Uvažene dame i gospodo zastupnici, uvaženi članovi Vijeća ministara BiH, poštovani predsjedavajući Vijeća ministara, gospodine Tegeltija, poštovani predstavnici medija, uvaženi gosti otvaram 3. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Himna države Bosne i Hercegovine. [[INTONIRANJE HIMNE]] Srdačno pozdravljam, još jednom, sve prisutne zastupnike i goste. U ovome trenutku odsustvo sa sjednice su opravdali zastupnici Nenad Stevandić i Damir Arnaut, a na sjednici je trenutno prisutno 40 zastupnica i zastupnika, što znači da sjednica ima kvorum za punopravan rad i odlučivanje. Prije nego što pređemo na postavljanje zastupničkih pitanja u usmenoj formi u okviru prethodnih pitanja želim da vas upoznam da je Centralna izborna komisija BiH 14. januara 2020. godine dostavila Odluku o prestanku i dodjeli mandata sledećim kvalificiranim kandidatima, naime Centralna izborna komisija BiH utvrdila je prestanak mandata Staši Košarcu, zastupniku u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH s danom 26. decembar 2019. godine zbog imenovanja za ministra vanjske trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine. Upražnjeni mandat dodijeljen je Ljubici Miljanović kao sledećem kvalificiranom kandidatu s liste političkog subjeka Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD). Gospođa Ljubica Miljanović je 16. januara 2020. godine potpisala Izjavu o prihvatanju mandata. Takođe Centralna izborna komisija utvrdila je prestanak mandata Vojinu Mitroviću zastupniku u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH s danom 23. decembar 2019. godine zbog imenovanja za ministra komunikacija i prometa Bosne i Hercegovine. Upražnjeni mandat dodijeljen je Sanji Vulić kao sledećem kvalificiranom kandidatu s liste političkog subjekta Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD). Gospođica Sanja Vulić je 16. janura 2020. godine potpisala Izjavu o prihvatanju mandata. Pozivam predsjednika Centralne izborne komisije Bosne i Hercegovine, gospodina Branka Petrića da gospođi Ljubici Miljanović i gospođici Sanji Vulić uruči uvjerenja o dodjeli mandata. Izvolite. /uručivanje uvjerenja o dodjeli mandata/ Sada pozivam gospođu Ljubicu Miljanović i gospođicu Sanju Vulić da pristupe davanju svečane izjave kako bi preuzeli zastupnička prava i obaveze. 2 /DAVANJE SVEČANE IZJAVE/
Obvezujem se
da ću savjesno obavljati povjerene mi dužnosti,
da ću savjesno obavljati povjerene mi dužnosti,
poštivati Ustav BiH,
poštovati Ustav BiH,
u potpunosti provoditi Opći okvirni sporazum za mir u BiH,
u potpunosti provoditi Opšti okvirni sporazum za mir u BiH,
štititi i zauzimati se za ljudska prava i osnovne slobode,
štititi i zauzimati se za ljudska prava i osnovne slobode,
te štititi interese i ravnopravnost svih naroda i građana.
te štititi interese i ravnopravnost svih naroda i građana.
Čestitamo još jednom.
Hvala. [[APLAUZ]]
Ok. Mi nastavljamo dalje, kao što vam je i naznačeno u pozivu za sjednicu, u skladu s članom 167. Poslovnika na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu zastupnicima je 3 omogućeno postavljanje zastupničkih pitanja u usmenoj formi. U skladu s članom 168. Poslovnika najave za postavljanje zastupničkih pitanja u usmenoj formi u predviđenim, poslovnički predviđenim rokovima je dostavio zastupnik Predrag Kožul i to ministrici vanjskih poslova Bosne i Hercegovine. Ove najave su u skladu s članom 168. stav (2) Poslovnika dostavljene predsjedavajućem Vijeća ministara i onom članu Vijeća ministara na koga se pitanje odnosi. Još želim podsjetiti da je osiguran i direktan TV prijenos ovoga dijela sjednice u skladu sa članom 167. stav (1) Poslovnika. Sada možemo početi i s postavljanjem usmenih zastupničkih pitanja i davanjem odgovora. Riječ dajem uvaženom zastupniku Predragu Kožulu. Izvolite.
Zahvaljujem. Kolegice i kolege, uvaženi gosti, svi nazočni na današnjoj sjednici srdačno vas pozdravljam i želim nam uspješan rad na ovoj današnjoj sjednici. Moje najavljeno usmeno zastupničko pitanje bilo je upućeno ministrici vanjskih poslova, gospođi Biseri Turković. Evo kao što vidimo ovdje gospođa Turković nije nazočna današnjoj sjednici, al' ću ja, evo obzirom da je jedino pitanje i da ispunim ovo točku dnevnog reda, ipak postaviti to pitanje i želio bih na njega, inzistiraću da od ministrice dobijem pisani odgovor. Tu jeste zamjenik ministra vanjskih poslova, ali ovo pitanje koje ja postavljam nije u njegovoj nadležnosti, pa neću od njega inzistirati na odgovoru na to pitanje. Pravilnik o unutrašnjem ustrojstvu Ministarstva vanjskih poslova BiH u članku 43. točki 40) kaže – Češka-Prag veleposlanik, i dalje piše, pored općih uvjeta propisanih zakonom veleposlanik mora ispunjavati i slijedeće posebne uvjete: visoka stručna sprema VII stupanj stručnosti, završen fakultet. Kao što javnost, a i mi ovdje znamo, kod imenovanja veleposlanika recentnih što se tiče Češke Republike od strane Predsjedništva BiH predložena je osoba koja ne zadovoljava ovaj posebni uvjet iz Pravilnika o unutrašnjem ustrojstvu Ministarstva vanjskih poslova. Mi smo na prošloj sjednici Parlamenta zauzeli vrlo principijelan stav, posebno Klub zastupnika DF-a oko imenovanja tajnika Zajedničke službe Parlamenta BiH, tako da nam ta naša principijelnost daje za pravo inzistirati na jednako takom pristupu na razini Vijeća ministara i pojedinih ministarstava i ja se nadam da će ta naša principijelnost naći odjeka i u poslovanju Vijeća ministara, pojedinih ministarstava i posebno kod ovih vrlo suspektnih imenovanja, vrlo važnih imenovanja. Ministricu ću također pitati, kao vrlo zanimljivo, na koji način riješiti [[govornik se upozorava na vrijeme]] eventualno imenovanja, pitanje radno-pravnog statusa imenovanog veleposlanika, pitanje plaće, koeficijenta, a u skladu sa ovim Pravilnikom o unutarnjem ustrojstvu? Dakle, evo da ne duljim, probio sam vrijeme, ja ću inzistirati na pisanom odgovor uz postavljanje, dakako, dostaviću precizan pisani upit ministrici kako bi bilo lakše odgovoriti. Zahvaljujem. 4
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Kožulu. Dakle, on će uputiti ovo i u pisanoj formi. Koliko vidim nemamo više prijavljenih zastupnika za postavljanje usmenih pitanja i možemo preći na utvrđivanje dnevnoga reda. Što se tiče izmjena dnevnoga reda sjednice želim da vas informišem o sledećem, s dnevnog reda današnje sjednice skinute su: Tačka 2. Potvrđivanje imenovanja ministra za ljudska prava i izbjeglice BiH. Koja je skinuta na zahtjev predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH, odnosno prolongirana za neku od narednih sjednica zbog potrebe dodatnih konsultacija i usaglašavanja. Tačka 6. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini (P.Z.E.I), predlagač: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-84/19 od 07.01.2019. godine (prvo čitanje), a na zahtjev Komisije za finansije i budžet koja je tražila produženje roka za dostavu mišljenja o Prijedlogu ovoga zakona i Kolegij je odobrio produženje roka. Tačka 26. Informacija o radu Tužilaštva BiH za 2017. godinu, broj: 01,02-09-1029/18 od 23.04.2018. godine. Skinuta je s dnevnog reda prema obavještenju o odsustvu predlagača. Tačka 30. Razmatranje zastupničke inicijative Aide Baručije koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine ('Službeni glasnik BiH', br. 79/14, 81/15, 97/15), upućujem zastupničku inicijativu kojom se Vijeće ministara BiH obavezuje da uradi analizu sigurnosti i tehničke opremljenosti na željezničkim stanicama u Bosni i Hercegovini”, broj: 01-50-1-1655/19 od 18.09.2019. godine. Ova tačka je skinuta na zahtjev Komisije za saobraćaj i komunikacije. Tačka 32. Razmatranje zastupničke inicijative Damira Arnauta koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, podnosim zastupničku inicijativu kojom se od Ministarstva komunikacija i prometa BiH traži da pripremi i u proceduru dostavi izmjene i dopune Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u BiH, kojim bi se značajno pooštrile sankcije za vozače motornih vozila u praktičnom upravljanju vozilom, kod kojih bi se utvrdila količina alkohola u krvi veća od 1,5 g/kg (član 174. (2) Zakona)”, broj: 01-50-1-2130/19 od 11.12.2019. godine. Na zahtjev Komisije za saobraćaj i komunikacije, a zbog odsustva predlagača inicijative. Te tačka 37. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Narodne Republike Kine o saradnji u oblasti zdravlja životinja i karantinu, broj: 01,02-05-2-2552/18 od 27.11.2018. godine. Tačka 45. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i vlada ostalih članica Inicijative za spremnost i prevenciju katastrofa u Jugoistočnoj Evropi o aranžmanima zemlje domaćina za Sekretarijat Inicijative za spremnost i prevenciju katastrofa u Jugoistočnoj Evropi, broj: 01,02-21-1-897/19 od 26.04.2019. godine. Tačka 47. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Kabineta ministra Ukrajine o suradnji u oblasti turizma, broj: 01,02-21-1- 1496/19 od 20.08.2019. godine i 5 Tačka 56. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Amandmana na Rimski statut Međunarodnog krivičnog suda (Amandmani iz Kampale), broj: 01,02-21-1-2224/19 od 23.12.2019. godine, koja je skinuta s dnevnog reda na zahtjev Komisije za vanjske poslove. Dakle, ove tačke 37, 45, 47. i 56. su skinute s dnevnog reda na zahtjev Komisije za vanjske poslove. Sada otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Izvolite. Uvaženi zastupnik Saša Magazinović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući, pozdravljam Vas, zamjenike, kolegice i kolege zastupnike, sve ostale prisutne, naravno članove Vijeća ministara čije prisustvo me raduje i nadam se da će biti praksa. Tačka dnevnog reda – Imenovanje ministra za ljudska prava, je skinuta sa dnevnog reda i ja razumijem da predlagač može to uraditi i to je u skladu sa Poslovnikom, međutim radi se o vrlo važnom pitanju i bilo bi dobro da dobijemo informaciju zašto je to skinuto s dnevnog reda, šta je problem sa tim imenovanjem. Što se mene lično tiče i Kluba SDP-a Odluka o imenovanju gospodina Božovića nikad nije ni trebala biti stavljena na dnevni red i mi smo svoj stav vrlo jasno rekli nakon Komisije za izbor Vijeća ministara, gdje smatramo da kandidat svojim znanjem ne zaslužuje da bude ministar. Međutim, ako je većina već prihvatila da to bude tako onda zaslužujemo kao Parlament i javnost da se kaže zbog čega se danas to skida na dnevni red, da li to gospodin Božović više nije kandidat ili je kandidat ali se čeka da se završi trgovina koju to imenovanje podrazumijeva. Ja mislim da na samom početku i novo Vijeće ministara i nova parlamentarna većina treba biti transparentna i ponudit taj odgovor javnosti. Druga stvar predsjedavajući, a vezana je za imenovanje Božovića, možda nije u redu da Vas pitam, ali imam potrebu. Imate li Vi informaciju zašto Vijeće ministara ne održava sjednice, da li je to vezano za imenovanje gosopodina Božovića, da li je to neka tiha blokada, da li je Vijeće ministara u blokadi? Zašto to pitam? Pa zato što su održali jednu sjednicu i sledeću najavili za 23. dakle u mjesec dana će biti održana jedna sjednica. U prošlom mandatu Vijeće ministara, kojim ste Vi predsjedavali, u prvih mjesec dana održalo je šest redovnih sjednica i jednu vanrednu. U mandatu kada je gospodin Bevanda bio predsjedavajući u prvih mjesec dana je također bilo jako puno sjednica. Dakle, ovo Vijeće ministara iz nekog razloga ne održava sjednice. Mi kao Parlament treba da imamo i tu informaciju zbog čega je Vijeće ministara u blokadi, a mi to vidimo i kroz dnevni red, nismo dobili, je li, ništa što bi bila ilustracija rada Vijeća ministara. Hvala.
Hvala. Uvaženi zastupnik Dragan Mektić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući i pozdravljam kolegice i kolege poslanike i sve prisutne goste i članove Vijeća ministara koji su prisutni na ovoj sjednici. 6 Ja bih slično nešta govorio o ovome što je govorio gospodin Magazinović, s tim da bih dopunio još jednom činjenicom ovu njegovu diskusiju, jer ja smatram da proces formiranja Savjeta ministara nije završen, da ovaj Savjet ministara nije legitiman, jel' nije uspostavljen i formiran u skladu sa Ustavom i zakonima Bosne i Hercegovine. Dakle, nije legitiman jel' postoji jasna odredba da jedan član Savjeta ministara mora biti iz reda ostalih i vidimo da tog člana Savjeta ministara iz reda ostalih nema, tako da ja lično smatram da će sve odluke koje Savjet ministara bude donosio biti neustavne, odnosno nelegitimne i postaviće se pitanje legitimnosti tih odluka. A ja koliko sam vidio i pročitao iz medija i saznao iz kuloara ovdje ove sjednice, da tu postoji, da kažem, već jedan sukob, što je se moglo i pretpostavljati da neće
Rasprava je o dnevnom redu, uvaženi zastupniče, ovo je moglo biti pitanje, a ovo je sad rasprava o dnevnom redu, ta tačka nije na dnevnom redu.
Dobro, tražim dakle da se dopuni dnevni red sa ovom tačkom – Izbora člana Vijeća, odnosno Savjeta ministara iz reda ostalih naroda i da se o tome raspravlja. Druga stvar, na osnovu člana 71. Poslovnika o radu ovog Parlamenta predlažem dopunu dnevnog reda tačkom 4. Program reformi Bosne i Hercegovine, novembar 2019 – novembar 2020. godina. Imam ovo u pisanom obliku, daću ovo službi da, da služba ovo podijeli poslanicima, čisto iz razloga što sam ja imao u posjedu orginalnu verziju na engleskom jeziku ovog dokumenta, preveo ga kod ovlaštenog sudskog tumača, prevodioca i ovdje se vide obaveze i odgovornosti [[govornik se upozorava na vrijeme]] odgovornost Parlamenta BiH po pitanju ovog Programa. Neću da govorim koliko je on plasiran negativno i lažno [[govornik se upozorava na vrijeme]] potpisnika ovog Programa, ovaj i šta se u njemu nalazi, al' upravo zbog obaveza i odgovornosti Parlamenta koje se iz ovog Programa nameću ovdje pred nama mislim da mi o tome moramo raspravljati. Zato u ime
Dostavite u pisanoj formi prijedlog dopune. Ok.
Dostavićemo, imam još jedan prijedlog, da u roku od, da date pauzu od pola sata da služba isprinta ovaj dokument i podijeli poslanicima.
Rasprava je o dnevnom redu, nema pauze, Vi samo dostavite to ovdje našem sekretaru, mi ćemo postupiti u skladu sa propozicijama i odredbama Poslovnika. Idemo dalje, uvažena zastupnica Snježana Novaković-Bursać. 7
Uvaženi predsjedavajući, članovi Kolegijuma, uvaženi predsjedavajući Savjeta ministara, poštovane kolege u ime Kluba poslanika SNSD-a, a na osnovu člana 71. stav (3) Poslovnika, predlažemo novu tačku dnevnog reda koja bi bila, naš prijedlog je da bude pod brojem 26. a glasila bi – Prijedlog odluke o izmjenama Odluke o imenovanju članova stalnih komisija Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Mi smo materijal, Odluku pripremili, dostavili na pisarnicu, nadam se da su stručne službe, da će vam podijeliti u ovom trenutku. Obrazloženje za ovaj prijedlog je evidentan, imajući na umu da su naše dvije nove kolegice u Klubu danas položile zakletvu i imamo potrebu da popunimo mjesta u stalnim komisijama Predstavničkog doma, ja vas molim da, molim sve kolege da prihvate ovu izmjenu i dopunu dnevnog reda. Hvala.
Dobro, hvala najljepša. Nemamo više prijavljenih za izmjene i dopune dnevnoga reda. Očito je da ćemo trebati jednu kraću pauzu da se podijele ovi materijali kako bi se svi zastupnici i klubovi mogli očitovati o predloženim dodatnim tačkama dnevnog reda i glasanje o prijedlozima za izmjene i dopune dnevnog reda ćemo obaviti odmah poslije pauze. Ja mislim da je desetak ili petnaest minuta dovoljno, ako se slažete. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 15 minuta. Ok, 15 minuta. [[PAUZA]]
Poštovani narodni poslanici, cijenjeni članovi Savjeta ministara, dame i gospodo. Znam da je neobično da se povodom Zapisnika javlja član Kolegija, ali pokušavam da vašu pažnju skrenem na jednu odredbu Poslovnika koja je, po mom mišljenju, se dugo tumači pogrešno i nije bilo drugog povoda nego da ukažem na Zapisnik i to na tačke 14. i 15. Sam blagi pogled na ono kako smo glasali i kako smo došli do Zaključka pokazuje da nešto nije u redu. Naime, evo primjera radi,tačka 14., kaže se da je Izvještaj usvojen u drugom krugu glasanja sa 18 glasova za, jednim protiv i 19 uzdržanih. Dakle, od 38 prisutnih 18 je glasao za i Izvještaj je usvojen. Svako ko je naučio računati u osnovnoj školi vidi da tu nešto nije u redu. Naravno, radi se o Poslovniku, našem Poslovniku koji je po mom mišljenju pogrešno protumačen. I evo da vas podsjetim, član 85. Poslovnika kaže – sve odluke u Domu donose se većinom glasova onih koji su prisutni i onih koji su glasali. Dakle, ponavljam, onih koji su prisutni i onih koji su glasali. Ovako kako piše u Zapisniku i kako je protumačeno, oni koji su bili uzdržani računaju se kao da nisu bili na prisutni. Dakle, vi ili mi, ako sam i ja tu bio, koji su uzdržani, računate se da niste prisutni u sali. Moram reći da to pomalo vrijeđa zdravu pamet i siguran sam da to nije u redu. Znam i zašto je ovako, program koji imamo ovdje napravljen, dao je tumačenje na njega neki referent iz OHR-a prije 10 godina i on kaže da je ovo u redu. Dakle, u najmanju ruku, ili moramo mijenjati Poslovnik ili moramo mijenjati program koji je ovdje. Ja nisam za to da se mijenja Poslovnik, mislim da je on dobar. Mislim da oni koji su uzdržani, a u sali su i glasali ne mogu da se ne računaju, da nisu tu, i da ne može ovako više da se radi, ali ne mislim da možemo povodom Zapisnika danas da vodimo raspravu o tome, ni da treba. Imam prijedlog gospodine predsjedavajući i za vas sve – predlažem da Dom zaduži Ustavnopravnu komisiju da u cjelini prouči ovaj slučaj i predloži Domu rješenje. Znam da Kolegij tumači Poslovnik, da smo to mogli i tako da uradimo, ali mislim da je ovo mnogo širi i mnogo veći problem jer 10 godina ovako obračunavamo. Neko je primjetio, neko nije, neko je poslušao, većina je poslušala to tumačenje iz OHR-a i mislim da smo na pogrešnom putu. Zato, moj je prijedlog da zadužimo Ustavnopravnu komisiju da ovo ispita pa da na jednoj od narednih sjednica vodimo raspravu o ovome. Hvala.
Dobro. Hvala uvaženom kolegi Radmanoviću. 13 Naćemo, naravno, formu kako ćemo ovaj njegov prijedlog zaključka uvesti u samu proceduru. Mi idemo dalje, tačka dva, Ad. 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja U skladu sa članom 170. Poslovnika do ove sjednice Doma pitanja i incijative u pisanoj formi postavili su sljedeći zastupnici: Aida Baručija je postavila 32 pitanja, Mirjana Marinković-Lepić 32, Zukan Helez je postavio jedno pitanje, Saša Magazinović je postavio 16 pitanja, Mijo Matanović jedno pitanje, Predrag Kojović 4 pitanja. Želim napomenuti da na prošloj sjednici koja je održana 18.12.2019. odgovore na postavljena pitanja zbog odsustva nisu komentirali zastupnici Saša Magazinović i Branislav Borenović, te zastupnik Šemsudin Mehmedović koji je istakao primjedbu da mu odgovori nisu dostavljeni. Uvidom u akte kojima su materijali dostavljeni zastupnicima utvrđeno je da se među njima nalaze i odgovori na postavljena pitanja od strane zastupnika Šemsudina Mehmedovića. Zastupnik Nikola Lovrinović je na prošloj sjednici rekao da zadržava pravo komentiranja dijela odgovora koji nije komentirao na toj sjednici. Dakle, do današnje sjednice dostavljeni su sljedeći odgovori: na pitanje Saše Magazinovića prema evidenciji službe dostavljena su 143 odgovora, na pitanja Branislava Borenovića dostavljena su 3 odgovora, na pitanja Šemsudina Mehmedovića dostavljeno je 6 odgovora, na pitanje Nikole Lovrinovića dostavljena su 4 odgovora, na pitanja Damir Arnauta dostavljena su 2 odgovora i na pitanja Mirjane Marinković-Lepić dostavljen je jedan odgovor, dakle između ove dvije sjednice. Izvolite. Imate li komentare na dobivene odgovore? Prvi se javio uvaženi zastupnik Saša Magazinović. Izvolite.
Dobro, taj veliki broj odgovora je uzrokovan velikim dijelom i time što Parlament nije zasjedao i sasvim logično da ja danas ne mogu komentarisati odgovore na 143 pitanja, da iskoristim samo 90 sekundi po odgovoru koji sam dobio, to bi bilo skoro 13.000 sekundi ili 3 i po sata. Pošto ne želim da ličim na Fidela Kastra, ja ću iskoristiti ovo vrijeme samo da se zahvalim svim institucijama koje su odgovorile na pitanja, bez obzira u kojoj sam ja mjeri zadovoljan ili nisam, a ja ću naći načina da svako od tih pitanja komentarišem ili provedem aktivnosti vezane za te teme. Hvala.
Hvala najljepša. Uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti. 14 Ja sam dobio nekoliko odgovora na moje zastupničko pitanje u vezi diskriminacije policijskih službenika u policijskim agencijama na nivou Bosne i Hercegovine koji rješenjima tih agencija odlaze u penziju. Pravo na penziju ne mogu da ostvare u Federalnom fondu penzijskog invalidskog osiguranja iz razloga neusklađenosti zakonskih propisa između Federacije i nivoa države Bosne i Hercegovine. Međutim, u odgovorima koje sam dobio od federalnog PIO-a, od Vlade Federacije, od Federalnog ministarstva za socijalnu politiku očigledno je da ljudi će i dalje trpiti ovu neusklađenost odnosno diskriminaciju o kojoj sam govorio, jer oni provode zakone federalne, federalnog nivoa, a mi, evo, imamo ljude koji su poslati u penziju po sili zakona, a ne mogu da ostvare, znači, pravo na penziju koji su godine proveli u agencijama, policijskim agencijama na nivou BiH. Prema tome, očigledno je da i dalje imamo problem, ali ne vidim da se neko ozbiljno uhvatio u, po pitanju rješavanja ovog problema za policijske službenike koji su otišli u penziju. Hvala lijepo.
Hvala. Uvaženi zastupnik Nikola Lovrinović.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Dobar dan svima, sve pozdravljam nazočne ovdje u dvorani. Dakle, Vi ste rekli koliko sam ja postavio pitanja, njih je, čini mi se, osam i jedna incijativa. Nešto sam dobio odgovora i dalje stoji ova konstatacija da nisam dobio neke odgovore kad su u pitanju, kad je u pitanju migrantska kriza naprimjer od načelnika Općine Bihać koji već duže vrijeme čekam, preko dva, tri mjeseca, tražim ponovo da se inzistira da dostavi svoj odgovor, iako sad već neki odgovori koje ću vjerojatno dobiti nisu ni više aktualni, ali ja ih inzistiram da se dobiju, pa ću onda prokomentirati ponovo, govorim o tome, u cjelovitosti pitanja koje sam postavio Graničnoj policiji i Vijeću ministara kad dobijem i taj odgovor. Druga pitanja koja sam postavio su bila dva Tužiteljstvu BiH. Jedno se odnosi na procesuiranje ratnih zločina u selu Bikoši Općina Travnik, nakon ukopa 19 identificiranih strijeljanih, pobijenih osoba u tom naselju. Također, nemamo odgovora ni za ubojsto gvardijana i kapelana samostana u Fojnici, također nemamo odgovor. Inzistiram da se ponovo zatraži od Tužiteljstva da te odgovore dobijem. Nemam odgovora na incijativu koju sam uputio Vijeću ministara kada je u pitanju prijevoz zaposlenika u institucijama Bosne i Hercegovine. Odgovor koji sam dobio je od načelnika Općine Novo Sarajevo, gospodina Koldže, a tu sam pitao – zašto se ne dopusti Franjevačkom provincijalatu da vrši radove na lameli C u zgradi koju su dobili ovdje u Zagrebačkoj, a odobreno je za A i B. Ja sam dobio odgovor kojim nisam zadovoljan, naime sada bi trajalo dugo i nemam vremena za takvo šta da pojasnim. Ja sam pitao, naime, zašto se ne donese odluka Općinskoga vijeća kojom se ustupa ta imovina na korištenje jer to zakon dopušta. Gospodin načelnik je meni odgovorio da on nema zakonsko uporište za tako što. Ja ću mu uputiti dopunsko pitanje, mislim da ima, jer je u ovom procesu povrata te zgrad Vlada Bosne i Hercegovine, tadašnja je li, zatim i sama općina donosila razne odluke po kojima su ustupili ovu imovinu Franjevačkom provincijalatu, a onda su odjednom tu stvar promijenili 2003. godine kojom tu imovinu stavljaju u svoje vlasništvo i onda to izdaju kao 15 poslovni prostor. Dakle, lamela A i B su obnovljene, lamela C nije. Ja ću uputiti dopunsko pitanje gospodin načelniku, ovaj put i predsjedavajućem Vijeća, mislim da zakon omogućava da se imovina vrati na korištenja do donošenja Zakona o restituciji, da za to ima primjera niz i u Sarajevu, i kod mene u Središnjoj Bosni i da načelnik nije ovdje u pravu, osim ako ta imovina ne treba samoj općini, a s obzirom da je već najveći dio vraćen, odnosno dat na korištenje raznim odlukama ne vidim razloga da se to ne učini takvom jednom odlukom Općinskog vijeća. Zahvaljujem.
Hvala. Uvažena zastupnica Mirjana Marinković-Lepić.
Ja pozdravljam sve prisutne. Žao mi je što ovdje danas nije ministrica vanjskih poslova, ali ja bih samo, evo, i radi zapisnika i radi toga da se zna da mi se duguju odgovori, rekla, da mi Ministarstvo vanjskih poslova nije odgovorilo na dosad tri postavljena pitanja, dakle, da su protekli svi rokovi i da molim da se do iduće sedmice odgovori dostave.
Hvala najljepša. Nemam više prijavljenih za davanje komentara na dobivene odgovore na zastupnička pitanja. Prelazimo na tačku tri, Ad. 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnim sporovima BiH, predlagač: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-697/18 od 07.03.2018. godine (drugo čitanje) Prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju. Nakon što je Kolegij kao komisija postigao saglasnost, s obzirom da se u prvom krugu glasanja na 60. sjednici, koja je održana 18.04.2018. godine, nije bilo potrebne entitetske većine. Ustavnopravna komisija dostavila je Izvještaj u kome su sadržana tri amandmana. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Nemamo prijavljenih za raspravu. Hvala. Prelazimo na tačku četri, Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija BiH, predlagač: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-1885/18 od 17.09.2018. godine (prvo čitanje)
Zahvaljujem. Pa, evo, ja ću dijelom i u ime Povjerenstva za financije i proračun kazati da smo mi na Povjerenstvu za financije i proračun jednoglasno prihvatili principe ovog Zakona, ne samo njegove principe, nego i intenciju i razloge i namjere donošenja ovakvog Zakona koji se tiče uvođenja jedne proračunske inspekcije, kako se to u zakonu točno zove. Rekao bih u cilju opet transparentnijeg, zakonitijeg trošenja javnog proračunskog novca. Možda se može reći da mi imamo, evo i na razini Bosne i Hercegovine i eksternu reviziju kroz Ured za reviziju institucija Bosne i Hercegovine, internu reviziju po tijelima uprave, ali jedan javni pogled na trošenje proračunskog novca, javni interes upravo za tim zaista, ovaj, dovodi možda do opravdane potrebe da se na ovakav način dodatno taj proces čini zakonitijim. Ono o čemu sam ja dvojio na samom Povjerenstvu, pa ću to i ovdje reći su kaznene odredbe, odnosno visina novčanih kazni za prekršaje koja se kreće, za rukovoditelje tijela uprave, dakle za fizičke osobe, u rasponu od 5.000 do 20.000 maraka. Dakle, predlagatelj se odlučio na maksimalne iznose u rasponu ovih kazni, propisane Zakonom o prekršajima. Ja sam razmišljao da su zaista ovakve kazne motivirajuće za one kojih se tiču da ne krše zakon, da vrlo pažljivo prate, da se drže zakona, ali bi, čini mi se, i nešto manje kazne bile jednako motivirajuće, a ovako visoke kazne čini mi se na neki način budućim proračunskim inspektorima će donekle drhtati ruke u situacijama kada budu izdavali prekršajne naloge sa ovako visokim kaznama. Ali to je jedna priča iza čitanja zakona u drugom krugu i nije toliko bitna. Ja sam se, možda, zapravo najviše javio, vratit će se na ono zastupničko pitanje koje sam postavio prije otprilike sat vremena. Pročitat ću vam odredbu članka 4. ovog Zakona, stavak (4) – novčanom kaznom u iznosu od 5.000 do 20.000 maraka kaznit će se za prekršaj rekovoditelji institucije Bosne i Hercegovine, članka 33j. stavka (1) ovog zakona kao odgovorna osoba ako ne izda rješenje o plaći ili naknadi za uposlene sukladno propisu temeljem kojeg se vrši obračun isplate plaća i naknada. Ono što nisam stigao reći kod postavljanja tog pitanja, ja zaista ne zavidim ministrici vanjskih poslova kada bude izdavala rješenje o plaći eventualno veleposlaniku ili veleposlanici u Češkoj Republici s obzirom na to kako zakonski propisi koji postoje reguliraju tu materiju. Evidentno je da će se kod takvog jednog rješenja morati ući u određeni prekršaj Pravilnika o ustrojstvu i organizaciji Ministarstva vanjskih poslova, pa bi na neki način i na to htio upozoriti, da je, evo, i ova visina kazni, i ovaj zakon i ova proračunska inspekcija će zaista doprijenijeti opet transparentnijem i zakonitijem trošenju proračunskih novaca. Zahvaljujem.
Hvala. Uvaženi zastupnik Adil Osmanović. 17
Uvaženi predsjedavajući, kolegice i kolege poslanici, cijenjeni gosti, predstavnici medija. Ja sam imao priliku da o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija BiH raspravljam na jednoj od sjednica Vijeća ministara BiH. Naravno, mišljenja sam da svi zastupnici ovdje su stava da treba iznaći veće mogućnosti kontrole trošenja budžetskih sredstava i naravno treba vidjeti kako ovaj Prijedlog zakona u tom pravcu napraviti što profesionalnijim i rekao bi što neovisnim, više neovisnim. Ja smatram da Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija BiH se daju prevelike ovlasti ministru finansija i trezora Bosne i Hercegovine. On je u odnosu na svoje kolege, prije svega od tog ću krenuti, koji sjede zajedno sa njim u Vijeću ministara jednu stepenicu iznad, obzirom da se uvodi budžetski inspektorat koji je .... koji treba da bude sistematizovan u Ministarstvu finansija i trezora. Ovdje stoji u članu 33.5. sledeća stvar, stavka – ukoliko budžetski inspektor u vršenju inspekcijskog nadzora utvrdi da je povrijeđen zakon ili drugi propis dužan je donijeti rješenje i njime naložiti mjere iz člana 33n. A isti član stav (3) stoji – protiv rješenja iz stava (1) ovog člana rukovodilac institucije može u roku od 8 dana, po prijemu rješenja, izjaviti žalbu ministru finansija i trezora. Znači, ministar finansija i trezora je drugostepeni organ i kolege, evo počeću od kolega koji tamo sjede u ministarstvu, u Vijeću ministara su na neki način direktno okrenuti prema ministru finansija. Ukoliko se uvodi budžetski inspektorat, a cijenim da ga treba uvesti on treba biti prije svega pri Vijeću ministara i ne treba biti pri Ministarstvu finansija i trezora. Pošto je ovo prvo čitanje cijenim da kroz dalju raspravu u nadležnim komisijama amandmanski treba se kretati u tom pravcu. Hvala.
Hvala. Uvaženi zastupnik Nikola Lovrinović.
Zahvaljujem. Ja sam također imao nekoliko razmišljanja na ovu temu i nešto od toga ću iznijeti i ja, pošto je ovo prva faza, odnosno prvo čitanje, prije svega mislim na članak 331. postupak inspekcijskog nadzora. Dakle, želio bi da ovo izreknem da bi ponuđač materijala možda nešto od ovog uvažio, pa eventualnu ugradio do drugog čitanja i da se nema potrebe intervenirati. Prije svega ovdje mi stoji dilema u točci 1) kaže – postupak inspekcijskog nadzora pokreće se na inicijativu koju ima pravo podnijeti svaka pravna i fizička osoba. Posebice me je ovdje zaintegriralo ovo „svaka fizička osoba“. Znači, hoće li to značiti da će inspekcija biti pretrpana ko god, dakle, kome god na um padne ili ja to možda griješim, da podnese zahtjev za ocjenu nekakvog poslovanja, jer što znači fizička osoba, jel' to znači samo unutar institucija koje su zaposlene ili koje ili svako sam, da ne budem banalan, s ulice, dakle, može podnijeti zahtjev inspektoratu i onda će inspektorat, naravno inspektorat ima tamo 18 postupak da odbije, da prihvati ili ne prihvati ovaj prijedlog nekoga ko je podnio zahtjev za ocjenu poslovanja, al mi se čini da je ovo ostavljeno preširoko. Pa bi bilo dobro, dakle, da se ipak razmisli kako posebice u odnosu na „svaka fizička osoba“ što to zapravo znači, ima li tu nekakvih ograničenja ili je samo ograničenje to hoće li inspektor prihvatiti njegovu prijavu ili neće. I druga stvar, također bi se očitova oko ovih novčanih kazni i meni se čini visoke, a posebno mi se čini raspon širok, dakle ostavljena je sloboda prevelika nekome ko će donositi odluke o visini kazne, tako da mi se čini da to sve ipak treba malo približiti, evo to je moje razmišljanje na ovu temu, pa se nadam da će nešto od ovoga ponuđač razmotriti, pogledati i dati odgovor na ove moje upite. Hvala lijepa.
Hvala najljepša. Uvažena zastupnica Mira Pekić.
Poštovani gospodine predsjedavajući, poštovane kolege poslanici, dragi gosti. Evo ja ću se osvrnuti na ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija BiH, obzirom da je ovo prvo čitanje nastojaću da budem kratka i da ukažem samo na one stvari koje, po mom mišljenju, u ovom, u ovim izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija BiH bi se mogle popraviti. Svakako da inspekcijski nadzor u trošenju javnih, odnosnon budžetskih sredstava je neophodan i mislim da nijedan poslanik u Predstavničkom domu nije protiv bilo kakvog, bilo kakve kontrole trošenja budžetskih sredstava. No međutim uvođenje inspekcijskog nadzora koje podrazumijeva uvođenje budžetskog inspektorata u okviru Ministarstva finansija BiH je i uvođenje tog inspektorata u rang pomoćnika ministra će značajna, imati značajan problem u samom daljem radu samog budžetskog inspektora pošto je on u rangu pomoćnika ministra, pošto se on nalazi organizaciono u okviru Ministarstva finansija i pitanje je, kao što je rekao moj poštovani kolega, je same uloge Ministarstva finansija u kontroli trošenja budžetskih sredstava. Drugo pitanje u uvođenju inspekcijskog nadzora je ovaj postupak inspekcijskog nadzora koji se pokreće na inicijativu pravnog ili fizičkog lica. Ja se bojim da, šta znači ako ne bude inicijative pravnog i fizičkog lica, šta znači to u radu samog budžetskog nadzora, ako nema inicijative, a dogodi se trošenje budžetskih sredstava koje nije u skladu sa zakonom, neće vjerovatno biti ni kontrole trošenja tog budžetskog novca. Tako da treba u daljem radu i razradi ovog člana vidjeti kako će sama budžetska inspekcija raditi, da ne radi i ne postupa samo po inicijativi ni pravnih, ni fizičkih lica. Htjela sam još nešto da kažem, ponovo, mi imamo već institucije koje se bave trošenjem budžetskih sredstava, to su i Agencija za prevenciju korupcije, to su Kancelarija za reviziju, naravno i Centralna harmonizacijska jedinica, odnosno interna revizija, to su na kraju krajeva i SIPA i Tužilaštvo, svi se oni bave nezakonitim trošenjem budžetskih sredstava. Ali evo i mi ponovo uvodimo još jednu instituciju, još jedan organ koji se bavi post festum, bavi se već djelom koje je urađeno, budžetska sredstva će već biti potrošena na zakonit ili na nezakonit način. Budžetski inspektori će kao i svi ovi pobrojani organi imati priliku da djeluje tek kada se djelo uradi. Prema tome, moje je mišljenje, čak i ove kazne koje su predviđene zavise od 19 djela koje je urađeno, su možda i čak i stimulativne, da se može ponoviti to djelo ili su visoke ako je neko izdao pogrešno, ne znam, rješenje o plati, možda i to i visoka kazna, ali treba dobro odmjeriti i svako djelo koje bude urađeno i svaku kaznu koja se bude propisala. Stoga mislim da dobro trebamo razmisliti da se postupak inspekcijskog nadzora uvede prije samog trošenja budžetskih sredstava, prije nego što novac bude potrošen. Hvala.
Hvala. Uvaženi zastupnik Predrag Kožul, ispravka krivog navoda.
Pa nije klasična ispravka krivog navoda, nego bih ja evo na neki način polemizirao sa ovim stavovima treba li proračunski inspektorat i proračunski inspektor biti u Ministarstvu financija. Pa gdje će na drugom mjestu biti, recite mi? To je sasvim logično, pa čini mi se da je i logično da je i ovaj drugostupanjski organ tu, ne samo da je logično nego je to ono što čini ovaj Zakon provedivim, prohodnim. Ja isto znam da ima, već sam rekao, mnogo institucija koje kontroliraju na različite načine trošenje javnog novca, ne samo proračunskog, ali nijedna institucija i nijedan propis koji je definirao rad tih institucija nema propisane direktne i jasne sankcije. Zato je, po meni, dobro došao ovakav Zakona i dobro došlo uvođenje ne novog tijela uprave, ne radi se o inspektoratu unutar postojećeg tijela uprave, ne posebno financijski zahtjevnoj, rekao bih, dodatku na postojeće trošenje proračuna, ali sa jasnim, prvi put jasno izrečenim i direktnim sankcijama za prekršaje i zato je to dobro i zato ja govorim o i u principu i o visini ovih prekršajnih kazni kako bi i one bile, na neki način, što zgodnije i što prikladnije za provođenje Zakona.
Uvažena zastupnica Snježana Novaković-Bursać.
Uvaženi predsjedavajući, poštovane kolege, ja se izvinjavam što sam na neki način zloupotrijebila ovu mogućnost prijave povrede Poslovnika, imajući na umu da su se kolege prijavile i da je počela diskusija, a u ime Kluba poslanika SNSD-a imamo potrebu da tražimo pauzu kako bismo se odazvali na primjeren način pozivu Njegovog visokog preosveštenstva mitropolita dabrobosanskog Hrizostoma da ispoštujemo njegov poziv i da prisustvujemo prijemu povodom božićnih i novogodišnjih praznika. Ja vas molim za razumijevanje, tražimo pauzu 30 minuta i Srpski klub također 30 minuta, tako da vas molim da nam omogućite pauzu od sat vremena.
Dobro, hvala. Evo ako se slažete da možda brzo završimo samo raspravu o ovoj tački, onda će biti pauza od sat vremena, je li, u sklopu koje bi naravno i zastupnici trebali da obave i određene druge obaveze, kao što je ručak itd. pa da onda nastavimo sa punim radom do kraja sjednice. Evo ja predlažem sve diskutante da zaista skrate svoje izlaganje kako bi odmah mogli dati pauzu, a onda ćemo se dogovoriti, ... da ona bude do 13:00 sati, ako smatrate da je to ok. 20 Evo idemo brzo na, uvaženi zastupnik Dragan Mektić, ispravka krivog navoda. Dragan Mektić ispravka krivog navoda, on je se prvi javio.
Ma hvala predsjedavajući, naravno ja podržavam svaki vid jačanja, kontrole trošenja budžetskih sredstava, ali bojim se da nije u nekim stvarima do kraja dorečen ovaj Zakon i bojim se da ovdje ima problema oko sukoba nadležnosti između raznih institucija koje vrše kontrolu trošenja budžetskih sredstava i samo da kažem jedan primjer i time ću onda završiti. Šta ako inspektorat ili taj inspektor utvrdi neko nezakonito ili pogrešno trošenje budžetskih sredstava, pa čak u tom postupku utvrdi i neku sankciju ili novčanu kaznu, a poslije dođe Kancelarija za reviziju pa ne stavi nikakvu primjedbu na tu, na to o čemu se očitovao inspektorat? Dakle, može biti i negativnih sukoba nadležnosti, može biti pozitivnih, može biti pomješanih. Kako će se raščišćavati te stvari, hoće li neko vraćati pare onda ili novac onome kome je izrečena prekršajna sankcija ili čija će biti zadnja? Hvala.
Uvaženi zastupnik Adil Osmanović, ispravka krivog navoda i poslije toga pauza.
Hvala predsjedavajući. Zašto sam iznio tezu da budžetski inspektorat ne treba biti u sastavu Ministarstva finansija i trezora, prije svega treba postaviti pitanje – kako će se budžetski inspektori ponašati ako ima prijava fizičkih i pravnih lica na propuste u samom Ministarstvu finansija i trezora? I drugo pitanje, ako je ministar finansija i trezora drugostepeni organ – kome će se inspektori, ako nađu nepravilnosti i, ovaj, obratiti, odnosno ko je drugostepeni organ kad se vrši kontrola rada Ministarstva finansija i trezora? Prema tome, smatram da to treba izdvojiti kao poseban budžetski ...
Hvala najljepša. Više nemamo prijavljenih po ovoj točci dnevnog reda. Dakle, pauza do 13:00 sati. [[PAUZA]] Uvažene dame i gospodo zastupnici nastavljamo sa radom. Pozivamo zastupnike, ako su vani, da uđu u salu, da sjednemo na svoja mjesta. 21 Prelazimo na tačku pet dnevnoga rada, Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o patentu, predlagač: Vijeće ministara BiH („P.Z.E.I“), broj: 01,02-02-1-2852/18 od 27.02.2019. (prvo čitanje)
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, Zakon o Sudskoj policiji BiH smatram da suštinska izmjena bi ustvari trebala biti da se Sudska policija, kako je to već ustaljena praksa, podredi i veže za predsjednika Suda BiH, a ne ministra pravde. Također od nekih deset ponuđenih članova u Prijedlogu zakona jedna je ona odredba kad Zakon stupa na snagu, a od ostalih devet imam nekih, na šest imam neke principijelne primjedbe, pa ću pokušat u najkraćem da ih iznesem. U članu 2. izmjena i dopuna, a koji se odnosi na član 5. stav (2) osnovnog zakona, smatram da treba definisati i nadležnosti, postupanja po naredbama Tužilaštva BiH, a u okviru sve, već tamo pobrojanih nekakvih nadležnosti. Također smatrma kako je u tom stavu prilično neprecizno definisano pitanje osiguranja sudija i službenika Suda za vrijeme obavljanja službene dužnosti. Naime, osiguranje osoba bi moglo biti u nekakve tri kategorije i primjenjuje se u tri kategorije, po mjestu rada, po mjestu stanovanja i u pokretu. E sad termin koji je predviđen u Zakonu govori da je to za vrijeme obavljanja službene dužnosti i smatram da to treba promijeniti, jer npr. po ovako formulisanoj normi u narednom periodu moglo bi se 22 postaviti pitanje, recimo, u slučaju potrebe, kad postoji potreba za tim, ko će štititi sudiju ako se nalazi po službenoj dužnosti van radnog mjesta, na službenom putu, na nekom seminaru i slično. Istovremeno smatram da treba ugraditi principe koje je istaklo Visoko sudsko i tužilačko vijeće prema kojima bi sigurnost nositelja pravosudnih funkcija, članova njihovih porodica, imovine u svim kontekstima trebali biti u okviru jedne policijske agencije, a ne podijeljeno po vrstama, jer navedenim se ne postiže praktično svrha zaštite. Kad je u pitanju član 4. izmjena i dopuna, a koji se odnosi na član 9. stav (4) smatram da nije baš ni principijelno, ni odgovarajuće prekovremeni rad vezati na 4 sata dnevno, smatram da je dovoljno sedmično ograničenje. Vrlo je jednostavno zbog specifičnosti posla sudskog policajca, šta npr. ako se desi da imate, iz Sarajeva trebate otići da privedete nekoga ko je pet, šest sati udaljen od mjesta gdje je sjedište sudskog policajca. Dakle, samim tim treba ... 13, 14 sati danas da provede na putu i zbog toga smatram da ovakvo ograničenje ne treba vezati za prekovremeni rad, jer onda ustvari pitanje je kad bi se uopšte ostvarilo pravo na dnevnicu. Jer pitanje je da li je to tako principijelno i za ostale uposlenike u organima uprave koji čim krenu iz mjesta stanovanja, vi vrlo dobro znate prvo ima putni nalog i dnevnice i troškovi putovanja. Zato smatram da u članu 5. izmjena i dopuna, a koje se odnose na član 22. stav (1), da bi se službenici Sudske policije u pravima iz radnog odnosa i drugim pravima koja nisu regulisana ovim Zakonom trebali izjednačiti ustvari sa policijskim službenicima, a ne drugim zaposlenicima kao što su državni službenici i namještenici. Pri tome smatram da iz člana 22. stav (3) treba rješenja koja se odnose na to, treba da donosi komandir policije, a ne ministar. Ovaj, kaće ministar da vidi i da upozna šta se dešava sa tim policajcima. Kad su u pitanju rješenja iz člana 6. izmjena i dopuna mislim da su prevaziđena, pa bi, po meni, trebalo definisati proceduru prijeme u radni odnos kao za policijske službenike. Obuku kao za policijske službenike uz program koji donosi osoba koja upravlja Sudskom policijom, da li ovo što sam ja predložio predsjednik suda ili ministar pravde kako je to u tekstu predviđeno. Posebno bih kazao, skrenuo pažnju na, interesantno je da stavovi od (1) do (8) ovog člana govore o priprevničkom stažu, a ustvari stav (9) govori o napuštanju kursa koji uopšte nije predviđen u prethodnim članovima, niti je propisan. Pri samom kraju član 7. izmjena i dopuna govori o degradiranju nižeg čina. Čin je, po meni, stečeno pravo i nisam siguran da se može baš tako oduzeti kako je definirano. Ovo uostalom nije praksa ni u drugim institucijama, ni u jednoj instituciji Sudske policije ili drugih policijskih agencija koje imaju činove. Član 8. izmjena i dopuna, koji se odnosi na član 28a. stav (2) tačke, treba precizirati i uskladiti sa obrazovnim sistemom, jer VII stepen školske spreme nije ekvivalent 180 bodova bolonjskog sistema školovanja, a službenici koji imaju 180 bodova bi trebali biti ograničeni u napredovanju npr. do nivoa inspektora ili višeg inspektora. U članu 28a. stav (4) normu, odnosno koeficijente bi trebalo uskladiti sa činovima policijskih službenika, kako to imamo u SIPA-i i u DKPT-u, u Graničnoj policiji itd. Ono što mislim da ovdje principijelno nedostaje procedura prvog činovanja službenika Sudske policije zatečenih u službi i procedura unapređenja, jer se to može propisati i podzakonskim, ne može propisati podzakonskim aktima, npr. vrijeme koje je potrebno provesti u jednom činu da bi napredovao u viši čin, drugi uslov je za napredovanja disciplinski ili krivični postupak, ocjene rada i slično. Nadam se da će predlagač povesti računa o iznesenim primjedbama, a ja ću se potruditi da za neke od ovih iznesenih principa pripremim i prijedlog amandmana. 23 Hvala.
Hvala. Uvaženi zastupnik Adil Osmanović.
Hvala predsjedavajući. Izmjena Zakona o dopunama Zakona o Sudskoj policiji BiH, htio bi samo da se više zadržim na članu 7. važećeg Zakona u kojem stoji – Da Sudska policija uspostavlja se kao osnovna organizaciona jedinica, odnosno Odjel u sastavu Ministarstva pravde. Odjelom Sudske policije rukovodi komandir Sudske policije. Komandir Sudske policije ima plaću, platni koeficijent od šefa odsjeka i komandira Sudske policije imenuje ministar pravde. Član 3. koji se odnosi na izmjenu člana 8. stoji – da komandir Sudske policije ima zamjenika. Ja smatram da apsolutno Sudska policija koja je u Odjelu u Ministarstvu pravde ne treba da ima zamjenika komandira Sudske policije, pogotovo gdje ovdje nije određeno šta bi on direktno radio i zašto bi bio nadležan, osim da stoji da bi bio aktiviran kada je spriječen da radi poslove komandir Sudske policije. Dalje, trebalo bi precizirati, ako već ostajemo na poziciji komandira, zamjenika komandira Sudske policije, treba precizirati ko imenuje zamjenika komandira Sudske policije, jer vidimo da ministar pravde imenuje komandira policije, Sudske policije, ko imenuje onda zamjenika komandira Sudske policije. I sledeća stvar koju bi trebalo takođe precizirati, stoji – da komandir ima zamjenika u činu višeg inspektora koji nije iz istog konstitutivnog naroda. Da li znači da komandir Sudske policije može biti samo osoba iz reda konstitutivnog naroda? Ili drugo pitanje – šta ako je komandir Sudske policije iz reda ostalih, ako je Crnogorac, da li Crnogorac može biti i zamjenik ili je to samo spriječeno onima koji su iz reda konstitutivnih naroda? Držim da treba ovu formulaciju preciznije definisati ukoliko se ostaje pri tome da se izmjeni Zakon u pravcu da komandir Sudske policije ima zamjenika, ja smatram da apsolutno ne treba zamjenik komandira Sudske policije. Hvala.
Hvala. Uvaženi zastupnik Mirko Šarović.
Hvala predsjedavajući. Kolege ministri, obzirom da je ovo Zakon u prvom čitanju možda da ukažem samo na dvije stvari za kojim mi se čine važnim, bitnim, a u amandmanskoj fazi vjerovatno se to može popraviti, ali više radi predlagača. 24 Pomenule su kolege član 6. ali tu ima jedan dio koji se odnosi na pripravnike, možda nije to u dovoljnoj mjeri primjećeno. Po ovom Zakonu pripravnik koji položi stručni ispit za Sudskog policajca on stiče pravo da odma zasnuje radni odnos na neodređeno vrijeme i mislim da je time narušen princip i transparentnosti i ravnopravnosti. Mislim da o tome treba da se razmisli, mislim da zaista je ovo stvar koja ne bi na ovaj način trebala da se riješi. I možda, jedno drugo pitanje koje se tiče obrazloženja, gdje je rečeno da za ovaj Zakon nisu potrebna dodatna sredstva iz budžeta institucija. Ali vidimo ako pročitamo član 29. vidjećemo, on kaže da će se u narednom budžetu obezbijediti nova finansijska sredstva u skladu sa članom 28a. za one nove koeficijente koji su, koji će praktično da iziskuju nova dodatna budžetska sredstva. Evo, ima još nekih stvari, naravno statusnih da li ovo treba da bude posebna jedinica u Ministarstvu pravde, to je vjerovatno, razmišljaju o tome i drugi, ali evo zaustavio bi se na ovom, na ovih par stvari koje su mi se učinile ovako da su problematične i diskutabilne. Hvala predsjedavajući.
Hvala najljepša. Nemamo više prijavljenih za raspravu po ovoj tački dnevnog reda. Prelazimo na tačku dnevnog reda broj sedam, Ad. 7. Prijedlog zakona o sprečavanju sukoba interesa u institucijama vlasti BiH, predlagači: zastupnici Saša Magazinović, Damir Arnaut i Jasmin Emrić, broj: 01-02-1- 2573/17 od 19.06.2019. godine (prvo čitanje) Zastupnik Saša Magazinović, Damir Arnaut i Jasmin Emrić u skladu s članom 201. stav (2) Poslovnika preuzeli su ulogu predlagača za nevedeni Prijedlog zakona, te je zakonodavni postupak nastavljen jer su raniji predlagači u prethodnom sazivu Doma bili zastupnici: Borislav Bojić, Hazim Rančić, Jasmin Emrić, Dijana Zelenika, Damir Arnaut, Saša Magazinović, Senad Šepić i Maja Gasal-Vražalica. Zakonodavno-pravni sektor dostavio je Mišljenje 06.11.2017. godine, Kolegij Doma je kao nadležnu odredio Ustavnopravnu komisiju. U skladu sa Zaključkom s 56. sjednice Doma, održane 31.01.2018. godine zatraženo je mišljenje o Prijedlogu zakona od Vijeća ministara BiH, Centralne izborne komisije BiH i Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije BiH. Sve navedene institucije dostavile su svoja mišljenja, a Ustavnopravna komisija u svom Mišljenju utvrdila je da je Prijedlog zakona usklađen sa Ustavom BiH i pravnim sistemom BiH, te je prihvatila principe Prijedloga zakona. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Uvaženi zastupnik Jasmin Emrić.
Zahvaljujem uvaženi predsjedavajući. Ja pozdravljam što se konačno na dnevnom redu našao Prijedlog ovog zakona, ali isto tako izražavam negodovanje i nezadovoljstvo što više od dvije godine traje ovaj zakonodavni postupak, a znamo da je stanje takvo da se na državnom nivou Zakon o sukobu interesa ne 25 provodi, znam da se ne provodi na, ni na federalnom nivou, tako da institut sukoba interesa je na ova dva nivoa, nažalost, samo mrtvo slovo na papiru. Kratko da podsjetim da je zakonodavni postupak ovog prijedloga započeo, kako ste i naveli u uvodnom dijelu, u oktobru 2017. godine, da su predlagači u prošlom sazivu bili ispred osam političkih stranaka, te da je isti bio na dnevnom redu zadnje sjednice koja je prekinuta i stoga se nije razgovaralo o principima predloženog Zakona. Stoga smo kolege Magazinović, Arnaut i ja odlučili da preuzmemo Zakon i predložimo nastavak njegovog zakonodavnog postupka u ovom sazivu. Kao jedan od predlagača ovog novog teksta Zakona o sprečavanju sukoba interesa u institucijama BiH želim naglasiti da se istim značajno unapređuje, uređuje i dograđuje sistem sukoba interesa na nivou institucija Bosne i Hercegovine. Unapređenje sistema sukoba interesa ogleda se u usklađivanju postojećeg teksta Zakona s međunarodnim standardima i preporukama koje su sadržane u IV krugu evaluacije sprečavanje korupcije među članovima Parlamenta, sucima i tužiteljima iz Izvještaja za Bosnu i Hercegovinu koji je usvojen na 70-om plenarnom zasjedanju grupe zemalja Vijeća Evrope za borbu protiv korupcije 2015. godine. Također važno je podsjetiti da je i Vijeće ministara BiH na 43. sjednici, koja je održana u februaru 2016. godine usvojilo Informacju u vezi GRECO evaluacijskog izvještaja za Bosnu i Hercegovinu iz IV kruga evaluacije, te je usvojilo zaključak kojim se zadužuje Ministarstvo sigurnosti BiH da Izvještaj GRECO-a iz IV kruga evaluacije dostavi svim mjerodavnim institucijama koje će shodno svojim nadležnostima pristupiti aktivnostima na realizaciji GRECO preporuka. Evaluacijski tim GRECO-a pod tačkom 61. Evoluacijskog izvještaja opisujući postojeće stanje financijskog izvještavanja izabranih zvaničnika, nosioca izvršnih funkcija i savjetnika preporučuje: 1. objedinjavanje važećih zahtjeva za objavljivanjem financijskih podataka u jedan jedinstven obrazac za prijavu, 2. uvođenje obaveze prijavljivanja imovine bliskih srodnika i dostavljanje ažuriranih informacija u slučaju značajne promjene podataka o kojima se treba izvještavati tokom zakonodavnog mandata i 3. osiguravanje objavljivanja i jedinstvenog pristupa financijskim podacima vodeći računa o privatnosti i sigurnosti poslanika i delegata i njihovih bliskih srodnika na koje se odnosi obaveza prijavljivanja. Pod tačkom 62. Evoluacijski tim GRECO-a izražava ozbiljnu zabrinutost zbog nedostatka kontrole nad tačnosti prijavljenih podataka o imovinskom stanju u situaciji gdje nadležna tijela koja prikupljaju podatke imaju samo depozitarnu funkciju bez jasne nadležnosti za provođenje materijalne provjere njihovog sadržaja. Prema mišljenju Evoluacijskog tima GRECO-a kako bi se djelotvorno uočile nepravilnosti nije dovoljno imati samo prikupljene podatke nego i osigurati postojanje kanala za provjeru tačnosti prikupljenih i prijavljenih podataka. Stoga pod tačkom 63. navode se preporuke GRECO-a: 1. spajanje sistema za objavljivanje podataka sa efikasnim mehanizmom kontrole, uključujući i nasumične provjere i 2. uvođenje odgovarajućih sankcija za lažno prijavljivanje. Navedene preporuke u predloženom novom tekstu Zakona ugrađene su u Poglavlju 3 – Izvještaji o financijskom stanju i imovini, gdje je predviđeno u članu 15. provjera podataka iz izvještaja kojeg podnosi nosilac javne funkcije. 26 Pod tačkom 67. Evoluacijskog izvještaja GRECO izražava čvrsto uvjerenje da se izmjene i dopune Zakona o sukobu interesa u institucijama BiH iz 2013. godine umanjile duh Zakona i da značajno slabe njegovu preventivnu funkciju. Evoluacijski tim GRECO-a pod tačkom 68. Evoluacijskog izvještaja navodi da sastav Komisije za odlučivanje o sukobu interesa potiče ozbiljne sumnje u pogledu njegove adekvatnosti, misli se na izmjene i dopune Zakona o sukobu interesa koje su usvojene 2013. godine. Evoluacijski tim GRECO-a je izrazio zabrinutost koju ističe međunarodna zajednica i nevladin sektor po pitanju dominantno političkog sastava Komisije za odlučivanje o sukobu interesa i rizicima koje to predstavlja za transparentnost, nezavisnost i nepristranost njenog funkcioniranja s obzirom da su političari zaduženi za praćenje postupanja članova svojih stranaka i kolega. Dalje, Evoluacijski tim GRECO-a je ukazao na postupak donošenja odluka u Komisiji za odlučivanje o sukobu interesa gdje se podrazumijevaju glasovi najmanje dva člana iz svakog konstitutivnog naroda, a što u praksi znači da omjer glasova 7:2 nije dovoljan za donošenje odluke ukoliko ta dva glasa dolaze od članova iz istog konstitutivnog naroda. U svim izvještajima o Bosni i Hercegovini Evropska komisija naglašava da izmjene i dopune Zakona o sukobu interesa koje su izvršene 2013. godine nisu u skladu s međunarodnim standardima, jer ne postoje neovisna tijela koja su odgovorna za obradu predmeta sukoba interesa. Na osnovu navedenih preporuka i primjedbi novim tekstom Zakona u članu 16. predviđeno je da je Komisija stalno, nezavisno i samostalno tijelo uspostavljeno od strane Parlamentarne skupštine BiH, a da za člana Komisije ne može biti imenovano lice koje je nosilac javne funkcije. U članu 18. novog teksta Zakona određeno je da Komisiju čine predsjednik i četiri člana, a da se biraju na osnovu javnog poziva kojeg oglašava i postupak provodi Zajednička komisija za ljudska prava. Odluku o uspješnosti kandidata donosi Zajednička komisija za ljudska prava dvotrećinskom većinom glasova. Članom 19. je određeno da predsjednika i članove Komisije bira Parlamentarna skupština BiH na osnovu liste kandidata koju sastavlja Zajednička komisija za ljudska prava. Članom 20. Prijedloga ovog zakona potpuno se depolitizira članstvo u Komisiji, jer kandidat za člana Komisije ne smije biti član političke stranke uz dodatni uvjet da nije bio član političke stranke pet godina prije kandidature. Evoluacijski tim GRECO-a je također izrazio zabrinutost za pravovremenost donošenja odluka, s obzirom na razdoblje neaktivnosti Komisije za odlučivanje o sukobu interesa kada završi mandat članovima Parlamentarne skupštine BiH, a taj vremenski period može trajati i nekoliko mjeseci do imenovanja novog saziva Komisije. Ova situacija već traje više od godinu dana, odnosno od općih izbora prošle godine. Postojeći zakon određuje da kada prestaje mandat članovima Parlamenta prestaje i njihovo članstvo u Komisiji, te na taj način trenutno nema tijela koje provodi Zakon o sukobu interesa u institucijama BiH. Da je bilo ažurnosti i političke volje mogli smo u prošlom sazivu usvojiti predloženi Zakon i izbjegli bi ovu situaciju na što sam kao predsjednik Komisije kontinuirano ukazivao. Dalje u Evoluacijskom izvještaju navedena činjenica da su direktor i dva zamjenika direktora Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije članovi Komisije za odlučivanje o sukobu interesa po položaju, što može dovesti da neželjenog rizika 27 od uplitanja političkih razloga u procesu imenovanja na te pozicije. Upravo se to desilo u prošlom sazivu Komisije, kada je zamjenik direktora APIK-a podnio ostavku, a zbog neaktivnosti još jednog člana Komisije, Komisija nije mogla postići kvorum za rad i odlučivanje, te je blokiran rad Komisije od početka 2018. godine pa sve do danas. Kao predsjednik Komisije prošlog saziva želim upoznati ovaj uvaženi Dom da je postojeći politički sastav Komisije neodrživ, te da se ovo stanje mora mijenjati ukoliko želimo sistem sukoba interesa staviti u funkciju zaštite integriteta članova Parlamenta i zaštite digniteta Parlamentarne skupštine BiH. Pod tačkom 70. Izvještaja Evoluacijskog tim GRECO-a, GRECO izražava rezerve po pitanju režima sankcioniranja u Zakonu o sukobu interesa, jer smatra da je dostupni raspon novčanih kazni nizak u slučajevima značajne materijalne dobiti. Kako bi se riješila navedena rezerva u novom tekstu Zakona u članu 27. propisane su sankcije od kojih je jedna i novčana kazna u iznosu od 1.000,00 do 20.000,00 KM, ali taj [[govornik se upozorava na vrijeme]] ovisno o težini i posljedicama povrede Zakona, te šteti koju je povreda nanijela integritetu funkcije koju nosilac javne funkcije obavlja [[govornik se upozorava na vrijeme]] preporučio da se savjetodavni, nadzorni i provedbeni režim po pitanju sukoba interesa u potpunosti revidira i jasno utvrdi, posebno osiguravanjem njegove nezavisnosti i pravovremenosti, te efikasnosti kroz uspostavu sistema adekvatnih sankcije. Upravo temeljem navedenih preporuka GRECO- a predlagači su u suradnji s nevladinim sektorom
Vrijeme, vrijeme, vrijeme.
izradili i usaglasili ovaj novi tekst Zakona o sprečavanju sukoba interesa na nivou institucija BiH. S obzirom na ovo kratko vrijeme, a važnost ovog Zakona, evo ja molim kolegice i kolege da u ovoj, nadam se, konstruktivnoj raspravi dotaknemo se svih principa Zakona, te da eventualno u drugom krugu, odnosno u drugom čitanju u amandmanskoj fazi popravimo tekst ukoliko bude takvih prijedloga. Hvala.
Hvala kolega. Uvaženi zastupnik Nikola Lovrinović.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, na tragu ovoga prethodnoga što je govorio kolega Emrić i na tragu činjenica koje je on iznosio i svog vremena koje je proteklo u ovim aktivnostima, meni je žao, mogu samo to reći, što iza Prijedloga ovakoga zakona nije stao predlagač Vijeće ministara ili što nismo našli načina da to bude prijedlog Vijeća ministara nego kolega zastupnika koji naravno po Poslovniku to mogu i imaju i možda ne žele čekati takvu vrstu incijative Vijeća ministara ili ovaj, neki drugi razlozi su kod njih preovladavali, ja to razumijem. Međutim, onda takav Prijedlog zakona dođe u opasnost da, dakle, ima niz manjakavosti, po meni, koje je, isto tako 28 po meni, po mom dojmu, nemoguće ispraviti ni u amandmanskoj fazi. Dakle, Zakon je morao imati poprilično drugačiji pristup po onome što ja mislim da jeste, a za to ću navesti nekoliko razloga. Dakle, mišljenja koja su došla uz ovaj Zakon također su stara kao i ovaj prijedlog kojeg su kolege preuzele, pa ću naprimjer samo navesti Mišljenje Vijeća ministara od kojeg je po Zaključku Parlamenta tada traženo Mišljenje pa oni recimo, između ostalog kažu, da se postavlja pitanje da li je predloženim odredbama ovog Zakona osigurana operativna samostalnost i nezavisnost ove Komisije. Pa dalje, ne može se sa sigurnošću utvrditi pravni status Ureda Komisije, odnosno da li je riječ o stručnoj službi koju može osnovati Parlamentarna skupština u kontekstu odredaba članka 49. Zakona o upravi. Pa onda kažu – smatramo da je neophodno ustrojstvo predloženih tijela preispitati i uskladiti sa odredbama osnovnog organizacijskog propisa Zakona o upravi kako bi se u punom kapacitetu osiguralo funkcioniranje ovih tijela. Također, u Mišljenju Središnjeg izbornog povjerenstva, nešto je od toga i kolega dotaknuo, dakle, pitanje prljave i obveze prijavljivanja imovine, oni, da sad ne čitam to sve, da ne gubim vrijeme, govore o tome da se to preklapa sa odredbama koje se nalaze već u Izbornom zakonu i druge stvari. Dakle, na koncu Središnje izborno povjerenstvo konstatira – pitanje je koliko je sa financijskog aspekta onda opravdan rad komisije ili je cjelishodnije dati u nadležnost već postojećim tijelima sa iskustvom u provedbi ovoga Zakona. Dakle, već u onim mišljenjima koja smo tražili po Zaključku Parlamenta se vidi da ima popriličan broj nedoumica, a osim toga, ono što sam ja, čitajući Prijedlog ovoga zakona vidio, da ima dosta stvari koje bi trebalo na drugi način postaviti i nisam siguran da se to može riješiti amandmanskom fazom. Naprimjer u članku 4. koji je, po meni, možda gotovo sav suvišan, sve su političke konotacije odredbi, pa recimo u točci 2. kaže se – nosilac javne funkcije lično je dogovoran za svoje djelovanje, poštom imam takav tekst, nije mi na hrvatskom, je li, za svoje djelovanje u obavljanju javne funkcije na kojoj je imenovan u odnosu, odnosno izabran i politički je odgovoran tijeli ili građanima. Pa to su ..., pa onda dalje, poslije opet imate u točci 7. nosilac javne funkcije kao javna ličnost djeluje u interesu građana. Znate, to su, u Zakon stavljati takve konstatacije bez, dakle, razrade, bez šta to znači, bez načina mjerenje toga stanja, kad to dođe u tu komisiju koja je formirana da prati sukob interesa ne znam kako će se po ovome odlučivati kad uzmemo u obzir one tamo kazne ... koje su predviđene. Pa onda imate, recimo, kad govorite o tome šta sve ne smije, a podsjetit ću vas da smo mi u ovome Parlamentu, bar kad je u pitanju razina Bosne i Hercegovine donijeli izmjene i dopune Zakona kada je riječ o bijelome kruhu, pa onda i dalje ostaje u članku, čini mi se, 14. ili ne znam kojem, da ne mogu se natjecati, da ne mogu raditi u firmi, a zapravo ste im sve uzeli, zastupnicima, recimo, ovo se odnosi na zastupnike. Dakle, niste vodili računa o tome da on više nema šta, zašto bi on uopće čuvao više Parlament od kojeg više nema ništa i ne bi imao pravo. Znači, to smo mi donijeli ovdje izmjene. Dakle, kada je u pitanju srodništvo, vi to stavljate da mora prijaviti i imovinu i, ne znam, poslovanje sa osobama bliskog srodništva koje također mogu biti sasvim druga obitelj. Dakle, treba ovo pitanje razlučiti. Primjera, moj sin ili vaš sin može biti sasvim druga obitelj, ne mora imati ništa s vama, i poseban život, e sad u kom kontekstu treba sve ovo prijaviti, dakle, treba ovo razraditi i nisam siguran da se to može uraditi samo u nekome periodu od ovoga Prijedloga zakona do drugog čitanja. Tako da bih ja, ne bi dalje vas gnjavio sa primjedbama koje sam ovdje još vidio, nego bih predložio sljedeći zaključak, znači za točku 7. dnevnog reda 3. sjednice: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Vijeća ministara da u roku do 90 dana dostavi Zastupničkome domu Parlamentarne skupštine BiH Prijedlog zakona o sukobu 29 interesa. Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži da pri izradi toga prijedloga Vijeće ministara kao temelj za izradu istoga uzme današnji prijedlog zastupnika, Mišljenje kojega su ranije donijeli, 2017., Mišljenje Središnjeg izbornog povjerenstva i današnju raspravu o ponuđenom tekstu. Prijedlog zastupnika u pisanom obliku Kolegij očekuje do konca siječnja i isti će biti proslijeđen i Vijeću ministara. Zastupnički dom se o današnjem prijedlogu neće izjašnjavati. Dakle ja predlažem ovaj zaključak kako bismo dobili mogućnost i situaciju da predlagač zakona bude Vijeće ministara. Čini mi se da bi ovo mogao biti način da bismo onda dobili zakon koji je uvezan i sa drugim zakonima i sa drugim odredbama i bio primjenjiv i provodiv. Hvala ljepo.
Hvala. Uvaženi zastupnik Jasmin Emrić, ispravka krivog navoda.
Kako bi se pripremio za ovu raspravu ja sam, kao što ste čuli u ovom uvodnom dijelu istraživao koje su sve obaveze preuzete od strane Vijeća ministara i naglasio sam da je Vijeće ministara svojim Zaključkom 2016. zadužilo nadležne institucije da provedu GREKO preporuke, a onda sam iščitao i GREKO preporuke kako bi umanjio subjektivnost bilo kojeg političkog subjekta ili bilo kojeg zastupnika u ovom Domu. Također, moram reći da smo mi u prethodnom periodu, evo u prošlom mandatu, imali toliki broj konferencija, rasprava oko provođenja Zakona o sukobu interesa da svako onaj ko je na bilo koji način bio zainteresiran itkako je mogao dati svoj doprinos da bi ovaj tekst Zakona možda bolje izgledao. Isto tako, želim naglasiti da je u izradi ovog teksta Zakona uključen i nevladin sektor, nevladine organizacije, međunarodne organizacije, pa i akademska i stručna javnost i, naravno, politički akteri, odnosno političke stranke koje treba na kraju krajeva da izglasaju ovaj Zakon kako bi zaštitili naš integritet jer ovo je preventivni Zakon. Ovo nije Zakon protiv zastupnika, nego upravo da zaštite zastupnike od onog dijela kada se mogu naći na granici korupcije i obavljanja njihove javne funkcije. Naravno, evo, treba o tome razgovarati ali dvije godine mi ne razgovaramo, dvije godine nema ga na dnevnom redu. Pa znamo koliko puta je bio na Ustavnopravnoj komisiji, pa znamo koliko se čekalo Mišljenje Vijeća ministara. Evo, Vijeće ministara je, jer smo čekali Mišljenje šest mjeseci, moglo tada reći, evo, gospodo zastupnici, mi nudimo svoj tekst Zakona o sprječavanju sukoba interesa [[govornik se upozorava na vrijeme]] jer smatramo da [[govornik se upozorava na vrijeme]] manjkav [[govornik se upozorava na vrijeme]] da nije postavljen, da definicije nisu jasne itd. Bojim se da ovdje samo trošimo vrijeme, konkretno nećemo da uradimo ništa, nego čekamo da neko nešto uradi, a kada zastupnici u saradnji sa nevladinim sektorom nešto predlože, onda se to kritizira kao da to ...
Hvala kolega. Saša Magazinović, povreda Poslovnika.
... da je ovo dobar tekst koji se itekako može popraviti amandanskim djelovanjem. 30
Hvala.
Ja ne sporim da o bilo kojem dokumentu koji se raspravlja može biti onih koji smatraju da on nije dobar i kolega Lovrinović ima puno pravo da iskaže svoje mišljenje da je ovaj Prijedlog takav da se čak ne može ispraviti ni u amandmanskoj fazi i to je potpuno legitimno. Međutim, ne možete dati prijedlog da se ne glasa o Zakonu, dakle, tu sad ste malo izašli. Vaš zaključak također, je dobar samo neprovodiv, odnosno to nam je iskustvo pokazalo da Vijeće ministara smo već obavezivali i da je bio je jedan period od dvije godine kada smo čekali da dobijemo taj Zakon. Da li može, je li problem to ko je predlagač Zakona, moguće je da jeste. Dobili ste na početku pojašnjenje zašto. To je predložila mnogo veća grupa poslanika u prošlom mandatu, neki su tu, neki nisu. Oni koji su ostali u mandatu su preuzeli Zakon i to je jedini razlog zašto su ova tri potpisa. Da li je to trebalo možda drugačije, jer ovdje je puno sujete pa prolaze samo zakoni koje potpiše veći broj poslaničkih klubova pa je to nešto kao zajedničko i u redu je. Može i ovaj Zakon, nek se obori, nek ovaj isti Zakon potpiše ko god hoće, evo Vi kolega, ja ću ga podržati, ali ne možete spriječiti da se o njemu izjasnimo. Ovo nije Zakon koji, čiji su autori ovi predlagači i to treba biti pošten i reći, mislim da je i kolega Emrić rekao, u izradi ovoga Zakona su učestovali brojni klubovi poslanika u prošlom mandatu, međunarodne organizacije i nevladin sektor koji se bavi ovom oblašću. Tako da, kao jedan od predlagača ja ću insistirati da glasamo o njemu, pa evo, nek se obori, onda nek neko drugi piše zakon ali ne možete spriječiti da se o ovom Zakonu izjasnimo baš zbog onih koji su učestvovali u njegovom kreiranju. Hvala.
Hvala. Zastupnik Lovrinović, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem. Kolega Emriću, dakle, Vi kažete moglo je se uraditi, a znate i sami da Parlament ovaj nije radio preko godinu dana. Dakle, nemate šta govoriti Vijeću ministara kad možete onda samima nama govoriti, dakle, da nismo bili u prigodi ni da donesemo, čak i da su nam predložili. I dalje, dakle, ja nisam ni kritizirao niti rekao da ovo nije i da ne treba, da ne valja, u bilo kojem negativnom kontekstu. Čak sam u zaključku predložio da to bude jedan od temelja za prijedlog Vijeća ministara. Prema tome, nisam ja rekao uopće da je ovakav tekst potpuno neprihvatljiv, samo ja mislim da on nije dobar, da se u amandmanskoj fazi ne može dovesti do onoga što bih, recimo, ja volilo vidjeti, ne znam šta će kolege reći, ali ja ne sporim da se Dom o njemu izjasni, kolega Magaznoviću, ali ja sam predložio da se ne izjašnjava upravo ... procedure, jer ako se izjasni danas, što Vi predlažete, dakle, i padne, onda gdje smo, onda nismo nigdje. Dakle, ja predlažem upravo da ostane u proceduri, da se uzme u obzir, da ga Vijeće ministara uzme, da usporedi sve, ova svoja mišljenja uskladi i da nam dostavi tekst koji će, recimo, biti prihvatiljiv nadam se svima, ili većini. Ništa drugo ja nisam govorio. Hvala lijepo. 31
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Magazinović, ispravka krivog navoda.
Razumjeli smo se samo onda ste Vi pogrešno iznjeli svoj stav o Zakonu. Ako kažete kolega Lovrinoviću da je Zakon takav, da ga se ne može popraviti, a to ste Vi rekli, a ne ja, onda je besmisleno zadržavati ga u proceduri. Ako je većina onih koji djele Vaše mišljenje da je Zakon loš i da se ne može popraviti, hajmo ga srušit danas, da ne zauzima mjesto, da može ući drugi zakon koji tretira ovu oblast. Tako da, i dalje ćemo insistirati da se izjasnimo i ako većina misli da ovo nije dobar Zakon, da oni koji su ga pisali ne znaju ovu oblast, Bože moj, samo da se izjasnimo da imamo i taj listing, nekad će nam i to valjati.
Hvala. Uvažena zastupnica Alma Čolo, diskusija.
Hvala predsjedavajući, poštovane kolege poslanici i ministri u Vijeću ministara. Ja bih htjela nekoliko napomena da kažem kada je u pitanju izrada zakona koji su u suštini sistemski zakoni i koji su po svojoj samoj strukturi složeni zakoni. Ja nekako, evo, sad sam u ovom sazivu predsjednica Ustavnopravne komisije, ja pravo da vam kažem više imam povjerenja u zakone koji dođu iz Vijeća ministara, koji dođu od nadležnih ministarstava jer sam kao pripravnik počela da radim u tadašnjem Izvršnom vijeću i ja znam da su se zakoni radili u specijalizovanim timovima koji su, prvo da biste, koji su bili prvo obučeni za određenu oblast. Da bi se napravio dobar Zakon potrebno je poznavati određenu oblast stručno, a potrebno je onda poznavati dobro pravo, pa to uobličiti u pravnu normu i to je teorija pravnog normiranja, to je teorija zakonodavno-pravne aktivnosti. Nemam ja ništa protiv i ne mislim da je ovo loše napravljeno, nemam ništa protiv da poslanici u parlamentarnu proceduru dostavljaju zakone, jer to je njihovo pravo, ali meni je to postalo nekako sada moda i moda je da neko u parlamentarnu proceduru dostavi zakon i on je aktivan poslanik. Moda je da neko postavi stotinu poslaničkih pitanja, koliko je isplaćeno paušala u nekoj instituciji, koliko je potrošeno na službene telefone u svim institucijama, u Bosni i Hercegovini, pa između ostalog, u Ustavnom sudu. Pa čitam odgovor da je isplaćeno sudijama Ustavnog suda koji su stranci, a koje imenuje predsjednik Evropskog suda za ljudska prava na ime službenih telefona im je plaćeno toliko i toliko. Ja ne znam koliko to ima smisla, i to je samo digresija i neću pobjeći od dnevnog reda, to je digresija u odnosu na ovo predlaganje zakona od strane poslanika, pogotovo onih zakona koji se tiču krivičnog postupka, krivičnog, materijalog prava, Zakona o sukobu interesa koji je jedan sistemski zakon i ja, evo, stojim na stanovištvu da nama taj Zakon treba, treba nam dobar zakon. Ja sam malo pravila paralelu i uzela sam Zakon Republike Hrvatske. Pomislila sam – Republika Hrvatska je članica Evropske unije. Evo, Bosna i Heregovina ne treba da ima strožiji zakon od Republike Hrvatske. Oni su od 2011. do sada pet puta mijenjali svoj Zakon i od 1. januara imaju prečišćeni tekst Zakona koji je na snazi i taj Zakon je blaži od ovog Zakona. Blaži je u tome što finansijski izvještaj poslanci ne moraju podnositi svake godine. Kod nas ovdje 32 moraju ga podnositi svake godine do 31. marta. Mi smo ranije imali rješenje da podnosnimo na početku mandata i na kraju mandata, to je sadašnje, pozitivno rješenje. Ovdje moramo finansijski izvještaj podnositi svake godine i još dvije godine kada nam protekne mandat. Još jedna konkretna primjedba odnosi se na imenovanje komisije za rješavanje sukoba interesa, proceduru za imenovanja komisije po ovom prijedlogu provodi Komisija za ljudska prava. Ja ne znam što bi to bilo u nadležnosti Komisije za ljudska prava. Po meni bi logičnije bilo Administrativna komisija ili neka ad hoc komisija, ali ako neće da se plaća, nek bude Administrativna komisija. I dvoje imaju stvari, ovo je Zakon o sprečavanju sukoba interesa, znači preventivni zakon, ali ovdje imaju dvije jako opasne sankcije. To su prijedlog za razrješenje i zahtjev za opoziv. Toga u hrvatskom zakonu nema, Hrvati su to brisali. Prijedlog za razrješenje poslanika sa funkcije poslanika je veoma teška sankcija. Ako Hrvati koji su u Evropskoj uniji nemaju takvu sankciju, ja ne znam zašto bi mi sebi nametali takvu sankciju. Sva druga rješenja po meni su prihvatljiva, ali ja, ja i dalje molim poslanike, molim vas, ja se 36 godina bavim pravom ali nisam sigurna da poznajem svaki oblast koja može biti u nadležnosti ovog Parlamenta da bih mogla napisati dobar zakon. Ne bih se smjela upustiti u tu zakonodavnu aktivnost. Nevladin sektor može pisati, međunarodne organizacije mogu pisati, ali Vijeće ministara i mi smo odgovorni za ono što se usvaja u ovoj proceduri i za ono što će se primjenjivati.
Hvala najljepša. Jasmin Emrić, isprvaka krivog navoda.
Ja ne mislim da je moda obavljati poslaničku dužnost. Znači, obaveza poslanika je da sudjeluje u radu Doma, da predlaže, incira, izmjene dopune prijedloga zakona, pa i zakone, da predlažu, iniciraju i sudjeluju u svakoj raspravi o svim zakonima i o svim važnim pitanjima koja su od interesa svih građana u Bosni i Hercegovini. To nije moda nego obaveza i ako ste dobro slušali ova priča oko narušenog duha ranijeg Zakona o sukobu interesa kada su izvršene izmjene i dopune 2013.godine, ... 2013. godine, jer od 2013. godine mi u biti nemamo efikasan i efektivan sistem koji provodi Zakon o sukobu interesa. Mi imamo jedan sistem koji ne postoji nigdje u regiji. Ako ste me dobro slušali danas nitko ne provodi Zakon o sukobu interesa. Nema sukoba interesa pa možemo reći u Bosni i Hercegovini zbog toga što se ne provodi na nivou države, ne provodi se na nivou Federacije, u Republici Srpskoj se provodi, oni imaju svoju komisiju, ne znam detalje, ali znam da se na ova dva nivoa, čak ni u Brčko Distriktu ne provodi se zbog toga što su i oni imali problema sa imenovanjem komisije. Dakle, ovo nije moda, ovo je obaveza. Vijeće ministra od 2016. godine do 2019. moglo je prodložiti dosada nekoliko različitih novih tekstova Zakona o sprečavanju sukoba interesa, nisu to uradili. Pa što se sada da kažem na ovakav način dočekuje ova aktivnost zastupnika? Dugo pričamo o neprovodivosti postojećeg Zakona o sukobu interesa, ovaj Zakon nema povjerenje javnosti, nema povjerenja međunarodnih institucija. Pročitao sam [[govornik se upozorava na vrijeme]] toliko tih primjedbi je bilo da se onda u jednoj, ja bih ...
Hvala kolega, morate završiti diskusiju.
rekao konstriktivnoj dosadašnjoj raspravi došlo do jednog prihvatljivog teksta, prema tome. 33
Hvala. Uvažena zastupnica Snježana Novaković-Bursać, diskusija. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući u ime Kluba SNSD-a, prije svega, da kažem da smo mišljenja da se sprečavanje sukoba interesa, odnosno sukob interesa kao takav mora definisati novim zakonskim rješenjem. Međutim, takođe smatramo da je bilo možda potrebno više taktike ili dobre volje od strane poslanika koji su preuzeli saziv, preuzeli materijal iz prošlog saziva, da su možda, bolje bi bilo za sve nas, mislim da su pustili da se nekako to završi bez da su unijeli u ovaj saziv. Zašto to govorim? Zato što, ako ste pažljivo čitali, a vjerujem da jeste, ovaj materijal koji je danas pred nama je ušao u proceduru u novembru mjesecu 2017. godine i mi smo praktično na drugoj radnoj sjednici ovog Doma dovedeni u situaciju da se, hajde, izvinjavam se ako će zvučati grubo, dovedemo u situaciju malo populističku ako ste protiv ovog Zakona, znate protiv ste sprečavanja sukoba interesa što sigurno, barem što se tiče Kluba SNSD-a nije istina. Mi smo po prirodi naše stranke, a i po prirodi ličnosti nas poslanika koji ovdje učestvujemo, skloni da učestvujemo u donošenju zakona za koje vjerujemo da će biti provodivi, moguće provedivi ustvari. Izražavam sumnju, a potkrijepit ću je sa navodima da ovaj Zakon provediv. I da, dakle, osporavam potrebu da mi sada diskutujemo o materijalu koji u razraznim fazama bio protekle dvije, tri godine. Ako ste vidjeli, čak četri puta ga je razmatrala Ustavnopravna komisija u prošlom sazivu, donosila različite odluke, i, evo, mi smo sad kako reče gospodin Magazinović – ili hoćete ili nećete, pa ćemo sad kao pričati ko jeste za sprečavanje sukoba interesa, ko nije. Dakle, mi smatramo takođe, kao što je rekao gospodin Lovrinović, da je 10 dana koje mi imamo ispred sebe, ako danas prođe ovaj Zakon suviše malo da bismo amandmanski preuredili ovaj Zakon imajući na umu da vjerovatno svi klubovi ili većina ima neke svoje ideje kako bi ovo trebalo rekonstruisati, ovaj tekst, što znači u konačnici potrebu za radom na potpuno novom tekstu. Ono što skrećem pažnju u, sada da kažem nekoliko riječi konkretno o prijedlogu, imate situaciju da sam ja pokušala da izračunam koliko je nas obuhvaćeno ovim prijedlogom. Došla sam samo do 60 nas koji smo dikretno izabrani, računajući i kolege u Domu naroda, međutim imajte na umu da su tu obuhvatom ovim predviđeni i svi, imenovana sva lica u agencijama i institucijama uključujući i sve članove naših porodica. Zašto skrećem pažnju na ove brojke? Zato što je članom mislim 15. ili 16. predviđeno osnivanje komisije itd., i da ta komisija provjerava sve finansijske izvještaje svih nas svake godine i dvije godine nakon što prestanemo biti u mandatu, znači ne samo mi nego i ovi imenovani itd., izražavam sumnju da je to moguće u kapacitetu kako je ovdje predviđeno da to radi komisija. Što se tiče same komisije isto tako moram da kažem neku, čini mi se da je stvarno Zakon radio neko ko nije dovoljno iskustva imao u postavljanju procesa da oni mogu da traju i da mogu stvarno institucionalno i u punom kapacitetu da provode ovako kompleksne zakone. Naime, sama pozicija komisije, kaže da je to stalno, nezavisno i samostalno tijelo uspostavljeno od strane Parlamentarne skupštine unutar Parlamentarne skupštine i finansira se iz budžeta Parlamentarne skupštine i hajde da kažem da to i može biti. Međutim potpuno je, mislim da je i Ministarstvo pravde imalo takvu sugestiju, ostalo nedefinisano i za nas iz Kluba potpuno sporno, šta je ona, šta je onaj ured, ja imam hrvatsku verziju gospodine Lovrinoviću, šta je ona komisija koja opslužuje, šta je ona kancelarija koja opslužuje samu komisiju, da li je to nova upravna organizacija koja bi se formirala, šta je to? Zato što ona, kako je ovdje postavljena i definisana, koristi administrativni potencijal Parlamentarne skupštine, na njenu sistematizaciju, uvođenje novih radnih mjesta, novih zaposlenih ljudi, daje saglasnost Savjet ministara i onda opslužuje rad komisije. Ako je, a po svemu sudeći jeste, ovim prijedlogom predloženo ili se 34 implicira osnivanje nove upravne organizacije, ja opet moram da ponavljam naš stav, dobro poznat, da smo mi protiv osnivanja novih institucija jer nismo pretjerano neke koristi vidjeli od mnogih koje su dosad formirane na zajedničkom nivou. Dakle, još da rezimiram, izražavamo spremnost da učestvujemo i smatramo potrebnim da se na novim osnovama definiše sukob interesa kao takav, da se omogući preventivno, da se omogući prevencija kad god je ona moguća, ali da se uvede jedan efikasan mehanizam , bez dodatnih izdvajanja sredstava, bez formiranja novih institucija, da se efikasno iskontroliše i utvrdi sukob interesa svih nas ako do njega dođe, evo prvo od mene. Hvala lijepo.
Hvala. Uvažena zamjenica predsjedavajćeg, gospođa Borjana Krišto, zastupnica. Diskusija, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege sve vas lijepo pozdravljam. Evo nastojala sam se nekako uključiti iz potrebe i da reagiram na nekakve stavove koje smo čuli ovdje povodom rasprave o jednom vrlo važnom i kako to reče kolegica, jednom sustavnom zakonu, koji je uistinu potreban i nužan, a da bi bio onaj zakaon koji se treba provoditi, da bi ostvarivao svoju funkciju on treba uistinu biti donesen od strane stručnog tijela koje poznaje ove sustavne propise i koje pozna sustav funkcioniranja uprave, da bi mogli govoriti, da imamo, o jednom zakonu, za koji se na koncu svi zalažemo. Malopre smo čuli od predsjednika Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa prema važećem Zakonu o sprječavanju sukoba interesa, a to sam negdje pročitala i negdje iz Mišljenja Središnjeg izbornog povjerenstva, kako mi danas nemamo i odnosno da ne funkcionira Zakon o sprječavanju sukoba interesa. Ja ću vas podsjetiti u prošlom mandatu sam zajedno s kolegom bila član ovog Povjerenstva, ovo Povjerenstvo je radilo i sve dok se Zakon ne promijeni ono treba raditi u skladu sa važećim Zakonom. To Povjerenstvo je donosilo sankcije, postoje ljudi u ovoj sali prema kojima je to Povjerenstvo izreklo sankcije, bilo da se radi o opomenama, bilo o novčanim kaznama u jednokratnom ili višekratnom, onako kako to Zakon propisuje, naravno koje su se sankcije mogle izreći. Tako da molim vas da ne koristimo neke druge stvari, možemo reći možda da nismo zadovoljni postojećim rješenjima, ali ta se postojeća rješenja mjenjaju ovdje kroz Parlamentarnu skupštinu. Ako možda nismo zadovoljni s tim koje su se uradila u posljednjim izmjenama i koje su takođe došle od strane ovih zastupnika, zašto to činimo ponovo pred ovim Parlamentom. Danas se spominje kako je to bila, na neki način, nasušna potreba određenih zastupnika uz pomoć nevladinog sektora i onda pričamo da možemo imat, uz uvažavanje i poštivanje svačijeg angažmana ovo nije Zakon o sprječavanju sukoba interesa. Ovdje se mnogo toga čulo, evo od uvažene kolegice kao jednog poznavatelja izrade normative i pravnih propisa itd. a na poseban način ovakvih jednih koji se tiče ovaj Zakon, od reguliranja pravne norme, od određivanja određenih termina, od poznavanja funkcioniranja uprave, do izricanja sankcija i do sve to ko to treba zapravo raditi. Znači, ja želim reći da u potpunosti prihvaćam ono što je kazao i kolega Lovrinović i kolegica Alma Čolo, da je to jedan sustavan Zakon, da to treba uraditi stručna upravna tijela, kao što je to ministarstvo, odnosno 35 izvršni organ, u suštini predlagatelj Vijeće ministara, a onda da mi ovdje kao zastupnici na to imamo pravo i reagirati. Može svako iznijeti svoj stav i opet uvažiti stavove i odgovore struke kako bi dobili jedan sistemski zakon, zakon koji bi bio provodiv i koji bi imao svoju temeljnu funkciju kako se zove, a onda bi se zvao Zakon o sprječavanju sukoba interesa. Ja ću samo u kratkim crtama se osvrnuti na ovaj Zakon i takođe se pridružiti svima onima koji su kazali da je ikako moguće ovaj Zakon popraviti u drugom čitanju kroz amandmansku fazu, ja bi za njega digla dvije ruke, ali to prosto nije moguće. Evo počeću samo od termina „javna ustanova“ koja se uvodi kao novina u ovom Prijedlogu zakona, gdje apsolutno nije definirano precizno šta je to pojam javne ustanove na nižim razinama vlasti, a potrebno je, je li, u ovom Zakonu. Zatim dostavljanje financijskog izvješća, gdje ovdje kaže da se dostavlja izvješće o financijskom stanju i imovini nositelja javnih funkcija, gdje je suprotno Poglavlju 14 Prijedloga zakona, znači o Poglavlju 15 Izbornog zakona BiH, jer se radi da se dostavlja financijsko izvješće dvjema različitim institucijam. Zatim, formiranje posebnog povjerenstva, znači povjerenstvo ne bi radilo u punom kapacitetu obzirom da se prema ovom Zakonu ograničava nadležnost na postupanje i provjeru izvršenja obveza zapravo nositelja javnih funkcija. Postavlja se takođe pitanje, gdje svi spominju neovisnost, samostalnost – da li je ovo neovisno i samostalno povjerenstvo, da li je osigurana ta operativna samostalnost i neovisnost ovog tijela na način, evo, i provođenja procedure i osiguranja sredstava itd. u odnosu na ono koje postoji danas? U Prijedlogu zakona takođe se ne može odrediti, ono što je vrlo važno, status, pravni status ureda ovoga povjerenstva. To je ovdje već jednom naglašeno i ja želim to podcrtati, jer je to vrlo važno, ne zna se da li je riječ o stručnoj službi po Zakonu o upravi, koju može osnovati Parlamentarna skupština BiH ili je riječ o uredu koji se osniva za obavljanje stručnih, upravnih poslova čija priroda i način izvršavanja zahtjevaju zapravo posebnu organiziranost i samostalnost u svom radu i da imaju, naravno, svojstvo pravne osobe. Dalje, se postavlja pitanje Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa, izvješću o financijskom stanju, zapravo, bliskih srodnika, gdje nemamo ni mišljenja Agencija za zaštitu osobnih podataka, neću se o tome, svi znate dobro na šta mislimo, spominjao je i kolega Lovrinović otprilike neke stvari i te se stvari moraju regulirati. Postavlja se pitanje – kome vi možete danas od svojih nekih bliskih srodnika upitati nekakve osobne podatke da bi ih vi dostavili? Znači, mora se znati točno za šta, kako i gdje i kome možete dati zapravo te podatke. Zatim u Prijedlogu zakona daje se ovlaštenje povjerenstvu da vlastitom istragom i u suradnji sa drugim tijelima svih javnih organa na razini BiH i od ostalih osoba može zatražiti informacije i oni su ih dužni dostaviti ovom povjerenstvu, ukoliko ih ne dostave povjerenstvu podliježu sankcijama. A to sve rade osobe, znači, gdje je predsjednik povjerenstva, po ovom Zakonu mora imati završen pravni fakultet i osam godina radnog iskustva, a ostali visoku stručnu spremu i četiri godine radnog iskustva i takvi kadrovi izriču kazne, opomene, prijedloge za razrješenje, o kojima je kolegica govorila, da ne govorim dalje, organi ko je nadležan za imenovanje i novčane kazne od 1.000,00 do 20.000,00 nositelju javne funkcije. Evo još jednom uz ove nekakve napomene ja se nadam da ćemo mi biti odgovorni spram donošenja jednog ovakvog zakona, tako da bez obzira ko će, kako, to je svačiji vlastiti stav, podržati. Ja ću prihvatiti i zaključak, osobno prihvatljiv mi je, i da se ne izjašnjavamo, ali u svakom slučaju očekujem da podržimo zaključak da Vijeće ministara dostavi u narednom periodu Prijedlog zakona o sukobu interesa, ali da to bude jedan sustavan zakon koji će imati, naravno, mišljenje svih nadležnih i Agencija za zaštitu osobnih podataka i Središnjeg izbornog povjerenstva, znači i naravno našeg Zakonodavno-pravnog sektora i da se u tom smislu nećemo pozivati na neke, uz uzvažavanje, nevladine organizacije, koje i tamo vjerojatno imaju nekakve stručne osobe. Ali ja mislim da ukoliko bi nastavili sa ovakvom jednom praksom, ovakvih, to 36 bi bila izričita, mislim izravna šteta ove Parlamentarne skupštine kad su u pitanju ovi zakoni. Bez obzira ili se radilo o Zakonu o sprječavanju sukoba interesa ili zakona iz oblasti kaznene ili pak zakona, ne znam, o upravi i upravnim sporovima i drugim nekim materijalnim zakonima. Evo hvala vam lijepa, nadam se da ćemo svi gledati u istom pravcu, a cilj nam je da donesemo jedan sustav, provodiv zakon i zakon koji će uistinu spriječiti i koji će na neki način osigurati da se provede i da svi budu jednaki pred zakonom. Hvala vam lijepa.
Hvala. Sada za promjenu zastupnik Jasmin Emrić.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ma neću ja previše umarati uvaženi Dom sa ovim prijedlogom, sve smo čuli, ali moram reći da bi bila najveća šteta da mi nismo uopće razgovarali o ovoj temi i ja sam zadovoljan što smo konačno progovorili o sistemu sukoba interesa na nivou institucija BiH i već sam naglasio, a čini mi se da me neki nisu najbolje čuli, da mi trenutno ne provodimo Zakon o sukobu interesa, te sam takođe naglasio da je od početka 2018. godine blokiran rad Komisije, jer nismo mogli postići kvorum za radi i odlučivanje i mislim da je to svima jasno. Ovdje je bilo nekih pitanja koje su u vezi s tim da se trenutno ne poznaje status Ureda Komisije za odlučivanje o sukobu interesa. Znači, Komisija za sprečavanje sukoba interesa ima Ured koji je pri Agenciji za prevnciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. Ured Komisije za odlučivanje o sukobu interesa radi stručne, administrativne i tehničke poslove za potrebe Komisije. Znači, postojeći Zakon je takav da Komisija za odlučivanje o sukobu interesa ima memorandum, a akte ovjeravamo pečatom Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, Ured je pri Agenciji. To je vrlo teško raditi, ja sam bio predsjednik ove Komisije, nažalost moram reći, jer sam se toliko mučio da objasnim javnosti zašto mi nekada ne radimo, zašto nismo efikasni i zašto nismo funkcionalniji itd. zašto nema kvoruma, jednostavno bio sam pod tim pritiskom i to je, ovo je vrlo težak postojeći Zakon, vrlo težak za provođenje i u komunikacijskom smislu s Uredom. Evo, gdje je sjedište Komisije po postojećem Zakonu? Nema ga. Kakav je status Komisije? Nema ni statusa. Gdje smo mi, jesmo pri Parlamentarnoj skupštini? Nismo, ne znamo gdje smo, nismo ni u APIK-u. Predsjednik Komisije nema marku da kupi za papir, znači mi ne možemo kupiti list papira, Komisija za odlučivanje o sukobu interesa. To je postojeći Zakon, kako provoditi, a rekli smo ovako važan sistemski zakon. Toliko je važan da je on dvije godine na čekanju, da ne znam, po nekoliko puta bude na Ustavnopravnoj komisiji i sve se ovo znalo i 2016. i 2017. i 2018. bio je poznat ovaj novi tekst Zakona, moglo se djelovati, pa moglo se je na različite načine, prije svega Vijeće ministara i te kako je moglo dati svoj doprinos da danas imamo tekst zakona upravo onako kako ste vi svi u svojim diskusijama iznijeli, ali, nažalost, nije bilo takve komunikacije, nije bilo tih prijedloga i imamo ovo što imamo. Ali ipak zbog važnosti ovog Zakona ja bih vas molio da sve ovo sagledamo, ne znam kako će ovo završiti, ali bilo bi vrlo štetno da i ovaj, kako smo rekli, dobar temelj za daljnje razgovore propadne. Također mislim da se u amandmanskoj fazi može djelovati na sve i jedan član, da ga popravimo, da uredimo te definicije, možda da i na drugi način formuliramo imenovanje komisije, da ostvarimo tu veću nezavisnost od politike. Ja ne znam kako se više može postići nezavisnost od političkog utjecaja, ako kažem da nije, ako kažemo da član komisije nije član nijedne političke stranke, pa da ni pet godina prije toga 37 nije bio član političke stranke. Sada mi članovi Predstavničkog doma i Doma naroda smo članovi Komisije, to je politizacija, to je već prividni sukog interesa i to je ono što slušamo sve ove godine o postojećem ovom sistemu. Stoga, evo mislim da je ovo bila korisna rasprava, bez obzira kako će završiti, da znamo, evo i javnost zna zašto Komisija za odlučivanje o sukobu interesa ne rade, da mene više kao bivšeg predsjednika Komisije ne zovu, jer ja ni o čem ne odlučujem, moj mandat je u toj Komisiji istekao, neka javnost u BiH zna, jer ljudi ne znaju uopće da li sam ja nadležan ili nisam. Mene zovu iz općinskih vijeća kao zašto se ne provodi Zakona o sukobu interesa. Pa evo zbog ovoga se ne provodi, dvije godine nismo to uredili. Prema tome gospodo na vam je da odlučite, a ja mislim da sam svoju obavezu kao raniji i bivši član Komisije izvršio da vas upoznam o svim informacijama i trenutnom stanju. Hvala.
Hvala. Zastupnica Borjana Krišto, ispravka krivog navoda.
Imam uistinu potrebu reagirati na ovo što je kolega kazao, pa čisto radi pojašnjenja za sve one koje ne zna, jer naravno da se svih nas tiče i postojeći Zakon. Znači, ne radi se o tome da se Zakon ne provodi, nego jednostavno nema zasjedanja komisija u ovom trenutku dok Povjerenstvo za sprječavanje o sukobu interesa ne imenuje ovaj Dom i Dom naroda. Znači, to je Povjerenstvo koje radi u skladu sa postojećim Zakonom. Sve ono što se našlo u tom Povjerenstvu, znači taj Ured koji opskrbljuje ovo Povjerenstvo, znači, radi stalno, sve odluke, sve prijave, provjere će doći Povjerenstvu na postupanje i odlučivanje sve dok se Zakon ne promijeni. Znači, ukoliko bude tako sve ono, znači nema toga da je nekom, jer nema zastarjevanja ni prema postojećem Zakonu, ovaj, u smislu rješavanja pitanja sukoba interesa. Tako da, znači, ne radi se o tome i krive su informacije, ne treba s tim izlaziti da taj Zakon ne funkcionira, da se on ne provodi. On je tako postavljen, znači, da mi kako nismo radili u Parlamentu godinu dana, nismo imali formirano povjerenstvo, tako to povjerenstvo nije radilo. Znači, od sljedeće sjednice, evo nemamo danas, znam, na dnevnom redu, od sljedeće sjednice naše i Doma naroda kad se formira to Povjerenstvo u skladu sa Zakonom ono ima dužnost i obvezu sazvati se, na čelu tog Povjerenstva je osoba iz oporbe i samo ću vas još podsjetiti radi informacije, da sve odluke u tom Povjerenstvu u prošlom sazivu su donesene jednoglasno, na prijedlog stručne službe koja obavlja poslove, jer u skladu sa tim Zakonom, a i naravno svakim budućim, odluke se moraju donositi u skladu sa pravnim propisima i regulama koje se odnose na predmetni zahtjev. Tako da, evo molim vas čisto da imamo nekakvo pojašnjenje, ovo nije pojašnjenje u smislu, da ga ne shvatite, nedonošenja nekog drugog zakona, da li je to rješenje dobro ili ne to je na nama da mi raspravimo, ali ovo samo toliko kao ispravka onoga o čemu je govorio predsjednik, ne treba se toliko, da tako kažem, upinjati da nam pojasni da to ne funkcionira, postoje stvari koje se rade isključivo po sadašnjem Zakonu. Hvala. 38
Hvala. Uvaženi zastupnik Predrag Kožul, diskusija.
Ma ja zaista nisam imao namjeru diskutirati o ovom Zakonu, posebno iz razloga što su kolege iz mog kluba, koji su detaljnije ušli u ovaj Zakon, diskutirali. Ali u ovom Zakonu ima jedna, jedan detalj, jedna stvar koja nije rečena, a ona mene strašno smeta, a često se ponavlja u našim, pa rekao bih, različitim djelovanjima, tiče se članka 11. Zakona. Dakle, u članku 11. su definirana različita ograničenja nakon prestanka funkcije zastupnika ili bilo kojeg izabranog ili imenovanog dužnostnika. Dakako da bi se dalo pričati i o stavku (1) o tim ograničenjima, posebno s aspekta nekakvih restrikcija koje smo mi sami sebi u ovom Parlamentu uveli, a koji uveliko imaju veze sa tim, upravo s tim ograničenjima nakon prestanka mandata. Al' poslušajte članak, stavak (2) tog članka – odredbe iz stavka (1) ovog članka ne odnose se na sticanje prihoda i naknada po osnovu sudjelovanja u međunarodnim projektima koje financira Evropska unija, strana država, strana i međunarodna organizacija i udruženje. Dakle, kad radimo za domaću organizaciju, uduženje i poduzeće mi smo automatski mutni, sumnjivi, koruptivni, a čim radite za međunarodnu organizaciju bilo koje razine i bilo koje fele na vama je odjelo poštenja i nemate nikakvih problema. Dajte, kolegice i kolege nemojmo sebe na taj način ponižavati, to zaista nema smisla.
Hvala. Uvažena zastupnica Mirjana Marinković-Lepić, diskusija.
Meni je na neki način žao što se minimizira trud grupe poslanika koji je uložen u izradu ovog Zakona i ne mislim da su svi zakoni koje predloži Vijeće ministara divni i krasni i ja sam pravnica 35 godina, pa sam znala kad se zakon donese, kad ga prvi put pročitam, znam odmah gdje će biti problem u njegovoj provedbi, iako eto nisam u tim najvišim organima, bila sam pravnik u privredi itd. Dakle, malo mi ružno zvuči kad se kaže žao mi je što je to poslanik ili grupa poslanika, što nije Vijeće ministara. Zašto da nam bude žao ako mi ovdje imamo jedan prijedlog zakona o kojem možemo diskutovati, gdje je prvo čitanje, gdje postoji mogućnost da se daju amandmani. Dakle, ja sam i jučer, ja sam, naravno, neiskusna u odnosu na veći broj poslanika ovdje, ovo mi je prvi mandat, ali već onako neke stvari mi smetaju u smislu kada se predloži neka izmjena ili nešto, e pa to je trebalo sistemski. Pa evo što nije sistemski, što nije? Ako kažemo, koliko traje rekoste, 6 godina? ____________(?) Dvije godine. Dvije godine, dije godine traje ovaj postupak, pa evo imalo je Vijeće ministara mogućnost, kako je rekao kolega Emrić, da dosad ponudi Zakon o sukobu interesa, zašto nije. 39 Ako su se neke stvari i uočavale i mane svih nekih zakona, propisa itd. što se nije radilo? Vijeće ministara je moglo raditi. Prema tome, nekako mi malo ovo ružno zvuči, žao nam je što nije, Bože, i kako reče kolega Emrić, dakle to je naše pravo i zato smo tu da između ostalog predlažemo i donošenje zakonskih propisa. Jer evo i juče nekako na komisiji čiji sam ja član bilo je, pa eto znate najbolje da se ovo uradi odjednom, ove pojedinačne izmjene nisu, pa eto što se nije onda dosad radilo, primjera radi. Znači, a takođe mislim da ovdje kad se počne o ovakvim stvarima pričati kao što je sukob interesa, tada odmah spominjemo i zaštitu ličnih podataka itd. i mislim da su to na neki način izgovori obzirom da smo mi majstori da izigramo svaki mogući zakon i da naš status i članova naše porodice ne može biti ni na koji način tajna za građane BiH, jer smo takođe svjedoci da su nam penzionisani roditelji, punčevi itd. odjednom vlasnici enormne imovine koju nisu mogli steći za čitav život, a kamo li od onih novaca koje su primali, dakle za posao koji su radili. Prema tome, mislim da imamo ovdje Prijedlog zakona, prvo čitanje, o kojem treba da se izjasnimo, koji je materijal za raspravu i da konačno okončamo zakonodavni postupak koji se evo već vuče godinama. A to da li mi, da li se može odlučivati o sukobu interesa ili ne može, pa evo vidimo da ne može. Znači, na ovaj način na kojim je ovim Zakonom regulisano ne obezbjeđuje se, znači, potpuna neovisnost, a vidimo, znači, da i blokada Parlamenta apsolutno znači blokira i rad te komisije. Znači, ovo nije dobro rješenje, imamo jedan temelj, ljudi su uložili napore da se sačini zakon, podnijeli ga i hajmo se o tome raspraviti. Takođe ne smatram da je moda da se postavljaju poslanička pitanja, jer to je takođe naše pravo, pa iz odgovora koje dobijemo vidimo određene stvari, pa onda predlažemo izmjene ili diskutujemo po pitanju budžeta itd. kad vidimo koje se pare potroše na neke stvari za koje smatramo da ne treba. Tako da ja ne mislim da je to moda, to je isto naše pravo, prema tome molim vas da se naše aktivnosti ne označavaju na taj način.
Hvala. Ispravka krivog navoda, uvažena zastupnica Alma Čolo.
Ja bih željela prvo da ispravim krivi navod gospodina Emrića, koji je rekao da ga zovu iz općinskih vijeća i da ga pitaju za informacije o toku postupaka po osnovu Zakona o sprječavanju sukoba interesa. Koliko ja znam Federacija ima svoj Zakon o sprječavanju sukoba interesa, isto tako ima i Republika Srpska i Federacija treba da uspostavi tijelo koje će provoditi tu proceduru. Ovo tijelo na nivou države Bosne i Hercegovine nema nadležnosti za nivo općinskih vijeća. Druga ispravka krivog navoda ja ovo što je kolegica Mirjana Marinković-Lepić rekla, to je naše pravo, da je tako gospodin Emrić rekao. Ne on je rekao da je naše dužnost kao poslanika da podnosima zakone, da ih dajemo u parlamentarnu proceduru. Ja ispravljam njegov navod, to nije naša dužnost, to jeste pravo, ali nije naša dužnost i ne treba to posmatrati kao dužnost. Isto tako nije naša dužnost da podnosimo poslaničke inicijative i da postavljamo poslanička pitanja. Ja sam u prethodnom periodu na hiljade poslaničkih pitanja pročitala koja glase potpuno isto, napisali ste ih Vi, Mirjana, napisala ih je Aida Baručija, napisao ih je Damir Arnaut, a koja uglavnom glase ovako i upućuju se svim institucijama koja se finansiraju iz državnog dudžeta – koliko je para potrošeno za službene telefone, koliko je bilo ugovora o 40 privremenim i povremenim poslovima, koliko je bilo ugovora o djelu, kakav vam je sastav voznog parka, koja je vrsta vozila koja imate, koja je godina proizvodnje i kolika je trenutna knjigovodstvena vrijednost tih vozila? Ja sad samo se pitam šta je svrha tih pitanja ukoliko poznajemo djelokrug rada Ureda za reviziju institucija BiH koji kontrolira svaku državnu instituciju i koji na kraju godine donosi izvještaj u kojem se konstatuju, ako postoje, odgovarajuće nepravilnosti u korištenju finansijskih sredstava. Mi smo mogli kroz Komisiju za finansije i budžet [[govornica se upozorava na vrijeme]] predložiti određeni zaključak i reći – da Ured za reviziju prilikom razmatranja izvještaja finansijskih u ovoj godini posebno vodi računa o ovim stvarima. A ne postavljati ovolika [[govornica se upozorava na vrijeme]] pitanja, da bi ... i ove druge nevladine organizacije rekle da su ti poslanici aktivni, a mi ostali nismo aktivni što rukovodimo važnim komisijam i što radimo važan posao u ovom Parlamentu.
Hvala. Jasmin Emrić, povreda Poslovnika.
Nemam drugu mogućnost, ali moram kratko samo da interveniram, ne možete Vi, uvažena kolegice, ispraviti moj krivi navod, da mene zovu ljudi.
Morate reći koji je član Poslovnika povrijeđen.
Ja sam govorio o tome da ljudi ne razumiju nadležnost Komisije ...
Dobro, hvala Vam, hvala Vam, gospodine Emriću.
... a gdje ćete Vi ispraviti krivi navod da mene ljudi zovu, dajte molim Vas.
Dakle, nemamo više prijavljenih po ovoj tački dnevnog reda. Prelazimo na narednu tačku, hvala vam. Tačka osam, Ad. 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prebivalištu i boravištu državljana BiH, predlagač: zastupnik Zlatan Begić, broj: 01-02-1-1882/19 od 05.11.2019. godine (prvo čitanje) Zakonodavno-pravni sektor dostavio je Mišljenje 15.11.2019. godine, Kolegij Doma je kao nadležnu komisiju odredio Ustavnopravnu komisiju. Ustavnopravna komisija je dostavila 41 Mišljenje kojim je utvrđeno da je Prijedlog zakona usklađen s Ustavom BiH i pravnim sistemom BiH, te je prihvatila principe Prijedloga zakona. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Uvaženi zastupnik Zlatan Begić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvažena zamjenice predsjedavajućeg, uvaženi zamjeniče predsjedavajućeg, poštovane kolegice i kolege, dragi gosti. Znate kako, ako pogledamo prijedloge zakona koji su se danas našli na dnevnom redu svi se tiču institucija Bosne i Hercegovine, tiču se odnosa unutar institucija i to je važna stvar, u tom smislu bi se ja doista zahvalio na naporu svim predlagačima. Zašto je ovaj Prijedlog zakona specifičan? Specifičan je zbog toga što se on tiče građana. Ovaj put na dnevnom redu je jedini Prijedlog zakona koji se neposredno i direktno tiče građana. Pa bih vas ja u tom smislu zamolio, gledaću da budem što kraći, što koncizniji i što jasniji vezano za ovaj Prijedlog zakona. Naime, ne bih da ulazim u razloge, pogotovo razloge političke naravi zašto je ovakav Zakon ikada donesen, a donesen je sa vrlo rigidnim uvjetima za prijavu prebivališta. E sad, u pravu imate ljudska prava i slobode koje ne možete uslovljavati i ograničavati ničim, a imate ona prava koja možete da ograničavate kada zato postoji legitimni cilj i kada je to u interesu demokratskog društva. Šta znači usloviti pravo na prijavu prebivališta? To nači usloviti pravo na ličnu kartu, to znači usloviti pravo nekome da bude učesnik pravnih odnosa i pravnih poslova. To znači načiniti ga objektom, a ne subjektom prava. Ljudi su posljednji put bili objekti prava prije više od 1.000 godina, za vrijeme feudalizma. Ljudi su postali subjekti prava i pravnih odnosa nakon građanskih i buržoaskih revolucija na tlu Evrope. Danas je to nešto, dakle, pravo na pravni subjektivitet koji je garantovano međunarodnim dokumentima koji imaju nadustavnu snagu u Bosni i Hercegovini, to je nešto što se više nigdje, bilo indirektno, bilo direktno, ne dovodi u pitanje. E sad, kako je to ograničeno pravo na pravni subjektivitet, odnosno pravo na prijavu prebivališta? Nametnuti su uslovi isključujuće naravi, imperativne naravi da biste prijavili prebivalište. Ili morate biti vlasnik nekretnine pa morate podnijeti dokaz o tome ili morate biti oženjeni ili udati za vlasnika nekretnine, ili morate imati ugovor o zakupu ili, pazite sad ovo što je naročito zanimljivo, morate priložiti dokaz da ste pokrenuli postupak legalizacije nelegalno izgrađenog ili bespravno izgrađenog objekta. Informacije radi na području Grada Sarajeva prema procjenama postoji oko 60.000 bespravno izgrađenih objekata. Na području Republike Srpske oko 80.000 bespravno izgrađenih objekata. E sada, ti neki objekti su izgrađeni poslije proteka rokova za legalizaciju bespravno sagrađenih objekata, a evo vam jedan podatak, samo kada je u pitanju Opština Novo Sarajevo, od 4.500 podnesenih zahtjeva za legalizaciju bespravno sagrađenih objekata, 1.500 zahtjeva je negativno rješeno. Postavlja se pitanje – šta sa tih ljudi? Šta kad istekne lična karta? Šta kad dijete stekne punoljetstvo i treba da ode da prijavi prebivalište, naravno, da provede neophodne administrativne radnje i da postane nosiocom lične karte, bez koje lične karte ne može steći ni pravo vlasništva na nekretnini da bi u skladu sa ovim Zakonom mogao da prijavi prebivalište i da dobije lični dokument. Pa ne može se ni udati ni oženiti bez lične karte, je li tako? Dakle, to je svojevrsna građanska smrt. E sad, da ne pomislimo da smo samo mi ovdje Bosanci ili Balkanci skloni bespravnom građenju, a mi imamo debeo razlog zbog čega si ove cifre ovakve kakve jesu, debeo razlog. To je nažalost ova glupost koju smo napravili devedesetih godina i ova strašna razaranja koja smo 42 imali stambenog fonda, protjerivanje gdje su ljudi došli u situaciju, siguran da ovdje i u sali ima ljudi da moraju napraviti neki kućerak i da moraju smjestiti porodicu, djecu. Evo vam još neki podaci, od 1960. godine u Republici Italiji u kojoj nije bilo rata poslije Drugog svjetskog rata naravno, oko 4 i po miliona je bespravno sagrađenih objekata do danas. U Grčkoj od 7 miliona stambenih kuća, ¼ je bespravno sagrađena, dakle, bez potrebnih dozvola. E sad zamislite da su u tim zemljama doneseni propisi kakvi su doneseni kod nas za prijavu prebivališta od koje zavisi izdavanje lične karte, a od toga zavisi, recimo, prijava na zdravstveno osiguranje, pa imamo situaciju da nam se snima film „Berači željeza“ gdje umire plod u ženi, gdje žena jedna preživljava zbog toga jer nije prijavljena na zdravstveno osiguranje. Posebno ću govoriti o romskoj nacionalnoj manjini koja je posebno pogođena ovim ovakvim rješenjem, ali su pogođeni svi građani da znate, širom Bosne i Hercegovine. Dakle, zamislite situaciju da u ovim zemljama koje sam naveo da je ovakav propis? Danas biste imali na desetine miliona građana Evropske unije koji su doživljeli građansku smrt, koji su lica bez ličnog identifikacionog dokumenta, koji ne mogu imati putne isprave, slobodu kretanja, ne mogu se zaposliti, ne mogu se oženiti, ne mogu se prijaviti na zdravstveno osiguranje. Dakle, oni su objekti unutar pravnog sistema i unutar pravnih odnosa. Kada je riječ o pripadnicima romske nacionalne manjine u ovoj zemlji su na snazi konvencije koje nas obavezuju da, da tako kažem, introduciramo pozitivnu diskriminaciju. Mi imamo popisanih 12.000 Roma, građana romske nacionalnosti u Bosni i Hercegovini prema Popisu iz 2013. Prema procjenama relevantnih međunarodnih organizacija njih ima između 60.000 i 80.000. dakle, mi imamo između 50.000 i 60.000 ljudi samo koji pripadaju romskoj nacionalnoj manjini, koji uopšte ne postoje za sistem, plus svi ovi slučajevi, pa nekad i ... slučajevi gdje mladi bračni par ostaje prijavljen kod roditelja i sutra da dođe do kakvih sudskih problema desilo bi se to da po papirima nisu ni imali zajednicu života kao bitan sastavni element braka, jer su ostali prijavljeni kod svojih roditelja da ne bi imali ovih problema koji su nametnuti ovim i ovakvim zakonima. Ovakve odredbe vrlo slično postoje i u Zakonu Republike Srbije. Međutim, one u Zakonu Republike Srbije nisu postavljene na isključujući način u smislu ko ne ispuni taj uvjet ne može prijavit prebivalište i ne može ostvariti sva ova druga prava, pa i pravo na lični identifikacioni dokument, nego su postavljene kao pomoćno sredstvo koje olakšava prijavu prebivališta uz obavezan dodatak i po svakom drugom osnovu gdje se čak državnom organu daje obaveza i dužnost da on svojim rješenjem utvrdi prebivalište ukoliko građanin nema, odnosno ne posjeduje osnov da bi prijavio prebivalište po bilo kom osnovu. Dakle, to je dužnost za državne institucije, a pravo za građanina koji se ne može ograničavati. Vrlo kratko, dvije stvari koje su mi, recimo, upale nekako u vidokrug za vrijeme rasprave na Ustavnopravnoj komisiji vezano za ovaj Zakon. Jedan od kolega je vrlo ispravno upitao – čekajte malo, kako je moguće da neko ko je državljanin ove zemlje ne može da dobije ličnu kartu i prijavi prebivalište? Moguće je, upravo zato se ove izmjene i predlažu. I takođe, jedan od kolega je primjetio da može doći do zloupotreba i tu se slažem ali vas molim da obratite pažnju na [[govornik se upozorava na vrijeme]] Ovdje je u pitanju pravni subjektivitet svakoga od nas i svi se možemo naći u ovoj situaciji, a u amandmanskoj fazi ako treba pojačavat ćemo i kaznene odredbe, dok u slučaju zloupotreba, pa i neke druge preventivne mjere ukoliko dođe do eventualne zloupotrebe ovoga prava. Hvala vam lijepa, izvinjavam se ako sam odužio.
Hvala. Nemamo više prijavljenih po ovoj tački dnevnog reda. 43 Idemo na tačku dnevnog reda broj devet, Ad. 9. Prijedlog izmjena Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, predlagači zastupnici: Mirjana Marinković-Lepić i Predrag Kojović, broj: 01-02-1-1290/18 od 26.02.2019. godine (prvo čitanje) Zastupnici Mirjana Marinkovi- Lepić i Predrag Kojović su u skladu sa članom 201. stav (2) Poslovnika preuzeli ulogu predlagača za navedeni prijedlog izmjena Poslovnika, te je zakonodavni postupak nastavljen, a raniji predlagač u prethodnom sazivu Doma je bila zastupnica Maja Gasal-Vražalica. Zakonodavno-pravni sektor dostavio je Mišljenje 31.05.2018. godine. Kolegij Doma je kao nadležnu odredio Ustavnopravnu komisiju. Ustavnopravna komsija je dostavila Mišljenje. Komisija je usvojila prijedlog izmjena Poslovnika. Otvaram raspravu o prijedlogu izmjena Poslovnika u prvom čitanju. Uvažena zastupnica Mirjana Marinković-Lepić, diskusija.
Pa, evo, ja bih samo, bez obzira što ste ih dobili u materijalu, dakle, pojasnila. Neću dužiti, ovo je preuzeti, znači, tekst od ranije poslanice Maje Gasal-Vražalica. Dakle, trenutno važeća odredba člana 12. Poslovnika Zastupničkog doma koja je sada u primjeni reguliše ostvarivanje prava na plaću i naknade i reguliše status samo onih zastupnika koji su u radnom odnosu u Parlamentarnoj skupštini BiH i ona trenutno glasi da zastupnik koji ima status stalno zaposlenog u Parlamentarnoj skupštini BiH ima pravo na plaću za obavljanje dužnosti i druge naknade u skladu sa zakonom i odlukama Zajedničkog povjerenstva za administrativne poslove, a svi zastupnici imaju pravo na zastupnički paušal, te pravo na naknadu određenih materijalnih troškova. Ono što je predloženo, znači, izmjenom Poslovnika, predloženom izmjenom jasnije se definiše ostvarivanje prava na plaće i druge naknade zastupnicima kako je to propisano Zakonom o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine, odnosno Zakonom o radu u institucijama Bosne i Hercegovine. Dakle, mi već imamo zakone koji regulišu i radno-pravni status i koje regulišu i plaće i naknade i prema ovoj predloženoj izmjeni član 12. Poslovnika bi trebao da glasi da zastupnik ima pravo na plaću i druge naknade u skladu sa zakonom.
Hvala. Nemamo više prijavljenih po ovoj tački dnevnog reda. Prelazimo na tačku dnevnog reda broj 10. Ad. 10. Izvještaj – detaljna analiza rada Izvozno-kreditne agencije BiH sa posebnim naglaskom na poslovanje sa „Unisom“ – fabrikom cijevi Derventa, sa prijedlogom mjera za rješavanje problema u radu ove agencije, podnosilac: Upravni odbor Izvozno-kreditne agencije BiH, broj: 01-50-1-15-50/17 od 17.05.2018. godine Izvozno-kreditna agencije Bosne i Hercegovine dostavila je ... Izvještaj u skladu sa 44 Zaključkom sa 50. sjednice Doma koja je održana 26.07.2018. Nadležna komisija za vanjsku trgovinu i carine razmatrala je i primila Izvješaj k znanju, te Domu predložila usvajanje sljedećeg zaključka: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Upravni odbor Izvozno- kreditne agencije da se u saradnji sa entitetskim vladama kao osnivačima Agencije opredjeli za varijantu rješavanja dalje budućnosti Izvozno-kreditne agencije. Otvaram raspravu o Izvještaju. Uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege, pred nama je Izvještaj višemjesečnog rada Komisije za vanjsku trgovinu i carine, pa čak i ad hoc komisije koja je bila formirana da se utvrdi stanje u Izvozno-kreditnoj agenciji, koja je institucija Bosne i Hercegovine čiji je zadatak zapravo podrška izvozno orijentiranim firmama iz Bosne i Hercegovine. Međutim, zbog izdavanja garancija koje nisu izgleda imale pokriće, prvenstveno zbog Tvornice cijevi Derventa, Unis, u iznosu od nekih 180 miliona KM ova Izvozno-kreditna agencija došla je u situaciju da ne može normalno da funkcionira. I višemjesečni rad i Komisije za vanjsku trgovinu i carine i ad hoc komisije poručio je određeni niz zaključaka i treba da se utvrdi, odnosno opredjeli šta mi želimo zapravo više sa tom Agencijom, da li je želimo ugasiti, da li želimo ići u stečaj, pa formirati novu agenciju itd., ali našim privrednicima nedostaje ovakva jedna agencija koja će davati garancije za izvoz naših formi. S toga vas molim, obzirom da je ovo preostala obaveza iz prošlog mandata jer je ovo, kao što vidite, u zahtjevu iz jula mjeseca 2018. godine, a obzirom da nerad ovog Parlamenta evo tek sada je došlo na dnevni red. Stoga vas molim da podržite i da se zaduži Vijeće ministara da se konačno opredjeli šta želi zapravo sa ovom Agencijom. Hvala lijepo.
Hvala. Uvažena zastupnica Mira Pekić, diskusija.
Pa, evo, ja ću da se osvrnem na ovaj Izvještaj, odnosno detaljnu analizu rada Izvozno- kreditne agencije, sa posebnim naglaskom na poslovanje sa Unis, Fabrikom cijevi Derventa, s prijedlogom mjera za rješavanje problema u radu ove Agencije. Ako se posmatra ova tačka dnevnog reda i Zaključak Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine iz 2017. godine, ovaj materijal bi trebao da ima mnogo više stranica i trebao bi mnogo više da kaže i mnogo više da nam pomogne u određivanju našeg stava vezano za Izvozno-kreditnu agenciju BiH. Ono što se uradilo na osnovu Zaključka Predstavničkog doma Parlamenta BiH, to je hitno imenovanje Upravnog odbora. Koliko znam Upravni odbor Izvozno-kreditne agencije je imenova,n i dostavljanje materijala Tužilaštvu, rekli su da su to uradili. Drugo, hitno donošenje konačne odluke u pogledu određivanja optimalnog rješenja za dalji rad Izvozno-kreditne agencije nije ništa ispunjeno, nije ništa urađeno po tom pitanju. Izvozno-kredizna agencija i dalje se susreće sa problemima u svom poslovanju, i dalje nije ništa urađeno sa brojnim sudskim procesima, niti su ti sudski procesi završeni. IGA je Zakonom koje je ovo tijelo donijelo u 2004. godini je 45 formirana i sa 51,35 miliona KM osnivačkog kapitala. Sa tim osnivačkim kapitalom znači IGA je počela da radi. Zadatak same Izvozno-garantne agencije je bio da služi izvozno orijentisanim preduzećima u smislu kako kreditnog osiguranja, odnosno faktoringa, garancija i samih podataka u bonitetu nekih preduzeća. U ovim zakonskim rješenjima je perdviđeno i osnivanje međuministarskog savjeta odnosno vijeća sa ulogom da razmatra podnesene informacije o poslovanju i donese smjernice za rad IGA-e. No međutim, nikada to međuministarsko vijeće nije formirano, a IGA je nastavila da radi i da daje garancije i da gomila gubitke, tako da je rezultat onog što smo mi dobili u ovom našem materijalu, da je Izvozno-kreditna agencija podnijela 230, oko 230 miliona maraka vrijednosti predmeta protiv klijenata zbog duga i da su tužbe koje se vode protiv Izvozno-kreditne agencije oko 80 miliona KM. To je rezultat rada i rezultat rada je i da Nezavisna revizorska kuća Deloitte nije za 2017. godinu opšte ocijenila poslovanje Izvozno-kreditne agencije nego se uzdržala od davanjam mišljenja što je gore i od samog negativnog mišljenja, zato što ne vidi razlog i ne vidi mogućnost nastavka poslovanja i poslovne aktivnosti ove Izvozno-kreditne agencije. Ja sam stvarno mislila da mi bi trebali predložiti nove zaključke na ovom zasjedanju, no međutim i ovi postojeći zaključci koje smo usvojili, koje je ovaj Dom usvojio u 2017. godini nisu ispoštovani i nisu, nije ništa odrađeno osim ove dvije stvari koje sam navela na početku. Tako da mislim da i ovaj prijedlog komisije za, gospodina Mehmedovića, da je sasvim korektan i da bi se moglo sa tim prijedlogom ići da se zaduži Upravni odbor i Izvozno-kreditna agencija Bosne i Hercegovine, da se opredjeli za varijantu rješavanja dalje budućnosti Izvozno-kreditne agencije. Još nešto mi tu imamo, a to je da je, da sam gledala u Izvještaju o radu Upravnog odbora za 2018. godinu, Upravni odbor Izvozno-kreditne agencije je pozvao revizorske kuće, što mi ovdje ne znamo, revizorske kuće da im se pomogne u odabiru najboljeg rješenja za prevazilaženje problema. Prema tome, i to je nešto o čemu mi ovdje treba da vodimo računa. Upravni odbor IGA-e znači, ovaj, zahtjeva i dalju pomoć i od revizorskih kuća i od drugih institucija, tako da ova informacija koju smo mi dobili, ova Informacija o kojoj smo, o kojoj danas treba da raspravljamo u najmanju ruku je neozbiljna. Ništa od ovih naših zaključaka nije urađeno, nemamo nijednu pravu, nijedan od prijedloga za dalji rad IGA-e nije obrazložen na dobar način, ovdje je to sve rečeno površno, nije se ulazilo u dublju analizu, tako da smatram da se mi, da ćemo se još jedan duži period baviti sa ovim problemima i sa izvještajima Izvozno- garantne agencije. Hvala.
Hvala. Uvaženi zastupnik Nermin Nikšić, diskusija.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, ja nisam participirao u radu prethodnog saziva Predstavničkog doma pa se ne mogu buniti što nisu izvršeni ti zaključci iako, je li, i to pokazuje koliko su u Agenciji bili spremni da ispoštuju odnos Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Prije svega, ne mogu reći da je ovo bilo kakva, evo slažem se sa kolegama, detaljna analiza, a pogotovo ne mogu prihvatiti da detaljnu analizu urade oni koji su doveli Agenciju u ovakvo stanje. Dakle, ja se iskreno nadam da ćemo doći u fazu da počnemo raspravljati o onome što je u mandatu ovog Predstavničkog doma i što treba da bude naš odnos prema ovome ali nikako ne mogu da prihvatim da zadužimo one koji su doveli Agenciju u ovakvo stanje da nam sad oni predlože 46 šta je to rješenje. Kad vidim ove cifre ovdje i ove milione koji su spiskani, dođe mi da se pitam ko je tu normalan. Uradili svoje, završili, mi sad kažemo – de nam predložite šta ćemo i Bog te veselio. Dakle, ja u najmanju ruku smatram da Zaključak treba dopuniti s tim da tražimo od nekih nadležnih institucija da uđu unutra, provjere zakonitost poslovanja i one koji su radili i doveli Agenciju u ovu fazu, ovaj, pozovu na odgovornost. Hvala.
Hvala. Nemamo više prijavljenih u vezi s ovom tačkom dnevnog reda. Idemo na narednu tačku, tačku 11. Ad. 11. Godišnji konsolidirani izvještaj interne revizije za 2017. godinu, materijal Ministarstva finansija i trezora BiH, broj: 01,02,03-16-1-1329/18 od 31.05.2018. godine Kolegij Doma je kao nadležnu Komisiju za ovaj materijal odredio Komisiju za finansije i budžet. Komisija je dostavila Mišljenje, Izvještaj je prihvaćen i upućen dalje u proceduru s prijedlog Domu za usvajanje. Otvaram raspravu o Izvještaju. Nema prijavljenih po ovoj tački dnevnog reda. Zaključujemo raspravu. Prelazimo na tačku 12. Ad. 12. Konsolidirani izvještaj o sistemu finansijskog upravljanja i kontrole u institucijama Bosne i Hercegovine za 2017. godinu, materijal Ministarstva finansija i trezora BiH, broj: 01,02,03-16-1-1330/18 od 31.05.2018. godine
Ja ću se osvrnuti na Izvještaj Visokog i sudskog i tužilačkog vijeća za 2018. godinu. Mi smo ovaj materijal imali na hitnoj sjednici Doma, ali njoj nisu prisustvovali, dakle, svi poslanici. Ja ću, naravno, skratiti ono što sam već rekla, al smatram da se o Izvještaju Visokog sudskog i tužilačkoj vijeća treba prodiskutovati, da je to vrlo živa tema u javnosti već mjesecima, a živa tema je i u ovom Domu, obzirom da još uvijek nije konstituisana Komisija koja je oformljena na toj hitnoj sjednici Predstavničkog doma koji je, dakle, trebalo konstituisati i koja je trebala da ispita stanje u pravosuđu. Ja bih se prije svega osvrnula na sastav Visokog sudskog i tužilačkog vijeća koji je u Izvještaju, dakle, ja govorim o Izvještaju za 2018. godinu i samo da pitam, pošto nisam iskusna poslanica, da li je trebao danas da bude predsjednik prisutan, Visokog sudskog i tužilačkog vijeća?
Ovdje imamo informaciju da su prisutni članovi ispred VSTV-a.
Aha, aha, dobro, mislim pitam, ne znam. Dakle, ja bih se prije svega osvrnula na sastav Visokog sudskog i tužilačkog vijeća gdje samo letimična pretraga nekih elektronskih medija nam govori, kad krenemo od jednog do drugog člana VSTV-a, pokazuje nam da su za većinu od njih vezane afere i da je izgleda i za pravosuđe, naravno, čast izuzecima, postala referenca da se dođe do najviših sudskih i tužilačkih funkcija, dakle, ako za sobom imamo afere, što je u svakom slučaju sramotno. Sam Zakon o VSTV-u kaže da članovi Visokog i sudskog i tužilačkog vijeća moraju biti osobe, između ostalog, visokog moralnog kvaliteta, što nije slučaj ni sa osobom koja je na čelu ove 48 institucije i koja je, dakle, umješana u opće poznatu aferu „Potkivanje“. Takođe je u Izvještaju navedeno da, vezano, dakle, za ova načela moralnosti i etičnosti da su unaprijeđeni etički kodeksi vezani za rad sudija i tužilaca u 2018. i da je, dakle, uveden pojam integriteta i doličnog ponašanja. Ja ne bih rekla da je ovaj kriterijum u radu Visokog sudskog i tužilačkog vijeća ispunjen, jer evo, opet da kažem, bili smo svjedoci nedoličnog ponašanja čelnika ove institucije koji u kafani, dakle, razgovara o aktuelnom pravnom predmetu. U Izvještaju je takođe navedeno da je blizu 100 miliona od 2004. do 2018. potrošeno za reformu pravosuđa, ali cilj nije postignut. Dakle, da je to tačno potvrđuje Izvještaj Evropske komisije i popularno nazvan Izvještaj gospodina Pribea, a mene je takođe malo začudilo ali i zabrinula konstatacija u Izvještaju da medijski natpisi narušavaju ugled i neovisnost pravosuđa. To mi je doista zasmetalo jer ako bi se ispunili svi ovi uslovi koji su potrebni po Zakonu u smislu etičnosti, doličnosti ponašanja itd., i uslovi koji stoje i u etičkom kodeksu za sudije i tužioce, onda mediji zaista ne bi imali posla jer mi smo danas u situaciji da vidimo da mediji nažalost otkrivaju afere, umjesto da se kriminal rješava na pravno propisani način. Ono što, posebno sa aspekta ravnopravnosti spolova i što mene kao ženu na neki način boli i što sam uočila u ovom Izvještaju je konstatacija da kada je u pitanju ravnoporavnost spolova da se svijest o rodnoj ravnopravnosti unutar pravosuđa nalazi na srednjoj razini. Molim vas lijepo, mi imamo Zakon o ravnopravnosti spolova i Zakon o zabrani diskriminacije jedan je na snazi 10, jedan je na snazi 9 godina i mi još uvijek imamo svijest o ravnopravnosti spolova na niskoj razini kada su u pitanju i sudovi i tužilaštva, a to pokazuje ustvari i istraživanja nevladinog sektora koja opet kažu da je ova svijest ne na srednjoj razini, nego na niskoj razini, jer da ni sami sudije i tužioci ne znaju da uoče da li nešto spada u domen diskriminacije, neravnopravnosti spolova i slično. Takođe, pala mi je u oči cifra od 895 pritužbi na rad nosilaca pravosudnih funkcija i to itekako govori u kakvom nam je stanju pravosuđe i da se nikako, dakle, VSTV ne može pohvaliti nekim uspjehom. Sigurno je da se itekako mora razmotriti pitanje izmjena Zakona o VSTV-u, a pogotovo kada je u pitanju upravo odgovornost članova VSTV-a jer se doista ne zna kome oni odgovaraju, ko ih može procesuirati osim naravno nekog krivičnog postupka. Takođe, dakle, tako da pravosuđe treba da bude nepristrasno, naravno, tu se slažem, treba da bude nezavisno, ali u svakom slučaju to ne podrazumijeva samovolju. Da se, potvrda ovih mojih navoda je i u Izvještaju stručnjaka o stanju vladavine prava u BiH ili popularno nazvanom Pribeovom izvještaju gdje jedan od zaključaka da je VSTV-u potrebna temeljita reforma i radikalna promjena ponašanja jer VSTV se poima kao moć koja nikome ne polaze račune u rukama osoba koje služe interesima mreža političkih, pokrovitelja i uticaja. Kao centralna institucija koja treba da osigura nezavisnost i funkcionisanje pravosuđa u BiH, pravni okvir i rad VSTV-a se moraju značajno unaprijediti kako bi bolje služio interesima pravosuđa i građana. Takođe, VSTV-om kao regulatornim tijelom, dakle, bavili su se i u Mišljenju Evropske komisije o zahtjevu Bosne i Hercegovine za članostvo u Evropskoj uniji. Mi smo ga svi dobili u materijalima, neću ovaj Dom zamarati onim što je, što u tom izvještaju stoji, ali u svakom slučaju to može biti putokaz za dalji rad i za unaprijeđenje rada VSTV-a, a prije svega putokaz za izmjene Zakona o VSTV-u.
Hvala. Uvaženi zastupnik Dragan Mektić, ispravka krivog navoda. 49
Hvala predsjedavajući. Ja ne znam kako se to dogodilo i ne znam zašto se to uopšte događa, ali ovaj moj ispravka krivog navoda odnosi se na Vas, predsjedavajući, koji ste rekli da ima navodno neko prisutan iz Visokog sudskog i tužilačkog savjeta, ja znam da nema prisutnog predsjedavajućeg Visokog sudskog i tužilačkog savjeta.
Ovdje imamo informaciju da je prisutna gospođa Željka Radović VSTV član i gospođa Edisa Šikala VSTV, sa spiska prisutnih.
Vidite, godinama već, ja se sjećam i u mandatu dok sam bio ministar i prisustvovao ovdje sjednicama Parlamenta, predsjednik Visokog sudskog i tužilačkog savjeta ignoriše ovaj Parlament, neće da dođe na ovaj Parlament i nije ga briga, da kažem tako, uopšte šta o svemu tom i o tom izvještaju misli ovaj Parlament. Čini mi se, ako se ne varam, da smo, da jednom prilikom i prekinuta sjednica Parlamenta i on pozvan, napravljena pauza i pozvan da dođe i da je nakon, čini mi se, izvjesnog vremena on došao ovdje na sjednicu i onda da se napravila ova, nastavila rasprava. Je li mi o ovom Izvještaju raspravljamo ovdje radi sebe? Kakva je svrha ovo, ove uopšte, ove rasprave ovdje? Ja mislim da je on kao, da je to bitna goruća tema i kad je već rečeno da ima Izvještaj Evropske komisije o napretku BiH, da ima ovaj tzv. Pribeov izvještaj, da je to [[govornik se upozorava na vrijeme]] vrlo, da kažem tako, problematični ti izvještaji, da se nađe predsjednik VSTV-a ovdje, da dođe, da iznese osnovne te stvari iz ovog Izvještaja i da mi onda raspravljamo ovdje. Ako ćemo mi sami ovdje sastati se da se ispričamo oko ovog Izvještaja [[govornik se upozorava na vrijeme]] nema te svrhe. I da završim, evo samo pogledajte koliko on, koliko uvažava i cijeni ovaj Parlament kad nam je ovaj propratni akt i ovaj dokument dostavio i potpisao zamjenik direktora Sekretarijata Hajro Pošković, neki.
Dobro, hvala Vam.
Ako mi dozvolite samo da predložim, dajte da skinemo ovo s denvnog reda i da pozovemo predsjednika VSTV-a da dođe ovdje i da otvorimo jednu ozbiljnu temu. Ovdje ima hiljadu problema, država ne funkcioniše radi nefunkcionisanja pravosudnog sistema i vladavine zakona. Ako neko misli da preko toga olako pređemo, da to nije bitna stvar, onda smo mi ovdje sami sebe derogirali i ne pridajemo nikakav, sami sebi nikakav značaj i onda nas neko ....
Hvala, hvala, morate se ograničiti u vrijeme predviđeno za diskusiju. Hvala. Zastupnik Šemsudin Mehmedović, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. 50 U mnogome bi se složio sa reakcijom uvaženog kolege Mektića, jer čini mi se da u Bosni i Hercegovini nema prečeg problema kojim bi se trebao baviti ovaj Dom od stanja u pravosuđu BiH, iz razloga što je jedan od glavnih, od ključnih razloga odlaska najkvalitetnijeg dijela stanovništva iz BiH upravo nepravda i usko vezana s tim korupcija koja je zahvatila sve pore našeg društvenog života. Naravno da nisam ni očekivao da predsjednik ili predsjedavajući VSTV-a danas bude na sjednici, jer čini mi se da on ne voli da čuje malo i drugačije mišljenje od onog koje on ima o radu VSTV-a. I postavlja se ključno pitanje šta ćemo mi uopće danas, evo mi ćemo se ispričati, reći ćemo nekoliko kritika na račun rada VSTV-a i primiti k znanju ili ne prihvatiti, odnosno ne primiti k zanju ovaj, ovu informaciju o radu VSTV-a. Iz tog razloga mislim da je najpreče da mi danas raspravljamo o stanju u pravosuđu BiH, a ključni faktor za popravku stanja u pravosuđu BiH je upravo VSTV kao regulator, polazeći od njegove osnovne uloge koja je definisana zakonom, znači i kadroviranje i utvrđivanje principa i ravnomjernog i ujednačenog pristupa u radu pravosuđa BiH upravo osnovni zadatak VSTV-a. Naravno da neće doći da slušaju ovo iz razloga što natjeraju institucije BiH da im se obezbjede značajna sredstva u budžetu BiH i pod plaštom nezavisnosti oni, naravno, rade to što rade i imamo takve afere kakve imamo, o kojima su govorili moji prethodnici. Ja hoću da kažem, da evo pročitao sam ovaj Izvještaj i za jednu i za drugu godinu i ako pogledate dijagram donatora uglavnom su to iste, isti faktori Evropska unija, Norveška i Švicarska, može biti procenat, dva, tri gore dole, ali uglavnom evo iz godine u godinu su uglavnom ova tri faktora koji dopunski finansiraju VSTV. Postavlja se pitanje – kome oni polažu račun za svoj rad? Mi nemamo nikakve nadležnosti kao autentični predstavnici građana BiH, oni ne polažu nikom računa osim možda svojim donatorima i postavlja se pitanje – za koga oni zapravo rade? Ne rade za građane BiH, jer stanje u pravosuđu BiH je takvo da građani ne vjeruju više pravosuđu BiH. Ako ne vjeruju znači postoje niz anomalija koje opterećuju bh. društvo. Zbog toga hoću da se osvrnem na neka od ključnih pitanja, prvo – kadroviranje. Mnogo je onih i sudija i tužilaca, koji su postavljeni od strane VSTV-a da vrše značajne dužnosti, od općinskog evo do državnog nivoa, koji su vezani za određene afere. Drugo – polaganje računa. Ne trebaju nama u Parlamentu polagati računa VSTV, ali trebaju polagati račun građanima. Kako, na koji način? Direktno ili indirektno. Međutim, očigledno je da se polaže račun određenim ambasadam koje rade u Bosni i Hercegovini ili donatorima koji ima daju sredstva. Treće – neujednačen pristup, odnosno primjena inovirane strategije za procesuiranje predmeta iz RZ-a. Ovo s pravom govorim zato što se ta inovirana strategija već primjenjuje na terenu, a nije je uopće usvojilo Vijeće ministara i kažu mi smo neovisni, mi nismo politički obojeni, ovo je najdirektnije uplitanje u politiku. Zapravo njihov rad na ovakav način opredeljuje karakter rata u BiH, to je direktno i teško političko pitanje koje opterećuje evo, nažalost, rad svih institucija u BiH. Zbog toga kažem da nije bilo prečeg pitanja nego da uvaženi gospodin Tegeltija dođe i da sluša ovdje i da razgovaramo kako izaći iz ovog stanja u kom se nalazi pravosuđe u BiH. Ja mislim da i podržavam da se izjasnimo da li da odgodimo raspravu o ovom pitanju dok ne dođe i predsjedavajući VSTV-a i njegovi zamjenici ili da zapravo kažemo, mi smo kao Parlament nemoćni da rješavamo pitanje koje je ključno pitanje, evo potpuno odgovorno tvrdim da je to ključno pitanje problema u BiH. I zato evo predlažem da se izjasnimo, da odgodimo ovu raspravu i da tražimo da predsjedavajući VSTV-a bude nazočan ili prisutna u ovom Domu kada budemo raspravljali o ovim pitanjima. Hvala lijepo.
Hvala. Uvažena zastupnica Alma Čolo, diskusija. 51
Hvala predsjedavajući. Prije nego što uzmem za riječ želim da prenesem svoj neki intimni doživljaj koji sam, koji nosim u sebi od prije 5 minuta, kada me jedna novinarka zvala da izađem napolje i da dam izjavu zašto sam protiv Zakona o sukobu interesa. Zakon o sukobu interesa je sistemski, antikoruptivni zakon, znači ako sam protiv Zakona o sukobu interesa, jer joj je to prenio jedan poslanik ovdje iz sale, onda sam ja neko ko podržava korupciju i znači da nemam kredibiliteta da raspravljam o radu Visokog sudskog i tužilačkog vijeća. Ali evo sa tim osjećajem gorčine, ovaj, ja ću ipak nešto da kažem o ovom Izvještaju, žao mi je što nema glavne tužeteljice Tužilaštva BiH, jer je danas trebao i njen izvještaj da bude na dnevnom redu. Ovaj Izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog vijeća je ustvari zbirni izbještaj pravosuđa u BiH, po meni to nije samo slika VSTV-a, to je slika svih pravosudnih institucija u BiH i ovdje sjede ljudi iz VSTV- a, koji isto tako mogu odgovoriti na određena pitanja, zašto je stanje u pravosuđu ovako kakvo jeste. Ja ću reći nekoliko cifara i mene interesuje borba protiv kriminaliteta, jer sam 10 godina bila tužilac i to mi je nekako bliže i mislim da je borba protiv kriminaliteta ključno pitanje pravosuđa u BiH i to je ovaj drugi dio, dio koji se odnosi na krivično pravosuđe, a ne na civilno pravosuđe i ja ću se na njega fokusirati. Ako pođemo od pretpostavke da nema postupanja suda bez postupanja tužioca, da znači vrijedi princip .... „nema sudske presude bez optužnice tužioca“, onda je, po meni, ključna uloga tužilaštava u BiH u procesuiranju kriminala u ovoj zemlji. Da to procesuiranje kriminala nije efikasno ja ću navesti, izvesti zaključak iz samo dva podatka. Iz Izvještaja proizilazi da je u prošloj godini podignuto 12.206 optužnica protiv 14.700 osoba. 12.206 optužnica, možda nekima izgleda puno, ali u BiH ima 368 tužilaca. Na Tužilaštvu BiH imate 56, bilo ih je 59 i sramota za taj tužilački sistem, da je suspendovan glavni tužilac i da je suspendovan zamjenik glavnog tužioca, koji je bio rukovodilac Posebnog odjela za privredni kriminal, organizirani kriminal i korupciju i jedan tužilac je otišao na drugu dužnost. Znači, bilo ih je 56, a prvobitno 59. Federalno tužilaštvo ima 10, Tužilaštvo Republike Srpske ima 11, okružna tužilaštva u RS- u 86, a kantonalna 205, u Federaciji 10 kantonalnih tužilaštava. To je 368 tužilaca, je uspjelo u prethodnoj godini da podigne 12.206 optužnica, to su 33 optužnice po tužiocu godišnje, što u prosjeku je manje od 3 mjesečno. Od ovog broja tužilac, znači, koji podigne tri optužnice mjesečno se sigurno ne bori efikasno protiv kriminaliteta. Ja neću reći da tužilac nema drugog posla, ima oni donose naredbe o neprovođenju istrage, donose naredbe o obustavi istrage, idu na uviđaje, ali optužnica je jedini tužilački akt koji dovodi do osuđujuće ili oslobađajuće presude. Ovdje govorimo o osuđujućim, jer su one bitne za borbu protiv kriminaliteta. Od toga samo 218 optužnica za korupciju, samo 218, znači nijedna po tužiocu, 368 tužilaca a 218 optužnica za korupciju, čak manje nego prošle godine, kada je to stanje, 6% manje nego prošle godine kad je to stanje i tada bilo veoma loše, broj osuđujućih presuda smanjio se za 456. Istina je, Visoko sudsko i tužilačko vijeće je utvrdilo Pravilnik o orjentacionim mjerilima za izračunavanje norme tužilaca i sudija za vrednovanje njihovog rada, ali je li ovaj, jesu li ova pravila dobro urađena, da li ona odražavaju stvarno stanje i da li ona pružaju efikasnu borbu protiv kriminala u ovoj zemlji. U Izvještaju VSTV-a ima i na kraju jedna tabela – pregled kriminaliteta po krivičnim djelima. Ja sam posebnu pažnju obratila na krivična djela koja su na drugom mjestu, najveća su krivična djela protiv imovine, to su ove krađe i razbojništva i to je najlakše procesuirati, njih ima najviše. Druga su protiv zdravlja ljudi, tu spadaju krivična djela zloupotrebe opojnih droga, proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga. Mi smo prije nekoliko godina uveli posebno krivično djelo koje obuhvata i samo posjedovanje opojnih druga, tu ima neki broj optužnica 52 koji po meni nije dovoljan, ne znam nekih 1.700 optužnica, a znamo da opojne droge, rasturanje opojnih droga, a pogotovo u velikim gradovima je stvarno pošast koja truje ovu omladinu i mislim da tu treba biti efikasnija borba protiv kriminaliteta. Ja bih postavila pitanje nekom od članova VSTV-a, da li oni misle da je reforma tužilaštava, koja je urađena 2003. godine, kada je slovom i brojem ukinuto 58 općinskih tužilaštava u Federaciji i 23 tužilaštva osnovna u Republici Srpskoj, znači 81 tužilaštvo ukinuto, a to su tužilaštva koja su se bavila krivičnim djelima za koja je zaprijećena kazna zatvora do 10 godina, znači tim blažim vidovima kriminaliteta – da li oni misle da je tom reformom učinjeno dobro tužilačkom sistemu i pravosuđu u BiH i da li je time tužilački sistem postao efikasniji u procesuiranju krivičnih djela, a pogotovo što je tužiocima tada data istraga? Istragu je vodio istražni sudija do 2003. godine. Tužioci preuzimaju aktivnu ulogu, znači moraju da izlaze na lice mjesta, da vrše uviđaj, da daju naredbe policijskim službenicima u provođenju posebnih istražnih radnji i istražnih radnji kao što su uviđaj na licu mjesta i druge istražne radnje, oduzimanje predmeta i sve ono što je propisano Zakonom o krivičnom postupku – da li oni misle da ovakva reforma tužilačkog sistema je dobra i da treba ovo ovako da ostane? Ja stvarno mislim da je ovo jedno od ključnih pitanja zašto ovako malo optuženja, a malo optuženja je malo i presuda, malo je i osoba koje se stavljaju i u, odvode na izdržavanje kazne, a time se i ne ostvaruju ciljevi specijalne i generalne prevencije, a to su ciljevi kažnjavanja. Znači, da se djeluje i prema počiniocima krivičnih djela da ne čine više krivična djela, a i prema svim onima koji su eventualni počinioci, znači da se specijalno i generalno prevenira na sve druge eventualne počinioce krivičnih djela, pa evo i na mene ukoliko ja podržavam sukob interesa, da ostane ovo ovako, da se mi ne kažnjavamo za sukob interesa. Ja molim da tužioci rade svoj posao.
Hvala. Uvaženi zastupnik Dragan Mektić, ispravka krivog navoda.
Hvala predsjedavajući. Pa gospođo Čolo, ja mislim nije problem u reformi, mada jeste tu ima stvari koje bi pravosuđa i koje bi trebalo dograđivati, dorađivati, korigovati i popravit, ama problem je što se u pravosudne institucije, a prevashodno u Tužilaštvo i BiH i vjerovatno na nižim nivoima, za koje ja nemam informacija toliko, uvukao kriminal i korupcija i postoje kriminalno-politički dilovi sa vlašću, sa političkim partijama i sa kriminalnim miljeom. To je problem i to treba očistiti. Mi kad očistimo kriminal i korupciju iz tužilaštva onda će tu biti pošteni ljudi, sjediti odgovorni ljudi i onda neće biti problema, to je jedna stvar. Druga stvar, za Vas predsjedavajući, vrijedi li to išta što sam ja predložio da se ovo skine s dnevnog reda dok ne dođe predsjedavajući, što je gospodin Šemsudin Mehmedović predložio il' Vi samo kažete – dobo, hvala i najavite sledećeg. Ili ako ne može recite zašto ne može. Hvala. 53
Hvala. Uvaženi zastupnik Zlatan Begić, diskusija. Sve dok postoje diskusije dajemo riječ zastupnicima. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, uvaženi zamjeniče predsjedavajućeg, poštovane kolegice i kolege. Slažem se ja donekle sa kolegom Mektićem, u svijetu iz kojeg ja dolazim ne raspravlja se o izvještaju onoga ko nije prisutan, to se skida s dnevnog reda. Nažalost, mi smo dnevni red već usvojili zato sad ne možemo u pola sjednice ovo skidati. Međutim, pravo da vam kažem ja neću uopšte da ulazim u ovaj Izvještaj, niti hoću da ga analiziram, mada sam ga pročitao, niti hoću da iznosim svoj stav. Ja ću svoj stav o radu pravosuđa iznijeti u jednoj knjizi koju pripremam, a koja je zasnovana na analizi onoga što je pravosuđe radilo na terenu i ta knjiga će se najvjerovatnije zvati pravosuđe u zemlji čudesa ili tako nekako na sličan način, uz dužno poštovanje, uz dužno poštovanje ljudima u pravosuđu koji dobro rade svoj posao i kojih ima, kojih ima, dakle. I naravno uz poštovanje i zahvalnost kolegicama, damama iz Visokog sudskog i tužilačkog vijeća, koje su ipak danas ovdje sa nama, ali danas je ovdje morao biti predsjednik Visokog sudijskog i tužilačkog vijeća. U tom smislu ja sam, pravo da vam kažem, protiv toga da mi nastavimo ovdje kukati naredne tri godine, te šta da mi radimo s ovim izvještajem, te nije došao predsjednik VSTV-a, te šta mi možemo i ako primimo i ako ne primimo k znanju, čim smo ga prelistali valjda smo ga primili k znanju. Onaj, i u tom smislu ćemo predložiti vrlo skoro i to na jedno vrlo, na jedan vrlo profesionalno urađen, izrađen način predložićemo jedan prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o VSTV-u sa kojim bi se konačno trebali urediti odnosi između ovoga Parlamenta, kao najvišeg predstavnika narodnog suvereniteta u BiH i pravosudne grane vlasti. Naime, BiH kao mlada demokratija pati i od određenih nerazumijevanja osnovnih demokratskih principa, pa i principa podjele vlasti. Princip podjele vlasti ne znači da bilo koja grana vlasti treba da se otuđi, da odgovara sama sebi i da nije podložna nikakvoj vrsti nadzora. Princip podjele vlasti bez izbalansirane ravnoteže sistema kočnica i ravnoteža između tri grane vlasti, koji trenutno ne postoji u odnosu na pravosuđe, vodi u nešto što se ne može nazvati demokratskim društvom i efikasnošću institucija. U ovoj zemlji ne može postojati, niti u bilo kojoj demokratskoj zemlji, da se razumijemo, samo što smo mi počesto dio eksperimenta međunarodne zajednice, gdje im je BiH vrlo jeftin poligon za izvođenje raznih projekata ovdje, da znate, jer je to preskupo vršiti takve vrste opita u vlastitoj zemlji i unutar vlastitog društva. Ne može postojati ni jedan nosilac bilo koje grane vlasti ko nije podložan provjeri načina njegovog rada i odgovornosti prema onome što je radio. U tom smislu mi ćemo predložiti vrlo skoro jedan zakon koji će biti vrlo profesionalno urađen, vrlo izbalansiran, gdje ćemo konačno pokušati da uredimo te odnose sa pravosudnom granom vlasti i da mi više nikoga ne molimo da on dođe ovdje, je li, i da brani taj neki svoj izvještaj. Mada opet to je stvar i elementarne pristojnosti, moj izvještaj gdje se usvaja ja tu prvi dođem, al' nažalost došli smo evo i do toga. Položaj pravosudne grane vlasti u BiH, a što je, po mom mišljenju, dio jednog eksperimenta neuspjelog, je otprilike kao kada bismo mi u oktobru 2022. godine se zaključali u ovu salu i donijeli lijepo propis da mi sami sebe ponovo izaberemo i da samo sami sebi ovdje odgovaramo i ko god nas pipne da kažemo, molim vas vi dirate, vi dirate u najvišu ustavotvornu i zakonodavnu vlast u ovoj zemlji, mi moramo da budemo nezavisni da bi bili najviša ustavotvorna i zakonodavna vlast. Dakle, poluge su u našim rukama, ja u životu nikad nikog 54 nisam molio, nit ću moliti, niti imam namjeru to da radim. Predložićemo, dakle, taj prijedlog izmjena i dopuna zakona, opet kažem, koji će biti vrlo sofisticirano i izbalansirano urađen, na visokom profesionalnom nivou koji bi mogao i trebao konačno dokinuti ovu agoniju kada je riječ generalno o položaju pravosuđa, a pogotovo kada je riječ o najvišoj ustavotvornoj i zakonodavnoj vlasti u ovoj zemlji, a to je ova Parlamentarna skupština. Mi smo podložni i sudu javnosti, mi smo podložni i kritikama, mi smo podložni svakakvim vrstama preispitivanja i ispitivanja, čak i kada nam prestanu mandati, iako značajan broj nas ovdje nismo pali s kruške, ni došli s biroa ovdje za, u ove poslaničke klupe, nego smo došli sa debelim biografijama i sa značajnim, čak i međunarodnim karijerama i referensama. E pa svaki nosilac bilo koje grane vlasti mora da bude podložan svemu tome na potpuno ravnopravan način i tek kada se uspostavi odgovarajući balans između izvršne, zakonodavne i pravosudne vlasti na principu sistema kočnica i ravnoteža tek tada možemo očekivati puni kapacitet rada i pravosuđa, koji treba da bude stub pravne države, a bogami onda i političkih elita koje su jednim dijelom okupljene i u institucijama izvršne i zakonodavne vlasti u ovoj zemlji. Ja vam se zahvaljujem i izvinjavam se ako sam bio malo preopširan. Hvala lijepa.
Hvala najljepše. Samo da otklonimo ovu prethodnu dilemu u vezi sa predstavnikom predlagača, dakle u skladu sa članom 74. Poslovnika koji propisuje da predlagatelj, odnosno predstavnik predlagača mora biti prisutan sjednici Doma, mi imamo informaciju, odnosno naš sekretar je dobio informaciju, da je član VSTV-a Željka Radović ovlaštena ispred predlagača da prisustvuje današnjoj sjednici, a ako se žele ... intencija da to bude predsjednik VSTV-a onda je najbolji način kako je to uradila uvažena zastupnica Marinković-Lepić, koje je predložila zaključak da se organizuje tematska sjednica o stanju u pravosuđu i radu VSTV-a uz obavezno prisustvo predsjednika VSTV-a. Evo to su neke kombinacije kako se može doći do onoga što želi dio zastupnika da sjednici na kojoj se raspravlja o radu VSTV-a prisustvuje i njegov predsjednik. Mislim da je prvo bila prijavljena uvažena zastupnica Mirjana. Povreda Poslovnika Saša Magazinović, povreda Poslovnika. Izvolite.
Predsjedavajući, pošto ste Vi sada tumačili Poslovnik, samo jedno pitanje – da li mi sad u skladu sa Vašim tumačenjem možemo zatražiti da se predstavnik VSTV-a obrati ovdje nama i da malo saslušamo to, pa da mi nastavimo diskutovati, eventualno da pitamo, pa da dobijemo i neke odgovore? Jer fizičko prisustvo kao takvo nam ništa ne znači, ovo se prenosi direktno, je li, to se može iz VSTV-a pratiti, ako taj predstavnik je ovlašten da govori i da nam daje odgovore onda je to sasvim prihvatljivo i dajte onda da to malo čujemo i da malo pitamo.
Slažemo se ako, naravno, ako on nije predstavnik i nije ovlašten da daje odgovore i komentariše vaša pitanja onda ga ne možemo tretirati da je predlagač ovog materijala. Dakle, sasvim normalno možete zatražiti odgovore od drugih. 55 Ok, evo samo da vidimo ove ostale ispravke krivog navoda. Uvažena zastupnica Mirjana Marinković-Lepić, ispravka krivog navoda.
Ja bih samo ispravila navod gospodina Begića. Mislim, mi ovdje niti kukamo niti molimo niti to želimo. Mislim da smo dužni da izrazimo svoj stav, a evo, Vi ste upravo pročitali zaključak, ja sam željela da ga ovdje usmeno i predložim i mislim da trebamo tematsku sjednicu organizovati uz izričit zahtjev da joj prisustvuje gospodin Tegeltija i to što ranije obzirom da se određene stvari jako brzo dešavaju, a najnovija vijest je da će tužilac u slučaju Memić koji je znači izgubio spor i gdje je čitava afera izbila oko tog slučaja biti unaprijeđen u kantonalnog tužioca. Dakle, još jedna od afera i zato mislim da bismo trebali što prije orgranizovati tematsku sjednicu uz izričit zahtjev da joj prisustvuje gospodin Tegeltija.
Hvala. Dakle, još jednom ponavljam da imamo ovlaštenog predstavnika predlagača kojem možete postavljati pitanja i od kojeg možete tražiti odgovore na vaša pitanja. Uvaženi zastupnik Dragan Mektić, ispravka krivog navoda.
Hvala predsjedavajući. Da se ne zavaravamo samo, i da ne guramo glavu u pijesak i da ovdje se ne trošimo na neku bespotrebnu jalovost i da ne budemo dosadni građanima i narodu prosipanjem nekakve demagogije mi smo prije izvjesnog vremena formirali ovdje jedan Anketni odbor i zadužili ga izvrši neku vrstu javnog saslušanja sa nosiocima, najvišim nosiocima pravosudnih funkcija ovdje i da o tome izvjesti ovaj Parlament. I znate šta je bila prva izjava i reakcija predsjednika VSTV-a, Milana Tegeltije? Mene to ne obavezuje, oni politizuju stvar, mene to ne interesuje. Ovo je još jedan prijedlog gospođo Mirjana, je li Mirjana, jeste, gospođo Mirjana, koji on ne ferma, ne uvažava čovjek, ne drži do nas. On će reći – ja nemam obavezu nikakvu prema vama, ja sam neovisan itd., itd. nemojte da sami sebe pravimo budalama. Zato sam ja predložio, pa samo jednom da ponovim, neće doći, ne interesuje ga ova priča, čovjek nema nikakvu obavezu prema ovome, zato sam predložio, ne da, ovaj, skidamo tačku s dnevnog reda nego, mi nismo mogli na početku skinuti tačku s dnevnog reda zato što nismo znali hoće li se pojaviti na ovoj tački dnevnog reda. Uvažavam ove kolegice maksimalno koje su došle ovdje, cijenim, poštujem, a sljedeći ćemo put dobiti čistačicu ovdje, kafe kuharicu. Neće ni na ovu reagovati, ne predlažem da je skinemo s dnevnog reda, nismo mogli skinuti u početku, nismo znali hoće li doći ili neće doći, dajte da je sada odgodimo sa zahtjevom da dodje [[govornik se upozorava na vrijeme]] i ja mislim da je ovo Izvještaj, a nije informacija i koliko ja znam informacija se prima k znanju, a izvještaji se usvajaju. Prvi put sad čujem ... dodje [[govornik se upozorava na vrijeme]] obijelo i oćelavio, da se izvještaji primaju k znanju. Hvala.
Uvaženi zastupnik Zlatan Begić, ispravka krivog navoda. 56
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Sve dok ne postoje institucionalni mehanizmi nadzora, kontrole i sankcije ma kako vi strogo napisali bilo kakav zahtjev, to je samo kukanje, ništa drugo. I sa tim zahtjevom, jedino, evo gospodin Mektić je jedan takav sličan držao u ruci, znači mi jedno šta možemo uraditi sa tim zahtjevom, možemo naći kakvog povelikog mačka i to okačiti mačku o rep. Znači, imamo u rukama ustavotvornu nadležnost i zakonodavnu nadležnost i možemo ovdje kreirati mehanizme institucionalne odgovornosti. Sve dok nema tih mehanizama i kukaćemo i plakaćemo, i mi i građani, nažalost. Hvala lijepo.
Hvala. Uvaženi zastupnik Branislav Borenović, ispravka krivog navoda.
Hvala. Kolega Mektić je u pravu djelimično kada je rekao da smo mi formirali Istražnu komisiju Predstavničkog doma čiji je zadatak bio, to jest trebao da bude, da istraži stanje u pravosudnim institucijama Bosne i Hercegovine. Gospodo draga mi nismo u stanju da konstituišemo ovu Istražnu komisiju više od šest mjeseci, a nas 27 je ovdje izglasalo taj Zaključak najvišeg zakonodavnog Doma u Bosni i Hercegovini. Ne ulazim u razloge zašto to nije urađeno, ko je kriv, to ćete nam vjerovatno jednog dana morati dati odgovor vi koji sjedite i rukovodite ovim Parlamentom, ali bruka i sramota je da se ne poštuje ne poštuje vlastita odluka u Predstavničkom domu za koju smo glasali 26. juna ja mislim, prošle godine, ponoviću, i to na osnovu člana 29. stav (1) Poslovnika Predstavničkog doma. Osnovali smo Privremenu istražnu komisiju Predstavničkog doma čiji će ciljevi biti da istraži stanje u pravosudnim institucijama u Bosni i Hercegovini sa posebnim osvrtom na sposobnost VSTV-a BiH da učestvuje u procesima neophodnim na putu Bosne i Hercegovine ka članstvu u Evropskoj uniji. Vrlo konkretno. Gdje ta Komisija danas? Zašto nije konstituisana? Zašto se izbjegava obaveza koju je donio ovaj Parlament prije više od pola godine i onda bi, naravno, ta Istražna komisija imala snagu da sve te ljude koji ignorišu narodnu volju i narodne poslanike, da ga sasluša, da ga pita, da traži informaciju, da ga pozove i da na taj način pripremi za ovaj Parlament detaljan izvještaj o svemu ovome o čemu mi pričamo jer postavlja se pitanje šta je smisao svakih par sedmica ili mjeseci razgovarati o istoj stvari gdje nas ljudi ignorišu [[govornik se upozorava na vrijeme]]
Hvala. Uvaženi zastupnik Jasmin Emrić, ispravka krivog navoda.
Ne bih ja omalovažavao ovaj uvaženi Dom na način da kažemo da se zaključci Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH okače mačku o rep. Ja mislim da je ovaj Izvještaj vrlo važan za pravosuđe u Bosni i Hercegovini, za sve građane ove države koji su 57 izgubili povjerenje u pravosudni sistem i mi smo na hitnoj sjednici raspravljali već o ovom Izvještaju i usvojili zaključke kao što je kolega Borenović pročitao, ne samo ovaj Zaključak nego i još neke duge zaključke. I šta imamo sada? Naravno, VSTV, odnosno predsjednik VSTV-a nije došao na ovu sjednicu. Pa on na taj način pokazuje kakav je njegov odnos prema ovom uvaženom Domu. A šta ovaj uvaženi Dom predstavlja? Pa predstavlja državu Bosnu i Hercegovinu i sve građane države Bosne i Hercegovine, i onda predsjednik VSTV-a omalovažava sve nas koji smo dobronamjerni, koji svojim dobronamjernim raspravama, kritikama, ukazujemo na ono što građani misle o pravosudnom sistemu i svim pravosudnim institucijama u Bosni i Hercegovini. Pa hoćemo li to okačiti mačku o rep? Pa nećemo gospodo. Pa prisilit ćemo zaključcima, jer šta drugo imamo, nemamo druge instrumente. Imamo, pa grupa poslanika, Vi ste dobro rekli, napravit ćemo novi tekst zakona, pa će se opet neko osjećati nelagodno, zašto to rade poslanici, zašto to nije uradilo Vijeće ministara, zašto to nije uradilo Ministarstvo pravde, zašto Ministarstvo pravde ne reagira, zašto vi zastupnici reagirate, zašto vi pišete i knjige i zakone? Gubimo mi smisao da sjednimo ovdje ako ćemo reći da [[govornik se upozorava na vrijeme]] naši zaključci nikoga ne obavezuju. Itekako obavezuju ali oni do koga su trebali doći ovi naši zaključci pokazuju [[govornik se upozorava na vrijeme]] o sebi i o funkciju koju obavljaju. Hvala.
Hvala. Uvaženi zastupnik Zlatan Begić, ispravka krivog navoda.
Pa, evo, onaj, pa te naše rasprave koje mi ovdje vodimo, nažalost, evo, kako vidimo mnogo su nasikirale rukovodeće ljude u VSTV-u, pa i ti naši zaključci koji apsolutno ih nisu obavezali ni da dođu danas ovdje i sve dok ne osmislimo i ne uspostavimo institucionalne mehanizme ili barem ne pokušamo, ja koliko znam nikada nismo ni pokušali. Evo, mi ćemo ponuditi tekst, ponudit ćemo mehanizme odgovornosti i kontrole i nadzora, koliko znam to nikada nije ni pokušano. Sve dok to ne uradimo, ja ostajem pri svom, sve to možemo okačiti mačku o rep, a to vidimo i iz odnosa i ponašanja VSTV-a, rukovodećih ljudi u VSTV-u. Ponovo izuzimam ljude koji su tu i zahvaljujem se, ali rukovodećih, najodgovornijih lica VSTV-a koji su se toliko nasikirali i uplašili da se uopšte nisu ni pojavili na ovoj sjednici. Eto toliko, hvala.
Hvala. Uvaženi zastupnik Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, ustvari jedan nadomjestak ili nadopuna gospodinu Begiću, dakle, čovjek vam je sve rekao, dakle, pitanje je jesmo li mogli uopće donijeti takav Zaključak. Ali se sjećam dobro, dakle, možda i polovica ovdje zastupnika, kada su jedini ljudi iz HDZ-a glasovali protiv informacija VSTV-a unatrag dva ili tri izvješća, a svi ste ih podržavali tada. Sada se nekome nešto to ne dopada, pa sad se ta izvješća ili informacije ruše. Znate li u čemu je nama problem? 58 Problem je što, evo, prvi put ću priznati, evo i pred javnošću i pred vama, vrlo često zadržavam nešto u sebi da ne kažem ovdje šta sve mislim o pojedinim pitanjima, a zastupnik sam. Znate zašto, zato što i prethodni mandat, odnosno sastav, i ovaj, stalno ovaj Dom sami sebe i neko nas optužuje i svi žele biti neovisni od nas, svi su od nas neovisni. I maloprije kad smo raspravljali o Zakonu o sukobu interesa, svi bi htjeli biti neovisni od nas, a mi smo jedini predstavnici naroda. Mi smo jedini koji možemo govoriti o svemu i sve što nam je na duši i na saznanju i u informaciji, ali često puta kada ... kolege i jedan dio vas odgovora da nam to ne treba, da treba neke osloboditi od Parlamenta, onda ne trebaju ništa Paralmentu podnositi izvješća, a kad vam odgovora onda bi trebali podnositi izvješća Parlamentu. Svi trebaju podnositi izvješća ovom Parlamentu ako mi to zatražimo, ja sam za to, a li dajte, nemojte da budemo licemjeri, dakle, mi smo jedini predstavnici, jedini imamo izvornu nadležnost od naroda koji nam je to dao. Mi jedini možemo govoriti o svemu i zašto se neko treba šititi od nas? Zašto neko od nas treba biti neovisan ? Zašto netko nama ne treba podnijeti izvješće? Svi nam trebaju podnijeti izvješće, svi trebaju nama ... jer mi smo jedini predstavnici koje je narod izabrao, svi drugi su izabrani na ovaj ili na onaj način, a ne, kad nam odgovora dajte nam onda VSTV, Tužiteljstvo, onda ne valja, tamo je korupcija, kriminal, otkud nam pravo da nešto tako govorimo, a ne iznosimo podatke o tome. Dajte, iznesite podatke, iznesite slučaj koji je. Prijavite ako ste zastupnici, a nemojte da ovdje raspravljamo kad nam to paše, kad nam ne paše onda bi svi trebali biti od nas neovisni. Dajte, nemojte, dakle, gospodin je rekao ispravno, ako napravimo mehanizam, donesemo propis, naravno da će nam onda polagati izvješća, onda ćemo usvajati, obarati, prihvaćati [[govornik se upozorava na vrijeme]] a ne ovako, pričamo napamet. Hvala lijepo.
Hvala. Uvaženi zastupnik Predrag Kojović, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ako mi samo dopustite, pošto nisam siguran da ću opet imati ovu priliku da se složim sa gospodinom Lovrinovićem, da je ovo najviše zakonodavno tijelo u smislu predstavničkom, i da ne postoje institucije koje ne odgovaraju ovom tijelu. Nisam bio siguran da ću imati ovu priliku ponovo da se složim sa kolegom pa sam iskoristio ovu. Hvala.
Uvijek dobru priliku treba iskoristiti, je li. Uvaženi zastupnik Nermin Nikšić, diskusija.
Evo, ja ne ispravljam nikakav krivi navod. Zahvaljujem se gospodine predsjedavjaući. Evo, nažalost spadam u red onih zastupnika koji smatra da danas ipak vodimo jednu prilično bespredmetnu raspravu, ali eto, moram reći da mi manje smeta što nije prisutan predsjednik VSTV-a, ne želim praviti razliku između članova, pogotovo ako je neko ovlastio ljude da budu ovdje. Meni ustvari više smeta neka praksa koja je uspostavljena u ovom Domu, 59 a kojoj smo, evo, i danas sjedočili, da samo kad zastupnici predlažu neke materijale, onih ih obrazlažu. Dakle, jednostavno niko nema potrebu da obrazloži Prijedlog zakona, niko nema potrebu da izađe na VSTV, da obrazloži svoj izvještaj ili ne znam ni ja šta, šta dalje slijedi. Meni recimo to više smeta, a potpuno sam saglasan sa kolegom Begićem koji govori o tome da, dakle, on nije govorio da je bespredmetna rasprava, nego o tome da baš i nemamo nekih institucioalnih nadležnosti koji će rezultirati nekim velikim promjenama šta god mi danas ovdje zaključili i kako god se ponašali. Opet, s druge strane nekako se i vi tu ponašate, znate, ako nema prijavljenih za diskusiju, idemo dalje, nije se niko prijavio. Kad se prijavimo za diskusiju onda kažemo da nema potrebe da odgađamo raspravu, zato što ima prijavljenih za diskusiju, tako da je uvijek, šta je starije koka ili jaje? Dakle, ja ću ipak nekoliko rečenica reći o ovome čisto da malo istresem i ono što je meni na srcu. Dakle, neovisnost pravosuđa da i stvarno bih volio da doživimo taj trenutak da se tako dešava. Ja ću reći, recimo, jedno iskustvo koje sam imao kao premijer Vlade Federacije u postupcima pred Ustavnim sudom, federalnim Ustavnim sudom gdje smo imali nekoliko postupaka i gdje smo svaki od tih postupaka u korist Vlade završili. Ono što meni smeta, kad bi spustili paravan i promijenili glas sudija koji su, da ne možete prepoznati ko je, kad postavi pitanje možete prepoznati koje je nacionalnosti ili kojoj nekoj političkoj opciju ... Evo, ..., dakle, učestovali ste u tome pa to ... Dakle, to jednostavno, a ljudi su do penzije imenovani na tu funkciju. Dakle, imate Ustav, držite se toga, ništa drugo vam ne treba, ničim drugim se ne trebate baviti, ali jednostavno to je tako. Ako bi proveli anketu među građanima Bosne i Hercegovine, siguran sam ako ne bi gori rezultat bio, ali bar 80% građana bi reklo da pravosuđe nije neovisno, kao što je, evo, i među nama ovdje, da to napravimo, pa ... I evo, jedan eklatantan primjer, mi smo imali u Vladi primjer da je narušen nacionalni balans unutar ministara. Sudinica Opštinskog suda donosi rješenje kojim kaže da to nije tako jer zaboga svaki ministar u Vladi Federacije ima zamjenika iz reda drugog naroda. Dakle, to je prije 12 godina amandmanima promjenjeno, to je bilo prije nego što je u Federaciji uspostavljena konstitutivnost sva tri konstitutivna naroda. Šta možete reagovati na to? Napravite press konfereciju kao premijer i ... zna li žena da je ta ..., mislim ja sam siguran da zna, a zna li. Onda ide prozivka kako utičete na neovisnost pravosuđa i to neovisno pravosuđe završi da ta žena za tri mjeseca dobije unaprijeđenje iz Osnovnog suda direktno u Vrhovni sud Federacije BiH. I onda govorimo o funkcionisanju pravosuđa, o tome kako je, ovaj, i to VSTV stvarno. Trebamo li se uopšte prisjećati ovdje primjera spektakularnih hapšenja i visokih političkih zvaničnika i običnih građana koji na kraju sve završe oslobađajućom presudom i bez ikakvih posljedica, evo, što reče maloprije kolegica Mirjana, po tužioce i po one koji vode taj postupak, nego još dobiju unaprijeđenje. Postoji li igdje u svijetu da se to tako dešava i da to može tako da ide? Imali smo priliku nedavno vidjeti Izvještaj gospodina Rajnharda Pribea kao nezavisnog pravnog stučnjaka Evropske unije koji je predstavio taj Izvještaj Evropskoj komisiji, članicama zemalja Evropske unije i domaćim vlastima. Izvještaj je pod nazivom – Izvještaj stručnjaka o stanju vladavine prava u Bosni i Hercegovini, i u tom Izvještaju bukvalno se ukazuje na niz duboko zabrinjavajućih nedostataka u vladavini prava u Bosni i Hercegovini. Bavili li se iko tim Izvještajem? Pokušava li iko promijeniti stanje, odnosno korigovati ove odnose? A i zašto bi, iz ugla ovoga o kome govorimo, dovoljno je da gledamo iskrivljenu sliku u ogledalu i da se mi hvalimo kako nam je dobro i, ovaj, da ne mijenjamo se. Da se ne lažemo, pravosudna reforma u Bosni i Hercegovini je jedna od najlošije provedenih reformi. Dobro se sjećam kakav je bio pritisak Međunarodne zajednice da se uđu u nju i da se uradi, kako su nam zavrtali ruke u federalnom Parlamentu da glasamo i da dođe do toga. Slažem se o ovim i zaista vrlo rado ću i učestvovati u tome i čekati ovaj prijedlog o kojem je kolega Begić govorio, jer je to ustvari jedini način kako mi možemo promjeniti, pokušati promjeniti stanje u ovoj oblasti. 60 Želim vas podsjetiti da je nekad u ovom periodu, 2012., 2013. godine, da smo napravili neki politički sporazum i potpisali Sporazum SNSD i SPD da idemo u reformu pravosuđa na način da glavne tužioce bira Parlament, da moraju podnijeti izvještaj u Parlament. Pa kad dođu ovdje nek se znoji malo pa da vidimo jesu li mu optužnice pale, ili su završile, završile sa presudom. Tad je tako uzbunjena javnost od strane opet predstavnika Međunarodne zajednice kako to nije nigdje, iz zemalja u kojima kralj imenuje tužioca kažu – gdje će Parlament birati, pa što gdje će Parlament birati. Pa, evo, samo sa vidimo u regionu, u Republici Hrvatskoj Sabor bira glavnog tužioca. U Srbiji Skupštine bira i glavnog tužioca i predsjednike sudova. A šta je sporno ovdje? Eh, kaže, mi nismo dostigli taj nivo demokratije da Parlament bira. I zato se slažem sa kolegom Lovrinovićem, pa nek je ovo Parlament, nek smo mi najgori, ali smo izabrani, što to mi nismo kvalifikovani da možemo odlučivati o tome je li neko radi svoj posao kvalitetno ili ne radi. I zbog toga, šta god mi danas zaključili, ti zaključci neće imati nikakvog efekta ni posljednica, ni po VSTV, ni po stanje u pravosuđu, ali bez obzira, dakle, što imamo i ovdje podjelu na poziciju i opoziciju, evo i kao prestavnik opozicije sam vrlo zainteresovan da učestvujem i da damo doprinos, da probamo urediti stanje i da donesemo zakone koji će omogućiti i da ovaj Parlament, pored ostalog intervenište tamo gdje smatra da treba intervenisati kad nije u redu. Hvala.
Hvala. Danas se čitava opozicija slaže sa gospodinom Lovrinovićem. Vrijeme je da završavamo ovu sjednicu, da je privodimo kraju. Uvaženi zastupnik Zukan Helez, diskusija.
Uvaženi predsjedavajući, uvažena dopredsjedavajuća, dame i gospodo zastupnici, predstavnici medija. Ja sam mišljenja da kako god i šta god bile naše ovlasti, da je ovo jako bitna tema i jako bitna tačka. Ako pogledate dnevni red pažljivo, ove ili bilo koje druge sjednice, sve i jedna tačka nekako dođe u ovu tačku, revizija, revizori kazali, ne poštuju se primjedbe, iz godine u godinu se ne uvažavaju i sve se svodi hoće li tužilac pokrenuti neku prijavu ili napisati optužnicu. Zato ja mislim da je ovo jako važno i ne možete reći da nije do nas. Mi smo ti koji donosimo zakone, mi smo ti koji treba da donesemo Zakon o VSTV-u i ne slažem se u potpunosti sa kolegom Begićem, ja mislim da je toliko loš ovaj Zakon da se on ne može propraviit izmjenama i dopunama. Ja mislim da ovdje trebamo donijeti potpuno novi zakon. Znamo u kakvim je okolnostima postojeći ovaj Zakon donijet i ja mislim da se to treba promjeniti. Evo, kad su ovdje neki članovi VSTV-a, članice, je li, nebitno, prisutni, ja želim da pitam jedno pitanje – šta je sa predmetom Pandora? To je jedan od ključnih predmeta i mislim da je pravo mjesto ovdje da se postavi pitanje. Težina tog predmeta je jedna ili više milijardi maraka kriminala i korupcije i ne zove se džaba Pandora, znači, da se to razriješilo, otvorila bi se pandorina kutija. U onom što sam ja pročitao i vjerovatno većina vas, šefovi i danas vladajućih stranaka su, sve i jedan, upetljani u tu aferu, imenom i prezimenom. Odjedanput je to negdje nestalo, povučeno je, ustvari nema nigdje. I ovo, evo jedan koji se u potpunosti ne 61 slaže sa kolegom Lovrinovićem. Ja mislim da je na savjest zastupnika da glasamo o Zakonu, da bismo mi ovo stavili pod kontrolu. Ne, nije centar moći kod ovih ljudi koje je narod izabrao, nije centar u VSTV-u, centar moći je u predstavnicima političkih partija. Žalosno ali istinito. U Bosni i Hercegovini, ne znam vala koji bi klub mogao glasati kontra predsjednika svoje stranke. U Srednje-bosanskom kantonu postoji sudinica, predsjednica jednog Općinskog suda, kad su je pitali kako ste zaposlili sina, on je završio tek ekonomski fakultet, a djece ima sa prosjekom preko 9, čekaju po nekoliko godina posao, kaže – dala sam ministru 10.000 maraka. I gledajte, čovjek koji to sve snimi pošalje sve u VSTV, dobije se odgovor da on nije ovlašten da snima. Pa kaznite ga zato što nije ovlašten da snima, nek snosi sankcije, ali daj smjenite ovu ženu koja to radi. Znači, proće dosta vremena da mi ovdje promjenimo taj Zakon, a bez toga neće nikad doći, ko god da bude šef, je li, tog VSTV-a, da pojednostavimo. Mi u Bosni i Hercegovini ne znam iz kojih razloga u sudstvu i Tužilaštvu vodimo krađu drva kao privredni kriminal. Ustvari, zna se što se to tako vodi. Pa jednostavno, zato što trebate ispuniti s tog dijela normu i tužioci i sudije kažu – imamo toliki procenat obrađenog privrednog kriminaliteta. Ja ću vjerovati u ovu državu kad bude uhapšen predsjednik VSTV-a ako je kriv. Što nije došao? Pa zato što čovjek je snimljen u koruptivnim djelima. Pa vjerovatno ga sramota doći ovdje pred nas. Ne znam koji bi drugi razlog bio. I ko je ovlašten i ko smije podnijeti krivičnu prijavu, ko smije procesuirati predsjednika VSTV-a? Očito niko i očito nema potrebe da dolazi ovdje, da se pravda, ovaj, bilo kome. Moja nada u svoje ovo da će sve biti bolje je kad se otvori poglavlje o pristupanju Evropskoj uniji, o kriminalu i korupciji. I pitanje zašto se ne otvara to poglavlje, upravo je sprega izvršne vlasti i sudske u Bosni i Hercegovini. Ako bi se to otvorilo, mnoge sudije i tužioci, pa možda i predsjednici stranaka i ti centri moći, bili bi procesuirani. Želim da vas podsjetim, u susjednoj Hrvatskoj po pristupanju Evropskoj uniji kada je otvoreno to poglavlje glavni tajkuni koji su bili uz predsjednika pokojnog Franju Tuđmana, danas se kriju po Bosni i Hercegovini. Uhapšen je premijer Vlade, gospodin Sanader i sad je tu sistem spojenih posuda, ovi koji to treba da otvore poglavlje, oni neće zato što štite ove u pravosuđu, a ovi iz pravosuđa neće njih da procesuiraju i to je jedan zatvoreni sistem i mislim bez pomoći Međunarodne zajednice da teško mi, i pritiska na ove centre moći, da teško mi možemo doći do novog kvalitetnog zakona. Evo, ova Komisija koju smo formirali i predstavnici Međunarodne zajednice su stali iza toga, ne ulazimo mi u meritum presuda, nego da ispitamo stanje u pravosuđu. Međutim, blokirano. Od koga? Evo, kolega Borenović je govorio, pa od Kolegija, od rukovodstva, od većine i opet dolazimo na isto. Opet sprega ovih i ovih, jedni druge čuvaju i na kraju ona stara narodna – vrana vrani, ne vadi oči. Hvala lijepo.
Hvala. Uvaženi zastupnik Borenović, diskusija.
Hvala. Evo, i ja se slažem sa onim kolegama koje kažu da Parlament ima snagu i treba da bude mjesto na kojem ne smije biti nikakvih zabrana, nikakvih tajni i da upravo u Parlamentu trebaju da budu svi na jednak način tretirani i da se o svim temama može potpuno slobodno i otvoreno govoriti. Nas je neko izabrao i naša je obaveza i dužnost i pravo, da o svim anomalijama u društvu potpuno otvoreno govorimo. Stanje u pravosuđu je, ja mislim, jedinstvena ocjena, 62 katastrofalno. Slažem se da je pravosudna reforma doživljela svoj krah i da nešto ozbiljno treba uraditi kako bi se vratilo povjerenje u te ključne institucije u koje građani treba da imaju i zaštitu i sigurnosnost. I zato je sasvim logično pitanje – zašto bar nismo ispunili one obaveze koje smo sami sebi stvorili? Zašto nije konstituisana istražna komisija? Vjerujte da to tijelo, koliko god možda nekome izgledalo u tom momentu grupa poslanika koja će biti predloženi, da će biti nemoćna, imala bi snagu i imat će snagu da značajne stvari uradi kada je u pitanju provođenje tih nekih radnji koji bi trebali ispitati stanje u pravosudnim institucijama Bosne i Hercegovine. Iz ličnog iskustva znam koliko to ima snagu. Prošle godine u Narodnoj skupštini Republike Srpske imali smo formiran Anketni odbor koji je radio 30 dana, bio sam dio toga i vidio sam po prvi put šta znači parlamentarna moć, šta znači snaga poslanika koji mogu da dođu i do onih tema i do onih ljudi koji su nedodirljivi ili bar izgledaju nedodirljivim, i da neke krupne, životne, ljudske stvari pomjere za mrtve tačke. Vjerujte, ima snagu i na tome treba insistirati i ja vas molim, danas ću tokom dana kada dođemo do te tačke dnevnog reda predložiću zaključak da se to završi u roku od 10 dana, Zaključak koji smo usvojili još prije pola godine. Ono što želim posebno ovdje da govorim jer imam i obavezu prema ljudima koji su tokom tih svojih ljudskih sudbina i tokom određenih pravosudnih procesa, vidjeli koliko je sistem nemilosrdan i koliko je ovo zakonsko rješenje koje imamo loše, a može se popraviti. Osim ocjene da je stanje takvo kako jeste, osim toga što znamo da pojedinici u pravosudnoom sistemu značajno zloupotrebljavaju svoje pozicije da i onaj dio časnih, čestitih, korektnih profesionalaca se sklanja u stranu i prepušta ga. Sve loše ispliva na površinu, ja mislim da je naša obaveza da predložimo i neka rješenja koja mogu značajno popraviti stanje u kojem živimo. Iz svog nekog iskustva shvatio sam da je zaista najveći problem pravosudnog sistema što je sve u rukama pojedinaca koji su dobili ogromna ovlaštenja, ogromnu moć i od njihovih odluka zavisi sve, prvenstveno mislim na tužioce, prvenstveno mislim na javna tužilaštva i na njihovu moć. I zato ću biti spreman da čak i predložim, možda i konkretnija rješenja koja bi, nadam se, mogla naći svoje mjesto u nekom zakonskom rješenju koje bi ove anomalije propravile. Vladavina prava putem normiranja odnosno donošenja kvalitetnih pravnih normi podrazumijeva usvajanje kvalitetnih i provodivih zakona, to je činjenjica, i treba da bude to jedan od prioriteta i ovog Parlamenta, ko god ih predložio, da li Savjet ministara, da li poslanik, grupa poslanika, to treba da bude ključni prioritet. Naravno da su u javnosti često prisutne dileme da li se zakoni primjenjuju kako treba ili jesu li zakoni dovoljno dobri, odnosno kvalitetni. Radi pravne sigurnosti fizičkih lica, odnosno građana, takva dilema ne bi trebala postojati, ali je ima, jer je potrebno da upravo zbog dobrih i kvalitetnih zakona se ti zakoni primjenjuju na način kako trebaju. Radi pravne sigurnosti fizičkih lica, odnosno građana treba omogućiti istima, svakom čovjeku da pored pravosudne sfere koja je dominantna, i oni mogu učestvovati u svojoj pravnoj interesnoj sigurnosti, građanin, čovjek, fizičko lice. Treba ići sa prijedlozima na koji način građani, to jest fizička lica, mogu da pridonesu svojoj sigurnosti u krivičnom postupku. Prema trenutno važećim rješenjima pravna sudbina građana je u potpunosti u rukama tužilaca, odnosno tužilaštava, u potpunosti, i ukoliko fizičko lice ili građanin podnese prijavu za neko učinjeno krivično djelo Tužilaštu isto će je razmotriti i o ishodu obavijestiti, dostaviti obavijest. Naravno, ukoliko podnosilac prijave u Tužilaštvu nije zadovoljan, ima mogućnost da podnese pritužbu u roku od osam dana kancelariji tužioca, znači istim ljudima, i sve se završava unutar Tužilaštva i to je gotova stvar. Novim normiranjem ili promjenom normiranja u krivičnom postupku dolazi se do pravde na način da nije sve u potpunosti u rukama tužilaca, jer sad bilo kakve činjenice i dokaze da ima podnosilac prijave, ne može sam ništa postići jer imamo pravno normirane situacije da je za utvrđivanje istine i pravde presudnija tužilačka procjena od činjenica i dokaza koje posjeduje podnosilac prijave. Da bi se izbjeglo da dolazak do istine i pravde, zavisi isključivo 63 od tužilaštava, odnosno postupaka tužilaca, a ne od potrebno presudnih činjenjica i dokaza nameće se potreba izmjene krivičnog procesa i regulative u ovom dijelu. Predlažemo izmjene prvo kojim bi se ostvarile veće mogućnosti da na osnovu činjenica i dokaza dođe do istine i pravde, drugo, da se omogući fizičkim licima, to jest građanima, da učestvuju u pravosudnom procesu i dođu do istine i pravde. Ukoliko građani posjeduju činjenice i dokaze, a tužilac kojem se dostave ne pokrene postupak, odnosno odustane od njega, tada se stvara zakonska mogućnost, tada bi se trebala stvoriti zakonska mogućnost da podnosilac prijave o učinjenom krivičnom djelu na osnovu činjenica i dokaza koje posjeduje vrši krivično gonjenje prema sudovima. To je, naravno, prije bilo prije ove pravosudne reforme. Prema tome, utvrđivanje i dolazak do istine i pravde na osnovu činjenica i dokaza ne zavisi više samo od postupanja tužilaštava, odnosno volje tužilaca već i od građana na osnovu činjenica i dokaza kojima raspolažu. U tom smislu ja sam spreman da predložim i jedan zaključak u moru zaključaka koje smo usvojili i mi smo već donijeli odluku da se pripremi zakonsko rješenje, da se glavni tužilac dvotrećinski bira ovdje u Parlamentu, vi znate da smo to na junskoj sjednici uradili. Predložio bih zaključak kojim bi se zadužio Savjet ministara da zbog katastrofalnih posljedica u oblasti vladavine prava u Bosni i Hercegovini koje su prvenstveno prouzrokovani neefikasnošću rada javnih tužilaštava u Bosni i Hercegovini što prije u parlamentarnu proceduru uputi zakonska rješenja koja će se prvenstveno odnositi na vraćanje instituta supsidijarnog tužioca u naše pozitivno zakonodavstvo i da se nosioci pravosudnih funkcija učine odgovornim za zloupotrebu u vršenju službene dužnosti o čemu su neke kolege govorile. Mislim da bi bilo najlogičnije da to uradi Savjet ministara, da, svi znamo koja je to potreba, ako to ne uradi Savjet ministara spremni smo da uradimo i mi i da predložimo određena rješenja kako bi to konkretno izgledalo, šta su to rokovi koji vežu tužioca da donese određene odluke o sprovoeđenju ili nesporvođenju istražnih radnji, da se nakon određenog perioda da mogućnost i građanima da nastave krivično gonjenje, uslijed nekih činjenica i dokaza koji su takvi kakvi jesu i daju mogućnost da pored tužilačke odluke koje je ignorisala činjenice i dokaze, ide prema sudovima i ostvari svoje osnovno ljudsko pravo, da dođe do pravde, da dođe do istine. I zato smo mi i kada smo ušli u ovaj Parlament rekli jedan od tri ključna prioriteta Partije demokratskog progresa, a vjerujem i većine uvaženih kolega je i istina i pravda za sve. i ja sam ubijeđen da Parlament u tom smislu ima [[govornik se upozorava na vrijeme]] značajnu ulogu, ima velike mogućnosti koje aposlutno ne koristimo na pravi način.
Hvala. Uvaženi zastupnik Magazinović, ispravka krivog navoda.
Kolega Zlatan Begić je na jedan prilično grub način opisao trenutni položaj Parlamenta kada je rekao da ovi svi naši zaključci i ovo što radimo je okači mačku o rep. Ali frustracija koju Parlament ima od odnosa od strane Vijeća ministara, koji često ingnoriše Parlament, a onda i od institucija kao što su, prije svega, i VSTV i sudske institucije koji se ponašaju kao ne možete nam ništa, možemo doći, ne moramo doći, možemo vas poštovat, vaši zaključci su ovakvi i nakvi. Mene to strašno nervira i budi neki inat i svi oni koji misle da poslanici ne mogu ništa uraditi i da ne trebaju pisat zakone, da ih ne trebaju mijenjati su zapravo na strani onih koji se bore za status kvo, neće predložiti Vijeće ministara, neće predložiti VSTV, ali nemojte ni vi i biće ovako, do kad će biti, sto godina. 64 Ja sam htio reagovati na ovo, kolega, što ste Vi rekli, a Vi ste u pravu, posebno kada je ovaj VSTV u pitanju. Novinska agencija Patrija je objavila informaciju, da je predsjedavajući VSTV-a, dok mi raspravljamo o ovome, na ljetovanju u Zanzibaru. Objavili su slike, koje nisu oni slikali nego čovjek objavio na svom Fejsbuku, čovjek ispod palme, na plaži, dok mi ovdje želimo da imamo njegovo prisustvo da pitamo šta je sa slučajem Memić, koji je najočitiji primjer korupcije, pa možda i političke zloupotrebe u pravosuđu, šta je sa slučajem Dragičević, šta je sa brojnim slučajevima, šta je sa tužiocima čije presude, čije optužnice padaju, a oni bivaju unaprijeđeni. Dakle, u to vrijeme čovjek [[govornik se upozorava na vrijeme]] na Fejsbuku objavi nama svima pozdrav sa plaže, samo što nije napisao ispod – levati otpušteni ste. Dakle, to je, e sad što ja ovo govorim, ne radi Tegeltije, nego radi nas samih da se malo zamislimo dokad ćemo mi, kao Parlament, dopuštati da se najviše zakonodavno tijelo ove države na taj način [[govornik se upozorava na vrijeme]] ako ikakav efekat od toga bude u tom pravcu, ja sam zadovoljan, ali stvarno moramo držati malo do sebe, svog imena i prezimena i posla koji radimo, jer ovo je prešlo sve granice.
Uvaženi zastupnik Dragan Mektić, diskusija.
Hvala predsjedavajući. Znate kako, ja nećete mi zamjeriti, ali ja stvarno mislim da smo se mi ovdje precjenili, da smo se mi nešta umislili, kao mi smo neko nešta, mi ovdje što pametujemo, istresamo se, i da vodimo neku politiku i da upravljamo nekim procesima i da nešta odlučujemo, nemojte mi zamjeriti, a ja mislim da je to jedna glupost najobičnija u ovim odnosima i u konstalaciji ovih odnosa u kojim mi sad funkcionišemo, a Saša Magazinović je sad govorio, ovaj, o tim nekim stvarima. Ja sam bio pet godina u Savjetu ministara kao ministar i znam koliko je puta ovdje Parlament zaključivao i obavezivao Savjet ministara da se uradi, izradi novi zakon o VSTV-u, ponudi ovdje i dostavi Parlamentu, al' do toga nikad nije došlo i zato kolega Emriću, ja mislim da može mačku o rep da ide, starom nekom mačorini, ofucanom zakačit i da ovaj naš zaključak o ovom, istražnoj komisiji slivom otišao, ko zna, možda je i u Crnom moru sada dole se nalazi. Zato nemam, ne obraćam se, uopšte nemam neku potrebu da me vi saslušate nešta ozbiljno, ni pažljivo, koristim samo ovu priliku zato što imaju kamere ovdje, pa imam neku obavezu i računam da će na neki način barem dio svega ovoga što kažem doći u medije, doći u javnost i da se zaista o nama ovdje u Parlamentu, ljudima koje su građani birali, na neposrednim izborima birali, dođe do prave spoznaje ko smo, šta smo i kako radimo i šta radimo, a ne radimo ništa, mlatimo praznu slamu, ništa. Zato ja ne i ne osjećam se ničim posebno uzvišen što sam član ovog Parlamenta, ponekad to i krijem, sramota me. Pa pričam s običnim ljudima – Vi ste, ovaj, u Parlamentu gore, šta Vi radite, hoće li, šta će biti, hoće li nama biti bolje, kako će biti? Ma nemam blage veze šta će biti, blage veze nemam šta će biti, kud mi odošmo za ime dragog Boga. Ja sam za neovisno pravosuđe i srcem i dušom i svim kapacitetima, koje mi nemamo ovdje u ovom Parlamentu, trebamo štititi neovisno pravosuđe. Ja bih prvi ustao i ovdje bio protiv toga kad bi neko na bilo koji način umješao se u neki predmet. Ali ljudi, evo neće se naljutiti gospodin Lovrenović, ovaj, kad je govorio, pa reko dajte recite šta je problem konkretno i ovo itd. Pa evo Vi ste rekli sad... problem Pandore. Pa ja se sjećam kad je Tužilaštvo BiH pompezno najavljivalo ovo je afera stoljeća u BiH, dvije milijarde konvertibilnih maraka štete pričinjeno na način da je otuđeno javnog novca od građana, operušani građani. Sam 65 politički vrh kompletan nema iz koje političke partije i odakle sve nema umješanih ljudi, pa kad smo vidjeli da je treći dan iskaz glavnoosumnjičenog, prvoosumnjičenog izašao na dvadeset strana i njegova izjava, na internetu smo je mogli pročitati, e onda je to okačeno mačku o rep, isto tako. Svi oni koji su pomenuti tamo, sve su vidjeli šta im se stavlja na teret i ko im stavlja itd. itd. Zato mi trebamo imati ovdje blizu i mačka i mačku, ovdje negdje tu, nije problem, evo ... to o rep jedno po jedno i da na taj način rješavamo neku situaciju, neke probleme, jel' ovdje od nas nema hljeba, krua, kruha, kako god hoćete, što kaže naš narod. Mi zamlaćujemo ovaj narod, mi zaluđujemo ovaj narod, mi smo ovaj narod dovodili u situacije da više antidepresive guta i djeca gutaju. Sve je ludo ovdje, niko normalan nije ovdje. A šta je uzrok svemu tome, takvoj situaciji? Nema pravde, nema vladavine zakona, nema pravosudnog sisteme. I kad već neki, dakle, govorio sam o neovisnom pravosuđu, nemojte, neki će misliti da sam ja neki posebno motivisan zato što je Tužilaštvo prije, ne znam, 15 dana protiv mene diglo, podiglo optužnicu. Ali nije problem što je protiv mene diglo optužnicu, nego problem taj dan ujutru u 9:00 sati Mate Đaković u kafiću u Tuzli ulazi i ljudi kaže – danas optužnica protiv Mektića. I ja to izađem javno u medije i kažem, taj čovjek rekao ja ću biti svjedok i rekao mi gdje, na kom mjestu i ovo ... Pa kako Mate Đaković zna, ovaj, da će protiv mene biti dignuta optužnica i u isto popodne, bogami, svi bruje mediji optužnica i RTRS, onaj bajni RTRS onaj nakav kakav je, ne trebao nikad nikome nakav, objavi to prvo, ali zato što je glavna tužiteljica i Mate Đaković rođaci. Konkretna, ja se sjećam, kad smo imali zadnju Ustavnopravnu komisiju, gospođo Čolo, Vi ste predsjedavajući te Komisije, pa smo pokušali nešta raspravljati o ovom Izvještaju, pa smo onda rekli da opet budemo i mi kao što i Parlament, da budemo nikakvi, da budemo gori od Parlamenta, da kažem, nemojte molim vas da mi tu ništa pričamo, mi utvrđujemo ustavnopravni osnov ovdje i priča je završena, nemojte. Ali smo eto malo nadodali te nekakve priče i ja koliko se sjećam, da sam ja predložio jedan zaključak, a da ste Vi rekli da će to Komisija predložiti Parlamentu, pa dajte da vidimo zbog korumpiranih tužilaca kolika je šteta nanesena ovoj državi, samo zato što su neosnovano i nezakonito lišavali slobode ljude, koliko je ova država platila obeštećenja zbog toga što su po tom osnovu ljudi proveli u pritvoru, koliko je država i građani, sa grbače građana otišlo i plaćeno novca po presudam Ustavnog suda BiH i Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu zbog toga što vode nerazumno duge postupke. Pet godina, šest godina drži po ladicama itd. i ovaj što je prvooptuženi u Pandori će dobiti presudu na Evropskom sudu za ljudska prava u Strazbudu zato što se nerazumno dugo protiv njega vodi postupak i državi se ispostavi faktura od Evropskog suda za ljudska prava. I mi sad kažemo, šta mi imamo pričati ovdje o ... pa dajte, evo ja predlažem zaključak, može Ministarstvo finansija, može ne znam, da li može [[govornik se upozorava na vrijeme]] ko sve može još, da nam te podatke da, da mi vidimo ko je po glupostima Tužilaštva, koliko je otišlo ovog novca, narodnog novca kao [[govornik se upozorava na vrijeme]] I još samo da kažem i završavam, izvinjavam se, pa nama ništa ne znači što Evropska komisija godinama u svojim izvještajima o napretku BiH govori o nefunkcionalnom pravosuđu u BiH i o korumpiranom pravosuđu. Pa nama ništa ne znači što u izvještaju Stejt departmenta i Vlade SAD se kaže da imamo neefikasan i korumpiran pravosudni sistem. Pa nama ništa ne znači što je posebni izaslanik Evropske unije Rajhard Pribe [[govornik se upozorava na vrijeme]] napisao onakav izvještaj kakav je [[govornik se upozorava na vrijeme]] šta mi hoćemo još, kakvi argumenti nama trebaju ovdje?
Dobro, hvala. 66
E zato smo mi ovdje šuplja priča i ja sam isti, ništa nisam rastavio od vas, ali eto dobra je plata.
Hvala.
Plata je bogovska.
Uvaženi zastupnik Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem. Dakle, ispravak krivog nadova gospodina Mektića, ja nisam Lovrenović, ja sam Lovirnović. Zbog tog sam ustao, ali i zbog nečeg drugog. Dakle, upravo ovo kako ste Vi govorili, a dobro ste rekli sami, da nije kamera ne biste ni pričali, a bili ste u poziciji pet godina da Vi ovo prijavljujete, da Vi ovo rješavate, da Vi ovo kreirate, da Vi ovo zaustavljate, sprječavate, bili ste ministar, bili ste u Vijeću ministara i sad ste zastupnik. Pa dajte eto zbog kamera, ja hoću da kažem, da ste Vi bili ministar, da ste pet godina imali vremena da predlažete i te zakone i prijavljujete ljude koji prave kriminal i Pandoru i ne Pandoru i da ne pričate o mačku i mačkama, a sad ste, zbog tog ste sad u oporbi, ali sad su izbori daleko, čekajte malo izbore pa kad onda budu novi izbori ponovo pričajte narodu da mu se svidite, o plaćama, o neradu Parlamenta, imate pravo kazati ....šta god želite i Vi i ja i svak drugi. Al' dajte budite malo kozistentni, to što Vi pričate to su sve iz medija priče. Pa Vi ste nama govorili o migracijama što mi više iz medija znamo nego što znamo od Vas i dalje nije više točka dnevnog reda. Dakle, dobro ste rekli i ja se obraćam kamerama, sve ste dobro narodu rekli, bili ste ministar pet godina, e sad pričate šta je trebalo, e sad ćete napraviti valjda kao zastupnik to što treba, ja se nadam.
Hvala. Uvaženi zastupnik Enver Bijedić, diskusija.
Hvala uvaženi predsjedavajući, gospođo dopredsjedavajuća, kolegice i kolege. Pa otprilike ova tema je izgleda jako interesantna i svi imaju svoje viđenje na ovu temu, jer svako na neki način je osjetio na svojim leđima ili bio očevidac nepravda koja se događa od strane pravosudnih organa. Moj prijedlog bi bio otprilike sublimiranje dva prijedloga, to je da kako izaći iz ovoga da se na rasplinjujemo, a to je prvo da je moja kolegica Mirjana Lepić predložila održavanje tematske sjednice o pravosuđu, ne samo o VSTV-u da su došli gospoda iz VSTV-a tu. Na toj tematskoj sjednici bi trebali bi da dođemo do mehanizama koje je predložio prof.dr. Zlatan Begić, a inače obadvoje su zajedno kao i ja Tuzlaci, mislim da znate ko vlada tom materijom. I, ovaj, na taj način bi izašli iz ovog problema vrlo elegantno, ovako 67 možemo do prekosutra ujutru raspravljati, vjerovatno da nećemo doći do konkretnog zaključka, tematska sjednica na kojoj ćemo mehanizme kao što su predloženi. Ja ću navesti jedan primjer, takođe, o nenormalnim uslovima u kojima se odvija taj javni diskurs između pravosuđa i zakonodavne vlasti i naravno pojedinaca. Ne postoji zemlja na svijetu u kojoj bi se održala pres-konferencija gdje bi se javno izrekle optužbe protiv nosioca pravosudnih funkcija, tužilac konkretno, gdje se navedu tačno određene stvari, navode se dokazi o korumpiranosti tog tužioca, riječ je o tužiocu u Tuzlanskom kantonu, i da na to niko ne reaguje. Znači, ukoliko se izađe na pres-konferenciju i svi mediji to prenesu, da je taj tužilac povezan sa politikom, da mu je kćerka zaposlena bez konkursom, da je mene dok sam bio ministar u Vladi Federacije reketirao javno, tražio da mu zaposlim ženu na stalni radni odnos u BH Telekomu i kad ja to nisam pristao, onda je rekao da će zatvoriti sve bazne stanice BH Telekoma itd. i da na takve optužbe niko ne reaguje. Po meni, iz takve jedne pres-konferencije, smatram da sam vrlo relevantna osoba za takve neke stvari, neko mora odgovarati ili ću odgovarati ja što sam slagao, da to nisu istine, ili će neko tog tužioca pozvat i ispitat da li su ti navodi tačni. Koja je to institucija koja to treba da radi, da li je to Ured disciplinskog tužioca, VSTV sigurno nije, naravno VSTV se ne bavi tim, ali ako je na toj pres-konferenciji navedeno da je, recimo, konkretno taj tužilac uzeo 24 lična dohotka, napustio Armiju BiH bez mogućnosti zapošljavanja u neke javne institucije, on se nakon toga zaposli u Opštini Tuzla, pa postane tužilac itd. što se kosi sa svim onim pravima i normama koje jedan nosilac pravosudnih organa treba da ima. Znači, osim ovih prijedloga da objedinimo Mirjanino i Zlatanovo, koje će nešto konkretno doći do toga, takođe je vrlo interesantno izlaganje gospodina Borenovića i u potpunosti se slažem s tim, da u Bosni i Hercegovini tužiocima niko ništa ne može, oni mogu sve, a ne odgovaraju nikome. Kakav je to sistem, kakvi su to mehanizmi, kako je to tako napravljeno? Ne želim ja da kažem da je to samo politički uticaj, bilo na kojem nivou i bilo kojoj sredini, ali zar je moguće tako tolike ovlasti da neko ima, a da baš nikome ne polaže računa to je malo neprimjereno. Znači, prijedlog je Mirjanin tematska sjednica, da bi došli do Zlatanovih zaključaka. Hvala vam.
Hvala najljepša. Nemamo više prijavljenih po ovoj tački dnevnog reda. Nastavljamo dalje, tačka 15. Ad. 15. Izvještaj o primjeni Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine, podnosilac: Ministarstvo pravde BiH, broj: 01,02-50- 19-2568/18 od 27.11.2018. godine Nadležna komisija za razmatranje navedenog Izvještaja je bila Ustavnopravna, Komisija je dostavila Mišljenje, Izvještaj je usvojen i predložen je nastavak dalje procedure u skladu s Poslovnikom Doma. Otvaram raspravu o ovom Izvještaju. Nema prijavljenih. Hvala vam. 68 Nastavljamo dalje, tačka 16. Ad. 16. Specijalni izvještaj o izgledu, upotrebi i zaštiti državnih, odnosno službenih obilježja u Bosni i Hercegovini, podnosilac: Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH, broj: 01-50-19-49/19 od 03.01.2019. godine
U Izvještaju Pravobranilaštva imamo djelimično odgovor na postavljeno pitanje gospodina Mektića, gdje je rečeno da je u 2018. godini ukupna vrijednost predmeta, znači, koji nisu riješeni u korist Bosne i Hercegovine 2.143.104,00 KM, a to je za pet miliona manje od, nego u 2017. godini. Što je, znači, možemo posmatrati kao uspjeh Pravobranilaštva, a da je 80% tih sredstava od 2 miliona i sto, znači, otišlo na tri vrste sporova. Radno-pravni sporovi zbog neisplaćenih naknada toplog obroka, prevoza, regresa i odvojenog života sudijama, tužiocima i drugom pravosudnom osoblju na nivou Bosne i Hercegvine, sporovi na ime naknade štete zbog neosnovanog lišenja slobode i radni sporovi vođeni protiv Ministarstva odbrane u vezi sa formacijskim činovima i raspoređivanjem. Dakle, ovo je samo evo usputno da možemo steći sliku koliko novaca je otišlo u 2018. za ove namjene. 69 A ja bih se ovdje, kad je Izvještaj u pitanju, osvrnula na neke stvari koje smo obavezni kao Parlament mi da uradimo, a isto tako i Vijeće ministara. Naime, izmjenama Zakona o parničnom postupku propisana je mogućnost provođenja postupka mirnog rješavanja spora pred Pravobranilaštvom BiH kao postupka koji bi prethodio podnošenju tužbe protiv Bosne i Hercegovine i njenih institucija. Time bi, dakle, bili, bilo olakšano Pravobranilaštvu i smanjeni troškovi vođenja postupka u slučaju mirnog rješavanja spora. Međutim zakon, izmjene Zakona o parničnom postupku nije pratilo donošenje pravilnika o kriterijima i postupku kojim će se urediti pravila za mirno rješavanje sporova i zaključivanje nagodbe prije podnošenja tužbe sudu. Znači, ovaj pravilnik još uvijek nije donešen, a izmjene Zakona o parničnom postupku bile su 2016. godine. Dakle, ovo je pretpostavljam obaveza Ministarstva pravde i da donese podzakonski akt, te dakle ovim apeliram da se konačno nakon tri godine donese prateći, odnosno provedbeni propis koji će olakšati vođenje sporova. Takođe, ovu izmjenu Zakona o parničnom postupku nije pratila izmjena Zakona o Pravobranilaštvu, što je, dakle, evo obaveza nas kao tijela koje donosi izmjene zakona, dakle ujedno i obaveza Vijeća ministara da konačno predloži nakon tri godine izmjene Zakona o Pravobranilaštvu koje će pratiti izmjene Zakona o parničnom postupku. Takođe, vidljivo je da veliki iznos štete, odnosno veliki iznos koji se odnosi na izgubljene sporove, su sporovi koji se odnose na naknade štete na ime toplog obroka, prevoza, regresa i odvojenog života. Dakle, u kojima su, dakle, tužitelji bili sudije i tužioci Suda i Tužilaštva BiH. Dakle, Pravobranilaštvo je navelo u svom Izvještaju da je više puta upozoravalo nadležne institucije, a prije svega Parlamentarnu skupštinu BiH o potrebi donošenja novog Zakona o platama i naknadama lica zaposlenih u pravosudnim institucijama Bosne i Hercegovine, kako bi ovo pitanje bilo sistemski riješeno, a što je uostalom i obaveza utvrđena navedenim odlukama Ustavnog suda BiH. Dakle, ovo je, ponovo naglašavam, obaveza Vijeća ministara i zatim obaveza nas kao poslanika ovog Doma da donesemo predmetni zakon. I ono što još smatram obaveznim i potrebnim da spomenem, je naravno nerješeno pitanje državne imovine Bosne i Hercegovine, posebno u Republici Hrvatskoj i donošenjem novog zakona u Republici Hrvatskoj ova imovina je, dakle, stavljena, na neki način, u opasnost, odnosno ostavljena je mogućnost zakupa. Te se nadam da će, znači, Ministarstvo vanjskih poslova najzad pokušati riješiti ovaj dugogodišnji, dakle, problem i da će preduzeti, znači, sve potrebne mjere kako bi donijeli bilateralni sporazum kojim bi se ovo pitanje riješilo.
Hvala. Uvažena zastupnica Čolo, diskusija.
Istin je ovo što je gospodin Mektić rekao, da je on predložio na Ustavnopravnoj komisiji donošenje ovog zaključka, ali kada smo razmatrali Izvještaj o radu Pravobranilaštva, znači ovaj sad Izvještaj koji je na dnevnom redu. S tim što vidim sad je on predložio zaključak, u ovom zaključku Ustavnopravne komisije nedostaje još – po presudama Ustavnog suda BiH, jer ima dosta presuda Ustavnog suda BiH koje se odnose na povredu člana 6. Evropske konvencije o ljudskim pravima na suđenje u, ovaj, roku koji nije razuman u skladu sa Evropskom konvencijom. Pa ukoliko je moguće da pomirimo ove dvije stvari, njegov zaključak i ovaj Ustavnopravne komisije, da se samo dodaju prije Evropskog suda za ljudska prava riječi – iza 70 presuda Ustavnog suda BiH i Evropskog suda za ljudska prava. I to je ovo što je gospodin Mektić tražio, a mogu ići i dva zaključka paralelno, nemam ništa protiv.
Dobro, hvala. Nemamo više prijavljenih. Prelazimo na narednu tačku dnevnog reda, broj 18. Ad. 18. Izvještaj o provođenju Općih izbora 2018. godine i Izvještaj o provođenju zakona iz nadležnosti Centralne izborne komisije BiH u 2018. godini, podnosilac: Centralna izborna komisija BiH, broj: 01,02-50-18-1741/19 od 02.10.2019. godine Kolegij Doma je kao nadležnu za razmatranje navedenog Izvještaja odredio Ustavnopravnu komisiju. Komisija je dostavila Mišljenje, Izvještaj je usvojila, te predlaže nastavak dalje procedure u skladu s Poslovnikom Doma. Otvaram raspravu o Izvještaju. Uvaženi zastupnik Nikšić, diskusija.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, rekao bih još jedan izvještaj koji je tu eto forme radi, ali svakako kao i ostali zastupnici smatram da je vrlo važno i da treba nešto reći kad je ova ... Naime, nije nikakva tajna da izborni proces u Bosni i Hercegovini potpono kompromitiran i da se nepravilnosti odvijaju uz podršku i pokriće Centralne izborne komisije. Samo da se podsjetimo, pod plaštom navodnog neprisustvovanja obuci za članove biračkih odbora ljudi koji ne budu ni pozvani na obuku ili dobiju poziv nakon što je obuka već prošla, nakon termina kad su se trebali odazvati, eliminiraju se iz sastava biračkih odbora kao, je li, jedan dio nepodobnih članova biračkih odbora. Drugi dio nepodobnih se eliminira, jer neki sa osnovnom ili srednjom školom zadovolje, a visokoobrazovani ne zadovolje na obuci za člana biračkog odbora. Što bi rekli u onoj jednoj reklami, potpuno prirodno... jer treba komplikovano i treba znati kako uvaciti listiće za one koji se ne pojave na biračkom mjestu, kako se glasa za mrtve, a posebno je komplikovana obuka za genijalno rješenje svih problema koje su smislili u CIK-u upotrebom olovaka u dvije boje. Jer bi to kao trebalo eliminirati veliki broj nevažećih listića. E kako to izgleda, to genijalno rješenje u praksi vidi se po tome što je za članove Predsjeništva BiH nevažećih bilo nešto oko 110 hiljada listića, od čega u Federaciji 70 hiljada, 40 hiljada u Republici Srpskoj. A kad se na to dodaju i za ostale nivoe dođe gotovo pola miliona nevažećih listića. Ako se ipak nekim čudom ovi nepodobni članovi biračkih odbora provuku kroz ova prva dva kruga čistilišta onda oni odjednom naprasno, kao da su po dogovoru, baš svi odustanu noć prije izbora. Pa u izbornoj šutnji CIK odobri lokalnim izbornim komisijama promjenu 6,5 hiljada članova biračkih odbora koji onda kao zapete puške čekaju samo da ih neko zovne da dođu da budu članovi na, biračkog odbora na izborima. Po onoj narodnoj – kadija te tuži kadija ti sudi, oni koji vrše izborne krađe više se i ne trude sakriti, kažu – žalite se. Ti se žališ, oni koji u lokalnoj izbornoj komisiji odlučuju o tome 71 odbiju žalbu, dođe do CIK-a koji to sve pokriva i tu se sve i završi kao krug. Igrajući se sa statistikama i birokratskim oblicima prijavljivanja nepravilnosti CIK neprestano dezavuiše institucije i građane, to je vidljivo iz ovih izvještaja koje ovdje imamo, gdje su najokrutija kršenja pravila i zakona poput „bugarskog voza“, glasanja za druge, zloupotrebe ličnih dokumenata, svedena uglavnom na jednocifrene brojeve, izuzetno negdje na desetak slučajeva, a siguran sam da svako od nas u ovoj sali može nabrojati sad bar sto primjera kršenja i nepravilnosti u izbornom procesu. Omiljeno obrazloženje Centralne izborne komisije, čak i kad se suoči i mora priznati da je bila neka nepravilnosti na biračkom odboru, je eto jeste, al' to ne utiče na konačan izborni rezultat. Dakle, po njima morate utvrditi na svim mjestima ili bar 50% mjesta da je bilo nepravilnosti, da bi to uticalo na izborni rezultat. Da je to tako najbolje se vidi iz izvještaja oko ažuriranja podataka o umrlim osobama, koji se navodi u 137. Poglavlju Izvještaju, jer tamo stoji da se ti podaci dostavljaju od načelnika, odnosno gradonačelnika, izbornih komisija u osnovnim izbornim jedinicama, te da je, citiram – dostavljenog roka ukuno 106 opština dostavilo tražene podatke, iz 37 općina traženi podaci nisu uopšte dostavljeni, te im je upućena urgencija da dostave podatke do 28.03.2018. godine, a do ostavljenog roka opet 11 izbornih komisija nije dostavilo tražene podatke. A možete misliti, 65 izbornih komisija nisu dostavili podatke o poduzimanju zakonom predviđenih radnji u cilju brisanja umrlih sa Centralnog biračkog spiska. Normalno, to nije smetalo CIK-u da se održe izbori i na kraju zašto bi bilo ko onda ažurirao podatke ili brisao umrle, kad oni koji provode izbore i ne pokušavaju utvrditi njihovu istinitost. Posebno želim podsjetiti na grubo kršenje zakona od strane CIK-a kad je u pitanju reprezentativnost i legitimitet predstavnika srpskog naroda, zagarantiran Ustavom, a time i svim ostalim aktima. Prvo kroz dodjelu mandata gospodinu Opsenici, koji je lično obavijestio javnost da nije ispunio, niti potpisao izjavu u kojoj se navodi da je Srbin, što je CIK, što za CIK nema nikakvog značaja, a njegovu izjavu i sad možete naći na internetu, jer po tome je najpoznatiji, sa datumom 01.11.2018. godine. A drugo, u slučaju dodjele nepostojećih mandata sa kompenzacijske liste gdje Ustav garantira da najmanje četiri pripadnika jednog konstitutivnog naroda moraju biti zastupljena u Predstavničkom domu Parlamenta Federacije. Izborni zakon jasno nalaže da se sve osobe koje se nalaze na redovnim listama mogu nalazit na kompenzacijskoj listi političkog subjekta za taj nivo vlasti, ali da kompenzacijski mandat može biti dodjeljen samo kandidatima koji se nalaze na ovjerenoj kompenzacijskoj listi. CIK je čak nakon što je Sud BiH uvažio žalbu SDP-a svjesno prekršio odredbu koja jasno propisuje – da ukoliko svaki od konstitutivnih naroda ne osvoji minimalan broj od četiri mandata, naknadni kompenzacijski mandat se dodjeljuje kandidatu relevantnog naroda s kompenzacijske liste političke stranke koja je osvojila najveći broj glasova i koja na listi ima kvalificiranih kandidata iz reda relevantnog konstitutivnog naroda. Time je većina članova CIK-a potpuno derogirala i kao institucija praktično pokazala kako od izbornog ciklusa, do izbornog ciklusa mijenjaju pravila i prilagođavaju ih potrebama svojih pokrovitelja, stavljajući se ne samo iznad suda, već i iznad Ustava i zakona. Ovako postupanje je kulminiralo donošenjem Uputstva CIK-a kojim je odustao od principa primjene popisa '91. godine, te napravio neki vještački miks mijenjajući broj delegata iz pojedinih kantona, čime su se praktično svrstali na strani onih koji zagovaraju anticivilizacijske vrijednosti. Evo maloprije smo imali o tome, da smo rekli da se nadamo da će biti nezavisno pravosuđe, ja se iskreno nadam da će, ako ne danas, kad tad u pravosudnim institucijama biti onih koji će potpuno neovisno ispitati rad pojedinih članova CIK-a. Jasno je da za one koji ne žele urediti izborni proces, za one koji rade zloupotrebe ili pokrivaju one koji rade zloupotrebe uvođenje naprednijih tehnologija glasanja, upisivanja identifikacije birača, te skeniranja glasačkih listića nije poželjno. Zakon smo u prošlom mandatu predlagali i predložićemo ga 72 opet, jer vjerujemo da je i ovaj izborni postupak, kao i svaki prethodni, ali i budući, u najmanju ruku kompromitiran. Ono što je posebno upečatljivo jes da ta unapređenja nisu dobila podršku ni od CIK-a, sve su to oni anulirali već spomenutim uvođenjem olovaka u dvije boje. Evo samo jednog primjera, dok čitate ovaj Izvještaj imate čitavo malo poglavlje o Glavnom centru za brojanje i hvalospjev o tome kako su značajno poboljšali isto uvođenjem kroz pilot projekat 2018. godine, vjerovali ili ne, video nadzor. Naravno, ni to nije prošlo glatko, jer možete misliti nisu imali gdje pohraniti snimke sa tog video nadzora, što jasno piše u ovom Izvještaju. Al' zato nema ni riječi o onome što je javna tajna, da je vreće koje su iz bilo kojeg razloga otvorene u Glavnom centru za brojanje zbog provjere rezultata, a apsolutno sve imale odstupanje, stanje u vreći od zapisnika koji je bio na toj vreći. To, naravno, ne stoji u ovom Izvještaju koji govori o radu Glavnog centra. Zanimljivo je da su u oba izvještaja u Poglavlju o zaštiti izbornog prava posebno izdvojili Koaliciju „Pod lupom“, a to su uradili, čini mi se, prvenstveno da ovu grupu dobronamjernih organizacija koje već nekoliko izbornih procesa objektivno nadziru izborni proces omalovaže. Ni oni vjerovatno ne odgovaraju, jer su tobože skrenuli pažnju, kako to kažu u CIK-u, na 446, pod navodnicima, kritičnih situacija. A eto oni u CIK-u ne znaju koje su to situacije, jer taj termin zakon ne poznaje, ovaj kao kritičnu situaciju. Dakle, umjesto da se hvalimo uvođenjem tehnike, kao što je uvođenje biometriskih čitača otisaka prsta, optičkih skenera glasačkih listića i nadzorne kamere na svim izbornim mjestima, što se i nalazi u prijedlogu o kome sam maloprije govorio, u svom Izvještaju CIK se pohvalio da smo od 1990. do 2018 [[govornik se upozorava na vrijeme]] osigurali donaciju za nabavku prozirnih kutija za glasanje, aferim. Dakle, evo pošto vrijeme ističe, ja ću samo završiti, da se iskreno nadam kako će u ovom Domu naći se potrebna većina zastupnica i zastupnika koja će se pobrinuti da CIK više ne ostane u ovom sastavu. Hvala.
Uvaženi zastupnik Borenović, diskusija.
Hvala uvaženi predsjedniče, predsjedavajući. Kolegice, kolege poslanici, uvaženi, nema više članove Savjeta ministara, uvaženi gosti. Pa, evo, još jedna tema o kojoj se manje više sve zna, o kojoj znamo i mi i direktni sudionici izbornih procesa, znaju ljudi u Centralnoj izbornoj komisiji i oni koji se bave izborima da je ocjena od djelimično regularni do potpuno neregularni sasvim stoje. Izborni proces kao nikad dosada je pokazao jednu apsurdnu situaciju u kojoj se nalazimo i zato ne treba ni čuditi zašto se vlast formirala godinu dana, zašto imamo krnji Savjet ministara, zašto imamo tu neku stalnu latentnu kupoprodaju, trgovinu i mandatima i funkcijama, i foteljama i pozicijama i to je sve rezultat izbornog procesa jer ovaj ambijent i ova sveopšta korupcija u kojoj se nalazimo u suštini polazi i dobija svoje uporište u izbornom procesu. Jako puno neregularnosti i brojne od tih neregularnosti su navedeni u ovom Izvještaju, to je potpuno evidentno. I kada uzmete pokazatelje, kada pročitate, kada uporedite podatke, vidite da je izborni proces prepun manipulacija, a posebno kada pročitate Izvještaj OSCE-ove kancelarije za demokratske institucije, ljudska prava, gdje dosta toga navedeno, pa čak su navodili promjere kako se, na koji način zloupotrebljavaju javni servisi, kako su se ponašali pojedini kandidati u predizbornoj kampanji, kako se javno obećavalo penzionerima da će dobiti naknadu ako glasaju isključivo za jednu političku partiju, kako se javno obrušavalo na radnike u javnim preduzećima da će biti 73 otpušteni ako ne budu glasali isključivo za jednu političku opciju i da ne navodim brojne i brojne primjere. Ali i onog momenta kada dođu ti izborni rezultati na način kako dođu, dovoljno ih je pogledati i vidjeti neke nelogičnosti koje su toliko vidljive da je nevjerovatno da, to je moja isto tako primjedba, da Centralna izborna komisija nije po službenoj dužnosti preduzela određene aktivnosti. O tome smo dosta razgovarali kada smo pričali o izbornom procesu, govorili smo o nekim gradovima gdje je nevjerovatno da jedan broj kandidata je dobijao 100% ličnih glasova, i to ne samo na jednom biračkom mjestu, nego na recimo 80% biračkih mjesta u jednoj lokalnoj sredini. Znamo primjer Zvornika gdje je od 80 biračkih mjesta, na 60 biračkih mjesta jedan broj kandidata je dobijao 99 ili 100% ličnih glasova. Znamo da je veliki broj nevažećih listića značajan problem, znamo da kad god se otvori vreća i pokuša uporediti ovaj izvještaj, to jest zapisnik sa stanjem na jednom biračkom mjestu da uvijek bude odstupanje, uvijek bude odstupanje što pokazuje da ponekad hoću da razumijem, ali ne mogu da shvatim zašto se ne napravi taj jedan iskorak i pokuša ući u taj izborni proces, u samu suštinu i vidjeti šta su stvari pokazatelji i šta je stvarno stanje. Ja pokušavam razumijeti nekada ljude u Centralnoj izbornoj komisiji da znaju ako otvore tu pandorinu kutiju da će onda sve bukvalno eksplodirati i pokazati besmislenost izbornog procesa i u potpunosti dovesti u pitanje sve ovo što radimo, i da je onda najbolje neka vrijeme prođe. To što neke političke partije podnesu prigovore, to su naravno pravno odbaci na određeni način. Postavlja se pitanje zašto i podnositi više prigovore na način kako smo to raditi, jer znamo šta će biti epilog svih tih silnih prigovora. Ovdje je suštinski odluka na nama ovdje, u Parlamentu BiH, da li ćemo mijenjati ovo stanje ili ćemo se za svake sljedeće izbore pripremati na način kako je to sada izgleda legalizovano, kupovina, prijetnja, ucjena, pljačka, krađa, dopisivanje i sve te radnje koje su u normalnom društvu za osudu, za kaznu, kod nas postaje model ponašanja, pravilo, princip rada, jer ako ovako ostane ljudi više neće ni ulaziti u kampanju, nego će imati gotov proizvod koji će kupiti poslije izbora. Kupiti, ko na pijaci, tri, četri odbornika, kad su lokalni izbori jeftiniji je čovjek, kad su ovi opšti izbori, vjerovatno će biti skuplji i imate ozbiljna razmišljanja ljudi koji kažu da više ne treba ulagati ni u letke, ni u programe, ni u ideologije, ni u komunikaciju, nego treba naći dva, tri, moćna, jaka čovjeka sa dubokim džepom i poslije sačekati rezultate izbora, vidjeti ko je prošao i tražiti onda, praviti svoje, tri, četri poslanika koja odlučuju u lokalnoj zajednici ko će biti protuteža i vi imate onda jedan potpuno legalizovan sistem koji je nenormalan. Dajte ljudi da stvarno više prestanemo tolerisati neka ponašanja koja su toliko evidentna i za koje svi mi to znamo, svi znamo, dajte da pokušamo doći do nekog rješenja, nekog kompromisa da ako stvarno toliko vrijedimo neka narod kaže – vrijedite 10%, imaš 10% glasova, vrijediš 20%, čestitam, pobjeda, idete dalje. U Hrtvatskoj, u Srbiji može biti za sat vremena biti rezultat, šta je problem da uvedemo skeniranje glasačkijh listića ako već postoji tehnologija koja je primjenjiva u mnogim zemljama. U Brazilu za 10 minuta imaju izborni rezultat, mi čekamo gdje će se to još malo korigovati preko noći, tokom noći, pa ćemo da vidimo kako ćemo uštimati. Dajte više da pokušamo zaista doći do nekog rješenja, da prevaziđemo ovu situaciju o kojoj toliko, toliko mnogo pričamo. I što se tiče Partije demokratskog progresa, moja obaveza je da ponovim ponovo stvari na kojima ćemo mi insistirati i za koje smatramo da su dobar način da se napravi Izborni zakon i izborni proces učini fer i poštenim. Mislimo da je potrebno izraditi i usvojiti potpuno novi izborni zakon, da bilo kakve izmjene nemaju više smisla, da je potrebno učiniti napor da se, mada to zahtjeva i promjenu vjerovatno i Ustava, da se uvrsti taj institut vanrednih izbora, neka mogućnost kako bi se riješilo, prevazišlo ovo pitanje koje smo imali posljednjih godinu dana kada je u pitanju formiranje vlasti na nivou zajedničkih institucija. Mislim da bi bilo veoma značajno i dobar iskorak i u Bosnu i Hercegovinu uvesti dva kruga izbora za sve direktne političke trke po većinskom sistemu izbora, kao što imamo, evo vidjeli smo sad na izborima u 74 Hrvatskoj, to imamo i kod nas, i na lokalnom i na republičkom nivou, znači dva kruga po većinskom sistemu izbora da je potrebno razmotriti objedinjavanje opštih i lokalnih izbora u istoj godini, ali možda ne isti dan, da je potrebno razmotriti povećanje izbornog cenzusa, povećati ga na 4 ili na 5%, skratiti izborni period, mislimo da je predugo 180 dana čitav taj izborni period da traje, znamo kakva su iskustva u okruženju, u Hrvatskoj je to 40 dana, u Srbiji 50, u Crnoj Gori 75 dana, pokušati pitanje biračkih odbora svesti na to da više se smanji ta trgovina i da pravo u biračkom odboru i sastav biračkog odbora imaju samo oni parlamentarni politički subjekti u toj, na tom nivou. Ako su lokalni izbori, onaj ko je u tom gradu parlamentaran, on ima pravo da članove u biračkom odboru, ne da se trguje i da se prave politički subjekti koji su to samo zbog članstva u biračkim odborima. Mislim da je ključno uvesti nove tehnologije i da bi to u mnogome smanjilo izbornu korupciju, izborne neregularnosti, manipulacije i da bi skeniranje glasačkih listića bilo možda optimalno rješenje za Bosnu i Hercegovinu, za naše izborno zakonodavstvo. Možemo uvesti obavezno obilježavanje glasača onim sprejem kao što smo imali prije nekoliko, možda 10tak, 15 godina, i ono što bi bilo dobro u slučaju da ne idemo sa novim tehnologijama ako je moguće, a može biti dobro rješenje da se uvede mogućnost opštinskih centara za brojanje glasova, da se na jednom mjestu broje svi glasovi, a ne tamo po nekim, ne znam ni ja, sredinama gdje se vrlo lako prave te manipulacije koje su dobro poznate svima nama. Ako to ne budemo uradili i ako ne donesemo novi izborni zakon u [[govornik se upozorava na vrijeme]] kojem bi sve ove stvari o kojima govorimo mnogo, imam osjećaj da će sam izborni proces biti toliko besmislen i da će dovesti u pitanje legitimitet, legalnost i jednostavno političko postojanje subjekata nakon ovakvih izbornih neregularnosti i procesa koje evo sve više i više uzimaju maha. Hvala.
Hvala najljepša. Samo jedna generalna, što se kaže, ispravka krivog navoda obzirom da smo svi ovdje položili zakletvu da ćemo poštovati Ustav. Danas sam više puta primjetio, pa i sada u diskusiji uvaženog zastupnika Borenovića, da se koristi antiustavan izraz – zajedničke institucije. U Ustavu Bosne i Hercegovine nigdje ne postoji naziv – zajedničke institucije, postoji samo naziv – institucije Bosne i Hercegovine. Ja vas molim da se u ovom najvećem zakonodavnom organu koristi taj naziv – institucije Bosne i Hercegovine, ne nikako – zajedničke institucije. Gospodin Borenović, ispravka krivog navoda.
Pa ja sam pomalo iznenađen da po prvi put ovdje neko sugeriše poslanicima šta će to govoriti i koje će izraz koristiti. Ja zaista ne vidim zašto je sporno govoriti zajedničke institucije Bosne i Hercegovine. Ja uopšte ne vidim problem u takvim konstatacijama i u takvim stavovima. Ako ćete Vi početi da problematizujete način kako poslanici izlažu, govore, to nas vodi onda u jedan totalitarni režim u potpunosti. Ako je to za nekoga uvreda, problematično, što koristimo termin – zajedničke institucije, pa čije su ovo institucije? Pa gospodine Zvizdiću, ovo su institucije i vaše i naše, zajedničke su ovo institucije, institucije naroda koji nas je birao. Pa zar nije zajedništvo najjača rečenica, riječ i nešto što nas okuplja na čemu trebamo svi da insistiramo? Ako nemamo zajedništva u ovom Domu pa ne znam onda šta, o čemu pričamo? Za mene su ovo zajedničke institucije ove zemlje i Parlamentarna skupština i Savjet ministara i svaka druga institucija jer ona treba da bude odraz te zajednice u kojoj se nalazite i Vi i ja, i 75 svako od nas koji sjedi ne samo u ovom Domu, nego na mnogim mjestima, a njih je nekoliko desetina hiljada. Ja sam vjerujte vrlo neprijatno iznenađen, ovim Vašim konstatacijama, uopšte ne znam šta Vam je bila ta namjera. Ja ću uvijek braniti zajedništvo na način kako to osjećam, kako to vidim i kako to želim.
Ovo su institucije Bosne i Hercegovine u kojima izabrani od naroda zajedno sjedimo. Ja sam isto tako vrlo neprijatno iznenađen da Vi koristite izraz, antiustavan izraz – zajedničke institucije. Alma Čolo, ispravka krivog navoda.
Pa dugo se u ovom Parlamentu govorilo o tome da zajedničke institucije nisu termin koji je u skladu sa orginalnom verzijom Ustava BiH koja je na engleskom jeziku i niti u jednom članu se institucije Bosne i Hercegovine u toj engleskoj verziji ne nazivaju zajedničke institucije. To bi isto značilo kao da bi ja za Vijeće ministara rekla Vlada Bosne i Hercegovine, Vama se to sigurno ne bi svidjelo. Kada bi za predsjedavajućeg Vijeća ministara rekla premijer, dok je bio gospodin Zvizdić, tad bi Vam se možda svidjelo jer dolazi iz Republike Srpske, tako da moramo institucije nazivati onim imenom kojim su one nazvane u Ustavu Bosne i Hercegovine.
Zastupnik Borenović, ispravka krivog navoda.
Pa sad me zaista više i ne čudi zašto je ovako stanje u pravosuđu, zašto je ovakvo stanje u izbornom procesu, zašto nam narod ode, zašto vlada korupcija, zapto vlada anarhija. Pored toliko problema u ovoj zemlji, ozbiljnih, životnih, ljudskih, za vas je najveći problem kako i na koji način poslanik u ovom Domu koji je zajednički koristi određene termine. Dajte malo, otvorite oči, vidite gdje živimo. I vi pravite problem oko mog stava iza kojeg ću uvijek ostati, da su ovo zajedničke institucije u kojima treba da rješavamo probleme svih ljudi koji žive u Bosni i Hercegovini, vi stavljate po strani sve krupne probleme ove zemlje i bavite se trivijalnim stvarima, stvarima koje oduzimaju energiju, vrijeme i koje prave takav besmislen privid da se vi tobože brinete za ovu zemlju iz koje ljudi odlaze, ostaju prazne ljušture. Dajte da se okrenemo ozbiljnim stvarima, pričamo o izbornom zakonodavstvu, o prevarama, krađama, o korupciji, o manipulaciji i na sve to vi imate primjedbu zašto sam ja koristio termin – zajedničke institucije BiH. Ja sam, moram vam reći zaista, tek sada svjestan činjenice zašto je stanje u ovoj zemlji ovako, jer oni ključni politički subjekti koji imaju značajan kapacitet [[govornik se upozorava na vrijeme]] u ovoj zemlji se ne bave izgleda pravim problemima nego stalno pokušavaju na tim nekim kvazipolitičkim sukobima opstati na političkoj sceni.
Zastupnik Helez, ispravka krivog navoda.
Uvaženi predsjedavajući. 76 Slažem se da je ovo, pa ako hoćete i antidejtonski i antiustavni ovaj izraz, ali ja Vas pratim, niste nijedanput reagovali, čak ste i glasali. Predsjedavajući odnosno mandatar za Vijeće ministara je bar 30 puta ovako isto rekao i Vama i gospođi Čolo nije smetalo da glasate za tog čovjeka, vjerovatno ste imali naredbu, tad je isto ovo rekao najmanje 30 puta i dosta više demagogije. Znači, tačka dnevnog reda, Centralna izborna komisija, krađe, pljačka na izborima, evo ljudi su dali na stotine argumenta, to je centralni izvor kriminala i Vi samo skrenete tu neku demagošku, ovo je ponovljeno hiljadu puta i slažem se, evo, ja javno kažem da je to antidejtonsko, antiustavno, a Vi ste našli to sad da kažete, da sve ovo prikrijete jer u Vaš koš je dobar dio otišao tih ukradenih glasova. I daj molim vas da se vratimo na tačku dnevnog reda. Ako hoćete šta je sve neustavno i šta sam sve danas čuo ovdje, šta su ljudi rekli neustavno i niste reagovali, da otvorimo jednu tematsku sjednicu i da to riješimo zauvijek. Hvala lijepo.
Zastupnica Novaković-Bursać, ispravka krivog navoda.
Pa ustvari gospodine predsjedavajući, prilično mi je neprijatno kada ja koja nisam pravnik moram pravnicima citirati odredbe, ali evo, ovog puta ću to vrlo rado uraditi. Naime, citiram – član III, stav (3) Ustava, ja ga nemam na engleskoj verziji, imam na srpskoj gdje u tom, znači član III stav (3) tačka b) citiraću – entiteti i bilo koje njihove subdivizije će se u potpunosti pridržavati ovog Ustava koji je nadređen svim nekonzistentnim odredbama zakona Bosne i Hercegovine, ustavima i zakonima entiteta i sa odlukama zajedničkih institucija Bosne i Hercegovine. Dakle, ne ispravljam krivi navod, ustvari ispravljam Vaš krivi navod, da ne postoje zajedničke institucije, ja ne znam šta sam ja ovo pričitala, ovo je Ustav, a evo, koristim i priliku da vas zamolim da se vratimo svi zajedno na temu. Inače, kad sam već uzela riječ, moram i ovo da kažem. Znači, prošla ova velika diskusija koju smo imali o pravosuđu, imam potrebu da kažem, sabrali smo 2 i 2 kao 5 i cijeli proces uspostave pravosuđa nam je otišao u pogrešnom pravcu. Praviti vladavinu prava i praviti pravnu državu na pravnom nasilju nije se nikad moglo niti će se moću dobro završiti. Prema tome, ja Vas stvarno molim da evo Vi kao predsjedavajući upravljate svima nama, uključujući, ne znam ni ja, i vlast, i ne znam ni ja, opoziciju, i partnere i one koji su nekad bili i koji jesu na način da se zaista držimo Ustava i Poslovnika. Hvala lijepo.
... samo se držimo Ustava. Alma Čolo, ispravka krivog navoda.
Pred sobom imam englesku verziju, to je u ovom Ustavu, na kraju, ovo što ste Vi naveli. Ne stoji – common institutions, nego samo stoji – institutions of Bosnia and Herzegovina. Prema tome, institucije Bosne i Hercegovine su legitiman termin. 77 Ovo što je govorio kolega Zukan Helez, da mi sa ovim skrećemo pažnju sa navodnih nezakonitosti u izbornom procesu, evo ja sa ovog mjesta izjavljujem da sam za skeniranje glasačkih listića, za uvođenje elektornoskog snimanja svakog glasa i to ću podržati i, evo, spremna sam da učestvujem u radnoj grupi koja će raditi takav izborni zakon, odmah, ako treba danas zaključak.
Zastupnik Mektić, diskusija.
Hvala. Besmisleno je sada, ne znam uopšte, razmišljao sam da odustanem kada ovako razgovaramo o ozbiljnim temama i ozbiljnim stvarima da se to razvodni na nekakav bezvezni način i to sam mogao ostaviti i za kasnije, kada završimo pa kad budemo prelazili na drugu tačku dnevnog reda. Hajd sad to, više manje, ne znam uopšte hoću li uspjeti ikog išta da zainteresujem sada ovom pričom pošto je malo sad atmosfera, da kažem tako, drugačija. Izvještaj CIK-a počinje ... Zaključka Parlamenta BiH koji otprilike glasi – ako je više, ne otprilike već citiram, ako je više od 5% nevažećih listića, ponovit će se izbori na tom izbornom mjestu. Gospodine Emriću, ovo je Zaključak Parlamenta BiH, mačku o rep otišao, otišao mačku o rep.
Odmah ste ih sve zainteresovali, idemo, vraćamo se na ...
Ja hoću da kažem sada, da je neko ako je bio sporan u zakonskom smislu ovaj Zaključak, onda imamo tu neku službu koja treba da prati, upozori, da donosimo nezakonite zaključke ili mi možemo ovdje lupati šta god želimo, ovaj, i ne znam, i onda to pretočiti u zaključke. Neko to osporava sa jedne strane, nego sa druge, neki se ogluše, ali uglavnom ode mačku o rep i nema takvog ... Ja mislim da je poslije problema sa vladavinom prava, vladavinom zakona ovdje u ovoj državi isto toliko problem i provođenje ovih izbora u Bosni i Hercegovini. Dobro je rekao gospodin Borenović, više se postavlja pitanje uopšte da li treba i kako treba voditi kampanju. Ja sam u nekoliko zadnjih izbornih ciklusa u okviru svoje političke partije, Srpske demokratske stranke, bio u izbornim štabovima, bio i predsjednik štaba izbornog itd., itd. i znate gdje se mi samo fokusiramo, na čemu? Kako da ukrademo i kako da spriječimo krađu, na tome se zasniva sva i ključna strategija. Možete vi provoditi kakvu god hoćete kampanju, možete vi kakve god hoćete da šaljete poruke građanima i pričate o čemu god hoćete, ali ako niste spriječili krađu, mačku o rep, mačku o rep. Pa opšte je poznata, opšte je poznata činjenica da je sve zasnovano na tom principu ukradi što god možeš više i spriječi da se ukrade, da ona druga strana ukrade od tebe što manje. Pa pričao je gospodin Borenović kakve su se sve slale poruke u toku izborne kampanje, nećete dobiti penzije, bićete otpušeni sa posla, studenti kaže džaba idete na fakultete, to vam ne vrijedi ništa, poruka tim mladim ljudima. Ako niste u ovoj političkoj partiji, nemate posla. Pa ja sam na jednom predizbornom skupu u Gradišci citirao jedan pasus iz jedne knjige, koja je objavljena zvanično, tiče se Drugog svjetskog rata i učešća oca od naše predsjednice Željek Cvijanović u tamo nekim formacijama, citirao iz knjige i ja sam za tri dana dobio kaznu od CIK-a, pročitao pasus neki, koja je zvanično objavljena, niko je nije ničim osporio, a ovamo što vi možete studentima poručiti džaba vam škola, džaba vam fakulteti, slikajte se s time, ovaj, to ne znači ništa. Prema tome, možete kako god hoćete imati prljavu kampanju, možete raditi šta hoćete, ako niste miljenik CIK-a nema od te priče ništa. Pa koja smo mi to država, kakva 78 smo mi to država i jesmo li mi to država uopšte? Ne znam je li to sad antidejtonski il' antiustavno... kod nas za 15 dana ti ne znaš, ovaj, prebrojavaju se glasački listići i ganjaju se vreće. Pa pratio sam sad izobre u Hrvatskoj, čini mi se da su se završili u 19:00 sati, naveče u 22 su bili, gotovo, priča završena, znaje se sve, čestitaju jedni drugima. Kod nas ne znate vreće ko nosa, kud nosa, stižu po čitavu noć u opštinske izborne komisije. Ja sam bio prisutan jednom prilikom u Banja Luci kad istovaraju, iz pet vreća sve se istreslo i onda vraćaju onako guraju i ja zovnem policiju onde, pa kažem – gledajte ljudi šta se radi. Oni ono potrpaše, policajac napiše službenu zabilješku, vi se žalite, nikom ništa. Mi smo imali situaciju da smo obavještavali, ovaj, čak imali situaciju u kojoj smo došli do falsifikovanih glasačkih listića, falsifikovani i nisu originalni glasački listići. Obavijestili CIK o tome i nadležne organa, institucije, vodi se istraga, ne znam ni ja šta se sve radi vamo, ispituje se to, al' to za CIK ne znači ništa. Imali smo situaciju da smo ukazivali na stotine nepravilnosti u toku izbornog procesa i kad se žalite, ovaj, oni nam odgovore, kaže – vi morate nama dokazati da je došlo do masovne nepravilnosti. Šta je masovna nepravilnost, kako oni ocjenjuju, na osnovu čega ocjenjuju? Ja tvrdim da su naši izbori zasnovani na krađama i falsifikatima i to nikome ništa ne znači, CIK-u pogotovo ne znači ništa. Pa čekaj, šta je sporno, a bilo je prijedloga opet da se uvede elektronsko očitovanje glasačkih listića i da svaki glasački listić bude elektronski očitan, pohranjen u bazu podataka i u 7 i 15 imamo podatke. Pa kome to ne odgovara? Zašto to ne odgovara? Onaj ko je glasao njegov će listić biti skeniran, odma poslat u bazu podataka, prebrojan i na kraju krajeva završena priča. Al' na to svoje pozitivno mišljenje nije dao ni CIK i njima valjda odgovara da se te vreće nosaju, prebacuju i ko zna sve i sad smo čuli kad je gospodin Nikšić govorio, ne znam, epohalno dostignuće, kaže postavili smo video nadzor. Pa šta on danas znači, ne znači ništa. Zato mislim zaista da, da, da, ne znam evo Borenović je predložio set ovih zaključaka, da ovaj, izbore ovdje u Bosni i Hercegovini ako mi ne unaprijedimo, osiguramo pravične i pravedne izbore mi njih obesmislismo. Pa to je direktno podcjenjivanje građana i njihove izborne volje i njihovog izbornog opredelenja [[govornik se upozorava na vrijeme]] i ne vidim zašto je razlog zbog čega se ne ide ka tome da se modernizujemo i mi, da ne budemo posebna država, da ne budemo specijalna država u svemu i svačemu. Kod nas još olovka, dvije bojice, pa prangijaj [[govornik se upozorava na vrijeme]] Hvala.
Uvažena zastupnica Novaković-Bursać, ispravka krivog navoda.
Uvaženi predsjedavajući, poštovane kolege. Pošto je gospodin Mektić otprilike sabira dva i dva kao tri, vrlo teško je imati usmjerenu ispravku na njegove navode, ali evo ja ću pokušati ono što je stvarno teška neistina izrečena. Prije svega, opet i u svakom nastup demonstrira tešku opsjednutost predsjednikom SNSD-a i srpskim članom Predsjedništva, gospodinom Miloradom Dodikom, te tako evo ne znam po koji put potpuno izvlači iz konteksta obraćanje jedno predsjednika omladinske organizacije, u kojoj on govori da političke programe ne možete provesti ni na jedan drugi način nego boreći se na izborima i učešćem u institucijama. Druga stvar, jedna od, čak je i navedeno u ovom Izvještaju OSCE-a kao jedna od eklatantnih nekorektnosti prema jednoj ličnosti, a posebno imajući na umu da se radilo o jedinom, o ženi kandidatu za jednu od izraženijih funkcija u Republici Srpskoj i Bosni i Hercegovini, pričam konkretno o gospođi Željki Cvijanović, sadašnjoj predsjednici i o brutalnoj laži koju ste sad i ovaj put ponovili implicirajući na njeno porijeklo i na njene pretke, što je sve 79 i više puta i demantovano i više u principu govori o Vama, o Vašim sredstvima, o Vašoj bezočnosti i o Vašoj, o Vašem stilu, kojeg ste doduše demonstrirali i dok ste bili ministar, ali evo već, na ovo se već i svi navikavamo i kao javnost šta radite kao poslanik. Što se tiče konkretno vreća, što se tiče konkretno sugestija, Vi ste počeli o krađama i o devalviranju izbornog procesa i priči da je on pokraden govoriti čim ste dobili prve preliminarne rezultate da ste gubitnici izbora i sve te vreće koje pominjete, da ste pridodali sami sebi ne biste nadoknadili 77 hiljada glasova razlike Milorada Dodika i 35 hiljada glasova Željke Cvijanović i to je [[govornik se upozorava na vrijeme]] što Vas boli i što Vama narušava suštinski izborni proces iz 2018. godine.
Zastupnik Mektić, ispravka krivog navoda.
Pa ne znam na osnovu čega ste Vi zaključili da sam ja opsjednut Miloradom Dodikom.
/nije uključen mikrofon/
Pa jesam ga pomenuo ja uopšte?
/nije uključen mikrofon/
Jesam.
/nije uključen mikrofon/
Dobro, dobro, bez dijaloga.
Pa imam li ja pravo na stenogram, da ...
Bez dijaloga, samo Vi recite ispravku krivog navoda.
Evo ja molim da mi se dostavi stenogram ovdje, pa da do kraja sjednice pročitam ja svoj ... ako sam ga ja pomenuo, onda ja lažem, ako nisam onda Vi lažete. Neko je od nas dvoga lažov ovdje.
Molim Vas, molim, držimo nivo dijaloga, nemojmo. 80
Pa ne, hoću da raščistim, krivi je navod i sad recite gdje je ta stručna služba da da, dostavi stenogram ovdje moje diskusije i da odma raščistimo tu situaciju. Nećemo ovako da se optužujemo, ovaj, ne znam bez bilo kakvih argumenata, pa mogu i ja sad Vama reći da ste ne znam šta rekli, pa da se ovda ganjamo po ovoj dvorani. Ma nisam se bavio prošlošću predsjednice Republike Srpske Željke Cvijanović, niti me interesuje, a čak obzirom da sam porijeklom vrlo blizu njenog, znam njeno porijeklo, znam joj i familiju i rodbinu itd. al' to sve nije bitno. Ja sam rekao da sam pročitao citat iz jedne knjige
/nije uključen mikrofon/
..., šta..., Vama ne vrijedi ništa govorit, ja kažem nisam pomenuo Milorada Dodika, Vi kažete – jesam. Ja kažem da sam pročitao i citat iz knjige, Vi kažete ...Pa na kom jeziku razgovaramo, o čemu razgovaramo, pa mi tako možemo pričati sedam dana.
/nije uključen mikrofon/
Dobro, je li to, hvala Vam. Hvala. Maloprije ste mene kritikovali da sam se udaljio od teme, Vi sad otišli u rodoslovlje, ja sam maloprije o Ustavu pričao, tako da ostanimo konzistentni. Zastupnica Vulić, diskusija. Zastupnica Vulić, diskusija.
... e sad može. Poštovani predsjedavajući, uvažene kolege, ja samo želim da kažem kada je u pitanju Izborni zakona o njemu sigurno da se može diskutovati i da ga još možemo doraditi, ali kada je u pitanju, kada su u pitanju optužbe na Centralnu izbornu komisiju smatram da je to krajnje nekorektno, jer smatram da ti ljudi krajnje pošteno i savjesno obavljaju svoj posao. Oni su samo servis svih nas i političkih subjekata i uopšte provođenja Izbornog zakona. Sama činjenica da je od 1.073 žalbe upućene Apelacionom odjeljenju Suda BiH na sprovođenje izbora i Centralnu izbornu komisiju odbijeno čak 1.069 njih, a četiri su vraćene u postupak i činjenica da je 99,63% odluka CIK-a potvrđeno govori o činjenici da Centralna izborna komisija radi dobro i savjesno svoj posao. Zakon, kažem, možemo korigovati, mijenjati i dopunjavati, ali da svoje nezadovoljstvo i frustracije usmjeravamo na Centralnu izbornu komisiju krajnje je nekorektno. Gospodine Mektiću, ja ću Vam se zahvaliti što ste me sa 31 godinu naučili da se 26.424 glasa u Republici Srpskoj, koliko ste Vi imali, mogu pokrasti, jer ja nisam ukrala nijedan glas i ne znam kako se to radi, ali mi je drago da imamo Vas da nas naučite i prosvijetlite do 2022. godine. Priznaću, predsjedavajući, da Poslovnik nisam naučila napamet, ali sigurno hoću do 4. februara, smatram da o svim institucijama, znači i entitetima, o institucijama entiteta u ovom Parlamentu treba da se govori sa poštovanjem, tako da bilo kakve insinuacije i bilo kakvo ogovaranje i nepoštovanje, bilo da se odnosi na predsjednika Republike Srpske, gospođu 81 Cvijanović ili bilo koga ko dolazi iz Republike Srpske, sigurno da će naići na naše osporavanje i nadam se da ćete i Vi o tome voditi računa da se o svim predstavnicima, sa svih nivoa i Brčko distrikta govori sa poštovanjem. Hvala.
Hvala. Nemamo više prijavljenih za ovu tačku dnevnog reda. Idemo dalje, tačka 19. Ad. 19. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zastupnika Damira Arnauta za uvrštavanje nove tačke u dnevni red 2. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine koja glasi: Konstituiranje Privremene istražne komisije Predstavničkog doma, broj: 01-50-1-15-2/19 od 19.12.2019. godine Kolegij Doma kao komisija, nakon što nije bilo potrebne entitetske većine u prvom krugu glasanja, nije postigao saglasnost o prijedlogu zastupnika Damira Arnauta. Izvještaj komisije Kolegija ste dobili, rasprava je okončana, ostaje da se naknadno izjasnimo u drugom krugu glasanja. Tačka 20. Ad. 20. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka zastupnika Damira Arnauta povodom rasprave o usvajanju zapisnika sa konstituirajuće, 2. hitne, 3. hitne i 4. hitne sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01-50-1-15-2/19 od 19.12.2019. godine
/nije uključen mikrofon/
Dakle, sada glasamo samo da objedinjujemo raspravu. Hvala. Od ukupno prisutnih 34 – za 32, protiv ništa, suzdržana 2. Dakle, imamo opću i entitetsku većinu, zaključili smo da ćemo obaviti jedinstvenu raspravu o tački 26. to je – Izbor članova zajedničkih komisija oba doma Parlamentarne skupštine BiH iz Predstavničkog doma i to u: 1. Zajedničku komisiju za odbranu i sigurnost BiH, 2. Zajedničku komisiju za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije BiH, 3. Zajedničku komisiju za ekonomske reforme i razvoj, 4. Zajedničku komisiju za evropske integracije, 5. Zajedničku komisiju za administrativne poslove, 6. Zajednička komisija za ljudska prava, 84 Te o tački 27. Imenovanje članova delegacija Parlamentarne skupštine BiH iz Predstavničkog doma: 1. Delegacija PSBiH u Interparlamentarnoj grupi BiH u Interparlamentarnoj uniji (IPU), 2. Delegacije PSBiH u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope (PSVE), 3. Delegacije PSBiH u Parlamentarnoj skupštini Organizacije za evropsku sigurnost i saradnju (PSOSCE), 4. Delegacije PSBiH u Parlamentarnoj skupštini Sjevernoatlantskog saveza (PSNATO), 5. Delegacije PSBiH u Centralnoevropskoj inicijativi (CEI), 6. Delegacije PSBiH u Parlamentarnoj skupštini Mediterana (PSM), 7. Delegacije PSBiH u Parlamentarnoj skupštini Unije za Mediteran (PSUzM), 8. Delegacije PSBiH u Parlamentarnoj skupštini Procesa saradnje u Jugoistočnoj Evropi (PSSEECP), 9. Delegacije PSBiH u Parlamentarnoj skupštini zemalja frankofonskog govornog područja (PSF); Tačke 26. i 27. Ad. 26. Izbor članova zajedničkih komisija oba doma Parlamentarne skupštine BiH iz Predstavničkog doma: 1. Zajedničku komisiju za odbranu i sigurnost BiH, 2. Zajedničku komisiju za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije BiH, 3. Zajedničku komisiju za ekonomske reforme i razvoj, 4. Zajedničku komisiju za evropske integracije, 5. Zajedničku komisiju za administrativne poslove, 6. Zajednička komisija za ljudska prava Ad. 27. Imenovanje članova delegacija Parlamentarne skupštine BiH iz Predstavničkog doma: 1. Delegacija PSBiH u Interparlamentarnoj grupi BiH u Interparlamentarnoj uniji (IPU), 2. Delegacije PSBiH u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope (PSVE), 3. Delegacije PSBiH u Parlamentarnoj skupštini Organizacije za evropsku sigurnost i saradnju (PSOSCE), 4. Delegacije PSBiH u Parlamentarnoj skupštini Sjevernoatlantskog saveza (PSNATO), 5. Delegacije PSBiH u Centralnoevropskoj inicijativi (CEI), 6. Delegacije PSBiH u Parlamentarnoj skupštini Mediterana (PSM), 7. Delegacije PSBiH u Parlamentarnoj skupštini Unije za Mediteran (PSUzM), 8. Delegacije PSBiH u Parlamentarnoj skupštini Procesa saradnje u Jugoistočnoj Evropi (PSSEECP), 9. Delegacije PSBiH u Parlamentarnoj skupštini zemalja frankofonskog govornog područja (PSF); Zajednički kolegij oba doma je pripremio odluke o izboru članova ovih, dakle i komisija pod tačkom 26. i pod tačkom 27. Podsjećam da zajedničke komisije pod 26. imaju 12 članova, 85 od kojih se 6 bira iz Predstavničkog doma, a 6 iz Doma naroda, s tim da se 2/3 članova biraju s teritorije Federacije BiH, a 1/3 članova s teritorije Republike Srpske u skladu sa članom 52. Poslovnika. Vi ste dobili Prijedlog odluke u vezi sa tačkom 26. a mi na ovoj sjednici treba da izaberemo članove zajedničkih komisija iz Predstavničkoga doma. Što se tiče tačke 27. Zajednički kolegi je pripremio Prijedlog odluke o imenovanju članova parlamentarnih delegacija, članom 189. našeg Poslovnika reguliran je način imenovanja članova delegacija, imenujemo članove devet delegacija iz Predstavničkog doma. Otvaram jedinstvenu raspravu i o prvoj i o drugoj tački, s tim da ja molim šefove klubova obzirom da smo imali određenih promjena, dakle jedna je u Zajedničkoj komisiji za ekonomske reforme i razvoj, ja ću zamoliti uvaženu zastupnicu Đapo da kaže svoj stav, poslije toga uvažena zastupnica Bursać, a imamo i stav ispred Kluba SDA, da će u Delegaciju PSBiH u Parlamentarnoj skupštini Unije za Mediteran umjesto zastupnika Nermina Mandre ide zastupnik Dženan Đonlagić. Uvažena zastupnica i šefica kluba Đapo. Izvolite.
Hvala cijenjeni predsjedavajući, moje poštovanje svim kolegicama i kolegama. Naime, Mješoviti klub poslanika SBB – PDA u Zajedničku komisiju za ekonomske reforme i razvoj pod brojem 3. umjesto imena Edita Đapo predlaže Mirsad Kukić, pa molim da to uvažite. Hvala.
Hvala najljepša. Dakle, to je ispravka u Zajedničkoj komisiji za ekonomske reforme i razvoj umjesto Edita Đapo ide Mirsad Kukić. Uvažena predsjednica kluba Novaković-Bursać. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući na osnovu konsultacija sa šefom Srpskog kluba, gospodinom Stevandićem iznosim prijedlog da se u Zajedničkoj komisiji za ljudska prava umjesto Nenada Stevandića imenuje Jakov Galić.
Hvala. Dakle, konstatujemo da je u Zajedničkoj komisiji za ljudska prava prijedlog da se umjesto zastupnika Stevandića imenuje zastupnik Galić. 86 I konačno u Delegaciji Parlamentarne skupštine BiH u Parlamentarnoj skupštini Unije za Mediteran, evo mene je, ovaj, zadužio šef kluba, gospodin Osmanović da samo kažem promjenu, umjesto Nermin Mandra ide Dženan Đonlagić. Evo to su promjene u odnosu na ono što ste dobili u materijalima. Rasprava je otvorena. Nema niko prijavljen. Idemo dalje, hvala vam, tačka 28. Ad. 28. Razmatranje zastupničke inicijative Saše Magazinovića koja glasi: „U skladu sa članom 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine ('Službeni glasnik BiH', br. 79/14, 81/15, 97/15), podnosim zastupničku inicijativu kojom se Vijeće ministara BiH obavezuje da u roku od 30 dana donese dopunu Pravilnika o uslovima nabavke i načinu korišćenja službenih vozila u institucijama Bosne i Hercegovine, na način da se propiše jasno označavanje službenih vozila naljepnicom ili na drugi odgovarajući način, kako bi učesnicima u saobraćaju, kao i građanima, bilo jasno vidljivo da se radi o službenom vozilu i kojoj instituciji pripada, a sve u svrhu sprečavanja zloupotreba korištenja.”, broj: 01-50-1-2011/19 od 19.11.2019. godine Kolegij Doma je kao nadležnu za razmatranje navedene inicijative odredio Komisiju za saobraćaj i komunikacije. Nadležna Komisija je dostavila Mišljenje, Komisija je podržala inicijativu, te je upućuje u dalju parlamentarnu proceduru. Otvaram raspravu o inicijativi. Uvaženi zastupnik Magazinović, ustvari kao predlagač ujedeno i diskusija. Izvolite.
Ma da ne remetim ovaj ritam predsjedavajući, koji ste uhvatili, brzo ću ja. Ovaj, da se zahvalim članovima Komisije za saobraćaj koji su jednoglasno podržali ovu inicijativu, a posebno da se zahvalim ministru Vojinu Mitroviću, koji je našao vremena da dođe, da podrži, da dođe na sjednicu podrži inicijativu i najavi spremnost Ministarstva da se angažuje na njenoj realizaciji i iz Ministarstva su nam potvrdili također da postoje značajne zloupotrebe voznog parka institucija BiH. Usput da ne bi bilo zabune, ova inicijativa se ne odnosi na vozila štićenih osoba, dakle rukovodstvo Parlamenta, ministri, Predsjedništvo itd. nego na sva ona silna auta koja petkom umjesto na parkingu ispred institucije završe na izletištima oko gradova, a koja često voze i oni koji na to nemaju pravo, jer rukovodioci institucija kupuju njihovu naklonost na taj način. Dakle, mogao bih o ovom puno govoriti, ali evo, kao što rekoh, uhvatili smo ritam, samo da se zahvalim na podršci Komisije i Ministarstva.
Hvala uvaženom zastupniku. 87 Nema više niko prijavljen. Prelazimo na naredne tačke dnevnog reda, ali prije nego što pređemo na tačku 29. dakle predlažemo kao Kolegij da se objedini rasprava o tačkama od 29. do kraja, do 48. s obzirom na to da je riječ o davanju saglasnosti za ratifikaciju sporazuma, konvencija, protokola, ugovora i amandmana. Molim vas da glasamo o prijedlogu za objedinjavanje rasprave o tačkama od 29. do 48. Hvala. Od ukupno prisutnih 38 – za 37, protiv ništa, suzdržan 1. Imamo opću i entitetsku većinu, dakle objedinili smo raspravu o tačkama 29. do 48. Ad. 29. – Ad. 48. Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma, konvencija, protokola, ugovora i amandmana Dobili ste Mišljenje nadležne Komsije za vanjske poslove. Otvaram raspravu. Uvaženi zastupnik Nikola Lovrinović.
Uhvatili ste ritam, pa sad, al' neću ope dugo, dakle imam tri sporazuma koje sam uzeo za primjer kad mi ovako raspravljamo o ovome i uglavnom su to sporazumi koji dođi pred ovaj Parlament sa uzmi ili ostavi, dakle nemate mogućnosti da pitate ili možda imamo, al' evo nisam siguran u dosadašnja iskustva, koliko sam upoznat, nismo bili u mogućnosti da dobijemo nikakve odgovore. Recimo, na Konvenciji Vijeća Europe o krivotvorenju medicinskih proizvoda i sličnim krivičnim djelima koja predstavljaju prijetnju za javno zdravlje, pazite ona je iz 2011. godine. Dakle, ima li netko da kaže je li se šta u ovoj oblasti dogodilo novo od ove 2011. do ove 2019. a mi je sad usvajamo, naravno nismo je vjerojatno tad potvrdili. E sad, dakle, možda je potvrđujemo, možda i ona više ne vrijedi u pola slučajeva, ne znam tko bi nam to mogao odgovoriti. Ili recimo, Sporazum o slobodnoj trgovini sa Turskom, gdje imamo, mada ovdje imamo kolegu koji je ovo i potpisivao, bio je tada ministar, znači imamo u članku 1.5. kaže – ovaj Ugovor ne sprečava postojanje ili uspostavljanje carinske unije, zona slobodne trgovine ili pogranične trgovinske aranžmane ukoliko oni nemaju negativan utjecaj na trigovinski režim stranaka. Ja bi volio da čujem šta ovo znači, znači ovaj Ugovor ne sprečava postojanje ili uspostavljanje carinske unije, valjda s Turskom, je li. A tamo imate ciljeve, kaže – olakšava ekonomske integracije .... razvitka i kontinuirano uključivanje stranaka u globalne ekonomske integracije. Ne znam ko bi mogao reći za ovo, šta ovo znači. Ili recimo, ovaj sa, Sporazum o kinematografiji sa Francuzima, također to što je već postalo pravilo, uglavnom se u te sporazuma kad neko radi u toj tehnici, pripremanja tih sporazuma ne ubacuju županije, tamo gdje one imaju čak i izvorne nadležnosti. Dakle, ja apeliram makar da jedanput shvate da su obrazovanje, kultura, informiranje na razini županija u Federaciji izvorne nadležnosti. Dakle, pa dajte bar ih stavite da i oni sudjeluju u ovom procesu, 88 iako ne znam šta će se ovdje događati, međutim jednostavno neko to svjesno ili nesvjesno izbjegava ili jednostavno ne čita. Pa bih molio, dakle, da se prije svega o ovome Sporazumu sa Turskom i ovome sa Francuskom glasuje odvojeno, a ostalo nek se glasuje u paketu, jer ćete tako vjerojatno predložiti. Hvala lijepo ili ako ima netko da odgovori na ovo.
Hvala. Nema više prijavljenih. Zaključujemo raspravu. Time je praktično iscrpljen dnevni red, sada ćemo se dogovoriti o, kada ćemo, za koliko ćemo glasati, prijedlog je da damo jednu pauzu, možda 15–20 minuta, jel'. ____________(?) 15. 15–20 minuta, evo da kažem da počinjemo ovdje u 6 i 15, u 18:15, najdalje u 18:20 krećemo sa glasanjem. [[PAUZA]]
Dobro, dobio sam stenogram.
Dobro, to na idućoj sjednici kad bude zapisnik, onda se Vi javite pa ćete to kazati. Dakle idemo, tačka 1. – Usvajanje zapisnika sa 2. sjednice i 5. hitne sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Prije toga treba da se izjasnimo o prijedlogu zaključka prvog zamjenika predsjedavajućeg Doma, gospodina Radmanovića koji glasi: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Ustavnopravnu komisiju Predstavničkog doma da obavi raspravu o primjeni člana 85. Poslovnika o radu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. 89 Predlažem da se izjasnimo o zaključku. Od ukupno prisutnih 39 – za 28, protiv 3, suzdržanih 8. Ima opća i entitetska većina, zaključak je usvojen. Sada glasamo o usvajanju Zapisnika sa 2. redovne sjednice Predstavničkog doma. Od ukupo prisutnih 39 – za 38, protiv ništa, sudržan 1. Dakle, postoji opća i entitetska većina. Usvojen je Zapisnik sa 2. redovne sjednice Predstavničkog doma. Sada se izjašnjavamo o usvajanju Zapisnika 5. hitne sjednice Predstavničkog doma. 5.hitna, glasamo o Zapisniku sa 5. hitne. Od ukupno prisutnih 39 – za 32, protiv 3, suzdržana 4. Postoji opća i entitetska većina. Konstatujem da je usvojen Zapisnik sa 5. hitne sjednice Predstavničkog doma. Tačka 3. – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnim sporovima BiH, predlagač: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-697/18 od 07. 03. 2018. godine (drugo čitanje) Dakle, glasamo o Prijedlogu zakona u drugom čitanju sa amandmanima iz Izvještaja Ustavnopravne komisije. Od ukupno prisutnih 39 – za 31, protiv 8, suzdržanih ništa. Ima opća većina, ima entitetska većina. Dakle, usvojen je Zakon. Tačka 4. – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija BiH, predlagač: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-1885/18 od 17. 09. 2018. godine (prvo čitanje). Glasamo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Od ukupno prisutnih 39 – za 26, protiv, 12, suzdržan 1. Postoji opća većina, ne postoji entitetska većina. [[konsultacije Kolegija]] Dobro, izjasnit ćemo se naknadano. Tačka 5. – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o patentu, predlagač: Vijeće ministara BiH („P.Z.E.I“), broj: 01,02-02-1-2852/18 od 27.02.2019. (prvo čitanje). Glasamo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Od ukupno prisutnih 39 – za 27, protiv 8, suzdržana 4. Postoji opća većina, ne postoji entitetska većina. [[konsultacije Kolegija]]
/nije uključen mikrofon/
O zaključku, sada se izjašnjamo o zaključku koji sam pročitao. Od ukupno prisutnih 39 – za 23, protiv 14, suzdržana 2. Ima opća, ima entitetska većina, to znači da je usvojen ovaj zaključak. Pošto je on usvojen ne glasa se o Prijedlogu zakona. Tačka 8. - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prebivalištu i boravištu državljana BiH, predlagač: poslanik Zlatan Begić, broj: 01-02-1-1882/19 od 05. 11. 2019. godine (prvo čitanje). Glasamo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Od ukupno prisutnih 39 – za 22, protiv 12, suzdržanih 5. Postoji opća većina, ne postoji entitetska većina. [[konsultacije Kolegija]] 91 Idemo na naknadno usaglašavanje. Tačka 9. – Prijedlog izmjene Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, predlagači poslanici: Mirjana Marinković-Lepić i Predrag Kojović, broj: 01-02-1-1290/18 od 26. 02. 2019. godine (prvo čitanje). Glasamo o prijedlogu izmjene Poslovnika u prvom čitanju. Od ukupno prisutnih 39 – za 14, protiv 21, suzdržana 4. Dakle, ne postoji opća većina. Nije prihvaćen prijedlog izmjene Poslovnika u prvom čitanju. Tačka 10. – Izvještaj – detaljna analiza rada Izvozno-kreditne agencije BiH sa posebnim naglaskom na poslovanje sa „Unisom“ – fabrikom cijevi Derventa, sa prijedlogom mjera za rješavanje problema u radu ove Agencije, podnosilac: Upravni odbor Izvozno-kreditne agencije BiH, broj: 01-50-1-15-50/17 od 17. 05. 2018. godine. Ovdje smo imali par zaključaka. Prvo glasamo redoslijedom, kako su i predloženi, o prijedlogu zaključka zastupnika Nermina Nikšića koji glasi: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od nadležnih institucija, državnog Tužilaštva, SIPA-e itd., da izvrše kontrolu zakonitosti poslovanja Izvozno-kreditne agencije Bosne i Hercegovine, te da ukoliko utvrde nezakonitosti poduzmu mjere za odgovornost onih koji su doveli Agenciju u stanju u kome se ona nalazi. Dakle, glasamo o ovome zaključku. Od ukupno prisutnih 39 – za 26, protiv 8, sudržanih 5. Imamo opću i entitetsku većinu, zaključak je usvojen. Sada glasamo o usvojanju Izvještaja sa zaključkom iz Mišljenja Komisije za vanjsku trgovinu i carine koji glasi : Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Upravni odbor Izvozno- kreditne agencije da se u saradnji sa entitetskim vladama kao osnivačima Agencije opredjeli za varijantu rješavanja dalje budućnosti Izvozno-kreditne agencije BiH. Dakle, Izvještaj zajedno sa ovim zaključkom. Od ukupno prisutnih 39 – za 18, protiv 13, suzdržanih 8. Postoji opća, ali ne i entitetska većina. [[konsultacije Kolegija]]
[[nije uključen mikrofon]] Ne, ne, za zaključak ili za Izvješaj, posebno za zaključak, posebno za Izvještaj.
Ma ovo je Izvještaj(?) iz Mišljenja Ustavnopravne komisije koji je samo dodan, dodan je Ustavni sud, modificiran u jednoj riječi. ____________(?) Ponovite glasanje. Ponovićemo glasanje.
Glasamo za zaključak ili za ...
Sam Izvještaj je imao zaključak Ustavnopravne komisije koji je sastavni dio Izvještaja.
[[nije uključen mikrofon]] /konsultacije Kolegija/
Dobro, glasamo za zaključak, hajmo. Od ukupno prisutnih 39 – za 39, protiv ništa, suzdržano ništa. Dakle, postoji opća i entitetska većina, usvojen je zaključak. Sada glasamo o usvajanju Izvještaja o radu Pravobranilaštva BiH za 2018. godinu. Od ukupno prisutnih 39 – za 27, protiv 10, suzdržana 2. Postoji opća, postoji entitetska većina, to znači da je usvojen Izvještaj o radu Pravobranilaštva za 2018. godinu. Tačka 18. – Izvještaj o provođenju Općih izbora 2018. i Izvještaj o provođenju zakona iz nadležnosti Centralne izborne komisije BiH u 2018. godini. Glasamo o usvajanju Izvještaja. Od ukupno prisutnih 39 – za 13, protiv 25, suzdržan 1. Ne postoji opća većina, dakle nije usvojen Izvještaj. 95 Tačka 19. – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zastupnika Damira Arnauta za uvrštavanje nove tačke u dnevni red 2. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine koja glasi: Konstituiranje Privremene istražne komisije Predstavničkog doma. Glasamo u drugom krugu o prijedlogu zastupnika Damira Arnauta za uvrštavanje nove tačke u dnevni red. Od ukupno prisutnih 39 – za 18, protiv 20, suzdržan 1. Ne postoji opća većina, dakle nije usvojeno. Tačka 20. – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka zastupnika Damira Arnauta povodom rasprave o usvajanju zapisnika sa konstituirajuće, 2. hitne, 3. hitne i 4. hitne sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Glasamo u drugom krugu o prijedlogu zaključka zastupnika Damira Arnauta, koji glasi: Dostavlja se Prijedlog zapisnika i tekst usvojenog Zaključka o osnivanju Privremene istražne komisije organima za provođenje zakona sa zahtjevom da provedu istragu po pitanju nekonzistentnosti između dva teksta. Od ukupno prisutnih 39 – za 13, protiv 24, suzdržana 2. Ne postoji opća većina, nije usvojen prijedlog. Tačka 21. – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine (predlagač: zastupnik Damir Arnaut) po hitnom zakonodavnom postupku. Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zakona po hitnom postupku. Od ukupno prisutnih 39 – za 15, protiv 22, suzdražana 2. Dakle, ne postoji opća većina. Tačka 22. – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu da se Prijedlog zakona o dopuni Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima razmatra po skraćenom zakonodavnom postupku, u skladu sa članom 132. Poslovnika. Glasamo u drugom krugu o prijedlogu za razmatranje Prijedloga zakona po skraćenoj proceduri. Od ukupno prisutnih 39 – za 13, protiv 24, suzdržana 2. Dakle, ne postoji opća većina i konstatujem da će se Prijedlog zakona o dopuni Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima razmatrati u redovnom zakonodavnom postupku. Tačka 23. – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o zahtjevu zastupnika: Saše Magazinovića, Jasmina Emrića i Šemsudina Mehmedovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopunama Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom zakonodavnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika. Dakle, glasamo u drugom krugu o zahtjevu za razmatranje Prijedloga zakona po hitnom postupku. Od ukupno prisutnih 39 – za 20, protiv 18, suzdržan 1. Postoji opća većina, ne postoji entitetska većina. 96 [[konsultacije Kolegija]] Usaglašavanje jel'. [[zajednička diskusija]]
/nije uključen mikrofon/
Dakle, sad zahtjev za hitni postupka nije usvojen. Sada glasamo o skraćenoj proceduri. Dakle, od ukupno prisutnih 39 – za 21, protiv 16, suzdržana 2. Postoji opća, ali ne entitetska većina. Naknadno usaglašavanje. Ok. Idemo dalje. Tačka 24. je – Informacija o stanju javne zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 31.12.2017. godine. Glasamo o primanju k znanju Informacije sa zaključkom iz Mišljenja Komisije za finansije i budžet, koji glasi: Komisija za finansije i budžet Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH traži od Ministarstva finansija i trezora BiH da u najkraćem roku dostavi informaciju o visini ukupnih potraživanja po osnovu izvršnih sudskih presuda, koje se odnose na kolektivne ugovore u Federaciji BiH i pojedinačno po kantonima. Dakle, primamo k znanju Informaciju sa zaključkom iz Mišljenja Komisije za finansije i budžet. Od ukupno prisutnih 39 – za 32, protiv 6, suzdržan 1. Postoji opća i entitetska većina, dakle materijal je usvojen. Tačka 25. – Prijedlog odluke o izmjenama Odluke o imenovanju članova stalnih komisija Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, čiji je predlagač bio Klub SNSD-a. Glasamo o usvajanju Prijedloga odluke. To je ova zamjena ministri sa novim zastupnicima, samo da znamo o čemu se radi. Od ukupno prisutnih 39 – za 35, protiv 2, suzdržana 2. Postoji opća i entitetska većina, dakle usvojen je Prijedlog odluke. Tačka 26. – Izbor članova zajedničkih komisija oba doma Parlamentarne skupštine BiH iz Predstavničkog doma. Glasamo o izboru članova zajedničkih komisija iz Predstavničkog doma prema Prijedlogu odluke koju ste dobili i uz izmjene koje su predložene od strane šefice Kluba SBB-a Edite Đapo i predsjedavajuće Kluba Snježane Novaković-Bursać, gdje smo imali izmjenu umjesto Edite Đapo ide Mirsad Kukić, a umjesto Nenada Stevandića u 97 Komisiju za ljudska prava ide Jakov Galić, a Mirsad Kukić u Komisiju za ekonomske reforme i razvoj. Idemo na glasanje, glasamo u paketu za svih šest komisija. Od ukupno prisutnih 39 – za 39, protiv ništa, suzdržani ništa. Imamo opću i entitetsku većinu, dakle usvojili smo izbor članova zajedničkih komisija oba doma Parlamentarne skupštine BiH iz Predstavničkog doma. Tačka 27. – Glasamo o imenovanje članova devet delegacija iz Predstavničkog doma prema Prijedlogu odluke, koju ste dobili i uz izmjenu koju su predložili zastupnici iz Kluba SDA, gdje se u Parlamentarnoj skupštini Unije za Mediteran umjesto Nermin Mandra imenuje Dženan Đonlagić. Molim da glasamo. Glasamo u paketu o svih devet delegacija Parlamentarne skupštine BiH. Od ukupno prisutnih 39 – za 37, protiv 2, suzdržanih ništa. Opća većina postoji, entitetska većina postoji. Konstatujem da smo usvojili ... članova delegacije Parlamentarne skupštine BiH iz Predstavničkog doma. Tačka 28. – Razmatranje zastupničke inicijative Saše Magazinovića koja glasi: „U skladu sa članom 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine ('Službeni glasnik BiH', br. 79/14, 81/15, 97/15), podnosim zastupničku inicijativu kojom se Vijeće ministara BiH obavezuje da u roku od 30 dana donese dopunu Pravilnika o uslovima nabavke i načinu korišćenja službenih vozila u institucijama Bosne i Hercegovine, na način da se propiše jasno označavanje službenih vozila naljepnicom ili na drugi odgovarajući način, kako bi učesnicima u saobraćaju, kao i građanima, bilo jasno vidljivo da se radi o službenom vozilu i kojoj instituciji pripada, a sve u svrhu sprečavanja zloupotreba korišćenja.” Glasamo o usvajanju inicijative. Od ukupno prisutnih 39 – za 27, protiv 9, suzdržana 3. Postoji opća većina, entitetska većina, dakle usvojena je inicijativa. Sada glasamo o, pošto smo obavili jedinstvenu raspravu, glasamo o prijedlogu da se o tačkama 29. do 48. izjasnimo u paketu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Možemo prije toga glasati o tom zaključku onda. [[zajednička diskusija]]