavanju prioritetne pacijente.“ Kad nekom date uputu da i dalje zbrinjava prioritetne pacijente, to zapravo znači da zbrinjava samo njih ako i ne sve njih. Druga stvar je problem poštivanja Ustava i načina donošenja odluka od samog početka pandemije. Ta je rasprava jedno vrijeme bila aktivna, u međuvremenu se ugasila ali ja i dalje mislim da je riječ o jednom ozbiljnom problemu. Hrvatska je uz koronu dobila jedno potpuno fantomsko tijelo u obliku Nacionalnog stožera civilne zaštite koje je odjedanput počelo vedriti i oblačiti ovom zemljom kako se sjetio. Ljudska i građanska prava ograničavaju se još i danas a na početku je to bilo posebno dramatično, bez da smo ikad do kraja objasnili o kakvom se stanju formalno nalazimo i zašto jedna mala skupina ljudi može preko noći odlučivati da se ljudima zabrani kretanje, rad, okupljanje čak i u privatnom prostorima. Ne tvrdim da neke od tih odluka nisu bile opravdane ili da ih nije trebalo donijeti, ali zaobilaženje Sabora i drugih institucija koje su po Ustavu i zakonu ovlaštene donositi takve odluke, i dalje je ozbiljan problem i velika opasnost za državu. Moram priznati da sam posebno zabrinuti za ulogu samog Sabora koji sa ove situacije iz najvišeg zakonodavnog tijela države pretvorio u neko lijevo smetalo. I dalje smatram da odluke koje su tako značajno utjecale na prava i živote ljudi, nisu smjele biti donošene mimo i bez Sabora. Vlada se tu izvlačila na odluku Ustavnog suda koji je tobože amenovao sve te mjere. To ne može biti dalje od istine jer Ustavni sud tu odigrao kombinaciju predugog čekanja i onda odbijanje prijedloga za ocjenu na temelju formalno-tehničkih razloga bez da je ikad ušao u njihovu srž odnosno u srž mjera koje su se donosile i način na koji su se donosile. To čak i nije sasvim neobično ponašanje ustavnih sudaca i sudova u trenucima ovakvih kriza ali sigurno nije doprinijelo rješavanju problema. I treći problem koji ću evo ovih zadnjih 2,5 minute govoriti, 3. prosinca prošle godine, za ovom govornicom izgovorila sam slijedeće „Sad nas čeka novi izazov, distribucija cjepiva protiv korone i osiguranje da se dovoljan broj ljudi cijepi“. I tu opet ne vidimo nikakve konkretne i jasne planove ili procjene kako će se to radit. Kad predvidim da će se nešto loše završiti, ne volim, stvarno ne volim da se pokaže da je to bilo u pravu. Ja bih neusporedivo više voljela da mogu s ove govornice danas reći da je cijepljenje dobro prošlo, da smo ostvarili ciljeve koje smo si zadali, da idemo prema tome da koronu obuzdamo na taj način, čak bih rekla, posut ću se pepelom pa krivo sam tamo u prosincu rekla, ali nažalost nisam bila u krivu. Ono što svi znamo, znamo da nije tako što je vezano uz cijepljenje. HDZ-ova Vlada i HDZ-ov stožer uto su ušli bez plana i programa, bez ideje kako osmisliti kampanju i rezultati se vide. Imamo vrlo nisku procijepljenost. Prijeti nam 4. val. Problemi u sezoni. Druga godina online nastave, zatvaranje i ograničavanje do tko zna kada. I mogu reći i to, mogu reći da razumijem premijera u onom djelu kojim je ljut na ljude koji se ne žele cijepiti a prvenstveno premijer treba biti ljut na samog sebe. Ovdje u Saboru sam u prosincu ministru Berošu rekla da je to najvažniji posao koji je pred nama, da se angažiraju psiholozi i komunikolozi, da osmisle ozbiljnu kampanju koja će imati učinka. Umjesto toga dobili smo sumnje na korupciju kod izrade platforme koja se raspala, kampanju koja se svodi na to stranački stožer kojim nikom zapravo ne vjeruje zajedno sa premijerom daje promašene izjave tipa one da ljudi koji se ne cijepe, nisu domoljubi. Tako nećemo postići ništa osim suprotnog efekt od željenog. Pustite domoljube na miru i obavite jedanput neki posao kako spada. A ono što je činjenica koju sam navela na početku ovog svog govora a to je da smo vodeći po smrtnosti u svijetu, nama je negdje na 480 stanovnika, jedan umro od korone ili posljedica korone. Hvala lijepo.
Slijedi rasprava Kluba zastupnika HSS-a i RF-a, zastupnica Katarina Peović.
Dobar dan svima. Dakle, ministra sam pitala koji je stav Vlade o obaveznom cijepljenju. Nije mi odgovorio, nadam se da ću dobit taj odgovor na to pitanje jer mi se čini zapravo ključnim. Probat ću objasniti i zašto. Pitala sam koji je argument, znači protiv, zapravo koji je argument protiv obaveznog cijepljenja s obzirom da se na neki način i ovdje smo zapravo nekim odgovorima isto na pitanje mogli vidjeti da je to točno, odgovor se spušta na niže razine. Znači, tražit će se da se potpore daju onima koji su cijepljeni, najprije je bila ideja koliko mogu iščitati iz nekih odgovora koje smo ovdje čuli da se, od onog što smo pročitali u medijima, da se to uvjetuje poslodavcima a onda nakon bune poslodavaca, očito je iz nekih ovdje indicija da će se to spustiti samo već na razinu radnika. Znači onaj koji nije cijepljen, neće dobiti potporu, ovdje je rečeno da potpore isto tako nisu obavezne, da se potpore ne moraju niti primiti, da se znači potpore dijele jel ako postoje uvjeti i nisu obavezni. Znači oni koji će preuzeti da tako kažem odgovornost su najosjetljiviji, najranjiviji, znači oni koji preuzimaju odgovornost su oni koji imaju uvjet svojeg radnog mjesta. E sad, koja je to instanca koja bi trebala bit odgovorna za procijepljenost, to je ključno pitanje, znači ne trebamo dokazivati da je cijepljenje dobro i da se cijepit treba, znači trebamo postavit pitanje tko je odgovoran? To je pravo pitanje. Znači objašnjavati ovdje da je procijepljenost preniska i da je cijepljenje dobro je praktički deplasirano, nažalost, nekim zastupnicima je to još uvijek potrebno crtati ali zapravo deplasirano, ali pravo pitanje je tko je odgovoran i na koji način će tu odgovornost preuzeti. Dakle, oni koji trebaju preuzeti odgovornost, svakako ne bi trebali biti oni najslabiji, odnosno ne bismo smjeli doći do onog zaključka da oni koji to sebi mogu priuštiti, ne moraju biti cijepljeni a oni koji to sebi mogu priuštiti, ne moraju biti cijepljeni a oni koji to sebi ne mogu priuštiti, e oni trebaju biti cijepljeni. To baš i nije dobra matematika. Nije mi znači nažalost ministar odgovorio na pitanje, no postavit ću ga pismeno jer je čini mi se to, ključno pitanje ove rasprave. Znači što ministar i Vlada misle o obaveznom cijepljenju, vidjela sam iz nekih napisa u novinama da je ministar rekao da će ako dođe do 4. vala, biti za obavezno cijepljenje, da neke zemlje najavljuju obvezeno cijepljenje, ali da će bit tek ako dođe do 4. vala, obavezno cijepljenje. zašto sada nije za obavezno cijepljenje ako se ono de facto uvodi za određene skupine? Dakle, nejasni i diskriminatorni potezi su ključni problem i drugi problem je tko preuzima odgovornost. Znači, ovdje je također čitava oporba nezadovoljna ali nezadovoljna je iz sasvim različitih razloga i zato treba isto tako reći jednu drugu stvar, znači ovog vrlo jasnog preuzimanja odgovornosti, stvarno je potrebno da se napravi distinkcija u samoj oporbi, zašto i zbog čega su neki cijepljeni, zašto neki nisu cijepljeni, također mislim da bi u raspravi bilo korisno da svi koji se uključuju u raspravu, isto tako kažu jesu li cijepljeni, zašto i kako dakle i zbog transparentnosti, bilo bi jako dobro da se postavi pitanje ukoliko su COVID potvrde potrebne za neka mjesta, zašto nisu potrebne za ulazak u Sabor i zašto se mi u Saboru zapravo svi tretiramo kao necijepljeni, u ovom slučaju stvarno je važno da jasno komuniciramo oko čega nismo zadovoljni, da se ne stiče dojam da je kompletna oporba nezadovoljna, da se smjenom jednog ministra može sve riješiti, samo nek dođe neko malo sposobniji, znači svi smo nezadovoljni s nekom komunikacijom. Znači trebamo točno i jasno definirati s čim smo to nezadovoljni i što točno treba napraviti i kako svako različito vidi to svoje nezadovoljstvo. Znači ako imamo situaciju da je na 44 zaražena 1 umrli, da je preko 8000 ljudi u RH umrlo, da smo 15. u svijetu znači po smrtnosti po broju stanovnika, ne treba samo postaviti pitanje zašto je to tako nego tko je odgovaran. Znači ova nejasna odgovornost koja se spušta na individualnu razinu i to na one koji žive od svojeg rada je loš. Znači Vlada je odgovorna Vlada i kad kaže vrlo često da je Vlada loš gospodar pa nisu odgovorni za stanje u Orljavi, odgovorne su same radnice, tako i ovdje. Ne, nije odgovornost individualna, nije odgovornost samih pojedinaca, ovo je odgovornost Vlade i to treba bit jasno iskomunicirano. Ne samo dakle da će Vlada spustiti da tako kažem odgovornost kako je bilo najavljeno, dakle na poslodavce, već se spustiti na samog radnika. I sad je Vlada umjesto da preuzme odgovornost i ukoliko želi da procijepljenost bude veća … [[Govornik se ne razumije.]] obavezno, odredila da je to zapravo obveza radnika. Postavljalo se još pitanje u javnosti, naravno poslodavci iz privatnog sektora a šta ćemo sa radnicima u javnom sektoru, pa sad Vlada određuje i neke mjere za radnike u javnom sektoru, da i na njih spusti individualnu odgovornost. Poduzetnici su bili i dalje nezadovoljni pa je ministar Beroš najavio izradu smjernica za sektor zdravstva i ovdje se očekuje da će se udariti najniže moguće, znači na radnika, vjerojatno znači uz obvezu testiranja gdje nije jasno tko bi bio odgovoran za plaćanje testiranja. Vjerojatno će to plaćat sami radnici koji se nisu cijepili. Znači koliko god pozdravljam cijepljenje, odgovornost treba preuzeti Vlada ne pojedinac, mora biti jasno da cijepljenje obavezno a ne da slobodno i onda da se to spušta na pojedine individualne aktere i gdje će radnici ostajati bez posla. Kada kaže da je obavezno cijepljenje spreman uvesti na jesen, znači ako dođe 4. val sa stotinama mrtvih, treba postaviti pitanje, u čemu je problem, mislim zašto se to sada ne postavi kao rješenje. Potreba znači ili davanja potpora u privatnom sektoru ili testiranja na vlastiti račun, može samo pojačati diskriminaciju ili nejasnost tih mjera odnosno da tako kažem, udariti po džepu one najsiromašnije a da zapravo se Vlada opet pere ruke kao i u svim drugim situacijama, cilj je zadržati glasače, ne talasati, ne poduzimati mjere koje nisu pretjerano popularne. Ja znam da se ovdje možda ministar više slaže s nekima u oporbi i s nekima se manje slaže, ali on ne želi zauzeti mjesto, znači on balansira između nas svih koji govorimo različite stvari i koje stvarno nisu sinhrone, tu se treba stvarno odlučiti šta se zapravo može i šta se želi, a najgora je mogućnost da ljudi „kupuju“ i jako ironično, jel vlastitu slobodu. Ono što se ne smije desiti, da mogućnost da netko ostane necijepljen se poistovjećuje s bogatstvom, oni koji to sebi mogu priuštiti se neće cijepiti, oni koji ne mogu, morat će se cijepiti, tu se zapravo krši temeljeno načelo jednakosti koje bi u slučaju da je Vlada preuzela odgovornost i odredila da je cijepljenje obavezno, bilo za sve isto. Očito je dakle da se od početka pandemije u javnosti pojavljuju različiti odgovori i suprotstavljane skupine no Vlada mora zauzeti jednu strana i to je strana znanosti i to je strana neupitnih informacija i podataka koji moraju svima biti jasno komunicirani, nepopularno je možda odgovoriti na to pitanje ali na to pitanje treba odgovoriti. Ako cijepljenje spašava kako je ministar ovdje rekao, živote i gospodarstvo, očito je da nije dovoljno samo preporučiti, jel, isto tako je reko ako imamo 43% odraslih procijepljenih, kako da dođemo do 55%, znači mora se preuzeti odgovornost, mora se reći na koji je, koja je ta instanca koja je odgovorna, nisam naravno od onih koje smatraju da bi promjene jednog ministra drugim dovela do nekog boljeg rješenja, problem je puno dublji od nesposobnosti, problem je upravo taj balans između popularnih i nepopularnih političkih stavova i uopće dakle formiranje političkih stavova prema anketama i popularnosti. Ono što je najgore i što se nažalost u svim političkim teškim pitanjima donosi kao rješenje, a to je udarimo one najslabije. Udarimo na one koji su neorganizirani, koji su najsiromašniji, koji nemaju mogućnost udariti nazad da tako kažem simbolički, a to su u ovom slučaju radnici. Ako dakle imamo državu koja je u situaciji mnogim dakle radničkim borbama rekla da je loš gospodar jer ovdje imamo stvarno isti model a to je mi nećemo biti odgovorni, mi ćemo pustiti radnike da sami odluče šta će oni zapravo odlučiti. Dakle, mi smo za cijepljenje ali i za preuzimanje odgovornosti Vlade i prihvaćamo podatke i znanstvene činjenice ali ne prihvaćamo neodgovornost Vlade, to pranje ruku, prelijevanje odgovornosti na najslabije, ovakav stav treba doprijeti jasni stav egalitarnosti, u pristupu svim pitanjima vezanim za društvo i odgovori moraju biti jednoznačni. Hvala.
Slijede pojedinačne rasprave, prva je poštovani zastupnik Marijan Pavliček.
Poštovani ministre, poštovani predstavnici Stožera civilne zaštite. 500 dana je COVID ovdje među nama i ovih 500 dana sa brojnim odlukama, bilo ih je nekoliko stotina, Stožer civilne zaštite RH na čelu sa ministrom Božinovićem je najviše utjecao na svakodnevni život naših sugrađana. Bilo je tu i dobrih i manje dobrih odluka i nakon evo 500 dana, u zadnjih nekoliko tjedana, sve žešće je krenula kampanja o potrebi cijepljenja koje provodi upravo Stožer civilne zaštite i njegovi čelni ljudi kao i čelni ljudi Vlade. Međutim unatoč tim apelima, procijepljenost u Hrvatskoj je prilično niska u odnosu na ostale zapadnoeuropske zemlje i članice EU-a. Koji je uzrok tome? Uzrok je taj što vam sve manji broj ljudi vjeruje. Evo i ja sam jedan od njih, zašto vam sve manji broj ljudi vjeruje? Pa upravo zbog niz kontradiktornih odluka koje su se donosile zadnjih 500 dana. Pa prisjetimo se samo nekih. Jedna od najčešćih korištenih rečenica Stožera civilne zaštite je „Zdravlje nacije je na prvom mjestu“, ali samo ponekad. Naime, prve restriktivne mjere su donesene nakon unutarstranačkih izbora u HDZ-u, do tada zdravlje nacije nije bilo bitno. Onda imamo jedan period kad je zdravlje nacije itekako bitno, pa dolazimo do izbora. Na dan izbora, svi oni koji imaju pravo glasa a žive izvan RH, posebice na području Republike Srbije, mogu ući u Hrvatsku, bez PCR testa, bez potvrde da su preboljeli COVID-19 i tog momenta zdravlje nacije više nije na prvom mjestu. Sjetimo se izjava da maske ne štite, imaju samo psihološko značenje, pa nakon nekoliko mjeseci one postaju obvezne. Sjetimo se odluka da djeca između različitih razreda se ne smiju unutar razreda miješati a ta djeca istovremeno dolaze istim autobusom u školu. Sjetimo se i nekih slika gdje se čelni ljudi stožera ne pridržavaju mjera, tu mislim na načelnika stožera, prije nekoliko dana u Spaladium areni gdje je bio u najbližem krugu svojih suradnika bez maske na licu je prekršio odluku koju je sam donio nekoliko dana ranije. I naravno da mu onda ljudi zbog toga ne vjeruju. Sjetimo se također izjava nekoliko ministara, posebice u zadnje vrijeme, ministra Čorića koji je one koji se ne cijepe nazvao lažnim guruima i time uvrijedio velik dio naših sugrađana, on mora shvatiti da je on ministar u hrvatskoj Vladi i da treba raditi u interesu hrvatske države i svih hrvatskih građana i takvim izjavama se u biti stvara kontraefekt kod onih koji su skeptični. S takvim izjavama se ne dobiva povjerenje građana, s takvim izjavama se ne gradi povjerenje građana. Mislim da je krajnje vrijeme da se Stožer civilne zaštite RH kao vrhovno tijelo u doba pandemije depolitizira, da u Stožer uđu drugi ljudi, drugačijih svjetonazora, stručnjaci i da se pokuša ponovno dobiti povjerenje napih sugrađana i na taj način povećati procijepljenost na području RH a nakon toga možemo imati i dužu turističku sezonu i stabilnije gospodarstvo, posebice u jesenskim mjesecima. Hvala.
Ima jedna replika. Domagoj Hajduković.
Hvala. Kolega Pavliček, ja se moram vrlo snažno ne složiti s vašim tvrdnjama. Dakle ovaj Stožer ja mislim da uživa apsolutno povjerenje i hrvatske nacije i svih nas ovdje. Govorite o depolitizaciji, kolega. Pa jedna članica Stožera donedavno sjedi ovdje kao politički izabrana članica. Neki članovi kao što ste rekli, provode mjere u Spaladium areni ili se grle i ljube sa najbližim u jeku pandemije ili sudjeluju u obilježavanju vjerskih obreda i rugaju se time onima koji u isto vrijeme govore da se moraju distancirati od svojih najbližih, da ne smiju izražavati čak ni sućut na sprovodima, to bih ja nazvao vjerodostojno i dosljedno. Baš kao i sada što se čude kao tele šarenim vratima zašto im nitko ne vjeruje da se treba cijepiti. Takvim ljudima, sa takvim vjerodostojnim dosjeom, trebamo li vjerovati?
Poštovani kolega Hajduković, slažem se s vama da je stožer čisto političko tijelo koje je donijelo desetke političkih motiviranih odluka a ne epidemiološki opravdanih odluka. I Stožer je donosio odluke u interesu svoje političke opcije i to je činjenica. I glavni razlog je upravo taj, zato ljudi ne vjeruju Stožeru civilne zaštite i ne vjeruju tim vašim vapajima zašto se treba cijepiti jer ste već davnih dana izgubili povjerenje velikog djela birača i građana ove države.
Slijedi pojedinačna rasprava Marije Selak Raspudić.
Ovu govornicu vidim kao preduvjet za dijalog a sve što ovdje imam je brojna pitanja će tek nakon odgovora upućivati na zaključke, stoga ću iskoristiti poslovničku mogućnost da zamolim ministra da on iskoristi svoju poslovničku mogućnost i da mi da odgovore na vrlo konkretna pitanja koja se direktno tiču mjera i zdravlja naših građana da bismo ovdje zajedno mogli polemizirati o sadržaju. Nisam ovdje došla držati monologe, molim vas imate priliku nakon mene ako doista želite da razgovaramo da uzmete 5 minuta i na stvari koje vise u zraku date konkretne odgovore. A ja ću sada reći koje su to stvari koje su problematične i koje prema mome sudu vise u zraku. Prvi problem ujednačavanje mjera i nedovoljna hrabrost u zahtijevanju jednakih pravila za sve. Gospodine ministre što znači da ministar nešto preporučuje? Dat ću vam 2 konkretna primjera. Jedan je situacija u kojoj otac želi prisustvovati na porodu djeteta, imamo potpuno neujednačene mjere na razini bolnica RH. Neki traže brza antigenska testiranja da bi se to moglo što je i realno, a neki traže ova PCR, a nitko ne može predvidjeti kada će se dijete roditi. Što znači da ste vi nešto preporučili? Zašto nemamo jedinstvene mjere i pratite li vi provedbu svojih preporuka? Primjer broj dva, da li ste preporuke za one bolesnike koji su u terminalnoj fazi bolesti da ih njihovi najbliži ipak mogu posjetiti. To je preporuka. Imate li odgovor o tome koliko je bolnica provodi. Ja znam dio bolnica koje to sigurno ne čine. Svako se izvlači na neku situaciju, neki ignoriraju. Uostalom nitko ne zna što uopće preporuka znači. Molim vas odgovor na pitanje, možete i na ta dva konkretna slučaja što činite da se vaše preporuke provedu u djelo i što uopće znače preporuke. Broj dva, ujednačavanje mjera. Imali smo konkretnu situaciju da se profesore na neki način diskriminira jer se od njih traži da kada bi mogli voditi djecu na višednevna putovanja da moraju za razliku od Covid putovnica biti cijepljeni sa dvije doze ili se testirati, a s druge strane za Covid putovnice vrijede sasvim druga pravila. U njima odjednom postoji varijanta da vam ona vrijedi za jedna period vremena ako ste cijepljeni samo jednom dozom. Kako profesori cijepljeni jednom dozom ne mogu voditi djecu na putovanja, a da se ne testiraju, a svi ostali građani pa i ti profesori s jednom dozom i Covid potvrdom mogu koristiti sve sadržaje u ovoj zemlji. Zašto ti kriteriji nisu ujednačeni i tko tu koga diskriminira? Odakle uopće i po kojim kriterijima je jedna doza dovoljna da bi se njome moglo slobodno kretati s obzirom da je velika razlika između toga koliko ona štiti u odnosu na drugu dozu, a valjda se zato i treba 2 puta cijepiti. Dajemo li time lažnu sigurnost našim građanima i potencijalno dovodimo u rizik njih i sve ostale građane? Zatim, slijedeći problem, zeleni smo a treba nam Covid potvrda da bismo uživali sve sadržaje koje smo nekada prije mogli. Postoje li i koja je to situacija u kojoj će mjere nestati, a život se vrati u normalu? Ako to nije sada kada smo zeleni, kada će to biti, što ona uopće to zelenilo znači? Dalje, kada će nabava opreme i svega što je vezano za ovu situaciju konačno postati javna da se spriječe sve moguće malverzacije i da hrvatski građani čuju od koga se i po kojoj cijeni i zašto baš od njega nabavilo. I ono što sam vam već postavila kao pitanje, kada će konačno hrvatski građani čuti s obzirom da doniramo čak 310.000 doza cjepiva jer nemamo gdje s njima koliki su uopće naši kapaciteti za skladištenje, koliko sada imamo tog viška cjepiva koje nemamo gdje smjestiti, imamo li alternativu za medicinski otpad i tko će odgovarati za pogrešne procjene jer one nisu u skladu s realnim potrebama naših stanovnika? I da pojasnite neke pojmove poput što su to up option doze koje smo dodatno naručivali, znamo da su se ranije naručivale i neke doze koje smo morali prinudno naručivati da bi uopće osigurali bržu ispostavu cjepiva. Jeste li pogledali ugovore, jeste li išta revidirati od onih koji nisu stigli na vrijeme da se vrate, a možete se zaključno jer ostaje puno neodgovorenih pitanja odgovoriti i je li sve ovo utjecalo i u kojoj mjeri na zagađenje okoliša s obzirom na broju količinu korištenja dezinfekcijskih sredstava i svega ostaloga. Hvala vam.
Imamo 2 replike, prva je Nino Raspudić.
Jedan od razloga niskog povjerenja građana RH u ono što im stožer govori i preporučuje mislim da svakako leži u promašenoj strategiji komuniciranja s javnošću. Naime, dogodilo se ono što više-manje svi na različitim poljima života smo iskusili, a to je da svaka inflacija dovodi do devalvacije. Ni u jednoj europskoj zemlji, a u nekoliko njih sam pratio medije u prvoj godini korone, a i sada, ja nisam vidio taj slučaj da smo svaki dan imali tiskovne konferencije stožera i onda da bi se nakon toga članovi stožera razmiljili u središnje i večernje dnevnike nekoliko nacionalnih tv kuća. Jednostavno ta pretovarenost nekakvim dnevnim informacija je dovela do tupila i rekao bih ravnodušnosti stanovništva. Zanimljivo mi je u ovom izvješću je navedeno da je do sredine travnja 2021., to je ipak prorijeđeno na 3 puta tjedno, ponedjeljak, srijeda, petak, a od sredine travnja da je to samo jednom tjedno petkom. Smatrate li da je i to jedan od uzroka niskog povjerenja javnosti u ono što stožer govori ta činjenica pretovarenosti nepotrebnim informacijama koje je davao stožer.
Razriješimo nelogičnosti, razriješimo proturječja, dajte nam odluke na pitanja. Evo ministre pokrenula sam dijalog s vama, imate poslovničku mogućnost, postavila sam vrlo konkretna pitanja, ja se nadam da ćete iskoristiti, stati ovdje u Hrvatski sabor i dati hrvatskim građanima odgovor na sve ovo što sam vam ovdje postavila. U protivnom, a i dalje ne vidim da ste se javili da mi odgovorite, a molim vas da to učinite, smatrat ću da nemate odgovore na ova pitanja, da provodite jednu stihijsku politiku koja nije logična, koja nije zdravstvena nego isključivo politička i doista vas onda nitko ne treba štitit od bilo kakvih i pa čak i neutemeljenih kritika. Mogu vam reći što izvješće treba sadržavati, treba sadržavati statistiku o porastu nasilja u vrijeme Covida koja je također vezana uz mjere od izolacije u domovima pa nadalje. I mentalno zdravlje učenika i što točno činite da se takve situacije dalje spriječe. Još jednom molim vas dala sam vam konkretna pitanja dajte mi konkretne odgovore.
Slijedi replika, poštovani zastupnik Rajko Ostojić.
Ministar, da se kolega javi i počne odgovarati. Dakle ja se ne bi složio sa docentom da smo pretovareni informacijama, možda nebitnim informacijama to vam je falilo. Nemamo prave informacije, vani je ministar ja sam sad s Rebra sjeo sam u svoj Nissan, pokazivao mi je 42 stupnja, svi su dole, na moru vjerojatno 45, gledaju televiziju, dajte nam počnite davati odgovore ili vi ili Capak, počnimo djelovati ili uistinu, uistinu ćemo smatrati da nemate odgovore. A rezultat je loš, 15-ti smo u 200 zemalja. 200 zemalja je zemalja u UN-u, mi smo 15-ti po mortalitetu, to ne možemo spriječiti. Možda je razlog tome što nije bio policijski sat, što smo čuvali gospodarstvo, ali pustimo to krenimo u budućnost. Počnite lijepo vas molim odgovarati. Sjedim tu već sat i po vremena, ni riječi sa strane vas ili gospodina Capaka, samo odgovore, ništa drugo, radi vas [[Upadica: Vrijeme.]] radi informacija.
Odgovor.
Nisam došla držati monolog, nisam vam došla reći tek tako ne valjate, postavila sam vam pitanja, vrlo konkretna koja ukazuju na nelogičnosti. Što su vaše preporuke, kako osigurati prisustvo na porodu jednake kriterije za sve, kako dozvoliti onima koji imaju terminalnu bolesne da ih doista posjete u bolnici, pratite li svoje preporuke, jesu li profesori diskriminirani, što je s medicinskim otpadom, tko odgovara za pogrešne procijene, koliko uopće cjepiva trenutno čeka na lageru koje moramo hitno zbrinuti, a očito ga nećemo iskoristiti za cijepljenje? I sve ostalo što sam vam ovdje nabrojila, a ono ključno ako smo sada zeleni, a ništa od ukidanja mjera pa po kojem će se parametru i hoće li se ikada one ukinuti? Dala sam vam pitanja, ministre pa tu smo da razgovaramo, pa evo stanite imate poslovničku mogućnost dajte odgovore.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Ivan Ćelić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre, poštovane kolegice i kolege pred nama je izvješće o učincima provedbe mjera u kojima su navedeni strateški ciljevi od kojih je jedan od najvažnijih osobito u promatranom razdoblju, učinkovita provedba cijepljenja u svim segmentima. Vlada RH opredijelila se za zdravstvenu i gospodarsku sigurnost i ja ne vidim premda je sasvim legitimno da danas ovdje tražimo nekog krivca, pedra koji treba visiti, da može bolje može, ali spomenut ću na početku dvoje brojke. Dakle, naručene doze ukupno 7 miliona i 610 tisuća. Što se tiče cijepljenja i koristi od cijepljenja nakon prve doze je bilo 0,8% zabilježenih pozitivnih, nakon druge doze 0,3%. Hospitaliziranih nakon prve doze 0,08%, nakon druge doze 0,03%. Umrlih nema niti prema HZZO-u bazi, niti u prijavama Covid smrti. Kako kombinirati zdravstvenu politiku i političku odgovornost Vlade, to smo bili svjedoci tijekom čitavog ovog vremena epidemije Covida. Samo ću spomenuti kada je Vlada morala odvagnuti ili sloboda poduzetništva ili zabrana diskriminacije, kako pronaći idealno rješenje i može li mali ubod u nadlakticu ispuniti naša velika očekivanja? Cjepivo je najveći doseg medicine i cjepivo je razlog nade. Kada govorimo o temi Covida uvijek se volim uspoređivati sa drugim zemljama. Danas su spominjane i druge zemlje. Spomenut ću i primjer SAD-a, predsjednik Joe Biden je rekao naša borba protiv virusa nije gotova. Tamo je vrlo velika procijepljenost, negdje kao i u Velikoj Britaniji, dakle oko 50% ukupnog stanovništva, međutim brzina cijepljenja je naglo posustala. I da, razlog nepovjerenja u političke strukture, razlog činjenice da određene političke opcije vode računa o tome da postoji jedan značajan broj glasača koji ni u kojem slučaju neće biti cijepljeni, a koje popularno zovemo antivakseri je također razlog zašto određeni ljudi šalju neke dvosmislene poruke. Danas smo imali ovdje prigodu i čuti one koji su kritički se osvrću prema radu stožera, ali koji opet šalju jasnu poruku cijepite se jer cijepljenje je iskaz i solidarnosti. Dakle, rizične skupine njih ne treba posebno uvjeravati da se cijepe, treba cijepiti i motivirati mlade ljude, zdrave ljude jer jednostavno ako se oni ne cijepe onda nećemo doći do onog idealno zamišljenog imuniteta krda za što bi nam zapravo trebalo da se cijepe i svi oni koji su u ovome trenutku u nekoj između fazi i antivakseri. Predsjednica njemačkog Imunološkog društva Christine Falk je koristila jednu usporedbu i rekla je ovaj virus igra ruski rulet s ljudima i nikad se ne zna koga će pogoditi, cijepljenje je najbolja zaštita koju si čovjek može priuštiti, ljudi koji se ne cijepe moraju računati s time da će biti zaraženi prije ili kasnije. Također, danas je spomenut i britanski premijer Boris Johnson koji je donio odluku da 19, od 19. srpnja se ukidaju sve mjere unatoč visokoj incidenciji sa Delta sojem i da vas informiram, to je dakle u suprotnosti sa svima onome što u ovome trenutku zastupanju znanstveni i liječnici. Gradonačenik Londona Sadiq Khan je na Twitteru napisao moja maska štiti tebe tvoja maska štiti mene. Dakle, niti gradonačelnik glavnog grada se ne slaže sa ovom odlukom koja je takva kakva jest. Sjetimo se i primjera sa Švedskom gdje je glavni epidemiolog postavio neke ciljeve koji se baš nisu ispunili. Ono što bi htio reći dakle da unatoč svim mogućim objekcijama od strane stožera, RH je u svakome trenutku donosile odluke koje su bile u skladu s preporukama Svjetske zdravstvene organizacije koje su bile u skladu sa medicinskim preporukama. I na kraju, nemam više vremena, ali završit ću onim što je predsjednik HLK uputio liječnicima, bitku možemo dobiti samo ako svi radimo na ostvarenju istog zajedničkog cilja, najviše moguće procijepljenosti građana u RH. Hvala.
Imamo nekoliko replika, prva je Marija Selak Raspudić.
Kolega Ćeliću, dio ste vladajuće većine, pa moram vas upitati, kako da imamo ikakav zajednički cilj, jesam li pozvala ministra na dijalog, jesam li postavila argumentirana pitanja, jesam li ikoga uvrijedila? I ministar se od pitanja koje se ne tiču mene nego hrvatske javnosti, nošenja s cijelom ovom krizom brani šutnjom. Pa ovo je sumrak, ne samo HS, nego i hrvatske zdravstvene politike jer nam je svima jasno da šutnja može značiti samo jedno, odgovora na ova pitanja, a i iznesena proturječja nema. I kako onda očekivati da itko vjeruje odlukama stožera ili da se itko na tako krhkim temeljima sutra cijepi?
Poštovana zastupnice Selak Raspudić, rasprava nije gotova i ne mora ministar baš odgovorit nakon što ste vi neposredno postavili pitanja. Ne može se na sva pitanja odgovoriti. On ima, koliko mi je poznato, i završnu raspravu, a možda će se javit nakon neke druge pojedinačne rasprave. Postavili ste neka konkretna pitanja bez daljnjega. Ja ću vam reći situaciju u zdravstvenim ustanovama. Ministar je govorio na razini RH u Klinici za psihijatriju Vrapče koja je sinonim hrvatske psihijatrije procijepljenost je 91%, a to nije došlo spontano je li. Vidite da je i predsjednik HLK poslao da se nakon osnovnog pregleda da liječnici neovisno o svojoj specijalnosti savjetuju ljude i da ukažu na korist vrlo je važna informacija, ali isto tako važno je iskoristiti i povjerenje građana u liječnike. Tako da se ja nadam da je i ono pitanje vezano za administrativni covid koje je po meni jako dobro. To su pojedinačni primjeri, ali generalno gledano mislim da je većina odgovora ipak tu.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Ljubica Maksimčuk.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Ćelić, cijepljenje je najefikasnija javna zdravstvena mjera, a svjesni činjenice da samo cijepljenjem možemo naše živote, gospodarstvo i općenito društveni život vratiti u normalu. Vi ste zdravstveni djelatnik, stoga evo moje pitanje ide vama. Po vama koji su razlozi nepovjerenja u cijepljenje i kako to možemo promijeniti?
Odgovor.
Pa poštovana zastupnice Maksimčuk, puno je razloga. Ja ne bih nikad išao agresivno jer agresija nikad u konačnici ne donosi dobro. Može to bit jedan obični strah od cjepiva jel, mogu biti lažne, polulažne, poluistinite informacije koje su prepune dakle društvenih mreža, može biti nepovjerenje u farmaceutsku industriju, dakle koje je također od određenih pokreta na poseban način apostrofirano, a može biti nepovjerenje u vlast jel. Ja sam mislio da je to samo u nerazvijenim zemljama, u zemljama sa nedovoljno razvijenom demokracijom, ali i u ozbiljnijim zemljama suvremene zapadne demokracije imamo situaciju da ljudi koji se u određenome trenutku sa određenom političkom opcijom ne slažu u većem omjeru se ne odlučuju na cijepljenje. Dakle, brojni su razlozi. Oni koji su zacementirani stavova vjerojatno neće moć nijedna kampanja ništa napravit, al ima značajan broj ljudi koje treba još uvijek informirati i vjerujem da može bit broj puno, puno bolji.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Ante Deur.
Poštovani potpredsjedniče. Poštovani zastupniče, evo vi ste rekli jednu zdravstvenu odgovornost, ali i političku. Evo, silno procjepljivanje, sigurnost, što dolaze i preporuke iz svjetske i HLK-a, sigurnost jedni prema drugima, odgovornost jedni prema drugima. Imamo populaciju koji, … [[Govornik se ne razumije]] naših građana koji su, kojima je potrebno cijepljenje i koji su i gdje liječnici imaju najveću odgovornost prema njima, a i mi svi kao građani. U tom pogledu smatram da je vrlo opasno ako miješamo te dvije stvari političku i zdravstvenu. Ovo je zdravstvena gdje su građana vrlo bitni, gdje svaki čovjek ima odgovornost jedni prema drugima. Ne smijemo taj politički aktivizam ponekad stavljati u formu bacanja prema stožeru jer stožer u ovom trenutku sigurno ima najveću odgovornost, sigurno i kritike su dobre, ali u ovom trenutku moramo svi zajedno biti odgovorni. Evo … [[Govornik se ne razumije]]
Odgovor.
Poštovani zastupniče Deur, teško je razdvojiti dakle politiku od bilo kakve teme, pa pogotovo od globalne pandemije covida i premda je danas ovdje čitavo vrijeme, kada raspravljamo o ovom izvješću, ministar zdravstva, mogao je slobodno biti i ministar unutarnjih poslova, bila je državna tajnica. Hrvatska kao turistička zemlja dakle pitanje je određene sigurnosti, slogan „Stay safe in Croatia“ je itekako vezan uz covid epidemiju. Mi smo vidjeli da je u određenome trenutku nakon ovih prioritetnih skupina da se cijepilo turističke djelatnike. Međutim, ono što mene također zabrinjava je činjenica dakle da u dalmatinskim županijama je procijepljenost izuzetno niska i treba uložiti dodatne napore, dakle ne samo vlada nego i jedinice lokalne i regionalne samouprave, ma svatko od nas može dat svoj doprinos tako da onda procijepljenost bude veća, ali važno je da dajemo adekvatne informacije, da šaljemo poruku da je cjepivo sigurno i učinkovito.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Hrvoje Šimić.
Hvala lijepa potpredsjedniče sabora. Poštovani kolega, evo s obzirom da dolazimo iz bolničkog sustava obojica, moje pitanje je vezano uz prednost cijepljenja koja se tiče funkcioniranja, sigurnog funkcioniranja našeg zdravstvenog sustava. Znamo evo da je 80% djelatnika zdravstvenih procijepljeno znamo da evo očekujemo da o procijepljenošću populacije da ćemo zadovoljiti jedno drugačije funkcioniranje našeg sustava i naravno da ćemo osim sigurnog pružanja zdravstvene usluge biti u stanju riješiti i problem kojeg se dotakla zastupnica SElak Raspudić, a tiče se upravo i omogućavanja posjeta, omogućavanja roditelja uz dijete i naravno prisustvo očeva na porodu. Puno toga će biti lakše kada se procijepi populacija.
Odgovor.
Poštovani zastupniče Šimić. Čini mi se ipak da kako vrijeme protiče da je nekako ipak veće povjerenje u cjepivo unatoč svim problemima pa tako i unutar zdravstvenog sustava. Nemojmo zanemariti i ustanove socijalne skrbi jer ako mi imamo situaciju da imamo maksimalno restriktivne mjere recimo u domovima za starije osobe, a zaposlenici u tim domovima koji izlaze i dolaze, a to se vidjelo osobiti za vrijeme prvoga lockdowna u situaciji sada kada imaju mogućnost cjepiva tu situaciju ne iskoriste to otvara različita pitanja, na koji način te skeptike motivirat. Postoje i različiti modeli nagrada koji se nude ne znam od lovačke dozvole, jointa u Americi, ali onda se postavlja pitanje ako vi nešto morate nagrađivat i na taj način stimulirat onda postavljate pitanje logično pa zašto to onda nešto nije u redu s time. Dakle, svi ti različiti oblici marketinga u ovome trenutku još ne nadilaze ono pravo rješenje do kojeg bi trebali doći.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Davor Ivo Stier.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolega Ćelić, rekli ste da je cijepljenje izraz solidarnosti i ja bih želio to posebno naglasiti jer kršćanska demokracija npr. često spominje taj princip solidarnosti, pa ako hoćete i kulturu života, ali to se ne odnosi samo na jednu dimenziju, to nije samo kada evo država izađe u susret onima koji zbog lockdowna nisu mogli zarađivati pa onda se iz državnog proračuna financiraju posebni programi, nego druga strana solidarnosti je osobna odgovornost. Ako hoćete i kada se govori o kulturi života to podrazumijeva isto tako i u ovom slučaju osobna odgovornost, osobna odgovornost koja se izražava kao što ste i sami rekli u ovom trenutku cijepljenje, na taj način se brani život.
Poštovani zastupniče Stier, slažem se s vama. dakle, Katolička crkva je od samoga početka i Papinska akademija za život i kongregacija za nauk vjere objavile službene dokumente, Papa Franjo se osobno cijepio i značajan broj velika većina crkvenih velikodostojnika promiče aktivno promiče, imali smo sada situaciju i mitropolit Hilarion koji je poglavar Ruske pravoslavne crkve je rekao da oni koji se ne cijepe da to smatra grijehom u svjetlu ovih najnovijih brojki koje su vezene za delta soj u Ruskoj federaciji. Dakle, kažem nije problem sa rizičnim skupinama, rizične skupine su cijepljene i njih nije potrebno posebno nagovarati, taj izraz kršćanske solidarnosti ili ne mora biti kršćanske, dovoljno je samo solidarnost je upravo poruka za mlade, zdrave ljude koji ne vide iz neke osobne perspektive da bi se trebali cijepiti.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Andreja Marić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega. Spominjali ste pismo predsjednika Hrvatske liječničke komore koje je prije šest dana poslano svim članovima gdje se svi motiviramo da porazgovaramo na kraju pregleda s našim pacijentima, da im odgovorimo na pitanja. Osobno od samih početka sa svakim pacijentom porazgovaram pitam jel prebolio covid, da li ima ikakvih pitanja, jel se cijepio itd. to je dodatno uloženo vrijeme, ali smatram da to moramo raditi i na tome ćemo svakako ustrajati. Međutim, zanima me vaše mišljenje, da li ste vi zadovoljni sa dosadašnjom kampanjom i mislite li da bi bilo korisno da se i stožer i Vlada ispričaju građanima za sve greške kojih je bilo, a bilo ih je i da na taj način idemo sa nekim novim koracima kako bi motivirali naše ljude, kako bi preokrenuli kampanju da dakle što više ljudi prihvati cijepljenje. I sami se slažemo da ima ljudi koji nisu antivakseri ali su jednostavno nedovoljno informirani, nemaju povjerenje, što mislite o tome? Hvala.
Odgovor.
Poštovana zastupnice Marić. Što se tiče kampanje pa sigurno da može biti bolja, dakle njemačka vlada je uložila 25 milijuna eura u TV spotove, internetske promocije, prema podacima Instituta Robert Koch to je utjecalo do 2% na ukupan broj cijepljenih, traže se optimalni modeli, traži se da to budu javne ličnosti, influenceri koje prate stotine tisuća mladih ljudi koji će poslat poruku koja će biti puno autentičnija i puno korisnija nego što to pošalje recimo ministar zdravstva njemačke vlade ili hrvatske Vlade. Što se tiče isprike ja ne vidim tu nekakav poseban razlog što bi se trebalo ispričavat, za što bi se trebalo ispričavat, unatoč svim poteškoćama ni u jednome trenutku nije nedostajalo zaštitne medicinske opreme i mislim da je i zdravstvena administracija i Vlada RH učinila maksimalne napore da svi budu zbrinuti kojima je to bilo potrebno.
Posljednja replika poštovani zastupnik Rajko Ostojić.
Hvala lijepo. Ja sam se javio kolegi Ćeliću kada je u prvoj minuti rekao nemojte tražiti krivca ni Pedra, pa barem za jedno dva sata to nitko ne traži, dapače mi smo solidarni kao što je rekao Stier, vrlo solidarni, ali tražimo recept, tražimo djelo, tražimo rješenja. Amerika je to riješila, Biden je dočekao svoj mandat sa 20 i nešto posto, danas je 60%. Šta radi? Davor Ivo Stier zna, šta radi novi predsjednik Amerike? Promijeni direktore svih agencija, desetak njih, direktora CIA-e, direktora FBI i direktora CDC stavio je gospođu Walensky umjesto g. Faucia napravio je novi program cijepljena i danas je 60%. Imate recept, uzmite ga. Ako ne znate to je na vama problem. Znači ne tražimo kriva, tražimo napokon da krenemo zajedno da očuvamo zdravlje nacije, gospodarstva i naše eura. Dakle ukratko, nemojte između bonusa i malusa, između mrkve i batine birati batinu, dajte bonus. Oslobodite ljude dopunskog zdravstvenog osiguranja i to je to.
Odgovor.
Poštovani zastupniče Ostojić, unutar psihosocijalnih intervencija postoji jedan, jedna metoda koja se zove sustav nagrade i kazne. Možete u određenim vrstama ovisnosti je primijeniti, ona je korisna, samo ona košta. Znači ako vi sada tražite da se dopusti, o čemu se može raspravljat, dopunsko zdravstveno osiguranje za one koji će se sada cijepit, što je sa onima koji su se do sada cijepili, hoćemo i njih nagraditi i njih oslobodit od tog dopunskog zdravstvenog osiguranja na godinu dana? Vi ste bili ministar zdravstva i vi znate koliko je teško upravljat zdravstvenim sustavom. Dakle, ja smatram da treba o svemu raspravljat, da je represija jednostavno dio koji ne smije biti dominantan, nikako ne smije bit dominantan i da svi zajedno trebamo raditi da procijepljenost bude što veća, tu se također slažem s vama.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovane zastupnice Branke Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre i ravnatelju, kolegice i kolege. Pa kao što vidimo pred sobom imamo izvješće o učincima provedbe mjera i Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti tijekom epidemije bolesti Covid-19 u RH za razdoblje od 16. siječnja do 31. svibnja 2021.g. i kako stoji obuhvaća aktivnosti koje je poduzimala vlada, stožer, državna tijela i jedinice područne i regionalne samouprave, jedinice lokalne samouprave i pravne osobe s javnim ovlastima. Zašto ovo naglašavam? Mislim da tu je najbitnije reći da kakvo će biti naredno izvješće odnosno učinci ovisi upravo o nama, ne nama saborskim zastupnicima nego nama odgovornim građanima RH. Podsjetimo, nakon intenzivnog vala koji je zahvatio Europu, a koji je svoj maksimum u RH dosegao u prosincu 2020. uslijedio je period manjeg intenziteta koji je potrajao sve do početka trećeg vala koji je u Hrvatskoj započeo krajem veljače i početkom ožujak 2021.g.. Približavanjem turističke sezone ponovno je fokus turizam, ponovo je neophodna još jača međusektorska suradnja i sa Ministarstvom turizma i sporta, još u 2020. kao što znamo osnovana je radna skupina za promociju RH kao sigurne turističke destinacije, mreža diplomatskih konzularnih ureda koji je dostavljao institucijama i državama primateljicama glavnih emitivnih tržišta podatke kojim vjerodostojno prikazuje RH kao zemlju koja omogućava sigurni boravak. Svo ovo vrijeme znamo da su se mijenjale mjere, da smo imali sigurnosne mjere do 1. ožujka jedne, da su, jedno vrijeme bio je obustavljen rad ugostiteljskih objekata i pružanje ugostiteljskih usluga, nakon toga je ograničen rad, samo se moglo usluživati na terasama odnosno otvorenim prostorima. Imali smo ograničenja vezano za okupljanje i zabranu održavanja svih javnih događaja i okupljanja na kojima je prisutno više od 25 osoba i najdalje do 22 sata i tako redom. Sezona je počela, ponosni smo na brojke koje bilježimo. Imamo preko 500.000 gostiju trenutno, što je više od 170.000 nego 2020.g.. Brojke uvijek uspoređujemo sa rekordnom 2019. i očekujemo da bi ova trebala biti daleko bolja nego 2020.. Strah, opravdan strah svih turističkih je radnika upravo se misli na rujan i na katastrofu koju smo doživjeli sredinom kolovoza prošle godine. Podsjetimo da smo onda sami sebi zabili autogol zbog svega 5% gostiju koji dolaze kod nas partijati. Nakon 10.8. brojevi su počeli divljati tako da je ponovno RH došla na crvenu listu, nitko više nije želio doći kod nas ljetovati i nakon toga dva tjedna biti u karanteni. Ostvarili smo 50% noćenja od rekordne 2019. iako se očekivalo da će biti svega 30%. Prošle godine manji pad naravno su bilježile one tzv. cestovne destinacije u odnosu na one zračne kao što je Dubrovačko-neretvanska županija odnosno najgore je prošao upravo grad Dubrovnik. Nemojmo zaboraviti da je lani sezona naprasno prekinuta upravo zbog neodgovornih pojedinaca. Nemojmo zaboraviti da nam sezona 2021. upravo ovisi o cijepljenju i poštivanju mjera i da će ona odrediti, da će 2021. turistička biti određena epidemiološkom situacijom i razinom epidemijskih mjera. Došlo nam je ljeto, ali to nije razlog da se potpuno opustimo iako i padanje broja novooboljelih pridonosi osjećaju opuštenosti. Znamo i moramo znati da nitko drugi neće riješiti naš problem, nemojmo očekivati da se svi oko nas cijepe, naši gosti, naši stari koje želimo pomoći i zagrliti i naši mladi koji izlaze van i zabavljaju se. Mi smo ti koji se trebamo cijepiti. I sada kada se možete svi vi koji to još niste bez najave cijepiti, nemojte i dalje biti najveći optimisti u Europi i kao razlog navoditi da će epidemija uskoro biti gotova, da vas neće dotaći, da je bolest prenapuhana. Posebno pozivam sve turističke radnike, iznajmljivače, hotelijere, ugostitelje jer Malta spremno čeka naš gaf i spremno čeka da preuzme goste RH. Malta ima procijepljenost 80% i ona će iskoristiti bilo kakvo proklizavanje bilo koje zemlje, turističke zemlje i europske destinacije, pa tako i Hrvatske.
Vrijeme. Evo imamo nekoliko replika, prva je poštovana zastupnica Nikolina Baradić.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS. Uvažena kolegice, evo vi dolazite iz turističkog mjesta, stoga je važno naglasiti kako će ključnu ulogu za turističke rezultate odigrati percepcija koju će gosti imati o Hrvatskoj odnosno hoće li našu zemlju ocijeniti sigurnom destinacijom za svoj odmor. Stoga ovom prilikom želim pohvaliti projekt „Safe stay in Croatia“ zajedno sa HZJZ-om po čijim je podacima u Hrvatsko do sad cijepljeno više od 60% djelatnika ne samo u turističkom sustavu već i u djelatnostima koji su dio lanca putovanja.
Hvala lijepo kolegice Baradić. Istina, cijepljenje kao što je danas upravo objavio naš ministar i pozvao da je u biti cijepljenje svih nas tema i kao što kaže cijepljenje protiv covida nije vaša tema, to vi mislite, međutim štoviše svi će oni koji se ne cijepe biti dio negativnog scenarija i to ne samo za sebe već i za svoju obitelj, susjede i svoje sugrađane. Želite li spriječiti postizanje kolektivnog imuniteta, želite li ugroziti svoje i tuđe zdravlje, želite li poništiti napor svih onih koji su se cijepili, želite li snositi krivicu za mogući četvrti val epidemije, ponovno punjenje bolnica i smrti, želite li produljiti gospodarsku krizu, potaknuti gubitak radnih mjesta. Sa ove govornice mislim da nam je svima dužnost još jedanput pozvati sve one koji to nisu da to učine.
Sljedeća replika poštovane zastupnice Maksimčuk.
Hvala lijepa. Uvažena kolegice. Približavanjem turističke sezone ponovno je u fokus došla suradnja svih dionika, naravno na nacionalnoj ali i na lokalnoj razini. Pristupilo je se cijepljenju turističkih djelatnika i odaziv je bio solidan. Svjesni da će ključnu ulogu za turističku sezonu naravno imati percepcija svih gostiju u Hrvatskoj i o procijepljenosti, ali ono što mene zanima kako vi komentirate to da će netko recimo iz bolje procijepljene županije, evo recimo moje Brodsko-posavske gdje je sad prvu dozu primilo već 45,5% odraslog stanovništva doći u neku od dalmatinskih županija gdje je procijepljenost lošija.
Odgovor.
Hvala lijepo kolegice Maksimčuk. Žao mi je čitati da upravo moja Šibensko-kninska županija spada u one županije gdje je najmanja procijepljenost. Najnoviji podaci demantiraju to, upravo je u našoj županiji potrošeno 60.000 doza cjepiva odnosno sa prvom dozom je procijepljeno 42.000 stanovnika što je ako usporedimo sa 83.000 aktivnog stanovništva solidan postotak. Ali me strah da upravo takva propaganda da dovede do toga da određeni gost kad bira destinaciju u kojoj će provesti svoj godišnji odmor preskoči da ne kažem moju županiju ili bilo koju gdje je manja procijepljenost.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Rajko Ostojić.
Kolegice Martinčev je pročitala na kraju post ministra Beroša danas nizom pitanja. Nije posao ministra da postavlja pitanje nego da daje odgovore, a vaš posao je da mu pomognete, pa mu pomozite. Kada ste bili gradonačelnica Vodica ja sam bio u ministarstvu riješili smo problem Vodica, ne ja, država, ministarstvo, pomogli smo Vodice sjajno u turizmu. Sad vas lijepo molim vratite to ministru Berošu, evo ja svoje zasluge dajem njemu. Čovjek je u problemima, dajte mu određeni broj iznosa novaca iz TZ Vodica, svih gradova gdje HDZ i neki drugi na vlasti i pomozite čovjeku, pomozite HZZO-u, dakle vratite. Dakle, to je ključ. Sačuvali smo zdravlje nacije, gospodarstva i ja opet pohvaljujem državu, nismo imali policijski sat, uložili smo desetine milijardi kuna, mortalitet nas liječnika je minimalan prema Italiji. Pomozite čovjeku, ministar Beroš je ministar hrvatske Vlade gospođo bivša gradonačelnice, vratite ono što je Ministarstvo zdravstva uložilo u vas, vratite mu preko turističke zajednice preko gradova, imate dovoljno sredstva dajte to u riznicu HZZO-a.
Odgovor.
Kolega Ostojić ja sam na samom početku rekla mi svi zajedno moramo pomoći i ministru i Vladi da bude što veća procijepljenost i da izbjegnemo mogući četvrti val. Što se tiče vaših zasluga za Grad Vodice, hvala vam lijepo, ali ja bih rekla da je tu najveću zaslugu imala ravnateljica Zavoda za hitnu medicinu tu prisutna gospođa Maja Grba Bujević. Hvala lijepo i njoj i vama.
Dobro. Čestitamo na izboru. Slijedi replika poštovanog zastupnika Davora Ive Stiera.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice, ukazali ste na važnost cijepljenja za uspješnu sezonu, rekli ste kako evo Malta jedva čeka da dođe do neke greške da bi to iskoristila. Ja bih tome dodao, podsjetio kada se jedna situacija dogodila npr. s Portugalom kako je brzo Njemačka reagirala i uvela restrikcije za putovanje u Portugal. Dakle, ne govorimo o nekoj teoriji nego o situacijama koje se doista događaju i koje moramo u svakom slučaju spriječiti. Zato mislim da i vaš apel da se vrlo ozbiljno i odgovorno suočimo i svako osobno donese naravno slobodno odluku, ali da se drži i mjera javnoga zdravstva i da se cijepi je izuzetno važno i u ovim okolnostima. Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo kolega Stier. Istina je i Španjolska i Portugal ponovno imaju probleme i ne želimo da nam se dogodi to što se njima događa. Ranije čitajući neke tekstove našla sam da su najveći izravni konkurenti turističke zemlje na Mediteranu Cipar i Malta, međutim i Cipar je proklizao.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Ljubica Lukačić.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice rekli ste kako nam je potrebno cijepljenje kako bismo spasili turističku sezonu, ja se nadam da će evo i ova vaša rasprava i sve ovo što mi danas ovdje govorimo doista biti poticaj svim našim građanima u županijama gdje je slaba procijepljenost da se što prije cijepe u što većem broju kako bi se doista to i dogodilo, kako bismo spasili ne samo turističku sezonu nego prije svega zdravlje svih nas a i naših gostiju. Hvala vam.
Hvala vam lijepo, kolegice Lukačić. Zaista žalosti podatak da od 5 županija koje imaju najmanju i najlošiju procijepljenost su bile čak tri dalmatinske. Evo provjeravajući neke podatke, čini mi se ili je u međuvremenu brojka i postotak znatno porastao ili se možda radi o nekim evidencijama koje baš nisu ustrojene na identičan način po svim županijama ali sigurno da je to jedna antituristička propaganda. Ja očekujem da zaista kao što sam i pozvala i sve iz iznajmljivače i hotelijere i ugostitelje da će se odzvati ovim pozivima. Naime, evo samo u našoj županiji, bez najave se može doći i cijepiti i u Šibeniku i u Kninu i u Drnišu i da nećemo dozvoliti da ponovno imamo 4. val i da nam ponovno bude prekinuta sezona kao prošlu godinu 10. kolovoza.
Hvala. Sad ćemo, prošla su 4 sata pa ćemo napravit pauzu za prozračivanje do 18 sati. Znači nastavljamo u 18,00. [[STANKA U 17,50 SATI]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 18,00 SATI]] Nastavljamo s radom, slijedeća pojedinačna rasprava, poštovani zastupnik Goran Ivanović.
Hvala lijepo, uvaženi potpredsjedniče, uvaženi ministre, uvaženi gospodine Capak, kolegice i kolege. Da je netko rekao prije 3 mjeseca da će u Hrvatskoj biti problem cijepljenje i procjepljivanje hrvatskog pučanstva, proglasili bi ga zlogukim prorokom. Upravo to imamo sada. Imamo milijun i 300 milijuna doza cjepiva a jednostavno ne uspijevamo procijepiti dovoljan broj hrvatskih ljudi. Ovdje iz ovog izvješća se dobro isformulirala ova briga za zdravlje, naravno hrvatske nacije, cijepljenje spada u najveće dosege suvremene medicine i tu uopće nema govora oko toga i svi oni koji govore u prilog cijepljenju, dobro žele i Hrvatskoj i onome evo što Stožer radi već punih 15 mjeseci. Ono što ja smatram da je bitno da odgovornost moramo disperzirati, ona se mora odcrtavati u svim porama hrvatskog društva, od jedinica lokalne, područne pa naravno i nacionalne vlasti. Ja mislim da imamo jedan problem na kojem bi ministre mogli poraditi a bitno bi pridonio tome da kampanja, da bi se što više ljudi cijepilo, mora biti među čelnicima lokalnih samouprava. Imamo načelnik stožera, općina, gradova, ja mislim da jednom gradonačelniku bilokoje općine ili grada ne bi trebalo biti svejedno koliko mu se ljudi cijepilo. Želi li on i gospodarsku i turističku ili bilokakvu aktivnost, mislim da je to vrlo bitno. Mi do sada nismo koristili taj instrument, naši lokalni čelnici, lokalne samouprave imaju svoje lokalne radio postaje, svoje lokalne listove, svoje instrumente kako komuniciraju sa svojim stanovnicima, bilo da je riječ o infrastrukturnim projektima a kamoli kad je riječ o zaštiti zdravlja pučanstva. Tu mislim da možemo učiniti korak više i to je jednostavno nešto što bi trebalo biti prepoznato i od Nacionalnog stožera i biti disperzirano na jedinice lokalne samouprave. Nekoliko dobrih ideja također je vezano i uz ruralna područja. Hrvatska je ruralna zemlja i budimo iskreni da pojedini ljudi jednostavno ne mogu doć možda u centre gdje se vrši cijepljenje i ovi mobilni timovi za cijepljenje, bilo da je riječ o autobusima ili nekim drugim vozilima su sigurno nešto što može pridonijeti da se u kraćem vremenu cijepi što više ljudi. Danas smo slušali intervju odnosno jučer intervju predsjednika Vlade gdje je za Hrvatsku stvarno jedno jednostavno rješenje pred nama, samo ga trebamo prepoznati i artikulirati. Imamo milijun i 380 milijuna doza cijepova ovog trenutka u skladištu i da cijepimo milijun i 380 000 stanovnika uz ovo što smo cijepili do sad,a mi smo praktički došli na onih 70% za koje se smatra da je nekakva zona koja nas može zaštititi od ove pandemije. Prema tome, svi oni koji su govorili u prilog kampanje, ja se slažem i s tim, kampanja je nešto što već traje duže vremena, možda ju osvježiti sa nekim novim marketinškim stvarima koje će ljudi bolje artikulirati, bolje prepoznati, no mislim da velika naravno odgovornost je i na nama koji govorimo i sa ove govornice i sa svih drugih medija koji nam daju mogućnost da kažemo kako svoje mišljenje, tako i mišljenje svojih političkih platformi i stoga pozdravljam sve one koji su danas govorili u prilog cijepljenju, koji su govorili u prilog tome da je cijepljenje upravo to što nam može osigurati ono što naravno i želimo a to je da živimo u onom vremenu koje je bilo evo do početka te 2019. g., stoga evo vama i gospodinu Capaku i ljudima u stožeru koji vode brigu o našem zdravlju, sve ovo što će se ovdje izgovoriti neka posluži kao dobra platforma za neka rješenja koja ćete donijeti u vremenu koje je ispred nas. Evo, hvala lijepo.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovana zastupnica Danica Baričević.
Hvala lijepa, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega, evo unatoč smanjenim prihodima zbog ograničene gospodarske aktivnosti, značajno su se povećala proračunska izdvajanja upravo za zdravstveni sustav i zaštitu građana pa i zahvaljujući i Vladi RH, cjepiva ima dovoljno, nabavilo se i u vašoj raspravi, izvrsno ste istakli kako ulogu države koja je bila nezamjenjiva osobito u očuvanju radnih mjesta, ali u pravu ste, istakli se u raspravi da zapravo se sad treba pojačat i uloga čelnika jedinica lokalne samouprave, ona treba biti još snažnija, još veća, upravo u pozivanju svojih građana da prepoznaju da je bitno da se cijepe, da kako bi pomogli uspjehu turističke sezone koja nam je zaista i neophodna i treba zapravo sad radit na tom nekom projektu kako bi čelnici jedinica lokalne samouprave napravili bolju komunikaciju [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] i pomoći im. Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo. Tako je, mislim da ne možemo koncentrirati sve probleme na jednom mjestu kao što ne možemo ni tražiti rješenja samo na jednom mjestu. Ovo što nam može pomoći a u biti nas ništa neće dodatno niti koštati, čak štoviše, ide u prilog ljudima koji žive na bilokojem prostoru lokalnih samouprava, na prostoru naše domovine je to. Uključimo se svi želimo li doći do brojke koju svi smatraju da je bitna za očuvanje zdravlja a to je procijepljenost od 70%, učinimo taj dodatni napor i mislim da ćemo postići taj rezultat. I ono što je bitno, nije to usko vezano samo za turistička mjesta u RH, i u Slavoniji i u Baranji ima turizma, ima događaja, ima druženja, KUD-ovi nam ne rade već više od godinu dana, prema tome, cijepljenje i samo cijepljenje.
Slijedeća replika, poštovana zastupnica Ljubica Maksimčuk.
Potpredsjedniče Sabora, uvaženi kolega. U mojoj županiji Brodsko-posavskoj cijepljeno je 45,5% odraslih ljudi, barem jednom dozom zasada. Od početka su djelatnici zavoda i ostali zdravstveni djelatnici išli cijepiti u manje sredine, u naša sela, jel, držeći se Štamparevih principa, da je mjesto djelovanja liječnika tamo gdje žive ljudi. Prvi su krenuli s javnim pozivima, dolazi se bez naručivanja, nema gužvi i naravno, nema čekanja. Struka čini sve, daje svoj maksimalan doprinos ali slažem se s vama da tu i lokalni čelnici moraju dati veći doprinos, ne samo lokalni čelnici, svi mi koji se bavimo javnim djelovanjem, moramo dati svoj obol kako bismo poboljšali procijepljenost naših stanovnika.
Odgovor.
Da, hvala na pitanju. Naravno da regionalne samouprave su tu bile, bilo im je puno lakše jer u svojim sastavima imaju zavode za javno zdravstvo i onda sigurno mogu bolje djelovati, upravo se tu sada povela po meni rasprava oko nečega što bi trebao biti nekakav meritum kako ćemo disperzirati da sa regionalnih samouprava to spuštamo na lokalne samouprave pa čak i na mjesnu samoupravu koja tu isto može bitno pomoći, tamo su ljudi koji se međusobno dobro poznaju, koji mogu također nekakvim propagandnim aktivnostima koje brzo djeluju, pozvati ljude da se cijepe i da ostvarimo evo ovaj rezultat kojem stremimo.
Slijedeća replika, poštovana zastupnica Maja Grba Bujević.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, kolega. Vezano uz vaše izlaganje, apsolutno se s vama slažem. Imali smo dobar primjer da je lokalni su bili uključeni čelnici a to je ono vrijeme kad se nije moglo između županija, između gradova i tako, kad su se svi uključili, ta nam je akcija dala svakako dobre rezultate tada za ono doba što nam je trebalo. Ono što je premijer Plenković je neposredno iza lokalnih izbora, ali vrlo malo, možda drugi ili treći dan, sazvao županijske čelnike, nove, stare, one koji znaju što raditi, oni koji su tek novi došli pa ne znaju uopće što je dužnosnik kriznog stožera njihovog, i upravo im je ukazao na potrebu poboljšanja kvalitete broja cijepljenih osoba u njihovoj županiji. Ja moram priznati da sam očekivala da će to isto onda županije napraviti sa lokalnim stožerima svojim i da će zapravo to prenesti kao dobru informaciju i kao potrebu. Ja mislim da to onda iz vašeg izlaganja se vidi da to nije napravljeno i mislim da je to put kojim treba zapravo ići.
Odgovor.
Pa evo, neka i to bude dio zaključka sa ove rasprave, neka to stožer također stavi kao nešto što može pridonijeti boljoj informiranosti ljudi i građana o cijepljenju i neka to evo obveze županijskih stožera koje će biti disperzirane prema lokalnih stožerima. Čuli smo i na početku ove cijele rasprave i od ministra koliko su bitne te potvrde, koliko će biti bitno ustvari imati tu COVID tzv. putovnicu, koliko će ona ti davati mogućnosti da sudjeluješ u stvarima koje će se raditi i na koje bi čovjek želio ići. Prema tome, vrlo je jednostavno po meni rješenje, samo nekada ga mi namjerno znamo zakomplicirati pa ga onda impliciramo naravno i politikom i svim onim što u biti ne bi trebali imati nikakove veze sa meritumom stvari.
Slijedeća replika, poštovana zastupnica Branka Juričev Martinčev.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče. Kolega Ivanović, spomenuli ste cijepljenje, procijepljenost, lokalne čelnike. Znamo da smo prošli drugi mjesec imali izbore za nove načelnike, gradonačelnike u preko 550 jedinica lokalne samouprave, znamo da ih je preko 70 izabrano u prvom krugu, da su brojni dobili potporu od preko 80. Što mislite, da li bi procijepljenost u tim općinama odnosno gradovima bila veća i bolja kad bi upravo taj čelnik pozvao svoje građane, sve one koji su mu dali potporu a vjerujem i one koji mu nisu dali potporu, da ih pozove na cijepljenje, posebno u našim turističkim sredinama?
Odgovor.
Naravno da se slažem sa ovim što govorite, no budimo iskreni, među tim nekim novoizabranim čelnicima je bilo onih koji su čak u svojim kampanjama za lokalne samouprave govorili kako se oni prvi neće cijepiti i kako se ne treba cijepiti pa su čak možda dio glasova i dobili od takvih koji se ne žele cijepiti, no pustimo, ti su sigurno manjina, ti sigurno nisu ti koji će nam pomoći u rješavanju ovog problema. Mislim da uz ovo sve što je ovdje rečeno, možemo učiniti taj korak više i sve ono što bude više od ovoga a bit će sigurno puno više je za Hrvatsku sigurno dobro.
Slijedeća replika, poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Ivanović, ja isto smatram da lokani čelnici bi trebali znati što se događa u njihovom prostoru jer znaju kad je ručnik na plaži, na pomorskom dobru, da ga treba maknuti, kad riješit vodu ili kad treba nešto napravit, to sve znaju, najvažniji input ne znaju, a to je što im se događa sa zdravstvom u njihovom prostoru, ne znaju. … [[Govornik se ne razumije.]] vam kažem, živim u maloj općini i tvrdim vam da moj čelnik ne zna koliko mu se ljudi cijepilo a svi se bavimo s turizmom, 95% ljudi i kad bi ga pogodila brojka od 50%, on bi bio možda malo zadovoljan ali bi sigurno bio ljut ili nešto … [[Govornik se ne razumije.]] I zato ja mislim da to nije lako složiti, te podatke s obzirom da su mnogi cijepljeni ili kod doktora ili na neki drugi način ,ne znam da li postoji softver koji to može objediniti ali mislim da može biti jedna pomoć u slijedećih 15-ak dana da se to složi i da ljudi znaju što im se događa na prostoru, na mome otoku, cijelom, ja ne znam što se događa, imamo 20 000 turista, ne znam koliko je ljudi tamo cijepljeno. I bilo bi dobro da nas se potiče ali i da kažemo onima za koje smatramo da nisu to napravili, da to možda rade i sami protiv sebe jer pokazat ću kasnije kroz statistiku, [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] što se događalo tokom ljeta prošle godine.
Odgovor.
Slažem se. Naravno da lokalni čelnici često misle da će uvijek neko probleme riješiti drugi. Županija ima naravno svoje zavode za javno zdravstvo pa onda je to problem regionalne samouprave, ovdje je država koja ima propisano neke mjere a on je tu ostao negdje između i ne bi on puno o tome niti govorio niti se s tim bavio jer bi mu to možda moglo donijeti, ne zna, nešto što bi baš naišlo na odjek javnosti, no ja smatram i dalje, kao što smo imali u ožujku mjesecu 2020. g. onaj lockdown o kojem su danas neki govorili da nije bio dobar što nismo puštali između županija, bio je odličan, bio je odličan, to je bila mjera koja je bitno spriječila neke stvari a gospodarska aktivnost nam nije stala. To je bila stvarno jedna od boljih mjera i pokazala se učinkovitom i zato imamo danas ovakvo stanje koje imamo i nije nas toliko pandemija zahvatila kao možda neke druge zemlje.
Povreda Poslovnika.
Povreda čl. 238., dakle ja bih zamolio predstavnike vladajuće većine da prestanu obmanjivati hrvatske građane i paušalno ocjenjivati znači uspješnost ili neuspješnost mjere. Na temelju kojeg istraživanja ste vi to procijenili? Na temelju kojeg istraživanja ste vi to procijenili da je to dobra i uspješna mjera?
Dobro, ovo nije bila povreda Poslovnika, to je bio vaš stav, mišljenje, replika eventualno, dobivate drugu opomenu. Slijedeća povreda Poslovnika, zastupnik Goran Ivanović.
Hvala lijepo. Povrijeđen je čl. 238., kolega Grmoja je pitao na osnovu koji parametara ja to izgovaram, pa na one koje sam proživio jer sam bio čelnik stožera regionalne samouprave i mogu svjedočiti iz prve ruke da su te mjere u tom trenutku pokazale rezultate.
Imamo opomenu jer ovo je bila replika gospodinu Grmoji. Slijedi zadnja replika uvaženog zastupnika Davora Ive Stiera.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Ivanović, prije vas je kolega Ćelić raspravljao o principu solidarnosti, vi ste u raspravu unijeli jedan odnosno raspravljali ste o jednom drugom princip supsidijarnosti. Dakle da ponekada lokalne vlasti jer su bliže građanima, mogu bolje od centralne države obavljati neke funkcije pa i u kampanji cijepljenja, očito bolje mogu razumjeti i mentalitet i potrebe lokalnog stanovništva, ali čini mi se da je dodatna vrijednost vaše rasprave bila upravo to što ste upozorili da kada govorimo o principu supsidijarnosti, ne govorimo samo o pravima nego i o odgovornostima lokalne samouprave i u tom kontekstu sam htio to s ovom replikom još jednom naglasiti.
Odgovor.
Hvala lijepo. Evo, u potpunosti se slažem i možda za kraj evo i oni, možda su ti lokalni čelnici omiljeniji nego što smo mi na ovoj razini vlasti pa će oni svojim pozivom možda polučiti onaj uspjeh koji mi ne možemo. Prema tome, nema prava bez odgovornosti, nema bez podjele odgovornosti nema bolje Hrvatske, bilo da je riječ o gospodarstvu ili je riječ o borbi protiv korona virusa. Hvala lijepa.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Marina Miletića.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, g. Sanader, poštovani gospodine ministre, poštovani gospodine Capak, ministre. Baš vas želim pogledati i reći ovo što ću reći, to su moja uvjerenja, dakle i želim da bude konstruktivno, da napravimo vi tamo gdje ste, ja ovdje gdje sam ono najbolje za naše ljude, za naše građane. Piše u Sirahu „Bez promišljanja ne čini ništa pa se poslije nećeš kajati“. Puno je pitanja i puno imamo šumova u komunikaciji i meni se čini da nije dobar, možda sam ja s ulice došao ovdje u Sabor jer to je tako, ali dakle nije dobra komunikacija to prisiljavanje, emocionalne ucjene, sutra najavljuje drugi ministar pomoć ćemo samo onim poslodavcima za one radnike koji su se cijepili, pa meni je evo, dakle ja onda svojima vidi šta rade, dakle to nije dobro, to nije dobar pristup. Pa mi koji smo radili s ljudima, 16 g. sam radio u školi, 14 g. u gimnaziji, pa ja gimnazijalcu nisam mogao reć „pa moraš napravit to“, ja mu kažem, one me gleda, „neću, neću“. Nema razum, „neću“, ali kad mu idete objasniti, kad razgovarate, dođete do nečega, ovo nije dobro, ne radite dobro, to nije dobro. Sprječava li cijepljenje širenje COVID-a? Odgovor imate na stranicama EMA-e, čitao sam, ministre, možda griješim, evo tu postavljam pitanje, „It is not yet know how much vaccined people may still be able to carry or spread the virus“. Ok, znači ne znamo cijepiš, mo'š i dalje širiti, ok. Znamo da svi koji se cijepe su sigurni od smrti, to znam i od hospitalizacije i Bogu hvala da je to tako. Ali su sigurni od onih koji se nisu cijepili. Ne govori se ministre, o imunitetu preboljelih, bar se meni tako čini ili se bar nedovoljno govori. Neka istraživanja, čak sam pripremio papir, ostao mi je tamo, 24. svibnja The Nature je objavio veliki znanstveni rad i kažu da istraživanja pokazuju da puno duže traj, čak i godinama imunitet. Htjeli bi da nam to objasnite, da o tome razgovaramo. Mnogi oboljeli se nisu testirali, najčešće simptomi nisu ozbiljni pa im nije dokaza bolest putem testa. Npr. ja nisam ni znao da imam COVID. Bez ikakvog simptoma, 11. dan sam istrčao 6 kilometara a neki ljudi su teško stradali. Dakle, treba bit razborit, ali vam kažem da nisam otišao, ne bi ni znao, ministre, šetao bi okolo. Dakle, prirodno preboljenje covida donosi barem podjednaku efikasnost, nisam to ja rekao, dakle epidemiolog prof. dr. znanosti Ioannidis, pa čovjek je sa Stanforda, pa nije, nije, da ne uvrijedim nikoga našeg iz nekog sela. Zanimljiva je bila i reakcija 1352 kršćanskih vođa, pastora i intelektualaca, koji su pisali protestno pismo Borisu Johnsonu u Velikoj Britaniji u kojem objašnjavaju zašto oni misle da ne treba uvoditi covid putovnice. Kod nas jedan dio hijerarhijske crkve i dalje je ipak u poslušnosti jednoj stranci, je li. Meni je nevjerojatno da se nitko nije sjetio predložiti možda cijepljenje ministre sinofarmom npr., puno čitam, istražujem, al evo samo vam govorim. Znamo da je on dostupan u Mađarskoj, u državama istočnih sudaca, istočnih susjeda, a ovdje se radi o klasičnom cjepivu kakva je većina pedijatrijskih cjepiva ako sam dobro sve iščitao u temi sam valjda 130% i na aktivirano cjepivo koje sadrži mrtav virus uz dodatak pojačivač imunogenosti. Inače moralno, ja sam teolog, to je moralno čisto cjepivo i sad objasnite nam zašto bolje ne s njime? … [[Govornik se ne razumije]] ali isto su rekli da je moralno prihvatljivo, to nam isto objasnite. Znači postavljamo pitanja. Ovdje tu mi neki kolege iz HDZ-a citiraju papu, valjda je to moje područje. Papa Franjo je rekao da cijepljenje je jedna etička opcija. Citiram papu, spremio sam se dobrano, pa slobodno mi dajte replike, a kaže što je najvažnije, zbor za nauk vjere u službenom dokumentu koji je papa Franjo odobrio jasno je ustvrdio da cijepljenje ne smije bit obveza nego opcija, upotrebljava se očinski savjet ono, al dakle nemojte mi reć nisi katolik Marin ako se nećeš cijepit. Opet poludim čovječe i onda opet ja drugačije poruke šaljem, pa nemojte nas ucjenjivat e. Profesor doktor moralni teolog, naš katolički svećenik, pa svi ga znamo, koji tvrdi da cijepljenje kao i svako, Tonči Matolić, oprostiti, kao i svako drugo protiv sezonske gripe treba ostati u domeni ad libitum pojedinca. Razgovarajte s nama čovječe, ajmo sjest za stol, ajmo razgovarat, nemojte nam nešto naturavat, pa šta vam je čovječe, a nije da imamo puno Stepinaca oko nas ili barem Kuharića koji imaj stav. Smrtnost covida ili … [[Govornik se ne razumije]] dakle, opet čitam podatke službene. Globalni broj 0,15%, Europa i Amerika 0,3%. Ne umanjujemo ni jednog jedinog čovjeka, ne do Bog dragi, svaki nam je jednako vrijedan, al ovo su podaci. I ono što je zanimljivo 90% smrti npr. kod naših susjeda u Austriji dogodilo se u staračkim domovima među starijom populacijom. Znači ajmo otvoreno govorit što se događa. Dakle, da budem jasan, molim vas samo mi 3 sekunde još dajte. Dakle, moj brat je znanstvenik u Japanu, ne znam dal se on cijepio, sestra mi je liječnica u Sali, cijepila se, dakle moji roditelji su mi došli i rekli idem se cijepit, idite, znači ja nemam problem s tim, al imam problem kad se oduzima sloboda građana i kada se želi reć e tako ćete napravit jer niste dobri građani. Ma nemoj, ma nemoj.
Vrijeme, vrijeme, vrijeme. Imate malo replika, ostanite. Prva je poštovani zastupnik Zvonimir Troskot.
Poštovani kolega Miletić, evo čisto vama za informaciju, ministar je izašao Aladrović sa informacijom da će doista ić nova mjera Vlada RH kojom će se dodatno kaznit dakle sa, ovaj put više nije emotivna ucjena, nego sa mafijaškom ucjenom, a to je da neće biti isplate nikakvih potpora ukoliko dakle ne pokažu covid potvrde zaposlenici. Dakle, s jedne strane se ucjenjuju poduzetnici i zaposlenici, dakle da neće dobit nikakve potpore, s druge strane onda možemo postaviti i pilu na drugu stranu, pa reć neće bit uplate više od strane poduzetnika i radnika u proračun dok se ne cijepe, dakle vladajući i određeni pripadnici dakle vladajuće stranke od korupcije jel. Dakle, poduzetnici se deru na sve strane sa porezima, sa prirezima, sa, sa obveznim nametima i parafiskalnim nametima i s druge strane im se, na ovakav način ih se mafijaški ucjenjuje. Dosta bi bilo s time.
Odgovor.
Hvala kolega Troskot na ovom pitanju. Ja bi baš htio biti jasan. Ja mislim da svi želimo dobro građanima jer ako neko ne želi dobro onda ne znam šta radi ovdje, dakle stvarno mislim, možda gledamo iz malo drugačijeg kuta, ali svima nam je u interesu da naši ljudi budu živi, da naši ljudi budu zdravi i da našim ljudima ne budu ugrožena osnovna ljudska prava. To mislim da nam je svima u interesu, barem se nadam. Dakle, ne vjerujem da i danas bi neki zatvarali po golim otocima ili negdje drugdje ljude, stvarno ne vjerujem, al onda, dobro, možda neko, ali dobro, nećemo sad sitničavit. Dakle, ali bi htio ići prema tome da vidimo što možemo napraviti i ministre, poštovani g. Capak, dakle zašto su milijun teorija, zašto, mi, mi ne čujemo, mi ne čujemo. Dakle, mi se ponašamo kao građani koji ispitujemo, čitamo, guglamo, gledamo YouTube, slušamo znanstvenike, gledamo i imaš brdo, dakle pozovite ljude da sjednemo za stol i da razgovaramo i da vidimo dakle koji je pravi način. Ovo slikanje i kardinala kojeg ja jako volim je li, neće vam to ništa pomoć, samo bunt kod ljudi čovječe. Dakle, bunt, cijelo vrijeme krivo radite, mislim ja bi vam dao besplatni piar savjet, ko god je radio s ljudima zna šta ne treba radit da bi došao do nekog cilja. … [[Govornik se ne razumije]]
Slijedeća replika poštovana zastupnica Sandra Benčić.
Poštovani kolega, mogu se složiti sa vama u dijelu da zaista je cijela kampanja „Cijepi se“ postavljena krivo, o tome sam i govorila. Slažem se i oko toga da su potrebne bolje informacije i da je iz cijelog šuma tog potrebno ukloniti ono što jesu fake news. Međutim, mene zanima jer niste to rekli, a mislim da je važno da se ovdje svi jasno odredimo da li vi stojite iza toga da cijepljenje je najbolji način da ne samo zaštitimo sebe nego da zaštitimo druge i izađemo iz ove pandemije i da li vi sada s ove pozornice možete pozvat građane i reći da, evo ja Marin Miletić vas pozivam da se cijepite svi vi koji to možete, svi koji možete, jer to je odgovorno prema zajednici, jer ne živimo kao atomizirani pojedinci nego živimo u društvu. Hvala.
Odgovor.
Kolegice Benčić, znate koliko vas poštujem, pogotovo vaše zalaganje za zelenu politiku i za ekologiju u našoj domovini, uistinu vas poštujem i mislim da ste to bez imalo foliranja osjetili. Ovdje, tu ja gledam malo drugačije na stvari. Dakle, bio sam vrlo jasan, moji roditelji su se cijepili, sigurno ih nisam vezao i ubacio u bunker da se ne cijepe, pa mislim nismo luđaci, razumijete. Ali ono što mi znamo da ovo je eksperimentalno cjepivo, znamo da je … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] nije ministre, znamo dakle, ono što mi znamo dakle evo idemo ovako, idemo ovako. Dakle, ne vidim uporišta u tome kolegice Benčić, ne vidim uporište u tome da nametnemo nešto ljudima, nametnemo i da kažemo to će bit tako odnosno vidim ako donesemo one zakone, al onda znamo ko snosi odgovornost financijsku i sve ostalo, dakle za pojedine teškoće koje mogu nastajat.
Evo, imamo povredu Poslovnika, uvažena zastupnica, izvolite.
Samo brzinski, čl. 238., kako je vaš kolega Grmoja pitao prethodnika za govornicom na osnovu kojeg se istraživanja poziva, molim vas recite mi po kojem istraživanju vi zaključujete da je ovo eksperimentalno cjepivo?
Znači to je bila vaša replika i pitanje, nije povreda Poslovnika, dobivate opomenu.
Možda sam, hvala, dobili ste opomenu, odgovorit ću.
Ne možete, ne možete, ne možete, ne možete odgovorit … [[Govornik se ne razumije]]
Molim? Aha.
Slijedeća replika je Katarina Peović.
Evo dat ćemo, dat ćemo kolegi mogućnost da odgovori na pitanje po kojem je to istraživanju to eksperimentalno cjepivo. Na neki način mi je čak i drago da ovo izlaganje se ovdje odvilo jer je to upravo ono o čemu sam ja govorila. Znači šum u komunikacijskom kanalu se stvara na ovaj način. Ovo je šum u komunikacijskom kanalu. Znači ne, mi ovdje nismo svi usmjereni istom cilju, a to je cilj boriti se protiv pandemije i izboriti se protiv pandemije. Oni koji misle da je ovo eksperimentalno cjepivo nisu ovdje došli s tom namjerom.
Odgovor.
Evo složila se je demokratska većina HDZ-a i Radničke fronte i neka hrvatska javnost to zna. Ono što je važno, dakle dr. Alemka je prošle godine u svibnju rekla da za sigurno cjepivo, da se točno izrazim, imam citat njezin, intervju je bio u „Glasu Istre“, treba najmanje 3.g., to je rekla žena, znači okej, nije eksperimentalno nego nije sigurno, to je rekla liječnica dakle iz stožera. Ona je to rekla, dakle to je izjavila. Prema tome, ovako još jednom, dakle mislim da je na razini svakog pojedinca i njegove slobode da izabere želi li se cijepiti ili ne želi se cijepiti, a vidimo da ovdje u HS postoje političke struje i važno je da hrvatska javnost to zna, koje bi nešto nametalo ljudima, to je baš važno. Ja sam ponovo rekao, dakle ako sustav, ako država misli da treba onda se zna što se donese i ja nemam onda s tim problema jer je to onda legitimitet. A ovo tu da vi oduzimate slobodu ljudima, neka hrvatska javnost zna koje su to političke opcije koje oduzimaju pravo na slobodu i pravo na izbor, evo ih ovdje.
Imamo jedno povredu Poslovnika, poštovana zastupnica Sandra Benčić.
Povreda čl. 238. zbog vrijeđanja zastupnika, dakle mi smo prvi rekli da ne, ne želimo nametati nego da slobodan izbor mora biti informirani izbor i da te informacije moraju biti jasne. I činjenica je kao što je moja kolegica Katarina Peović sada rekla da vi sa svojim dvostrukim porukama zato da bi dobili 3 populistička boda šaljete dezinformacije prema van o cjepivu koje nije sigurno, što nije točno, o tzv. eksperimentalnom cjepivu, koje nije točno i time stvarate onih 60 i 50% ljudi koji se ne žele cijepit i bit ćete suodgovorni za stvaranje takve klime.
Vrijeme, vrijeme, vrijeme, vrijeme.
... [[Govornik se ne razumije]] 5 sekundi više, 7, 8, 9, 10, 11 sekundi, 12 sekundi molim vas, potpredsjedniče sabora. Dakle, prvo zločesto kolegice Benčić…
Molim vas, molim vas, molim vas, g. Miletić, ovo je bila povreda Poslovnika. Uvažena zastupnica Benčić dobiva opomenu, a repliku ima Nikola Grmoja.
Poštovani kolega Miletiću, lijepo je vidjeti ovdje ovu sinergiju Možemo!, Radničke fronte i HDZ-a, nju smo imali kod ovog katastrofalnog zakona o obnovi kojeg su zajednički donijeli, a uskoro ćemo propitati njihovu odgovornost zbog toga što se obnova ne događa. Dakle, ovo je demokratsko društvo u kojem svatko može govoriti. Ja znam da vama to nije drago da biste se vi možda vratili u neka prošla vremena, al to vam neće proći, činjenica je da ovo cjepivo nije prošlo sve one procedure koja su prošla cjepiva kojima se cijepe naša djeca i to su činjenice, al to ne znači, to ne znači da je kolega Miletić rekao da se ljudi ne trebaju, posebno oni koji se žele cijepiti cijepiti. Svatko će donijeti informiranu odluku za sebe i procijenit će je li mu opasnije se zaraziti od covida ili snositi znači moguće nekakve nus pojave koji postoje kod svakog lijeka, pa tako i kod ovog cjepiva. Hvala.
Vrijeme, odgovor, izvolite.
Hvala kolegi Grmoji. Kolegice, evo htio bi svima bit baš jasan. Dakle, prof. dr. Ioannidis kaže ovako da 10.000 puta je veća opasnost zaraze covida za odraslu osobu + 75.g. nego za mladu osobu i sad netko dakle želi toj mladoj osobi reć, evo djeci npr. u školi moraš se cijepit. Dakle, drago mi je da je ministar rekao da će se poslušati kompletno struka, bit vrlo oprezan i na koncu ja bih preporučio i roditelje čut isto jer imaju pravo odlučiti za svoju djecu. Dakle, živimo u društvu u kojem neki, drago mi je da evo vladajuća većina dopušta demokraciju, dakle i drugačije stavove i razmišljanje i zato sam rekao preporučam da razgovaramo da ne ne nestane dijalog jer onda nije dobro, a ovdje vidimo političke opcije koje bi nas vratila ne znam u koju, u '45.-tu, jadna nam majka.
Posljednja replika, poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Miletić, rekli ste da je dio katoličkog svećeničkog klera u Hrvatskoj u pozivu na cijepljenje iskazao poslušnost jednoj stranci, ne znam na koju ste stranku mislili, a nije mi da vam budem iskren ni toliko važno već mi je puno važnije nešto drugo kad vi spominjete kler. Ja vjerujem da se slažete s načelom „Acta, non verba“, pa onda stavimo na stranu činjenicu da je papa Franjo rekao da je protivljenje cijepljenju suicidalno. Mislim da vam je to poznato, da je to rekao u siječnju mjesecu. Pazi onda, kako bi pokazao zašto se zalaže on, cijepio se on i papa Benedikt. Prema tome, ona vaša teza kako je dio klera pokazao poslušnost jednoj stranci, ja mislim da je on pokazao poslušnost prije svega Svetome Ocu, tako da je dobro da se dio najvišeg klera u katoličkoj crkvi jasni odredio spram potrebe opravdanosti cijepljenja ne samo u Hrvatskoj nego i u svijetu.
Odgovor.
Dakle, mi katolici po nauku katoličke crkve slušamo Svetog Oca kada ex katedra i kada je neka dogma. Onda imamo baš obvezu poslušnosti. Ovako je na razini savjetodavnog gdje je po svojoj savjesti koji je naš, imamo pravo ili ako ne želimo ne moramo. Ono što, baš bih htio biti jasan kolega Bačiću. Dakle, ja ni u jednom trenutku ministre nisam rekao da se ljudi ne cijepe. Mislim da sam stvarno bio jasan. To što ljevica na meni skuplja politički poen dobit će opet, neće ući drugi put ni u Sabor je li kolegica Peović. Znamo koliko je dobila u Rijeci glasova i poena, tako da ljudi prepoznaju to i ljudima je to jasno. No, s druge strane dakle ja sam ovdje onaj koji potiče dijalog i koji želi razgovarati da se čuje druga strana i da razgovorom se nađe najbolje rješenje za ljude, a ne da se ucjenjuje naše građane nećete dobiti podršku ako ne budete, nećete ovo i govorim vam da to izaziva bunt kod ljudi.
Hvala gospodine Miletić. Nema više replika. Imamo povredu Poslovnika Katarina Peović. Izvolite.
Znači, opet 238. Omalovažavanje zastupnice. Tu se i evidentno ne držimo dnevnog reda, pa bih molila da vi kao predsjedavajući upozorite, znači ako se netko ne drži teme, a ovdje evidentno nije bilo apsolutno ništa od teme.
Dobro. Uvažavam vaše mišljenje, ali vi dobivate opomenu jer gospodin zastupnik je u svom govoru govorio isključivo o temi, a usput je spomenuo demokraciju. Izvolite.
Evo budući da kolegica me spominje, povreda Poslovnika članak 238. Ja sam samo rekao istinu, a jasno je da istina uvijek boli i istina uvijek talasa. Hvala.
Dobro. Vi ste sad replicirali, pa i vama opomena. Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Marka Milanovića Litre. Njega nema, pa slijedi pojedinačna rasprava uvažene zastupnice Rade Borić.
Poštovani predsjedavajući, poštovani ministre i gospodine Capak. Želite li snositi krivicu za mogući četvrti val epidemije, punjenje bolnica i smrt ljudi? Ne ovo ja ne pitam Vladu i Stožer, ne pitam niti kolegu koji je izašao već je to pitanje danas uputio ministar Beroš građanima. Snositi krivicu za smrt ljudi baš i nije najbolji način za mobilizirati ljude da se cijepe. Da smo govorili o suodgovornosti, želimo li biti suodgovorni za mogući četvrti val? Želimo li biti suodgovorni, ali snositi krivicu – dobro, mi ipak živimo i ovdje je bilo govora i o kršćanskoj solidarnosti, pa u ovoj zemlji koja je rekla bih visoko religiozno procijepljena zanimljivo je da se ovaj pojam krivice tako nameće ljudima za odgovornost za smrt. Dakle, krivicu za mogući četvrti val i za smrt ljudi. Možda smo mogli i bolje motivirati ljude, možda da je ministar ili njegov tim pogledali preko valjda 400 stranica je hrvatska psihološka komora napravila knjigu o koroni, virusu i mentalnom zdravlju. Ovdje smo govorili da i dan danas nemamo u timu nekoga koji bi se bavio pa eto možda i naši slučajevi ovdje bi neki zaslužili neku dodatnu pozornost. Možda se mogao iskoristiti i slogan iz te knjige koji kaže ovako: Nije samo virus zarazan već i ljubav i razumijevanje, pa onda evo mogli bismo dodati i solidarnost. Ako hoćete upravo i ovu kršćansku solidarnost. Zeleno-lijevi blok je još 5. Studenoga prošle godine predložio zaključak za unapređenje modela upravljanja covid krizom, a posebice je naveo ne samo da se uskladi rad Stožera Civilne zaštite sa Ustavom jer i ovdje još uvijek imamo problema sa tim da li je nešto zabraniti ili nešto nekoga natjerati na cijepljenje. Ali ono što je bilo važno i što smo predložili, a predložili smo, dakle prije 7 mjeseci kako bismo pojačali povjerenje građana u institucije koje upravljaju krizu. Što bismo napravili, kako doradili provođenje postojećega plana upravljanja tom krizom, osigurali ulaganja u bolničke kapacitete, dakle ojačali sustav Civilne zaštite. Sve smo to predložili, ali budući da smo mi oporba, onda dakako i već samo to jednom i prije istaknula žalosti da Stožer želi eto biti i gubitnik u ovoj situaciji umjesto da možda čuje i sve druge glasove. Sama sam malo pogledala što je od naših zahtijeva, budući da nam je, dobili smo obrazloženje od predstavnika Ministarstva zdravstva koji nam je rekao da naravno ne podržava se podnošenje našega predloženoga zaključka jer da se na krizu reagiralo pravovremeno, te su se poduzimala i kontinuirano se poduzimaju mjere koje su u danom trenutku najprimjerenije. Budući da sam ja lingvistkinja, pa kad imate ovako kontinuirano se poduzimaju mjere. Što znači kontinuirano, ako te mjere nisu jednoznačne, nisu ravnomjerne, nisu nediskriminatorne prema nekome. Znači, ne možemo govoriti o kontinuitetu, a posebice kad se doda koje su u danom trenutku najprimjerenije. Definirajte dani trenutak. To znači od danas do sutra te mjere mogu biti i drukčije, jer je to eto dani trenutak pa onda gubimo povjerenje građana, gubimo ga na način da institucije koje upravljaju krizu, a ponajprije Stožer koji već svi to znamo dakako političko tijelo. Povjerenje je upravo izgubio zbog komuniciranja ovakvog kako sam gore navela, ali i nejednakog uvođenja kriterija mjera. Danas su ponovno svi govorili nije prošlo 500 dana nam se čini da je jako puno, ali se još svi sjećamo kako su se mjere donosile različito za različite subjekte pa i za neke subjekte od kojih bismo možda ovdje očekivali malo bolju podršku, a to je govorili smo kako bi lokalna zajednica načelnici eto imali smo lokalne izbore mogla podržati, pa vjerujem da bi se mogao pitati Kaptol da malo naše građane ne govore na način kao što je govorio kolega. Ovdje mislim da je ključno da ne možemo prijetiti sankcijama kao što se prijetilo i to je također neustavno [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] i selektivno. Ali što je važnije ne možemo govoriti da ćemo mi snositi krivicu za mogući četvrti val i za smrt drugih ljudi.
Replika, poštovani zastupnik Ivan Ćelić.
Poštovana zastupnice Borić, vi ste tu kao lingvistkinja govorili o snošenju krivnje, odgovornosti. Grijeh, krivnja to je više duhovna kategorija. Vjerujem da bi tu bio meritorniji kolega Miletić koji je prije govorio i bilo bi vjerojatno kvalitetnije čuti na tu temu, nego na ono što je on govorio. Spomenuli ste i psihologiju. Dakle, u Kriznom stožeru je čitavo vrijeme i psihijatar i psiholog. Dakle, problematika mentalnog zdravlja. No ovdje, način na koji bi to marketinški postoji dio psihologija marketinga koji se bavi i sa promidžbenim kampanjama kako najbolje pojam povratak slobode, a vjerujem da bi se vi sa time složili kako prezentirati i na taj način doprinijeti većoj procijepljenosti građana sigurno je bolja tema nego krivnja ili grijeh.
Slažem se sa vama. Doista snositi krivicu nekako ovako ostanemo bez daha, ali mislim kada bismo govorili drugačije u kampanji naša lica, pa i naša lica ovdje su potrošena. Ne moraju se ljutiti na nas. Ova lica su potrošena na način da su se i potrošila zato što nisu bila konzistentna. Ali recite da sutra vidite da netko od nas, tu je bio evo nema danas kolege koji je preživio covid, kako se osjećao, što mu je bilo? Da se radi kampanja sa običnim ljudima koji govore. Danas kad je govorio ministar mi smo zasuti tim informacijama koliko je radio Stožer. Mi smo kako se to kaže oguglali. Mi moramo pronaći način ne ono vođenja kampanje. Mi moramo imati ono što je poznato je oral history. Dakle, priča običnih ljudi kako su preživjeli covid, što za njihove obitelji to znači. Vjerujte imat će više uspjeha, nego što ovako kako to danas radimo i kako to rade ista lica kojima se na žalost ne vjeruje.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovane zastupnice Urše Raukar Gamulin.
Hvala gospodine predsjedavajući, poštovani gospodine ministre, gospodine Capak. Čitajući ovo izvješće mogli bismo zaključiti kako je epidemija u RH pod kontrolom i da nema nikakvih problema ili mogućih pogoršanja te epidemiološke situacije. Podastrijeti su nam mnogi brojevi, tablice, nabrojene su sve odluke koje je čuveni Stožer donio i one koje su na snazi još uvijek danas. Ali nigdje nisam naišla na neko upozorenje, na moguće projekcije daljnjeg razvoja epidemije, nigdje trenutne analize situacije u Europi i u odnosu na to moguće ne daj Bože pogoršanja situacije u skorijem razdoblju. O tome niti jedne jedine riječi, a to je glavno pitanje što i kako dalje. Virus nije nestao, nije pobijeđen bez obzira što nam je premijer prije godinu dana objavio da je pobijeđen, ali eto virus ga nije poslušao i dalje je ostao tu među nama. I sad koje oružje imamo protiv tog virusa? Naravno cijepljenje. Ali kako stojimo s tim to smo već tisuću puta danas ponovili, cijepljeno je samo 43,2% građana i građanki nedovoljno da bismo mirno čekali daljnji razvoj epidemiološke situacije. E tu brojku ovo izvješće samo konstatira, ne analizira, ne problematizira, ne daje smjernice ni programe kako tu brojku povećati, kako doći do veće zaštite svih građana i građanki, a time naravno i osiguranja i omogućavanja rada i čuvanja radnih mjesta posljedično naravno i održivosti državnog proračuna. Usuđujem se reći da je to izrazito neodgovorno propustiti učiniti to u ovakvoj situaciji premalog broja cijepljenih u RH. Mi imamo samo vrlo strogog i mrkog premijera koji zapovijeda cijepljenje i Stožer koji se do sada na žalost toliko kompromitirao kršenjem vlastitih mjera da više naprosto nije uvjerljiv. A naš premijer i njegovi ministri najavljuju i restrikcije prema onima koji se ne cijepe, koje naravno znamo restrikcije nikad nisu urodile nekim velikim plodom, neće ni sada i to mi svi zaista znamo. Ali zašto da se možda ne pokuša pozitivnim primjerima, objašnjavanjima, edukacijom, razgovorima. Građani su sluđeni masom informacija. Ima ih naravno 1000 neprovjerenih, razno raznih konstrukcija. Ali tko da se od tih ljudi snađe u bespućima Interneta. Zašto se ne ulože dodatni napori, organiziraju mobilni timovi koji će izlaziti na teren, razgovarati sa ljudima i argumentima ih poticati na cijepljenje. Zašto se ne rade na primjer posebne emisije na javnoj televiziji, pa zato i jest javna i zato plaćamo svi tu pretplatu iz kojih će se iz dana u dan razgovarati i sa stručnjacima i sa građanima, svaki dan možda iz drugog mjesta i obići tv kamerama cijelu RH i dizati svijest o potrebi cijepljenja kao jedine obrane od virusa koji je daleko od toga da bude pobijeđen. Pogledajmo Španjolsku, pogledajmo Cipar, Zadarsku županiju na žalost i zašto zatvaramo oči pred evidentnim pokazateljima da se može ponoviti prošlogodišnji prekid turističke sezone. Nama ne treba ni mrki ni strogi otac koji nam prijeti. Treba nam razuman i suosjećajan čovjek i građani imaju pravo da se boje, imaju pravo sumnjati, imaju pravo čak i vjerovati u neznanstvene teorije zavjere. A na Vladi RH je da smanji strah, da razbije sumnje i da pobijedi teorije zavjere. Težak zadatak da, izuzetno težak zadatak. No, zato je bar pola ovog izvješća trebalo bit posvećeno upravo tom zadatku. Na Stožeru jest odgovornost. I sami znate da više na žalost niste uvjerljivi niti vjerodostojni i oprostite ali moram vam reći u interesu zdravlja građana trebali biste se povući i dati prostora nekim novim ljudima, novim stručnjacima koji bi sa novom energijom i novim idejama pošteno i vjerodostojno krenuli u nastavak borbe sa epidemijom. Ja sam se cijepila sa dva cjepiva, učinila sam to zato da zaštitim svoju obitelj, svoje kolege, svoje prijatelje zato da se naša djeca mogu ponovno slobodno družiti u školi, da mladi mogu slobodno živjeti svoju mladost, da radnici ne moraju strepiti za svoja radna mjesta, da starija populacija ne mora biti mjesecima zatvorena u svojim sobama. Cijepila sam se, ponosna sam na to jer sam doprinijela zaštiti sviju a učinila sam to usprkos neuvjerljivosti i potrošenosti Stožera. Evo hvala vam.
Sljedeća pojedinačna rasprava poštovana zastupnica Maja Grba Bujević.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, ministre, kolega Capak. Ja ću ovaj prvi dio iskoristiti da se zahvalim svim djelatnicima Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo kolege Capaka zato što su kroz cijelo ovo vrijeme pandemije mudro, pametno i zaista vrijedno donosili niz preporuka, niz kvalitetnih rješenja često puta tražeći gomilu načina na koji doći do nekakvog rješenja i oni su zaista u ovoj epidemiji pokazali da su oni koji mogu upravljati i koji su zapravo na temelju njihovih odluka su se donosile odluke Stožera. Ovaj sustav je zapravo zdravstva prikazan u ovom izvješću i to pozdravljam, ali evo hitna medicinska služba se je svela na jednu rečenicu čistih golih podataka. Tako s obzirom da dolazim iz hitne medicine dozvolite mi da ipak kažem što su zapravo hitnjaci, što su radili za vrijeme ove epidemije i da malo nadopunim ovo izvješće. Hitna medicinska služba tijekom cjelokupnog trajanja epidemije bolesti covid 19 kontinuirano se prilagođavala aktualnoj epidemiološkoj situaciji organizirajući svoj rad sukladno za zbrinjavanje novo oboljelih pacijenata od bolesti covid 19 ali i svih drugih hitnih pacijenata kako bi se nesmetano pružala hitna medicinska skrb. Tijekom cijelog trajanja pandemije djelatnici su koristili osobnu zaštitnu opremu prema preporukama Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo, a koja se osiguravala od strane Stožera Civilne zaštite RH. Važnost trijaže posebno je došla do izražaja u izvanrednim okolnostima pandemije corona virusa, jer je upravo taj proces bio uključen kako bi se infrastrukturno i kvalitetno odgovorilo na ovaj epidemiološki izazov. U sustav hitne medicinske službe uvedeno je i korištenje brzih antigenskih testova kako bi se osigurala brza trijaža i primopredaja pacijenata u odgovarajuću bolničku zdravstvenu ustanovu, a ujedno smanjila mogućnost prodora corona virusa u zdravstveni sustav. Sukladno odluci Stožera Civilne zaštite RH o uvođenju nužne mjere posebne organizacije hitne medicinske službe i sanitetskog prijevoza za vrijeme proglašenja epidemije i bolesti covid 19 Ministarstvo zdravstva je svakodnevno prikupljalo i analiziralo podatke o radu svih zavoda za hitnu medicinu jedinica područne i regionalne samouprave, pa su tako od početka pandemije do danas djelatnici hitne medicinske službe imali ukupno 430 830 000 intervencija izvan prostora zavoda što znači na terenu, te 355 950 intervencija u prostorima za reanimaciju odnosno u svojim ambulantama. Ukupno je obavljeno 925 i pol tisuća sanitetskih prijevoza. Od ukupnog broja intervencija 18,3 bilo je za covid pozitivne pacijente ili za sumnju na covid, a od sanitetskih prijevoza 7,4. Hrvatski zavod za hitnu medicinu organizirao je i proveo dodatne edukacije zdravstvenih djelatnika koji sudjeluju u provedbi cijepljenja na temu prepoznavanja i zbrinjavanja osoba sa alergijskim reakcijama prema najnovijim smjernicama, te omogućio niz platformi za razmjenu znanja i iskustava osoba koje su radile i zbrinjavale covid pacijente ne samo za hitnu medicinu nego i za niz drugih djelatnosti. Ministarstvo zdravstva također svakodnevno prati raspoloživost slobodnih kapaciteta u hitnim prijemnim akutnim bolnicama u OHBP-ima i po potrebi traži povećanje bolničkih kapaciteta za izolaciju s ciljem osiguranja pravovremenog pružanja hitne medicinske skrbi svojim pacijentima. S obzirom na to da krizne situacije mogu nastupiti iznenada i neočekivano, bilo gdje i bilo kada, te da je zadaća zdravstvenog sustava smanjenje i prevencija posljedica istih potreba za daljnjom edukacijom zdravstvenih djelatnika, ali i građana i dalje je izuzetno velika. Valja istaknuti da su djelatnici hitne medicinske službe bolničke ili izvan bolničke itekako u velikom broju procijepljeni. Svi moramo sudjelovati u ovom odgovoru. Pozivam vas sve još jednom i molim i apeliram kako god da se vratimo u normalno što se tiče zdravstvenog sustava, da nemamo više onakvu situaciju kakvu smo imali. Idemo učiniti sve kao javne osobe. Pozovimo sve da se cijepe, da ne čujemo više u sabornici ne odgovor na pitanje da li ste vi kolega za cijepljenje ili niste. Time šaljemo vrlo lošu poruku.
Imamo nekoliko replika. Prva je poštovani zastupnik Goran Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvažena kolegice Majo. Borba sa covidom traje već evo punih 15 mjeseci i prošli smo sve te faze. Puno je ljudi oboljelo od covida u Hrvatskoj, no to ne znači da su oni izliječeni. Čak štoviše puno tih ljudi i danas trpi velike posljedice oboljenja od covida 19. Što tu napraviti i kako tim ljudima u vremenu koje je ispred nas pomoći da iz tog stanja u kojem su se našli izađu i da možemo reći da su potpuno ozdravili?
Poštovani kolega Ivanović, upravo ste dobro to rekli. Dakle, to je jedna ozbiljna bolest na koju upozoravamo od početka svi koji radimo u zdravstvenom sustavu. Ta bolest Ta bolest ne završava sa onim danom kad netko izađe iz izolacije, znate i sami da je puno, puno pacijenata ima post covid simptome koji im zaista predstavljaju životne probleme. Mislim da je vrlo kratko iza kad su se uočili ti problemi, kad je struka ukazala da se ljudi javljaju neki ne mogu spavati, neki imaju druge simptome, neki imaju produženi kašalj, bilo šta od tih nekih simptoma. Mislim da je Ministarstvo zdravstva jako, jako rano to će ministar bolje znati reagiralo na taj način da udovolji struci, odnosno da je podrži na način osnivanja post covid ambulanti. To su specijalizirane ambulante u kojima rade specijalisti raznih struka kako bi zapravo multidisciplinarno pogledali jednog pacijenta i donijeli neku odluku i pomogli mu da izađe iz tog post covid sindroma.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Katica Glamuzina.
Zahvaljujem. Kolegice mislim da ćete mi vi s obzirom na svoje radno iskustvo moći odgovoriti na ovo pitanje. Dakle, osobno poznajem osobu koja se u travnju po uputnici svoje liječnice otišla na Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje u Splitu gdje su joj po brzom antigenskom testu ustanovili da je covid pozitivna. Izliječila se srećom bez ikakvih ozbiljnijih posljedica. Nakon što je puštena EU covid potvrda u pogon pokušala ju je dobiti. Nije uspjela jer se to može dobiti jedino uspostavljanje bolesti preko PSR testa. Doktorica joj ne savjetuje cijepljenje tako brzo nakon preboljenja i ona je sad u nekakvom brisanom prostoru. Nebi li bilo logičnije rješavati takve apsurdne administrativne probleme nego represivnim metodama prisiljavati ljude na cijepljenje?
Odgovor.
Poštovana kolegice ja se apsolutno sa vama slažem, poznati su takvi slučajevi, nije to jedini o kojem vi sad govorite. Svatko od nas ima iskustva iz vlastitog života ili iz nekog drugog dijela, dakle odrade tog dijela intervencija. Da, dogodio se zaista to ste u pravu, ima takvih pacijenata i mislim da to je jedna situacija o kojoj ekspertna skupina Ministarstva zdravstva već ima informaciju. Dakle, to je poznato i radi se na mogućem traženju rješenja da se to zapravo na nekakav način riješi. Ali da treba riješiti slažem se sa vama, treba.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Ante Deur.
Hvala predsjedavajući. Poštovana zastupnice i vi kao svjedok i u civilnom Stožeru ste lokalne zajednice bili ste cijelu ovu godinu i uistinu možete svjedočiti u tegobi, u ovoj pandemiji koja je uistinu poharala ne samo Hrvatsku nego cijeli svijet. Žao mi je što nema naših kolega. Da je uistinu nakon sveg, cijele te situacije danas možemo pitati tko, da li smo mi za cijepljenje ili da li nismo i tko je za to, tko nije za to. Mislim da je to jedna odgovornost jedni prema drugima, prema našoj obitelji, prema djeci, prema roditeljima, prema cijelom sustavu i gospodarskom. Nema tu nitko da nekome zapovijeda, ovdje nema zapovjedne linije. Ovo je jedna odgovornost gdje se cijeli svijet susreo sa jednom bolešću koja je izvan naših ljudskih dometa. Evo molim vas da i vi kao svjedok struke da još jednom pozovete i pojasnite uistinu u tom kontekstu. Hvala.
Odgovor.
Čuli smo danas kolega Deur, bili smo danas svjedoci tome da se čak i tako jedna važna stvar kao što je cijepljenje nešto što nam donosi naš život onakav kakav smo naučili. Bili smo svjedoci ovdje da se povezuju stranke, da se to politizira. Pa to je tuga i nevolja. Ja to uopće zapravo ne mogu vjerovati da se takve stvari, da nekome padne na pamet da ne iskaže to sa ove govornice, da ljudi cijepite se, dajte ljudi da živimo kao što smo živjeli i prije. Bez cijepljenja, to je povijest medicine pokazala nećemo se ove nevolje riješiti. Hvala dragom bogu da smo to cjepivo dobili tako brzo kao što smo ga dobili s time da je to cjepivo prošlo sva klinička istraživanja samo je ovdje bila sreća što je u to cjepivo cijela Europa je i cijeli svijet je uložio, stavio na jedno mjesto sve te stručnjake. Nije se razvijalo cjepivo kao što se prije razvijalo. U to su uložena silna sredstva i zbog toga smo to cjepivo dobili, a nikako ga nismo dobili zbog toga što je preskočen neki dio kliničkog istraživanja. To je jedna isto priča koja po meni nema smisla.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Andrea Marić.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice, bez obzira što ste vi vladajući, mi oporba slažem se i pridružujem se apelu i stalno to govorimo da treba ljude zaista pozivati na cijepljenje jer je to jedini alat da zaustavimo pandemiju i to trebamo i dalje nastaviti. Također se slažem sa tim da ste poentirali sa tim da je eto i hitna služba nosila ogroman teret za vrijeme pandemije kao i svi drugi djelatnici u zdravstvu i tu bi iskoristila priliku i istakla da mi je također drago da je u ovom izvješću priznato da su i liječnici obiteljske medicine iako je bilo 20% možda manje dolazaka u ambulante pogotovo za vrijeme lockdowna, ali su imali 40% više posla vezano uz pandemiju što rješavanje kontakata, što liječenje ljudi, što cijepljenje itd. I vjerujem da ćete se složiti sa mnom da su bile neumjesne izjave sjećate se na Odboru za zdravstvo kad je ravnatelj HZZO-a uvrijedio kolege iz obiteljske da godinu dana nisu radili ništa. Znači ne smije biti tako loša komunikacija, vjerujem da ćete se složiti. Dakle, treba priznati djelatnicima za sve što su odradili, saslušati koje probleme ima [[Upadica Sanader: Vrijeme!]] a ne ih vrijeđati. Hvala.
Odgovor.
Slažem se sa vama pa ću vas onda još ako dozvolite nadopuniti. Dakle, osim što su radili, način na koji su radili liječnici obiteljske medicine su vrlo brzo iskoristili sve moguće prednosti tehnologije koja im je omogućavala kako bi održali kontakt sa svojim pacijentima. Dakle, vi znate vrlo dobro da sad ljudi ne znam što sve su poduzimali liječnici obiteljske medicine da dođu, odnosno da pacijentima pruže uslugu koja im je trebala i svi su u ovoj krizi, svi zdravstveni radnici i ne zdravstveni koji rade sa nama i oni koji rade u socijali, a bome i oni svi koji rade kao ispomoć tom cijelom sustavu civilne zaštite su podnijeli veliki teret. I iz toga razloga idemo se cijepiti da nam se to opet ne događa i da možemo se posvetiti našim pacijentima, svima onako kako bi zaista trebalo a ne gledajući jel' ćemo u međuvremenu imati mjesta gdje ćemo sa pacijentima i što ćemo raditi. Moramo se vratiti u normalno. Treba nam cijepljenje to znamo svi.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Hrvoje Šimić.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Kolegice pa evo ja bih se dotaknuo još jednom covid potvrde jednog projekta koji je odrađen na iznimno profesionalan, vrhunski način. Evo jutros smo na Odboru za zdravstvo i socijalnu politiku imali čuti izlaganje državne tajnice Gras i državnog tajnika Dulibića upravo o tom projektu, o njegovom nastajanju. I evo uz sve pohvale ministru Berošu, ministru Božinoviću i cijeloj ekipi koja je sudjelovala u implementaciji te platforme apsolutno sva pohvala za funkcioniranje, ali isto tako evo i za dostupnost da li putem aplikacije građanin, odnosno direktno u HZZO-u kako je rekao ministar Beroš samo daljnjim procjepljivanjem i izdavanjem velikog broja digitalnih covid potvrda biti će moguć daljnji suživot sa covid 19 virusom. Hvala.
Odgovor.
Slažem se sa vama. To je danas jako lijepo isprezentirano. U konačnici već su stigla i sredstva uložena, koja smo uložili u to iz Europe pa i to valja negdje spomenuti koliko smo to brzo napravili. Mi smo jedna od prvih zemalja koja je zapravo te covid putovnice uskladila sa europskim načinom njihovog razmišljanja. A ono što mene recimo osobno ja ću reći sad čisto osobno moje, dakle covid putovnica naravno desi se da netko ne može se prijaviti da ovo i da ono međutim to se tako brzo i elegantno otklanja. Za mene je to, za administraciju je to zapravo nešto što valja svakako istaknuti. Znači onaj tko nije upisan to se brzo riješi, sve se traže rješenja u jednom danu. Meni je to recimo izvanredan primjer kako to sve može zapravo funkcionirati dobro kad svi imamo iste ciljeve i kad svi imamo zajedničke ciljeve. To je ono čemu trebamo težiti i naravno trebamo propagirati da se što više ljudi priključi na e-građanin jer to je puno jednostavnije, lakše sa tri klika dobivanje potvrda nego da stojiš u HZZO-u i čekaš u redu. Ali evo na tome moramo još svi puno raditi.
Vrijeme. Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre, poštovani ravnatelju, poštovane kolegice i kolege. Zadnji puta o izvješću Stožera ovdje u Hrvatskom saboru smo raspravljali u siječnju temeljem zaključka kojega je Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice predložio u prosincu prošle godine kada se tražilo da Hrvatski sabor jednom mjesečno raspravlja o Izvješću Stožera o borbi protiv epidemije covida 19. No današnja rasprava i gotovo prazna sabornica govori da je i taj naš prijedlog da tri puta godišnje raspravljamo o izvješću Stožera bio dosta optimističan što se tiče zainteresiranosti jednog dijela zastupnika o raspravi o epidemiji covida 19. Iz ovog izvješća koje je dostavljeno za 5 mjeseci, a i čitavog rada Stožera Civilne zaštite ili bolje rečeno odnosa RH i Vlade RH prema epidemiji covida 19 u Hrvatskoj pokazuje da smo ispravno pristupili prije svega vodeći se ustavnom mogućnošću korištenja članka 16. Ustava RH kojim se ljudska prava i slobode u Hrvatskoj mogu ograničavati isključivo temeljem zakona kako bi se između ostaloga zaštitilo i zdravlje hrvatskih građana. I mi smo po tome postupili, donijeli sukladno tom članku Ustava Zakon o sustavu civilne zaštite kao temelj za postupanje i Zakon o zaštiti pučanstva, odnosno izmijenili ga, Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti kojim smo zakonom propisali niz mjera koje Stožer na prijedlog resornog ministra i stručnjaka u Ministarstvu zdravstva i u Hrvatskom zavodu za javno zdravstvo predlaže kako bi se suzbila epidemija covida 19, odnosno corona virusa. I ja mislim da smo u tom postupanju gledajući i u ustavno-pravnom smislu i u zdravstvenom smislu jako dobro se postavili kao država u borbi protiv covida 19. Ne samo da smo se postavili u ta dva, dakle i ustavno-pravnom i zakonodavnom pa i u zdravstvenom smislu nego smo se kao rijetko koja država u Europi i u svijetu izložili na način da smo realnom sektoru, dakle privatnom sektoru u proteklih godinu i tri mjeseca izdvojili gotovo 17 milijardi kuna kada se uračunavaju i oslobađanja od doprinosa na potpore koje su upućene za očuvanje radnih mjesta, za očuvanje likvidnosti hrvatskih poduzetnika i za očuvanje njihovih poslovnih aktivnosti. To je iza nas. Mi govorimo da su iza nas tri vala epidemije sa kojima smo se suočavali kroz ovih 15 mjeseci koliko traje epidemija covida 19 u Hrvatskoj. Međutim, postavlja se pitanje kako dalje. Vlada je po meni i po nama u Klubu zastupnika Hrvatske demokratske zajednice napravila ono što je trebala napraviti. Osigurala je u ovom trenutku ono što je najvažnije i što je jedino dostupno za efikasnu borbu protiv epidemije osim mjera koje propisuje Stožer i kojoj smo svjedočili tijekom proteklih 15, 16 mjeseci a to je naručila je gotovo i osigurala kroz dogledno vrijeme gotovo 9 milijuna doza cjepiva. U ovom trenutku vam je na raspolaganju milijun i 300 tisuća doza i ja mislim da je potrebno učiniti sve da animiramo, da potaknemo, motiviramo naše sugrađane koji nisu cijepljeni da se cijepe. Danas ovdje od naših kolega sa lijeve strane čujem što to Vlada radi kako bismo potakli s jedne strane, a s druge strane ako se nešto radi onda se dočeka na nož. Jedna od mjera da se covid potpore ne isplaćuju za radnike poduzetnicima za njihove radnike koji nema covid potporu dočekana na nož kao da je to diskriminirajuće, nepravedno, protuustavno itd. itd. Ja mislim da smo svjedoci da država, Vlada RH vodeći se načinom solidarnosti omogućuje da nešto što nije obvezno, a to su Covid potpore daje realnom sektoru i svim građanima odnosno radnicima ili još možemo reći i poreznim obveznicima za očuvanje radnog mjesta ima pravo s obzirom da to nije njena obveza očekivati da i taj porezni obveznik i građanin ili radnik vodeći se načelom odgovornosti napravi sve između ostaloga i poštujući mjere koje su nam dostupne da bi očuvali zdravlja države, cijepiti se i ništa drugo. I u tom, i u tom [[Upadica: Vrijeme.]] odnosu između države i poreznog obveznika trebamo biti solidarni, voditi računa o onim [[Upadica: Vrijeme.]] poreznim obveznicima koji izdvajaju sredstva da bi onaj drugi mogao raditi i očuvati svoje radno mjesto.
Replika Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, dobro ste primijetili da znači da je ovaj zaključak HDZ-a ipak imao smisla jer gledajući današnju raspravu, da raspravljamo svaki mjesec o ovim izvješćima vjerojatno bi se samo svađali oko toga koliko je nečega bilo ili koliko nečega nije bilo iz neke percepcije, hladovine oporbe u kojoj ne odgovaraš nizašto praktički. I naravno uvijek traženje određenih ostavki ili cijelog stožera ili ministra ili cijele Vlade itd. Mislim da rezultati bez obzira na pokušaj da se ospore pokazuju možemo se uspoređivati sa prošlom godinom, o tome ću kad budem imamo pojedinačnu raspravu, pa ćemo vidjeti gdje smo li i što cijepljenje možda znači ili ne znači, jer mi se čini da smo recimo prošle godine u ovo vrijeme bili gotovo bez ikakvih i aktivnih zaraženih i bez ikakvih ljudi koji su bili zaraženi itd. jer nam se tako događala sezona. Ona je ove godine puno bolja 30 do 40% su indeksi bolji nego prošle godine, a vidjet ćemo i rezultate. I to moramo uvažavati. E sad, da li je odgovorno od nekoga tko u oporbi kaže da je ovo eksperimentalno cjepivo pa nemojte se cijepiti jer ne znate što će vam se desiti, to je na njima, ali očito da oni se više bave politikom ili nekakvim političkim malim bodovima [[Upadica: Vrijeme.]] nego što ih interesira što se u ovoj državi zaista događa onako kako treba.
Odgovor.
Zahvaljujem kolega Boriću, puno bi sad trebalo vremena na repliku, odgovor na vašu repliku, ono što mogu reći, a što sam ja i uvodno rekao. Dakle, država se apsolutno ispravno postavila prema ovoj epidemiji. U društvu najrazvijenijih zemalja svijeta, država svijeta u kojoj zajednici jesmo, a to je Ruska unija biti 14, dakle u gornjoj grupi država članica EU po kumulativnom broju zaraženih je bome uspjeh. Dakle, po meni je to uspjeh, moglo se bolje, ali po broju umrlih smo negdje lošiji ali opet smo negdje oko 9, 10 mjesta u Europi na milijun stanovnika govorim, na milijun stanovnika. Govori da smo se i u zdravstvenom i ustavno pravnom i u gospodarskom smislu u pogledu epidemije ispravno postavili, a pogotovo moramo o tome voditi računa. I u tom kontekstu i doživljavamo i ove mjere koje je najavila Vlada kao borbu za gospodarski oporavak Hrvatske kroz kvalitetnu i dobru [[Upadica: Vrijeme.]] turističku sezonu.
Slijedeća replika Katarina Peović.
Ovdje smo često čuli od vaših kolega jednu sintagmu da je ovo sadašnje stanje [[Upadica: Ako možete masku skinite.]] aha pardon, da se ovo sadašnje stanje, znači često smo čuli od vaših kolega jako sliči stanju u ratu, znači u Domovinskom ratu. Ja se tu mogu složiti sa tom ocjenom, no onda me zanima koji je razlog da se prema radnicima u zdravstvenom sustavu nije odnosilo na taj način na koji se odnosilo s onima koji su bili na prvoj liniji obrane, a to znači zašto se beneficirani radni staž nije osigurao radnicima u zdravstvu. Mnogi su radnici u zdravstvu doživjeli te Covid dodatke više kao uvredu nego kao nekakav, nekakvu nagradu zbog stvarno niskim iznosu koji su bili prisutni u tim Covid dodacima. Znam da se možda može i opravdati s tim da se ne može dati više, ali onda je rješenje stvarno bilo ono što je predlagala Radnička fronta, staž u dvostrukom trajanju ili kako god, znači ali da se nekako preko staža nagradi one koji su stvarno teško radili.
Odgovor.
Pa ja se mogu dijelom složiti s vama da su zdravstveni djelatnici podnijeli najveći teret u borbi protiv epidemije, to uopće nije sporno i onda će ministar u završnoj riječi vam i na taj dio odgovoriti, ali brojni naši sugrađani su također iznijeli ili nose teret borbe protiv Covida-19. Ne u onoj mjeri koliko to podnose prije svega medicinske sestre, liječnici, dakle oni koji su aktivni u zdravstvenom sustavu, ali su i brojni drugi građani imali neposredan dodir, socijalni radnici itd., imali su dodir sa oboljelima, o njima su brinuli i skrbili. Prema tome, da li je sama Covid potpora ili dodatak zdravstvenim djelatnicima bio dovoljan o tome će kasnije reći ministar, ali mislim da smo se kao država iznimno izložili, svi porezni obveznici jer će opet teret pasti na sve porezne obveznike kako bismo očuvali i gospodarski sustav i zdravlje naših sugrađana.
Hvala. Slijedi pojedinačna rasprava, poštovana zastupnica Ljubica Lukačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre, poštovani gospodine Capak, poštovane kolegice i kolege, pa evo ja ću se u ovoj svojoj kratkoj raspravi osvrnuti kratko na dio izvješća koji govori o učincima provedbe mjera i zakona o zaštiti, a koje su vezane za područje rada i socijalne politike. Dakle, pandemija uzrokovana korona virusom kao što znamo prouzročila je poremećaje svuda pa tako i na tržištu rada. Pravovremenom uspostavom zaštitnih mehanizama, potpora za očuvanje radnih mjesta značajno su ublažene negativne posljedice te je spriječen nagli porast broja nezaposlenih. Cilj ove Vlade bio je putem pomoći za očuvanje radnih mjesta održati nisku stopu nezaposlenosti. Potpore koje su, koje se provode još od ožujka prošle godine kontinuirano su bile prilagođavane potrebama gospodarstva, a provodile su se slijedeće potpore. Potpore za očuvanje radnih mjesta s ciljem očuvanja radnih mjesta kod poslodavaca kojima je zbog posebnih okolnosti epidemije uvjetovanih korona virusom narušena gospodarska aktivnost, visina te potpore bila je do 4.000 kuna mjesečno po radniku koji radi u punom radnom vremenu. Nadalje, potpore za skraćivanje radnog vremena s ciljem očuvanja radnih mjesta kod poslodavaca kod kojih je zbog posebne okolnosti uvjetovane korona virusom došlo do privremenog smanjena opsega posla, visina ove potpore do 3.600 kuna po radniku. I potpora za očuvanje radnih mjesta u zaštitnim i integrativnim radionicama te radnim jedinicama za zapošljavanje osoba s invaliditetom čija je djelatnost pogođena korona virusom s ciljem očuvanja radnih mjesta kod poslodavaca kojima je zbog posebne okolnosti uvjetovane korona virusom narušena gospodarska aktivnost i visina ove potpore do 4.000 kuna mjesečno po radniku koji radi u punom radnom vremenu. Svim ovim potporama obuhvaćeno je preko 120.000 poslodavaca odnosno gotovo 700.000 radnika, a isplaćeno je više od 10 milijardi kuna. I ono što možemo primijetiti usprkos izvanrednim okolnostima uzrokovanim korona virusom, broj osiguranika je prema podacima HZMO-a u 2021. godini na dan 30. travnja veći od broja osiguranika u 2020. i 2019. godini. S ciljem zaštite starijih osoba i osoba iz drugih ranjivih skupina koji su prepoznati kao zdravstveno najugroženiji Ministarstvo rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike od početka epidemije, dakle od veljače 2020. kontinuirano pruža podršku pružateljima usluga u sustavu socijalne skrbi što je u prvom valu rezultiralo iznimno malim brojem zaraženih osoba koji koriste uslugu smještaja te je s tim u vezi osnovano i povjerenstvo za sprječavanje i suzbijanje epidemije Covida-19 na starijim osobama i osobama iz drugih ranjivih skupina. Nadalje, pojavom zarazne bolesti Covid-19 otežano je provođenje djelatnosti sustava socijalne skrbi stoga je bilo potrebno izmijeniti Zakon o socijalnoj skrbi odnosno dopuniti Zakon o socijalnoj skrbi, a sve s ciljem da u slučaju nastupa posebnih [[Upadica: Vrijeme.]] omogućimo lakše funkcioniranje [[Upadica: Vrijeme.]] dakle mobilizaciju radnika itd. Hvala.
Hvala. Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Poštovani ministre, uvaženi gospodine Capak, kolegice i kolege, evo imamo ispred sebe izvješće za proteklih nešto više od evo 6 mjeseci, u stvari nešto malo manje kad govorimo o datumu, ali evo ono što smo tražili imamo ispred sebe, da raspravljamo i vjerojatno je namjera ovakvih izvješća je bila da i doprinesemo kroz našu raspravu da kažemo ljudima koji su odgovorni za određeno provođenje mjera i donošenje mjera da kažemo što mi mislimo i predlažemo da trebaju učiniti da bi stanje bilo bolje. Međutim, sveli smo se na određene kritike i uglavnom tražimo ostavke ili odlazak ili cijele Vlade, premijera a onda i svih ljudi koji se brinu o našem zdravstvenom sustavu. Pogledao sam malo statistiku prošle godine na današnji dan i neke druge dane u odnosu na ovu godinu. Prošle godine na današnji dan imali smo 52 zaraženih ove godine 141, 1 umrli prošle godine 3 ove godine. Ukupni broj aktivnih tada u RH prošle godine 934, a ove godine 596. Da li je to poruka da cijepljenje nešto govori ili znači? Mislim da da, bez obzira što imamo problem, a to je da su nam brojevi očito u ovim zadnjim danima počeli rasti i to je odgovornost među našim građanima ali i na nama svima da ukažemo na važnost cijepljenja. Bili smo tada na kraju prvog vala, prošli su izbori ako se sjećamo 5.7., mi smo imali sveukupno do tada 3272 u cijelom onom vremenu kada smo 2 mjeseca bili zaraženi. Današnji je broj od 360.246 sveukupno. Znači gotovo 356.000 više ovih godinu dana je zaraženih u RH, a broj umrlih sa sadašnjih 114 došao je na 8219. I ono što smo prošli kroz 2 i 3 val bilo je strašno. Najprije smo čekali svi to cjepivo, kad je ono došlo u 12. mjesecu kad su počele i naznake i početkom godine svi su govorili hoćemo se cijepiti, čekao to cjepivo i tako danas. Danas su sasvim drugačije poruke, nećemo se cijepiti. Neka oni koji se cijepe odgovaraju sami za sebe, ali i za našu slobodu da se mi ne moramo cijepiti i na taj način doprinositi zajedničkom cilju, a to je da budemo na nekih 70, 80% procijepljenosti i da možemo se vratiti normalnom životu. To su poruke koje nam se dnevno šalju, a brojke pokazuju da to nije dobro. Mi smo u samom razdoblju ovog izvješća ovim kažem 5 mjeseci i nešto malo više imali gotovo 3 i po tisuće više umrlih nego što smo imali 16.1. prošle godine. Želimo li i do godine na slijedećem izvješću, do kraja ove godine još 3 i po tisuće umrlih ili više ili manje? To je na nama kao građanima, a na nama političarima da šaljemo i određene poruke, ne ove razine to je eksperimentalno cjepivo, mi smo za to da se svi cijepe, ali to je eksperimentalno cjepivo kao što smo čuli od jednog kolege iz MOST-a. Što ti time poručiš? Kakva je to poruka? Znači, još uvijek ima onih koji se žele baviti samo isključivo politikom i političkim laganim nekakvim bodovima koji će se vidjeti kad, za 3 godine, do tada, do tada imamo ljude o kojima moramo brinuti. I zaista pokušavam doći do toga da razumijem što se događa u našoj jadranskoj Hrvatskoj sa svim županijama, jer to ne doprinosi onome što smo htjeli. A to je jedna sigurna sezona u kojoj će svi koji dolaze kod nas, a dolaze sa svojim potvrdama, to znači da su ili cijepljeni ili su testirani ili su preboljeli, da budu sigurni i da mi ne budemo ti koji ćemo napraviti problem. Ja ne znam koliko turista se zarazilo u ovoj godini. Mi nemamo takve podatke. Vjerojatno možda nitko jer su svi došli na neki način ajmo reći spremni da ovdje provedu svoj odmor i to je neka naša najvažnija ajmo reći priča. Međutim što činimo, ako je to ispod 50%, gledam svoju županiju Primorsko-goransku nisam znao da smo odmah iza Zadarske na granici da postanemo prostor koji može sutra imati problem. Nisam znao. Evo to sam danas saznao iz svojih nekih podataka koji su se objavili jer to očito ne doprinosi. A što ćemo onda u Dalmaciji ili bilo gdje drugdje gdje se to ne događa u onom obimu koji mi to želimo da bi bili ono što smo htjeli već od prvog dana kad je krenula pandemija, vjerojatno bi tada svi drugačije govorili i svi bi se možda htjeli zaštiti. Po nekima trebali smo čekati 2023. 12. mjesec, sigurnost cjepiva da bi se svi cijepili. I to bi onda bila kao poruka. Ja mislim da sve pokazuje da imamo itekako razloga da šaljemo bolje poruke od ovoga što nam se događa danas u medijskom prostoru jer pokazujemo da očito ne razumijemo težinu u kojoj očito živimo. Prošle godine sve je krenulo 15.8. sa 214 novozaraženih tada su brojevi počeli rasti, bila je reakcija svih država, povlačimo svih. Da li čekamo to i ove godine? Prvi podatak [[Upadica: Vrijeme.]] o 200 ili 300 novozaraženih.
Replika poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Potpuno se slažem s vašim stavom kolega Borić. Naime, kad govorimo o potrebi, odgovornosti za zdravstveno stanje naše nacije i Hrvatske onda vodimo računa jasno i o gospodarskoj snazi. Ne bi htjeli da nam se ponovi prošlogodišnji kolovoz pa da odjednom praktično prestane turistička sezona, a svjesni smo što se događa Portugalom. Grčka je u protekla dva dana svjedoči dvostrukom povećanju, mislim da je u ponedjeljak bilo oko 800 i nešto zaraženih u Grčkoj, sad ih je 1800 u utorak, u jedan dan više nego dvostruko veći broj zaraženih. Dakle, ukoliko ne budemo oprezni, odgovorni, ukoliko ne pristupimo cijepljenu bojim se, a ne bi želio …/nerazumljivo/… prorok da se Hrvatskoj ne ponovi prošlogodišnji kolovoz.
Odgovor.
Hvala lijepa. Kolega Bačić upravo zato evo koristimo i ovu raspravu da pošaljemo pozitivne poruke prema građanima koji zaista na sebi također nose dio odgovornosti za sve što će se događati u budućnosti jer mislim da evo upravo ta jadranska Hrvatska, kad gledamo kontinentalno tu nema toliko problema koliko pod nas, to pokazuju postoci i sedmodnevne incidencije, ali očito da mi imamo problem i olako mu prilazimo. Zato smo danas i kroz raspravu tražili da se možda aktiviraju i lokalni čelnici posebno u tom dijelu. Da li oni znaju što im se događa? Recimo ja sam tražio od svoje doktorice i da mi kaže podatke i moja općina je na 50% ako je, znači to nije dovoljno dobro da bi mi mogli sada reći da je to nešto što nam garantira da ćeš ti imati sezonu do ono kad mi želimo, a to je i 9. mjesec i da to bude kako treba. Znači neka se ta odgovornost djelovanja, ne mora nitko za sebe reći da je on najodgovorniji zašto što on nešto čini ili ne čini, ali da ta djelovanja budu ipak na korist svih građana koji tamo žive da i oni kažu neke svoje riječi koje mogu doprinijeti tome da ljudi razumiju o čemu se ovdje radi.
Slijedeća replika, poštovana zastupnica Katica Glamuzina.
Zahvaljujem predsjedavajući. Kolega Borić, pitali ste u jednom trenutku što se to dešava s našim jadranskim županijama. Pa izuzev Primorsko-goransku u kojoj je procjepljivanje dobro ja bih vam savjetovala da onda za ove ostale pitate svoje župane jer to su HDZ-ove županije. Pa recite i svima nama ostalima u čemu je problem.
Odgovor.
Hvala lijepa. Kolegice to je priča ili podatak za raspravu. Mi jesmo na 50%, ali imamo poslije Zadarske županije najgori moment po broju dnevno zaraženih i ukupno zaraženih. Što se tu onda događa? Znači i to je pitanje. I sada vidim da stožer naše županije povlači određene poteze i kaže više nema okupljanja bez Covid potvrda više od 20 ljudi itd., događanja itd., znači želi se reagirati. I kad županija govori, a jučer sam slušao i ravnatelja zavoda za javno zdravstvo koji kaže da smo na granici. Znači, gledamo jednu Istru pored nas, pa Liku pored nas, pa dolje Zadarsku županiju koja već ima problem itd., je li to interes svih nas da mi to učinimo. Neovisno tko je gdje župan ili nije župan, nego što mi to činimo da učinimo drugačije i da nam 15.8. ne dogodi se ono što nam se dogodilo prošle godine. Prošle godine nije bilo pravila, ove godine postoje pravila. Itekako će se primjenjivati.
Slijedeća replika drži Nino Raspudić.
Poštovani kolega Borić kao što u ovom izvješću nema ni trenutka samokritike ni priznanja da se nešto loše radilo iz vašeg istupa ispada da narod ne valja. Nikakve odgovornosti nemate vi i vladajući koji ste vodili cijeli ovaj proces, nego je kriv narod. A zašto narod nema povjerenja? Pa možda krenuti od te činjenice da na čelu nije ministar zdravstva nego je stručnjak za općenarodnu obranu i društvenu samozaštitu što je jedinstven primjer u Europi. Pa možda krenuti od toga da ste reality show napravili od stožera, svakodnevne tiskovne konferencije gdje je narod bombardiran tim dnevnim informacija, a 10 mjeseci nije bilo izvješća u saboru. Sad se gospodin Bačić čudi zašto nije puna sabornica, pa evo bili smo tu postavljali pitanja, ministar se brani šutnjom. Nije odgovorio ni na jedno konkretno pitanje, niti nam se obratio. Pa cjepivo, kasnio je dolazak cjepiva onda kad se došao, ljudi bliski vladajućima koji ne spadaju u rizične skupine su ga grabile sebi, pa je došlo do raspada na terenu, pa je došlo do raspada sistema kojeg su održavali neki cvjećari, pa je došlo do kontradikcije između samih članova vladinog znanstveno savjeta [[Upadica: Vrijeme.]] a onda se pitamo zašto su ljudi konfuzni i što su izgubili povjerenje.
Odgovor.
Hvala lijepo kolega Raspudić, nitko ovdje nije rekao da narod ne valja, dapače raspravljamo i pozivamo građane znači da učine ono što trebaju učiniti znači da bi mi svi bili na neki način sigurniji i živjeli drugačije nego što smo živjeli ili živimo sada. To je možda iz vaših ustiju izašlo, vi danas očito imate kao stranka problem i bavite se sa nekim drugačijim politikama, Vidimo kako to završava i u javnosti i na koji način to se događa i pojedinim zastupnicima i s time ćete se vi nositi. Ono što ja ovdje predlažem, nešto sam predložio i ako će netko usvojit će usvojit, ali s te strane vi postavljate određena pitanja, ali kad trebamo doći do odgovornosti onda dođe vaš kolega i kaže ovdje se radi o eksperimentalom cjepivu i održi nam predavanje 5 minuta kako se nitko ne treba cijepiti jer ne zna šta će biti za godinu ili dvije dana. To je vaša politika, ja sam ga tu slušao, ne. Ako vi …/nerazumljivo/… podržavate kao intelektualac, čovjek koji nešto zna, vi se s time onda bavite na taj način. Ja se ne želim baviti s takvom politikom.
Povreda Poslovnika, Nino Raspudić.
Članak 238., vrijeđanje, omalovažavanje zastupnika, rekli ste vi i vaša stranka, da malo pratite znali bi da ja nemam stranke. Nikad nisam bio ni u kakvoj stranci i koliko god to vama se čudno činili čovjek može se kandidirati na svoj brk i svoje ime uči u sabor i bez stranke i bez partije. Ovo što je spominjano o eksperimentalnom cjepivu, da to su i članovi znanstvenog savjeta jasno govorili postoji vrijeme od više godina koliko i treba, potrebno da se jedno cjepivo kvalitetno istestira i primjeni. Žurnost ove situacije u cijelom svijetu je dovela do toga da se stvar ubrza, ali to ne znači da ovo još ne spada u fazu eksperimenta.
Ovo nije bila povreda Poslovnika nego vaša replika, dobivate opomenu. Slijedi replika poštovane zastupnice Danice Baričević.
Hvala lijepa uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Borić, evo svjedoci smo da se proteklih 15 mjeseci Hrvatska država snažno oduprla ovom izazovu krize, reagirala je pravodobno, osigurala je i očuvala radna mjesta, a i poduzela je mnogobrojne mjere u borbi protiv ove pandemije za očuvanje zdravlja i još uvijek, još uvijek to radi. Malo je onih gradonačelnika i načelnika koji su pozvali u svojim gradovima da se ljudi cijepe. Nedavno u medijima smo mogli čitati o tome da je gospodin Mateo Franković gradonačelnik Dubrovnika pozvao svoje građane i promovirao potrebu za cijepljenjem posebice u pomoći što uspješnije turističke sezone. I onda je doživio salve uvreda i prijetnje. Tako da evo šta tu [[Upadica: Vrijeme.]] reći šta mislite.
Hvala lijepo kolegice, mislim da bez obzira što mi ovdje kažem govorili, ne govorili od svakog ili do svakog od nas je što ćemo činiti u budućnosti. I to ne treba nitko krivo tumačiti u smislu ne treba nitko nikome ništa naređivati ili ne pozivati na odgovornost ili pozivati na odgovornost. Svakome je dano da razmisli. Mislim da je država već pri kraju onoga što bi trebalo biti njezin zadatak da osigura sve što treba da čovjek može proći ovu pandemiju. I mislim da je to vrijeme tu. Na nama je da sada odlučimo kao što već neke druge države odlučuju ili kao što je predložio kolega Bauk što ćemo učiniti u slijedeće 2 ili 3 mjeseca. Hoćemo li sve ukinuti pa preuzmite odgovornost svatko za sebe. Vidjet ćemo koliko to možda nešto vrijedi ili košta itd., ali da se napravio napor itekako je, 35 milijardi je neki trošak koliko košta ova pandemija i ova sezona koja nam treba dati vjetar u leđa za još bolju slijedeću ili da se vratimo na neke godine koje su bile, kao što je bila 2019. je očito input koji nam treba biti pokazatelj što želimo. Ako to nije dovoljno opet kažem mogu prevladati i te druge ovaj na nekakvi način poruke, ali što ćemo onda kada se opet možda vratimo [[Upadica: Vrijeme.]] i utvrdimo neke brojke [[Upadica: Vrijeme.]] slijedeće godine na današnji dan.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Nine Raspudića.
Kolegice i kolege, ono što danas je već ovdje bilo spomenuto, a to je ta nemogućnost određivanja granice između struke, između znanosti i politike. Možda najeksplicitnije je to rekao član znanstvenog savjeta Vlade dakle ne osoba koja je neki partikularni politički akter ili koja je došla s ulice nego kojeg je Vlada angažirala procjenom da o tome ima nešto reći dr. Gordan Lauc, govoreći o tome da su neke odluka poput inzistiranja na PCR testovima politička odluka, a ne stručna i znanstvena. Dakle, struka je u mnogome politizirana, a s druge strane i politika se legitimira s strukom ili pseudostrukom. Ovo sve što se događa u tom diskursu nemoguće je promatrati iz perspektive znanosti, o znanstvenoj metodi nešto znam, nego prije iz perspektive dogmatike. Recimo crkvene dogmatike. Diplomirao sa filozofiju nisam teologiju, ali ima tu i kolega koji su diplomirali teologiju oni su slušali nešto o dogmatici pa možda bi nam oni mogli nešto rastumačiti o tom načinu djelovanja. Dakle, proglasi se nešto što je dogma i mimo dogme se ne može govoriti. A oni koji provode svećenici dogme su u ovom slučaju dio politike i masovnih medija. O tome svjedoči i famozni sastanak premijera Plenkovića sa urednicima glavnih medija u Hrvatskoj na početku cijele ove priče. Jedan primjer kako je djelovala ta dogmatika je primjerice izjava znamenitog virologa Luc Montagniera koji je 2008. dobio Nobelovu nagradu za istraživanje virusa HIV-a koji je još prošlog proljeća izjavio da on smatra po svemu što zna, a zna o puno virologiji da je virus umjetno proizveden u laboratoriju. To je nešto što je išlo protiv dogme koja je govorila o šišmišu i sličnim stvarima, čovjek je ismijavan, doživio je stracizam, ravnozemljaš i sve ostalo i kod nas se ugušila ta priča, kad vidi vraga prije par mjeseci odjednom je postalo legitimno uzimati i tu hipotezu. Zašto ne ako postoje neki argumenti pa suprotstaviti ovim argumentima oko prijenosa od šišmiša ili neke druge zvjerke. Evo ovo je jedan primjer kako je djelovalo to dogmatsko mišljenje. Pa smo čuli i zastupnicu HDZ-a Grbu Bujević na RTL-u kako kaže na početku da maske ničemu ne koriste i da ih ne treba nositi, pa onda sad vrlo brzo nakon toga evo maske su sigurno učinkovite. Čemu onda opet dijelom proturječje ono što se događalo u praksi, a to je primjerice prošle jeseni kad je najveći rast epidemije na početku drugog vala bio u Španjolskoj, Španjolskoj koja je uvela obvezu maske na otvorenom još u srpnju, par mjeseci prije, kao i u Briselu i u Parizu, gradovima koji su uveli obvezu nošenja maske na otvorenom i tjednima prije rasta koji se dogodio i tamo. I sad običnom čovjeku kad sve to vidi teško se orijentirati i teško je imati povjerenje u ono što mu govori stožer, pogotovo stožer kojem kao što sam već rekao na čelu nije ministar zdravstva, nego što je hrvatski specifikum, ministar policije, u ovom slučaju osoba stručna na području ONO i DSZ. Imali smo u početku crteže superjunaka i stožera, strašenje strogi lockdown, oni će nas spasiti, to su naši superjunaci, da bismo danas dočekali u saboru da ministar ne odgovara uopće na pitanja, mogao je doći i njegov dvojnik ispod maske ili nekakva maketa, fotografija ministra koja je tu sjedila, ovo se pretvara u jedan monolog i zašto nas je ovako ostalo ovdje malo u saboru? Pa zato što sve ove monologe možemo izreći javno. Mi smo očekivali tu neko sučeljavanje argumenata i odgovore od ministra, međutim njih, njih nema. Od po meni promašene strategije moralne ucijene, a to je „Misli na druge“, „Zaštitimo naše djedove i bake“, a vidi djed i baka neće se sami cijepiti, nego sada treba cijepiti silom ili okolokole silom djecu da bi se zaštitili djedovi i bake koji se ne žele, pola njih preko 80.g. cijepiti. Stvaraju se podjele u društvu, od te vrste moralne ucjene prelazi se na izravnu ucjenu gdje sada na poduzetnike se prebacuje to da ako žele dobiti poticaje da moraju tjerat svoje radnike na cijepljenje, što sutra može dovesti do vrlo konfliktnih situacija i u praksi i na terenu. Dolazi do D diskurzacije ove stvari. Umjesto da razgovaramo, da sučeljavamo argumente, ako trebamo da se i svađamo u saboru mi smo zašutjeli, zašutjeli smo tj. govorimo jednosmjerno jer ministar ne odgovara. To je vrlo ozbiljna situacija i ono što slutimo, ovo nemojte shvatiti kao prijetnju, ovo je samo iščitavanje stvarnosti. Ako se ova vrsta pritisaka i izravnih ucjena nastavi, bojim se da će odgovor stići u vidu masovnog prosvjeda kojeg nemamo što drugo kao politička opcija napraviti nego, nego ga, nego ga podržati.
Vrijeme. Nema replika, vi ste slobodni. Povreda Poslovnika, zastupnica Maja Grba Bujević.
Ja bih se pozvala na čl. 238., kolega Raspudić nije uopće govorio o temi koja je bila danas pred nama nego je ponovo po 7. ili 9. puta već koristio istu terminologiju koju stalo priča u ovom istom saboru. A vezano uz maske bi rekla da ne sjećam se tada da je nudio svoju pomoć, bilo znanstvenika i njegove ekipe, a dobro se sjećam tog vremena. A drugo, ispada da je kolega Raspudić sve živo znao, kao i njegovi kolege iz MOST-a već tada, pa me čudi onda da to zapravo nije podijelio sa cijelom javnošću.
Dobro. Ovo nije bila povreda Poslovnika. Ovo je bila većim dijelom replika, pa dobivate opomenu. Imamo još jednu povredu Poslovnika, Raspudić Nino, izvolite.
Povreda čl. 238., pripisuje mi se neka svemoć i sveznanje koju na žalost ili na sreću ne posjedujem. Ja sam samo pokušao objasniti nepovjerenje kod ljudi koje je dijelom prouzročeno i kontradiktornim informacijama upravo zbog ovog dogmatskog pristupa, pa da se nobelovac svjetski virolog ismijava da bi nakon godinu dana se došlo da su i njegove teze možda prihvatljive ili toga da članica stožera kaže maske su glupost ne treba ih nositi, nakon 20 dana trebamo svi nositi maske iako u Španjolskoj raste unatoč što su imali obvezu nošenja maske na otvorenom. Dakle, to sam htio potkrijepiti, ne glumiti sveznadara, tako da kontradiktorne informacije su zbunile ljude.
Ovo je isto opomena jer ste imali repliku. Slijedi pojedinačna rasprava, poštovani zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem. Vrijeme je nogometa. 22.6.1986. na stadionu Asteka u Mexicu Cityu igrali su Argentina i Engleska, u 51. minuti Maradona i Valdano izveli su dupli pas, a onda je Maradona dao gol za vodstvo Engleske 1:0. Tuniski sudac Ali Bin Naser pokazao je na centar, Englezi su se bunili, ali odluka se nije promijenila. Udario sam loptu malo glavom, a malo uz pomoć Božje ruke rekao je Maradona. Tako i stožer, malo po ustavu, a malo mimo ustava i zakona. Jedino što ovaj tuniski sudac nije vidio, pa nije sudio, a ovi iz ustavnog suda su vidjeli, neki su dali izdvojeno mišljenje, ali većina nije dosudila. Maradona i Valdano bili bi u stvari ministri Beroš i Božinović, a što se tiče ove Božje ruke, dakle dali ste gol koji je potpuno neregularan, al je prošlo. Tako vam je to bilo sa stožerom. Nakon toga Argentina je pobijedila Belgiju 2:0, a u finalu Njemačku 3:2. To finale u ovom slučaju bili su parlamentarni izbori i rezultat koji ste ostvarili u odnosu na nas u broju zastupnika otprilike odnos 3 prema 2. Prema tome, temeljem neregularnog gola dobili ste. Povijest kaže da je u 4.g. kasnije Njemačka revanširala se u finalu 1:0, pa sad mi čekamo da se na slijedećim izborima zbog toga revanširamo. To govorim u smislu toga, dakle da ste na prošlim izborima kao stranka i HDZ dobili veliki broj glasova ljudi temeljem situacije sa koronom iako to nije bilo baš najregularnije. Ono što smo zamjerili stožeru jasno smo govorili, od nabave cjepiva, od tih polu političkih odluka koje nisu bile baš najustavnije po našem mišljenju. Međutim, sad je situacija drugačija i u stvari postavljaju se potpuno druga temeljna pitanja, a temeljno pitanje više nije pitanje cjepiva ili nabave cjepiva nego pitanje cijepljenja. Sad imamo cjepiva, a ljudi se ne žele cijepiti, a sve ovo što proživljavamo trebali bi završiti onda kada se ljudi cijepe. I sad se postavlja pitanje metodologije, idemo li batinom ili mrkvom govorit ljudima da se cijepimo. Ja sam u replici ustvari pitao koga mi štitimo? Zašto npr. u Saboru nosimo maske? Većina nas se cijepila, njih ne štitimo oni su zaštićeni, oni koji se nisu cijepili nek sjede tamo, mi ćemo sjediti ovdje i super nikome neće biti uskraćena prava. Kada budu govorili doći će u dvoranu, imaju tu staklo, kada završe vratit će se tamo i nema nikakvih problema, nijedno pravo nije uskraćeno, ali će se ustvari znati zašto mi sjedimo bez maski, a zašto oni sjede tamo, tako bi trebalo biti, tako ja smatram da treba biti. Dakle, onog trena kada cjepivo postane dostupno svima i kada je pitanje cijepljenja više nije pitanje organizacije, više nije pitanje dostupnosti nego je pitanje slobodne volje pojedinca hoće li se cijepiti ili ne, zaštiti sebe i druge, ali prvenstveno sebe, onda više država ne bi trebala ograničavati bilo kakva prava koja smo imali do 2020.g. od trećeg mjeseca. Zašto ne možemo ići u kafić? Ne znamo. Zašto nosimo maske? Više ne znamo. Koga štitimo? Znamo, one koji se ne žele cijepiti. Prema tome njihov izbor. Treba u jednom trenutku povuć crtu i reći više nema te vrste zaštite, sada preuzimate sami rizik kao kad prekoračite brzinu na cesti preuzimate sami rizik, možete proć bez problema, ali može vam se dogoditi nešto loše i bit ćete kažnjeni. Prema tome, to je moj apel Vladi, odredimo datum nakon kojega ćemo ukinuti sve restrikcije jer nećemo mi, ovo može trajat vječno, dakle ispada da mi ovisimo o tome što će neko nakon četiri pive mislit o cijepljenju, da sad parafraziram Marina Miletića, dakle mislim da tako neće moć funkcionirati jer da ćemo svi izgubiti strpljenje. Prema tome, misli na druge, a misli na sebe i evo imate i ovaj slogan dobar vam je sada za cijepljenje, sad je bitno, to ste imali u lokalnim izborima. Dakle, sad je bitno se cijepiti, šta ćete da se cijepite za dvije godine kad već svi poludimo od svih restrikcija na koje smo navikli, a nema više razloga, nema doista više razloga. Dakle, ljudi cijepite se ili strepite, što da vam kažem. Hvala.
Ima jedna replika Domagoj Hajduković.
Kolega Bauk da, cijepite se ili strepite, ali opet moramo se osvrnuti na neke druge stvari u ovome što ste se vi dotakli, a to je zašto mi koji smo se cijepili i dalje nosimo masku, koga štitimo, kako i zašto. Mislim sjetite se samo nekih primjera oni koji nam danas govore da se treba cijepiti i kako se treba cijepiti i kako je to sjajno i ne znam ni ja što su sjedili na kutijama cjepiva, su se nalazili u vrlo intimnim situacijama sa ne tako bliskim osobama i ne članovima obitelji, kada su to branili drugima, kada niste mogli na sprovodu reći da vam je žao što je neko preminuo, ali neki drugi su očito mogli. I onda sad dovodimo do toga da je Hrvatska uvijek bila zemlja jednakijih, jednakih ali i jednakijih od jednakijih jer svi su jednaki, ali su neki jednakiji od drugih, neki to mogu, neki ne, neki moraju nositi masku ako su se i [[Upadica Sanader: vrijeme.]] cijepili poput vas i mene, a neki ne.
Odgovor.
Sve što ste rekli vjerovatno ima za posljedicu nešto manji odaziv na cijepljenje, ali to je nerazmjern odgovor na nezadovoljstvo. Dakle, to što je neko sjedio na kutijama cjepiva, ok mislim, ali nećeš se zbog toga ne cijepit, sada kada se svi mogu cijepiti. Prema tome, pozivali su ih dakle ljude su pozivali na cijepljenje predstavnici vlasti, ali pozivali su ih i predstavnici oporbe, mi smo ih pozivali. Dakle, ja sam se tu u Saboru cijepio i pozivao ljude da se cijepe, predsjednik Republike ih je pozivao da se cijepe, a ljudi se i ne cijepe. Dakle, ja tvrdim da to nije više samo problem Vlade sad to postaje problem svih nas jer ako ostanu ove restrikcije, ako gospodarstvo nastaviti padat, a padat će zbog ovih koji se nisu cijepili onda smo i mi u problemu, bilo kao buduća vlast, bilo kao građani ove države koja će ostati nazad zato što više neće bit mogućnosti davanja bilo kakvih potpora. Zahvaljujem.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovane zastupnice Andreje Marić.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani ministre, poštovani docent Capak, uvažene kolegice i kolege. Osvrnut ću se malo na kampanju za cijepljenje s kojom nismo zadovoljni niti mi niti ste zadovoljni vi. Dakle, ta kampanja nažalost se pokazala da je manjkava, trebalo je i trebat će uložiti dodatne ljudske i financijske resurse u promociju cijepljenja. Svaka čast na bedževima, n a kratkim javljanjima epidemiologa u medijima, ali to nije dovoljno. Evo i danas sam slušala da o cijepljenju govori ministar Božinović, svaka čast svima koji imaju nekakvu svoju stručnost mimo politike, ali ne može više naše građane o prednostima cijepljenja uvjeravati ministar Božinović. Nažalost, članovi stožera više nemaju težinu, stožer je kompromitiran i kontaminiran dvostrukim mjerilima, krivim odlukama, graškama u radu unatoč upozorenjima struke i oporbe. I zato sam rekla da bi se trebali i premijer i članovi Vlade i stožera javno ispričati zbog svih tih grešaka koje je bilo, bez obzira što to nije politički oportuno, ali biste imali veće povjerenje građana, to vam stvarno dobronamjerno govorim jer nam je u krajnjoj liniji svima cilj da što prije završi ova pandemija, pogotovo nama zdravstvenim djelatnicima. Iz izvješća smo vidjeli da nije dostignut akcijski plan o procijepljenosti 55% odrasle populacije pa se ja pitam koji je novi plan, kad ćemo uopće dostići nekakvih željenih 70, 75%? Tko će biti nositelji promocije cijepljenja i kampanje? To moraju biti zdravstveni djelatnici i to ne samo eminentni profesori već i drugi liječnici i zdravstveni djelatnici po svim regijama odnosno županijama, čak i obični građani koji su se već cijepili, koji će progovoriti o svojim iskustvima, sportaši, umjetnici itd., kako bi se približili što više svojim sugrađanima. Mora se uključiti javna televizija, lokalne televizije, radio postaje, ostali mediji, plakati, digitalne ekstenzije na društvenim mrežama, vebinari i slično i poruke treba beskrajno ponavljati. Državni tajnik mi je danas na odboru rekao da država nema novaca za jaču kampanju po medijima. Ja opet govorim termin cost benefit analiza. Sigurno će se manje novaca uložiti u kampanju nego su troškovi liječenja, gospodarske posljedice odnosno smrtnost građana, a televizije, osobito javna, neka se uključe besplatno, dakle novac ne smije biti izgovor kada je prevencija u pitanju. U 11. mjesecu 2020. rađeno je istraživanje po kojem se 45% građana izjasnilo da se ne misli cijepiti. Nisu svi ti građani antivakseri nego ljudi jednostavno imaju brojna pitanja, neki su neodlučni, imaju nedoumice i takve ljude treba educirati. Mi mjesecima upozoravamo i s ove govornice i u medijima da je potrebna jača kampanja i o bolesti Covid-19 i o cijepljenju govorili smo, ja sam govorila i o tribinama, o edukativnim spotovima i emisijama, okruglim stolovima, predavanjima, telefonske linije na kojima bi različiti stručnjaci odgovarali na pitanja građana. Tu spominjete u izvješću da ima besplatni telefon 0800 00 11. Meni je iskreno nepoznato tko odgovara na ta pitanja, a kaže se da je 42% odgovoreno, na 42% poziva na telefon 113. Zašto ne više? Radi objektivnosti evo dala sam si truda, posjetila sam službenu stranicu koronavirus.hr gdje sada ima rubrika cijepljenje protiv Covid-19 bolesti najčešća pitanja i odgovori. Tu zaista ima za razliku od prethodnog razdoblja dosta korisnih informacija, no pitanje je koliko građani uopće čitaju te upute, dakle nedovoljna je promocija gdje se mogu dobiti korisne informacije i odgovori na pitanja. Nadalje, par riječi što je u izvješću trebalo, a ne postoji, detaljniji podaci o mortalitetu i letalitetu po županijama jer nisu sve iste, kako bi se upravo uspoređivanjem županija i nekakvim određenim izmjenama u budućim koracima zapravo smanjile te razlike odnosno smanjila smrtnost po županijama. Poslije ću se još osvrnuti kad budem govorila završno u ime kluba o problemima sa covid potvrdama i o problemima sa cijepljenjem ljudi koji se žele cijepiti, a još uvijek se ne mogu, nekakva rješenja su valjda na vidiku, ali evo o tome ću nešto kasnije progovoriti i dati završno mišljenje u ime kluba. Hvala lijepa.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa kolegice Marić, zaista se s vama slažem kad kažete da za promociju cijepljenja treba i uvijek mora biti novaca, da novac ne smije biti izgovor. Evo tu možemo vidjeti upravo iz ovog izvješća da je samo u ovom izvještajnom razdoblju, znači siječanj-svibanj za naknade za bolovanje svih onih koji su bili u izolaciji i samoizolaciji taj iznos je iznosio preko 83 milijuna kuna, 55 milijuna kuna za nagrade zdravstvenim djelatnicima, dodatnih 41 milijun kuna za liječenje covid bolesnika itd.. Zaista, na svim ovim stavkama mogli bi imati značajne uštede da se naši građani što više cijepe, pa evo apel ne samo vama nego vjerojatno ministru Mariću da više sredstava odvoji upravo za promociju cijepljenja.
Hvala lijepa. Evo drago mi je da se slažete sa mnom i zapravo da podržavate ono što stalno govorim, znači cost benefit analiza. S jedne strane ulažete u prevenciju, u edukaciju, u promociju, medije itd., a s druge strane onda smanjujete troškove. Svi smo vidjeli koliki su troškovi i na opremu i na naknade za bolovanja i nove jadne ovaj covid dodatke koji nisu bili ovaj, o tome možemo puno govoriti, da ne govorim o gospodarskim gubicima i da ne govorim zapravo o svim onim ljudima koji su umrli ili onima koji zapravo imaju post covid sindrom. Tako da evo prihvatite zaista ovo što vam stalno govorim o cost benefit analiza. Stavite na papir, tolko košta ovo, tolko košta ovo i onda podvucite crtu i vidjet ćete da prevencija je broj jedan, a onda ćemo tek imati ove, smanjenje ostalih troškova. Hvala.
Slijedi pojedinačna rasprava Domagoja Hajdukovića.
Poštovane kolegice i kolege. Drago mi je zapravo da mi je, da su mi replike prije ove rasprave dale jedan dobar šlagvort. Dakle, govorimo o pandemiji koja ne traje dva mjeseca, ne traje dva tjedna nego traje skoro 2.g., godinu i pol. A mi sada pričamo o apelima ministru Mariću da ne daj Bože poveća sredstva za kampanju za promicanje cjepiva. Ama koju kampanju kolegice i kolege? Jel kampanja nošenje bedževa koje nosite vi kolegice iz HDZ-a i djelatnici javne televizije? Ja nisam imao prilike dobit taj bedž. Nebitno je, možete mi ga vi dati sada, ali bedž nije poanta kampanje i bedž ne smije i ne može bit kampanja. Kažu da je edukacija odnosno evo vi me ispravite, vi ste iz struke, jedna kuna uložena u prevenciju, 4 kune ušteđeno u sanaciji. Ovo bi to trebalo sad biti na N-tu potenciju ako pričamo o sanaciji odnosno o prevenciji. Naša je zadaća kao odgovornih političara da promoviramo prevenciju i da promoviramo cijepljenje, da. Ali nije samo naša, oko ovoga se trebalo mobilizirat cijelo hrvatsko društvo. Ko ga može mobilizirat? Pa onaj ko ga vodi. Jesam to ja, jel to kolega Bauk, jel to kolegica Marić, ne znam, ali predsjednik Vlade da, predsjednik Sabora da, ministar zdravlja da. Jel to učinjeno? Nije kolegice i kolege. Toliko pitanja o cijepljenju postoji i dalje, mislim kako da vam kažem ja ne mogu odgovarat na ta pitanja, ja nisam liječnik po struci. Ja sam se cijepio evo nedavno sam dobio i drugu dozu cjepiva i to Astrazenece one zločeste. Nisam se cijepio kada su se cijepili zastupnici, cijepio sam se sa građanima, a onda možemo pričati i o organiziranju cjepiva. Ja sa se prvi put cijepio kada je moja županija izdala javno priopćenje da se pozivaju svi koji se žele cijepiti Astrazenecom da se jave i ja sam se javo i bio cijepljen. Jel vam to odaje dojam organiziranog cijepljenja? Ja koji sam '81. godište u tom trenutku postojali su građani koji nisu cijepljeni, koji spadaju u rizične skupine, koji su stariji, koji su kronični bolesnici. Jako puno je toga učinjeno da se sroza autoritet institucija koje su trebale pogodit ovu kampanju i trebale su i mi bi im pomogli i htjeli smo to, ali da bi nešto pomogli i promicali to mora postojati razumijete kolegice i kolege. Krivit naše građane je nepravedno, očekivat, a to sam ja iščitao između redaka onoga što je ministar rekao jučer, ministar Ćorić je to da ćemo mi od poslodavaca očekivat da prisile svoje zaposlenike da se cijepe. Pa to je neodgovorno oda same Vlade, da ne kažem koliko je to neustavno i koliko je to protiv ljudskih prava i svega onoga za što bi demokracija trebala postojati. Naše je da uvjerimo naše građane da se trebaju cijepiti i zbog sebe i zbog drugih. Zbog drugih kao odgovornosti prema društvu i zbog sebe kao prevencije najtežih bolesti. I meni je drago evo da je moja rasprava potakla kolegicu Grbu da nam evo podijeli te bedževe konkretno, ali kolegice i kolege bedževi nisu kampanja. Ono što će u Večernjem ili Jutarnjem listu izaći kao traka na naslovnici nije kampanja, cijepi se, budi odgovoran to nije kampanja kolegice i kolege. Razlozi, argumentacija i objašnjavanje jest, a toga sam najmanje čuo u kakofoniji lažnih informacija, lažnih vijesti, dezinformacija, poluinformacija od strane stožera, dovođenje u pitanje same legitimacije stožera kao takve zbog postupaka određenih pojedinaca itd., dakle nismo baš puno doprinijeli ni mi kao odgovorni tome da naši građani budu informirani i da se cijepe. I ja ih i ovim putem pozivam da se cijepe i nemam nažalost više vremena da obrazlažem zašto, a niti bih trebao jer to treba raditi struka.
Replika Katica Glamuzina.
Zahvaljujem. Kolega Hajduković kad ste govorili o ovom dijelu kako se poslodavce planira kažnjavat za radnike koji su necijepljeni, recite mi molim vas je li možda time po vašem mišljenju, Vlada šalje signal tim poslodavcima koji nemaju drugog načina svoje radnike prisilit da se cijepe ukoliko oni to baš ne žele, da je to možda opravdan razlog za izvanredan otkaz tim radnicima ili time zapravo otvaramo onda Pandorinu kutiju cijelog jednog drugog spektra problema i smanjivanja daljnjih radničkih prava?
Odgovor.
To niste vi rekli, to nisam ja rekao to će možda tako tumačiti poslodavci. Ali nažalost izjave vlasti su ostavile tu mogućnost poslodavcima da to tako tumače. Jer evo ja da sam zločest ja bih rekao doslovno što je ministar Ćorić rekao, da vi poslodavci trebate uvjeriti svoje posloprimce da se cijepe, ako se ne cijepe trebate im sami dati … ali to nije pravi pristup. Prvo to nije humani pristup, to nije ustavni pristup, a onda na kraju dana to nije ni pravi pristup. Ono što bi poslodavci trebali raditi je ohrabrivati svoje posloprimce da se cijepe zbog benefita koje ostvaruju prema sebi i prema drugima, prema svojoj obitelji itd., a ne zbog prijetnje otkazom. Prijetnja otkazom nažalost nije poticaj, to je prijetnja, a kažem to je na kraju dana ono što ne trebalo poticat.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovane zastupnice Marijane Puljak.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovani ministre, kolegice i kolege. Evo kao što sam tvrdila u replici, dakle danas pričamo o situaciji u Hrvatskoj u izvještaju o mjerama do sada, ali evo situacija je u Hrvatskoj danas takva da je ukupna procijepljenost negdje oko 37%, dakle nismo postigli onaj cilj od 50% procijepljenosti do 1.7. čini mi se da je bio postavljen. Najranjivije skupine one iznad 70 godina života koje su najugroženije ovom bolešću su negdje procijepljene oko 60%, a u Europi neke države su na 90 ili čak 100% od tih najugroženijih skupina. Dakle, Vlada je jedina odgovorna da ta procijepljenost nije postignuta i da Vlada nije ispunila taj cilj. I sad što rade? Dakle, panika je i kako reagiraju, pa reagiraju panično. Dakle, Vlada, premijer, ministar gospodarstva, cijeli Stožer civilne zaštite zapravo su pokrenuli na neki način hajku i prvo su krenuli na poduzetnike uvjetujući im primanje potpora za njihove zaposlenike ako su zaposlenici cijepljeni, dakle dodjeljuju se potpore iz državnog proračuna kažu, iz državnog budžeta i onda je primjereno da i privatnici je li preuzmu odgovornost i prisile svoje zaposlenike na cijepljenje inače neće dobiti potporu. Prvo, zašto je to loše? Ponovno stavljaju razliku i potiču u javnosti tu razliku između zaposlenika u privatnom sektoru i javnom sektoru, dakle tu podjelu o kojoj vječno slušamo inzistiraju na toj podijeli zapravo na štetu svih jer ako su evo potpore iz državnog proračuna znači li to da i plaće svih zaposlenika u javnom sektoru koji su isto tako iz državnog proračuna da onda i zaposlenici u javnom sektoru neće primati svoju plaću ako se nisu cijepili. Bilo je i nekih takvih je li tonova da će se nekakva uvjetovanja postavljati i javnom sektoru. Dakle, premijer, ministri, stožer, pokušavaju odgovornost za vlastitu nesposobnost da ispune ovaj cilj i cijepe naciju prebaciti na poduzetnike, na sve građane, na djelatnike u javnom sektoru, dakle pripremaju nekakvo žrtveno janje za slučaj da turistička sezona ne bude dobra jer bude prekinuta ili kao i prošle godine. Ovdje mogu, ne znam ako to nije ministru dosad jasno i članovima stožera jednostavno kazati da vas više u ovoj državi nitko ne sluša, ne čuje vas, ne čuje vas kad kažete da se treba cijepiti. A zašto vas ne čuje? Pa ne čuje vas zbog toga što ste dosad evo godinu dana, to je već i rečeno s ove govornice, jer ste imali toliko kontradiktornih odluka, toliko politički donesenih odluka, da više prvo nitko ne prati više presice, nitko ne sluša te mjere, nitko, svi su izgubljeni, ugostitelji, poduzetnici, ovi, oni, izgubljeni su. Koja je danas odluka, vrijedi li za 100, ograničenje za 200, jel mogu na terasu, ne mogu, mogu li unutra jesti, vani, ovo, ono. Toliko je u proteklo vrijeme bilo zaista tih zbunjujućih odluka da to je više, svi su prestali pratiti. Vi kad se pojavite na televiziji ljudi zatvore oči i uši i ne slušaju vas. Dakle, u tu, mislim nažalost istina je … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] A nisam sigurna, ali evo rezultati pokazuju pozivate stalno na cijepljenje, nitko vas više ne sluša. Dakle, treba raditi na neki drugi način. Vlada i stožer bi dakle konačno trebali shvatit da ste zapravo je li zaposlenici svih građana, da morate raditi u interesu svih građana, ne prijetiti, ne diskriminirati, ne svaljivati odgovornost za svoje pogreške na nekog drugog već pokušat je li naći neki drugi način, dakle ako na ovaj način ne ide, ajmo vidjeti kako poboljšati tu komunikaciju, kako uključiti i udruge i udruge poduzetnika, organizacije, nevladine organizacije koje zapravo žele i pomoći na kraju krajeva kako ih uključiti je li u sveopću akciju i kako povećati procijepljenost. Dakle, u ovom slučaju ići na nekakvu prisilu, na nekakvu diskriminaciju zapravo u ljudima budi inat, samo ćete proizvesti kontraefekt, potaknut ćete ljude da se, ono što bi rekli u Splitu „iz dišpeta se sada neću cijepit jer vi postupate na takav način“. Dakle, razmislite o drugom i boljem načinu komunikacije, uključite, neko je spominjao sportaše, glumce, pjevače, u tu, u tu akciju, evo otišla sam predaleko, jel, stat ću.
Imamo repliku, Domagoj Hajduković.
Kolegice, evo i ja sam sad stavio bedž i sad smo valjda kampanju ovoga učinili kompletnom. Je li to zaista kampanja to što ću ja nositi bedž ili vi ili kolegice i kolege iz HDZ-a? Ne, premalo je, ne, potpuno je promašeno i kao što ste vi rekli na kraju dana tko više kome tu vjeruje. Imamo eksperte, oćete naše ljude sa međunarodnim pedigreom, hoćete naše domaće. Imamo celebriti influencere ako hoćete. Zašto oni nisu uključeni u to? Ne govorim sa ciljem da oni nešto zarade na kraju dana. Ja sam siguran, a već su to mnogi radili pro bono da bi zaista pomogli našem društvu. Pa jedino što trebamo napraviti, organizirati tu kampanju, usmjeriti je sa argumentima, sa licima s kojima se ljudi mogu povezati, što vi kažete ne sa licima koja će im se činiti odbojno nego sa onima koji će zaista dati rezultat, a to je cilj.
Odgovor.
Pa evo, slažem se s vama. Ja mislim čak da bedž i je neka kampanja, ali ne može biti jedina. Kao što sam rekla, dakle treba promijeniti način komunikacije, u tu komunikaciju uključiti je li sve koji mogu pomoći u tom smjeru, raditi na edukaciji, odgovoriti na sva pitanja koja je normalno da ljudi imaju pitanja, zašto ovako, koliko vrijedi cjepivo, kad će, smijemo li maske mi cijepljeni, ne cijepljeni, dakle na sva ta pitanja dati jasne i nedvosmislene odgovore, educirati stanovništvo, ali kažem i uključiti u širu komunikaciju sve one koji mogu pomoći tome da procijepljenost bude veća.
Slijedeća replika Andreja Marić.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice, slažemo da se, da represija nije nikako dobra mjera, to kažu i komunikolozi i drugi stručnjaci. Evo baš sam danas jednu emisiju gledala u Mreži prvog čini mi se gdje je to jasno rečeno, jasno je rečeno i epidemiolozi su se složili, psihijatri itd. da kampanja nije dobra i da treba pojačati kampanju. Uvjetovanje s primanjima da bi se neko cijepio također nije dobro, ne želimo diskriminaciju, a također niti isključivo prebacivanje odgovornosti na poduzetnike i na radnike. Što se tiče zdravstvenog sustava koji je ipak jedan jel ugroženi sustav imamo podatke da je nekih preko 80% zdravstvenih djelatnika cijepljeno, a tu sam u izvješću našla podatak da se u društvenim djelatnostima 40% djelatnika cijepilo, znači moglo bi se i više, 70% je zainteresiranih u turizmu, ali su se još svi procijepili. Sad me zanima, što vi mislite o tome da možda na neki način se stimulira ili zapravo motivira zaposlenike u takvim branšama da postoje možda nekakvi interni propisi [[Upadica Sanader: vrijeme.]] da neko ko radi u kuhinji, konobar itd. da bi se ipak trebao cijepiti, evo vaše mišljenje. Hvala.
Odgovor.
Pa to je ona tanka linija po kojoj uvijek se hoda, između toga hoćemo li cijepljenje staviti da je obavezno za svih ili za neke branše ili za neke zaposlenike, oni koji su u direktnom kontaktu, one koji su u kontaktu sa ranjivim skupinama znači u ne znam djelatnike domova za starije oni se moraju obavezno cijepiti itd. jel, dakle opet kažem sve je to na ako ćemo Stožeru civilne zaštite, ako je to vrhovno tijelo da sva ta pravila i propiše, ali i ljudima objasni zašto. Kada je ljudima jasno zašto se nešto radi i kada su ta objašnjenja logična i kad imate mjere koje ne pobijaju jedna drugu, svi će lakše prihvatit bilo koje pravilo koje se donosi, kad im je jasno zašto.
Sljedeća replika Danica Baričević.
Hvala lijepa. Evo kolegice uvažena mi dolazimo iz Splitsko-dalmatinske županije, nedavno sam putovala trajektom iz Splita za Brač upravo sa turistima iz Belgije koji su trebali svoje ljetovanje provesti u Španjolskoj u Kataloniji, ali su se s obzirom da ih je Belgija pozvala da je tamo žarište pandemije odlučili zadnji tren za ljetovanje na Brač u Hrvatskoj jer je upravo svim ovim vladinim mjerama koje je poduzela da je Hrvatska sigurna zemlja za turiste. S obzirom da je ovdje bilo zašto bedž, nitko ne misli da je ovaj bedž koji mi nosimo da je to kapanja, mislimo da je to nekako početak kampanje i ja bi svakako volila isto ovaj bedž da ste vi stavili pa me zanima šta ćete vi kao saborska zastupnica poduzet po pitanju isto ove promocije da se cijepi da se ne doživi kao i prošle godine [[Upadica Sanader: vrijeme.]] da nam turizam završi u osmom mjesecu?
Odgovor.
Evo rekli ste vi da je to početak kampanje, meni je žao što je tek sad početak kampanje. Znači trebala je kampanja davno počet, danas smo trebali imat rezultate i cilj od 50% ispunjen, ali očito ga nemamo. A svi ćemo mi sudjelovati koliko možemo i svojim primjerom pokazivati i utjecati na cijepljenje. Poznato je da evo i ja osobno cijepljenje smatram zaista od jednih vrhunskih dostignuća znanost, ne samo za covid nego i inače i osobno sam se cijepila i pokazala primjerom. Ali poanta ovoga je da Vlada ne smije odgovornost prebacivati na nekoga drugoga zato što ona nije ispunila ciljeve koje je sebi postavila.
Sljedeća replika Arsen Bauk.
Ja smatram da dakle od dva kraka koje bi trebala Vlada odnosno stožer radit su dva ravnopravna ili čak jedan malo više. Prvo, pokazati ovima koji su se cijepili da će im život izgledati kao do 2020.g., a drugo pokazati ovima koji se nisu cijepili da njima život još uvijek neće izgledati kao do 2020.g. Dakle, ovi koji nisu u opasnosti, koji ne ugrožavaju druge, koji su se također cijepili ne bi više trebali imati restrikcije, to je moj stav. Npr. ako su turisti cijepljeni zašto je bitno gdje je žarište? Dakle, ako su turisti cijepljeni idemo bilo gdje želimo, to je valjda smisao cijepljenja. Ako se pokaže da to nije zaštita onda smo svi izgubili onda ko da se nismo ni cijepili. Dakle, ja bi volio odgovore na ta pitanja, čemu više restrikcije od nekog datuma da ne misle da sad ja to tražim da se to danas ukinem nego 1.9. recimo [[Upadica Sanader: vrijeme.]]
Odgovor.
Pa evo ja bi voljela odgovore na ta pitanja od mjerodavnih institucija, da vam ja ne dajem odgovore na ta pitanja ja određujem kad će se što primijeniti koja mjera ili ne daj Bože propisivat mjere, ali da odgovorne institucije daju nedvosmislene mjere, logične i da objasne zašto. Evo to još čekamo.
Posljednja replika, poštovana zastupnica Rada Borić.
Kolegice, govorili ste doista o kakofoniji, ovdje je bilo kakofonije i to onih koji su se cijepili i koji bi htjeli da se unaprijedi razumijevanje o toj suodgovornosti. Ono što zabrinjava, vi ste predložili dakako uključivanje tzv. poznatih osoba, ako to rade poznate osobe možete imati kontraefekt jer onda je to plaćeno, dakle to nije autentično. Ono što trebamo zagovarati je zagovarati da neki obični takozvani građanin kaže ja sam se cijepio i sutra mogu putovati ili ja sam se cijepila i mogu ići na koncert. Dakle, poruke moraju biti ne smije biti lažno jer kao što smo potrošili lica stožera, potrošit ćemo i ovo. Dodatno oko turizma, mislim da bi vas molila i odgovor, mi ne možemo sada ne vidjeti sinergiju između turizma. Neki dan su ljudi komentirali [[Upadica Sanader: vrijeme.]] nećemo se cijepiti ako u turizmu zarađuju one koje HDZ-ovska županija [[Upadica Sanader: vrijeme.]] legalizirala da mi da zarađuju na legalizaciji bespravne gradnje [[Upadica Sanader: vrijeme.]] hoću vam reći trebamo vidjeti tu sinergiju. Oprostite.
Odgovor.
Ma evo ja ću samo reći da sam fakultativno to kazala. Naravno da bi trebao neki komunikacijski stručnjak osmisliti cijelu kampanju i ti prijedlozi koja će na najbolji mogući način našim ljudima pokazati koji su benefiti cijepljenja, kako će im se život promijeniti odnosno hoće li se vratiti na ono staro normalno da ga tako nazovemo, dakle to je zaista pitanje za puno bolje komunikacijske stručnjake od mene, ali svakako ovo što je do sada napravljeno očito nije dobro. Nemamo dovoljno procijepljenost, daleko smo od one procijepljenosti od 80, 90% kada bi nam se život mogao vratiti u staro normalno.
Slijede završne rasprave, prva je Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista, poštovani zastupnik Marijan Pavliček. Njega nema. Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovana zastupnica Andreja Marić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora. Evo još nekoliko završnih misli i poruka. Najavila sam već da ću govoriti o konkretnim problemima s cijepljenjem za one koji bi se željeli cijepiti, a još uvijek se ne mogu cijepiti, to su konkretno ljudi koji nisu osiguranici HZZO-a i u izvješću vam piše da osobe koje imaju europsko zdravstveno osiguranje trenutno se ne mogu cijepiti u RH već samo osiguranici HZZO-a. Dakle, ljudi koji konkretni evo primjeri koji su naši državljani, ali žive vani odjavili su se iz HZZO-a dođu u Hrvatsku, borave tu mjesecima, žele primiti drugu dozu, međutim odgovor im je da se ne mogu cijepiti čak i ako žele platiti. Tako da se nadam, to smo raspravljali danas na odboru da će se nekakvo rješenje naći što prije da ti ljudi ne ostanu ne procijepljeni. A s druge strane i onako imamo viška cjepiva, mislim da sam danas pročitala podatak nekih 1,3 milijuna doza još uvijek stoji neiskorišteno, pitanje je i isteka roka trajanja tako da se evo iskreno nadam da ćete što prije naši to rješenje. Onda nedoumice oko trajanja covid potvrda, mnogi su se zdravstveni djelatnici pogotovo cijepili u 12. mjesecu primili prvu dozu, drugu u 1. mjesecu i sad obzirom da covid potvrda traje 210 dana znači sedam mjeseci dakle krajem kolovoza će biti istek te covid potvrde. E sad, da li će se to trajanje produžiti nakon tih 210 dana? Da li će biti potrebna i treća doza cjepiva? Dakle trebaju biti jasne upute, odgovor je na odboru bio da se eto prati mišljenje znanstvenika, struke, da se prate situacije i u drugim državama EU, mi samo pozivamo da se što prije te odluke donesu i da se jasno iskomuniciraju sa javnošću jer kažem 8. mjesec je već tu. Nadalje, problem ne dobivanja covid potvrda za osobe koje su preboljele covid-19 i cijepljene su samo jednom dozom jer su takve i upute bile ili pak oni koji su cijepljeni izvan Hrvatske, primjerice u Srbiji dakle govorim o ovom izvještajnom razdoblju, ali evo provjerili smo i pred koji dan još uvijek se ne mogu dobiti covid potvrde za te ljude tako da se evo i to nadam da će se i taj problem što prije riješiti da ne bude više nedoumica oko izdavanja covid potvrda. Još par stvari vezano uz izvješće, govorila sam da nema dovoljno podataka o mortalitetu, a o tome treba govoriti. Nažalost, 8. u Europi, 15. u svijetu, 2.000 ljudi na milijun stanovnika to se uopće ne spominje, a trebalo bi biti dio izvješća. Također smatramo da se nedovoljno sluša struka, o tome smo puno pričali, isto tako i Znanstveni savjet. U ovom izvještajnom razdoblju koliko ja imam informacije sastali su se samo jedanput, nema zapisnika, pogotovo nema javno dostupnih zapisnika i to sve nedostaje u izvješću. Zatim na odboru sam osobno pitala što je sa remdesivirom, dakle u onoj prvoj turi je utrošen 41 milijun kuna u drugoj također, prva tura je sve potrošeno, ali u drugoj ovoj pošiljci ostalo nešto neiskorištenih lijekova pa se nadam da tu neće doći do isteka roka trajanja, uz napomenu da Svjetska zdravstvena organizacija nije pokazala učinkovitost jasnu za remdesivir, ali je navodno naše povjerenstvo donijelo mišljenje da remdesivir ipak koristi. I onda me još malo me zbunilo troškovi za rukavice, na 9 milijuna rukavica 9 milijuna kuna to mi se čini dosta, ali valjda je to takav podatak. Nekako da sumiram, dakle svi skupa smo nezadovoljni sa dosadašnjom kampanjom za cijepljenje, nadamo se da ćete saslušati sve ono što ste čuli danas, nadamo se da ćete i stožer i Vlada i ministarstvo prihvatiti naše sugestije, ali isto tako i priznati svoje dosadašnje greške i to javno, upravo zato da se ljude motivira i da se stekne nekakvo povjerenje u institucije. Pozivam naravno sve građane u ime kluba i u svoje ime da se što više cijepe, da se što prije jave na cijepljenje. Također poruka i ministru, saslušajte sve probleme s kojima se nosi struka, o tome smo puno razgovarali, bilo je dosta s pravom negodovanja i iz bolničkog sustava i iz primarne zdravstvene zaštite i iz hitne službe, tako da evo dugo smo raspravljali, ali valjda će napokon biti nekakve koristi i da konačno malo poboljšamo broj procijepljenih i prekinemo pandemiju. Hvala lijepa.
Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka poštovana zastupnica Sandra Benčić.
Zahvaljujem vam se. Poštovani preostali kolegice i kolege. Ministre. Dakle, klub zeleno-lijevog bloka naravno već je istaknuo podržava cijepljenje i smatramo da do 70 i više postotne procijepljenosti trebamo doći isključivo pozitivnom, afirmativnom i prije svega informativnom kampanjom. Dakle, između onoga što smo danas čuli, a primjerice iz klub Mosta od nekih njihovih zastupnika gdje se su zaista navodile i potpuno krive stvari o cjepivu, mogli bi reći fake news ali koga više i briga, pa do toga da Vlada s druge strane odnosno HDZ kao strategiju cijepljenja uzima određene oblike prisile kao što je najavljeno u vezi covid potpora da će moći dobiti samo oni koji su cijepljeni odnosno valjda radnici koji su cijepljeni, smatramo da postoji između ta dva ekstrema jedno široko polje izbora i mogućnosti kako da kroz zaista otvorenu informaciju sa građanima dođemo do tog cilja visoke procijepljenosti. Dakle, protivimo se bilo kakvom obliku prisile jer vjerujemo, za razliku od MOST-a vjerujemo znanosti, ali i za razliku od vas iz HDZ mi vjerujemo u obrazovanje, u edukaciju, u informiranje, u adresiranje sumnji koje su legitimne, dakle legitimno je da si ljudi postavljaju pitanja, legitimno je da sumnjaju. Ali ono što se od nas očekuje je ne da te sumnje odmah etiketiramo i stavljamo neke kućice nego da na njih odgovorimo, da odgovorimo racionalnim argumentima. Dakle tvrdim da je stopa procijepljenosti u Hrvatskoj mogla biti bolja jer je, ako je mogla biti bolja u Austriji, u Danskoj, u mnogim europskim zemljama, onda je definitivno, ne možemo svaljivat odgovornost na stanovništvo nego moramo reći da je odgovornost i na vladi i na stožeru, možda i na svima nama, možda ovdje na svima nama s obzirom na način kako postupamo i što poručujemo i što govorimo. Da bi izbor građana za koji se zalažemo, dakle ne zalažemo se za nikakvu prisilu, neka bude izbor, ali neka bude informiran. Da bi bio informiran moramo se suzdržavati od paušalnih i populističkih ocjena kakve smo ovdje danas čuli, da je cjepivo eksperimentalno, nije eksperimentalno, da nije sigurno, čuli smo da nije sigurno. Dragi građani, u Hrvatskoj je nula ljudi umrlo od posljedica cjepiva, a umrlo je 8.220 i nešto ljudi od covida. Ako bilo kakav drugi dokaz treba da cjepivo nije štetno i da je sigurno, a da je covid štetan i nesiguran i vodi mnoge u smrt, pa šta nam više od tih brojki treba, 8.224 osobe više, dakle su umrle od covida nego što je iko imao ozbiljniju posljedicu od cijepljenja. Pa ajmo bit razumni. Dakle, pozivanje koje smo danas čuli ovdje od MOST-a na to da je slobodan izbor lišen odgovornosti prema činjenicama, da je lišen odgovornosti prema znanstvenim spoznajama, prema zdravom razumu i na kraju prema zajednici. To je stav koji smo danas čuli koji relativizira istinu jer istina onda može biti bilo šta, istina može biti bilo šta. Ali isto tako on relativizira postojanje društva. Mi nismo skupina atomiziranih jedinki koja se slučajno našla na nekakvom teritoriju, mi smo zajednica i mi smo društvo. Dakle, kada sam ja odlučivala da li ću se cijepiti jer danas se postavljalo pitanje šta se mi cijepimo, 40.g., mi nismo rizična skupina, kad sam odlučivala o tome hoću li se cijepiti odlučivala sam ne zbog straha vlastitog od covida jer nisam zaista rizična skupina nego iz razloga što sam željela doprinjeti tom postotku da pređemo 70% procijepljenosti da bi oni među nama koji se zaista ne smiju i ne mogu cijepit zbog zdravstvenih razloga mogli ostali necijepljeni, a zaštićeni. Jer smo društvo, jer ne živim u zrakopraznom prostoru, jer vjerujem da moja osobna odluka nema djelovanje samo na mene nego ima i na sve druge i na cijelo društvo. I ako ćemo se tako ponašat i ako ćemo to komunicirat građanima, dobit ćemo taj postotak, ali ne smijemo nastupati s pozicije autoriteta i naredbi nego s pozicije razumijevanja, suosjećanja i zaista davanja pravih informacija. Evo u to, ako to napravimo zaista mislim da ćemo uspjet. Hvala.
Završno u ime predlagatelja poštovani ministar Vili Beroš.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Evo dame i gospodo, žao mi je što nema nekih koji nisu dočekali odgovore na svoja pitanja. Ja sam tu za razgovor, međutim oni imaju potpuno pravo postaviti ista, a ja poučen nekim svojim ranijim iskustvima potrudit ću se da u Ministarstvu zdravstva brzo odgovore na iste. Međutim, ipak bih vam želio vrlo kratko reći, a istovremeno odgovoriti kolegi Bauku ovaj o onom čemu svi težimo, a to je skidanje maski i povratku u nekakvo staro normalno. Dakle, iako smo u zelenom još uvijek je virus oko nas, još uvijek se ne možemo opustiti. Čitajući sada ono što mi moji iz ministarstva šalju pročitao sam članak u kojem i Svjetske zdravstvene upućuju poruku i naglašavaju da je opuštanje prerano i to je doista tako. Ovaj virus je opasan, on je još uvijek oko nas i dok ne postignemo taj željeni opseg procjepljivanja nema opuštanja. To je ono što sam vam želio reći. Zahvaljujem vam se svima na konstruktivnoj raspravi, bilo je jako dobro. Ono što također na kraju želim iskoristiti priliku još jednom pozvati sve naše građane da se cijepe ne zbog ljudi u stožeru kojih kako čujem gase televizore, ne zbog političara nego zbog samih sebe, zbog svojih bližnjih, zbog zdravlja hrvatske nacije. Cijepljenje je najbrži i najjednostavniji put u zdravlje. Evo toliko, sad još da odgovorimo na ove replike.
Imamo par replika, prva je Arsen Bauk.
Da, pa u osnovi iz ovog pitanja izuzimam službenike koji su nazočni. Zbog čega mi stvarno nosimo maske sad u saboru, koga štitimo? Svi smo cijepljeni ja mislim, dobro, ovoga dakle svi smo cijepljeni, ljudi nas gledaju, znaju da smo cijepljeni jer smo se cijepili na tv-u i dalje držimo maske i sjedimo ovako razmaknuto. Pa više bi to vrijedilo da promijenimo da im pokažemo da će se stvari vratit u normalu. Dakle, to, to je moje, moje prvo pitanje. I drugo, dakle poučen njemačkim primjerom koji sad govorim, ja sam sve ovo izrekao, dakle u jednom trenutku mi više nećemo moć čekat ove da se ono umilostive nama i da se odluče cijepit da bi mi svi mogli normalno živjeti i ja imam sve manje strpljenja za to g. ministre i nemam problem to govorit. Vi još možete imat neku ručnu, ja ne moram. Hvala.
Poštovani g. saborski zastupniče, meni je potpuno jasno da taj stožer producira te odluke i prilagođava situaciju realnom, tako da vam je vjerovatno promaklo da je nova odluka donešena, čini mi se prošli tjedan da li u petak i upravo ukazuje to što ste vi sada rekli, a to je ukoliko smo u okruženju gdje smo svi cijepljeni mi ne moramo nositi maske. Na zadnjoj pressici je i potpredsjednik Božinović to najavio, a dapače, ali to je to pokažimo drugima što se cijepljenjem postiže to je to, samo ima ali, da bi ja ostao Arsenu, da mu ne bi ostao dužan ima ali. Ali ovako ćemo se komotno moć ponašati tek kad postignemo tu potrebnu procijepljenost do tada ne. Možemo u ovakvim okolnostima, evo potpredsjednik Božinović je rekao da sljedeća pressica ukoliko svi koji smo u NSB-u budemo cijepljeni, uključujući naravno i tehničko osoblje mi ne moramo imati maske, tako da idemo u tom smjeru. Bravo, hvala.
Sljedeća replika Marijana Puljak.
Evo ja sam htjela reći poštovani ministre da sve ono što ste danas čuli da shvatite kao dobronamjernu kritiku, kad sam vam rekla tu za govornicom da vas nitko ne čuje ne iz razloga da vas ne znam ponizim, ljutim se na vas nego da vam zaista prenesem od građana, možda se ne krećete dovoljno među njima, jednostavno nas zaista vas ne čuju, ne čuju stožer, ne čuju članove stožera, kad se pojavite na ekranu jednostavno na jedno uđe na drugo izađe, ne čuju vaše poruke, očito ne čuju. Znači nešto u toj komunikaciji treba mijenjati. Ovdje je evo kolegica Sandra izvrsno govorila koji su dobrobiti cijepljenja, to ljudima jednostavno nije jasno, očito im nije jasno jer da im je jasno imali bi veću procijepljenost od 37%. Dakle, treba mijenjati na neki način komunikacije, uvesti druge ljude u komunikaciju, među građane naći komunikacijske stručnjake koji će te poruke znati prenijeti ljudima [[Upadica Sanader: vrijeme.]] Hvala.
Odgovor.
Poštovana gospođo saborska zastupnice ja vam neću kontrirati niti ću opovrgavati ono što ste rekli. Ja sam taj koji uvijek govori da treba razgovarati i apsolutno vas slušam i ne ljutim se na vas. Međutim, s druge strane mi je vrlo čudno jer još uvijek imate ljudi zamislite koji nas sreću i na poslu i u gradu i prilikom putovanja i traže informacije i nemamo dojam, eto komentirali smo ni kolega Capak ni ja da smo toliko omraženi i da naše informacije koje su temeljene na stručnim izvorima ulaze svima kroz jedno, a izlaze kroz drugo uho. Ipak mislim da to nije tako. Vama naravno ne branim da imate svoje mišljenje oko svega toga skupa, međutim ne možete biti toliko subjektivni da ga generalizirate. Ja doista vjerujem s obzirom da moje poruke sve su usmjerene ka dobrobiti hrvatskog naroda, usmjerene naravno ka stabilnosti zdravstvenog sustava da su one toliko loše da ih netko više ne želi čuti. Međutim, možda ste u pravu, ne želim o tome polemizirati sada. Ono što ću i dalje raditi svjesno i savjesno svoj posao od početka krize, promovirati cijepljenje, promovirati znanstvene i stručne stavove i raditi na dobrobit hrvatskog naroda.
Posljednja replika Maj Grba Bujević.
Poštovani g. ministre. Uvijek ima mjesta za poboljšanja, vi to uostalom sami uvijek kažete, ja samo govorim ono što ste vi uvijek rekli, a istina je da zapravo nije točno da vas ljudi ne čuju. Ja nisam davno već nisam u stožeru, ali redovito slušam što ljudi pričaju o tome što ste odluke donijeli, koje ste odluke donijeli. Ono što predstavlja problem je da se svaka ta odluka izvrše onako kako kome to otprilike odgovara i već se napada u startu i to je ono što čini nevolju da se zapravo šumu u tim svim informacijama onda do ljudi zapravo ne dođe prava informacija na šta se nešto odnosi. Dakle, ja mislim da ima mjesta za poboljšanja, a tu je bilo i nekih dobrih prijedloga, ali ne mislim da se riječ koju govori stožer ne dopire do naših ljudi, a to je dokaz, a to je da nam se cijepljenje zapravo primarnom dozom iz dana u dan ipak povećava u odnosu na protekla tri tjedna, dakle neke stvari ipak dolaze do ljudi.
Poštovana gospođo saborska zastupnice, zahvaljujem vam na tim riječima. Naravno da mjesta za poboljšanje uvijek ima, ali isto tako drago mi je čuti da još uvijek ima onih koji vjeruju da radimo sve na dobrobiti hrvatskog naroda. Hvala vam.
Hvala ministre. S ovim smo iscrpili raspravu. zaključujem raspravu glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sutra nastavljamo u 9,30 Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 155. Evo, laku i ugodnu noć svima. SJEDNICA PREKINUTA U 20:39 SATI