Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici u Hrvatskom saboru. Dozvolite ukratko neke naglaske vezane za promjenu Poslovnika Hrvatskog sabora. Najprije, da kažem da je Poslovnik Hrvatskog sabora propisnik sui generis, svoje vrste, mogao bih reći zakon za parlamentarne članove i svi koji u Sabor ulaze s namjerom da zastupaju svoje interese politike, za njih je to zakon. Zašto je sui generis? Poslovnik Hrvatskog sabora donosi se izravno na temelju odredaba Ustava Republike Hrvatske, između Poslovnika i Ustava nema još jedne stepenice zakona. Temelji se na odredbi članka 2. i članka 80. Ustava Republike Hrvatske, sadašnji Poslovnik Hrvatskog sabora donesen je 2000. godine, a od tada je mijenjan značajan broj puta iz razloga usklađivanja sa organizacijom i načinom rada u Hrvatskom saboru, tehnološkim izmjenama u pomagalima u Hrvatskom saboru i radi usklađivanja sa Zakonima koji uređuju državnu upravu. Ovu sada inicijativu za izmjenu Poslovnika Hrvatskog sabora usuglasili su predsjedništvu Hrvatskog sabora 10. i 17. travnja ove godine kao inicijativu tog predsjedništva. Dakle, predsjedništvo je svoju inicijativu uputilo nadležnom radnom tijelu Hrvatskog sabora to je Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav koji je tu inicijativu prihvatilo i utvrdilo nacrt odluke o izmjenama i dopunama Poslovnika Hrvatskog sabora. Što se želi postići predloženim izmjenama i dopunama Poslovnika Hrvatskog sabora? Želimo povećati demokratičnost raspravljanja, zastupanja politika i politike bilo klubova, bilo pojedinaca zastupnika u Hrvatskom saboru. Želimo propisom odredbama Poslovnika Hrvatskog sabora, koliko je to moguće, spriječiti zloupotrebu instituta, poslovničkih instituta ili trikova koji se koriste kako bi se sugovornika ili zastupnika određene politike i politika diskreditiralo ili njegove politike ili njega samog. Pitanja koja možemo podijeliti u tri skupine, koja se uređuju izmjenama i dopunama Odluke o Poslovniku Hrvatskog sabora uvjetovana su novim ustrojem državne uprave, uvedenim Zakonom o djelokrugu ministarstva i drugih središnjih tijela državne uprave, Zakonom o sustavu državne uprave. Tako sukladno novom ustroju, novim rješenjima predložili smo izmjene naziva i određenih nadležnosti pojedinih radnih tijela, ukidamo, predlažemo ukidanje Odbora za razvoj i obnovu čiju bi nadležnost, odnosno djelokrug preuzeo Odbor za gospodarstvo i Odbor za regionalni razvoj, fondove i fondove Europske unije. Drugu skupinu koja je također jednim dijelom vezana na djelokrug radnih tijela posljedica je kako izmjene hrvatskog zakonodavstva u proteklom periodu tako i promjene Ustava Republike Hrvatske, zadnje novele, novele Ustava iz 2010. godine. Kako nastupom spomenutih činjenica neka radna tijela izgubila su dio nadležnosti i dio djelokruga, a neka posebnim zakonima dobila nove nadležnosti i novi djelokrug iz razloga pravne sigurnosti. Predlaže se usklađivanje tih odredaba zakona, odnosno odredaba Poslovnika sa zakonima. Promjenom Ustava Republike Hrvatske, zadnjom novelom iz 2010. godine izmijenjen je način donošenja pojedinih akata zakona ili drugih akata u pogledu potrebne većine za njihovo donošenje i sa predloženim izmjenama i dopunama Poslovnika želimo uskladiti poslovničke odredbe sa tim promjenama. Kao primjer navest ću izmjene vezano za donošenje Državnog proračuna u Hrvatskom saboru ili izbor sudaca Ustavnog suda u Hrvatskom parlamentu. Treću skupinu pitanja čine izmjene i dopune odredaba vezanih uz konstituirajuću sjednicu Hrvatskog sabora, odnosno sam zakonodavni postupak, te posebne postupke vezane uz prava i dužnosti zastupnika čija je provedba djelom zbog svoje neusklađenosti s pravnim sustavom, djelom zbog zloupotrebe prava otežana u praksi ili je rezultirala raspravom o samoj promjeni tih odredaba čime se tema rasprave na plenarnoj sjednici ostala skoro nevažna. Unutar treće skupine izmjene i dopuna Poslovnika Hrvatskog sabora treba posebno izdvojiti dva poslovnička instituta i to ispravak netočnog navoda i povredu Poslovnika. Iako su ti instituti uvedeni iz razloga dinamičnosti rasprave na samoj plenarnoj sjednici u praksi su, to potvrđuje provjera prakse, najčešće služeni kao produžena replika u Hrvatskom parlamentu, a institut replike. Dakle, stoga je odlukom predlaže ukinuti institut ispravka netočnog navoda, a institut replike proširiti na način da zastupnici mogu replicirati predstavniku Vlade, te predstavniku kluba zastupnika što do sada nije bio običaj niti je moguće poslovnički. Također se predlaže onemogućiti često prekidanje sjednica putem zloupotrebe instituta povrede Poslovnika na način da se rasprava o povredi Poslovnika provodi na Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav, a ako je inicijativu, odnosno najavu povrede Poslovnika predsjedatelj odbio. Ako je usvojio time je problem riješen. Ako je odbio ostaje mogućnost zastupniku ili nekome drugom, zastupnici ili nekome drugome da se obrati nadležnom radnom tijelu Sabora. Ukoliko bi izostala pisana i obrazloženi prijedlog za povredu Poslovnika koju je zastupnik najavio gubio bi određenu mogućnost da to ponovno napravi bez obraćanja nadležnom radnom tijelu. Time bismo institut povrede Poslovnika uozbiljili i smatramo da je to zaista ozbiljan problem ukoliko se krši Poslovnik Hrvatskog sabora. Što se tiče ukidanja ispravka netočnog navoda iskustvo odnosno statistički pogled na korištenje tog instituta u Hrvatskom saboru pokazuje da je u ogromnom postotku. To je naravno subjektivna ocjena nas u stručnoj službi skoro 98% slučajeva institut, poslovnički institut ispravka netočnog navoda nije bio ispravak netočnog navoda nego je to bila replika ili što je još gore ispravak netočnog navoda nije bio uopće ispravak nikakvog navoda, nego negiranje rasprave dotičnog ili kolege ili kluba. Potrebno je napomenuti da je inicijativa za izmjenu Poslovnika Hrvatskog sabora izazvala značajnu pozornost kako klubova zastupnika pojedinih zastupnika samih u Hrvatskom saboru, bilo nezavisnih ili članova određenih klubova, kako zainteresirane hrvatske javnosti Udruga civilnog društva. Sve te sugestije, prijedlozi i izmjene za dopunu Statuta od prvog do drugog čitanja ove odluke o izmjeni i dopuni Statuta bit će razmotrene u okviru procedure, tj. u Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Što se tiče izmjene i dopune Statuta koja nas očekuje, dakle ovo je tek prva faza. Želim samo naglasiti da nas do ulaska u Europsku uniju, do punopravnog članstva u Europskoj uniji očekuje još jedna značajnija i obimnija izmjena Poslovnika Hrvatskog sabora. Ona je vezana za Zakon o odnosima Sabora i Vlade kad je Hrvatska punopravna članica Europske unije. Naravno da će odredbe ili rješenja koje bude usvojio kroz taj zakon Hrvatski sabor značajno utjecati i na uređenje poslovničkih odredbi i poslovničkih mogućnosti vezano za Hrvatski parlament i radno tijelo to već možemo reći koje će pratiti rad predstavnika Hrvatskog parlamenta i Vlade u tijelima Europske unije. Na kraju, Poslovnik i poslovničke odredbe ne mogu nikako uskratiti pravo govora niti pravo zloupotrebe govora. To nije ambicija ni ovih izmjena. Međutim, Poslovnik i poslovničke odredbe moraju omogućiti svim onima koji u Hrvatskom saboru zastupaju politiku i politike bilo da su predstavnici Vlade, Udruga civilnog društva, klubova, pojedinaca, zastupnika omogućiti da svoju politiku mogu bez opstrukcije i diskvalifikacije iznijeti pred hrvatsku javnost. Dobra namjera i dobra volja zastupnika i demokratski sud hrvatske javnosti i hrvatskog biračkog tijela uz poslovničke odredbe koje nudimo kao izmjenu i dopunu Poslovnika nadamo se da će osigurati demokratsku atmosferu u Hrvatskom saboru, koja će omogućiti i građanima to posebno naglašavam da jasno mogu razabrati tko kakvu politiku zastupa, koje interese brani i od koga traži povjerenje. Ako napravimo samo korak ka tom cilju mislim da će predložene izmjene i dopune Poslovnika osigurati ciljeve koje smo postavili i omogućiti građanima da se lakše snalaze u zastupanju politika koje se čuju u Hrvatskom saboru. I još nešto želim naglasiti, jer smatram to važnim. Prema prijedlogu izmjena i dopuna sadašnjeg Poslovnika Hrvatskom saboru se nudi da svi oni koji imaju pravo i mogućnost govoriti i zastupati interese i politike u Hrvatskom saboru dobiju istu poslovničku mogućnost, isti poslovnički demokratski institut da repliciraju i odgovaraju na repliku što smatramo značajnom demokratizacijom rasprave u Hrvatskom parlamentu. Do drugog čitanja nadam se da će i zastupnici i klubovi u Hrvatskom saboru odgovorno prema sebi i prema hrvatskoj javnosti pokušati poboljšati tekst odredbe pa i samu raspravu i zastupanje svojih ideja u Hrvatskom parlamentu. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda, to je taj institut koji se i dalje koristi. Prvi se javio da bi ga koristio gospodin zastupnik Stjepan Milinković, pa izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa ne pada mi na pamet da se sučeljavam po ovom pitanju sa gospodinom Lekom, ali želim reći da je netočno rekao da će ovaj Poslovnik povećati demokratičnost rasprave u Hrvatskom saboru. To je netočno. Pa evo meni se uzima glavni alat koji ja znam i s kojim se znam služiti. Ja nisam od onih koji znam reći da je 25% PDV dobar, da je povećanje cijene plina dobro, ja imam svoj način i kažem vrlo jednostavno domaćim rječnikom ili ori ili se pluga ostavi, vrlo jednostavno. A što se tiče samih zloupotreba bojim se da je tu zloupotreba da će ovim izmjenama Vlada imati dominaciju nad Saborom. Hvala lijepo.
I gospodin zastupnik Josip Đakić ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa naime netočan je navod kolege Leke potpredsjednika Hrvatskog sabora gdje je ustvrdio da se želi postići demokratičnost zastupanja politika i politike te spriječiti zlouporaba i diskreditacija i predstavnika predlagatelja kao i zastupnika u Hrvatskom saboru. Ne, to apsolutno nije točno. Želite zatvoriti usta oporbi, nama zastupnicima koji reagiramo pravovremeno na ono što nije točno u izlaganju, da li vas kolega zastupnica i zastupnika ili predlagatelja Vlade. To je jedino oruđe i alat s kojim se znamo služiti i ovakvim ostavljanjem replika omogućavate da dvostruko odgovarate na ono što mi zastupnici iz oporbe vama govorimo. Stoga nikako se ne mogu složiti da želite postići demokratičnost i pravednost.
Hvala. O tome će sigurno biti riječi kasnije. U ime kluba IDS-a gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite. pardon. Tako je prije nastupa predstavnika klubova, ja se ispričavam zastupniku Kajinu, žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. U ime Odbora za lokalnu, regionalnu, područnu samoupravu gospodin zastupnik Zoran Vinković.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Odbor za lokalnu, područnu (regionalnu) samoupravu dana 16. svibnja 2012. godine proveo je raspravu o Prijedlogu odluke o izmjenama i dopunama Poslovnika Hrvatskog sabora i u raspravi članova odbora posebno je naglašeno da podržavaju predloženu izmjenu Poslovnika Hrvatskoga sabora kojim se briše institut ispravka netočnog navoda. A istaknuli su da je do drugog čitanja potrebno određene odredbe ovog prijedloga izmjena i dopuna Poslovnika doraditi i proširiti osobito odredbu o povredu Poslovnika i načinu gubljenje prava zastupnika na podnošenje zahtjeva za mišljenje o povredi Poslovnika. I nakon provedene rasprave Odbor za lokalnu, područnu samoupravu je većinom glasova 6 glasova za, 1 suzdržan odlučio predložiti Hrvatskom saboru sljedeći zaključak: "1. Prihvaća se prijedlog odluke o izmjenama i dopunama Poslovnika Hrvatskog sabora. 2. Sve primjedbe, prijedloge i mišljenja iznijeta u raspravi uputit će se predlagatelju radi izrade konačnog prijedloga odluke". Hvala lijepa.
Hvala. Želi li od odbora koji su raspravljali ovu temu također netko uzeti riječ? Ne. Onda prelazimo na raspravu po klubovima. Gospodine zastupniče Damir Kajin u ime kluba IDS-a imate riječ. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodo zastupnici. Ja ću se baviti nečim ozbiljnijim od samog ovog krivog navoda. Pa idemo ovako nekako redom, znači u prijedlogu odluke o izmjenama i dopunama Poslovnika Hrvatskog sabora između ostalog mijenja se člankom 5. i članak 23. stavak 2. našega Poslovnika koji između ostalog govori i o imunitetu. Imunitet zastupnika reguliran je Ustavom znači člankom 75. i našim Poslovnikom. I članak 75. stavak 2. kaže: "da zastupnik ne može biti pozvan na kaznenu odgovornost, pritvoren ili kažnjen za izraženo mišljenje ili glasanje u Saboru". Našim Poslovnikom člankom 23. koji nosi naslov zastupnički imunitet, kaže se "zastupnik ima imunitet od dana konstituiranja Sabora do prestanka zastupničkog mandata" i onda se dalje navodi što to zapravo imunitet znači. Međutim gdje je problem? I Ustav i naš Poslovnik govore o kaznenoj odgovornosti. Nažalost, kako neki sudovi u RH tumači ne govori naš Poslovnik, Ustav i u građanskopravnoj odgovornosti. I onda imamo de facto situaciju da vas svatko može u ovoj državi tužiti za izgovorenu riječ ili za izraženo mišljenje za ovom govornicom. Znači zbog klevete, zbog uvrede ne mogu vam skinuti imunitet, ne, ako vas netko "kazneno" goni ali možete jednostavno doći u situaciju da zbog građanskopravne odgovornosti nađete se u jednoj krajnje nezahvalnoj situaciji. I da se to meni nije dogodilo ja jednostavno u to ne bih vjerovao. Ovdje se svakome u ovome Domu skidao imunitet kada je npr. Državno odvjetništvo po službenoj dužnosti to zatražilo. I to apsolutno nije sporno i tome se niko od nas nikada nije protivio. I kada god se to tražilo svi smo manje-više jednoglasno za takve zahtjeve i glasali. Sporno je nešto drugo, npr. mi svaki dan dobivamo čitav niz izvješća, ne znam sada da ne razmišljam koja, npr. o HNB-u ili nekoj drugoj banci ili bankarskom ustroju, pa recimo šta ja znam s pravom netko spomene neku banku i ona vas sada može tužiti za naknadu štete bez da traži skidanje imuniteta i vi se de facto odmah u toj situaciji pojavljujete pred sudom i proces počinje. To se meni dogodilo u kontekstu izvješća o poslovanju HRT-a. ja sam otprilike rekao ili izrazio mišljenje ovdje za ovom govornicom, da se gotovo svaka emisija na HRT-i može kupiti, rekoh gotovo svaka. Ja sam čak uvjeren da nisam vis a vis toga pretjerao, dovoljno je čitati samo istupe nekih djelatnika na HRT-i od Silvije Luks pa nadalje. E sada nakon toga mene HRT-a tuži za naknadu štete, traže 110 tisuća kuna. Do sada sam je potrošio svojih 15 tisuća kuna u ovih tri godine procesa vis a vis parničnog troška. Zatezna kamata sa 110 tisuća kuna već se popela na 50 tisuća kuna ili ne znam koliko. Jednom rječju, zbog rečenice da se na Hrvatskoj Radioteleviziji može kupiti gotovo svaka emisija Hrvatska radiotelevizija na današnji dan od mene potražuje nekih 200 tisuća kuna. Hrvatska radiotelevizija koja bi trebala biti jedan hram demokracije koju ja bez obzira na sve i dalje doživljavam najboljom hrvatskom televizijom. E sad si ja postavljam pitanje da li bi hrvatski Poslovnik ili da li bi nekog zastupnika u takvom nekom slučaju ili nekom sličnom slučaju trebao štititi imunitet, znači ne samo od kaznenopravne nego i od građansko-pravne odgovornosti. Da ili ne. Da li sad recimo u mom slučaju Sabor, Poslovnik, Ustav, predsjednik Sabora gospodin Šprem, potpredsjednik Leko ili netko drugi mogu meni jamčiti ili bilo kome od vas da možemo slobodno govoriti, da ili ne. Da mogu slobodno nastupati ako treba, vikati, gestikulirati, polemizirati, psovati, braniti svoje mišljenje, prozivati nekoga za ovom govornicom, da ili ne. Znači ja isključivo govorim o nastupu samo za ovom govornicom, ja ne govorim čak niti o nastupu na ulici, na nekoj političkoj tribini već govorim za ovom govornicom iako mislim da svaki istup zastupnika bi na neki način, pogotovo ako se ne poziva na neku mržnju, rat, slično, trebao biti zaštićen Ustavom, odnosno Poslovnikom jer držim da sloboda govora mora biti naš posao. Kad bi netko od nas tužio novinara to bi sigurno bila katastrofa i je katastrofa tužit neki medij, ali kada medij i to najmoćniji u Hrvatskoj s proračunom od 1,5 milijarde kuna tuži zastupnika e onda zbog politike nezamjeranja nitko o tome evo u ovim okolnostima neće progovarati. I sad ja kažem, ajde lako za 15 tisuća kuna, nije to mali novac, ali to je jedna plaća naša, pa ajde lako sa time. Ali ako bude 200 tisuća kuna šta onda, čovjek se može samo objesit za ovom govornicom i ne znam šta drugo napravit. Ne znam šta drugo napravit. Kako da se jednostavno zaštitimo od ovakve zlouporabe tvrdim i Ustava i hrvatskog Poslovnika i duha parlamentarizma u Republici Hrvatskoj. I sad sam ja mišljenja, ne moram biti u pravu, da bi i taj detalj kada ne možemo intervenirati u Ustav trebalo na neki način regulirati našim Poslovnikom, zaustaviti zlouporabu pojedinca ili nekih institucija, jednom rječju zaustaviti njihovu igru sa Parlamentom i parlamentarizmom. Zašto, da se na temelju jednog presedana ne bi sutradan počinila nenadoknadiva šteta, ali ne sada nekome od zastupnika nego parlamentarizmu u Republici Hrvatskoj. Što se tiče drugih odredbi, članak 6. klub zastupnika ima pravo zaposliti jednog službenika itd., to je korektno, ali što to govori, govori da su gospodo zastupnici 'one man band', zastupnici "donose" zakone, zastupnici svojim dizanjem ruku ili stiskanjem onog dugmića jednom rječju determiniraju prilike u Hrvatskoj. Zastupnici bi trebali predvidjeti prilike u Hrvatskoj. Na klub od 3,4,5,6 zastupnika ako se ne varam dolazi jedan tajnik i jedan službenik ili službenica. Svaki referent u ovoj zemlji ima širi dijapazon suradnika, a Sabor donosi zakone. Šta sam pogriješio Vinkoviću? Van Sabora u izbornoj jedinici zastupnik nema niti stol, ljude primamo po kućama, po gostionicama, konobama, oštarijama i to ima svojih prednosti, nije ni to za odbacit uvijek, ali to je naprosto istina. Pogledajte na što liče naši saborski uredi, pa to je sramota i onda netko kaže kakav ti je Parlament takva ti je država. Na što liči ona ulica ispod Vlade, AG Matoša. Kakva ulica netko će reći takva država. Imam dojam da svakoj izvršnoj vlasti u ovoj zemlji odgovara slab Sabor i to nije dobro za Hrvatsku. Jak Sabor jaka Hrvatska, jak Sabor jaka država, slab Sabor pokorna naprosto Hrvatska. A sve bi se to promijenilo ne političkom alkemijom i ovim novim izbornim zakonodavstvom koje se sad nudi, Hrvatska u pet izbornih jedinica nego kada bi se zastupnike u ovaj Parlament biralo neposredno. Zatim po zastupniku stranka dobiva 350 tisuća kuna. Trebalo bi se jasno uložiti ne samo u financiranje tajništva pojedine stranke već i ureda zastupnika u nekoj lokalnoj jedinici. Mi de facto imamo sjedište van Zagreba, ovdje imamo taj neki stol, ali živite u Splitu, Dubrovniku, Rijeci i to bi trebalo također na neki način regulirati. Ovako stranački birokrati u pravilu imaju pet puta više od zastupnika od kojih oni u pravilu žive. Članak 7., naši tajnici u klubovima, oni su na određeno vrijeme. Svi naši tajnici kao i mi su na tržištu pa nije ni čudo da svi kada im se ponudi prva prilika odmah pobjegnu u ministarstvo. Članak 30.b ja mislim da je korektan, da na radna mjesta u klubove zastupnika osobe se mogu primiti u državnu službu na određeno vrijeme bez prethodne provedbe javnog natječaja odnosno oglasa za prijam u državnu službu. Zašto je korektan, zato da vam netko ne infiltrira nekoga, neke druge političke opcije iako mi ne bi bilo teško funkcionirati sa nikim. Članak 15., ok, dobro je da se ovdje uvodi i ovo malo gospodarstvo, ono je ključ pokretanja Republike Hrvatske jer u ovom trenutku to malo gospodarstvo zapošljava negdje oko 750 tisuća ljudi i ako netko može dobiti u ovom trenutku posao van državne službe može dobiti upravo u tom malom gospodarstvu. Što se tiče replike, odnosno netočnog navoda, ok, ali trebamo isto biti pošteni. Netočni navod je oruđe opozicije i to je jasno. Kako, zakone obrazlažu članovi Vlade, oni imaju pravo na onih 30 minuta uvodnog nastupa pa onda koliko hoće nakon istupa svakog zastupnika po 10 minuta pa imaju opet pravo na završni istup. Krivi navod znači kao oruđe opozicije koristi se u pravilu, to smo radili i u opoziciji i to radi sada opozicija, da bi se neutraliziralo onih 30 minuta izlaganja predstavnika Vlade i to je to. Ako to sad koristimo kao repliku to će gospodo možda trajati unedogled. Ministar će na ispravak pod navodnicima krivog navoda ili replike moći svakom replicirati. To se može pretvoriti ovako u jedan dobar sat uvodnog uvjeravanja u neke odnose u zemlji. Možda, ali znam da opet to nije korektno bi bilo moguće na izlaganje ministra da repliku ima ne znam predstavnik kluba itd. Ali, neka se o tome jasno razmisli. I o još jednome detalju o kojemu sam govorio i 2000. godine pa sam bio napadnut na pasja kola, ali interesantno u Obzoru - Večernjem listu od 19. svibnja nešto o tome piše i prof. Smerdel, a tiče se imuniteta članova Vlade. Da li Vlada, ali dobro to se regulira njihovim Poslovnikom, ima ili da li njima treba taj imunitet ili bi trebali nastupati bez imuniteta. I da citiram, ako imam toliko vremena, ovaj prof. Branka Smerdela koji kaže: "Sloboda govora kao i sve druge slobode i prava nastala je kao zaštita od istinske vlasti koja se prikriva nazivom izvršna". Bitno je, kaže druga Voltaireova izjava, opasno je biti u pravu kad je vlast u krivu. Svima je zajamčena sloboda mišljenja i izražavanja mišljenja. Narodnim se zastupnicima priznaju posebna prava, oni moraju bez straha od progona govoriti u javnim poslovima, zato im demokratski ustavi jamče imunitet neodgovornosti i imunitet nepovredivosti. Vidimo da i ne jamče. Zastupnik ne može biti uhićen niti se protiv njega može pokrenuti kazneni postupak bez odobrenja Parlamenta. Zastupnik ne može biti pozvan na kaznenu odgovornost, pritvoren ili kažnjen za izraženo mišljenje ili glasanje u Parlamentu. Nema potrebe tako štititi i ministre. Njih zaštićuje moć što je donosi njihov položaj itd., itd. Ja doista predlagače ovih izmjena i dopuna Poslovnika Hrvatskog sabora i vas zastupnike stvarno molim da razmislimo o institutu imuniteta, odnosno da li bi taj imunitet trebao nas štititi od građansko-pravne odgovornosti za izgovorenu riječ za ovom govornicom. Ništa više, ništa manje od toga, a mislim da velika većina zastupnika može prihvatiti takav jedan moj prijedlog.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Ispravio bih uvaženog gospodina Kajina koji je možda rekao i veliku istinu o Hrvatskom saboru. Naime, njegov navod da zastupnici pod navodnicima donose zakone u Hrvatskom saboru očigledno odgovara istini. Jer zakone očigledno donosi bolja šefova, velikih šefova partija, njihovo nasmiješeno lice i vjerojatno ono mišljenje do kojih se često zastupnici kao ljudi kao što je to bilo i u prošlom sazivu Sabora ne slaže se često s vlastitim mišljenjem, ali glasa za takav i takav zakon. Zahvaljujem.
Hvala. U ime kluba Hrvatskih laburista gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite molim vas.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. U ovakvo usvojene izmjene Poslovnika osim usklađivanja sa ustavnim promjenama u političkom smislu dovest će do toga da će Vlada dominirati nad Hrvatskim saborom. Vlada i vladajuća većina, a oporbena pozicija će biti oslabljena u smislu mogućnosti korištenja različitih dosada raspoloživih metoda parlamentarnog nadmudrivanja. I to je istina. Drugo, izražavam veliko neslaganje s procedurom koja je prethodila prije otvaranja ove rasprave u Hrvatskom saboru. Gospodin Leko predstavljajući postupak dosad vođen nije rekao svu istinu. Istina je u tome da jeste Predsjedništvo Hrvatskog sabora iniciralo izmjene i dopune Poslovnika i pozvalo klubove zastupnike da se u tekstu koji je tamo usuglašen očituju i svoja očitovanja dostave Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav što je nekoliko odbora, ali i nekoliko zastupnika učinilo, a sva ta očitovanja članovima Odbora za Ustav nisu bila dana na uvid, uručena ni predana u trenutku kada se na Odboru za Ustav utvrđivao tekst odluke koja je danas pred vama. Iz obrazloženja kojeg smo za sjednicu odbora dobili jasno je pisalo da je temeljem poziva Predsjedništva Hrvatskog sabora svoje očitovanje odboru su dostavili klubovi zastupnika Hrvatskih laburista, Klub zastupnika Hrvatske stranke umirovljenika, zastupnici Branko Vukšić, Ivan Grubišić i Jakša Baloević, Ruža Tomašić, Damir Bajs. I navedeno je još nekoliko organizacija i udruga civilnog društva koje su mimo toga već ranije se obraćale odboru sa različitim prijedlozima oko promjene Poslovnika. Da su ti dokumenti i ta očitovanja članovima odbora dati u prvoj fazi procedure možda bih, ne tvrdim da da, ali možda bi tekst predloženih izmjena i dopuna bio nešto drugačiji. To je što se dosadašnje procedure tiče. Naravno na moje izlaganje nezadovoljstva takvim pristupom su nazvali incidentnim ponašanjem. Incidentno ponašanje je to kada postoje očitovanja, a članovima odbora koji utvrđuju prijedlog odluke nisu dostupna. Nadalje, neću komentirati ono što u prijedlogu odluke piše osim cijele rasprave koja se svodi na pločice koje nekome smetaju. Meni osobno, pokupite sve te pločice koje ste podijelili neće mi nijedna nedostajati, ali većina članova u klubu se protivi ukidanju instituta ispravka netočnog navoda pa ću podržati odluku većine. Drugo, jesmo li spremni otvoriti raspravu i donijeti politički stav i odluku i da u Hrvatskom saboru, po uzoru na Europski parlament, uvedemo sankcije, kažnjavanje zastupnika koji ne dolaze na sjednice, posebice na dan glasanja? Da li smo spremni tu temu otvoriti i uvrstiti u Poslovnik da saborskom zastupniku se plaća umanjuje iks posto za svaki nedolazak na sjednicu, a posebice na sjednicu kada je glasovanje. Ako već ne želi sudjelovati u raspravama, predlaganjima obaveza zastupnika je da dođe na glasanje i svojim glasom utječe na bilo koji način na odluku koja će biti donijeta. Dakle, takva praksa postoji u Europskom parlamentu. Ako se u svemu usklađujemo sa Europom ajmo se uskladiti i s time i u Poslovniku utvrditi novčano sankcioniranje. Ono čega u prijedlogu Poslovnika nema, odnosno izmjena članka 209. koja je predložena po meni nosi, i po nama u klubu Hrvatskih laburista, jedan ogromni rizik. Danas sam čuo dosta čudno obrazloženje predsjednika odbora gospodina Leke. Pozorno sam čitao tekst izmjena i dopuna i ne mogu to prihvatiti. Naime, radi se o povredi Poslovnika, u redu, želi se smanjiti manevarski prostor zloupotrebi pločice povreda Poslovnika. Međutim, ovdje u Saboru događaju se situacije koje nisu puko nadmudrivanje nego gdje doista može doći do povrede Poslovnik, ne namjerom nego iz nesnalaženja ili neznanja u ključnim trenucima. Pa primjerice, članak 203. do 205. Poslovnika kada se utvrđuje dnevni red, članaka 225. pitanje utvrđivanja kvoruma, članak 230. eventualni zahtjev za ponovnim glasanjem o točci koji se već glasanje održalo i ograničenja koja tu postoje. Ako klub zastupnika barem neće imati ovlasti pukuristiti povredu Poslovnika i pokušat predsjedavajućeg koji vodi sjednicom navesti na poštivanje Poslovnika i to se odmah ne usuglasi od strane predsjedavajućeg onda naknadni pravorijek odbora nema nikakvog smisla, nego bi tada trebalo sjednicu prekinuti, u pauzi odmah sazvati odbor i da on donese konačnu odluku. Kakva korist od toga da će Odbor za Ustav, Poslovnik četrnaest dana nakon toga ustanoviti da način utvrđivanja dnevnog reda nije bio po Poslovniku ili da kvorum nije bio utvrđen, ili je bio utvrđen onako kako Poslovnik predviđa ako se radi o bitnoj odluci koja u tom trenutku mora biti jasna. Ili pitanje kojim, kojom kvalificiranom većinom, kojom većinom glasova koji zakon u Saboru moramo usvajati. Nama se sve češće događa da Ustavni sud ukida zakone jer ih nismo usvajali predviđenom većinom, bilo pisano u Ustavu, bilo u našem Poslovniku. Osim, činjenice da je i na prošlom aktualnom prijepodnevu predsjednik Sabora svakom članu Vlade davao četiri minute za odgovor što je u Poslovniku predviđena tek kao mogućnost, dakle ova mogućnost pretvorila se u pravilo bez da je član Vlade zahtijevao u produženje vremena Poslovnikom. Smatramo potrebnim onda u Poslovniku predvidjeti, da ko odgovor ministra traje četiri minute, da zastupnik nakon tog odgovora izraz svoj zadovoljstva, nezadovoljstva ima pravo dvije minute ne jednu minutu. Nadalje, da pravo odgovaranja na zastupnička pitanja ministar ima četiri minute samo ako je to zatražio, ne automatizmom. Jer ne vjerujem da su sva pitanja toliko složena da mu trebaju četiri minute. Nemamo do sad ni reguliranu situaciju kada mandatar predstavlja program Vlade i Vladu. Po sadašnjem Poslovniku kandidate, nikoga se ništa ne može pitati. Zašto ne bi uveli da kandidati, pa i sam mandatar odgovara na pitanja klubova zastupnika, čega se tu plašimo? Program Vlade je dokument, osobnost pojedinog kandidata za člana Vlade je argument, orijentir kojim se zastupnik može služiti prilikom odlučivanja. Dakle, i to predlažemo da bude predmet Poslovnika. Nadalje, na oporbene prijedloge Vlada mora dati mišljenje, piše u našem Poslovniku al ne piše u kojem roku, dvije godine, tri godine, do isteka mandata. I to se u praksi događa da ne davanje mišljenja na prijedlog oporbene Vlada opstruira otvaranje rasprave. Predlažemo da rok u kojem Vlada mora dat očitovanje je trideset dana, da radna tijela te prijedloge moraju razmotriti u roku od petnaest dana od kada su uvršteni u dnevni reda, a da predsjednik Sabora prilikom sazivanja sjednice na prijedlog dnevnog reda mora uvrstiti sve prijedloge koje, prijedloge zakona dobiju unatrag petnaest dana, a ostale dokumente unutar osam dana. To su, naš prijedlog u pola kraći rokovi no što je do sad Poslovnikom predviđeno. Zašto? HDZ, njena koalicija do maksimuma je osam godina koristila praksu da oporbeni prijedlozi su čekali da se uvrste u dnevni red u prosjeku godinu i pol, pa još šest mjeseci da Vlada da mišljenje i još četiri mjeseca da radna tijela otvore rasprave daju svoja mišljenja kako bi se stekli uvjeti da se i na plenarnoj sjednici otvori rasprava. Ako nam je doista stalo do digniteta i ugleda Sabora takva praksa mora biti odmah Poslovnikom onemogućena i prijedlozi zakona i ostalih dokumenata koje dolaze iz oporbenih redova moraju imati zaštićene rokove i mehanizme. A ne može to ovisiti o volji bilo onoga tko utvrđuje prijedlog dnevnog reda, bilo pogotovo ne Vlade koja opstrukcijom i na taj način opstruira parlamentarnu raspravu i oslabljuje poziciju oporbe. To je minimum poštenja i korektnosti vladajuće većine prema oporbi da na taj način dozvoljava, omogućava, a u Poslovniku moraju biti propisani zaštitni rokovi kojih do sad ili nemamo, dakle pa zbog toga dolazi do manipulacije ili naprosto su toliko dugi da od predaje prijedloga zakona do njegovog uvrštavanja u dnevni red prođe i nekoliko mjeseci. I završit ću s slijedećim, prekidanje sjednice dulje od sedam radnih dana trebalo bi onemogućite kao nastavak i tada preći na sazivanje nove sjednice, jer ti manipulativni potezi prekidanja sjednice pa nastavak za tri tjedna, četiri tjedna imaju samo jednu funkciju onemogućiti sazivanje nove sjednice radi aktualnog prijepodneva i na taj način dolazimo u situaciju da u toku jedne kalendarske godine Sabor ima pet, šest eventualno sedam aktualnih prijepodneva. Sjednica može trajati tri mjeseca i kada je jednom sazvana, ali prekid dulji od sedam dana mora biti uvjet za sazivanje nove sjednice kako bi se na taj način vladajuća većina i Vlada prisilile da odgovaraju na oporbena zastupnička pitanja. Sve ovo što sam, pa i još neke druge stvari sada iznio, naš klub zastupnika dao je u svom očitovanju Odbora za Ustav koji nažalost o tome nije ni raspravljao, a možda bi neka od ovih rješenja bila već i u samom prijedlogu. I završno, ponovno pitam ako nam je cilj promjene Poslovnika i ako je tvrdnja da one pločice živciraju građane i umanjuju ugled i dignitet Sabora, razlogom, jedan od razloga promjene Poslovnika, onda građani negoduju kad vide polupraznu dvoranu pa čak i onda kada je glasanje. Zašto u Poslovniku ne unijeti odredbu o financijskom kažnjavanju članova Sabora, zastupnica i zastupnika koji ni minimum svojih obaveza ne izvršavaju. Hvala.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika SDSS-a, gospodin zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite molim vas.
Gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici Hrvatskog sabora, Klub zastupnika Samostalne demokratske srpske stranke Poslovnik i raspravu o Poslovniku razumije kao priliku o tome, za to i o tome kako osnažiti i povećati kvalitetu rasprave u Hrvatskom saboru kao razložne, uravnotežene i za najbolje argumente vođene rasprave. To je ono zbog čega inače postoje skupštine i zbog čega postoje inače parlamenti. Ne postoje niti zbog naslovnica novina, ne postoje niti zbog večernjih televizijskih vijesti, nego postoje zbog toga da se na ovom mjestu i u ovom prostoru ljudi odabrani od naroda međusobno i nadmeću u kvaliteti rasprave i razmjene argumenata u prilog onome u što vjeruju, što znaju i u prilog onih za koje su birane. Mi taj ideal unatoč tome što smo mijenjali Poslovnike više puta, pa i danas ćemo mijenjati bojim se nismo ni blizu postignu. U nekim stvarima se od njega udaljavamo. Naš Parlament vrlo često nije ovdje, naš Parlament je vrlo često u novinarskoj sobi. Naš Parlament vrlo često nije ovdje, naš Parlament je u uredničkoj sobi na Prisavlju, a za to kolegice i kolege nije nam nitko kriv do nas samih. Za to nije nam kriva ni ispravka netočnog navoda niti nam je kriva replika, niti nam je kriva povreda Poslovnika. Ni jedna od ove tri pločice koje imamo na raspolaganju kako bismo uspostavili komunikaciju sa predsjedavajućim i kako bismo uspostavili komunikaciju sa točkom dnevnog reda i kako bismo uspostavili komunikaciju sa članovima Vlade. Prema tome, to je stvar koju Poslovnik treba biti na usluzi i treba pospješiti. Drugo što mi se čini da je važno jeste odnos Parlamenta prema Vladi. Odnos Parlamenta prema Vladi na žalost ne jača, nego u pravilu slabi. Slabi na razini odbora, jer odbori na žalost nisu mjesta u kojima se prethodno raspravlja, odlučuje, pa onda ovdje na ovom mjestu se više ili manje samo glasa ili eventualno dodatno proširi rasprava koja je bila na odboru. Naši odbori su uglavnom protočni bojleri većeg ili manjeg kapaciteta u kojima se voda nešto prije ili nešto sporije grije. Ali inače za onu ulogu koju bi trebali imati u Parlamentu na žalost još uvijek je nemaju. I mi bismo što sad želim reći predlagatelju, našem cijenjenom kolegi za kojeg znam da vjeruje u isto što vjerujem i ja, zapravo trebali raditi na tome da pojačamo i osnažimo tu ulogu odbora. Jer bez odbora uz čast izuzecima odbora i predsjednicima odbora koji nastoje i broju sjednica. Nije kolega Lesar stvar u tome koliko ćemo puta ovdje sjediti i sudjelovati u raspravi. Stvar je u tome koliko ćemo dana provesti u ukupnom radu Parlamenta, a jedna od važnih komponenti rada Parlamenta jesu odbori, jesu pripreme za taj odbor. Nije stvar u tome da se udari zastupnika samo po njegovom džepu ukoliko ne dođe na glasanje, stvar je u tome da mu se omogući i da on omogući sebi da ima kvalitetno pripremljenu raspravu kao što ih vi imate, a to znači da ih ima svatko. Da li postoje pretpostavke za to? Za većinu zastupnika u Hrvatskom saboru ne postoji, ne postoji. Za ovu raspravu da bi se mogao bilo tko od nas pripremiti bilo je neophodno da se napravi barem komparativan uvid u tri do pet Parlamenata zemalja članica Europske unije kako one to rješavaju. Kako rješava Velika Britanija sa dugom tradicijom poslovničke regulacije, kako rješava Savezna Republika Njemačka, kako rješava Austrija ili Slovenija ili Italija. Je li to napravljeno? Nije. Koliko klubova zastupnika ima takav servis da to može uraditi? Vrlo malo ili ni malo. Možda za predsjednika kluba i eventualno onoga koji se odluči za raspravu, ali za većinu drugih ne. Prema tome, ja predlažem da se izborimo i za to. I konačno, naša komunikacija sa javnošću, sa onima koji zapravo bi trebali doprinijeti tome da mogu razumjeti naše poruke na žalost je takva da mi u ovom Parlamentu vrlo često smo slali poruke koje su bile poruke mržnje, ideološke i političke netolerancije, da smo slali poruke koje nisu popravljale kvalitetu percepcije zastupnika u Hrvatskom saboru nego samo više-manje dodatno doprinosili tome da nas se razumije kao ljude koji ovdje nisu obavljati posao koji je neophodno da se obavlja. Iz tog razloga, gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, Klub zastupnika Samostalne demokratske srpske stranke iako ne spada među klubove koji su osobito često posezali za bilo kojom od ove tri pločice moglo bi se na prste jedne ruke izbrojati od kako sam ja u Saboru da se posezalo za bilo kojom od tih pločica. Jednako tako bi se i vjerojatno i na prste jedne ruke moglo izbrojati replike ili ispravke netočnih navoda koje su dolazile od kolegica i kolega na naše govore ovdje. Prema tome, mi nemamo nekog posebnog motiva našega da pro domo suo zastupamo određeno rješenje u Poslovniku. Ali ograničavanje mogućnosti saborskih zastupnika da sudjeluju u raspravi nije dobra mjera čak i onda kada mnogi to zloupotrebljavaju. A mi razumijemo gospodine predsjedniče da to nije jednostavan posao ni vama ni vašim potpredsjednicima da se nosite sa onima koji zloupotrebljavaju i koji ne poštuju proceduru čak ni onda kada posežete za krajnjim mjerama kao što je oduzimanje prava riječi ili kao što je bilo u proteklom mandatu kada se posezalo za udaljavanjem iz ove dvorane. Ali to nema nikakve sumnje neće riješiti Poslovnik niti ograničavanje prava. To je naprosto pitanje našega odnosa prema takvim kolegama ili kolegicama i to je pitanje odnosa birača prema njima. Onaj koji preuzima rizik da ovdje destruira elementarne vrijednosti, razložnosti, smirenosti i promišljenosti u raspravi, taj riskira da više nikada ne dođe u ovaj Parlament. I takva vremena su nesumnjivo vremena u kojima mi živimo i takva vremena su pred nama. Bilo je vremena u kojima je to bio dobar način da dođeš u Parlament i da zagovaraš parlamentarizam, ali takva vremena su iz nas. I zato mi se čini da posezanje za ograničavanjem zbog možda jednoga broja ljudi koji još uvijek vjeruju da je to način kako mogu djelovati i kako mogu zastupati svoja uvjerenja i one koje predstavljaju, nije najbolje rješenje. Dakle, što se tiče odnosa između replike i ispravka netočnog navoda, ima razloga zašto je ta razlika napravljenja i zašto su te dvije mogućnosti ustanovljene, ima, jer reguliraju posve dvije različite stvari. O tome sam govorio na Odboru za Ustav, ispravak netočnog navoda tiče se onoga što govorimo o nekim činjenicama da li je danas lijep dan ili nije lijep dan, ako pogledamo kroz prozor vidjet ćemo da nije, ali naravno figurativno možemo reći da jeste lijep zato što možemo misliti na nešto drugo. Ali kada se govori o projekcijama o tome kako će sutra biti, kako će rasti politika rasta, koji će biti BDP u narednoj godini, o tome naravno treba replicirati. Prema tome, za tu vrstu ograničenja možda postoji razlog u tome da se u ovom Saboru postigne neka vrsta razložnosti zato što ovo što je rekao kolega Leko, istina je da od 100 intervencija koje su zastupnici tražili sa pločicama 90 ih se je vjerojatno odnosilo na ispravak netočnog navoda. Od tih 90 ispravaka netočnog navoda vjerojatno 80 nisu imali nikakve veze sa ispravkom netočnog navoda nego ispravljanja mišljenja, izrečenoga stava ili izrečenoga suda o nečemu. I ako će to pomoći da ljudi nauče, mi se nećemo usprotiviti tome da replika pokrije i jedno i drugo. Ali kada je u pitanju povreda Poslovnika, način na koji se ovim predlaže reguliranje povrede Poslovnika mislimo da se ograničava pravo zastupnika u stvarima u kojima se ne bi smjelo ograničavati. Predsjedavajući, njegov stol, njegove suradnice ili suradnici, bio predsjednik ili potpredsjednici imaju i moraju imati mogućnosti da ocijene jeli riječ o povredi Poslovnika ili nije. Ako zastupnica ili zastupnik ili klub ili klubovi nisu suglasni s tim, onda to može ići na Odbor za Ustav i Poslovnik i to odmah, ako je urgentno. A ograničavati to na 24 sata, doista može kao što neki primjećuju dovesti u situaciju pojedine zastupnike i zastupnice da u zadnjem danu zasjedanja zapravo više nemaju vremena za ozbiljan prigovor i za ozbiljnu elaboraciju. Iz toga razloga mi predlažemo dvije stvari gospodine predsjedniče, da predsjedavajući stol ima ovlasti koje on zapravo po Poslovniku treba imati, a to je da je čuvar Poslovnika, a ne samo onaj koji daje i oduzima riječ i najavljuje temu, nego istovremeno i čuvar Poslovnika. I to je zapravo najdelikatnija, najvažnija stvar koju predsjedavajući ima. Čuvajući Poslovnik čuva i neke od temeljnih vrijednosti našega Ustava. I mi ne bismo smjeli ni na koji način predsjedavajućem oduzeti tu poziciju, tu ulogu i te ovlasti, koliko god to ponekad bilo teško, koliko god to poneka bilo delikatno i koliko god to bilo ponekad naporno. Ali gospodine predsjednike, kolege potpredsjednici i kolegice potpredsjednice ovoga Sabora, u nama ćete sigurno imati one koji će vas podržavati u tome da sami ocijenite da li netko ima osnova da traži riječ temeljem povrede Poslovnika ili ne, da li je Poslovnik povrijeđen ili nije. I drugo, ako je već riječ o podnošenju zahtjeva Odboru za Ustav i Poslovnik, onda predlažemo da se ovo sa 24 sata produlji na duži rok posebno zbog okolnosti u kojima se to može dogoditi u zadnjem danu zasjedanja Sabora, a posebno zbog toga što se može raditi o delikatnoj materiji za koje s obzirom na okolnosti u kojima rade zastupnice i zastupnici ovoga Sabora mogu trebati više vremena da bi napisali obrazloženje i da bi to obrazloženje imalo onu kvalitetu koju je potrebno da biste ih vi gospodine predsjedniče sa članovima odbora doista i mogli prihvatiti kao raspravljivu kao pogodnu za raspravu. Evo to su naša razmišljanja u vezi sa onim dijelom Poslovnika koji se tiče prostora za sudjelovanje u raspravi koju bi trebali imati ili mogli imati zastupnice i zastupnici. Inače mi mislimo da je u dosadašnjem načinu vođenja ovih sjednica uspostavljen visok standard modeliranja i moderiranja u raspravi kod onih koji su sjedili za ovim zastupničkim stolom krenuvši od vas gospodine predsjedniče pa nadalje. I ja mislim da ne treba imati straha od toga da se to moderiranje neće dalje osnaživati i neće dalje jačati. I da iz toga razloga treba otkloniti prigovor da se želi ograničiti prostor za raspravu upravo zbog toga što predsjedavajući stol i predsjednički stol bi mogao imati teškoće koje su se pojavljivale u ranijem razdoblju, a to je da je rasprava od nadmetanja i razmjene u argumentima prerastala u destrukciju i prerastala ne u opstrukciju, nego prerastala u destrukciju parlamentarnoga raspravljanja i parlamentarne debate. I zbog toga vas ohrabrujemo da ostanete na toj liniji i da prihvatite ove dvije primjedbe koje ukoliko bude potrebno ćemo uložiti u obliku amandmana u ime Kluba zastupnika SDSS-a. Što se replike tiče, ako ona može obuhvatiti ispravak netočnog navoda i repliku, mi nećemo inzistirati na tome da se u toj stvari predlažu amandmani. Što se drugih dijelova tiče, u tim drugim dijelovima mi smo uglavnom suglasni, s tim što doista treba predložiti da se poveća javnost rada radnih tijela, prije svega odbora i da se razmisli o tome kako i na koji načina odbori koji mogu imati poseban interes za javnost budu otvoreniji za rad nego što su bili do sada. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Naravno da i ova rasprava koja je u prvom čitanju ima upravo za cilj da se sve argumentirane rasprave na ovoj sjednici maksimalno uvaže i da se još jednom rasprave na Predsjedništvu Sabora, da se što više usklade stavovi između svih klubova koliko je to god moguće i naravno onda na Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav koji ima najteži posao da stvar pripremi tako da budemo što zadovoljniji svi ovdje koliko nas ima. Riječ ima u ime kluba HNS-a gospodin zastupnik Igor Kolman, a primijetio sam da u prijavnici dijelite svoje izlaganje sa gospodinom zastupnikom Baranovićem pa to samo najavljujem. Izvolite, imate ukupno 15 minuta.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Gospodine predstavniče predlagatelja, poštovane kolegice i kolege. Dakle sam predlagatelj je u uvodnom izlaganju rekao da su ove promjene odnosno prijedlog promjena Poslovnika sadržajno podijeljene u tri skupine. Prva skupina je usklađivanje s novim ustrojem državne uprave i klub HNS-a ovdje nema naravno nekih posebnih primjedbi, ali bih odmah na početku htio istaknuti nešto što su već prije mene i mislim da je to dobro, spomenuli i kolega Kajin i kolega Pupovac. Hrvatski sabor je jedna od onih institucija državne uprave koja ima premalo zaposlenih, dakle stručne službe Sabora su izvrsne, ondje rade jako dobri i vrlo kvalificirani ljudi, međutim premalo ih je. I u raspravama koje se u Hrvatskoj vode oko broja zaposlenih u tijelima državne uprave pa onda za neka se smatra da ima previše zaposlenih, a za neka se smatra da imaju premalo zaposlenih, naše mišljenje je da je Sabor jedno od onih tijela koje ima premalo zaposlenih. To je tema koja nas čeka, zaista i ono o čemu je kolega Pupovac govorio, podrška zastupnicima nažalost nije dovoljna da bi se moglo u potpunosti na onaj način na koji se to od nas očekuje i na onaj način na koji to zapravo je naš posao, sudjelovati u svim aspektima rada Hrvatskog sabora. Druga skupina su odredbe koje su usklađene s Ustavom i prethodnim zakonskim promjenama i treća skupina su promjene uočene kroz parlamentarnu praksu. Jedna od promjena koja nam se sviđa i za koje mislimo da su dobre je proširivanje broja odbora koji mogu imati vanjske članove, međutim tu odmah napomena, sudjelovanje vanjskih članova u radu odbora Hrvatskog sabora trebalo bi preciznije regulirati. Naime, zbog načina rada Sabora, zbog toga kako se sjednice sazivaju, zbog često vrlo kratkih rokova u kojima se sazivaju, a i mnogi od vas ili neki od vas imaju to iskustvo, koji su bili nekada vanjski članovi odbora. Vrlo je teško ljudima koji naravno imaju svoje poslove, imaju svoje karijere, imaju svoje struke, zato smo ih i zvali da budu članovi odbora, teško je uskladiti rasporede u tako kratkom vremenu i često se dakle događa da onda ljudi koji zaista mogu dati kvalitetan doprinos radu odbora naprosto ne mogu doći na sjednicu odbora zbog načina na koji se te sjednice sazivaju. A s druge strane čini mi se da je mogući doprinos osim samog sudjelovanja na sjednici vanjskih članova možda nije dovoljno jasno definirano i dovoljno jasno reguliran. Mi bismo tu trebali vidjeti na koji sve način ti stručni vanjski članovi mogu sudjelovati u radu odbora i izvan samog dolaska na sjednicu odbora. Inače što se tiče promjena u imenima i nadležnostima odbora, mi tu imamo jednu konkretnu primjedbu, imat ćemo i amandman, ali o tome će onda u drugom dijelu izlaganja govoriti kolega Petar Baranović. Pitanje naravno koje je očito najviše pažnje ipak uzelo je taj odnos ispravka netočnog navoda i replike. Po našem mišljenju ispravak netočnog navoda je u svojoj biti, u onoj ideji s kojom je postavljen kao institut je zapravo dobra ideja i nešto što zaista ima svoj smisao i svoju ulogu. Dakle to je, smisao ispravka netočnog navoda je da se u raspravi ispravi izrečena činjenična netočnost. Pa tako ja recimo u raspravi kažem da je u posljednje tri godine u Hrvatskoj BDP pao 3%, onda se netko od kolegica ili kolega iz HDZ-a javi i kaže ne, nije istina, BDP je pao punih 7%. Nažalost, nažalost, taj institut ispravka netočnog navoda, svi smo toga svjesni, u velikoj većini slučajeva se zloupotrebljavao ili na način da se ispravljalo mišljenje, stav, što nije ispravak netočnog navoda ili da se zapravo koristio zbog činjenice da na ispravak netočnog navoda nemate pravo odgovora. Koristio se isključivo za diskvalifikaciju političkog protivnika. Ono što tu treba naglasiti je da replika na način na koji je predložena naravno ne ukida mogućnost da jedni drugima ispravljamo netočne navode, ali ono što mi u klubu HNS-a smatramo da je pozitivno i što ćemo svesrdno podržati u ovom prijedlogu promjena je upravo to da se zapravo ovim rješenjem uvodi načelo da izvorni govornik, dakle onaj kome se replicira, odnosno čiji se netočni navod ispravlja ima pravo da na tu repliku odnosno na taj ispravak netočnog navoda onda i završno odgovori i to nam se čini naprosto u načinu funkcioniranja, pa ako hoćete i u dostojanstvu saborskog zastupnika, to nam se čini načelo ono zapravo kojim se treba voditi i koje je onda u ovoj situaciji promjena apsolutno prihvatljivo i koje ćemo dakle mi u HNS-u i zbog toga ćemo i ovaj prijedlog prihvatiti. Što se tiče replika klubu i predstavniku Vlade, odnosno predstavniku predlagača, tu nismo tako sigurni. Naravno da nema jednostavnih rješenja, nema jednoznačnih rješenja za koja možemo sa 100%-tnom sigurnošću reći da su ispravna ili pogrešna. Međutim čini nam se da je zapravo cijela saborska rasprava o nekom prijedlogu zakona ili nekom drugom prijedlogu je zapravo na neki način replika predlagaču i zato je veliko pitanje da li onda predlagaču u startu zaista treba omogućiti tu vrstu repliciranja i onda potencijalnog gubitka vremena kad je zapravo cijela rasprava o prijedlogu zakona jedna ogromna replika svih nas na taj prijedlog o kojem se raspravlja. S druge strane, izlaganje u ime kluba je zapravo na neki način postavljanje terena na kojem igramo, svatko od nas tko predstavlja svoj klub u ovom uvodnom izlaganju postavlja na neki način teren, osnovne političke teze na kojima "igramo" u toj raspravi i onda ostale rasprave su zapravo također dio onda odgovora i na te političke temelje na kojima raspravu krećemo. Zato nam se čini, ja sam u jednom trenutku i predložio, dakle ova varijanta koju je Kajin predložio, da možda na izlaganje predlagača i na izlaganje kluba zaista onda pravo na repliku ako već ima zaista onda po klubu jedan predstavnik. Ali velim to je nešto o čemu još dodatno treba eventualno razmisliti. Klub HNs-a će naravno podržati ove predložene izmjene Poslovnika, međutim ja bih htio prije nego što dam riječ kolegi Petru Baranoviću, ja bih htio samo reći da mi ove promjene Poslovnika vidimo više kao uvod u jednu širu raspravu, a ne zapravo kao završetak ovih promjena. Ono što mi ovdje u Saboru imamo kao neke od problema koje smo locirali i koje bih htio za kraj istaknuti i koje nam se čine da treba ih početi rješavati i poslovnički i na druge načine. Prvo, govorio sam već o tome, manjak ljudi koji podržavaju rad Sabora u smislu stručnih službi. Dakle, u reformi i racionalizaciji državne uprave čini nam se da je Sabor jedna od onih institucija državne uprave koja ima premalo zaposlenih i koju bi trebalo obogatiti ako hoćete dodatnim brojem stručnih zaposlenika koji mogu zaista onda. Vi svi komunicirate sa kolegicama i kolegama iz drugih parlamenata, ispravite me ako griješim, ali znate i sami da je ta vrsta stručne podrške u velikoj većini europskih i svjetskih parlamenata zaista na puno višoj razini nego što je u Hrvatskom saboru. I to je nešto o čemu dugoročno treba početi razmišljati. Drugo je uloga odbora u zakonodavnom procesu, ali i uopće u političkom procesu u RH. Mi smo se zapravo kao zastupnici, kao sustav, koncentrirali ovdje na ovu dvoranu, na ovu plenarnu sjednicu iz razloga uopće da ne ulazim kojih, nije ni važno, odbori su nam zaista kao nekakvo nužno zlo, usputne stanice u tom zakonodavnom procesu. Oni također naravno imaju premalu stručnu podršku, ali i oni zapravo njihova uloga u zakonodavnom procesu nije onakva kakva bi trebala biti uloga odbora. I zato se onda i događaju te situacije da se čini kao da je sjedenje na plenarnoj sjednici jedino što zapravo zastupnici rade i onda zbog toga ako nisu tu bi ih trebalo novčano kažnjavati. A s druge strane zaista smo odbore doveli na tu razinu da u velikoj većini slučajeva, osim naravno časnih iznimaka kakvih uvijek ima, odbori zaista su više stanica na putu nego zapravo temeljni i ključni dio zakonodavnog procesa koji je naš temeljni i ključni posao ovdje. Da uopće ne govorim o pododborima koje mi zapravo ne poznajemo, a da uopće ne govorim o praksama koje imaju neki parlamenti, koji su se tamo gdje postoje pokazali dobrima, a to je više ili manje trajna organizacija zastupnika po određenim temama i mimo stranačkih pripadnosti. Dakle, ovisno o nekoj temi i interesu za koji smatramo da je važna i za koju treba u Saboru organizirano raditi dakle mi te sve forme i institute uopće u Hrvatskom saboru ne poznajemo. Treća točka je predvidivost rada Sabora, predvidivost procedura. Kad što dolazi na dnevni red? Koliko će trajati rasprava? Treba li rasprava trajati toliko koliko traje? Hoćemo li i dalje ostati na ovom modelu 15 minuta, 10 minuta ili ćemo da bismo olakšali zapravo predvidivost rada, da bismo jedni drugima olakšali i javnosti i medijima i sami sebi i odborima hoćemo li eventualno razmisliti o modelu u kojem postoji neko određeno vrijeme za raspravu, a onda ovisno o broju prijavljenih se to vrijeme alocira na sve one koji su se prijavili. Dakle, navodim samo kao prijedlog ali problem koji mi imamo u radu Sabora je da je teško predvidivo kad će stvari doći na dnevni red, teško je predvidivo koliko će rasprava trajati pogotovo u nekom duljem vremenskom roku. I kao zadnje, ali izuzetno važno, kolega Leko je o tome već i govorio ali ja bih u ime kluba HNS-a to htio ponoviti. Ulazak Hrvatske u EU stavlja Sabor u jednu veliku opasnost ako tu ne budemo zaista pametni i oprezni, a to je da jednim pogrešnim korakom u zakonodavstvu, ali i u Poslovniku Sabora koji je uz to vezan mi se zaista možemo dovesti u situaciju da budemo isključeni iz procesa donošenja odluka na razini EU i na razini Hrvatske. I to je zaista jedna velika opasnost za Hrvatski sabor i naravno onda na kraju krajeva i za RH kao parlamentarnu demokraciju. Dakle, to je zaista zadnja, zadnju ju navodim, ali možda i ključna tema zbog koje predstavniče predlagatelja očekujemo uskoro i daljnju raspravu o promjenama Poslovnika. A sada nastavak kolega Baranović. Zahvaljujem se.
Ostatak vremena predviđen za raspravu u ime kluba HNS-a iskoristit će uvaženi zastupnik kolega Petar Baranović.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Ja ću u ime kluba HNS-a obratiti pažnju auditoriju na jedan možda za većinu formalizam i za jednu stvar koja veliku većinu vas čini indiferentnim, međutim u svakom slučaju ne i ljude od kojih sam došao u ovaj Sabor, radi se o onome što je u ovom prijedlogu izmjena i dopuna Poslovnika Hrvatskog sabora obrađeno u članku 31., a to je promjena imena saborskog Odbora za poljoprivredu i ribarstvo. Predviđeno je naime da se ubuduće odbor zove samo saborski Odbor za poljoprivredu što ona struka i oni ljudi koji su me ovdje poslali pa i ja osobno, a i klub HNS-a smatra neprihvatljivim. Mi smo dame i gospodo pomorska zemlja. Po tome smo puno poznatiji u svijetu od bilo koje druge profesije, bilo koje druge grane znanosti, bilo čega drugog što karakterizira ovu prekrasnu zemlju. U pomorstvu i ribarstvu smo vrh, sam svjetski vrh, ponajbolji ribari, ponajbolji zapovjednici u pomorstvu, ponajbolji stručnjaci u području ribarstvene znanosti, ponajbolji stručnjaci u području međunarodnog prava mora. Mi smo jadranska i pomorska zemlja koja je opisana zeleno-modrim. U ovom Saboru donosile su se i neke odluke u posljednjih 10 godina koje ja osobno smatram vrlo dvojbenim i problematičnim, svi vi stariji saborski zastupnici znate radi se o ZERP-u. Donosile su se odluke u ime više politike, viših ciljeva, viših interesa nacionalnih koje su čitavu Dalmaciju, Istru i Primorje činile poniženima, tužnima, žalosnima. Plakalo se, dame i gospodo, na ribarskim brodovima od muke kad su se donosile te odluke, ali te smo odluke podnijeli stoički, muški kao ljudi koji su uvijek stajali uz nacionalne interese ove zemlje. Tad smo smatrali da za tu nepravdu i takvu diskvalifikaciju činjenice da smo jadranska i pomorska zemlja ima razloga da to nije plod i produkt samo toga da je ipak … ideja dominantna u ovoj zemlji nažalost u odnosu na jadransku nego smo smatrali da su ipak viši interesi u pitanju i nismo pravili velike probleme oko toga. Iako danas trpimo ogromne štete i egzistencija hrvatskih ribara je između ostalog i zbog te odluke donesena u pitanje. Međutim, za ovu odluku brisanja ribarstva iz službene dokumentacije i akta Hrvatskog sabora apsolutno nema nikakvog opravdanja. Nema opravdanja ni temeljem činjenice da poljoprivreda uz svo moje dužno poštovanje i dobrohotnost prema kolegama poljoprivrednicima koje jednako cijenim kao i moji kolege ribari, poljoprivreda nije isto što i ribarstvo zbog određenih srodnosti jeste u istom i racionalnih razloga u istom ministarstvu, ali niti HNS niti ljudi koji su me poslali u ovaj Sabor ne pristaju na činjenicu da se ribarstvo briše niti iz Poslovnika Hrvatskoga sabora, a još manje iz naslova resornog ministarstva. Iz to razloga ćemo uložiti amandman i nadamo se da će biti dovoljno razuma, dovoljno tolerantnosti i dovoljno korektnosti da nam se bar u ovom činu ne radi nepravda. Hvala lijepa.
Hvala vama. Upravo je isteklo vrijeme za prijavu za raspravu u traju od 10 minuta. Idemo sada na ispravke netočnih navoda, prvo uvaženi zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite.
Zahvaljuje gospodine potpredsjedniče. Pa sad sam skoro bio u dilemi kome ispravljati, kolegi Baranoviću ili kolegi Kolmanu, ali ovaj, kolegu Kolmana će ispravit. Naime, on je netočno rekao da je institut netočnog navoda često puta zloupotrebljavan i korišten za diskreditaciju suparnika. Ja kažem da je to netočno, institut netočnog navoda je doprinio dinamičnosti rasprave, nazočnosti naravno većoj ovoj sabornici i kvaliteti rasprave, jer da ja nisam sad vama, da vas nisam pratio ovdje ja ne bi ni podigao ispravak netočnog navoda, a i vidio što će bit predvidivo, a predvidivo je to će se nama osakatiti mogućnosti ovim ispravcima da nećemo moći doprinositi kvalitetnom, svatko na svoj način nije, nije svatko predodređen da bude neki veliki orator ili stručnjak, ali ja na svoj način želim to na taj način artikulirati. Hvala lijepo.
Evo ovo je bio klasični primjer, krive upotrebe pločice instituta ispravka netočnog navoda. Čut ćemo i drugi, kolega Branko Vukšić.
Kolega Koloman je rekao da je zapravo naša rasprava svojevrsna replika članu Vlade, odnosno Vladi što mislim da je netočno, to je replika na temu. Ne treba se bojati, čini mi se da je gospodin Koloman branio mogućnost da se oči u oči kaže predstavniku Vlade ono što misli pojedini saborski zastupnik. Znači replika članu Vlade ima smisla, ne znam da li ima smisla odgovor člana Vlade jer zapravo ovaj Sabor se našao u poziciji da je čista puka glasačka mašina, sve je donešeno iako su ovu, ovdje se čuju različite, različita mišljenja iz vladajuće koalicije, budite uvjereni u petak će svi isto glasati.
I ovo je bilo ispravljanje mišljenja, a ne nekom pojedinačnog navoda. Nastavljamo sa raspravom po klubovima, u ime Kluba HDZ-a uvaženi zastupnik Davorin Mlakar.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Govorit ću u ime Kluba HDZ-a i pojedinačne rasprave naših zastupnika ticat će se nekih posebnih pitanja, pa ću se ja zadržati koliko je to moguće na nekim općim ocjenama ovog prijedloga odluke i za razliku od možda očekivanog početka. Pohvalio bih predlagatelja, a vidi se da nije Vlada, nego ovaj puta Saborski odbor zato što je ovaj dokument došao u dva čitanja. Pa barem u tom nalazim razliku od dosadašnje prakse jer većina zakona, koliko ih je do sada bilo pred ovim domom išli su uglavnom po hitnom postupku i time najčešće vrijeđali Poslovnik o kojem ćemo danas govoriti i nastojati ga urediti bolje i korektnije nego što je bio do sada. Razlozi za izmjene Poslovnika koje je predlagatelj naveo leže u nekoliko osnova, jedan je da se spriječi zloupotreba ili zlouporaba instituta, a to je najčešće bio ispravak netočnog navoda. Drugi je razlog usklađivanje sa Zakonom o državnim službenicima. Treći je usklađivanje sa izmjenama Ustava koje neću komentirati jer je jedan dio tehničkih poslova odrađen korektno. Međutim, ova dva razloga koja ste naveli dovode nas do toga da odmah u početku komentiramo nešto što je i do sada postojalo i što vas ne opravdava da navodite ove razloge za izmjene Poslovnika. Naime, zlouporaba instituta ispravka netočnog navoda, ako je svjedočimo svakoga dana se događa po ocjenama mnogih u ovom domu je i do sada imala zaštitu, odnosno zlouporabu se moglo sprječavati svim onim mjerama koje su predsjedničkom stolom stajale na raspolaganju ali je pitanje koliko ste ih, kako često i koliko svrhoviti do sada koristili. I nadalje, postoje odredbe Poslovnika koje se ne mijenjaju, a one govore o tome da predsjedavajući imaju pod glavom predsjedanja i sudjelovanja i posebnim člancima određeno, održavanje reda i stegovne mjere koje kreću od opomene pojedinom zastupniku pa do udaljenja sa sjednice. Pitam se, kada su svi bili iziritirani zlouporabama instituta zašto nisu koristili mjere da spriječe takvo ponašanje zastupnika? Međutim, to me dovodi do nečega puno važnijeg, a to je pitanje da li je stvarno u današnje vrijeme normalno da mi Poslovnikom imamo više odredbi o redu i stegovnim mjerama, nego što imamo o pravima i slobodama zastupnika u ovom zastupničkom domu. I to je tema kojoj sam želio posvetiti ovo izlaganje u ime Kluba HDZ-a. Demokracija se ostvaruje vladavinom većine i to nikome od nas nije sporno, ali istovremeno je jednako važno ostvaruje se i slobodom, između ostalih sloboda i slobodom i pravom na izgovorenu riječ. Mjere koje vi ovim Poslovnikom uvodite, pod firmom, rekao bih ne znam koji su sve bili termini ali dinamičnosti rasprave, ustvari iza sebe imaju sasvim drugi učinak. Vi onemogućavate, a to su već i prethodnici govorili slobodu zastupnicima Hrvatskog sabora da iznesu svoje mišljenje koristeći se različitim instrumentima. Pa zašto ograničit tu slobodu samo na instrument ili institut replike, a ne dozvoliti da koriste sve moguće institute da bi izrekli svoje mišljenje i da time prezentiraju onaj dio pučanstva koji je njima dao povjerenje i glas da se nađu kao njihovi predstavnici u Parlamentu. Pravo na izgovorenu riječ gušiti Poslovnikom o kojem govorimo da ima snagu zakona je nešto što je u parlamentarnoj praksi Hrvatskoga sabora nezapamćen pristup i čini mi se vrlo opasan pristup ograničavanja prava na govori i na iznošenje vlastitog mišljenja, a to naravno ima za cilj i nešto drugo. Ima za cilj ono što sam u početku rekao da je vladavina većine u demokraciji normalan način poslovanja, ali ne da se štiti pozicija izvršne vlasti do te mjere da izvršna vlast se postavlja iznad Parlamenta i da u Parlamentu izvršna vlast bude ona koja ima zadnju i odlučujuću riječ o svakoj temi o kojoj će Parlament raspravljati. E to se krši, to se kosi i sa odredbama hrvatskog Ustava, to se kosi sa načelima trodiobe vlasti i to se kosi sa načelima parlamentarne demokracije. I zbog toga mislim da svi razlozi koje ste naveli da bi se pojedini institut ovim Poslovnikom ukinuo nisu ni približno vrijedni one iste štete koju time činite, a to je da sprječavate zastupnike da iznesu svoje mišljenje o bilo kojoj temi i o bilo kojem trenutku za trajanja sjednice Hrvatskog sabora. Drugo što je isto tako došlo iz rukovodstva čelništva Hrvatskoga sabora je činjenica da su se pozivali pojedini braneći dignitet Hrvatskog sabora i pojedinih zastupnika. Ovime vi narušavate dignitet zastupnika, ovime onemogućavate zastupnicima iznošenje mišljenja po pojedinim temama u bilo kojem trenutku trajanja sjednice, da ne govorim o svim ostalim pravima zastupnika koja su smanjena, a sada se smanjuje i pravo na iznošenje svoga mišljenja. Ostavljate to pravo u jednom institutu replike ili nekakvim velikim i teškim postupcima u pisanom obliku kako će se na to referirati, a to ćemo probati obrazložiti na primjeru ovoga što ste nakon ispravka netočnog navoda koji je izbačen iz mogućnosti intervencije pojedinog zastupnika sada de facto ovim odredbama Poslovnika reći ću blago zakomplicirali mogućnost utjecaja na povrede Poslovnika i reakcije na povredu Poslovnika. Naime, vašim prijedlogom sada da bi zastupnik reagirao na povredu Poslovnika dužan je u roku od 24 sata od nastale, od trenutka kad misli da je povrijeđen Poslovnik uputiti zahtjev Odboru za Ustav koji će onda u nekakvom naknadnom roku odlučivati o tome da li je Poslovnik u konkretnom slučaju povrijeđen. Ja vas pitam da li će za to vrijeme se zastati sa sjednicom na kojoj je Poslovnik povrijeđen ili će pravorijek Odbora za Ustav doći za pet dana kad je ta sjednica odavno završila i kad je postalo bespredmetnim odlučivati da li je Poslovnik u konkretnom slučaju povrijeđen ili nije. A da stvar bude bolja i da kaže kolika je ozbiljnost u prijedlogu ovoga Poslovnika taj institut sada novi se zove najava zahtjeva za mišljenje o povredi Poslovnika. Veću ovako nesuvislost u izričaju već dugo nisam vidio i mislim da ako se već željelo nešto napraviti da se i taj institut mogao nazvati puno jasnijim i puno jednostavnijim imenom nego što je ovo koje je predloženo. Osim toga, ovaj Poslovnik koji je valjalo mijenjati jer je bilo razloga da ga se mijenja, trebalo je onda mijenjati na način da se u njemu nađe ono što je bitno. Neki kolege su o tome govorili što je bitno da sadrži Poslovnik o radu Hrvatskoga sabora, ali isto tako trebalo je izbaciti ono što nije materija Poslovnika ili ako je onda je morala biti cjelovito riješena. Radi se naime o radnim odnosima državnih službenika za koje ste rekli da ste uskladili sa zakonom, odnosno izmjenama Zakona o državnim službenicima, pa se unijelo nekoliko članaka koji govore o tome da se bez natječaja mogu primati službenici u klubove zastupnika pojedinih parlamentarnih stranaka. Moje je pitanje, a šta je sa svim ostalim službenicima. Ako ste riješili radni odnos nekih službenika, onda je bilo logično da riješite radne odnose svih službenika koji rade u Hrvatskom saboru i da i njihove radne odnose uskladite sa izmjenama zakona koji je a propos loš, pa će i ova rješenja isto tako biti loša a na to smo ukazivali u raspravi kada smo govorili o izmjenama Zakona o državnim službenicima. I za par godina ponovo će stručna javnost, ali vjerojatno i politika govoriti kako imamo glomaznu, tromu, neorganiziranu, neučinkovitu državnu upravu, a od dolaska na vlast ove Vlade eksperimentirate sa državnim službenicima upravo zato da bi za par godina se sve ovo što je bilo loše trebalo mijenjati, da bi se umjesto političkog vratio profesionalni odnos u državnoj upravi, pa onda jednog dana očekivali da ćemo imati državnu upravu kakvu zaslužujemo. A kako to izgleda u Poslovniku Hrvatskog sabora osim one činjenice da ste riješili samo pitanje u klubovima zastupnika najbolje govori članak 8. vašeg prijedloga jer ste uveli jedno novo mjesto koje se zove pomoćnik zamjenika tajnika Sabora. Do sada smo imali tajnika, imali smo zamjenika, imali smo pomoćnike, ali pomoćnike zamjenika nismo imali niti u Saboru, niti u bilo kojem drugom tijelu državne uprave. Barem ako smo ih imali oni nisu bili utemeljeni na zakonu. A sve to skupa je potpuno nepotrebno, jer ako ste usklađivali ovaj Poslovnik sa odredbama zakona, a nedavno ste u Vladi koja ima samo jednog tajnika uveli poziciju glavnog tajnika Vlade, onda je možda bilo logično da uvedete i glavnog tajnika Sabora, pa da njegov zamjenik koji je tajnik plenarne sjednice bude tajnik recimo i da onda on ima ili on ili glavni tajnik nekog od pomoćnika jer ih sigurno treba i slažem se s kolegom Kolmanom da je podkapacitirana stručna služba s obzirom na zahtjeve koji se pred Parlament postavljaju. Ali ovakvim načinom pomoćnika zamjenika tajnika ili sličnim konstrukcijama mislim da nećete doprinijeti razvoju državne uprave, profesionalnosti, nego dapače da ćemo palijativnim mjerama, ad hoc mjerama nastojati riješiti pozicije pojedinih ljudi, a ne sustavno riješiti pitanje rada. Prema tome, ako se zalažemo za dignitet Sabora, a između ostalog u uvodu je bilo rečeno imamo vremena jer ćemo za godinu dana ili čak i ranije morati ponovo mijenjati ovaj Poslovnik zbog pristupanja Europskoj uniji moje je samo pitanje predlagatelju a kuda smo žurili? Zašto niste čekali onda taj trenutak, pa sustavno riješili pitanje i radnih odnosa, zaposlenih u Saboru i prava i obveza zastupnika nego ste ostavili, ukinuli uglavnom većinu prava, ostavili ste obveze i ono što je najružnije za demokraciju, za vladavinu prava, za slobodnu riječ ostavili ste stegovne mjere. Stegovne mjere će na koncu biti glavni dio saborskog Poslovnika, a naša prava s obzirom da smo sada u oporbi će biti samo jedan san koji ćemo sanjati da opet za nekoliko godina kada dođemo na vlast uvedemo prava koja smo do sada imali i koja smo priznavali svojoj oporbi dok je bila u oporbi. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama, uvaženi zastupniče Mlakar. S tim da radi javnosti reći da Sabor nije bio nije i nadam se da neće biti tijelo državne uprave kako ste vi o njemu govorili. To je najviše zakonodavno, dakle Sabor nije tijelo državne uprave kao što ste vi o njemu govorili. Ne znam da li je to navod koji bi želio ispraviti Marin Jurjević ili neki drugi ali on se javio za riječ.
Hvala. Netočan … [[Govornik se ne razumije radi najave govornika.]] kolege Mlakara koji je rekao da predviđene mjere ograničavaju dignitet zastupnika, onemogućavaju slobodu zastupnika da iznese svoje mišljenje, guši se pravo na izgovorenu riječ itd. to su zaista fraze jer ovim se širi pravo na govor, pojačava se dignitet saborskih zastupnika i do 2000.godine dok nije onda koalicija došla na vlast bio je samo ispravak netočnog navoda, jednosmjerna komunikacija. Mi smo uveli repliku kao jači oblik komuniciranja među zastupnicima i između zastupnika i predsjednika Vlade. Uostalom replika traje duplo duže nego ispravak netočnog navoda. U svakom trenutku možete govoriti više nego što ste prije mogli, možete dobiti odgovor i ne svodite to samo na Vladu. Kada razgovarate sa mnom ili ja s nekim od vas onda se često [[Upadica: Vrijeme.]] upotrebljava argument ispravka da se ne bi saslušao odgovor. Ovim se dakle pojačava [[Upadica: Vrijeme kolega Jurjeviću.]] O.k. evo završavam. Dakle ne guši se, ne ograničava se nego se pojačava pravo svakog zastupnika. A ako netko neće da sasluša odgovor.
Hvala vam. … [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]] U ime predlagatelja javio se uvaženi zastupnik Josip Leko. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani zastupnice i zastupnici. Pa naprosto htio sam se javiti da potenciram raspravu o Poslovniku, a ne da polemiziram. To jeste zakon svojevrstan sui generis i nemam pravo da ja odlučujem što će se naći u Poslovniku niti je kritika upućena meni. Prema tome, to ništa osobno nije bilo. Da, da zato i govorim. Dakle, nema to veze. Sabor će donijeti Poslovnik onakav kakav on smatra da je prihvatljiv za sadašnju demokratsku situaciju u hrvatskom Parlamentu i hrvatskom društvu. Hoće li Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav razmatrajući prijedloge koji su već sada došli i sugestije, a nisu se našli u inicijativi predsjedništva dobro pogoditi, to je stvar opet zastupnika koji će ocjenjivati što će pomoći i što će omogućiti da se čuje politika i politiku u Hrvatskom saboru, a da ne budu diskreditirena niti opstruirane bilo poslovničkom mogućnosti ili trikovima Poslovnika. Što se tiče a sada je uglavnom vodila se rasprava o važećim institutima, dakle ispravku netočnog navoda, povredi Poslovnika i replici, o tome nešto malo kasnije. Mislim da je vrlo zanimljivu raspravu imao kolega Kajin ali ona je vezana zaista samo za mogućnost kada se bude mijenjao Ustav. Imunitet zastupnika nije moguće urediti drugačije nego što je to riješeno u članku 16. Ustava RH dakle "slobode i prava mogu se ograničiti samo zakonom da bi se zaštitila sloboda i prava drugih ljudi, te pravni poredak, javni moral i zdravlje. Svako ograničenje slobode i prava mora biti razmjerno naravi potrebe za ograničenjem u svakom pojedinom slučaju". Dakle, kolega Kajin je tražio da imunitet podrazumijeva i zaštitu zastupnika od građanskopravne odgovornosti. Pitanje je, takve zaštite je pitanje Ustava i tu nećemo moći riješiti bez obzira da li treba ili ne treba, to je drugo pitanje, nećemo moći riješiti kroz Poslovnik. Kolega Kajin a i drugi su govorili oko zapošljavanja u klubove zastupnika i zapošljavanja kod nekih dužnosnika u Hrvatskom saboru. Naprosto taj institut da se u klubove zastupnika moglo zapošljavati bez natječaja postojao je i do sada. Mi sada, a ja to smatram i Odbor za Poslovnik i politički sustav svojom odlukom da je prijedlog izmjena tu na neki način pošteniji. Zašto? Zadržavamo mogućnost da se u klubovima zapošljavaju djelatnici, ali ne više da to bude breša ulazak u klub pa onda u Stručnu službu Sabora i dalje. Dakle, mi tu mislimo da treba ograničiti taj institut da se zapošljavanje može bez natječaja, ali da radni odnos traje dok traje mandat, mandat u Hrvatskom saboru tog kluba. Dakle, mi zatvaramo brešu da kroz mala vrata zapošljavamo najprije u klub zastupnika pa u Stručnu službu pa onda dalje u upravu. Mislim da ćete se složiti da je to dobro. Što se tiče zapošljavanja određenog broja dužnosnika u naravi će to biti vrlo malo ali taj je institut uveden zakonom. I tu smatramo da je odgovornost na neki način na dužnosnicima povećana. Najprije, njihov izbor je njihov izbor, a ne moraju da tako kažem skrivati se iza natječaja i glumiti da oni nisu izabrali svojeg suradnika nego jasno i odgovorno oni ga dovode, s njima odlazi. Dakle opet je limitirano dok traje mandat dužnosnika odnosno mandat Sabora. Što se tiče nekih da tako kažem stajališta koja su više diskvalifikacija nego pomoć da se razriješe odnosi unutar Sabora, to samo govori o slabosti argumentacije. Ja mislim da je za nas vrlo važno u Saboru da uvodimo princip da nije vladavina većine nego vladavina prava. To se čini mala razlika, ali mislim da je kopernikanski okret. Ako se zalažemo za vladavinu prava onda i većina i manjina i svi građani i sve institucije moraju kleknuti pred vladavinom prava, bez obzira kakva je ta većina, kolika je i koliko će trajati. Ako tako pristupamo stvarima, a mi mislimo da tako treba pristupati pravima onda ne možemo nego ovako otvoreno govoriti što želimo, zašto to donosimo i da ponašanje bude u skladu sa stvarnim potrebama. Oko instituta, ja mislim da se moramo složiti da je replika širi ili sadržajno širi poslovnički institut nego što je ispravak netočnog navoda. Dakle svatko od nas kad se javi za repliku može ispraviti netočan navod, svatko, a institut kad se javi ispravak netočnog navoda ako nije ispravio netočan navod onda je već povrijedio Poslovnik. Onda je učinio nešto što nije prijavio. Prema tome, to je potpuno jasno, dakle širi pojam, širi sadržaj sadrži i uži. A jedan od kolega dobro je uočio, ja to nisam rekao u uvodnom izlaganju, zaista je važno zaštititi govornika koji izrazi svoju politiku ili svoje politike da on može odgovoriti na repliku, a ne da ima diskvalifikaciju kroz netočan ispravak netočnog navoda pa je želja i inicijative i prijedloga odluke da se demokratizira komunikacija u Hrvatskom saboru, a da se ne diskreditiraju govornici i politike koje oni zastupaju i interese koje zastupaju. Naravno da je predviđeno i da će se dogoditi i to je čini mi se konsenzus u Hrvatskom saboru da se ojača utjecaj vanjskih članova u radu radnih tijela, odbora Hrvatskog parlamenta. Tu da tako kažem taj konsenzus čini mi se pomoći će da se taj institut uvede u skoro sve odbore, sva radna tijela Hrvatskog parlamenta. Ima još rasprava da li treba u dva postojeća od 20-tak ili 30 odbora koliko ih ima. Nadam se da ćemo tu postići konsenzus. Sve inicijative i svi prijedlozi od toga da, a to je već materija koja nije poslovnička, da mandatar mora doći u Hrvatski sabor i odgovarati na zahtjeve zastupnika i klubova je materija koju moramo riješiti nekim drugim propisima, a ne Poslovnikom. To je nešto što nije sama poslovnička odredba. Oko sankcija za nerad, morali bismo uvesti novo tijelo koje će pratiti rad zastupnika, a rad zastupnika nije zaista samo rad u Parlamentu i govorenje i zastupanje u Hrvatskom parlamentu nego i u odborima i u tijelima EU i u drugim tijelima pa često je zastupnik voljom rukovodstva Sabora ili potrebama za zastupanje hrvatskih interesa u drugim tijelima i institucijama izvan ove govornice. To moramo respektirati također. Znači da otvaramo još jedan problem, a mislim da građani, birači ocjenjuju rad zastupnika ne može nadomjestit nijedan drugi institut. To je smisao demokracije.
I tu vam je isteklo vrijeme.
Hvala lijepo, hvala puno.
Na ovo izlaganje imamo jedan ispravak. Kolega Đakić.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Ispravit ću netočan navod jer on stvarno je netočan, koji govori o tome da ovim izmjenama Poslovnika članka 6. i 7. usklađuje se radnopravni položaj službenike u klubovima zastupnika i legalizira se njihovo zapošljavanje. Naime, to apsolutno nije točno s obzirom da je Zakon o državnim službenicima i namještenicima stavljen van snage, osim u pogledu onoga o radnopravnim odnosima, tj. o plaćama. U članku 7. Izmjena i dopuna Poslovnika ukazuje da se radi o usklađivanju sa zakonom. ne radi se o usklađivanju sa zakonom već se radi o kršenju i zanemarivanju odredbi Zakona o državnim službenicima i namještenicima što je eklatantan primjer u ovom Poslovniku.
Nastavljamo s raspravom po klubovima. U ime kluba HSU-a uvaženi kolega Silvano Hrelja.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Kada kojim slučajem danas ne bi bilo instituta ispravka netočnog navoda ja ne bih imao to zadovoljstvo vidjeti kolegu Milinkovića kako ispravlja kolegu Igora Kolmana jer je točno tako rečeno, ne navoda nego kolegu Igora Kolmana. Vidim da kolega još uvijek stoji malo na krivo, nije ispravljen. Pročitajte fonogram pa ćete vidjet da je ispravno ovo što sam rekao, bez zamjerke, mala pošalica. Klub HSU je sa dužnom pažnjom pogledao Prijedlog izmjena i dopuna Poslovnika Hrvatskog sabora i imamo dosta primjedbi, ali je dobro doista što je već rečeno u raspravi, dobro je da je ovo u dva čitanja tako da i naši amandmani koje smo bili spremili nisu sada u funkciji ali zato ću ih obrazložiti za ovom govornicom. Prvo, imamo svoje primjedbe na članak 30. gdje se radi i govori o zapošljavanju službenika u klubove zastupnika. Mislim da u svakom slučaju zapošljavanje na određeno vrijeme odgovara povremenim poslovima, a ne stalnim poslovima, a tu se predviđa zapošljavanje na određeno vrijeme. Citiram Zakon o radu koji kaže da se ugovor o radu na određeno vrijeme sklapa radi poslovnog poduhvata poslodavca i radi nedostatka odgovarajuće potrebe za radnom snagom, odnosno za radnicima da budemo korektni. Pustimo radnu snagu, to je priča odnosa kapitala i rada. Dakle, nije dobro da Hrvatski sabor sklapa ugovore o radu na određeno vrijeme jer se to može tehnički drukčije izvesti. Prvo, stavljamo te ljude koje bi zaposlili u lošiji položaj. Ne mogu dobiti kredite, ne mogu funkcionirati, ne mogu dobiti neka radna prava koja inače se vezuju uz ugovor o radu na neodređeno vrijeme. I naravno da se zna da ukoliko je netko došao zaposlen, ukoliko u sljedećem sazivu Sabora nema više tog kluba da će prestati potreba za radom radnika i naravno da je to razlog za dobivanje poslovno uvjetovanog otkaza. I mislim da je u Zakonu o radu sve rečeno i mislim da mi u Hrvatskom saboru ne moramo zapošljavati na određeno vrijeme i biti loš primjer jer 90,7% novo zaposlenih je zaposleno na određeno vrijeme, što nije dobro. Nije dobro za planiranje obitelji, nije dobro za puno drugih stvari da ne obrazlažem. Dalje, imamo određene primjedbe na članak 20., naravno podržavamo u svakom slučaju jedan dio promjena, jedan dio potreba za promjenama Poslovnika koji ide u prilog tome da se usklade djelokrug rada ministarstva i djelokrug rada odbora, da se Poslovnik uskladi sa potrebama praktički probavljanja kroz Hrvatski sabor europske problematike. Dakle, tu nema dileme što se tiče kluba Hrvatske stranke umirovljenika da je to potrebno jednostavno potrebno učiniti, međutim kad smo već otvorili cijeli Poslovnik onda bi bilo dobro korektno urediti djelokrug rada odbora i konkretno u djelokrugu rada Odbora za rad i socijalno partnerstvo, odnosno mogućeg budućeg naziva Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo smatramo da dosta toga treba izbaciti jer jedan dio djelokruga koji je sada definiran u pravilniku pripada graditeljstvu, konkretno stanogradnja. Mi više nemamo toliku socijalnu stanogradnju koja bi bila vezana uz rad. To ako neki poslodavac hoće riješiti stambene potrebe za svojim deficitarnim kadrom to je više izuzetak nego što je pravilo kao što je to nekad bilo. Dalje, prava osoba sa invaliditetom su u djelokrugu Ministarstva socijalne politike i mladih, a u Odbor za rad pripadaju prava koja su isključivo vezana za položaj invalida rada, profesionalnu rehabilitaciju, pravo na invalidsku mirovinu i zato je neprimjereno posebno izdvajati prava invalida jer ne izdvajamo npr. prava žena i muškaraca. Ona su jednoznačna, ona su jedinstvena. Sva prava iz rada i mirovinskog osiguranja primjenjuju se ravnopravno na sve osobe. Dalje, sada stoji da radno tijelo, konkretno Odbor za rad i socijalno partnerstvo, uređuje i razvija sustav dvostranog i trostranog socijalnog dijaloga. Mi imamo institucionaliziran socijalni dijalog u RH i to radno tijelo doista ne može raditi. On može raditi dobru tematsku konferenciju, on može analizirati stanje, dakle sudionici mogu reći kojim putem treba dalje ići, ali doista radno tijelo Sabora nije u poziciji da ono razvija sustav dvostranog i trostranog pregovaranja, odnosno socijalnog dijaloga. To jednostavno moraju učiniti socijalni partneri samostalno. Naravno kad je u pitanju zaštita prava bivših političkih zatvorenika mišljenja smo da Odbor za ratne veterane nadležan za zaštitu svih žrtava totalitarnih režima, a da Odbor za rad kao i u prethodnim slučajevima za mirovinska osiguranja i ravnopravni status. Dalje, imamo jedan poseban stav vezan uz vanjske članove saborskih odbora. Mi smatramo da kvantiteta ne znači nužno i kvalitetu. Da činjenica ako bi svi odbori imali vanjske članove ne znači i kvalitetu rada odbora, pogotovo ne znači na način koji je dosada bio uvriježen u radu Hrvatskog sabora da su predstavnici npr. sindikata više razine bili kao reprezentativnih udruga u tri ili četiri odbora. Moramo točno locirati gdje su oni doista potrebni. Nije potrebna tu reprezentativnost koliko, već je rečeno u današnjem izlaganju, je potrebna stručnost u radu odbora. Mi doista smatramo da je za Odbor za rad, socijalno partnerstvo i mirovinski sustav da su dovoljna predstavnika reprezentativnih udruga, ali da nam sigurno trebaju stručnjaci za radno pravo i stručnjaci za mirovinski sustav ako želimo kvalitetnije raditi nego što smo radili dosada. Inače i dosada je u Poslovniku Hrvatskog sabora stajalo da može se provesti savjetovanje sa zainteresiranom javnošću u postupcima donošenja zakona, drugih propisa, kada zainteresirani predstavnici mogu dati vlastiti doprinos prilikom izrade nacrta prijedloga zakona. Mislim da je dobro otvoriti Hrvatski sabor i dati mogućnost vanjskih članova, ali tu treba imati dobar osjećaj za mjeru između kvantitete vanjskih članova i stvarne kvalitete i stručnosti što ćemo sutra imati u radu, što je potrebno za rad odbora. Dalje, imamo jednu primjedbu u članku 77. stav 1. radi se o sljedećem, u djelokrugu Odbora za rad i socijalno partnerstvo je izrijekom navedena zaštita na radu. Prema tome suvišno je i suprotno Zakonu o ravnopravnosti spolova praviti razliku po spolu, pravo na jednaku zaštitu na radu imaju svi zaposlenici neovisno o spolu. Dakle, predlažemo brisati to vezano uz djelokrug rada Odbora za ravnopravnost spolova. Dakle, suvišno dvostruko normiranje, odnosno čak i diskriminirajuće, odnosno sukob pozitivne i negativne nadležnosti između radnih tijela. Što se tiče ispravka netočnog navoda imamo i tu jedan amandman, odnosno vezano uz repliku jer nije se moglo dati amandman na ispravak netočnog navoda, međutim ne možemo u klubu Hrvatske stranke umirovljenika biti opredjeljivat se po principu ili-ili, najrađe bi da je i-i, i da imamo i ispravak netočnog navoda i repliku. Zašto? Zato, odnosno u postojeće stanje, zašto? Replika je širi pojam, tu nema, nema spora međutim upravo je jedna draž i ta dinamika u ispravci netočnog navoda zato što tu imamo, dakle potrebne su neke vještine koje ljudi imaju, reakcija u trenutku, dakle to ima tu draž, tu draž ima ispravak netočnog navoda. Njegovim ukidanjem dobit ćemo jednu sterilnost u raspravama, a ako sve to damo u replike, a pogotovo ako imamo repliku predlagaču, dakle članu Vlade, predsjedniku kluba, u tom slučaju riskiramo popriličnu polemiku, popriličnu polemiku i žestoke obračune. Ovako ispravak netočnog navoda je ustvari jedan ventil u kojem netko digne palicu, ispravi se, dobije trenutak pažnje možda je to napravio korektno, možda nije napravio korektno, završimo za minutu i idemo dalje. Replika predlagaču, predstavniku kluba, odgovor na repliku je puno žešći sudar, ali vidjet ćemo kako će većina u Hrvatskom saboru odlučiti i kako ćemo ispast pametniji iz ove priče, ali u svakom slučaju želimo u replici nešto inovirati. Ispred HSU predlažem da svi razmislimo o slijedećem: zašto svi govornici, bez obzira da li govore u ime kluba, da li govore pojedinačno ili da li govore završno u ime kluba, ne bi govorili sa govornice, opet ponavljam, zašto svi ne bi govorili sa govornice? Vrlo je teško, pogotovo ovima u prvim redovima ako odgovaraju na repliku nekom koji je iza, mikrofon je ispred njih a oni se uporno okreću, okreću razgovarati sa nekim ko je iza. Ergonomski nije baš ispravno i čudna je to komunikacija, ako bi govornik u pojedinačnoj raspravi izašao za ovu govornicu, mi se gledamo u oči, dakle imam repliku i imam odgovor na repliku sa ove, s ove pozicije. Nedavno smo bili u Danskom parlamentu, tamo čak ni predsjedavajući ne sjedi iza govornika, govornica je sa strane tako da onaj koji govori nema tu smetnju da ima nekog iza sebe. Dakle, taj dio je sadržan u našem amandmanu, vidjet ćemo dajemo to, svoj prilog raspravi pa o tome razmislite, jer to ne iziskuje neke epohalne napore da se taj dio riješi. Bilo je tu krasnih prijedloga sa zadovoljstvom, zadovoljstvo je bilo danas slušati sve ove rasprave, jedno bi moro iskoristiti ovdje da ispravim navod kolege Lesara. Kolega Lesar je rekao da pločice nerviraju građane, građane nerviraju oni koji pločice dižu. To je činjenično stanje, a da je to takvo ja ću vam zorno pokazati na jednoj, na jednom primjeru iz mandata 2003. -2007. Ovdje po sredini je sjedio kolega Pero Kovačević koji je u jednom trenutku imao jubilarno tisućito javljanje za riječ u Hrvatskom saboru. Po tome, on je trebao biti s nama još dva mandata, ali nije prošao u sljedećem mandatu. Dakle nije forma u pitanju, u pitanju je sadržaj, dakle pločice nikoga ne nerviraju, čak se neki ljudi dobro na tome i zabavljaju i sami to kažu, u pitanju je onaj koji stoji iza tih pločica. Zahvaljujem na pažnji.
Zahvaljujem. I jednu obavijest 6. sjednica Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora održat će se danas 23. svibnja u 17 sati, dvorana Stjepana Radića 133/1. Dnevni red usvajanje zapisnika i prva točka Izvješće o radu Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti za 2011. godinu sažetak. Imamo dva ispravka netočnog navoda, prvi se javio zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjednice. Pa naime, netočan je navod da će ovakvim zapošljavanjem u klubovima zastupnika poboljšat se rad tih klubova i da će ti ljudi biti oni koji će biti stručni i koji će imati kvalifikacije. Nigdje nije u ovom izmjenama i dopunama Poslovnika navedeno da kakvu stručnost trebaju imati, koje kriterije trebaju ispunjavati, koju provjeru trebaju proći i nažalost stavljaju se ispred onih koji danas su zaposlenici državne službe, stavljaju se iznad onih koji su godinama radili u Hrvatskom saboru i to ste regulirali člankom 3 0.b što je apsolutno kontra zakona. Stoga netočno je da će ovakvi ljudi koje želite po stranačkoj liniji zaposliti poboljšati rad .../Govornik se ne razumi j e . /...
Hvala lijepa. Opet ispravak mišljenja, a ne navoda. Sljedeći za ispravak netočnog navoda zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo ja sam skoro povukao svoj ispravak jer je kolega Hrelja govorio afirmativno o ispravku netočnog navoda, ali kad sam se javio ipak ću ga ispraviti jer je rekao da sam ja ispravljao kolegu Kolmana, a ne netočan navod. Ja sam ispravio netočan navod i vrlo jasno obrazložio, a kolegu Kolmana ne mogu ni ispravljati jer je on proces rasta završio, ispravno sijedi, ne prijeti mu iskrivljenje kralježnice, a drugo i njegovo razmišljanje dakle govori u prilog toga kako na različiti način možemo pristupati određenim stvarima, a različitost treba biti bogatstvo, zato ga treba ojačavati a ne ga gušiti ovim izmjenama. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Nastavljamo s raspravom po klubovima. Znači ispred Kluba zastupnika nacionalnih manjina Nedžad Hodžić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, štovane kolegice i kolege. Klub zastupnika nacionalnih manjina će podržati ovaj Prijedlog odluke o izmjenama i dopunama Poslovnik Hrvatskog sabora. Takav svoj stav Klub nacionalnih manjina je iznio i na zajedničkoj sjednici predsjedništva Hrvatskog sabora sa predsjednicima klubova zastupnika u Hrvatskom saboru koja je održana u travnju ove godine. Tri su skupine izmjena i o njima smo svi ovdje manje-više govorili i dopuna prijeđenih ovim prijedlogom izmjena. U tu prvu skupinu spada reguliranje i usklađivanje Poslovnika o radu Hrvatskog sabora sa novim ustrojem državne uprave. Druga skupina usklađuje odredbe Poslovnika i sa promjenama Ustava Republike Hrvatske iz 2010., a treća skupina regulira odredbe vezane za prava i dužnosti zastupnika u Hrvatskom saboru. Upravo ova treća skupina govori o pravima i dužnostima zastupnika u Hrvatskom saboru, a posebice ukidanje instituta netočnog navoda prema našem mišljenju predstavlja suštinu ovih izmjena i dopuna Poslovnika o radu Hrvatskog sabora što je pokazao uglavnom i tijek dosadašnje rasprave. No, mi smatramo da taj institut ispravka netočnog navoda u dosadašnjoj praksi i radu Hrvatskog sabora uglavnom je zloupotrebljavan za replike i iznošenje svojih političkih stavova, a da izvorni govornik na čije izlaganje je upotrijebljen institut ispravka netočnog navoda nije imao mogućnost da na bilo kakav stav takve naravi da svoj odgovor. To naprosto nije dobra praksa, dakle smatramo da je to veoma loša praksa. Svjesni smo i manjkavosti ukidanja ovog instituta ispravka netočnog navoda o čemu je govorio i uvaženi kolega Pupovac u ime kluba SDSS-a. Ona na izvjestan način smanjuje dinamičnost rada u ovom Parlamentu, ali mislimo da uz kvalitetnije korištenje replika svi skupa nećemo biti zakinuti u svojim pravima na govor u Parlamentu, odnosno na sučeljavanje različitih političkih, pa i svjetonazorskih pogleda i stavova na razvoj i život hrvatskog društva. Ukoliko se konačno pokaže u narednom periodu da nismo sa ovim izmjenama zadovoljni u našoj ingerenciji je i da ponovno izvršimo popravku. Dakle, ako bude potrebno da vratimo i institut ispravka netočnog navoda. Dakle, ove izmjene i dopune ćemo podržati. Razumijemo ih prije svega kao želju da unaprijedimo naš rad, da kroz taj rad ojačamo dignitet Sabora Republike Hrvatske, pa i nas zastupnika u Saboru. A ako se pak pokaže da ove izmjene i dopune neće polučiti željene efekte još jednom ponavljam imamo mogućnost da to ponovno dotjeramo i popravljamo. Zato ćemo imati vrlo brzo priliku kada budemo usklađivali praktično odredbe Poslovnika sa zakonom koji će uskoro regulirati praktično praćenje rada Vlade naše u okviru institucija Europske unije. Dakle, to će biti vrlo brzo, pa ćemo tu moći popravljati ako smo s tim nezadovoljni. Ja imam ovdje zadatak da prenesem jednu opservaciju mog prijatelja, malo šaljivu na naš muški račun koji kaže da ovaj ispravak netočnog navoda je naročito opasan za muškarce jer da u Parlamentu smanjuje pravo govora čak ga imamo manje nego u braku. Naime, kad vam doma supruga kaže što vam je činiti, što vam je raditi ili kad ispravi vaš netočan navod vi možete reći da, draga. Ali u Parlamentu kad vas kolega ispravi to nemate mogućnost reći. Toliko.
Zahvaljujem. Imamo ispravak netočnog navoda, zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Pa evo, ovaj ispravak netočnog navoda nije uopće opasnost za muškarce. Možda je opasnost za neke druge skupine, ali je uglavnom opasnost za vlast pa ispravljam kolegu koji je rekao da je ispravak netočnog navoda opasnost za muškarce. Ispravak netočnog navoda je opasnost za vlast. Hvala lijepo.
Hvala. Nastavljamo sa raspravom po klubovima. U ime Kluba zastupnika HDSSB-a, zastupnik Dinko Burić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Započet ću današnju raspravu o ovom prijedlogu izmjena i dopuna Poslovnika citirajući njemačkog književnika Ludviga Berna: „Vlade koje ne dozvoljavaju slobodu govora jer se na taj način šire istine koje su vladama teret rade potpuno istu stvar kao dijete koje zatvori oči da ga nitko ne bi vidio.“ Sloboda govora neophodna je za postojanje demokratske vlasti. U zemljama u kojima ne postoji sloboda govora, u autokratskim sustavima ljudi se boje reći ono što misle. Opasnost od ovoga leži prije svega u činjenici da u tom slučaju vlasti i nadređeni ne znaju što ljudi misle. Kad nema slobode govora vlasti, nadređeni ne brinu se o onomu što podređeni uistinu žele i trebaju. Već je rečeno da se pitanja koja se uređuju današnjim izmjenama i dopunama Poslovnika mogu podijeliti u tri skupine ne umanjujući značaj niti jedne skupine izmjena i dopuna činjenica jest da su za budući rad Hrvatskog sabora upravo izmjene odredbi Poslovnika koje se tiču sudjelovanja saborskih zastupnika u raspravama i njihovo pravo na govor i izražavanje mišljenja zasigurno najvažnije ili među najvažnijim odredbama. Nije tajna da je dosadašnja praksa rada na sjednicama Hrvatskog sabora pokazala kako je nebrojeno puta bilo najblaže rečeno krive uporabe poslovničkih mogućnosti za sudjelovanje u raspravi. Ali bilo koja promjena ni u kom slučaju ne smije dovesti u pitanje ispunjenje osnovne zadaće i prava saborskih zastupnika, naše pravo na govor i izražavanje mišljenja jer je to pravo zajamčeno i člankom 38. Ustava Republike Hrvatske kao i člankom 19. UN-ove Opće deklaracije o pravima čovjeka. Mi u Klubu zastupnika HDSSB-a polazimo prije svega od toga da se ne smije dogoditi da nova razina mogućnosti saborskih zastupnika da koriste pravo na slobodu govora i izražavanja mišljenja bude manja od one koja je do sada postojala tim više što se predloženim izmjenama i dopunama Poslovnika ne samo ukida ispravak netočnog navoda već se na određeni način ograničava i mogućnost korištenja dosadašnjeg instituta povrede Poslovnika. Taj se institut doduše ne ukida u punom smislu riječi, ali se predloženim rješenjem u stvarnosti ukida mogućnost brze reakcije zastupnika na izlaganje. Jer dok zastupnik prvo najavi da će Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav podnijeti zahtjev za mišljenje o povredi Poslovnika, pa dok ona ili on onda u roku od 24 sata i podnese taj zahtjev, pa zatim onda Odbor u roku od 24 sata od zaprimanja tog zahtjeva i dostavi svoje mišljenje dolazimo do situacije koja se u narodu zove „prošla baka s kolačima“. Kako god predlagatelj ovih izmjena i dopuna ovakav prijedlog pokušavao umotati u celofan činjenica jest da se ovakvim prijedlogom novog Poslovnika od dosadašnje tri poslovničke mogućnosti za sudjelovanje u raspravi, ispravka netočnog navoda, povrede Poslovnika i replike ova mogućnost svodi na samo jednu i to na repliku i to bez ikakvog nadomjeska nekim drugim poslovničkim rješenjima. Iz ovoga se ne može zaključiti drugo nego da će ovako zamišljen novi Poslovnik biti znatno restriktivniji u pogledu omogućavanja ostvarenja prava na slobodu govora i slobodu izražavanja u Hrvatskome saboru, a upravo je govor najsnažnije i najvažnije oružje u ispunjenju osnovne zadaće svakog saborskog zastupnika, zastupanja interesa hrvatskih građana koje ovdje u Hrvatskom saboru i predstavljamo. Time je na svoj način povrijeđeno i pravo na slobodu samih saborskih zastupnika. To je od sadašnje vladajuće većine u Hrvatskoj predvođene SDP-om tim čudnije ako se sjetimo riječi poznate njemačko-poljske političarke Roze Luksemburg koja je odavno rekla: „Sloboda je uvijek sloboda drugačijeg mišljenja.“ Nebrojeno puta smo ovdje u Hrvatskom saboru posljednjih godina slušali riječi i usklađivanje sa zakonodavstvom i pravnom stečevinom Europske unije. Rečeno je tijekom dosadašnje rasprave da današnji prijedlog ne sadrži usporedbe naših poslovničkih rješenja sa rješenjima koje nalazimo u poslovnicima nekih drugih europskih i svjetskih Parlamenata osobito onih s dužom tradicijom parlamentarnog rada. Ovom prilikom želja mi je učiniti upravo to. Naime, vrlo je zanimljivo pogledati kakva rješenja po tom pitanju, osobito u pogledu poslovničkog osiguravanja zastupnicima raznih mogućnosti govora nalazimo i u Europskoj uniji, ali i u nekim nacionalnim Parlamentima pojedinih članica te iste Europske unije kao i izvan nje. Krenimo s Poslovnikom Europskog parlamenta. Članak 150. govori o tzv. jedno minutnim govorima. Drugim riječima glasi: „Na svakoj sjednici za vrijeme prve dnevne sjednice predsjednik tijekom razdoblja od najdulje 30 minuta daje riječ zastupnicima koji žele upozoriti Parlament na pitanje od političke važnosti. Vrijeme za izlaganje ograničeno je na jednu minutu, a predsjednik i kasnije tijekom iste sjednice može dopustiti takvo dodatno razdoblje. No, zanimljivo poslovničko rješenje nalazimo u članku 151. istog Poslovnika EU parlamenta koji govori o tzv. osobnim izjavama. Ovaj članak 151. Poslovnika glasi: "Zastupnici koji zatraže riječ radi davanja osobne izjave govore na kraju rasprave o dotičnoj točci dnevnog reda ili prilikom usvajanja zapisnika s dnevne sjednice na koju se odnosi zahtjev za riječ. Zastupnici ne smiju govoriti o suštinskim pitanjima već svoje izjave ograničavaju na pobijanje mogućih primjedbi koje su tijekom rasprave izrečene o njima osobno ili mišljenja koja su im pripisana ili na ispravljanje vlastitih izjava. Osobna izjava smije trajati najdulje tri minute osim ako parlament ne odluči drukčije". Ovaj članak Poslovnika EU parlamenta je ne samo mogući pravi nadomjestak ukidanja našeg dosadašnjeg ispravka netočnog navoda nego je rješenje koje je znatno i bolje od našeg dosadašnjeg rješenja. A s obzirom kako se često pozivamo na pravnu stečevinu EU i kada treba i kada ne treba onda ne treba izmišljanju toplu vodu nego uzeti ona rješenja koja su uistinu kvalitetna. No, zanimljiva su i druga rješenja u nacionalnim parlamentima. Pogledajmo što u tom smislu nalazimo u poslovniku njemačkog Bundestaga. Navest ću ovom prilikom odredbe samo četiri članka ili pravila kako oni kažu njihovog Poslovnika koji reguliraju ova pitanja. Pravilo 29. Poslovnika Bundestaga regulira mogućnost postavljanja pitanja povrede Poslovnika ili čak utvrđenog dnevnog reda. U stavku 3. tog 29. članka navodi se "ako član Bundestaga postavi pitanje povrede bez želje da govori o pokrenutom proceduralnom prijedlogu ili da pokrene sam proceduralni prijedlog predsjednik mu daje pravo govoriti po vlastitoj odluci uz odredbu u stavku 4.da niti jedan član Budenstaga o povredi Poslovnika ne može govoriti duže od 5 minuta". A nama se danas nudi rješenje da se umjesto instituta povrede Poslovnika uvede najava podnošenja pisanog zahtjeva odboru na koji odgovor možemo dobiti najranije za 48 sati. Toliko se kunemo u pravnu stečevinu EU a kada je u pitanju stupanj demokratičnosti, a pravo na govor zastupnika jest nešto po čemu se stupanj demokracije može mjeriti onda se sve ne samo ne ugledavamo na ove države već se nažalost idemo i u suprotnom smjeru. U prilog tome govori i pravilo 30. Poslovnika Budenstaga koji poput Poslovnika EU regulira mogućnost tj. pravo člana Bundestaga iznošenja tzv. izjave o raspravi nakon zaključka prekida ili odgode rasprave. U tom 30. članku "Predsjednik može dati prijedlog članovima koji traže dozvolu da govore s ciljem da daju izjavu u tijeku rasprave, a član koji zatraži riječ kako bi dao izjavu o tijeku rasprave mora predsjedniku informirati o razlogu davanja izjave. Pri tome može iznijeti izjavu o raspravi samo u cilju ispravke bilo kojeg podatka koji je bio iznesen o njegovoj osobi u tijeku rasprave ili radi ispravka nečega što je on sam ranije izjavio, a izjava ne može trajati duže od 5 minuta". Nije li i ovo na određeni način ono što smo mi do sada imali kako institut ispravka netočnog navoda? Jest. Jednako tako su zanimljiva ako ne i zanimljivija rješenja koja nalazimo u člancima 31. i 32. Poslovnika Bundestaga. Pravilo 31 koje govori o pravu na objašnjenje glasa glasi: "Nakon zaključivanje rasprave bilo koji član Bundestaga ima pravo na usmenu izjavu o konačnom glasovanju koje ne može trajati duže od 5 minuta ili predati kratku pismenu izjavu koja se uključuje u zapisnik zasjedanja. U pravilu predsjednik daje pravo članovima da daju izjave prije nego što se prijeđe na glasovanje". Prije glasovanja član Bundestaga čak ima pravo izjaviti kako neće sudjelovati u glasovanju. Pravilo 32 koje govori o pravu na izjave o temama koje nisu uvrštene u dnevni red navodi sljedeće: "predsjednik može prije nego otvori prvu točku dnevnog reda ili nakon zaključivanja, prekida ili odgode rasprave dati riječ članu koji želi govoriti o temi koja nije uvrštena u dnevni red kako bi dao izjavu o činjenicama ili izjavu osobne prirode kada član zatraži riječ obavijestit će predsjednika o razlogu za izjavu, a njegova usmena prezentacija ne može trajati duže od 5 minuta". Podsjećam, mi ukidamo ispravak netočnog navoda i povredu Poslovnika u usmenom obliku a u gore navedenim primjerima iz Njemačke nalazimo poslovnička rješenja koja ne samo omogućavaju i ispravak netočnog navoda i povredu Poslovnika već osiguravaju i mogućnost i sudjelovanje u raspravi na način na koji do sada nismo niti imali. A toliko se često pozivamo na praksu i primjere iz zapadnih demokracija i što je najbolje nisu ovo jedini primjeri koji govore da postoje ne samo drugačija i bolja rješenja od naših. U ovom pogledu navest ću neke primjere članaka Poslovnika Zastupničkog doma talijanskog Parlamenta. Pravilo 40 koje definira pravo postavljanja tzv. preliminarnih pitanja i pitanja odgode glasi: "Prije početka rasprave pojedinačni zastupnik ima pravo postaviti preliminarno pitanje npr. da se o određenoj temi uopće ne treba raspravljati ili pitanje odgode npr. da se rasprava odgodi do određenog datuma". A zanimljivo je pravilo 42. koje definira pravo na osobno mišljenje. Ono glasi: "Ukoliko zastupnik pokazuje nedostojno ili neprimjereno ponašanje ili mišljenje koje je u suprotnosti onome koje je stvarno iskazano ili implicirano govorniku takvo ponašanje smatrat će se osobnim mišljenjem. U takvom slučaju zastupnik koji zatraži riječ mora objasniti svoje mišljene, a predsjednik će donijeti odluku". Zanimljive primjere nalazimo i u poslovniku mađarskog Parlamenta u članku 50. i u članku 52. No navedeni primjeri iz ovih Poslovnika raznih europskih parlamenata vidljivo je da u pogledu omogućavanja prava na govor i izražavanja mišljenja postoje znatno bolja rješenja od ovih koji se danas u ovom prijedlogu izmjena i dopuna Poslovnika Hrvatskog sabora nalaze. No iz njihovih iskustava možemo vidjeti ne samo da ispravak netočnog navoda i povreda Poslovnika postoje u njihovim poslovnicima već i da kod njih nalazimo i druge poslovničke mogućnosti koje mi do sada nismo niti imali. A u tom smislu navest ću još jedan primjer. Govoriti slobodno govoriti i izražavati slobodno svoje misli jedno je od najvrednijih tekovina ljudske povijesti. Koliki je značaj omogućiti to pravo osobito u parlamentarnoj praksi vrlo lijepo pokazuje i opisuje i postojanje jedne posebne vrste parlamentarne procedure koja postoji još od vremena Rimskog senata pa sve do danas. Naime, i u Rimskom senatu ne samo da nije bilo ograničenja za raspravu već je postojao jedan tzv. omiljeni trik, to je bio običaj govorenja izvan rasprave što se danas često naziva filibuster. Ovaj običaj prihvaćen je i danas u parlamentarnoj praksi brojnih razvijenih demokracija među njima i SAD-a, Kanade, Velike Britanije i Francuske. Filibuster kao vrsta parlamentarne procedure pravo je pojedinca na produženje rasprave kojim se pojedinačnom članu parlamenta omogućava da odgodi ili potpuno spriječi glasovanje o određenom prijedlogu. Ta se procedura naziva još i skidanje zakona govorom i smatra se oblikom opstrukcije zakonodavstva ili drugog zakonodavnog tijela. Na američkoj zakonodavnoj sceni filibusterom je nazvana taktika odugovlačenja odnosno blokiranja protivnikove zakonodavne inicijative a odugovlači se beskrajnim držanjem govora za govornicom senata. Cilj ove mjere je zaštititi prava stranke koja je u manjini pa iako se razmjerno rijetko koristi manjinska stranka filibusterom može praktički blokirati svaku inicijativu većine. Brojni su primjeri korištenja filibustera i to u razne svrhe. Primjerice jedan je protivnik građanskih prava crnaca 1957. godine u Američkom senatu govorio bez pauze više od 24 sata samo kako bi blokirao donošenje Zakona o ublažavanju rasnih diskriminacija. U SAD je bilo dosta pokušaja ublažavanja pravila filibustera ali se takvi pokušaji nailazili na snažne otpore pa se čak i prema rezultatima anketa većina Amerikanaca protivi mijenjanju tih pravila. Dapače, ugledni analitičar američke zakonodavne scene Norman J. Ornstein smatra da bi bilo kakvo smanjenje prava manjine u senatu imalo dalekosežne posljedice jer kaže: Osnovna karakteristika Senata je sustav demokratskog odlučivanja kojim se među ostalim želi izbjeći donošenje odluka pod utjecajem emocija iz većinske stranke. Stranci koja je u manjini na raspolaganju su mnoga oruđa parlamentarne borbe koja ona koristi da ostvari svoje ciljeve. Ako bi se to promijenilo krenulo bi se prema tiraniji većine." A što je još bolje, filibuster američki ustav čak niti ne spominje već se radi o podzakonskom aktu, odnosno unutarnjem pravilniku rada koji je donio Senat. Dramatičan primjer filibusteringa zabilježen je i u Donjem domu Kanade između četvrtka 23.6. i 25.6.2011. Tada je u pokušaju da spriječi donošenje zakona C6 koji je trebao urediti povratak otpuštenih zaposlenika Kanadske pošte nova demokratska stranka vodila filibustering koji je trajao 58 sati. Zabilježeni su i brojni primjeri filibusteringa u Velikoj Britaniji. Evo npr. u siječnju 2011. laburisti su pokušavali odgoditi donošenje Zakona o parlamentarnim izborima i izbornim jedinicama do 16. veljače, roka kojeg je odredilo izborno povjerenstvo kako bi se 5. svibnja održao referendum o alternativnom glasovanju. Osmog dana rasprave osoblje Gornjeg doma postavilo je kamp krevete i osvježenje za laburiste kako bi se odmorili i to je prvi put u 8 godina. U Francuskoj u kolovozu 2006. godine lijeva opozicija predala je 137440 amandmana na predloženi zakon koji je trebao smanjiti udio Države Francuske u … [[Ne razumije se.]] de France sa 80 na 34% kako bi se omogućilo njegovo spajanje sa Suezom. Prema uobičajenom parlamentarnoj proceduri glasovanje o svim tim amandmanima trajalo bi 10 godina. Doduše, ljevica je kasnije to povukla jer nije imala dovoljnu potporu javnosti. Naveo sam nekoliko primjera i ovog oblika parlamentarne procedure kako bih naglasio činjenicu da je u razvijenim zapadnim demokracijama na koje se tako često ugledavamo pravo na govor i slobodu mišljenja neusporedivo je jače izraženo nego u našoj parlamentarnoj praksi i u ovoj dosadašnjoj, a što se tiče ovog prijedloga da i ne govorim. Zato ću današnju raspravu u ime Kluba zastupnika HDSSB-a završiti riječima poznatog liberalnog mislioca Johna Stewarta Milla: sloboda govora nije važna samo zato što svatko ima pravo na slobodu izražavanja nego i zato što zajednica u kojoj živimo ima pravo čuti naša razmišljanja. I sjećajući se izreke Winstona Churchilla da bi govor trebao biti poput ženske suknje, dovoljno dugačak da bi pokrio temu, a dovoljno kratak da bi bio zanimljiv ne predlažemo uvođenje filibustera u našu parlamentarnu praksu, ali mislimo da je svođenje dosadašnje tri poslovničke mogućnosti na samo jednu i to na repliku veliki korak unazad u pogledu i dostignutog stupnja razvoja, ali i daljnjeg razvoja demokratskih dostignuća Republike Hrvatske [[Upadica: Vrijeme.]] Evo završavam, zato predlažemo da se razmisli o pronalaženju i drugih mogućnosti ostvarivanja prava na govor koristeći se iskustvima gore navedenih poslovničkih odredbi drugih europskih i svjetskih parlamenata jer je točna stara izreka da mač ima samo dvije oštrice, a jezik ih ima stotine. No govoriti ne samo hvaleći već i opominjući nekoga za učinjeno nije znak neprijateljstva već naprotiv, jer je još i Ciceron rekao opominjati i biti opominjan svojstvo je pravo prijateljstva. Vladajući uvijek moraju voditi računa da će u raspravama zastupnika čuti ne samo hvalospjeve nego i kritike pa u tom smislu i vi koji danas vladate Hrvatskom vodite računa o još jednoj rečenici velikog britanskog političara Winstona Churchila: ne zamjeram kritici čak niti kada se zbog oštrine za neko vrijeme rastaje sa stvarnošću. Zaključno, klub HDSSB-a predlaže da se u konačnu verziju izmjena i dopuna Poslovnika uvrste i iskustva drugih zemalja od kojih imamo što naučiti. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Pogotovo ako su primjerene i moguće kod nas, obzirom na dosadašnji rad Parlamenta, tradiciju itd. Slažem se s vama. Poštovane zastupnice i zastupnici, čast nam je na galeriji Hrvatskog sabora pozdraviti poštovanog predsjednika Andrew Scheera, predsjednika Zastupničkog doma Kanadskog parlamenta s izaslanstvom koji borave u službenom posjetu Republici Hrvatskoj s kojim smo se evo sastali i mi sa svojim izaslanstvom prije sat vremena. Molim da ih pozdravimo pljeskom. [[Pljesak.]] Hvala lijepa. I u ime kluba SDP-a gospodin zastupnik, potpredsjednik Hrvatskog sabora Nenad Stazić. Izvolite.
Hvala lijepa, uvaženi predsjedniče. Kolegice i kolege. Klub SDP-a promišljajući ove predložene izmjene našeg Poslovnika polazi od činjenice da Sabor nije samo zakonodavno nego i vrhovno predstavničko tijelo građana. U Saboru nisu zastupljene samo različite političke opcije koje izlaze na parlamentarne izbore, različiti svjetonazori nego su predstavljeni i svi građani, svaki pojedinačni građanin koji je izašao na izbore i glasao. Zbog toga, štiteći dostojanstvo Sabora, mi štitimo dostojanstvo građana i to nam mora biti na pameti kada mijenjamo ovaj naš Poslovnik o radu jer ovdje radeći, govoreći, nastupajući, mi predstavljamo one koji su za nas glasali. O tome prvenstveno moramo voditi računa i svjesni smo činjenice da ove izmjene Poslovnika su motivirane upravo tom željom da se popravi slika Sabora koja nažalost u javnosti nije dobra. Kada ne bi bilo zloupotreba određenih instituta koji u Poslovniku postoje ne bi bilo ni potrebe da se taj Poslovnik mijenja. Nažalost, ne shvaćaju svi zastupnici na jednak način ovu potrebu očuvanja dostojanstva Sabora pa je zbog toga potrebno mijenjati Poslovnik. Bilo bi dobro da smo u tome konsenzualni, da ovo predstavlja jedan dogovor izabranih od strane građane. No i ako ne bude tako, ako u raspravi prevladaju politikantski elementi to nas neće obeshrabriti da ipak ove izmjene donesemo većinom glasova s najboljom namjerom. Raduje me govor kolege Burića koji je govorio konstruktivno, sa željom da ove izmjene uistinu poprave Poslovnik, upozoravajući većinu da ne zloupotrebljava tu činjenicu što je većina na štetu manjine, jer i manjina je izabrana i za njih je netko glasao, oni se nisu sami izabrali u ovaj Sabor. Zašto je važno sada izmijeniti Poslovnik? Važno je spriječiti destrukciju u radu Sabora o kojoj je govorio i kolega Pupovac. Ona nažalost postoji. Zanimljiva su neka promišljanja npr. kolege Lesara koji kaže da bismo trebali po uzoru na Europski parlament uvesti novčano kažnjavanje zastupnika koji ne dolaze na sjednice, ne sjede u Sabornici, pogotovo ako ne dolaze na glasanje. Eto kako jedno razmišljanje koje je, neka mi kolega Lesar, sad ga nema ovdje u sabornici, ne zamjeri koji je zapravo na jednom tragu populizma, možda i s dobrom namjerom, može ili bi dovelo do toga da se umanji pravo parlamentarne manjine kad bismo taj prijedlog prihvatili. Naime, Europski parlament nije klasični nacionalni parlament s odnosom većine i manjine iz koje onda proizlazi nekakva europska vlada. Tamo se uglavnom stvari rješavaju konsenzusom. Kad bismo uveli ovo pravilo kažnjavanja onda bismo oporbi, manjini parlamentarnoj izbili jedan snažan adut, a to je rušenje kvoruma. Neprestano propitivanje da li parlamentarna većina, da li ona uopće jest većina ili nije većina. A neka Vlada proizlazi iz nekog nacionalnog parlamenta kao Vlada samo zbog toga što ima parlamentarnu većinu. Onog časa kad tu većinu izgubi makar za jedan glas ona više nije Vlada, ona više nema legitimitet. Pa bismo mi kroz institut obaveze dolaska na glasanje zapravo opoziciji naštetili. To predlaže opozicija. To predlaže opozicija kroz kolegu Lesara jer ne shvaća te odnose. Hoće se dopasti javnosti, javnost misli da mi nismo ovdje dovoljno prisutni jer ne zna da imamo i neke druge poslove kao što je i kolega Lesar sad vjerojatno obavlja neki drugi posao, a nije iz lijenosti nenazočan ovdje, ali hoće se dopasti toj javnosti pa onda predlaže rješenje koje bi bilo na štetu opoziciji. Nećemo zbog toga prihvatiti ovaj Lesarov prijedlog jer želimo braniti pravo parlamentarne manjine. To je naša zadaća kao većine. Jer manjinu može zaštititi jedino većina, manjina ne može sama sebe zaštititi. Zašto? Pa zato što je manjina. Kolega Pupovac je dao jedan zanimljiv prijedlog i jedno dobro razmišljanje o tome kako bi trebalo povećati ovlasti predsjednika Parlamenta kao čuvara Poslovnika. Možda bi to bio bolji put nego ovako kroz Poslovnik nastavljati izolirati svaku od mogućih situacija. Ali, kad bismo već krenuli tim putem onda bi nas vjerojatno manjina napala da želimo od predsjednika stvoriti faraona. Osobno mi se taj prijedlog dopada, osobno mislim da bismo morali imati povjerenje u čelništvo Sabora, u one koji vode sjednicu, jer često puta nemamo drugi izlaz ni poslovnički i događat će nam se situacija da nećemo imati poslovnički izlaz jer je nemoguće sve zapisati u Poslovniku što može riješiti autoritet predsjedavajućeg. Ajmo o nekim konkretnim rješenjima. Zaposlenici kluba, dakle osobe koje se bez javnog natječaja primaju za rad u klubu. Kolega Đakić je to u pet, šest ispravaka netočnih navoda napao. Taj institut postoji i sada, postoji i dosada. U prošlom sazivu Sabora vodio sam Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Dogodilo se da je administrativna tajnica otišla u mirovinu i bivši tajnik mi je na razgovor poslao dvije osobe koje su tada bile neraspoređene od strane tih stručnih službi da je uzmemo na rad u odbor. Obavio sam razgovor s njima, pitao sam ih kako su se i kada zaposlili u Saboru. Prva mi kaže preko kluba HDZ-a. Uzeo ju je klub HDZ-a, kad je ostvarila pravo na stalni radni odnos onda su je prebacili u neki odbor. Tako jedna, tako i druga. To je bio model zapošljavanja, a gospodin Đakić napada rješenje po kojem će se moći i dalje zapošljavati u klubu, ali neće moći ići u radna tijela, moći će ostati jedino u klubu. Dakle hoćemo, kolega Đakiću i kolege iz HDZ-a, izbjeći to da se preko klubova zastupnika zapošljavaju ljudi u administrativni aparat. Vi to napadate, mi smo na to ponosni. Sad nešto o ispravku navoda i njegovoj zlouporabi. Tako su izgledali ispravci navoda. Nije točno da ova Vlada ne valja, točno je to da je prošla Vlada valjala, a dokaz za to je taj da Vlada Ivice Račana nije valjala ništa. To su ispravci, najčešće. Kada kažemo da hoćemo vratiti dostojanstvo Sabora hoćemo to izbjeći. Hoćemo to onemogućiti jer to ljudima ide na živce. Evo netko je ovdje spomenuo bivšega našeg kolegu Kovačevića sa tisuću ispravaka netočnih navoda. Nije … [[Govornik se ne razumije.]] Znate nitko se u ovom Saboru nije i neće proslaviti kroz ispravke netočnih navoda. Dobar ili loš zastupnik ste po svojim govorima, pojedinačnim govorima, a ne po tome koliko često ispravljate nečiji navod zloporabeći taj institut. Sigurno nećete se dopasti ni javnosti nit ćete si time osigurati dodatni mandat. Priprema za raspravu, kvalitetna rasprava to je ono što se od zastupnika očekuje i to je ono što nekog zastupnika može proslaviti ili ne proslaviti. Postoje pojmovi koji se nalaze u odnosu subordinacije pa viši pojam u sebi obuhvaća i sadržaj nekoga nižega pojma. U takvom odnosu subordinacije nalaze se pojmovi replike i ispravka netočnog navoda. Replika uključuje i ispravak netočnog navoda. Nekome replicirajući mi možemo njemu ispraviti i navod. Prema tome apsolutno ne stoji tvrdnja, deset puta je ovdje sad ponovljena, da ukidanjem ispravka netočnog navoda mi smanjujemo pravo govora. Ne smanjujemo jer ostaje viši pojam i umjesto ispravka navoda se može replicirati i predlagatelju kojem se dosada nije moglo replicirati. Što je slijedilo iza ispravka netočnog navoda koji to uopće nije bio? Slijedila je u pravilu povreda Poslovnika. Niti je Poslovnik povrijeđen nego zastupnik naprosto nije htio otrpjeti repliku na koju ne može odgovoriti pa je nakon jedne zloupotrebe slijedila druga zloupotreba. Najprije je zloupotrijebljen ispravak netočnog navoda, a odmah iza toga je zloupotreba povrede Poslovnika. Ispravljajući Poslovnik to želimo onemogućiti, te zloupotrebe. Ponavljam, da ih nije bilo ne bi bilo ni potrebe da se to mijenja. Što dobivamo najavom? Evo u ovom sazivu Sabora možda prije 10, 15 dana dvoje potpredsjednika Sabora je najavilo, prijavilo je nekakvu povredu Poslovnika pa je najavilo da će tražiti od Odbora za Ustav i Poslovnik ocjenu da li je Poslovnik povrijeđen. da li je Poslovnik povrijeđen, nisu to tražili, a potpredsjednici su doma, čuvari Poslovnika nisu to tražili. Znate zato nisu? Pa zato što Poslovnik nije povrijeđen vrlo jednostavno i oni to znaju, oni to znaju jer su dugo godina u Saboru i dobro poznaju taj Poslovnik, te stvari želimo izbjeći. Nemoguće je sve stvari urediti Poslovnikom, to je nemoguće, nemoguće je predvidjeti sve situacije i zbog toga bi možda bilo dobro da razmislimo i o uvođenju zastupničkog kodeksa, kodeksa ponašanja zastupnika npr. koji bi regulirao to da li će predstavnici istog kluba replicirati jedan drugome? Što znači uopće replika, jer smo čuli i takva tumačenja da replika ne znači osporavati nečije mišljenje, ali to je jedno lingvističko, originalno lingvističko tumačenje koje ako netko poželi objaviti možemo mu se potruditi da mu to izdamo, jer će sasvim sigurno predstavljati jedan novom u lingvističkoj teoriji pa možemo kao o trošku Sabora i takva razmišljanja objaviti. Dakle, domišlja se, svakakva rješenja se domišljaju, ali na način da se zloupotrebljava Poslovnik. Razmislimo prema tome o jednom kodeksu, probajmo li ga donijeti konsenzusom, on je u interesu nas, u interesu izabranih zastupnika, ali u interesu Parlamenta samoga, a ako je nešto u interesu Parlamenta onda je to i u državnom interesu i interesu građana koji su nas izabrali. Ako budemo razmišljali na taj pozitivna načina, a evo kolega Burić mi je tu na pameti kao primjer jednog konstruktivnog pristupa ovome, opozicijskog ali konstruktivnoga onda se nalazimo na dobrom putu da popravimo ovaj Poslovnik, raspravljamo ga u dva čitanja, ali da i na bolji način uredimo naše međusobne odnose u Saboru, odnose većine i odnose manjine s tim da je pravo na govor, bilo i ostaje najvažnije od prava koje zastupnici imaju. Zastupnik koji nema prava govoriti zapravo i nije zastupnik, on ne može onda predstavljati nikoga pa ni one koji su ga izabrali. Hvala vam.
Hvala lijepa. Imate samo pet ispravaka netočnih navoda, počevši od gospodina zastupnika Zorana Vinkovića. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Bilo je dosta za ispravit kolegu Stazića, ali između ostalog rekao da će ukidanje ispravka netočnog navoda zaštiti dignitet Sabora, a ja ne znam da li je taj dignitet Sabora bio narušen u onom prošlom mandatu kad je upravo kolega Stazić koristio tu poslovničku mogućnost i povrede poslovnika ispravka netočnog navoda, a što se tiče kodeksa za zastupnike, nadam se da kolega Stazić nije misli da budemo svi uniformirani, da stavimo crvenu ovaj maramu i kapicu na glavu.
Gospodin zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo ispravljam netočan navod kolege potpredsjednika Stazića kad je stao u obranu i rekao da će ovakvim izmjenama Poslovnika i ukidanjem institucije ispravka netočnog navoda, da će time štitit pravo parlamentarne manjine, tj. oporbe. Ne gospodine Staziću, ovim brisanjem jasno pokazujete da nam stavljate flaster na usta, da ne možemo govoriti ni vama, ni odgovarati i ispravljati ono što kažete kao netočno. Jel da nije tako, prihvatili bi inicijativu koju je imao klub HDZ-a kad je ponudio da se postroženim kriterijima uredi to poslovničko pravo kako ne bi bilo zlouporabljeno. Tada niste ni odgovorili na tu inicijativu.
Možda valja formulirati nešto jako precizno, nikad se ne zna ako dođemo do rješenja, probajte. Gospodin zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite, ispravak netočnog navoda.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa ja sam isto primijetio ove netočne navode, a ja ću dodati još jedan. Da se samim izmjenama štitimo dostojanstvo građana. Netočno. Dostojanstvo građana se štiti osiguravanje minimalnim materijalni uvjeta življenja i kvalitete življenja, a to se ne čini na način da se povisuje PDV na 25%, ne čini se na način da se povisuje cijena…
Molim vas. Izašli ste iz teme nije bilo riječ o PDV-u ali, to vam je to ispravljanje, vidite šta sad ispravljate?
Ispravljam to da ne štitimo dostojanstvo građana jer oni su sa ovim mjerama, njihova kvaliteta življenja je u najlošijim okvirima u posljednjih 20 godina. Dakle, to je bit priče, bit svega toga, ali ste me sad omeli pa nisam uspio do kraja dovršiti punu misao sad.
Pa nije spomenuo gospodin Stazić PDV. E sad bih ja vama rekao tako da možda povrede Poslovnika neće ni biti, a vidim da se s pravom gospodin Stazić javio za povredu Poslovnika. Vidite,vi sad kažete s jedne strane u raspravi je bilo da bi predsjedavajući trebao imati veće ovlasti itd., i sad kad sam ja vas htio prekinuti jer ste izašli iz okvira onoga što ste smjeli govoriti kod ispravka netočnog navoda vi ste rekli da sam vas ja omeo. A kako ću onda imati ovlasti ako vi ovako rezonirate? Dakle, ako ćemo i tu postići konsenzus bilo bi jako dobro. Hvala lijepa. Jel' to to bilo?
Ma ne, ne ja sam samo htio demonstrirati
A nemojte povredu Poslovnika jel' povreda Poslovnika?
Pa ne. Neću iskoristiti ovu pločicu, samo sam htio demonstrirati na koji način se ona može zloupotrebljavati.
Aha to je, da vi ste i kazališni stručnjak tako da je to naravno. Dobro,hvala. I kako je jedan zastupnik odustao od ispravka netočnog navoda ostala je još četvrta gospođa zastupnica Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa ja ispravljam netočan navod gospodina zastupnika Stazića koji iznosi sada već po jedno peti ili šesti put u ovom Hrvatskom saboru i insinuira o tome da su pojedine službenice u Hrvatskom saboru došle bez natječaja u neki klub i onda su potom ostale trajno raspoređene u Hrvatskom saboru. To je netočno. Prema podacima kadrovske službe ne postoji niti jedna osoba srednje stručne spreme koja je primljena u klub bez natječaja i potom raspoređena za stalno radno mjesto. A to što gospodin Stazić službenice srednje stručne spreme ispituje u kojem je i gdje klubu radila pa da li bi bila podobna onda u njegovom odboru raditi to je druga stvar. Ja sam dobila u stručnu službu i tajnicu odbora i administrativnu tajnicu i nisam je ispitivala kod koje političke opcije je prije toga radila. Hvala lijepa.
Vidite kako je sad to nezgodno. Ne može reagirati gospodin Stazić. Da, znate i zato ste to i iskoristili.
Ja ću raspravljati pa će imati prilike.
Dobro, valjda će biti kasnije prilike. Prelazimo na pojedinačnu raspravu za koju se, aha pardon, gospodin da i najavio je a ja sam to ali nenamjerno gospodin potpredsjednik i predsjednik Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav u ime predlagatelja. Izvolite gospodine Leko.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Na kraju rasprave po klubovima mogu reći kao predsjednik Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav da ću ja sasvim sigurno još jedanput vrlo pažljivo pročitati sve rasprave klubova o Prijedlogu odluke za izmjenu i dopunu Poslovnika. S tog naslova mogu reći da vam se zahvaljujem na raspravi bez obzira da li je poduprla ili nije poduprla sve što je prijedlog odluke donio među vas saborske zastupnike u skladu sa principom da sloboda govora je najvažnija a posebno u Saboru. Ona ima ograničenje jedino pravom i drugog da govori i da ne bude povrijeđeno to njegovo pravo. U skladu s time mogao bih reći recimo da je upravo sada ispravci netočnog navoda demonstracija da taj ispravak netočnog navoda nije u funkciji bistrenja politike, nije u funkciji da građani razaznaju što je istina u hrvatskom i što se govori i što se zastupa, nego je u funkciji da se zamute stvari. A institut replike ne obvezuje saborskog zastupnika niti govornika bilo kojeg u Hrvatskom saboru da replicira. On može samo ispraviti netočan navod, može ispraviti samo netočan navod i s time završiti svoje izlaganje. Dakle, bilo je različitih prijedloga, različitih razmišljanja, različitih sugestija. Ali Poslovnik će biti onakav kakav da tako kažem u ovom trenutku zahtijeva hrvatski Parlament ili dosegnuti stupanj demokratskog uvažavanja u hrvatskom Parlamentu, demokratskog standarda. A još ću samo ovo reći da činjenica replike osigurava da ne možemo kada blago vama zastupniče vi možete kazati što god želite, a da vam nitko ne može reći da lažete ili da ste krivo rekli. Replika omogućava upravo to da replicirate, osporavate i Vladi i klubu i bilo kome tko se pojavi za ovom govornicom. To ćemo nastojati da se zadrži u Poslovniku i da se po mogućnosti onemogući opstrukcija takvog stajališta. Hvala lijepa.
Hvala lijepa gospodinu potpredsjedniku u ime Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav što se osvrnuo na raspravu koji su bili po klubovima i do pola dva dok ne završimo a danas ćemo samo izgleda imati Poslovnik i nećemo imati druge točke. Imamo dosta prijavljenih, tamo negdje do 5 sati tako smo otprilike izračunali. To najmanje, ali ne računamo replike, a osobito ispravke netočnih navoda. Samo obavještavam, a prvi riječ ima gospodin zastupnik Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Pa evo prije nego što i ja kažem nekoliko riječi o ovoj temi dozvolite mi samo da podsjetim na jedan povijesni događaj. Naime, prvi Poslovnik Hrvatskog sabora usvojen je davne 1861. godine na zasjedanju Sabora Kraljevine Hrvatske, Slavonije i Dalmacije i dakle od tada seže tradicija, odnosno povijest Poslovnika Hrvatskog sabora. Dakle, onog najvišeg predstavničkog tijela u Republici Hrvatskoj. Taj Poslovnik se puno puta mijenjao. Jedna od zanimljivosti je recimo da je jedno vrijeme glasanje provođeno tako što su zastupnici ustajali ili ostajali sjediti. Naravno, Poslovnik se od tada mijenjao i normalno je da se mijenja. Jer mijenja se i Hrvatski sabor, mijenjaju se okolnosti u kojima on djeluje, a prošlo stoljeće je bilo upravo svjedok mnogih povijesnih mijena. Tako se i Sabor tome prilagođavao i normalno je da se nastavi prilagođavati u samostalnoj i suverenoj Hrvatskoj. Kolega Leko je rekao da je Poslovnik Hrvatskog sabora jedan sui generis dokument. Ja se s time slažem i mislim da tu nema dvojbe da je ovaj Poslovnik zapravo bio dobar. Ali instituti koje on propisuje su zlorabljeni i to je ono zbog čega po mom uvjerenju ovaj Poslovnik trebamo mijenjati. Svi argumenti da se Poslovnik treba mijenjati su upravo biti izlaganje naših kolegica i kolega mahom iz HDZ-a koji su stalno koristili ispravak netočnog navoda. Ja u svojim raspravama kojih je evo bio jedan određeni broj sam samo jedanputa koristio ispravak netočnog navoda kako bih mogao predlagatelj u ime, odnosno kolega koji je u ime kluba govorio dakle reći nekoliko riječi. Inače ga nisam koristio i namjerno sam ostavljao priliku svojim kolegicama i kolegama da repliciraju, znači da mi vrate repliku. Jer kao što sam već jednom i rekao i uvijek se pozivam na to veliki Volter je rekao: „Možda se ne slažem sa onime što imate reći, ali ću se do smrti boriti za vaše pravo da to kažete.“ Ja kod toga stojim i zaista u to vjerujem i mislim da uvođenjem instituta replike, odnosno proširavanjem instituta replike i na klubove i na članove Vlade to upravo i postižemo. I zastupnici, dakle da mogu pitati, da mogu replicirati, da se mogu ne slagati ali isto tako i onima koji repliciraju da mogu izražavati dakle svoje slaganje, neslaganje ili/i eventualno ispravljanje navoda koje su kolegice i kolege rekli. Kolega Lesar je govorio o novčanim kaznama za zastupnike koji ne ispunjavaju svoje dužnosti ali mislim da smo tu svi zajedno na tragu ka jednom rješenju. Jer uostalom i predsjednik Sabora je, evo jutros sam baš slušao na radiju najavio razgovor o donošenju kodeksa o ponašanju saborskih zastupnika. I mislim da je to također dobra inicijativa o kojoj ćemo svakako još raspravljati u ovom Domu i dakle moći ćemo se očitovati i o tome. Taj kodeks ne znači da ćemo svi biti uniformirani, da ćemo svi imati ovu ili onu boju. Ja vjerujem da smo mi u različitostima bogatiji, a i političkim različitostima. Ali ako već moramo mijenjati boje onda neki kolegice i kolege s time imaju iskustva jer su boje mijenjali, pa ne vjerujem da će im pasti teško. No, da završim raspravu. Zbog zlouporaba ovih instituta, dakle povrede Poslovnika i ispravka netočnog navoda podržavam ove izmjene i mislim dakle da je dobra stvar što uvodimo repliku, dakle što proširujemo institut replike i na članove Vlade i na predlagatelje. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo četiri replike. Najprije zastupnik gospodin Dražen Đurović. Izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Zastupnik je govorio o ispravcima netočnog navoda i o tome kako su ih zlorabili zastupnici HDZ-a. Možda i jesu ovih zadnjih mjeseci. Predivnih osam godina zlorabili su ih zastupnici SDP-a, za par godina možda će ih opet zlorabiti zastupnici SDP-a ili HDZ-a. Ali mi se svi možemo sjetiti kako su izgledale saborske rasprave od 90-te godine i kako izgledaju danas i nikada saborska rasprava nikada ovaj Dom, zastupnički Dom Sabora nije bio da se izrazim uškopljeniji u raspravi nego što je danas. Nikada nije bio prazniji, nikada nije bio suspregnutiji i ove zapravo izmjene koje dolaze jedne za drugima malo pomalo susprežu sve više ovdje raspravu. Pa ovdje su zastupnici naroda i što je kada je Krpina bacio torbu? Pa ništa. To je jedan događaj u povijesti ovog Sabora. Zar ćemo sada uvoditi nekakav kodeks ponašanja gdje ćemo svi biti kao da smo pali s Marsa. Pa nismo pali s Marsa, došli smo iz ove države, iz ovog naroda, iz ovih ljudi i na taj način ih predstavljamo. Pa mislim ne samo da ne treba više susprezati rad ovog Sabora nego ga treba zapravo pustiti da on konačno postane reprezent tog naroda što je sve manje i manje i u svim ovim izmjenama ovaj Dom je sve manje i manje reprezent i volje i želje i onoga što taj narod misli. Prema tome, proces izmjena Poslovnika treba ići upravo u suprotnom pravcu od ovoga kojim ide sada, a to je pustit, otvorit taj Sabor u svim njegovim oblicima. Evo to je moje mišljenje. Hvala.
Odgovor na repliku gospodin zastupnik Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepa. Zahvaljujem kolegi što je upravo koristio repliku i što mu sada mogu odgovoriti. Pa ja se ne bih složio da su rasprave uškopljenje kako ste rekli niti bih se složio u tome da se ide k tome da se te rasprave ograniče. Ono što mislim da trebamo ograničiti je cirkusiranje u Saboru, jer žalosno je da će povjesničari pamtiti ovaj ili onaj saziv po tome da li je netko bacio torbu, da li je netko izvadio suho voće ili komad mesa na govornicu. Ja mislim da je to razina na koju se ne bi trebali svoditi jer mislim da hrvatski narod nije narod cirkusanata i da se tako trebamo i ponašati i da trebamo ozbiljno shvatiti svoje obaveze u Hrvatskom saboru i ozbiljno predstavljati naš narod. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin zastupnik Dujomir Marasović ima repliku. Izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče. Moja replika na izlaganje gospodina Domagoja Hajdukovića ne bih želio nikoga vrijeđati ali mislim daje gospodin Hajduković zaista mlad i zato mu ja ništa ne zamjeram i da ne shvaća ovdje o čemu se radi. Naime, ako nešto nije uredu on kaže treba mijenjati. Ja se isto slažem da treba mijenjati Poslovnik u kontinuitetu od 18. šta ja znam kojeg stoljeća, ali ovdje se ne radi o promjeni, ovdje se radi o ukidanju nešto što je u Poslovniku. Ovdje se radi o ukidanju demokracije, ovdje se radi naprosto o brisanju prava nekoga da nešto reče o nečemu, dakle ovdje se radi o nešto slično je '46. bilo, bilo je više stranka HSS itd. dok nisu partijaši to pobrisali za godinu ili dvije dana, onda je bila samo jedna stranka i samo jedno mišljenje. Otprilike ako postoji zloupotreba ili Poslovnika ili u smislu ispravka netočnog navoda ili u smislu povrede Poslovnika onda to treba kažnjavati. Ne možemo mi ukinuti gospodo ili partijaši ne možemo ukinuti demokraciju zato što demokraciju netko zloupotrebljava nego treba sankcionirati. Ne možemo mi ukinuti građanska prava zato što njih netko zloupotrebljava pa napravi nešto bespravno, nego to treba kažnjavati. I recimo ako je u pitanju povreda Poslovnika onda o tome ako neko tijelo predlaže da utvrdi da je stvarno zloupotrijebio neka mu se mjesec dana ograniči upotreba tog instituta, a ne naprosto sve nas kažnjavati zato što je netko povrijedio. Znači netko mene kažnjava zato što je netko drugi nešto napravio ili zloupotrijebio. To je ustvari gospodo ušutkavanje Sabora. Ali ne govori narod ili hrvatski narod ili Hrvatska ne govori samo u Saboru. Pa čega se plašite? Ima vas ovdje 100 ruku i više, narod govori u ulicama i kafićima. Nećete vi ušutkati javnosti samo što ušutkate ovdje u Hrvatskom saboru oporbu. Hvala lijepo.
Nećemo vas ušutkati zato što ćete imati tek repliku onda ćete tek govoriti. Gospodin zastupnik Burić ima repliku. Izvolite. Pardon. Odgovor na repliku gospodin zastupnik Domagoj Hajduković. Ispričavam se zastupniku i jednom i drugom.
Hvala predsjedniče Sabora. Kolega Marasović samo evo koristit ću sada odgovor na repliku kao ispravak netočnog navoda. Moje je prezime Hajeduković, H kao Hrvatska, pa vas molim evo ja sam si uzeo za trud da zapamtim vaše prezime, zapamtite i vi moje. Evo drago mi je što volite to što sam mlad. Meni je isto drago što ste vi bogati iskustvom ali nisam siguran da ste shvatili zapravo o čemu ovdje raspravljamo, jer replika konzumira ispravak netočnog navoda. Dakle, vi ste svojim repliciranjem mogli ispraviti ono što mislite da sam ja netočno rekao. Jedina razlika je što ja sada vama mogu odgovoriti, a ne dakle vi bi sada bi hrvatska javnost bila u zabludi da se ja prezivam Ajduković što se ne prezivam. Sada vas mogu ispraviti. Hvala lijepo.
Gospodin zastupnik Burić replika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Dakle, poštovani kolega uistinu mislim da niste shvatili bit ove današnje točke dnevnog reda. Dakle sudjelovanje svih nas u raspravi da doprinesemo tome da dobijemo jedan kvalitetan Poslovnik ali ne izmišljajmo toplu vodu, ne budimo veći katolici od Pape. Ukidanje tri mogućnosti, svođenje tri mogućnosti dosadašnjeg sudjelovanja u raspravi na samo jednu, nije u duhu demokratske i parlamentarne praske zemalja koje imaju puno dužu parlamentarnu tradiciju od Hrvatske. Ako to postoji u njemačkom Bundestagu, ako to postoji u Zastupničkom domu talijanskog Parlamenta, ako postoji i u EU parlamentu i više načina govorenja od samo replike, postoji ispravak netočnog navoda i vjerojatno postoji se i on zlorabi isto tamo. Postoji u nizu zemalja, a mi sada pod izlikom uistinu kako ne bismo zlorabili jedan institut njega ukidamo. Ne trebamo ga ukinuti samo ga trebamo možda drugačije počet primjenjivati. I kada je u pitanju ono što hrvatske građane eventualno iritira ili ne iritira, onda je to ono o čemu mi pričamo, a ne koji institut koristiš. Zapamtite i vodite računa o tome kolega da naša osnovna zadaća ovdje jest raditi u interesu hrvatskih građana, da postoji pozicija i opozicija i da je dužnost opozicije, oporbe, manjine na sve moguće demokratske načine ako treba i opstruirati rad većine. Pa ja sam pričao o filibusteru pričao sam vam o tome. U Americi 4 godine nisu uspjeli izabrati kandidate odnosno usvojiti predsjednikove kandidate za visoke sudačke dužnosti. Jedan kongresmen je to nazvao čak suprotstavljanju volji naroda jer je rekao da je bez presedana da ne možemo o nekim kandidatima glasati već 4 godine samo zbog demokratskog filibustera. Međutim, većina Amerikanaca se protivi u anketi koja je provedena ukidanja filibustera kao, citirat ću vam i to, a to je službena definicija … [[Ne razumije se.]] , dakle takvi kao … [[Ne razumije se.]] odnosno blokiranja protivnikove zakonodavne inicijative. To je demokratsko pravo i odugovlači se ako treba beskrajnim držanjem govora za govornicom Senata. To je demokratsko oružje oporbe da bi zastupala i iznosila svoje stavove nasuprot većine i tu nema ničeg lošeg. A mi smo ovakvim modelom sa tri mogućnosti to sveli na jedno. Sad zamislite da smo predložili da uvedemo i filibuster. Ne bi bilo ništa nedemokratski, slijedili bismo Ameriku, Veliku Britaniju, Francusku, Kanadu. Evo zahvaljujem, nisam ni primjetio. … [[Upadica se ne razumije.]]
Onda ste gledali u ovaj naš display tako da niste vidjeli da vam je vrijeme isteklo i to za 50%. Sad ću vas obavijestiti, vas, pogotovo vas iz HDSSB-a zastupnike, zastupnike iz HDZ-a i ne samo iz HDZ-a, ima ih još i Laburista, da najčešće ako ste primijetili, to možemo isto izmjeriti, vama kad istekne vrijeme za izlaganje ja često pustim da govorite, to je taj odnos prema oporbi. Međutim, kada se samo pojavi jedanput ili dvaput odmah šta ne prekidaš s ove strane lijeve, i to sam primijetio. Dakle imamo mi svega ovdje u Saboru i zato nam, ja se ispričavam što sad ovako, i zato nam treba i kodeks samo da se podsjetimo što smo zapisali, ništa drugo. Hvala lijepa. Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospodine Šprem. Gospodine Burić, pa ja mislim da se ne slažemo, da se slažemo zapravo. Ja podupirem svaku konstruktivnu kritiku i tu vam se isto kao i kolega Stazić zahvaljujem na doprinosu, vidim da ste se vi vrlo iscrpno informirali o temi. Međutim, nisam sklon tome da uvodimo loše, znači nešto što se pokazalo evidentno loše samo zato što je to praksa u nekim drugim demokratskim zemljama. Dakle ako mene pitate, ja ponovo ponavljam, ja ću se do smrti boriti za vaše pravo da kažete što imate iako se s vama ne slažem. Ali dakle kroz institut replike dajemo priliku onome kome replicirate da vam na to odgovori. I vama kao i meni, kao bilo kome drugome. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Zoran Vinković, replika.
Ja smatram da uvaženi kolega zastupniče nitko od ovog Sabora ne radi cirkus, nadam se da kad ste spominjali torbe, suho voće i povrće niste eventualno mislili na sad još uvijek člana Predsjedništva Mršića koji je u prošlom sazivu donio jednu takvu košaricu ili na eventualno Željku Antunović ili eventualno na mene kad sam donio gospođi Kosor onu školsku torbu, usput težina te torbe nije se ni do dan danas promijenila, tako da ne vjerujem da je to tada bio cirkus, ali ne vjerujem da je to i sada ukoliko se time zorno želi pokazati kakvo je stanje u poljoprivredi. Sad ne vidim ja vrijeme obzirom da idu određene izmjene, ali smatram da, tako da ne bi ja opet prekršio Poslovnik. Međutim ako pogledate članak 211. i ovu dugotrajnu raspravu, ja vjerujem da ovo većinu građana Hrvatske danas ne zanima jer se Sabor bavi sam sa sobom i neće se smanjit ni PDV niti će netko donijeti odluku o smanjenju struje, plina i ovo je trebala biti jedna zatvorena sjednica ne samo na Predsjedništvu nego sjednica na kojoj će biti pozvani predstavnici klubova gdje su trebali pokušati donijeti konsenzusom novi Poslovnik. Međutim ako pogledate taj članak 211. tada ćete vidjeti ogromne mogućnosti predlagatelja koji ne mora se samo bojati ispravka netočnog navoda jer ako se gospodin Leko nastavi javljati svakih pola sata po 10 minuta tada ćemo ostati ovdje spavati i vjerujem da danas nećemo ni završiti ovu raspravu o Poslovniku.
Odgovor na repliku, zastupnik Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Pa vidite kolega Vinković, ja ne odobravam takvu praksu. Nažalost svodi se, znači pažnja koju dobivate kao zastupnik se ne svodi na to da li ste nešto pametno rekli nego da li ste torbu bacili ili ste nekom psovali majku. Ja se s takvom politikom i takvim ophođenjem u Saboru jednostavno ne mogu složiti. Tako da meni je žao što ste se vi tu prepoznali, ali dakle trebamo postavljati neke veće standarde i a propos toga mislim da je ovaj Poslovnik dobar. … [[Upadica se ne razumije.]]
Ali replika na repliku i postoji, samo ne postoji daljnja replika jer ne bi nikad završili. Gospodin zastupnik Josip Salapić na koncu za repliku oko istupa gospodina zastupnika Hajdukovića. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče Sabora. Kolega Hajduković, vi ste spomenuli saborski Poslovnik iz 1861. godine. E vidite, u povijesti Hrvatskog sabora zastupnik koji se ustaje prvo što kaže, kaže časni Hrvatski sabore, to je prva rečenica zastupnika koji se ustaje u povijesti Hrvatskoga sabora. Mi smo i sami zastupnici manje vi i ja, ali prošli sazivi pa i sam Hrvatski sabor je dignitet svojih zastupnika poprilično urušio, znate. Danas kad hodate ulicom teško je reći, bez obzira koja ste stranka, da ste zastupnik u Hrvatskom saboru. Ja se zalažem da zastupnici u Saboru govore, da dolaze na sjednice, da prazne stolice ne primaju plaće i da zastupnici kvalitetom u svojim raspravama doprinose kvaliteti prije svega hrvatskih zakona. Ono što je Vlada predložila ne znači da je dobro. Mi smo zastupnici izabrani od hrvatskog naroda, mi smo parlamentarna zemlja, demokracija i kao takvi mi ovdje nazočni koji danas tu sjedimo možemo dat svoj doprinos, oni koji danas ne sjede ne mogu dat svoj doprinos jer stolice su prazne. A ono što možemo, možemo promijeniti Poslovnik i moramo, tu se slažem, jer je novo vrijeme, ne može Poslovnik od 20 godina biti isti kao što treba biti isti danas. A ono što se ne slažem to je da zadnja bude, zadnja riječ izvršne vlasti. Smatram da mi zastupnici Hrvatskog sabora koji smo izabrali hrvatsku Vladu sa ove ili one strane trebamo ipak kritizirati ono što nije dobro, a pohvaliti ono što je dobro. To je vrhunac demokracije. Ako u bilo kojem trenutku smatramo da je netko vješto ili nevješto iskoristio poslovničku mogućnost ipak je netko nešto rekao pa možda je i zaista nešto netočno ispravio, možda se nije dobro pozvao na članak ili nije dobro citirao. Vi novi zastupnici ne morate sve znat napamet, ali ćete za godinu dana to znati. Ali bitno je ono što je rečeno, zastupnik treba govoriti, zastupnik treba kvalitetno raspravljati, to je vrhunac demokracije. Mi ćemo za godinu dana manje ući u EU, ovaj Poslovnik treba izmijeniti, ovo je prvo čitanje, imamo vremena konsenzusom, tu se slažem gospodine predsjedniče Sabora, dozvoliti da ovaj hram demokracije bude zaista hram demokracije i da se vrati ono vrijeme kad ćemo smjeti reći časni Hrvatski sabor. To je nešto što treba biti na čast nama koji ovdje sjedimo. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora. Časni zastupniče Salapić evo drago mi je da dijelimo to mišljenje o kvaliteti rasprave, ja zaista iza toga stojim i s tim se što ste rekli apsolutno potpisujem. Ja mislim da je dobro da raspravljamo o ovome u Saboru i baš da je to dokaz demokratičnosti jer ne želimo uskratiti nijednom zastupniku bio on iz opozicije, pozicije pravo da kaže što misli o ovome. I mislim da je to itekako bitno. Oktroirati ili zatvarati tu raspravu, ograničavati je na predsjedništvo, na predsjednike klubova i slično mislim da to ne bi bilo dobro. I zato evo imate i moju riječ kao zastupnika iz sada opozicije, o pardon pozicije, da ću vaše pravo i pravo svih vaših kolega iz oporbe, ali dozvolite mi onda i iz pozicije braniti. Dakle, pravo na govor, pravo na kvalitetnu raspravu, na konstruktivnu raspravu to je nešto što ću uvijek podržavati. Hvala.
Jesam li ja, samo da pitam, dobro informiran da sada umjesto ovdje imam napismeno gospodina zastupnika Željka Reinera govori gospodin zastupnik Davor Ivo Stier. Jesam. Izvolite gospodine zastupniče.
Hvala gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Ovaj prijedlog odluke je svojevrstan zapravo podsjetnik. Podsjetnik na sve one odluke koje bi ovaj Sabor trebao donijeti, na odluke koje bi Vlada trebala donijeti i predložiti Hrvatskom saboru, a koje nije donijela a hrvatski građani to od Hrvatske vlade i od vladajuće većine očekuju. Jer budimo evo iskreni već par sati bavimo se o tome kako će biti Poslovnik i to kao što je kolega iz HDSSB-a rekao doista nije u primarnom interesu hrvatskih građana danas. Ja ne kažem da to je nevažno pitanje, ali kažem da je već prošlo pola godine od parlamentarnih izbora, da ova Vlada više nije nova i da u pola godine niti jedna prava strukturna reforma nije upućena Hrvatskom saboru na raspravu i usvajanje. Niti jedna prava sveobuhvatna strukturna reforma, a to je upravo ono što nam je potrebno za ponovni rast hrvatskog gospodarstva, za bolji standard hrvatskih građana. I to je ono što hrvatski građani i očekuju i od Hrvatskog sabora i od vladajuće većine i Hrvatske vlade. Ali Vlada to nije učinila, Vlada nije to učinila vjerojatno jer ili nije bila dovoljno hrabra ili sposobna. A za što je bila hrabra i sposobna? Pa zasada, u ovih pola godine, vidimo da je bila samo sposobna i hrabra u povećanju nameta hrvatskim građanima, vidimo da je Vlada SDP-a bila samo hrabra kada je trebalo otvarati ponovno neke ideološke podjele u hrvatskom društvu, kada se trebalo ponovno nametati neke komplekse hrvatskom narodu, kada se trebalo vrijeđati ponovno bleiburške žrtve. Evo i sada vidimo da postoji hrabrost i za to da se donosi jedan novi Poslovnik koji zapravo ono što želi, krajnji cilj, jest da se dodatno zaštiti premijera i ministre u Vladi da ne bi slučajno zadnja riječ bila ona saborskog zastupnika nego da uvijek izvršna vlast ima posljednju i zadnju riječ. I to je bit ovog prijedloga, i to je sužavanje parlamentarizma. Dakle, ajmo reći doista što je krajnji cilj ovog prijedloga i naravno vladajuća većina može nametnuti takvo rješenje, može doista ukinuti ispravak netočnog navoda al' vjerujte mi nećete moći spriječiti da na sljedećim lokalnim pa onda parlamentarnim izborima da hrvatski građani isprave sve netočne navode Vlade SDP-a, nećete moći spriječiti da hrvatski građani na izborima isprave sva ona netočna, neiskrena obećanja SDP-a, nećete moći spriječiti da hrvatski građani na izborima isprave netočnu i nesposobnu politiku Vlade SDP-a. Hvala vam.
Hvala. Samo 4 replike imate i to od najprije gospođe zastupnice Đurđice Sumrak, a onda imate još 3. Izvolite.
Hvala vam gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Stier pa evo ga baš ste dobro rekli, mi već skoro 200 dana u ovom Saboru raspravljamo ili o izvješćima iz 2008., 2010. ili evo danas se bavimo Poslovnikom. Ustav govori o trodiobi vlasti u RH pa je zakonodavna vlast najviša vlast u RH, a Sabor je taj koji obnaša zakonodavnu vlast. I dobro ste rekli i da kroz ove izmjene, odnosno prijedlog izmjena, a vidimo i sa strane nekih zastupnika koji su nam održali slovo o lijepom ponašanju, o dostojanstvu, o tome što sve treba uvesti, što sve treba ukinuti ne znam kako će izgledati Hrvatski sabor. Ne znam da li su baš zastupnici koji su govorili o kodeksu baš i oni ti koji bi trebali govoriti o tom Kodeksu lijepog ponašanja. S druge strane zamišljam kako bi trebala izgledati onda ta sjednica Hrvatskog sabora ako sve ukinemo osim replike možda će nam i replike napisati vjerojatno u tom kodeksu, podijeliti prije sjednice pa ćemo onda mi morati reći ono što će nam napisati tako da bi ta sjednica Sabora izgledala recimo kao plenum Centralnog komiteta komunističke partije Jugoslavije. Svi ćemo tu sjediti, bit ćemo fini, mirni, pljeskat ćemo kad nam se kaže. Bit je u tome da se treba u ovom Saboru rješavati bitna i važna pitanja i pitanja koja se i odnose na dostojanstvo hrvatskog čovjeka, a to je kako da hrvatski čovjek preživi. Jednako tako trebali bismo odrediti u ovom Saboru i kodeks vladajuće stranke, odnosno od ministara pa nadalje. Mene zanima zašto o tome tu ne raspravljamo mi kao najviša zakonodavna vlast u RH? Mislim kolega Stier da ste dobro upozorili i da bi na to isto trebalo još više upozoravati.
Hvala lijepa. Ima li, nema odgovora. Dobro. Sad ćemo vidjeti da li će biti odgovora, gospodin zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Poštovani kolega, mi se danas ovdje ne bavimo nevažnim pitanjem mi se bavimo prevažnim pitanjem, a to je pitanje na koji način će se voditi rasprave, na koji način će se postupati u najvišem predstavničkom tijelu jedne države. A upravo zato da bi onda na uređen i demokratski način mogli raspravljati o drugim pitanjima i o stvarnim problemima naših građana. Ja se slažem s vama da su porezna opterećenja za naše građane teška. Jesu na žalost, ali bila su nužna jer netko osam godina nije radio svoj posao. Netko se osam godina nije pripremao za svoje rasprave, a to očito ne čini niti danas već smatra da je za privlačenje javnosti dovoljno u svojoj diskusiji spomenuti Bleiburg, komunizam ili naravno druga Tita. Hvala vam lijepo.
Odgovor na repliku gospodin zastupnik Davor Ivo Stier.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa uvaženi kolega, da ste pažljivo slušali upravo sam rekao da ovo jest važno, ali doista nije u primarnom interesu hrvatskih građana. To je ono što sam ja spomenuo. Dakle, ako ćete već citirati molim vas da pažljivo slušate. A tko je otvorio pitanje Bleiburga pa zaista to nismo mi. To pitanje je otvorila vladajuća većina i to potpuno nepotrebno.
Hvala. Gospodin zastupnik Božidar Kalmeta, replika. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Stier, ja se slažem s vama oko toga da je ovo jedna u stvari potpuno nebitna tema kad su u pitanju hrvatski građani i njihovi problemi, ali mislim da je ha neću reći nebitna, ali tema kojoj se daje previše značaja i ovdje u Hrvatskom saboru. Hoće li biti ispravak netočnog navoda ili neće biti ispravak netočnog navoda, hoće li biti replika ovakva ili onakva šta je tu bitno i šta je tu važno. Važno je jedino u tome što je ovdje već i kazano pa da se ne ponavljam i to je u stvari bit izmjene ovog Poslovnika to je da Vlada uvijek ima pravo kazati zadnju i da Vlada uvijek ima pravo na zadnju riječ. Prema tome, što god netko kaže iz oporbenih klupa Vlada uvijek ima zadnja riječ i može kazati onda svoju istinu. Ono što je u uvodu kada je obrazlagao prijedlog ovih izmjena gospodin potpredsjednik Leko rekao, rekao je da se uvode izmjene Poslovnika kako bi građanima bilo jasno tko se zalaže za koju opciju i koju politiku zastupa. Mislim, ja mislim da je to toliko omalovažavanje građana i birača da mislim da je to stvarno previše. Jer ja mislim da hrvatski građani itekako dobro znaju tko koju politiku zastupa i na osnovu toga izlaze na izbore od lokalnih pa do parlamentarnih i tako glasuju nekad za ovu opciju, nekad za onu. Premda mislim da to doista nije argumenat s kojim bi se trebalo braniti izmjene ovih Poslovnika. Prema tome, evo slažem se sa svim onim što ste rekli, ali doista mislim da je to tema kojoj se dalo previše značaja i da to tema uopće nije bitna za život hrvatskih građana hoće li u Parlamentu netko imati ispravak netočnog navoda ili nema. Ali očito je Vladi interes da njihova uvijek bude zadnja. Hvala lijepa.
Hvala. I na koncu gospodin zastupnik Zoran Vinković, replika.
Uvaženi kolega je ovaj put bio dosta toga u pravu. I doista, ovo je potpuno nebitna tema za jednog običnog hrvatskog radnika, građanina, seljaka, umirovljenika. Od ove teme ga može samo zabolit glava, možda i neka druga stvar. Jer od ove teme hrvatskom građaninu, radniku, seljaku neće biti ni malo bolje. Neće mu se spustit PDV niti će pojeftiniti litra mlijeka i kruha, da o mesu ne govorim. Možda ono koje bude uveženo, ono zamrznuto pet, šest godina pa odmrznuto to je druga stvar. Najvažnije je sa ovim zakonom upravo štiti Vlada, štiti vlast, a ja ću samo podsjetiti da je mene vaš potpredsjednik i čitav Klub zastupnika HDSSB-a pod oružanom pratnjom saborske straže izveo van jer smo govorili istinu i držali se Poslovnika. Jer i dan danas pogledajte samo što je napisao Ustavni sud o pročišćenom tekstu hrvatskog Ustava pa će vam biti dovoljno jasno. Dakle, đaba vama gospodine predsjedniče Poslovnika, saborski zastupnik koji ima svoju glavu i svoje mišljenje će uvijek pričati, a možete ga kažnjavati i sa kaznom dugotrajnog zatvora. Neće to pomoći „jer istina je rijeka duboka“ a od Poslovnika se bolje ne živi.
To ćemo vidjeti kad krene primjena. A idući na redu za pojedinačnu raspravu je gospodin Davor, ne pardon on je obavio Peđa Grbin. Izvolite gospodine zastupniče.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Što je glavna zadaća Poslovnika? Pa glavna zadaća Poslovnika je da osigura demokratsku raspravu, ali isto tako da omogući svima nama zastupnicima da imamo jednaka prava, jednaka prava govoriti, jednaka prava diskutirati. Ovim prijedlogom Poslovnika mi ne samo da ne gubimo prava, mi ih dobijamo. Mi dobijamo prava da odgovorimo svakome, ali svakome tko se pojavi za ovom govornicom i govori o određenoj temi od premijera pa na dalje. Prava koja do sada nismo imali. Premijeru Sanaderu na primjer nitko nije mogao replicirati. Vašoj bivšoj predsjednici gospođi Kosor također. Mi to uvodimo. Da li će se to zvati replika. Ako ste toliko željni instituta ispravka netočnog navoda predložit ću predlagatelju ovog dokumenta da institut replike zamijenimo ispravkom netočnog navoda ukoliko će vas to zadovoljiti. Ali ono što mora ostati je mogućnost da se na repliku replicira. Da kolega, morate znati da kada govorite možete očekivati odgovor, možete očekivati reakciju, možete doživjeti da vas netko poklopi. Kao što sam ja nakon replike željno iščekivao vaš odgovor. Imali smo prilike kod rasprava po klubovima čuti ovakve ili onakve teme. Međutim, posebno bih se osvrnuo na diskusiju kolege Burića. Kolega je vrlo pažljivo proučio Wikipediju i stranicu na Wikipediji koja se tiče filibustera. Međutim, ako govorimo o poslovnicima i o načinu rada drugih Parlamenata onda je nekad poželjno pročitati i same dokumente, Poslovnike o radu. Pa tako primjerice možemo pročitati Poslovnik o radu danskog Parlamenta jedne vrlo demokratske države gdje postoji mogućnost da predsjedavajući ako to potreba zahtjeva, sam odredi kako će netko govoriti. Znači vidi da je na listu po redu došao gospodin Burić i kaže ne, njega ćemo staviti na kraj to sada ne želimo slušati i postavit će nekoga iz pozicije. U Danskoj jednoj uređenoj demokratskoj zemlji to je moguće. U Hrvatskoj bi to bilo skandalozno. U Norveškoj primjerice još jednoj demokratskoj uređenoj državi moguće je da parlament na početku rasprave na prijedlog predsjedavajućeg koji je u pravilu iz redova većine odluči skratiti raspravu po nekoj točci dnevnog reda. I kaže, hm o Poslovniku a to ćemo raspravljati sat vremena. I onda nema više mogućnosti za zastupnike da govore onoliko koliko je predviđeno Poslovnikom nego da govore onoliko koliko je većina u tom trenutku odlučila. Da li bi to bilo zamislivo u hrvatskom Parlamentu? Ne bi. Ali u norveškom je. Zašto? Zato što svaka zemlja ima svoju proceduru i svaka zemlja ju autonomno stvara. Mi smo danas odlučili predložiti da se ta procedura uredi na drukčiji način. Da li je to dobro ili loše? Ja mislim da je dobro, vi mislite da je loše. Procijenit će javnost. Možda ćete za 3,5 godine ići sa prijedlogom između ostalog u kampanji da se i Poslovnik izmijeni. Ne znam. Međutim ja smatram da je ovaj prijedlog mogućnosti replike koji danas svima na svačije izlaganje dobar, pa neka se ona zove i ispravak netočnog navoda. Druga stvar koja se ovdje istaknula kao problematična je pitanje povrede Poslovnika, no ona se ne gubi. Pa svatko će i dalje imati mogućnosti ustati i reći, Poslovnik je povrijeđen i u istom vremenu kao što je bilo do sada izložiti u čemu je bio povrijeđen. Međutim svatko tko se maši tog instituta biti će dužan nakon toga napisati jednu ili dvije rečenice čisto da ostane i onda će na to netko morati odgovoriti. Međutim u tom dijelu bih ja imao jedan prijedlog za promjenu predloženog teksta izmjene i dopune Poslovnika, konkretno smatram da bi bilo dobro izrijekom napisati da u slučaju da predsjedavajući prihvati da je došlo do povrede Poslovnika nema potrebe za daljnjim pisanim obrazlaganjem iste. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče na vaše izlaganje imamo prijavljene dvije replike. Prvo je poštovani zastupnik Dinko Burić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, poštovani kolega. Prvo bih rekao nešto o matematici vrlo čudnoj. Pokušavate nas uvjeriti kako je sa tri na jedan plus da je to porast. Ne trebaš završiti fakultet da bih shvatio ako si imao do sada nečega tri, a sada imaš samo jednu mogućnost da je to smanjivanje, a ne povećanje odnosno dobivanje. Što se tiče vaše opaske o wikipediji sada ću vam nešto pokazati uvaženi kolega. Pa ovo vam je prevedeni dokument Poslovnik 7. parlamentarnog saziva EU parlamenta. Ozbiljna rasprava bilo koga od nas ne može se temeljit samo na wikipediji. Možda ju vi čitate, koristim je i ja ponekad, ali vjerujte mi da sam ja pročitao ovo od početka do kraja. Ne morate. Ovo vam je Poslovnik parlamenta Mađarske o kojoj sam govorio. Ovo je raskupusani vidite kako se raspravo Poslovnik njemačkog Bundestaga, prema tome kada se sprema za raspravu onda se treba pripremat temeljito a ne samo na osnovu wikipedie. Ali kada ste govorili tu je i prijevod talijanskog da sada ne izvlačim, kada ste govorili o tome kako je moguće dalje replicirati itd. pa kako možemo gledati kakva su rješenja u drugim parlamentima korištena, evo ja sada postavljam pitanje, zašto u Poslovnik ne bismo recimo stavili ono što piše u poslovniku njemačkog Bundestaga u članku 31. mogućnost objašnjenja glasi kako to glasi. To znači da zastupnik prije glasovanja nakon završene rasprave ustane i kaže, ima pravo reći, kako će glasovati ili reći neću glasovati. Tada se ne bi dogodilo kao što se događalo da se sluša stranačka stega, a ne vlastito mišljenje. Pa smo imali prilike i kod zastupnika HDZ-a da jedno razmišljaju [[Upadica: Vrijeme.]] a drugo govore. Evo završavam, kada je kolega gradonačelnik Nove Gradiške čini mi se prilikom donošenja proračuna, sam glasao protiv našeg amandmana da se radi obilaznica oko Nove Gradiške. To se sigurno ne bi dogodilo da se odlučuje po svojoj savjesti, a ne po stranačkoj stezi.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Poštovani kolega, svatko od nas ima mogućnost i pravo obrazložiti zašto će za nešto glasovati ili neće. To činimo, to ste vi činili u svojoj raspravi, to ja činim u svojoj. Imali ste pravo očitovati i na amandmane kao i na tekst predloženog zakona. Međutim ovo što vi govorite, ja se stvarno slažem. Mnoga od tih rješenja su zanimljiva, dobra, bolja ili gora od naših. U Danskoj evo ja nažalost nemam u tekstualnom obliku da mahnem televiziji ali u danskom Parlamentu postoji jedna mogućnost da na kraju zasjedanja povede se rasprava o bilo čemu što zastupnici žele. Da li nešto takvo možemo uvesti u naš Parlament? Mislim da bi potencijalno bilo zanimljivo i da je nešto o čemu treba razmišljati i razgovarati, ali to su sve dokumenti koje stvaramo, koje kreiramo kao što sam rekao i prije. Da li je ovo najbolje ili najgore rješenje? Mislim da nije nijedno od toga, ali je rješenje na kojemu radimo i mislimo da ga treba podržati. I kolega kao što sam prije govorio, ne smanjuju se ovdje sa tri na jedan, institut povrede Poslovnika ostaje u istom obliku, samo ćete nešto morati i napisati. A što se tiče replike, njena mogućnost se širi na sve ono što je prije obuhvaćao ispravak netočnog navoda. Možda je umjesto ispravka netočnog navoda i replike sada došlo samo jedno, ali je to mnogo, mnogo veće od onog prije. I tu ona jednostavna matematika jedan plus jedan nije dovoljna. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Sljedeća replika je poštovana zastupnika Gordana Jandrokovića. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Pa ja bih samo gospodinu Grbinu skrenuo pozornost na jednu netočnu izjavu, a to je da se nije moglo odgovoriti dosadašnjem predsjedniku odnosno predsjednici Vlade kada bi nešto u svom izlaganju kazao. Moglo se ne replikom nego ispravkom netočnog navoda. I taj instrument je bio takav da nakon toga predstavnik Vlade više nije mogao odgovoriti zastupnicima. Vi sada činite nešto drugo, vi dovodite predstavnike Vlade u dominantnu poziciju nad zastupnikom u Hrvatskom saboru. Dakle oni koji bi trebali odgovarati nama, koji odgovaraju Hrvatskom saboru imaju dominantnu poziciju u toj vrsti polemike i to je narušavanje parlamentarne ravnoteže, htjeli vi to priznat ili ne i zato nas i dovodi to do zaključka da sve ovo što činite, činite kako biste olakšali posao predsjedniku Vlade i ministrima. Druga stvar koju bih vam rekao tiče se zlouporabe, o tome ste dosta govorili svi zastupnici vladajuće koalicije da ovim mjerama, da ovim novim prijedlozima pokušavate otkloniti mogućnost zlouporabe. Ja ću vas upozoriti na nešto što će se možda događati, što će biti puno veća zlouporaba nego što je bio ispravak netočnog navoda. Dođe ovdje premijer ili ministar, održi svoj govor i javi se 50 zastupnika koji traže repliku. Što ćemo onda? Sada je ipak trebalo uhvatiti premijera ili ministra u netočnom navodu pa je bilo dva, tri, pet, deset, a sad će vam se događati da ćete imati po 50 replika i sve će se skupa pretvoriti u još veći cirkus kako ste neki od vas govorili i smatram da to nije dobro. Hvala vam.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem. Poštovani kolega, prije svega niste mogli odgovoriti na navod ministra ili predsjednika Vlade, mogli ste samo ispraviti ako su nešto netočno rekli. I sada kada govorite da ste mogli odgovoriti kršite Poslovnik jer tamo to nije pisalo. A sad ste sami iznijeli jednu zanimljivu činjenicu koju nitko od vaših kolega do sada nije govorio, a to je upravo to, sada ćete na bilo što što iznese predsjednik Vlade, potpredsjednici ili ministri moći odgovoriti. I nije stvar demokratske procedure da li će rasprava trajati sat vremena, 20 sati ili nekoliko dana kao što je poštovani kolega Burić rekao da može biti u Sjedinjenim Državama, Kanadi, Francuskoj ili Ujedinjenom Kraljevstvu. Upravo je to srž demokracije da ćete sada dobiti priliku da na sve što bude rečeno za ovom govornicom odgovorite, priliku koju do sada niste imali i zato vam zahvaljujem što ste istaknuli upravo ono što je bitno i što je dobro u ovom prijedlogu Poslovnika, a to je da će svatko imati veća prava nego što ih je imao do sada. Hvala vam na tome.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Sad ćemo zastati s raspravom, otići ćemo na stanku i u 15 sati početi s raspravom poštovanog zastupnika Željka Kolara. Dobar tek tko ide jesti. U 15 sati.
… [[Govornik naknadno uključen.]] vezuje uvaženi zastupnik Željko Kolar. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Evo ova slika koja je momentalno sad u Saboru možda govori više od poslovnika o radu i o dizanju silnih pločica, zapravo ponašanju u Saboru i saborskih zastupnika u njihovom poslu. Bit saborski zastupnik je čast, ja vjerujem da je Republika Hrvatska demokratska država i da su sve stranke demokratske koje su ušle u Hrvatski sabor i zbog toga nam je neprihvatljivo, i meni osobno i klubu insinuacije da je zapravo ova izmjena Poslovnika, da je u njoj riječ zapravo da se nekome zabrani govoriti. To bi jednostavno za nas bilo neprihvatljivo i kad bi cilj izmjene poslovnika bio da se zabrani ili spriječi govorit saborskog zastupnika onda bi ja prvi bio protiv tog Poslovnika. Išao sam na ovaj stol gdje uzimamo listiće ima ravno dvadeset i sedam točaka dnevnog reda, momentalno o kojima se može razgovarati. Da bi pripremili kvalitetnu raspravu od desetak minuta, a bez potpore odbora i klubova o kojima su neki kolege govorili morate koristiti puno dokumentacije i morate provesti puno vremena u proučavanju da bi kvalitetno mogli izaći pred ovaj visoki dom i nešto pametnog i o toj temi reći. I naravno da je onda nezgodno da nakon te deset minutne rasprave koju imate kao pojedinačno kad govorite i sate koje ste odvojili da bi si pripremili za tu raspravu, da netko digne tablicu ispravka netočnog navoda i da možda u kontekstu neke rečenice možda nešto i nije bilo stopostotno točno izrečeno, digne tablicu ispravi vas ili ne ispravi, a vi na to ne možete odgovorit. Da sam sto posto u pravu, zapisao sam samo neke stvari, a vezane su za izmjenu Poslovnika koje su bile danas izgovorene. Gospodo partijaši povećanje nameta, ideološke razlike, nesposobna Vlada, apsolutno nema nikakve veze sa današnjom temom, apsolutno nikakve i to se stalno proteže kroz raspravu naravno da je sposobnost pojedinca da koji puta reagira evo kao sada kolega Milinović, jer smo razgovarali vani i prije toga, i to je sposobnost pojedinaca, to ne mogu svi brzo reagirati, brzo dignuti tablicu. Međutim, isto tako je korektno dati mogućnost onome koji se pripremao za raspravo da i na to odgovori. I današnja rasprava je prvo čitanje, treba biti zapravo iznošenje mišljenja o tome na koji način bi Poslovnik treba izgledati i koji bi i svima nama omogućio da što bolje možemo obavljati svoj posao sabornika. Govorilo se i o odborima ogroman angažman treba da radite u odboru, uglavnom tajnici odbora su na raspolaganju predsjednicima odbora. Na žalost je to tako, pojedinačno kao bilo koji član odbora vrlo teško možete očekivati neku veću pomoć da bi si pripremili za neku konkretnu raspravu i to je činjenica. Gospodin Burić je napomenuo koju je sve, koje je sve proučavao Parlamente, kojih sve država da bi imao onako kvalitetnu raspravu i ona je sigurno pridonesla da i ja gledam na neke stvari drugačijim očima nego kad sam gledao ovo što sam čitao, i mislim da je kolega Pupovac govorio o tome. Ja sam također mišljenja da u članku 209. odnosno 209.a kad govorimo o povredi Poslovnika da bi trebalo ostati da predsjedavajući ako utvrdi da je došlo do povrede Poslovnika, i znači daje za pravo onome koji je dignuo tablicu da taj više ne treba u pisanom obliku obavještavati odbor, znači da taj, na neki način institut ostaje predsjedavajući sjednice da on može ocijeniti da je zastupnik u pravu. Ide ovo u dva čitanja, cilj mora biti da posložimo rad Sabora na najbolju moguću mjeru. Cilj ovoga nije da se zabrani govoriti saborskim zastupnicima, jel to bi jednostavno bilo i nemoguće, te to bi bilo podcjenjivanje bilo koga, jer ovdje sjede svi vrlo ozbiljni ljudi, ljudi koje su izabrali građani, predstavnici velikih stranaka i kad bi netko nekoga i htio spriječiti da govori postoje i drugi instrumenti. Kad bi vam netko zabranio odmah se saziva konferencija za novinare, hrvatska javnost i Hrvatska država to jednostavno ljudi to ne bi prihvatili kao metodu. Ne bi to prihvatili kao metodu. Prema tome, ja ovo gledam kao prvu raspravu vezano za Poslovnik o radu koji će nam omogućiti svima nama da što bolje radimo, a velim slušajući rasprave nisam se maknuo od početka do kraja, slušao sam i sve jer sam novi zastupnik i bilo mi je interesantno da slušam što govore kolege koje imaju više iskustva, da mi otvore možda i meni oči, gledajući na pojedine elemente. A s druge strane mnogo puta sam gledao sjednice Hrvatskog sabora na televiziji i nije mi nikako moglo biti jasno kako se iz teme zdravstva ili iz teme obrazovanja može završiti na ustašama i partizanima. Upravo taj dio se nadam da će spriječiti ove izmjene poslovnika. Hvala lijepa.
Na ovo izlaganje replikom ustaje uvaženi Stjepan Milinković.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolega Kolar baš sam sa replikom se javljam, naravno jer nisam našao nikakav netočan navod u vašoj raspravi. Ja se s vama slažem u onom dijelu gdje kažete da je saborski zastupnik, dakle čast, ali isto tako slažem se i u onom dijelu da ste novi zastupnik, ne mislim time omalovažiti nego da niste shvatili možda klimu, određeno nemate pregled terena. Evo ja imam raniji saziv pa malo bolje poznam teren, pa isto tako sa strane dok je vaše kolege su bili u oporbi isto su tako koristili, koristili su mehanizme razne i to vrlo uspješno, isto tako i to je red takve načine, ali je saborski zastupnik i odgovornost kolega, i odgovornost. Mi moramo upozoravati dakle, na određene probleme koji će se ukazati, na određena događanja to je naša obveza, svatko od nas u tom dijelu ima svoj alat. Neko zna ispravak netočnog navoda, nije on jednostavan baš tako da se on uvijek može i da se to tako omalovažava, treba njega u određenom vremenu i formulirati i artikulirati a sad je najlakše reći on ne vrijedi. I ako uspoređujete sa ovim, dakle usporedbama, sa ostalim Parlamentima. Pa ima slučajeva u parlamentima ovih zemalja Europe gdje ste vidjeli da se i udaraju, da se gađaju se kojekakvim rekvizitima itd. i to je njihov način i to je njihov alat. Meni je drago da vi ovako razmišljate pozitivno da bi to trebalo sve lijepo, da bi mi svi trebali u zajedništvu nastaviti služiti općem dobru itd. evo i da sve to skupa. Ali nije to uvijek tako moguće. Jer ako svi imamo mišljenje u ovoj sabornici onda nema kvalitetne rasprave. I zato mi se, mi nikako ne možemo prihvatiti da jedan dio alata koji je, kao što je rekao kolega Lesar isključivo alat oporbe to je ispravak netočnog navoda jer nemamo druge mogućnosti. Zato mi kažemo da je to štetno i da to šteti demokraciji. Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče.
Odgovor na repliku, uvaženi Željko Kolar.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa ne bi bilo normalno da se oko svega slažemo, to ne bi bilo normalno. Međutim, kažete da je to alat oporbe. Točno, međutim replikom sada možete isto raditi kao i ispravkom netočnog navoda. Nema apsolutno nikakve razlike. Umjesto mogućnosti dizanja dvije tablice dižete jednu. Ja bih čak bio osobno da ostane ispravak netočnog navoda pod uvjetom da ima pravo na njega repliku. Jer vi ćete sad imati mogućnost da nakon izlaganja ministra svaki zastupnik se javi i u dvije minute replicira ministru što do sad nije bilo u mogućnosti. A vi s obzirom na vašu spretnost koju ste pokazali u ovih nekoliko mjeseci koliko ja vas pratim ja sam uvjeren da ćete vi tu tablicu vrlo često imati u rukama, a čisto sumnjam da bi je mogli po ovom starom Poslovniku jer samo netko u ime kluba može zapravo dignuti ispravak netočnog navoda i onda je to problem. Na ovaj način će moći govoriti više saborskih zastupnika i replicirati nego prije. Gospodin Jandroković je to i u svojem govoru rekao. Može se to i zloupotrijebiti u krajnjoj liniji. Međutim, boljega sustava demokracije nije izmišljen. Treba se njega držati. A kad ćemo ga mi izmisliti ili netko drugi vjerujem da će se ga onda i svi pridržavati.
Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Pa prije svega mislim da ova današnja rasprava mada su mnogi prije mene rekli da je ona nevažna. Mislim da nije nevažna, da je itekako važna rasprava. Jer kad govorimo o slobodama, a prije svega o slobodi govora koja je temeljna sloboda sasvim sigurno je dobro došao taj govor u hrvatskom Parlamentu. Ne mislim da većina pokušava nama uskratiti mogućnost govora. Mislim da ne smijemo biti licemjerni i tvrditi ono što ne stoji u ovom prijedlogu Poslovnika na način kako ga vidi Kukuriku koalicija. Međutim, isto kao što se ponašala i HDZ-ovska većina ponaša se i ova većina. Iako su bili sazvani klubovi, predsjednici klubova ili predstavnici klubova u Saboru Kukuriku koalicija nije uvažila naše prijedloge. Zašto? Pa zato što svaka vlast misli da je kupila svu pamet ovog svijeta. To nije parlamentarno. Najveći problem je u Hrvatskom saboru što se ne radi na parlamentaran način. Mi možemo govoriti, međutim ovim prijedlogom se pokušava, ono što je rekao gospodin Burić umjesto dva, tri, četiri, pet alata date jedan alat. Točno je, sad će se moći replicirati i predstavnicima Vlade, moći će se replicirati i ministrica ali će jednako tako ministri moći uzvratiti s tim da predlagači zakona mogu iza svakog saborskog zastupnika dobiti riječ. Zbog čega se njima omogućuje i da repliciraju i da govore poslije saborskog zastupnika i da sumiraju upravo je u tome najveći problem. Najveći problem je što se Sabor pretvara u ne misleću masu, što Sabor postaje mjesto gdje se dižu ruke. Recite molim vas koji je to zakon ikad pao ili u kojem zakonu je ikad su zastupnici većine žučno raspravljali i suprotstavili se pa taman i kad je nelogičan ne rade to. Znači, stvar je u tome što većina želi da Vlada ima na sjednicama Sabora, predstavnici Vlade i još više vremena da još lakše naturaju svoje mišljenje i da Vlada zapravo bude nadređena Saboru, umjesto da je Sabor nadređen Vladi. Prije je rečeno da se dostojanstvo, da se ukidanjem ispravljanja krivog navoda će se sačuvati dostojanstvo Sabora. Dostojanstvo Sabora se sasvim sigurno ne može sačuvati sa ukidanjem krivoga navoda već snaženjem i utjecajem moći Hrvatskoga sabora, a utjecajem moći Hrvatskog sabora je tada veći kada Sabor ima utjecaj na Vladu, a ne Vlada utjecaj na Sabor. Često sam čuo sa ove desne strane ljude koji su govorili mi ćemo se boriti da vi imate pravo glasa. Mi smo se za to izborili, ne trebate se vi za nas boriti. Mi smo se to izborili, izborili smo se odavno, duh je pušten iz boce. Nije valjda da biste pokušali nas zatomiti? Kako kaže kolega ako bi netko pokušao, sazove konferenciju. Pa nismo dotle valjda došli, o tome uopće ne trebamo razgovarati da ćete vi nama dopustiti da mi govorimo. A kako ćete me zaustaviti da ne govorim? Nemate sredstvo, nemate taj alat. Pa nećete valjda dopustiti samo saborskim zastupnicima, predstavnicima klubova, a saborski zastupnici trebaju biti poslušnici predsjednika klubova, a predsjednici klubova većine. Taj film sasvim sigurno nećemo gledati više u Hrvatskoj i to sigurno da se slažemo svi sa time. Aktualni sat je s jedne strane rešetanje Vlade, a s druge strane nekritičko iznošenje pa negiričko iznošenje misli o velikom napretku ministara, a poglavito predsjednika Vlade ili predsjednice Vlade. Sjetite se samo kako je to izgledalo kad se govorilo, kad su saborski zastupnici HDZ-a hvalili gospođu Jadranku Kosor ili su hvalili gospodina Ivu Sanadera. Mislio sam da je to prošlo vrijeme. Međutim, na prošlom aktualnom satu sam vidio da isto to čini i Kukuriku koalicija. Nijedno pitanje nije počelo a da nije pohvale u tom pitanju. Mislim da to nije interes, da je vama interes da propitujete svoju Vladu. Ako jest to tako onda se slažem s onim koji su rekli kolega iz SDP-a rekao da u pojedinim parlamentima nordijskim predsjednici parlamenta određuju čak i koliko će trajati rasprava o određenoj temi. Pa dapače, pa neka naš predsjednik ili predsjedavajući Parlamentom ograniči panegirike vlastitoj Vladi. Ovdje je Vlada da odgovara na žučna pitanja. S jednim dijelom se u potpunosti slažem s onim što je možda po prvi puta sa gospodinom Kajinom u pitanju imuniteta saborskih zastupnika. Rečeno je ovdje da se ovo ne rješava Poslovnikom nego Ustavom i često ovdje kada razgovaram sa kolegama i upozoravam na neke nepravilnosti koje doživljavamo, kažu ali tako piše u zakonu. Mi smo ovdje ljudi koji mijenjaju zakon i koji mijenjaju Ustav. Prema tome, saborski zastupnik mora moći sa ove govornice govoriti tako da nema prijetnje da će za svoju izgovorenu riječ odgovarati na sudu. Odlična stvar je mogućnost propitivanja bi bila propitivanja mandatara Vlade i budućih ministara. Ja se nadam da će Kukuriku koalicija uvažiti tu nekoliko puta izraženu želju. Kako mi možemo glasati o ljudima kada ne znamo njihove stavove. U ime čitave Vlade govori samo mandatar Vlade, bilo bi dobro da se predstave budući ministri i da ministri i mandatar Vlade odgovaraju ne na pitanja svih zastupnika barem na pitanja predsjednika klubova. Najveća polemika se vodi oko toga zbog čega se ukida ispravak netočnog navoda, da li replika zamjenjuje netočan navod? Da vam iskreno kažem mislim da je sama replika sama po sebi daleko bolja od ispravka netočnog navoda, da se daje mogućnost veća. Ali ostavite na nekim mjestima i taj alat, ispravak netočnog navoda, ali neka ostane na predsjedavajućem koji mora pokazati svoj autoritet i prekinuti u svakom trenutku onog saborskog zastupnika koji se poziva na alat na koji nema prava. Znači ako kažete da se ovim Poslovnikom demokratizira rad u Hrvatskome saboru, dopustite da i osim ispravka netočnog navoda, osim replike da možda ugradimo i neki još treći, četvrti, peti alat. Nadam se da ćete uvažiti ove primjedbe koje smo izgovarali ili koje smo napisali, a jedna od onih o kojima nitko do sada nije govorio, a to su saborska izaslanstva. Saborska izaslanstva su u neravnopravnom položaju. Vi znate da samo 2 saborska izaslanstva imaju status odbora, ostala izaslanstva ne zna se po kojem kriteriju. Rekli su da se uvijek kažnjavala opozicija tim, nemaju status odbora. Ja sam dao prijedloge, dao sam amandmane i molim da se o tome raspravi i da uvažite. Hvala lijepa.
Amandmani se mogu raspravljati tijekom drugog čitanja, prema tome sada neće biti korisni ali imamo zato 4 replike na ovo vaše izlaganje. Prvi uvaženi zastupnik Gordan Jandroković.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Htio bih samo reći da je kolega Vukšić dobro poentirao na početku kada je kazao i gospodinu Kolaru i nekim drugim zastupnicima da više nitko nama ne može zatvoriti usta i rasprava o tome je zaista apsurdna. Niti se ovdje radi o tome niti to bili dobro, ustvari to bi bilo strašno da se takva rasprava u Hrvatskoj danas vodi. Ali raspravljamo o tehnologiji, dakle raspravljamo o pravilima igre i ja ću ponoviti što sam rekao i prvi puta, pravila igre ovoga puta se pišu tako da pogoduju vladajućim. I nije problem u polemici između zastupnika. Mi smo svi isto, mi smo ovdje predstavnici naroda koji smo izabrani. Problem je u polemikama koje ćemo mi voditi s predstavnicima Vlada, s predstavnicima izvršne vlasti gdje će po prvi puta ako se ne varam u povijesti Hrvatskog sabora predstavnici izvršne vlasti doći u povoljniji položaj nego zastupnici. Oni odgovaraju nama, a ne mi njima, a oni će biti ti koji će moći na kraju raspravu zaključiti i poslati poruke koje odgovaraju njima. To se nije dogodilo u ovih 20 godina parlamentarizma u Hrvatskoj i ja smatram da time činimo korak nazad i da još uvijek o tome možemo raspravljati. Kolega Kolar bili ste spomenuli i mene [[Upadica: Ne možete odgovarati kolegi Kolaru.]] Pa on je meni odgovarao. … [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]]
Ne, možete morali ste se javiti za repliku dok je on govorio, možete samo na osnovno izlaganje kolege Bušića.
Dobro. Onda ću spomenuti i to da kada ste vi bili oporba niste imali problema sa ispravkom netočnog navoda. Dapače, gospodine potpredsjedniče nemojte biti nervozni jer ste vi bili jedan od najistaknutijih zastupnika koji je koristio taj alat. I sada slušam iz redova vladajuće koalicije kritike na račun ispravka netočnog navoda. Smatram da to baš nije najprimjereniji način i da bismo kada vodimo raspravu o tako važnim temama morali biti principijelni, podsjetiti se što ste radili vi, a danas to isto pravo oduzimate nama koji smo danas oporba.
Hvala lijepa. Moram vas osloboditi brige za moju malenkost, uopće nisam nervozan samo se pridržavam Poslovnika. Na repliku će odgovoriti Branko Vukšić.
Poštovani kolega Jandrokoviću ja se u potpunosti slažem da treba u ovom Saboru njegovati pristojan, kulturan govor, korektan ali treba njegovati i polemiku, dinamičnost Sabora. Zašto se netko boji kaže svađat će se u Saboru. A zašto se ne bi svađali? Samo ta svađa treba imati svoje okvire treba biti etična i ne smije svađa niti izazivati mržnju niti isticati neke uvrede. Prema tome, sve ono što doprinosi polemici, bistrenju stavova je dobrodošlo u Sabor. Zato ne ograničavati alate.
Druga replika uvaženi zastupnik željko Kolar.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Eto kolega Vukšić je u čitavom svom govoru rekao da smo mi nemisleća većina. To jednostavno nije korektno. Mi smo u drugoj poziciji, mi smo na vlasti, mi smo preuzeli odgovornost za upravljanje državom i mi na drukčiji način gledamo i možemo utjecati na ono što radi Vlada. Inače bi u ovoj nekakvoj sadašnjoj praksi ja dignuo ispravak netočnog navoda i vi na to ne bi mogli odgovoriti. Možda niste uopće ništa lošeg mislili u čitavom kontekstu čitave te priče, ali činjenica je jedno, da braniti argument i svoj stav je jedno, to je jedna stvar, a biti bezobrazan i kršiti Poslovnik je drugo.
Na ovu repliku odgovorit će poštovani Branko Vukšić.
Dobro, ako se krši Poslovnik to ne znači da je čovjek bezobrazan. Drugo, ja nisam rekao da je većine nemisleća, ja sam rekao da se Sabor pretvara u nemisleću masu. Prema tome, radila je to i jedna i druga strana. Pitao sam kada je to žučno se suprotstavila većina zakonu koji daje Vlada. Kada je nežučno suprotstavila, kada je ikad odbila bilo kakav prijedlog koji se kasnije, kada je ikad, recite mi jedan slučaj da je odbijen prijedlog Vlade. … [[Upadica se ne razumije.]] Povučen je zakon iz procedure ako je to sama Vlada uvidjela. Često smo bili vinovnici toga da na vlastite prijedloge daje u toku dana, prijepodneva pet, šest amandmana, ne vaših nego svojih. Prema tome, ja o tome govorim, ja govorim o svima nama, ne samo o vama, govorim i o oporbi i opoziciji i nisam mislio uvrijediti s tim nemisleća masa. Kaže se sto akademika staviš na hrpu to je nemisleća masa, a svaki akademik je intelektualac. A mi ovdje se ne smijemo pretvoriti u nemisleću masu. Govorim i o sebi i o vama. Hvala lijepo.
Treću repliku iznijet će poštovana Lidija Bagarić.
Zahvaljujem se, gospodine potpredsjedniče. Evo u biti imam ispravak netočnog navoda, ali demokracije radi javila sam se za repliku. Smatram netočnim što je kolega Vukšić rekao da Vlada nameće svoje mišljenje, znači izmjenama ovog Poslovnika jer nametnut mišljenja zastupnicima koje smatram razumnim ljudima koji imaju svoj stav i mišljenje nije baš tako jednostavno da si Vlada to tako dozvoljava, a s druge strane na kritike i na drugačije mišljenje opet treba dati mogućnost odgovora i obrazloženja. Hvala.
Evo kako će to izgledati u budućnosti, umjesto ispravka replika pa sad imate pravo na nju odgovoriti.
Ali ja i dalje mislim, niste me uvjerili da nameće Vlada mišljenje, da je Vlada iznad Sabora, da, i to mislim i to se potvrđuje u praksi i to vas praksa je razuvjerila bar, evo u pet mjeseci vas je razuvjerila svaki puta. Hvala.
I posljednja replika, poštovani Dinko Burić.
Zahvaljujem, poštovani potpredsjedniče. Dakle, replicirao bih uvaženom kolegi, više i potvrđujući, slažući se s njim kad je napomenuo nužnost uvođenja novih alata. Dakle to je ono što smo nekoliko puta ovdje i mi u raspravi naglašavali. Ovakvim prijedlogom Poslovnika bojimo se da idemo ka smanjenju dosadašnjeg, čak manjem obimu mogućnosti za sudjelovanje u raspravi, u govoru koji je naše najjače i jedino oružje ovdje u Saboru, a ne koristimo iskustva drugih europskih parlamenata za koje vjerujem da ćemo, evo vidite da to govori i klub Hrvatskih laburista, za drugo čitanje uvažiti ove primjedbe koje su, nastojimo biti korektni i konstruktivni. Nismo izmislili ih mi, nego oni postoje i u Europskom parlamentu i u Njemačkoj i u Italiji i u Mađarskoj. Dakle preuzmimo ona iskustva koja, zašto mi ne bismo uveli mogućnost da sudjelujemo na kraju točke dnevnog reda u raspravi kao što je to slučaj Njemačke koji u onom pravilu 31 kaže da prije toga možeš objasnit objašnjenje glasa, objasnit to zašto ćeš na taj način, ne moraš koristit ali uvodimo mogućnost. To govorim samo kao primjer. Zašto ćeš ti iz određenog kluba unatoč tome što je to stav kluba takav i takav izdvojeno glasat. Ja vjerujem da bi onda kolega, ja sam naveo taj primjer, da bi kolega gradonačelnik iz SDP-a u slučaju glasovanja za državni proračun kod amandmana za obilaznicu za Novu Gradišku rekao ja unatoč stavu kluba glasam protiv toga ili neću glasovat. Ali mi to moramo uvest, to je samo jedan od mogućih alata koji su neke druge demokracije uvele. I s te strane mislim da ne trebamo robovati, dobro je da mi vodimo cjelodnevnu raspravu [[Upadica: Vrijeme.]] Prošlo je vrijeme, da, vidim, ali treba slušat i onda uistinu ja isto se slažem s ovim, konstruktivan prijedlog, uvedimo i nove alate koje su neke druge demokracije uvele.
Na ovu repliku odgovorit će poštovani Branko Vukšić.
Poštovani kolega Burić, slažem se u potpunosti s vašom replikom i uvjeren sam da će Kukuriku koalicija uvažiti većinu naših prijedloga, napose vaših prijedloga koje ste dali, koji su bili vrlo konstruktivni, a uostalom i isticali su vašu raspravu kao bit jedne konstruktivnosti i mislim da će u drugom čitanju izgledati prijedlog Poslovnika sasvim drukčije.
Nastavljamo s pojedinačnom raspravom. Pozivam poštovanu kolegicu Anu Lovrin da iznese svoju raspravu.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolegice i kolege zastupnici. Evo vidim da nema ovdje u dvorani sada predsjednika Odbora za Ustav i Poslovnik u ime predlagatelja ovog akta, ali nadam se da će pročitati fonogram pa će biti upoznat sa našim primjedbama. Dakle čuli smo danas u nekoliko rasprava da Poslovnik o kojemu raspravljamo danas nije akt koji bi građanima bio važan, da se dobiva dojam da se zastupnici bave sami sobom gubeći tako vrijeme umjesto da rješavaju pitanja koja ljudima život znače. To je na prvi pogled možda tako, međutim Poslovnik Hrvatskog sabora izuzetno je važan akt. Važan je zato jer Sabor je najviše zakonodavno tijelo, jer se ovdje donose zakoni koji uređuju svakodnevicu i egzistencijalna građanska pitanja. Ovdje se mora osigurati tim više demokratski, da se raspravlja demokratski i slobodno i da se slobodno i demokratski odlučuje. Ovim Poslovnikom određujemo pravila našega ponašanja, ali prije svega osiguravamo zastupnicima Hrvatskog sabora demokratske institute, demokratske alate i rješenja kako bi mogli zastupati interese svojih birača i promovirati svoje političke nazore. Podsjetit ću vas da je današnja vladajuća koalicija, a tada oporba upravo koristeći obilno sve poslovničke mogućnosti važećeg Poslovnika u protekle 4 godine govorila neumorno ispravljajući netočne navode, replicirajući beskrajno između zastupnika vlastitoga kruga, kritizirala i napadala tadašnju Vladu, a građani su to slušali, svidjela im se ta demagogija i eto glasali su za njih misleći bit će im bolje od onoga što su čuli. Ali, je li tomu tako? Nije narod čuo da SDP i da je HNS kroz repliciranje i kroz ispravak netočnih navoda govorio da će povećati PDV na 25%, da će povećati cijenu struje i plina, da će na položaje u državnu upravu, u javna poduzeća u nadzorne odbore postavljati ljude podobne stranačke i izvanstranačke prijatelje, rodbinu sve jasno i naravno bez javnog natječaja. A Vlada kaže da oni to rade jer su odgovorna vlast, jer oni znaju najbolje što je narodu dobro i radit će tako što hoće sljedeće 4 godine pa tko preživi do sljedećih izbora. Možda zato se misli danas da treba marginalizirati Hrvatski sabor jer osim jednoumlja debele saborske većine i Vlade nije potrebno više ništa čuti i zato ćemo i ono malo što se u ovom Hrvatskom saboru može reći onda ostaviti da Vlada ima zadnju. Vratimo se sada na konkretan tekst prijedloga. Dakle, osim što ovaj Poslovnik iz 2000. je preživio 8 izmjena možda bi bilo dobro da se utvrdi cjelovit novi tekst Poslovnika. Ja znam da nas čekaju još izmjene obzirom na Zakon o funkcioniranju Vlade i Sabora i njihovog odnosa i parlamentarnog nadzora nad Vladom unutar funkcioniranja u EU pa ćemo valjda onda dobiti cjeloviti tekst. Dakle, osim zadanih izmjena koje se moraju dogoditi zbog usklađivanja sa Zakonom o državnoj upravi o djelokrugu ministarstava i koja se moraju dogoditi zbog promjene Ustava, dakle koji su nesporni i neupitni o kojima se niti nema razloga raspravljati jer se oni moraju dogoditi imamo nekoliko izmjena koje su predložene i koje zaista ovise o tome što ćemo mi ovdje zajedno raspraviti i odlučiti. Prvo se odnosi na institut povrede Poslovnika. Uz svu možda dobru namjeru predlagatelja mislim da su ovaj prijedlog, ove odredbe kako su predložene potpuno promašene. Naime, one ne govore ništa drugačije od onoga što je u sadašnjem Poslovniku i rekla bih da obrazloženje ovog prijedloga koje kaže da će onemogućiti često prekidanje sjednice putem instituta povrede Poslovnika na način da se rasprava o povredi Poslovnika provodi na sjednici Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav zapravo to obrazloženje uopće ne korespondira sa predloženim tekstom izmjena. Naime, jer i po prijedlogu će se sjednica prekidati. Onaj tko najavi da će zatražiti mišljenje o povredi Poslovnika ima pravo jednu minutu govoriti pa će govoriti. Predsjedatelj se neće morati očitovati o toj povredi Poslovnika, ali će onaj tko predlaže biti obvezan u roku od 24 sata pismeno podnijeti zahtjev Odboru za Ustav i Poslovnik. I na odboru je predlagatelj rekao da to baš i nije zamišljeno tako. Možda tako nije zamišljeno, ali tako piše u prijedlogu. Naime, zamislite sada situaciju u kojoj netko digne pločicu da će najaviti povredu Poslovnika, onda jednu minutu to obrazlaže, onda predsjedatelj to ne komentira, onda predlagatelj mora u roku 24 sata napisat taj zahtjev i Odbor za Ustav i Poslovnik u sljedeća 24 sata se mora sastati i o tome odlučiti. Pa zamislite koliko će taj odbor biti zatrpan odlukama svakodnevnim o benignim povredama Poslovnika je li netko nekome rekao nešto pa ga je uvrijedio ili se smio javiti, nije se smio javiti. Dakle, ako se sjećate u proteklom radu tih odluka kada se tražilo mišljenje Odbora za Ustav i Poslovnik je možda u tijeku godine bilo nekoliko i to se radilo zaista o ozbiljnim povredama o kojima je onda odbor i odlučivao. Doduše predlagatelj je na odboru rekao da neće biti obvezan tražiti pismeno i pritom ako ne zatraži izgubiti pravo za vrijeme cijelog zasjedanja Sabora na ponovni zahtjev za očitovanje o povredi Poslovnika. Međutim, to ovdje u ovom prijedlogu tako ne piše. Sada stoji egzaktno i čvrsto da je on obvezan to učiniti. Dakle, i sada imamo institut povrede Poslovnika kod kojeg zastupnik ako digne pločicu da je povrijedio Poslovnik predsjedatelj se mora o tome očitovati, ukoliko je zastupnik nezadovoljan mišljenjem predsjedatelja onda može tražiti mišljenje odbora. I mislim da je to sasvim dostatno i sasvim dobro i institut koji bi kao takav trebalo ostaviti jer predloženim promjenama se zapravo ništa ne mijenja, po riječima predlagatelja, a ako se mijenja na način kako to piše u prijedlogu onda mislim da će to biti u praksi gotovo nemoguće provoditi obzirom na opterećenje Odbora za Ustav i Poslovnik. Kaže se, također, u obrazloženju da je razlog ove izmjene da se onemogući vođenje rasprave o povredi Poslovnika. To je i sada onemogućeno i sadašnji članak 209. izričito govori da zastupnik ne može odgovarati na izlaganje predsjedatelja. Prema tome kad predsjedatelj odluči je li povreda ili nije zastupnik ne može o tome raspravljati, može samo zatražiti mišljenje Odbora za Ustav i Poslovnik. Institut ispravka netočnog navoda. Mislim da je ovo institut o kojem treba razmisliti. On ima svog određenog smisla jer omogućava brzu intervenciju zastupnika u slučaju iznošenja očitih neistina. Točno je da je bilo puno zlouporaba što namjernih što iz nerazumijevanja. Ali nije dobro da se radi ono što se u Hrvatskoj i u slučaju donošenja zakona radi da kada se određeni zakon ili institut pogrešno primjenjuje ili se zakon ne provodi da se onda umjesto da se iskoriste svi alati za provedbu toga zakona ili za sprečavanje zlouporaba koje stoje na raspolaganju umjesto da se oni iskoriste da se mijenja zakon, donosi novi zakon da bi se tome doskočilo. Dakle, želim reći da i u slučaju zlouporaba instituta ispravka netočnog navoda tu je uvijek predsjedatelj, čuli smo u raspravi da bi mu možda trebalo dati veće ovlasti, ali mislim da čak i po postojećem Poslovniku ima dovoljne ovlasti da intervenira u svakom slučaju, ali da iskoristi zaista sve alate koji mu stoje na raspolaganju. Često smo govorili o tome da možemo donositi bilo kakve postupovne zakone, upravne ili pravosudnih procesa, ako onaj tko ih provodi, a to je sudac ili uredujući referent ne iskoristi sve alate da taj postupak zaista provede i da onemogući njegovu, njegovu zlouporabu. Danas se problematizira i institut replike, evo požurit ću, institut replike čujemo čak da se predlaže da se zabrane repliciranje unutar vlastitoga kluba pa ja zaista ne znam je li to, kako je rekao moj kolega, institucionalizacija jednoumlja jer možda sada Vlada misli da čak ni njeni zastupnici nemaju o čemu govorit i ne trebaju govorit jer ona zna najbolje. Prema tome, nije to dobro. Bili smo svjedoci i ovdje u Hrvatskom saboru jedne nemile scene gdje je premijer docirao, odnosno gotovo prijetio predsjednici kluba HDZ-a zato što su mu zastupnici postavljali pitanja koja se njemu nisu sviđala. Ja se nadam da se ni ta scena više nikad neće ponoviti i da ćemo zadržati dovoljno demokratskih mehanizama da zaista možemo reći što mislimo i što smatramo da treba reć. Hvala lijepa.
Ja se pak nadam da ćemo se ubuduće držati vremena, po mogućnosti više nego sada. Uvažena kolegice Lovrin, na početku svoje rasprave izrazili ste žaljenje što u dvorani nije bilo predsjednika Odbora za Ustav. Zbog potpredsjednika Leke, zbog vas ali i zbog javnosti ja sam dužan reći da je u posjeti Saboru kanadsko izaslanstvo, pozdravili smo ih kad su bili tu na balkonu, a potpredsjednik Leko je ima protokolarne obaveze biti sa kanadskim izaslanstvom i čim su one završile on je došao u dvoranu. Toliko radi javnosti. Na ovo vaše izlaganje imamo pet replika. Evo prvu repliku će iznijeti uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. No, prije svega zahvalio bih i kolegici Lovrin zato što je vrlo točno, vrlo precizno čak i bolje od mene ukazala kolegama Stier-u i kolegi Jandrokoviću koliko je njihovo stajalište o tome da je rasprava o Poslovniku nebitna pogrešno. Znači kolegice Lovrin još jednom vam hvala na tome. Međutim jednom za svagda da riješimo jednu dilemu ovdje, a to je pitanje rasprave o tome tko govori posljednji, ma saborski zastupnici kolegice Lovrin. Ako ste čitali Poslovnik, a vjerujem da jeste, članak 223.a stavak 4. regulira da predstavnik kluba zastupnika nakon što zatraži stanku može obrazložiti zašto ju je zatražio, pa ukoliko niste bili zadovoljni izlaganjem predstavnika Vlade, predstavnika predlagatelja, lijepo zatražite stanku, nakon toga obrazložite. Samo što ćemo sada svi mi saborski zastupnici kad budemo nezadovoljni ili zaintrigirani izlaganjem predstavnika kluba imati mogućnost na to izlaganje replicirati i nakon toga dobiti odgovor. Hvala vam lijepa.
Čut ćemo i odgovor na repliku. Poštovana zastupnica Ana Lovrin.
Hvala lijepa. Pa evo ja bih prije svega rekla da u nekoliko rasprava bilo rečeno da je ovo, i htjela sam samo naglasit da je Poslovnik važan akt, i jest ono što su kolege zastupnici govorili zaista da se mi već evo nekoliko mjeseci bavimo nekim stvarima koje možda građanima primarno nisu važne i zato sam ilustrirala kako su građani donijeli jednu važnu odluku, možda i ne dobru kasnije će utvrdit upravo slušajući nas ovdje, naše rasprave u Hrvatskom saboru. A ono što sam rekla, a to je i kolega Jandroković govorio i mislim da je dobro, dobro zamislio faktičnu situaciju umjesto da pojednostavnimo stvar, zakomplicirat ćemo ju. Jer i do sada je predstavnik Vlade mogao nakon svakog ispravka netočnog navoda kojeg je a propos bilo daleko teže naći, na izlaganje predstavnika Vlade ste vrlo teško došli do ispravka netočnog navoda, a sad ćete moći replicirat kako hoćete i to izlaganje ili izlaganje predstavnika kluba kojem će se replicirat će trajat ili može trajati u nedogled. I zato to nije pojednostavljenje nego čini mi se da ćemo dobiti još veću, ajde da tako kažem zbrku, da ne bude nepristojna riječ. A što se tiče predlagatelja, odnosno predstavnika Vlade on je uvijek mogao zatražiti od predsjedavajućega riječ i uvijek je mogao odgovarati zastupnicima na navode. Hvala.
A sada nam poštovani kolega Gordan Jandroković signalizira da smo negdje grubo prekršili Poslovnik.
Gospodine predsjedavajući nisam sugerirao da ste vi prekršili Poslovnik, nego gospodin Grbin i to članak 214. svojim ponašanjem odstupa od općih pravila ponašanja u Saboru, odnosno ne govori istinu. Ja ni u jednom trenu nisam rekao da ova rasprava nije važna, on je pomiješao to vjerojatno s nekim drugima, pa bi ga molio da pažljivo sluša šta govore zastupnici i ne optužuje kolege zastupnike za ono što nisu rekli.
Imamo druga replika, poštovani Dinko Burić.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvažena kolegice Lovrin vi ste u nekoliko navrata naglasili, rekao bih sumnju u to da li treba ukidati ispravak netočnog navoda i moram priznat da se u potpunosti slažem s vama, pogotovo ponovno podsjećajući u ovom slučaju na odredbe Poslovnika Europskog parlamenta. Tamo postoji, dakle oni imaju taj institut. Mi idemo u Europsku uniju toliko se kunemo u sve to a u našem vlastitom Poslovniku ga onda ukidamo. Podsjetit ću na taj članak 151. koji malo drugačije se zove, osobna izjava: "Zastupnici koji zatraže riječ radi davanja osobne izjave, malo je drugačije regulirano, govore na kraju rasprave o dotičnoj točci dnevnog reda, ili prilikom usvajanja zapisnika itd. Zastupnici svoje, dakle osobne izjave ograničavaju na pobijanje mogućih primjedbi koje su tijekom rasprave izrećene ili o njima, ili mišljenja koja su im pripisana, ili neispravljanje čak i vlastitih izjava." Prema tome ispravak, ovo je jedna vrsta ispravka netočnog navoda i drugih zastupnika, a moguće i naših nekih izjava koje su možda krivo protumačene. Ako to postoji u Poslovniku Europskog parlamenta ja ne znam zašto mi ukidamo taj alat, kako je rekao kolega Vukšić. S druge strane, kada govorimo o povredi Poslovnika ponovno ću podsjetit na Poslovnik Bundestaga. Mi ga kompliciramo na takav način da bolje da ga onda ni nemamo, dok najaviš pa dok ovo pa dok ono, a tamo imate u članku 29. stavku 3. jasno definirano da svaki član Bundestaga može postaviti pitanje povrede Poslovnika i to ima čak na raspolaganju pet minuta. A mi možemo dobiti odgovor za četrdeset osam sati, prošla baba s kolačima.
I na ovu repliku odgovorit će uvažena Ana Lovrin.
Hvala lijepa. Ma evo kolega Buriću zaista mislim da je možda čak sve krenulo u dobroj namjeri , ali ovaj tekst, prijedlog koji imamo ispred sebe ne rješava to što bi smo riješit htjeli prije svega kroz obradu instituta o povredi Poslovnika. Dakle, to treba sasvim drugačije stipulirati. Ali mislim da je sadašnje rješenje dobro jer se dobiva promptan odgovor osim u kompliciranim situacijama kada se izjašnjava Odbor za Ustav i Poslovnik. Naravno institut ispravka netočnog navoda je institut koji treba dobro promisliti. Ja ću podsjetiti da smo, da se i u prethodnom sazivu kada je druga opcija bila na vlasti razmatralo ukidanje ovog instituta zbog čestih zlouporaba. I tada se današnji vladajući, a tada opozicija su se oglušili na taj prijedlog i nisu trznuli jer su dobro koristili taj institut. Dakle, ali svakako njega treba dobro promisliti, treba vidjeti n a koji način i kako ga zadržati i dobro urediti mehanizme da bi se spriječile zlouporabe. Jer zaista nekad treba na netočnost promptno reagirati. Hvala.
Svoje pravo na repliku sad će iskoristiti i kolega Željko Kolar.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo, ja moram reći da se u dvije stvari slažem sa gospođom Lovrin, a to je da je ona konstatirala da je ovo rađeno u dobroj namjeri i da o tome treba raspraviti. I o drugoj da je ovo važan, da je važna rasprava o Poslovniku jer su upravo kolege iz njezinog kluba i kolega Stier i kolega Đakić i kolega Kalmeta upravo govorili da je ovo totalno beznačajno danas o čemu pričamo, a i kolega Vinković se u replici pridružio toj priči. O onom dijelu koji ste govorili da će repliciranje zakomplicirati postupak. Ne, mi se ne slažemo s tim. Mi mislimo da demokracija nema cijene i da što više zastupnika će biti u mogućnosti da se obrati premijeru i ministrima da će i moći replicirati, da će to stvoriti jasnu sliku o onim zakonima, o onima koje oni brane i predlažu i predlažu i onima argumentima sa kojima se vi slažete ili ne slažete u njima. Isto tako ste svoju raspravu o Poslovniku iskoristili da ste zabrinuti kako će preživjeti građani Hrvatske u ove četiri godine dok će biti lijeva koalicija na vlasti. Ja vas uvjeravam ako su preživjeli vaših 8 ništa im se više ne može dogoditi.
Dragica Zgrebec je iduća zastupnica koja će iznijeti repliku [[Upadica Lovrin: A ja]] Niste se javili [[Upadica Lovrin: Jesam.]] Troje vas ovdje gleda, troje vas gleda. Niste se javili, žao mi je. Izvolite kolegice [[Upadica Lovrin: Kako se nisam javila na početku, a dobro.]] Troje nas gleda.
Hvala.
Oprostite. Kolegice Lovrin nikakvog razloga nemamo, ali baš nikakvog da vam uskratim pravo za odgovor.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ja se slažem sa izlaganjem kolegice Lovrin kad ona kaže da je to važan dokumenat, jer zapravo po Poslovniku uređuje se rad Sabora, uređuje se način donošenja zakona i neke druge stvari. I bitno je da unapređujemo ovaj dokument. On se i u nekoliko navrata u ovih 22 godine mijenjao i zapravo smo unapređivali način rada Parlamenta. Sjetimo se da smo imali samo ispravak netočnog navoda, pa smo uveli repliku, pa repliku na repliku, pa se vratili opet da se samo jedanput može replicirati. Međutim, iz njenog izlaganja se moglo zaključiti da mi sada onemogućavamo opoziciju da zbog toga što neće imati ispravak netočnog navoda i replike, da neće imati mogućnost zapravo svojim biračima, javnosti, građanima dovoljno prezentirati svoj program, pa između ostalog rekli ste da smo upravo tim beskonačnim repliciranjem i ispravcima mi zapravo došli do pobjede. Zapravo činjenica jest da se na ovim izborima odlučivalo između dva programa, između Vlade koja je bila potpuno neefikasna, koja je Hrvatsku dovela na rub ponora krize i nije bilo teško se onda odlučiti bez obzira da li mi ovdje kako što mi kažemo lopatarili ili ne. A što se tiče odnosa saborske većine i Vlade, bez obzira koja ona bila to je uvijek odnos na istom programu i bilo bi čak i nenormalno, ja bih rekla i nemoralno da saborska većina ne podržava Vladu kada se radi o programu na kojemu je i ta Vlada i ta saborska većina dobila povjerenje građana.
Da odgovori na ovu repliku na vrijeme se javila poštovana Ana Lovrin.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Da, dobili ste izbore na programu, ali i na onom što ste četiri godine, što su vas građani slušali ovdje u Hrvatskom saboru. Pa zabrinula sam se i kako će građani ovako preživjeti do sljedećih izbora, ali niste niti u programu rekli, a niti ste četiri godine govorili. Sve ono što se sad radi, a što sam ja nabrojala u svom izlaganju, a to je da ćete PDV dignuti na 25%, da će poskupiti struja, plin, da ćete imenovati podobne u nadzorne odobre, javna poduzeća, u državnu upravu, da ćete ukinuti zakone one koje smo se obvezali potpisujući pristupni pregovor sa Europskom unijom da ćemo ih provesti jer smo ih i donijeli, da ćete to ukinuti i na kraju krajeva vaš današnji potpredsjednik Vlade ministar Grčić je i sam rekao pred izbore da naravno da nećete sve reći šta ćete raditi jer tko bi onda za vas uopće glasovao. No eto, ljudi su ipak povjerovali da ćete raditi ono što ste im rekli u predizbornom programu, pa su za vas i glasovali. A naravno da se ljudima onda danas čini, građanima na to su pojedini zastupnici aludirali kada nas slušaju da se bavimo sami sobom umjesto da rješavamo pitanja koja su njima goruća i egzistencijalna. Ali mi te zakone koji su im važni za svakodnevni život u ovom Saboru već mjesecima donosimo po skraćenom postupku. Dakle, nemamo mogućnost raspravljati, nemamo mogućnost da naši prijedlozi se barem razmotre i da se razmisli o njihovom, o eventualnom ugrađivanju u zakon pa i nekog prijedloga koji bi mogla prihvatit i Vlada. Naravno da u skraćenom postupku, hitnom postupku amandmanima je zakon teško popraviti pa i onda kad ga se politički ne mijenja, ali bi ga se samo nomotehnički i izričajno promijenilo. Hvala.
Posljednju u nizu replika iznijet će poštovani kolega Dan Špicer.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovana kolegice Lovrin hvala vam već unaprijed na odgovoru na repliku koji ste podigli. Vi ste danas izrekli dosta teza koje zapravo ne stoje, ali jedna činjenica stoji koju ste u startu rekli, a to je s čime su se moje kolege i kolegice prije mene složili. Dakle, da uistinu je ova rasprava o Poslovniku bitna. I sama ste konstatirali da za razliku od vaših kolega iz vašeg kluba HDZ-a da se Sabor bavi sam sobom da tome nije tako. I ja vam hvala na tome što ste zapravo demantirali vlastite kolege. No ono u čemu ste po mojem skromnom mišljenju izrekli krivo je nekoliko stvari. Rekli ste da je poanta ovog prijedloga da se marginalizira Hrvatski sabor. To naprosto nije točno i to naprosto nije istina. Replika na predstavnika Vlade ili predstavnika kluba primjerice upravo govori suprotno i obrnuto. Dakle, ovim prijedlogom se još više demokratizira procedura, još se više omogućava da saborski zastupnici govore. Institut povrede Poslovnika kao što ste rekli da je ta promjena koja se predlaže potpuno promašena. Upravo suprotno. Do sada je povreda Poslovnika više povređivala Poslovnik nego ga je branila. I upravo ovim novim prijedlogom kolegice Lovrin se uozbiljiva rasprava i uloga zastupnika u ovom Saboru. A ono što mi se osobno ne sviđa što ste vi ali i vaše kolege iz kluba HDZ-a neprestano natovarivali na teret i nama u SDP-u ali i u ovom novom prijedlogu je ta jedna kontinuirano obmanjivanje javnosti. Obmanjivanje javnosti krivom tezom da se novim prijedlogom Poslovnika grubo krši sloboda govora u Saboru. Jedino kolegice Lovrin što se tim novim prijedlogom krši je buduća mogućnost zlouporabe koja se do sada izuzetno koristila. Hvala lijepo.
I na ovu repliku čut ćemo odgovor poštovana Ana Lovrin.
Hvala lijepa. Pa kolega ili ne razumijete ili nećete čini mi se prije svega da nećete razumjeti, dakle ja sam već jednputa rekla premda bih ja i smjela u našem klubu, ja smijem misliti različito od mojih kolega u klubu, to nije zabranjeno, ali oni su govorili u kontekstu toga da građani imaju takvu percepciju da se bavimo mi svojim poslovnikom umjesto da razgovaramo o važnim zakonima kojih ovdje pred Hrvatskim saborom nema i o kojima ne možemo raspravljati. Dakle, utoliko, a ja sam svejedno htjela naglasiti koliko je i ovaj Poslovnik važan u konačnici za pitanja koja su građanima važna. Govorili ste o marginaliziranju Sabora, ma ne samo ovim Poslovnikom, pa mi smo u zadnjih mjesec dana ili dva donijeli nekoliko zakona po hitnom postupku odmah i sad kojima smo onima što je do sada bilo u ingerenciji Hrvatskoga sabora prenijeli na Vladu. Dakle rekli smo Sabor neće više o tome odlučivati, neće raspravljati, Vlada najbolje zna, vlada je odgovorna 4 godine će raditi što hoće, postavljati koga hoće, a onda tko preživi ići ćemo na izbore za 4 godine. Mogu vam reći od Zakona o restrukturiranju HŽ-a, Zakona o učinkovitom korištenju električne energije, o licenciranju, o uvjetima koje je do sada utvrđivao Sabor, sada će to resorni ministar, dapače ne prenosi se čak niti na Vladu nego na resorne ministre. Evo, to je ta marginalizacija o kojoj ja govorim, a ovo je samo jedan element te marginalizacije. Hvala.
Hvala lijepa. Sada ćemo čuti raspravu poštovanog kolege Stjepana Milnkovića. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa evo ja sam u dosadašnjem tijeku rasprave koristeći svoj alat koji sam često običavao i u prošlom sazivu sam dosta toga rekao, nije mi se namjera naravno ponavljati ali nije mi ni namjera dostići onaj rekord od Ante Kovačevića. Nisam nikada na taj način razmišljao, ali dok sam i koristio ispravak netočnog navoda nikada mi nije bila namjera diskreditirati svoga suparnika nego mi je bila namjera ispraviti netočan navod i upozoriti da li sam ja to napravio učinkovito. Ja sam razvio jedan svoj stil koji su jedni odobravali, rekli su, neki su me potapšali rekli svaka čast, a drugi su rekli stručnjaci vidiš nije to baš bilo nešto ovako ili onako ali u svakom slučaju mislim da sam dao doprinos jednoj dinamici u raspravi u Saboru na jedan svoj način i Bože moj dragi nije me sram toga. Ali čuli smo u dosadašnjem tijeku rasprave sve o ovim izmjenama Poslovnika od onog ustavnog dijela gdje ne bih imao nešto dodati, možda sa usklađivanjem sa ustrojstvom državne uprave, ali smo čuli i isto tako i o odgovornosti i onoj ajmo reći kaznenoj nekakvoj odgovornosti ili materijalnoj o kojoj je govorio kolega Kajin s kojim sa ja evo usput budi rečeno u prošlom sazivu izmijenio bezbroj ispravaka s njim i vrlo korektnim relacijama smo završili mandat iskrenim i takve odnose i danas imamo, bez obzira što su bile možda nekada. Nekada sam u tim svojim namjera možda bio upozoren od predsjedatelja i Bože moj i ne ljutim se. To je isto jedna od mogućnosti i to je sve moguće. Ali zasigurno što se tiče odgovornosti ovdje želim reći jednu stvari i kazne da je najveća kazna za zastupnika da ne može govoriti, da ne može reći. Jer mi ovdje imamo svoje obaveze donositi zakone ali imamo obvezu isto tako zastupati interese sredine iz koje dolazimo. Ja dolazim iz poljoprivredne sredine i ja moram svojem poljoprivredniku reći, dragi Jožina moj tebi je PDV porastao tebi su cijene, PDV porastao, tebi su cijene energenata otišle u …otišao gore, to je za tebe teško, to je teško i ja njemu moram objasniti na jedan njemu pristupačan način. Ne voli on duge rasprave ovdje, lamentacije itd. On voli to jasno i kratko. On ne razumije onaj izraz koji sam jedanput čuo iz ove sabornice o nekom ranijem sazivu gdje je jedan kolega rekao da je to progresivna vertikalna disolucija. Evo da vam ja kažem, nisam ni ja to baš nisam se ni trudio. Dakle ja njemu nastojim to objasniti na njegov što je on odgovorio ne smijem ni ponoviti, dakle razumijete. To je stvar forme da li ću ja govoriti u desetercu ili šesnaestercu itd. to je moj stil, moj način. Ali molim tražim pravo da to kažem na jedan svoj način koji to želim i sada u ovom dijelu moram izraziti žaljenje što se iz ovoga iščitava da nemate mogućnosti, nema te mogućnosti neću moći jer zasigurno je ovdje cilj da štićenje Vlade, štićenje pozicije razumijete, a da mi nećemo moći, jer glasovanje u petak će biti onako kao se dogovore u klubu, a mi nećemo moći ni upozoriti dragi kolege, glasovanje. I sada još više, drago mi je da je ovdje gospodin potpredsjednik Leko da kaže još bit će kodeks i nekakve odgovornosti znači što te nema ali će te morati još neka druga služba pratiti, ako sam razumio gospodine potpredsjedniče. Vi ćete vjerojatno pratiti naš dolazak ili nedolazak razumijete. U tom dijelu izražavam jednu bojazan glede toga, molim da to pojasnite ako nisam dobro razumio vi ste znalac u tome. Tko će koga pratiti meni to jako plašljivo izgleda i podsjeća me na neka vremena u tom dijelu. Tražim dakle slobodu govora za nas da možemo ovdje razgovarati na svoj način, bez obzira što se neki rugali ako sam ja govorio o plugu, o oranju, o njivi. Pa to je divno, pa njiva nas hrani molim vas lijepo. Ne moraju biti svi akademske razine i na taj način, treba govoriti onako kako misliš, ali treba tu mogućnost. Ne treba dati ovdje stanje da bude uspavanka ovdje u Saboru. Možda je vama to namjera da mi tu zaspemo, mi moramo tu dinamično artikulirati svoje mišljenje i u tom smislu ću se ja zalagati, a svako ispravak netočnog navoda mi ne dirajte. Hvala lijepo.
Hvala vama. Evo ovaj novi Poslovnik o kojem raspravljamo gotovo kao da je stupio na snagu, nemamo nijedan ispravak netočnog navoda, ali imamo zato pet replika. Dinko Burić, prva replika.
Zahvaljujem. Pa i da je bila ispravak netočnog navoda, poslije ovako nadahnutog govora ja ne bih ispravljao nego bih vam dao priliku da još nešto kažete. Posebno mi je drago da ste se konačno, izgleda morali ste doći u oporbu da bi shvatili da uistinu treba govorit na način da nas ljudi razumiju pa i da predstavljamo građane koje predstavljamo. Ne sjećam se u prethodnih osam godina, barem ne u prošlom sazivu, onih godinu i pol dana koliko sam ja bio, da su zastupnici barem iz kraja iz kojeg sam ja dolazio tada vladajućeg HDZ-a žestoko branili interese Slavonije i Baranje. Sve što smo bili predlagali ste odbijali, ali dobro, bolje se dosjetit tome ikada nego nikada. Također se slažem s ovim da ne treba pričat tako da nas ne razumiju pa evo ako treba i u desetercu drago mi je da ste potvrdili da tadašnji, a i sadašnji potpredsjednik Sabora gospodin Šeks nije bio u pravu kad je revoltirano napustio sabornicu kad sam ja naš slavonski bećarac ovdje bio tada citirao, ako se sjećate ono, ne znam kak je bilo, ja sam baja, debeli Slavonac, nisam zgodan al sam svrsishodan, za Slavoniju i Baranju. Tad je izašao, evo sad vidite da u desetercima ipak se može razgovarat. A što se tiče uspavanosti, poručio bih i vama jer to nije dobro za hrvatsku političku scenu, klubu HDZ-a, prestanite se ponašat kao da ste se probudili iz opće anestezije, kao da ste anestezirani, konačno postanite prava oporba kako onda uistinu vladajuća većina ne bi mogla provodit tiraniju nad nama manjinama. To je važno za cijelu Hrvatsku.
Odgovor na repliku, poštovani Stjepan Milinković.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Burić, svakako mislim da je bećarac jedna firma forma koju treba podržavat, ali ja dolazim iz kraja jednog gdje se pjeva podravski jedan melos, a ja mu dodajem još ovaj lički štih svoj koji imam tako da je to jedna dobra kombinacija i cijenim taj vaš pristup isto tako lokalnoj problematici, dakle borbu za svoje. Tako i ja isto želim upozoriti na probleme koje ima pučanstvo na mom području, poljoprivrednici koji su uistinu u velikim teškoćama. Mislim da je to potrebno upozoriti jer selu nikada teže nije bilo. Ali želim upozoriti još jedan momenat, ovih dana se u medije kao pusti isto tako jedna vijest e kaže podravsko-bilogorski ipsilon nema crta. Ja dižem glas, mi dižemo glas i na taj način želimo upozoriti isto javnost da mi moramo isto imati prometnu infrastrukturu, da moramo biti prometno povezani sa ostalim dijelom jer smo godinama zapostavljani. I to je način borbe dakle za interese svoje sredine, da li će to imat formu ovu ili onu to je sad Bogu dragom svejedno. Hvala lijepo.
Replicirat će i poštovana kolegica Gordana Sobol.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Pa evo kolega, mi smo bili kolege u prošlom sazivu jel tako pa možda imamo malo duže pamćenje. Ali replicirala bih vam u onom dijelu gdje ste vi se pa na neki način čak i požalili da ne znate kako objasniti nekim svojim tamo ljudima u kraju gdje živite kako se to povećao PDV, kako je došlo do povećanja struje, plina, zašto se teško živi. Dozvolite, uzimam si za pravo da vam predložim nešto. Pa predlažem kad budete i vi objašnjavali zašto je to danas tako onda podsjetite i te ljude u vašem kraju da iza nas je osmogodišnja vladavina HDZ-a, ne računajući ono od prije toga, osmogodišnja vladavina HDZ-a zahvaljujući kojoj danas ova Vlada upravo mora radit poteze koje radi jer je HDZ-ova Vlada samo u zadnja dva mandata kroz koruptivni način vladanja opljačkala državu, državne financije, prekomjerno nabijala cijene svih mogućih projekata i radova koji su se vodili pa da toga nije bilo možda bi taj podravsko-bilogorski ipsilon bio već gotov, a da ne kažem da bi danas bilo novaca da se završi, a ne da nekoliko puta su otvarani radovi zbog potreba lokalnih ili parlamentarnih izbora. Možda bi na taj način trebalo ljudima početi malo više objašnjavati zašto smo danas u situaciji u kojoj jesmo, a da ne spominjem to da je čitava stranka HDZ koristila državne novce kroz crne fondove da bi financirala sebe i kampanje koje su rađene. E pa možemo i na taj način govoriti i bilo bi zgodno na taj način. Vjerujem da bi ljudi u tom dijelu sigurno to razumjeli.
Na repliku će odgovoriti poštovani Stjepan Milinković.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Vi ste otišli malo u ovu pravnu problematiku, mislim na nepravomoćne presude itd., ali ja bih vam želio reći da smo mi bili u korektnim odnosima i u prošlom sazivu, ja i vi i ostat ćemo vjerojatno i u ovome i ovo je način da možemo dakle sučeljavati svoje mišljenje. Ali vas želim podsjetiti isto tako da je za vrijeme prošle Vlade najveći broj, 3 milijarde 600 milijuna kuna potpora poljoprivrednicima bilo, najveće su potpore bile u tom dijelu i u tom vremenu. 500 modernih staja je sagrađeno, poljoprivreda je unaprijeđena, a sada je bačena na koljena. To je vaš rezultat. A druga stvar, što se tiče ipsilona, pa mogli ste ga napraviti u vremenu od 2000. do 2003., ali sada su radovi u intenzivnom tijeku, a vi ih želite obustaviti. Dajte mi za pravo da branim tu prometnicu koja za nas život znači. Hvala lijepo.
Prije nego što nastavimo sa replikama da čujemo gdje smo povrijedili Poslovnik. Poštovana zastupnica Đurđica Sumrak.
Hvala vam, gospodine zamjeniče predsjednika Hrvatskog sabora ili potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Je, povrijedili smo Poslovnik. Naime, kolegica Sobol je povrijedila članak 214. i 209. i 208. Prvo i osnovno udaljila se od teme koja nije, a drugo uvrijedila je sve nas članove HDZ-a, apsolutno sve jer je izrekla jednu veliku laž, to je sramotno. I dozvolite, neću se spuštat na tu razinu jer bih jednako tako mogla u duplo povrijedit Poslovnik kad bih rekla ono što se govori o SDP-u i momentalno … [[Ne razumije se.]]
Što je neistina to bila i što je bilo uvredljivo?
Neistina je da su se članovi HDZ-a koristili crnim fondovima, to je neistina. /Smijeh./ Svi članovi.
Dobro je da smo čuli ovu povredu Poslovnika, ali dobro je i da mijenjamo način na koji se može govoriti o povredi Poslovnika. Nastavljamo… … [[Upadica se ne razumije.]] Ja vas lijepo molim da ne dobacujete iz klupa. Ja vas lijepo da ostanemo parlamentarni koliko je god to moguće više i dopustimo kolegama da raspravljaju. Iduća replika, uvažena zastupnica Lidija Bagarić.
Gospodine predsjedavajući, pa uvaženi kolega Milinković kao i većina kolega iz HDZ-a pokušava danas nametnuti tezu da se zastupnicima brani govoriti. A to uopće nije istina. Naprotiv, tek sad se zastupnicima dozvoljava govoriti, odnosno daje im se mogućnost da odgovore. Zahvaljujem.
Čut ćemo i ovdje odgovor Stjepana Milinkovića.
Kolegice Bagarić pa nemam ja uistinu ovaj, možda čak ne bih trebao ni odgovoriti, pa možemo mi govoriti ali postoje razni modeli govora, draga kolegice, postoje i alati razni govora. Dosada su bili alati koji su evo to omogućavali na određeni način, koji su i doprinosili dinamici rasprave u ovom Saboru, tako je bila i namjera. Piše se u tom dijelu, to je ispravak netočnog navoda, da bude kratak, efektan, jasan i da ga mnogi razumiju. A ovaj drugi dio namjere ove dakle govore u tom smislu da se to na neki način umrtvi, da se to kaže da vi nas uvjerite e sve je dobro, vidiš sad je sve fino, krasno, mi ćemo pljeskat 25% je dobro itd. Nije namjera toga, mi moramo upozoravati isto kao što su kolege u ranijem sazivu upozoravali na određene okolnosti s ove strane. To je demokracija. Ali dobro, pomalo učimo i ide to svojim redom. Hvala lijepa.
Želju da replicira iskazao je i zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Kolega Milinković evo vidite kako imamo jednu dinamičnu raspravu kad si repliciramo, a ne kad si ispravljamo netočne navode. Evo vi ste spominjali deseterac pa ako mi dozvolite da sažmem vašu raspravu u stihove, doduše ne deseterac, ali kaže "može sve samo ispravak navoda mi ne diraj." Ja sam isto iz poljoprivrednog kraja, ali ne shvaćam možda bi tu bilo dobro da mi još malo pojasnite kako će to ukidanje ispravka netočnog navoda vama onemogućiti da biračkom tijelu, dakle žiteljima vaše županije ili moje ili bilo tko drugi u svojim izbornim jedinicama, objašnjavamo neke poteze Vlade s kojima se slažemo ili ne slažemo. Ja se slažem s vama kao što sam rekao i prije sa vašom kolegama i sa kolegom Burićem koji mi je replicirao, dakle zadaća je i osnovni zadatak zastupnika pogotovo onih iz oporbe da stalno upozoravaju na ono što misle da nije u redu. I tu vam zadaću nitko ne može i ne smije uskratiti. Ali isto tako podsjećam na članak 210. sadašnjeg važećeg Poslovnika, ali koji se neće mijenjati, koji kaže da govornik može govoriti samo o temi o kojoj se raspravlja i prema utvrđenom dnevnom redu. Dakle, kada raspravljamo o poljoprivredi jako bi mi bilo drago da izmijenimo i replike i da razgovaramo i da pričamo, ali ovo je, barem po meni, puno dinamičniji način rasprave. Hvala.
I posljednja replika poštovana zastupnica Sandra Petrović. … [[Upadica se ne razumije.]] Poštovani kolege niti ja, niti kolega, ali stvarno nemamo ništa od toga. Pažljivo sam vas gledao, vi ste, gledajte kolega pažljivo sam vas gledao. Pisali ste si nešto, ali pločicu niste digli. Žao mi je, dogodi se. Zaboravi čovjek, ali nije ništa strašno. Dakle, poštovana zastupnica Sandra Petrović.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Evo izvolite, izvolite. … [[Upadica se ne razumije.]] Hvala vam. Pa možete odgovoriti i meni i poštovanom kolegi Hajdukoviću ako niste stigli dići palicu. Evo ja ću samo kratko se osvrnuti na vaš dio izlaganja gdje ste vi rekli kako ste niz puta izmijenili niz ispravaka netočnih navoda sa uvaženim kolegom Kajinom. Naime, vi niste mogli izmjenjivati ispravke netočnog navoda je li tako? Mogu se izmjenjivati samo replike i mogu se izmjenjivati samo odgovori, odnosno replike i odgovori na replike. Dakle, mislim da je ovo malo demokratičniji ipak način od ispravka netočnog navoda. Sjećam se prije nekih možda tjedan ili dva spomenuli ste, vi osobno ste spomenuli, u jednom ispravku netočnog navoda, dakle u jednom instrumentu na koji vam nisam mogla odgovoriti, spomenuli ste recimo jedan netočan navod, a to je ukidanje Željezničkog kolodvora u Đurđevcu. Ne znam da li se sjećate te teze svoje. Dakle, ja nisam imala mogućnost da vam na ispravak netočnog navoda demantiram na bilo koji način tu vašu informaciju koju ste iznijeli koja je inače bila netočna i ne znam odakle vam to stvarno. Između ostalog rekli ste u dijelu rasprave gdje ste govorili o svojem kraju, o svojim poljoprivrednicima govorili ste o plugu, oranju, o svojem Joži i o načinu na koji ste vi svojem Joži objašnjavali o tome kako je Vlada podizala PDV na 25%. Pa zašto niste kad je bilo Izvješće o obavljenoj reviziji jedinica lokalne samouprave rekli nešto o poslovanju svoje Općine Gola? Zašto to niste iskoristili svoje pravo pa rekli to? S druge strane
I vrijeme za repliku je ograničeno, a ono je upravo isteklo.
A u redu, hvala. Reći ću samo ono što je
Ali nemojte, nemojte jer je isteklo vrijeme.
Aha, u redu. U redu, poštujem. Hvala vam.
Na repliku će odgovoriti poštovani zastupnik Stjepan Milinković.
Hvala lijepa. Kolegice pa drago mi je, vi mene podsjećate za nešto ja sam toliko toga, ja kolegi Kajinu nisam, ja sam uputio ispravak. Sad možda je to forma, možda sam ja krivo rekao ovdje da sam ja izmijenio s njim ispravak. Nije točno da nisam nego sam uputio sam mu ispravak, ajde neka bude. Vi mene podsjećate na moj jedan ispravak koji je bilo puno prije, možda 15 dana, 20 dana, možemo pogledati fonogram da vidimo tko govori istinu i u kom kontekstu. Ja uistinu ne mogu se sad ovaj čas sjetiti, ali uvijek sa radosti govorim draga kolegice o svojoj općini, o svojoj sredini koja je izuzetno dobro organizirana, izuzetno dobro funkcionira, ima najbolje poljoprivrednike, kolega Hajduković ima najbolje stočare u Lijepoj našoj koji svaki dan i u ovim okolnostima 30 tisuća litara mlijeka svakodnevno isporučuju tržištu. Ja znam da njima neće ispravak niti replika popraviti njihovu situaciju, ali one mjere koje je učinila prošla Vlada je značajno unaprijedila proizvodnju i mlijeka i moderne staje su se napravile itd. To su bili napori koji pojačavaju konkurentnost poljoprivrede dragi kolega i na taj način se ja zalažem. A to što ja branim interes svoje sredine rekao sam u svojoj raspravi to je moja i dužnost, ja to moram na taj način raditi. A zašto ja ne bih upozoravao na namjeru, jučer sam dobio, draga kolegice, na namjeru i na najavu da se želi Željeznički kolodvor u Đurđevcu ukidati. Ja sam dobio jučer i to poštivam, odgovor pisao sam u pisanoj formi ministru da nema te namjere. Bogu hvala nema, ali želim isto tako upozoriti da je za nas neprihvatljivo najave bilo kakve od ministra i bilo koga jer javno izgovorena riječ je vrlo važna i ona zbunjuje, uznemiruje javnost, da nam se ukida tako namjera se ne ukida nego namjerava se autocesta zaustaviti radovi na autocesti koja za nas život znači. Ja to moram na ovaj ili onaj način, to je moja sposobnost to je moj način komunikacije i ja na taj način radim i radio sam. Hvala lijepo.
Nastavljamo s pojedinačnom raspravom u koju će se sada uključiti poštovani zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo već smo puno toga čuli i rekli o ovoj odluci o izmjenama i dopunama Poslovnika Hrvatskog sabora i ukidanju instituta ispravka netočnog navoda koji meni ne odgovara osobno i ja štitim pravo da zastupnik u Hrvatskom saboru ima mogućnosti i pravo intervenirati onda kada čuje netočnosti koje bi bile izrečene. Čuli smo i to da puno puta je korištena i zlouporaba toga instituta i priznajem i sam možda da smo nekada pretjerali u takovim nastupanjima i da smo zlorabili tu povredu tj. ispravka netočnog navoda. No, međutim ja bih naveo neke primjere koji bi sada bili onemogućeni, nego u replici koja bi bila upućena da li predsjedniku Vlade, da li predsjedniku ili ministru iz bilo kojeg resora pa tako i kolegama ili kolegicama zastupnicima. Zasigurno bi taj omjer bio u korist onih koji su sada u poziciji, a ne onih koji su u opoziciji. Iz toga vidim čisti razlog, kao što je to, mislim da je kolega Burić ili netko rekao, da jedan naprema tri je omjer sada u odnosu snaga i mogućnosti odgovora na jednom dijalogu koji bi trebao biti u ovom Parlamentu. Da se štiti pravo parlamentarne manjine to je apsolutno sigurno demagoška floskula koja je izgovorena u ovom Saboru i nje nema, nema mogućnosti više da mi upotrijebimo repliku kako bi odgovorili. Replika od ministra ili od strane predsjednika Vlade sigurno je i sada bila moguća, kada on ima mogućnost intervenirati za govornicom Hrvatskog sabora i odgovoriti na nerazjašnjena pitanja ili na ono što mu je upućeno već u bilo kojem momentu kad mu to omogući predsjedavajući. Vjerujem da se u ovim momentima svi skupa gledamo kako da to najbolje riješimo, ja mislim da treba ostati ova institucija ispravka netočnog navoda uz neka poboljšanja ili neke mjere koje ne bi bile i dozvoljavale zlouporabu. Ja ću reći kako ću ja reagirati na ono što je kolega Milinković govorio o tome, a to je recimo da gospodin ministar Hajdaš Dončić kaže da se nisu ni počeli radovi na podravskom ipsilonu, a osobno sam otišao i uvjerio se da 11,5 kilometara otvorene trase nasipane sa 11 gotovih objekata koji čekaju samo da se spoje asfaltom i da stavi se u funkciju dio prema Bjelovaru pa tako isto i prema Križevcima, osobno sam se uvjerio i zbrojio. Mislim tu treba baš intervenirati tako, gospodine ministre netočno ste ustanovili ili su vas netočno informirali vaši službenici da to nije tako i da to ne stoji tako kao što ste rekli. Isto tako, kada se govori o poskupljenju plina, govorit ću u sitnim primjerima, ako je plin poskupio 30% ministar kaže da je to u svrhu kako bi se stabilizirao ili kako bi cijene koje su na svjetskom tržištu regulirale se time, onda ne može se s druge strane reći da je to točno, to je netočno jer s time su povećale se plaće službenika i zaposlenika u tim firmama. Kao i u HEP-u 20% povećanje plaće i automatski povećanje 20% cijene koštanja struje, kilovata, a u drugom smjeru povećanje plaća zaposlenika plaća u HEP-u. Treba reći da je to netočno, da je to i pogotovo kad znamo da je HEP svoju prošlu godinu završio s 800 milijuna kuna dobiti onda nema nikakvih razloga za povećanjem cijene koštanja struje. No, i mislim da ovaj institut ispravka netočnog navoda treba ostati baš zbog ovakvih sitnih primjera i da ne nabrajam sad više što se sve dogodilo u ovom kratkom vremenu. Ali reći ću i to da u člancima 6. i 7. dopuna Poslovnika predlagatelj je u ova dva članka obrazložio usklađivanje radno-pravnog položaja službenika u klubovima zastupnika sa Zakonom o državnim službenicima i namještenicima. A Zakon o državnim službenicima i namještenicima stavljen je izvan snage osim odredbi koje se odnose na plaće i druga materijalna prava službenika, a u punoj mjeri je Zakon o državnim službenicima i taj zakon se primjenjuje. Krivo ste definirali zapravo ono što ste stavili u izmjene i dopune Poslovnika. Međutim, odredbe članka 7. Izmjena i dopuna Poslovnika ukazuju da se ne radi o usklađivanju sa zakonom već o grubom kršenju i zanemarivanju odredbi Zakona o državnim službenicima, da unatoč tome što se u izmjenama, izmijenjenim člancima Poslovnika navodi da klubovi imaju pravo zaposliti službenike iz stručne službe ili izvan nje. Evidentno je da se odredbom članka 7. Izmjena i dopuna Poslovnika najvećim dijelom odnose na osobe izvan stručne službe Hrvatskog sabora koje će klubovi zaposliti. Naime, Zakon o državnim službenicima svojim člankom 47. propisuje postupak prijema u državnu službu, člankom 48. propisuje uvjete za prijem u državnu službu, a člankom 49. propisuje zapreke za prijem u državnu službu. Člankom 56. propisuje obavezu polaganja Državno stručnog ispita, također isti članak propisuje tko je oslobođen polaganja Državnog stručnog ispita obzirom da novi članak 30.b Poslovnika propisuje da se odredbe zakona koje se odnose na između ostalog na Državni stručni ispit, ne odnose na službenike koji će se zaposliti u klubovima zastupnika, zamislite. Evidentno je da se stranačke osobe koje bi trebale biti zaposlene u Hrvatskom saboru stavljaju iznad zakona. Također treba naglasiti da je to odredba u koliziji i sa izmjenom stavka 4. članak 30 koji zahtjeva ispunjavanje uvjeta propisanih zakonom. A Državni stručni ispit jest jedan od uvjeta, čak i najznačajniji uvjet obzirom da ne položeni Državni stručni ispit predstavlja razlog za prekidanje državne službe. S tim u vezi nije jasno niti na temelju kojeg se propisa osobe koje klubovi imaju pravo zaposliti dovode u povlašteni položaj u odnosu na sadašnje službene, službenike stručnih službi koje su morali položiti Državni stručni ispit i zadovoljiti mnoge druge uvijete kontinuirano se usavršavati da bi mogli raditi svoj posao. Posebice uzimajući u obzir da osobe koje će se zaposliti u klubovima imaju ista materijalna prava kao i službenici, stručne službe Hrvatskog sabora, a nema nikakvih uvjeta koji bi te osobe trebale zadovoljiti kako bi dokazale svoju stručnost, osposobljenost za rad u stručnoj službi Hrvatskog sabora. Postavlja se pitanje, hoće li se te osobe sigurnosno provjeravati ili će u Hrvatski sabor zapošljavati osobe protiv kojih se vode sudski postupci kao što je to do sada bilo običaj ove Vlade. Ovakve odredbe poslovnika zapravo omogućuju zapošljavanje i materijalno zbrinjavanje stranačkih podobnika vladajuće Koalicije mimo zakona, te grubo diskriminiranje službenika stručne službe Hrvatskog sabora. Nadalje, ako se osobe koje klubovi imaju pravo zaposliti zapošljavaju na određeno vrijeme nije jasno na kojem se popisu temelji odredba stavka 3. ovog članka 30.a kojim se utvrđuje da se po prestanku mandata te osobe raspoređuju na slobodna radna mjesta za koja ispunjavaju uvjete. Obzirom da im prestankom mandata prestaje radni odnos člankom 7. stavci 1. i 3. ovog članka 30. Naime, ova se odredba odnosi upravo na osobe izvan stručne službe a ne na službenike stručne službe Hrvatskog sabora. Također treba upozoriti predlagatelja da sukladno stavku 9. 61. Zakona o državnim službenicima državna služba na određeno vrijeme ne može postati državna služba na neodređeno vrijeme. Ustav Republike Hrvatske stavkom 2. člankom 55. propisuje da je svakom pod jednakim uvjetima dostupno radno mjesto i družnost. Stoga je ovako drsko pogodovanje pojedincima u smislu omogućavanja njihovih zapošljavanja bez ikakvih stručnih i drugih kriterija u najvišoj državnoj instituciji koja predstavlja sve građane Republike Hrvatske uvredljivo i za svaku osudu. Obzirom da je Hrvatski sabor najviša institucija u Republici Hrvatskoj nositelj zakonodavne vlasti i predstavničko tijelo građana nedopustivo je ovako grubo i samovoljno kršenje Ustava i zakona kao što je slučaj s odredbama članka 7. izmjena i dopuna Poslovnika. Stoga taj članak treba u potpunosti izbrisati. Evo vidite koliko je toga napravljeno nebulozno u ovim izmjenama i dopunama Poslovnika Hrvatskog sabora i kako se želi institucionalizirati zapošljavanje bez natječaja, bez kriterija i bez uvjeta. I dalje ostaviti na poslu one koje ćete dovesti iz bilo kojih razloga da li stranačkih ili bilo kojih drugih u ovaj hrvatski Visoki dom koji propisuje zakone o državnim službenicima i namještenicima, koji propisuje zakone i kriterije o zapošljavanju. I stoga se ne možemo složiti sa ovim izmjenama i dopunama Poslovnika kao ni sa brisanjem instituta koji se zove ispravak netočnog navoda koji želimo i dalje koristiti možda pod strožim kriterijima. Hvala lijepa.
Na ovo vaše izlaganje imamo čak 7 replika i 1 ispravak netočnog navoda. Najprije ćemo čuti ispravak netočnog navoda, Mario Habek.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Pa ispravit ću netočan navod kolege Đakića koji je rekao da je ministar Siniša Hajdaš Dončić rekao da bjelovarski ipsilon još nije počeo sa gradnjom. To nije točno. Siniša Hajdaš Dončić, ministar infrastrukture i prometa je rekao da je do sada izvedeno radova u vrijednosti 58 milijuna kuna što iznosi 13% proračunske vrijednosti investicija. Tako da ono što ste vi rekli nije točno i ne stoji. Hvala lijepo.
Vrlo korektan ispravak netočnog navoda. Kad ste počeli govoriti još niste došli ni do zareza u prvoj rečenici za repliku se javila vaša kolegica Đurđica Sumrak.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, a posebno hvala što budno pratite na mene. Ali međutim, kolega Đakić govorili ste ovo sve potpisujem. Htjela bih još reći što ste zaboravili reći, a to je povreda Poslovnika. Upravo prekrasan primjer je bio malo prije nastup kolegice zastupnice Sobol kada je uvrijedila mogla bih reći pa od 220 članova HDZ-a, 220000 članova HDZ-a, uvrijedila ih je sigurno 220000. Ne bih se smijala, ne bih se smijala, jer oni koji su ogriješili u zatvoru već i više nisu članovi HDZ-a. Uvrijedila je rekavši da smo se mi članovi HDZ-a služili crnim torbama. Kolega Stazić, nemojte se smijati. Ima časnih, poštenih ljudi, da. Časni i pošteni ljudi su u HDZ-u koji nemaju i ne raspolažu imovinama, autima i vilama. Mi i bivša Vlada, predsjednica Kosor, baš tako otvorila je put pa su eto vidite gdje. Meni je žao što vi to nemate snage napraviti kod sebe. Sad želite ovo ukinuti da bi 24 sata unaprijed ja trebala sad najaviti da ću tražiti povredu Poslovnika. Ovakvu uvredu ne možete riješiti ni povredom Poslovnika nego sasvim nekim drugim stvarima. Vidite, a kolegica ima imunitet. Mene je uvrijedila, uvrijedila jednako kao i većinu od ovih 220000, je jer su časni i pošteni ljudi. Oni koji nisu, mi unutar HDZ-a, otvorila je vrata predsjednica Kosor unazad dvije godine i sad odgovaraju. Kad ćete vi to učiniti ja ću vam skinut kapu, može vas biti sram.
Evo ovako, kolegice Sumrak. Prvo ovako ne mogu suspregnut smijeh kad čujem nešto duhovito. Ispričavam se ali to je naprosto tako. Drugo, naime rijetko se kad može nekom prigovoriti zbog toga na koji način iznosi repliku, ali vi ste se javili za repliku kolegi Đakiću. Jednu riječ niste rekli o njegovom izlaganju nego ste polemizirali sa kolegicom Sobol. Znači to, dakle ne samo da je ovo ne znam protu poslovničko korištenje pločice ispravka navoda nego čak i protu poslovničko korištenje instituta replike, pa vas molim da se držite Poslovnika takav kakav jest. To će nam svima omogućiti kvalitetniji i bolji rad. Sad imamo povredu Poslovnika. Poštovana zastupnica Gordana Sobol.
Gospodine predsjedavajući, smatram da je povrijeđen članak 214. stavak koji govori, koji kaže da se zastupniku izriče opomena mada ja to ne tražim ako svojim ponašanjem odstupa od općih pravila ponašanja u Saboru. Kolega Jandroković je malo prije bio iskoristio ovaj članak Poslovnika i rekao to znači kad zastupnik ne govori istinu. Kolegice Sumrak, ja molim ako treba pregledajte fonogram. Ja sam rekla da je stranka u kampanjama koristila novce iz crnih fondova. Točno tako sam rekla. Izvolite pogledajte fonogram. I smatram da time nisam nikoga posebno uvrijedila, nego sam ono što je opće poznato. Molim vas i prema tome molila bih da u buduće, ma ako ništa drugo pažljivo slušate ono što se govori. Zahvaljujem.
Hvala. Ja se sada ispričavam kolegi Đakiću trebao sam njemu najprije dati priliku da odgovori na repliku, a onda ići na ovu povredu Poslovnika. Ali evo sad ćete vi dobiti priliku da odgovorite kolegici Sumrak.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ipak mislim da je poslovnički povreda Poslovnika prije replike i dobro ste postupili. Ali reći ću vam i to, reći ću kolegici Sumrak pa nije čudo da stavljanje flastera na usta oporbi je samo u mogućnosti parlamentarne većine koja to želi, koja želi spriječiti da govorimo jasno, nedvosmisleno, da upozoravamo kad nisu točni navodi, da nas vrijeđaju danas to je aktivno vidljivo. Kad bi mi odgovorili da pogledaju u svoje dvorište o svojim presudama svojih najbližih onda bi rekli da ih prozivamo, da ih vrijeđamo. Ali mislim da svaki ima priliku na sebe se pogledati i ogledati. Kao što njihov ministar kaže pogledajte se u ogledalo i onda govorite drugima. Vjerujem da je sve ovo u cilju kako bi što manje mi brundali u hrvatskom Parlamentu, gdje stvarno moramo reći ono što nije dobro. I kada mi drugi kolege govore o tome što sam izrekao jesam, ja priznajem. Bio sam nekada možda i nesmotren, nekad sam se i zanio, nekad sam i uvrijedio i spreman sam se bio ispričati. Ali sve je to u žaru političke borbe koja na ovoj pozornici mora biti takova nekada i snažnija, nekada i jača. Pa sjetite se kada je gospodin Stazić blokirao predsjednički stol. To nije bilo drsko, to nije bilo bezobrazno, to nije bilo nakaradno kada nije dozvolio predsjedavajućem da vodi sjednicu, to je bilo sve u redu. Kada je bez obzira na sve događaja koji se događaju u RH danas sigurno možemo reći da postoji osnovana sumnja da se je nešto novaca i izvuklo ali to nije pravomoćno presuđeno. Mi ćemo sigurno osuditi svaku takvu pojavnost i biti protiv nje, ali želimo isto tako da i vi pogledate u ogledalo i svoje financije. Vjerojatno će pogledati i one državne institucije koje su nadležne pa će naći put kako ste se i vi financirali [[Upadica: Vrijeme.]] Vjerujem da nećete na ovo reagirati. Hvala lijepo.
Poslovnička mogućnost. Sljedeći za repliku javio se zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Poštovani kolega Đakić a vezano uz izlaganje gospođe Sobol. Istina može boliti ali uvrijediti ne može. Neki vaši bivši stranački kolege su više nego jasno priznali što su činili glede financiranja političke stranke koje ste član, ali vratit ću se na vaše osnovno izlaganje. Kolega Đakiću vi ste kralj ispravaka netočnih navoda i to vam se mora priznati. A zašto? Zato što na jednu konkretnu pripremljenu diskusiju imate 10 ispravaka netočnih navoda. Ispravaka netočnih navoda na koje vam nitko ne može odgovoriti, koje vam nitko ne može komentirati. I normalno je da ćete vi žaliti za takvim institutom. Nadalje, vi ste ukazivali na ove ljude koji će se zapošljavati u klubovima i rekli ste da će oni biti u povlaštenom položaju u odnosu na druge službenike i namještenike. To nije istina. Za razliku od drugih službenika i namještenika koji su zaposleni na neodređeno vrijeme, koji su sigurni u svoju budućnost, koji su sigurni u svoj posao i u svoju plaću, ovi ljudi koji će se zapošljavati u klubovima svjesno pristaju na činjenicu da nakon 4 godine njihov posao prestaje i da će morati tražiti novi posao. I nemojte zato molim vas govoriti da su oni povlašteni u odnosu na druge službenike i namještenika. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Imamo odgovor na repliku. Gospodin Đakić izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa jesam, možda sam ja i kralj ispravaka netočnog navoda, ja to i priznajem. Ali sigurno nisam to bez veze činio ni radio niti sam u žaru političke borbe učinio sve. Vaša gospođa Sobol bi trebala biti zadnja osoba koja bi trebala govoriti o korupciji i kriminalu, s obzirom na nepravomoćnu presudu njezinog muža. Ja mislim da ovakvim načinom sigurno ćete izazvati još više mojih istinitih navoda koji će nekoga boliti. Ja sam svjestan toga. Ja ću svoje grijehe uvijek priznati. Pitanje da li su spremni i drugi? O zaposlenicima i namještenicima kao i o javnoj nabavi pitanje je da li više treba uopće javna nabava. Kao što čujemo vaš prvi potpredsjednik kaže nemojte objavljivati javnu nabavu, svi možete nabavljivati kako vam paše, dogovorno, sve neka bude dogovorno. Tko da više taj će i dobito. To je vaš prvi potpredsjednik izjavio kojega vi podržavate. Što se tiče zaposlenika u Hrvatskom saboru, da stavljaju se sadašnjim nacrtom i prijedlogom u povlašteni položaj. To je činjenično upisano. Upotrijebili ste zakon koji više ne funkcionira. Evo pročitat ću članak 114. u prijelaznim i završnim odredbama "u odnosu na državne službenike prestaje važiti Zakon o državnim službenicima i namještenicima "Narodne novine", br. 27/01. i na temelju njega doneseni provedbeni propisi osim odredbama kojima su uređene njihove plaće koje ostaju na snazi do dana početka primjene posebnog zakona kojim će se urediti plaće i druga materijalna prava državnih službenika". Gospodine dragi ja ne znam o čemu ste vi htjeli reći i replicirati. Ovo piše u zakonu, uzmite članke zakona iznivelirajte sa današnjim prijedlogom članka 6. i 7. i vidjet ćete o čemu se radi. Primijenili ste nešto što više ne funkcionira što je stavljeno van snage i govorite meni da sam ja kralj ispravaka netočnih navoda. Hvala lijepo.
Vrijeme. Hvala. Imamo najavu povrede Poslovnika zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Štovani gospodine predsjedavajući za sada još uvijek povreda Poslovnika i to članka 214.točke 6.iste ispravka zato što je uvaženi zastupnik svojim ponašanjem odstupio od općih pravila ponašanja u Saboru kada je odlučio komentirati sudsku presudu nepravomoćnu i još k tome ukinutu. Poštovani kolega to se neće … Komentirajte konkretnu radnju, konkretne osobe, vi to niste činili. A što se tiče zakona poštovani kolega Poslovnik se donosi većinom glasova svih zastupnika u Saboru i on zbog toga ipak ima određenu snagu. Hvala vam lijepa.
Hvala. Imamo sljedeću repliku zastupnica Sandra Petrović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Prije svega željela bih reći zastupniku Đakiću da ovim izmjenama i dopunama Poslovnika Hrvatskog sabora ne stavlja se flaster na usta definitivno oporbi. Evo zastupnik ima 7 replika ima 7 puta mogućnost odgovoriti na repliku prema tome ja tu ne vidim apsolutno nikakav problem niti manjak demokratičnosti u radu Hrvatskog sabora što je bilo apsolutno vidljivo iz današnje rasprave. Druga stvar na koju ću se osvrnuti koju jednostavno moram komentirati iako izlazi iz teme ove rasprave, ali izašao je i gospodin Đakić pa ćete mi dopustiti. Naime rekao je da je ministar Siniša Hajdaš Dončić rekao da nisu napravljeni nikakvi radovi na autocesti odnosno na brzoj cesti Virovitica-Bjelovar. Naime ja ću podsjetiti gospodina Đakića da je to obećanje predizborne još za vrijeme premijera Ive Sanadera. Ta cesta je bila obećana još prije 2007. godine, vi ste radove otvarali na toj cesti u više navrata i meni je apsolutno nevjerojatno da nekome treba pet ili više godina da nasipa 11km jedne ceste. Ja nikad u životu nisam čula da je toliko dugo vremena potrebno da se toliko malo ceste napravi. Hvala vam lijepa.
Imamo odgovor na vašu repliku zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa uvažena moja kolegice Sandra pa evo ja ti moram reći da stvarno sam imam tekst izjave u Večernjem listu kada je tako izjavio, a ovo što je kolega govorio odnosilo se na Pelješki most o postotku izgrađenosti, tako da i njega demantiram odmah jednim udarcem dvije ću stvari riješiti ne muhe nego stvari koje su netočne u vašim iskazima. Naime, dolaskom i početkom krize i recesije nije se više imalo novaca da bi se moglo brže raditi i ostvarivati ono što je zacrtano. I danas se može ovo odraditi i o tome smo razgovarali i ja i vi i drugi kolege zastupnici koji su na tim pravcima kako riješiti tu podravsku autocestu Podravko-bilogorski ipsilon. Rekli smo da ako je već preimenovana u autocestu zašto se ne raspiše natječaj za koncesionara koji će to izvesti i na 20 ili 30 godina, koliko se može, 25 godina ili 23 godine od ubranih naplata cestarine u dvije godine će biti napravljena i završena. Rekao sam i sljedeće, postoji fond hrvatskih branitelja u kojem imamo 7% dionica HT-a koje možemo na tržištu prodati za nivo od 2 milijarde kuna. Zašto ne bi mi bili koncesionari u izradi toga podravskog ipsilona? I to je mogućnost koja postoji. Stvarno dugo traje, ali jedan dio papirologije nije bio napravljen ni onda, a sada je tek Studija utjecaja na okoliš završena koju još gospođa Mirela nije potpisala za onaj dio od Bjelovara prema Virovitici.
Hvala. Imamo još jednu repliku na uvodno izlaganje. Zastupnik Stjepan Milinković, izvolite.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Đakić, drago mi je da ste prošetali gradilištem ove autoceste A 12 i da ste primijetili intenzitet. I ja provozim se svaki put kad idem kući i kad to vidim onda uvijek radosno klikne kolega sa lijeve strane: konačno, Bogu hvala! i to me raduje uistinu da su radovi u toliko jakom intenzitetu i da su uložena sredstva. I sad zamislite, stavite se u našu poziciju drage kolege, radovi su u tijeku i sad bi to trebalo konzervirati i to je najava. Ajmo reći konzervirati, govorim uvjetno, nadam se da razum zdravi da će reći da nema o tome spora, ali se radi i ići na brzu cestu. A što to znači, to znači dakle ponovo izmjene prostornog plana, prostorne dokumentacije dvije-tri godine što znači u naravi čekaj magare dok trava naraste. U tom dijelu narod je to prepoznao, već je 3000 potpisnika peticije koji žele upozoriti na tu okolnost da se to ne dogodi jer mi imamo loša iskustva sa tim. Mi ćemo, napravit ćemo i bit će to … [[Ne razumije se.]] Bože moj dragi. Mi u Podravini imamo krasan jedan izraz koji kaže hvala im lijepa.
Imamo dalje još jednu repliku, zastupnik… Aha, ja se ispričavam. Kolega Đakiću izvolite.
Hvala lijepo, potpredsjedniče. Pa evo već je naporno i odgovarat na sve te replike, ali moram, moram reći da stvarno kolega Milinkoviću u pravu ste. Baš sam si dao truda, jedan dan, jednu nedjelju sam obišao kompletno radove iako tamo čuvari čuvaju i to je zapravo stoje, stoje zato što nema proračunskih sredstava niti u Hrvatskim autocestama koje bi trebale to financirati, koje ne plaćaju izvođače radova. Ja ne bih dalje dužio oko toga problema, ja sam samo htio navesti kako bi trebalo ispraviti netočan navod kolege tj. ministra Dojčića koji nije vjerojatno bio dobro informiran u momentu kada je davao izjavu oko toga, ali politička odluka vjerojatno je takva da se ne ide u daljnju gradnju iako postoje mogućnosti kao što sam rekao koncesionara, jednoga, drugoga, trećega, petoga, tko dobije na natječaju. To je najbolji problem koji treba riješiti i ja ću pozdraviti sve one koji će zastupati takav interes i dati u koncesiju da se ta cesta napravi kako bi ta žila kucavica povezala i Podravinu pa i Mađarsku i Koprivnicu i bila ako može biti istarski ipsilon ne znam zašto ne bi mogao biti podravsko-bilogorski ipsilon u funkciji i na dobrobit hrvatskih građana, pogotovo kada hoćemo napraviti što više radnih mjesta, kada hoćemo popuniti brdske zone koje su učinjene, napravljene. Onda je nužno da postoji žila kucavica po kojoj za sat vremena ili 45 minuta možeš doći do Virovitice ili pola sata do Koprivnice. To je vrlo bitno da se oslobodi i ovaj pritisak industrije na sam grad Zagreb, da se jeftinom radnom snagom, jeftinim zemljištem u industrijskim zonama otvore nova radna mjesta.
Zahvaljujem. Imamo sljedeću repliku, zastupnik Dinko Burić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Činjenica je da smo se udaljili od osnovne teme, ali dobro je raspravljat o životnim problemima građana, mislim da je to onda i opravdano. Međutim, ja bih se sada vratio na sam prijedlog zakona. Vi ste kolega Đakić bili citirali članke 6., 7. i 8.pa se me onda podsjetili na nešto što ja nisam u svojoj raspravi rekao, a drago mi je da je gospodin Leko sada ovdje. Naime, predlagatelju u samom prijedlogu ovog teksta potkrala se greška, gospodine Leko nadam se da me slušate, da u uvodu govorite na temelju članka 84. Ustava Republike Hrvatske, a članak 84. Ustava Republike Hrvatske, ovaj na koji se pozivate, govori da su sjednice Hrvatskog sabora javne. Nije članak 84. ako se pozivate na ovaj tzv. Šeksov, još uvijek neispravljeni Ustav onda je to članak 85. Jer ako je to članak 84. koji je ustvari točan prema odluci Ustavnog suda onda vam nije točan članak 50. ovog prijedloga u kojem ste napisali da u članku 227. Poslovnika koji govori o tome da se 2/3 glasova svih zastupnika Sabora donose određene odluke onda nije točno da se iza podstavka 6 dodaje rekli ste novi podstavci koji među ostalim reguliraju da se tako donosi i odluka iz članka 126. Ustava Republike Hrvatske. Nije točno, jer ako je točan taj članak 126. koji govori o Ustavnom sudu, o biranju ustavnih sudaca iz ovog Ustava, teksta Ustava onda nije točan onaj članak 84. Prema tome, na jednom mjestu u prijedlogu ovog akta koji ste nama stavili na klupe govorite o onom Ustavu Ustavnog suda, tekstu, a na drugom mjestu govorite o Ustavu tzv. Šeksovog ustava. Onda molim Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav da što je moguće prije napravi i novi pročišćeni tekst ispravan ili će ostat ovaj pa se onda pozivajte na njega ili će biti onaj kako bi i trebalo biti prema odluci Ustavnog suda. Evo čisto jedna napomena.
Hvala. Imamo odgovor na repliku, zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Burić dobro ste konstatirali da ima puno propusta i neusklađenosti sa ustavnim odredbama, ali i sa zakonom. Ja bih se osvrnuo ipak na zakon i o popunjavanju radnih mjesta. Kao što Ustav govori u svom, Republike Hrvatske stavkom 2. člankom 55. propisuje da je svakomu pod jednakim uvjetima dostupno svako radno mjesto i dužnost, ja ću pročitati ono što piše u zakonu i kako se popunjavaju radna mjesta. Slobodna radna mjesta u državnim tijelima popunjavaju se putem javnog natječaja, internog oglasa, napredovanja, premještaja ili rasporeda državnog službenika u skladu sa ovim zakonom. U daljnjem tekstu sve je napisano što trebaju osobe imati, kako moraju ispunjavati, člankom 47. redoviti i izvanredni postupak, postupak prijema u državnu službu može biti redovit i izvanredan. I sve je o tome napisano pa stoga gospodine zastupniče želim naglasit da i u članku 47. i 48. gdje su uvjeti za prijem u državnu službu definirani trebali bi ih se držati. Pogotovo tko, Hrvatski sabor i njegove službe, pogotovo Odbor za Ustav i Poslovnik bi trebao uvažavati zakone koje smo donijeli u ovom Parlamentu i primjenjivati ih na sve kao i kriterije jer poslije u ocjenjivanju samom kako će ti službenici biti ocjenjivani? Kako će dalje zasnovati stalni radni odnos ukoliko nisu ispunili ove osnovne kriterije koje propisuje zakon?
Hvala. Imamo sljedeću repliku, zastupnik Dan Špicer. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedavajući, evo replika gospodinu kolegi Đakiću. Pa već mi je teško slušati, ali vidim da od zastupnika do zastupnika HDZ-a, a kolega Đakić je sad jedan od tih, sljedeći po redu, cijelo vrijeme potičete krivu tezu gospodine Đakić. Ili niste dobro shvatili što piše u prijedlogu ili namjerno proturate tu tezu da će se smanjiti sloboda govora i da se vi eto zalažete za pravo zastupnika da se ispravi netočan navod jer se sve ukida, nitko neće moći više govoriti ništa. I meni se stvarno postavlja pitanje da li vi to sad činite namjerno ili naprosto niste shvatili duh izmjena i dopuna? Ali ono što ću upozoriti, kad ste rekli da biste vi baš željeli, ali to vam po novom prijedlogu Poslovnika neće biti moguće, a ja tvrdim da je upravo obrnuto, da kad dođe ministar i objašnjava kako je i zašto poskupio plin a vi mu nećete moći ispraviti netočan navod, ali ćete mu moći replicirati i kroz repliku ćete mu moći reći ama baš sve kao što ste i sada govorili. A mene baš zanima, gospodine i kolega Đakić, kad ste imali priliku kao saborski zastupnik sve ove godine ja vjerujem da je vama uistinu bilo žao što niste mogli kroz repliku pitati svoju Vladu zašto je ostavila 150 milijardi kuna duga središnjoj državi? A baš ste to željeli pitati. Mogli ste, odnosno željeli ste, ali eto Poslovnik vam nije dopuštao pitati ih zašto je nelikvidnost dosegla 42 milijarde kuna, zašto je ostavljen dug u zdravstvu od 5 milijardi kuna, zašto se dug u HAC-u popeo na 23 milijarde, samo od toga u 2011. povećan je za 5 milijardi kuna? Zašto je u 2011. samo u industriji izgubljeno 10 tisuća mjesta, a u tri godine preko 100 tisuća radnih mjesta? Ja sam uvjeren da ste vi to sve htjeli pitati svoju Vladu, ali naprosto Poslovnik vam nije dopuštao. E pa poštovani gospodine Đakiću sada po ovom novom prijedlogu Poslovnika imat ćete mogućnost kroz repliku da svakom ministru, premijeru pa i predsjedniku kluba pitate i odgovarate do mile volje.
Hvala. Imamo odgovor, zastupnik Đakić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa naime kolega ja ću vam odgovoriti sljedeće, ja sam imao priliku i ja sam pitao. Pitao sam i bivšu Vladu, pitao sam i svoju Vladu. Imali smo priliku vidjeti krajem '97. da je rast BDP-a bio 5,5% 2007., ali imali smo priliku vidjeti da u vaših 150 milijardi duga i nebuloza koje ste izrekli u ovom Saboru ne znajući o čemu govorite. Vjerujte mi, 7 milijardi obaveza je preuzeto 2004. godine kada je došla nova Vlada. Završeno sa pozitivnim saldom i bilancom i sa 5,5% rasta BDP-a. Dolaskom krize i recesije na globalnom nivou dogodilo se ovo što se dogodilo. Točno je da je bilo i marifetluka i to ne krijemo i to ne stavljamo glavu u pijesak, ali nije to najgora stvar koja se dogodila Hrvatskoj. 300 koliko je ono radnih mjesta 2003. bilo? Koliko je bilo nezaposlenih? 420 tisuća. Da li je to, ako hoćemo raspravljati raspravljat ćemo o svemu bez krize, bez globalne recesije sa izvozom sa robnom razmjenom koja je cvala i bila u plusu za hrvatske proizvođače, možemo o svemu govoriti. Ali što se sad događa? Ako nema, nema više pljačke, nema korupcije, vi ste nekorumpirani, vi ste najfiniji što može biti, vaši dužnosnici mogu bez natječaja nabavljati robe i usluge, vi ste sve cvijeće ovog hrvatskog naroda. A o tome ćemo još vidjeti, polako samo, polako. Ja vjerujem da sam razumio kako se stavlja flaster na usta i da ne govorimo. Tako da je svaka zadnja po ovom vašem prijedlogu će biti vaša. U tome je bit problema. Mi smo predlagali da se postroži korištenje ispravka netočnog navoda, međutim vaši se nisu s time složili, oglušili su se na to.
Vrijeme kolega Đakiću.
Hvala lijepa.
Hvala. Imamo još jednu repliku na vaše izlaganje, zastupnik Ante Kulušić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, uvaženi kolega slažem se u potpunosti sa tvojom raspravom, međutim smatram da ova točka uopće nije trebala danas biti na dnevnom redu jer nakon ovoga što se danas događa narod će reći tko i zašto ovima daje plaću. Više vremena se provelo danas u razgovoru o ispravku netočnog navoda nego o povećanju PDV-a, povećanju struje, plina, o najnovije najavljenom povećanju cestarina, a građani RH nisu nas birali da šutimo nego da govorimo o tim poskupljenjima. Ovo danas što se događa u sabornici sigurno nije interes građana RH. Nije interes građana isto tako da se isplaćuju visoke otpremnine, a onda nakon 8 dana se uzme taj isti radnik na ugovor o djelu. Nije interes građana da se javna nabava radi bez natječaja, da se ljudi zapošljavaju bez natječaja. Nakon ovakve rasprave ljudi će u Hrvatskoj još više samo mrziti saborske zastupnike jer ovo što mi jedni drugima radimo to nije dobro, ovim se želi utišati oporba, a znamo što je dužnost oporbe. Dužnost oporbe je da upozorava što vlast loše radi, a i jedan detalj je taj ispravak netočnog navoda da se ispravi ono što se loše napravi. Mislim da ovo što se danas događa u sabornici da će nam hrvatski narod i građani teško oprostiti jer bavimo se sa ničim, a sve ono loše što se događa u državi o tome svi šute i nemamo priliku gdje kazati. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo odgovor na repliku, zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolega Ante pa stvarno ste konstatirali da vjerojatno ovo nije preokupacija hrvatskih građana koji su nas birali u Hrvatski sabor kako ćemo mi dvosmjerno komunicirati u ovom visokom Domu. Čija će biti zadnja, a čija će biti prva? Kako ćemo upozoravati ili skretati pozornost na ono što ne valja ili što nije dobro odrađeno, ili ono što je protuzakonito? I vjerujem da sigurno ima bitnijih stvari koje bi trebale biti na dnevnom redu ovog Hrvatskog sabora, ima bitnijih tema o kojima bi trebali raspravljati. Uz ovo, izmjene i dopune Poslovnika Hrvatskog sabora i stavljanje flastera nama kao oporbi nećete puno postići niti u percepciji javnosti, niti u povećanju obima košarice hrvatskog građana i obitelji, nećete puno postići ni u onom što će udariti građane po džepu a to je poskupljenje struje, plina, PDV-a, zaustavljanje poduzetničkih djelatnosti, zaustavljanje izvoza, povećanje cijene drva za drvne proizvođače. Sve su to teme o kojima bi trebali razgovarati u ovom Domu koje i tako tešku situaciju još otežavaju. I s time mislim da sigurno nije preokupacija ovaj Poslovnik i kako ćemo mi komunicirati nego što ćemo donesti u ovom Domu kao mjere koje će nas izvući iz krize, koje će omogućiti stabilan i dobar život naših građana, koje će učiniti sve to da ne bude sve na njihovoj grbači, na njihovim leđima i po njihovom džepu. To su pitanja koja trebamo raspravljati ovdje, a Poslovnik i ispravak netočnog navoda je zajedno sa knjigom Ante Kovačevića već apsorbiran i ostao je kao jedan povijesni institut ovog Doma i kad-tad ako ga i ukinete i u drugom čitanju ne prihvatite sve ove izmjene i dopune koje smo tražili i rigorozniji odnos sa njime vratit će se on kad tada i bit će u funkciji.
Hvala lijepa. Završili smo sa replikama i ispravcima replika na vaše izlaganje, ali mogu konstatirati da ste bili vrlo aktivni. Sedam odgovora na replike, sedam replika samo kad govorimo o Poslovniku, a što će tek bit kad donesemo taj Poslovnik. Sljedeći za pojedinačnu raspravu zastupnik Željko Reiner. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Dozvolite mi da nakon ove uistinu iscrpne rasprave u kojoj je puno bilo rečeno već možda skrenem pozornost na par stvari. Jedno je pitanje da se u ovom Poslovniku regulira uopće status državnih službenika koji se raspoređuje u klubove zastupnika. Osobno mislim da to uopće nije mjesto gdje bi se to trebalo regulirati i Poslovnik o radu Hrvatskog sabora ne bi trebao to uključivati. I vjerojatno bi bilo puno pametnije da se to riješi u nekom drugom aktu, a ne ovdje tim više što se to tu rješava na temelju zakona koji je zapravo stavljen izvan snage, a tim više što se govori izrijekom da se to radi bez prethodne provedbe javnog natječaja, odnosno oglasa što sasvim sigurno odudara od svega onoga što se barem verbalno svi mi zalažemo. Miješanje dakle čini mi se toga sa ostalim stvarima koje reguliraju odvijanje funkcioniranja rasprava u Saboru mislim da nije dobro. U članku 18. se govori o tome kako Odbor za ljudska prava ima svog predsjednika, potpredsjednika itd. i predstavnike vjerskih zajednica. I onda te dva predstavnika udruga za zaštitu ljudskih prava što je sve divno i krasno, ali se nigdje ne kaže kako će se oni birati. Sudeći po dosadašnjoj praksi recentnoj, dakle ovih zadnjih mjeseci oni će se vjerojatno odabrati odlukom nekoga iz vlasti, iz udruga koje su podobne vladajućim. Jer tu se zapravo nikako ne definira koje su to udruge koje će se zapravo unutra u sastav toga ubrojiti. Moram priznati da objašnjenje u članku 24. gdje se mijenja mladež i šport u mlade i sport da je to zato što je tako izmijenjeni su nazivi ministarstava je zapravo točno jedna ono što se kaže kvaka 21 jer prvo se izmijenilo jedno, onda se mijenja drugo. Da li je to jezično ispravnije, zašto se to radi teško mi je reći. Slična je priča sa ministarstvom koje se sad zove Ministarstvo zdravlja, a ne zdravstva. Zanimljivo je, ostavili smo Ministarstvo pravosuđa. Pa što nismo bili dosljedni pa onda Ministarstvo pravde stavili pa da budemo potpuno slični. No, u svakom slučaju kad govorimo o onome o čem je većina govorila ja bih samo podsjetio na neka objašnjenja koja smo dobili, primjerice u uvodnom izlaganju je bilo rečeno da će to, da je to zapravo tako napravljeno posebice ovaj način funkcioniranja sa replikama itd. u nadi da će građanima biti jednostavnije shvatiti za što se tko zalaže. Čini mi se da to znači podcjenjivanje zapravo građana. Građani dobro procjenjuju za što se tko zalaže i mislim da ih ne treba gledati odozgo i na neki način docirati im kako će oni prepoznavati što se, za što se mi zalažemo. Priča o tome da se ovim demokratizira rad Sabora upravo zapravo izaziva podsmjeh jer se time uistinu smanjuje kao što je već bilo više puta rečeno broj alata koji stoji saborskim zastupnicima na raspolaganju. I naravno, treba reći, je, ja se slažem sa onima koji su rekli da nije da većina želi uskratiti mogućnost govora. Naravno ja to vjerujem jer nije moguće uskratiti mogućnost govora saborskim zastupnicima. Hvala Bogu došli smo do tog stupnja demokracije da to nije moguće više učiniti, ali to jest i nedvojbeno jest ograničenje mogućnosti govora jer se naprosto smanjuje broj načina na koji se taj govor može izreći. Ako treba i konkretne primjedbe još reći valja reći i članak 41. je upravo na tragu ovog što ja sada govorim jer se riječi „će razmotriti“ zamjenjuje riječima „može razmotriti“. A na što se to odnosi? Odnosi se na mišljenja, prijedloge i primjedbe koje su donijele druga tijela. Prema tome, kad napišete da netko može razmotriti onda on to ne mora napraviti i naravno najčešće neće napraviti. Prema tome, i time se zapravo sužava mogućnost djelovanja Sabora, odnosno saborskih zastupnika. Više puta je bilo rečeno da ovo zapravo znači izdizanje izvršne vlasti, tj. Vlade iznad Parlamenta, jer će zadnja biti riječ kada bude rasprava o pojedinim zakonima ona predlagača. To je u nas u pravilu Vlada. U pravilu se uvijek odbijaju prijedlozi oporbe, a sve prijedloge zakona donosi Vlada. Da to nije tako u većini Parlamenata s kojima se mi volimo uspoređivati i stalno volimo spominjati da je to tako u europskim zemljama itd. pa mi znamo da u većini europskih zemalja zapravo saborski odbori su ti koji donose prijedloge zakona, a ne Vlada. Međutim, kod nas naravno to nije tako. I očito će se to tako nastaviti što ja osobno mislim da nije dobro. Ali činjenica jest da će se ovim zapravo još jedan puta pokazati da je izvršna vlast, odnosno Vlada iznad Parlamenta jer će uvijek predstavnici vlasti moći, Vlade moći zapravo biti zadnji a ne predstavnici ovoga Doma, odnosno Parlamenta. Naravno da ukidanje povrede Poslovnika nije dobro jer je kao što je više puta istaknuto još jedna mogućnost djelovanja time smanjena a naravno isto tako da zapravo je ovako koncipirana povreda Poslovnika zapravo znači njegovo ukidanje, jer priča o tome kako se to zapravo može predsjedavajući drugačije napraviti da će drugačije napraviti budući da to nigdje unutra ne piše, to se neće dogoditi nego će se ući u ovu birokratsku proceduru koja će trajati ne znam koliko dana i bit će potpuno irelevantno šta će se na kraju odgovoriti. Prema tome, sasvim izvjesno je da je to smanjivanje mogućnosti djelovanja saborskih zastupnika, to nije samo smanjenje dinamičnosti kao što je rekao uvaženi zastupnik Hrelja još prijepodne, to je zapravo ukidanje mogućnosti brze reakcije na povredu Poslovnika odlaganje toga negdje do u nedogled kada će to postati potpuno nevažno i sasvim sigurno to nije na tragu veće demokratizacije niti ovog Parlamenta a niti Hrvatske države. I ja usrdno molim one predlagače da razmisle o svemu onome što je ovdje rečeno i ne budu po još jedan put koji će ne razmišljajući o prijedlozima samo prihvatiti ono što su oni smislili, a ne slušati ono što predstavnici hrvatskog naroda u ovom Parlamentu kažu. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Imamo dvije replike na vaše izlaganje, zastupnica Đurđica Sumrak. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo ovoga kolega Reiner sve ovo što ste naveli upravo tako je ide u prilog k tome da ovaj Parlament prema Vladi slabi, a trebalo bi biti obrnuto. Kao što sam rekla po Ustavu kako se dijeli vlast na trodioba zakonodavna a to smo mi. Sljedeće je kada se govori o ispravku netočnog navoda ima tu i za i protiv, ali ono što jednako tako evo reći ću vam piše "zastupnik ne može zatražiti riječ da bi odgovorio na navod iz izlaganja replike predstavnika Vlade". To je upravo ono da se podilazi Vladi. Pravo na izgovorenu riječ gušiti na ovaj način Poslovnikom u Hrvatskom saboru za mene je to nevjerojatno, a vidim iz vašeg izlaganja isto kolega da se slažemo u tome i da je vama to isto naprosto nemoguće. Pa putem svega toga narušava se i dignitet nas zastupnika i vladavina većine u stvarnosti ne bi trebala danas ovdje pokazivati svoju snagu na ovaj način. S ovim načinom kao što ste sami rekli oni mogu izglasati sve što hoće, pa mogu i tako ukinuti Poslovnik napisati nam replike i mi ćemo se na taj način oni barem tako misle ponašati, ali nećemo. Ovo ljudi gledaju i u pravu ste bili vi ovdje, ima puno jačih i bolnijih tema o kojima smo mogli razgovarati. Htjela sam samo to još jednom naglasiti i zalažem se da ostane ove povreda Poslovnika jer je neophodna i to upravo u ovom obliku kao što ste rekli 24 sata će se odlučivati negdje da li je netko nekoga u ovom Saboru uvrijedio i to duboko uvrijedio svojim izjavama, a da se ne može isti čas reagirati. Hvala.
Hvala. Imamo odgovor na repliku zastupnik Željko Reiner. Izvolite.
Pa htio bih naglasiti da je bit parlamentarne demokracije ta da je Parlament zapravo vrh svega. Ova se država odlučila za taj oblik. Sjetimo se prije više od desetak godina imali smo polupredsjednički sustav i tada je postojao nekakav konsenzus da se pređe na parlamentarni sustav. Mi smo prešli na taj parlamentarni sustav, međutim svjedoci smo da ga se jednom puzajućim principom pokušava u najmanju ruku ograničiti i to je ono što nije dobro, to je ono što se događa i sa ovim Poslovnikom, to je ovo što se događa svakoga dana sa enormnom količinom zakona koji se svi donose po hitnom postupku, to je ono što se događa sa masom zakona koji se donose bez javne rasprave, bitnih zakona, važnih zakona pri čemu se nameće stav Vlade umjesto da stav Parlamenta bude najvažniji jer Parlament je onaj odraz naših birača svih naših građana i Parlament bi trebao biti vrhovno tijelo koje će procjenjivati sve ono ostalo. To se nažalost ne događa. A ta puzajuća prigušivanje parlamentarne demokracije je i ovaj nažalost Poslovnik.
Hvala. Imamo još jednu repliku na vaše izlaganje zastupnik Draženko Pandek. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora. Pa u prijašnjim raspravama i sada u raspravi uvaženog kolege Reinera je istaknuto da je u biti izrazito negativno što se ukida taj ispravak netočnog navoda a rekao bih da je ispravak netočnog navoda u biti svojevrsna optužba, optužba onoga tko je rekao navod da ne govori istinu, odnosno da budem grublji da laže. U svim civiliziranim sustavima pa to je ušlo gotovo i u sve pravne sustave pravo je onog tko je optužen da može reći svoj odgovor na tu optužbu, dakle svojevrsnu obranu. Jedino ovdje ako mogu povući tako paralelu nije bilo dano onome tko je optužen da je rekao netočni navod dakle da nije izrekao istinu bilo svjesno bilo nesvjesno da može na to odgovoriti. Sada ovaj institut koji imamo replike u biti konzumira ispravak netočnog navoda a može dati osnove za širu raspravu, pa mislim da apsolutno ne stoje argumenti da ukidanjem ispravka netočnog navoda se netočni navod neće moći ispraviti nego naprotiv upravo se daje onom tko je optužen da govori neistinu da dade i svoj odgovor na tu optužbu. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Imamo odgovor na repliku zastupnik Željko Reiner. Izvolite.
Dakle želim vrlo jasno reći a mi svi to na kraju i znamo samo eto za potrebe obrane ovog poslovnika se pravimo da ne znamo, naravno da institut netočnog navoda nije optužba nekog da je lagao, to je nerijetko naprosto reagiranje na neki krivi navod koje netko možda krivi navod dozna od nekuda, ima krivu spoznaju itd. ni u kom slučaju to nije tvrdnja da je netko lagao. Prema tome bilo bi smiješno da je to tako. Ali ono što mislim da nije dobro, mi ovu demokraciju izgrađujemo sada već 22 godine. to je vrlo malo. U odnosu na većinu europskih drugih zemalja koji imaju svoje parlamente po 100, 150, 200 nećemo se uspoređivati s onima koji imaju 500 godina, mi ne držimo do svojih tradicija apsolutno ništa ni do nijedne svoje tradicije. A ja mislim da one zemlje koje su etablirane demokracije, koje su više desetljeća i više stoljeća upravo držeći se svojih pozitivnih tradicija opstaju, budu cijenjene ne samo od svojih građana nego i od drugih građana. Mi svaku svoju tradiciju svako toliko želimo promijeniti. Danas je to Poslovnik i institucija ispravka netočnog navoda koja funkcionira, dva desetljeća ove demokracije on funkcionira, najedanput sad ćemo ga mijenjati. Slično je tako s blagdanima, sjetimo se koje smo sulude situacije napravili s blagdanima da ljudi na kraju uopće ne znaju koji je državni blagdan u ovoj zemlji. Svi drugi njeguju te datume, znaju jako dobro, stoljećima koji je njihov blagdan, u ovoj zemlji na kraju ispada da nitko ni to ne zna i to hoćemo sad ponovo nešto mijenjati itd. Ja plediram i na to da zadržimo neke tradicije koje nisu loše, koje nisu ništa nikome štetile, nikad se nije dogodilo da se zbog toga zasjedanje Sabora ne znam koliko dramatično produlji, prekine, bilo kakav izgred dogodi itd. i ne znam zašto bi to trebali ukidati. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava, zastupnik Gordan Jandroković. Izvolite.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. Htio bih reći da je već zaista mnogo toga kazano o razlozima za i protiv donošenja ovakvog Poslovnika. Osobno apsolutno dijelim mišljenje onih koji smatraju da se radi o koraku unazad u demokratičnosti u radu Hrvatskog sabora i posebno želim naglasiti da će ako on bude usvojen na ovakav način u ovakvom obliku oporba doći u bitno nepovoljniji položaj nego što se nalazi danas. I odgovornost većine u Saboru je u tome što će svakako i javnost prepoznati da se ovdje ne radi o tome da se uvede reda u sabornicu što je vaš argument nego se apsolutno radi o tome da se ide na ruku vladajućima, posebice Vladi i predsjedniku Vlade i ministrima. Ovdje radite dakle Poslovnik koji je po volji i u korist vladajućih. Ovo je prvi puta otkada imamo demokratski izabran Sabor da će se dogoditi situacija da se izvršna vlast nalazi u dominantnoj poziciji u odnosu na nas izabrane zastupnike, dakle po prvi puta će zadnja pripasti ministrima odnosno predsjedniku Vlade. Imate odgovornost za to što radite, jednog dana ćete i vi biti oporba i onda ćete vidjeti što će se događati vama. Kada ste bili oporba koristili ste sve instrumente koji postoje u postojećem Poslovniku, žestoko ste ih koristili vrlo često, nama to tada kao vladajućima nije bilo drago ali smo ipak to držali jednom uobičajenom procedurom koja karakterizira zapadne demokracije kojima i sami pripadamo. Međutim, sada kada ste u poziciji vladati onda pravila mijenjate i idete njima sebi na ruku, no vaša je odgovornost, vaše je pravo. Ali ja bih volio ukazati na nešto što nije definirano ovim Poslovnikom, a što je postalo u zadnje vrijeme uobičajena praksa. To je ponašanje pojedinih predsjedavatelja saborskom sjednicom, ne radi se o vama gospodine predsjedavajući nego o nekima od vaših kolega, koji uporno poklapaju zastupnike koji dolaze iz oporbenih redova, vrlo cinično, vrlo pristrano što ne smatram korektnim. I smatram da bi se ovim Poslovnikom trebalo propisati i ponašanje predsjedavajućeg jer u postojećem Poslovniku o tome nema ništa i vjerojatno neki smatraju da onda taj vakuum mogu koristiti upravo na način o kojem sam govorio i moram reći iz razgovora sa čitavim nizom oporbenih zastupnika radi se o vrlo iritantnom ponašanju i neprimjerenim komentarima na račun izlaganja pojedinih zastupnika. Ono što sam posebno želio naglasiti, o čemu nažalost nije bilo riječi danas, a to je odluka o ukidanju Nacionalnog odbora za praćenje pregovora o ulasku Hrvatske u EU. Završili su pregovori i slažem se, došlo je vrijeme da Nacionalni odbor završi sa svojim radom. Međutim, vaše najave su bile takve da ćete paralelno sa završetkom rada Nacionalnog odbora donijeti zakon koji regulira odnose između Hrvatskog sabora i Vlade po pitanjima EU. Nažalost, tog zakona nema i mi danas odnosno nakon što donesemo ovaj Poslovnik nećemo imati tijelo u Saboru koje je zaduženo za praćenje odnosa Republike Hrvatske i EU, odnosno za praćenje djelovanja Vlade u institucijama EU i svih onih koji su nadležni za odnos Hrvatske i EU. Kako će Hrvatski sabor raditi jednu od svojih funkcija, a to je nadzor Vlade, ako nema tijela koje se time bavi? I sad znam što ćete vi reći, imamo Odbor za europske integracije, međutim Odbor za europske integracije još uvijek nije preuzeo tu funkciju. A ono što je posebno bitno, ukidate Nacionalni odbor za praćenje pregovora, na čelo odbora za europske integracije stavili ste čovjeka koji dolazi iz vladajuće većine i na taj način oduzeli pravo oporbi da aktivno sudjeluje u završetku tog procesa ulaska Hrvatske u EU. Podsjetio bih da dok ste vi bili oporba imali ste čelnog čovjeka i Odbora za europske integracije i čelnu osobu u Nacionalnom odboru za praćenje pregovora. Dakle dragi prijatelji iz Kukuriku koalicije ovdje ste svakako napravili jedan korak unazad i preuzeli potpunu odgovornost za neke stvari koje će se možda događati, odbacivši pritom pomoć i sudjelovanje oporbe. Ja sam si postavio pitanje zašto to činite, da li možda da raspravu o ispunjavanju kriterija zaklonite od hrvatske javnosti, da li možda da raspravu o kritikama koje dobivamo iz Europske komisije i pojedinih zemalja članica isto tako stavite u drugi plan i da ona ne bude vidljiva hrvatskoj javnosti. Jer nemojmo se igrati, dobili smo vrlo jasne packe, dobili smo vrlo jasne prigovore na ispunjavanje pojedinih kriterija od članstva u nadzornim odborima, od Zakona o sukobu interesa, posebno je teško i loše primljena odluka ili pokušaj odluke da se javne nabave u HEP-u vrše bez javnog natječaja. Dakle sve je to vrlo precizno registrirano u Europskoj komisiji, međutim nažalost mi u Hrvatskom saboru o tome nećemo moći razgovarati kao što smo razgovarali kada smo imali Nacionalni odbor, dakle kada smo zajednički oporba i vlast raspravljali neke teške teme koje je u tim trenucima trebalo riješiti. Mi se nalazimo u razdoblju monitoringa, to je vrlo osjetljivo razdoblje. Bez jasne pozicije Hrvatskog sabora, bez jasnog odgovora kada ćete donijeti zakon o odnosu između Vlade i Hrvatskog sabora po pitanju europskih poslova preuzimate, još jedanput ponavljam, potpunu odgovornost za ono što će se događati. A reakcija nekih ministara pokazuje da oni ne razumiju što ustvari jest logika EU, da ne razumiju što su obveze koje smo preuzeli i dovode nas u opasnost da će neke zemlje članice koje će zbog svojih unutarnjih razloga možda tražiti dlaku u jajetu da ćete na taj način dovesti u pitanje i samo članstvo s 1.07.2013. godine. Hvala vam.
Zahvaljujem. Na vaše izlaganje imamo 2 replike. Prvi se javio zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo kolega Jandrokoviću ovo je još jedan u nizu ovih nepoćudnih stvari koje se događaju u ovom Poslovniku. Naime, Nacionalni odbor za praćenje pregovora mogao je funkcionirati još godinu dana od potpisa ugovora do ulaska Hrvatske u EU kako bi znali što to u monitoringu se događa, što to se stavlja kao zamjerka ili upozorenje Vladi RH da ne mogu raditi onako kako hoće, da su europske stečevine i usklađenja zakona jedno, a želje kukuriku koalicije drugo. Ne može se ići protiv onoga što je ispregovarano i ne može se mijenjati zakonske regule one koje su usklađene sa europskim zakonodavstvom. Dobro ste detektirali da je to jedna od stvari koja nestaje ovim Poslovnikom, izmjenama i dopunama, kako ne bi više oporba imala uvida u to što se događa, što su stvarne zamjerke. No jasno je vidljivo da su zamjerke bile i prema pokušaju mijenjanja Zakona o Policiji, da su zamjerke bile i za imenovanje nadzornih odbora. Jasno je bilo da su i zamjerke o javnoj nabavi koja se želi provoditi pa imenovanju onih u nadzorne odbori koji su prvostupanjski već sankcionirani kao i u zapošljavanju onih koji također ili se vodi postupak ili je u prvom stupnju već gotov. To su sve stvari koje u monitoringu i u zamjerkama i Paula Vandorena dolaze u izvješćima koja se javno očituju i prema Vladi RH. I mislim da to zasigurno ne bi trebalo biti tako. Nacionalni odbor bi trebao raditi bar do ulaska Hrvatske u EU.
Hvala. Imamo još jednu repliku na osnovno izlaganje, a odgovor? Izvolite kolega Jandroković.
Hvala vam lijepo. Pa ja ću se vratiti prvo na onaj prvi dio izlaganja gdje sam kazao da se zastupnici dovode u inferioran položaj u odnosu na izvršnu vlast, na ministre i predsjednika Vlade, ovaj slučaj sa Nacionalnim odborom i Odborom za europske integracije pokazuje da i čelna mjesta Odbora za europske integracije vladajući uzimaju oporbi. Drugo, drugi odbor u kojem je oporba imala čelnu osobu isto tako se ukida. Dakle, ozbiljno se narušava onaj balans koji je postojao u prošlom sazivu Sabora. Meni je jasno da vi želite imati što je više moguće poluga vlasti i u Hrvatskom saboru, međutim smatram da to jednostavno nije dobro. Ono što se meni čini ohrabrujuće za nas jest to da sada imate uvjerljivu vladajuću većinu, ali ste svjesni da će vrijeme mijenjati te okolnosti, da će i vaša vlast biti sve labavija i labavija pa se vjerojatno pripremate za to vrijeme. No to nas neće pokolebati, budite sigurni da ćemo i u okviru postojećeg Poslovnika i budućeg Poslovnika naći načina da vam odgovorimo na sve ono što radite loše.
Hvala. Još jedna replika na osnovno izlaganje, zastupnica Ana Lovrin. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, pa kolega Jandrokoviću izuzetno mi je drago da ste spomenuli i ovaj članak 56. prijedloga kojim je eto gotovo nezamijećeno prošao prijedlog da se stupanjem na snagu odredaba ovog Poslovnika ukida Odluka o osnivanju Nacionalnoga vijeća. To je važno spomenuti iz svih onih razloga koje ste i vi naveli, a poglavito zato da se kontrolira obzirom da je točno da su pregovori završili, ali je isto tako točno da u pristupnom ugovoru ostaje odredba o monitoringu. Stoga je izuzetno važno da se zadrži parlamentarni nadzor nad Vladom da zaista ispuni ono što je potpisano u pristupnom ugovoru. I zato mi je drago da ste spomenuli i to. I još nešto što ja također nisam dospjela u izlaganju reći, a to je reakcije predsjedatelja Hrvatskoga sabora koji zaista poneki, i ja isto potvrđujem da se ne odnosi na vas gospodine trenutno predsjedavajući, ali zaista si dozvoljavaju komentirati izlaganja zastupnika što mi se čini da po Poslovniku ne bi imali pravo. Ali nije dovoljno to dorečeno pa smo bili svjedoci vrlo posprdnih komentara kada bi se zastupnici javljali za repliku unutar istoga kluba, odnosno sugeriranje vlastitim zastupnicima da se ne javljaju. Ali ono što niste spomenuli ni vi, a evo ja također nisam dospjela, a izuzetno je važno pa evo molim predlagatelja da obrati pozornost na ovaj jedan cijeli odjeljak kojim se regulira glasovanje. Naime, nije jasno određeno kako se u principu glasuje, tko odlučuje kad će se kako glasovati. Doduše postoji jedna odredba, jedan stavak koji kaže na zahtjev predstavnika kluba zastupnika provest će se glasovanje dizanjem ruke. Ali mi već danima petcima glasujemo ručno, a da to nije tražio nijedan predstavnik kluba. Jednostavno se prešlo na ručno glasovanje. Nitko nije objasnio zašto i kako. I jednako tako da se riješi pitanje nazočnosti u sabornici kada zastupnici jesu u sabornici, nisu se uključili, a dakle broji se kao da ih nema, a puna je sabornica zastupnika. To bi trebalo regulirati Poslovnikom. Hvala.
Hvala lijepa. Napomena samo da se podsjetimo da je predsjednik Šprem kazao kad smo glasovali ručno da je tehnika zakazala i da je nepovjerljiva i da se treba promijeniti. Da li ste bili u sabornici tada ja ne mogu se sjetiti toga. Ovo što se tiče, ja ću isto povrijediti Poslovnik, i slažem se sa vama da kao predsjedavajući ja sam također saborski zastupnik i moji kolege, međutim ne možemo sudjelovati u raspravi. To će biti moj prijedlog odboru da se regulira. Imamo još jednu pojedinačnu raspravu, zastupnik Marin Jurjević [[Upadica Jandroković: Imamo odgovor.]] Oprostite nisam na ovo navikao, navikao sam na repliciranje replike gornji dio, nisam kod vas navikao na desnoj strani. Izvolite.
Hvala vam lijepo. Zaista uloga Sabora u završetku pregovora bila je velika kao što uloga Sabora treba biti velika i u ovoj fazi monitoringa. Jer zaista je ugodno slušati i premijera Milanovića u Chicagu i predsjednika Josipovića i ministricu vanjskih poslova Pusić povodom 20. obljetnice ulaska Hrvatske u UN kako hvale postignuća RH, kako hvale kako smo izgradili institucije, postali dio najrazvijenijih integracije na svijetu, kako smo u najboljem društvu na svijetu a sve to zato što smo vjerojatno ovih 21 godinu nešto radili. Ja bih vas dragi kolege podsjetio da u tih 21 godinu 17 godina na čelu Hrvatske je bila Hrvatska demokratska zajednica, pa me čudi da s toliko gnjeva, toliko optužbi idete ovdje prema nama ili bi bilo bolje, možda i dobro da se dogovorite sa vašim čelnicima da li smo zaista ostvarili tako velik napredak ili se nalazimo na rubu ponora kao što su govorili neki od vaših zastupnika. Ja mislim da smo u ovih 22 godine napravili puno dobrog posla. Bilo je i propusta, ali bilo bi jako dobro da o tome svemu argumentirano razgovaramo bez strasti i bez nametanja mišljenja koje na žalost kroz ovaj Poslovnik nastojite uvesti.
Hvala. Imamo zadnju prijavljenu raspravu zastupnik Marin Jurjević. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Na neki način da tako kažem dramatičnost u govoru mojih kolega dragih iz HDZ-a nije korespodentna njihovom broju ovdje, pa ja posebno pozdravljam vas petoricu, petero koji ste ostali braniti svoju stranku, iako nije napadnuta normalna stvar bar od nas ne. Šest. Dakle, na neki način evo tu ste se izložili bez obzira što se s vašom argumentacijom zaista ne mogu složiti. Vi znate da je meni ovo peti mandat u Saboru, dakle dugo sam u Saboru i HDZ je bio dugo na vlasti kao što je rekao kolega Jandroković 17 godina. Normalna stvar da su ostavljeni tragovi, a i ožiljci i brazde ove i one vrste. Saldo podvlače glasači. Oni su vam isporučili račun na ovim izborima. Ceh vam je naplaćen. To je njihova ocjena. Šta je ostalo? Da li smo zaista bili na rubu ili jesmo ili nismo. Možemo vi voditi ovdje neke skolastičke rasprave, ali zaista smo bili u dramatičnoj situaciji i još uvijek jesmo i još uvijek je prilično hrabro napadati ovu vlast da u četiri mjeseca nije ispravilo ono što ste vi 17 godina na ovaj ili onaj način radili. A građani su isporučili račun u vidu svojih glasova, svog povjerenja. Dakle, pošto sam ja u petom mandatu ja neću ovdje se ponašati kao jedan moj Dalmatinac u ona daleka vremena kada se hvalio svojom hrabrošću pa je reka „vidi sam covika ca je vidi Turcina“. Dakle, ja nisam trebao vidit čovika ča je vidija Turčina. Ja sam bio ovde, ja sam osobno vidio šta se dešava. Kolega Reiner je spominjao tradiciju. Znate kakva je tradicija bila prvih 10 godina vladavine HDZ-a. aktualni sat trajao je 1 sat, 60 minuta. I ja bih došao u utorak u 11 navečer, tu sam stajao do 6 ujutro kraj ovoga stolića kad je dolazila knjiga da se upišem po spisku koji smo mi radili koji bi došli da bi eventualno uspio postaviti pitanje. Onda je došla koaliciona vlast 2000. godine izmijenila to na štetu zastupnika na taj način da je omogućila da se ukine aktualni sat, uvede aktualno prijepodne, da može govoriti 40 ljudi, da ne moraju ovde stajati po cijele noći. Znate, neki su tu spavali na podu. Vas veliki dio to ne zna. To sam ja kao saborski zastupnik radio jer ja sam jedan od rijetkih koji nije propustio ni jedan aktualni sat a da ne postavim pitanje. Vidite kako sam posidija šta kaže moj prijatelj Leko. Isto tako, znate kakva je bila tradicija koju zaista mijenjamo, pa smo je izmijenili 2000. zato tradicija po sebi sama ne znači ništa ako je to loša tradicija. Šta to znači pozivat se na tradiciju? Znate kakva je bila tradicija? Replika nije postojala uopće ni među nama. Nitko nije mogao nikome odgovoriti na tvrdnju koju ste izrekli ili ja vama ili vi meni. Samo je postojao ispravak netočnog navoda, a onda je došla vlast koaliciona 2000. godine pa također na štetu zastupnika u navodnike naravno štetu jer vi tvrdite kako mi stalno mijenjamo nešto da bi oduzeli moć Parlamentu, pa smo je oduzeli na takav način da smo dali zastupnicima mogućnost da odgovaraju na neku tvrdnju koja se ovdje postavi a odnosi se na njih ili na njihovu stranku ili na neku problematiku o kojoj oni misle drugačije. Parlament kad gledate etimološki itd., dakle zaista vuče korijen od riječi govoriti. To je talijanizam jedan. Može se govoriti parlati itd. kod nas se reče u Dalmaciji još uvijek parla itd. Parla ka da je iz Sabora! Govor je naše oruđe i oružje. I ja bih bio prvi protiv toga da se na bilo koji način uvode restrikcije u govoru. One se po meni, a evo sam bez iskustva šire, one se šire. Izgleda da nekima ovdje odgovara to da mu se ne može uzvratiti na neku tvrdnju. Onda to po njemu znači punu demokraciju. Kada je kažem ti si konj a on ha, ha, on nije konj nego recimo prase. I on sada to ne može pobiti mene. I to nije uredu, jel. I ja moram dozvoli da on kaže ja sam prase ne konj. Vidite dakle samo mu povećavam mogućnosti da ispravi moju netočnu tvrdnju, jer moja netočna tvrdnja može također biti pod firmom ispravka netočnog navoda, ja mogu izreći neku laž. I kome smeta da netko odgovori na to. Postoji niz mehanizama da se kasnije ili kako klub izjasni saborska manjina ili kroz prekide koji su ovdje vrlo učestali itd. Sada se ovdje neki čine gluhi, nijemi, slijepi kao ništa se nije dešavalo prije a vidi sada došli neki divljaci hoće nam ukinuti naša prava tako da šire područje govora došli neki koji hoće da nas zajaši izvršna vlast. Ma nemojte molim vas, do prije 4 mjeseca gle, Sabor je ovdje pjevao tresla se vaša Vlada. Pa normalna stvar da su vaši ministri imali zadnju riječ u izlaganjima, to je bilo tako. Dakle, Vlada je imala tu jednaku da tako kažem poziciju kao što ima danas. Neću pričati o tome jer bih mogao pričati što sam na svojoj koži iskusio ovdje. Ja zaista nemam problema sa nijednim zastupnikom i sve vas smatram svojim kolegama od kojih različito mislim. Neki od mojih izvanrednih prijatelja su iz vaših redova koji više nisu u ovom Parlamentu ali smo ostali prijatelji, pa i porodični prijatelji. E ha možete se vi smijati neće biti da je to Ivo. Ivu su prijatelji napustili brže nego što pantagane napuštaju brod koji tone što isto nije ljudski. Znate bez obzira koliko tko griješio ja prezirem jednako toliko one koji su mu kadili a onda su se svađali tko će većim kamenom ga u glavu pogoditi. To je isto jedna neljudska komponenta koju politika unosi u čovjeka. A nije politika najvažnija u životu, znate, ljudskost je najvažnija [[Upadica: Vrijeme.]] Pa jel imaš prijatelje ili nemaš. Nisam valjda već potrošio ovo malo vrimena?
Vrlo vas je interesantno slušati ali nažalost vrijeme je isteklo. Ja bih molio da završite.
dobro bit će valjda koja replika zahvaljujući demokratskim uzusima koje uvodimo pa ću ja nastaviti. Hvala.
Na vaše izlaganje imamo tri replike. Prvi se javio zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo doajen ovoga Doma sigurno ima pravo da su se dogodile određene promjene, demokratizacija je u ovom Parlamentu i sa prijavom za aktualno prijepodne ili aktualni sat kako ga hoćemo nazvati. Jednako tako želim reći da ovo o čemu danas govorimo sigurno postoje određen greške, propusti i otkloni koji nisu trebali biti. Ispravak netočnog navoda kao što sam rekao je bio taj koji je puno puta zlorabljen. To je činjenica i od nje ne bježimo. Ali je također dobar instrument i dobar alat kako bi se otklonilo ono kada vi kažete nekomu kao što ste rekli da je konj ili da je prase pa da on to skine sa sebe i kaže što je. Ja bih mogao reći da je očerupani pijetao pa tako isto kolega neki bi trebao reći da to nije. Ali evo demokratizacija sigurno donosi više. Ali želim objasniti vaš prijedlog da samo replikama reguliramo dvosmjernu komunikaciju sigurno postoji jedna brana koja će omogućiti aktualnoj vlasti da uvijek ima zadnja riječ. I u tome je bit problema o kojem želimo govoriti i vi ste ga jednostavno zatamnili i ne želite o njemu. Zbrojite dva i dva i vidjet ćete da je ona formula 1:3 u upotrebi samo zato da bi mi što više šutjeli, a vi što više govorili. Što se tiče ovoga o čemu smo govorili o monitoringu. Pa tržišno natjecanje, temeljna ljudska prava, a uz temeljna ljudska prava i slobode je i govor. Da li u Parlamentu ili u javnosti bilo gdje on je zagarantiran svima i po europskim zakonima i po hrvatskom Ustavu i trebamo ga koristiti. Stoga vjerujem da [[Upadica: Vrijeme.]] Da ćete još jedanput razmisliti o tome što to znači ispravak netočnog navoda da ostane kao institucija koja je cijelo vrijeme kod vas doajena bila u upotrebi.
Hvala. Imamo odgovor na repliku zastupnik Marin Jurjević. Izvolite.
kolega Đakiću upravu ste kada kažete da je govor bit svega u Parlamentu ali niste u pravu kada kažete da se guši to pravo zato što će netko govoriti iznad vas, a ne vi. Nije stvar u količini govora nego o onome što govorite. Neke bi trebalo platiti da govore što dulje. Mislim ja znam koga bi platio da govori što dulje, nama ko Bog. Dakle, bit je u onome što govorite kada govorite. Ja ne vidim, nemojte uopće to zvati replika, zovite dijalog. Dijalog je razgovor, ljudi razgovaraju na takav način da razgovaraju ako nije lud pa sam sa sobom, uvijek s nekim drugim, pa onda je red da čujete šta i taj drugi misli o onome što ste vi rekli. Dakle, ta dramatizacija, zajašila vlast, davi nas, to prvi film strave i užasa, evo ih stižu vampiri, sišu krv, ovo, ono. Jel u Poslovniku reko gle čuda da može govoriti i jedna i druga strana. Šta na najnižoj razini suda u nekoj plemenskoj zajednici onaj vrač omogućava onome drugome. Ja bih rekao da mi širimo ta prava. Tko je zadnji? Ja sam prvi, ja sam najbolji, ja sam zadnji. Nažalost izgleda u ovome društvu se ljudi vole tuć tko će biti zadnji, a ne tko prvi. To je loše.
Hvala. Imamo još jednu repliku, zastupnik Gordan Jandroković, izvolite.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. Pa ja sam se nadao da će barem Marin dići svoj glas protiv ovog Poslovnika i protiv ovog ograničavanja ipak prava govora od strane oporbe i na neki način dovođenje u dominantnu poziciju izvršne vlasti prema nama zastupnicima i slušajući ga pitao sam se a gdje je sada taj splitski dišpet, a gdje je sada revolucionarni južnoamerički bunt. Nestao je, pobijedio je partijski oportunizam, komunista u tebi pobijedio je anarhistu u tebi, a mi te svi više volimo kao anarhistu nego kao komunistu. Dakle Marine, malo više principijelnosti, ti si na instrumentima koji su bili po sadašnjem Poslovniku itekako znao razgovarati i sa nama, tada zastupnicima vladajućima i sa ministrima tako da mi je jako žao da danas braniš ove odluke koje i sam dobro shvaćaš i znaš da ne idu u prilog oporbenim zastupnicima.
Hvala. Imamo odgovor na repliku, zastupnik Marin Jurjević. Izvolite.
Nakon ovako briljantne psihoanalize neki liječnici će se zamislit da li će im Jandroković uzet posao. Dragi moj Gordane, znam da ne vjeruješ u to što govoriš /Smijeh./ pa ti zavidim na toj ajmo reći scenskom nastupu, tu nisi ovako loš. Ti si bar vidio parlamenata po svijetu, putovao si dosta, bio si ministar i dobro znaš kakve su prakse u tim parlamentima, dobro znaš da ovaj naš parlament Hrvatski sabor zaista i po ponašanju i po onome kako radimo nije najgori, niti smo mi najgori zastupnici kao što se ponekad želi stvoriti slika. A to da li će anarhistički ili komunistički, mogao bih ti reći da se anarhisti zovu libertetski komunisti pa bi te možda zbunilo, slobodarski komunisti. Da neki kažu da je rano kršćanstvo bilo određeno komunističkim idejama itd. pa bi možda ti kao demokršćanin, recimo to tako, prihvatio neke ideje ali slaba je to argumentacija s kojom bi se moglo pobiti da se nikakva sloboda ne ograničava ovim, da se nikakvo gušenje ne dešava, da se jednostavno radi o tome kao što smo svaki put napravili kad smo došli na vlast, da smo samo širili područje govora, a to znači i slobode u ovom parlamentu. A odnos izvršne vlasti, toliko sam doživio osobnih uvreda ovdje, počevši od vašeg tadašnjeg predsjednika s kojim ste vi kasnije okrutnije obračunali nego što bi ja, dakle da zaista je sve besciljno. Pa meni su tu vadili gene, familiju čerečili itd.
Vrijeme kolega Jurjević.
Da ne bi odgovorili na obično pitanje a di su šoldi splitskog škvera, odgovor nisam dobio. Ajde daj mi ga sad ti.
Vrijeme. Hvala. Na vaše izlaganje imamo još jednu repliku, zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Pa ja ne bih nastavio psihoanalizu jer to je dosta dugotrajan proces i možeš otići u krivom smjeru, to je lako moguće. Ali cijenim vašu izjavu da cijenite našu hrabrost, iako se mi ne osjećamo napadnuti … [[Ne razumije se.]] iako je blagopokojni kardinal Stepinac rekao da nikad ne smiju oklijevati oni koji su predodređeni za borbu. Mi nismo spremni naravno za borbu ali ovo je naš način ajmo reći parlamentarne borbe, ali nam vi uskraćujete s ovim oruđe kojim se mi možemo boriti, a ja sam osobno svjedočio i ja znam da ste imali neka neugodna iskustva, to ste naveli, ali da ste puno puta koristili ove instrumente i puno puta ste se s time koristili, zasigurno. To sigurno sam imao prilike vidjeti i u tome svakom slučaju, ali ste možda to zaboravili. Evo to možda dio od te psihoanalize. Rekli ste isto tako da su nas birači kaznili na ovim izborima, vas nagradili. Točno, ali niste rekli da će program 21 bit program 25, niste rekli da će struja poskupjeti, niste rekli da će cestarina rasti, da će rast nezaposlenost i onda ih hoćete uvjerit na kraju e dobro je to, kao i ovaj Poslovnik, sve je to dobro. Mene to podsjeća na onu lovačku znate kad uhvate mačku i onda je tuku dok ne prizna da je tigar. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo odgovor na repliku, zastupnik Marin Jurjević. Izvolite.
Kolega Milinkoviću, još su blage ove mjere u kakvom stanju ste ostavili pacijenta koji se zove hrvatsko društvo i koje moraju biti radikalne ne bi li barem iz komatoznog stanja došao u stanje da se može kretati polako, a terapija će bit duga i bolna, ne zahvaljujući vama nego onima koji su upravljali tim društvom. To zaboravljate, stalno pričate, niste rekli da ste PDV, da ste ovo ono, pa slušajte, to su posljedice vaše politike, ali vi niste narodu rekli zakopavat ćemo borše, knjige … [[Ne razumije se.]] , nosit crne torbe, bit će nas po sudovima čudo jedno. Ovi koji nas vode to su vam sve budući ne znam šta će bit, neki hoće, neki neće valjda, ljudi koji će se procesuirati. Niste to rekli, ma zašto niste rekli ljudima pa da znaju šta ih čeka pa bi spremili sa strane da imaju za teške dane, nego ste govorili bit će lipo, rože fjori, sve će procvitat, divota. Ljudi moji svanilo je napokon. Zašto, šta niste ka liječnik pacijentu rekli istinu? Znate vi ne valja pacijenta lagat. Na svu sreću pacijent je živ, ma kako mu bilo teško, uz pravu terapiju oživit će i potrčat će i daleko ćemo stići ali jedino ukoliko budemo imali prave likare, a vjerujem da je napokon imaju.
Hvala. Završili smo sa pojedinačnom raspravom. U ime predlagatelja potpredsjednik gospodin Josip Leko. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Poštovane zastupnice i zastupnici, vrlo kratko. Ja mogu u ime predlagatelja reći da ćemo ostati kod demokratskog standarda da Poslovnik pokušamo donijeti konsenzusom u dva čitanja. S tog naslova svaka rasprava je dobrodošla ako želi povećati mogućnost saborskim zastupnicima i svima drugima koji u Sabor dolaze zastupati svoje interese ili interese Vlade da mogu iznijeti svoja stajališta i svoje interese braniti i zastupati svoju politiku i svoje politike, a da ne budu poslovničkim trikovima zaskočeni. S tog naslova mogu reći da, a rasprava je najčešće išla oko povrede Poslovnika, tu ćemo tražiti možda bolji termin, ali što se tiče povrede Poslovnika ostaje sve isto kao i sada, dakle predsjednik, odnosno predsjedatelju se govori da je Poslovnik po mišljenju zastupnika povrijeđen, o tome u istom trenutku mora predsjedatelj odlučiti je li ili nije kao i dosada s time da sad dograđujemo pa onaj koji se poziva na povredu Poslovnika, a nije mu odobrio predsjedatelj ima pravo kao i dosada ali ga upućujemo i na obvezu da to pisanim putem uputi nadležnom tijelu. Ako to ne uputi nikome ništa osim što sad se o tome moramo dogovoriti na istoj materiji, istoj temi ili istom zasjedanju ne može ponovno koristiti taj trik. I ništa drugo. Što se tiče ispravka netočnog navoda, replika je šira i omogućuje da svatko koristi i ispravak netočnog navoda. Međutim, ispravak netočnog navoda je jednosmjerna komunikacija i osnovnom govorniku ne dozvoljava da obrani svoj stav. Kao što se ovdje prijete da će biti 25 replika, moglo je biti i 25 ispravaka netočnih navoda. Što se toga tiče ne može se normom spriječiti svaka zloupotreba. To znamo svi. Dakle, ispravak netočnog navoda jeste jednosmjerna komunikacija i ne omogućuje osnovnom govorniku da brani svoj stav do kraja. Što se tiče, inspirativna je mogao bih reći kolega, inspirativna je rasprava kolega iz HDZ-a. I to inspirativna je u dva pravca. Prvo kao opozicija brane svoju potrebu da imaju jednostranu komunikaciju. To razumijemo. Ali ne razumijemo da ne shvaćaju da je pravo da i druga strana ima stav o toj komunikaciji. I još nešto, nije se ova rasprava vodila samo o Poslovniku, Bože daj da je, ona se vodila i uvijek se vodi u Saboru za vlastite interese i za vlastitu predstavu pred građanima, odnosno biračima. Što je također normalno. Ali, kolege iz HDZ-a su se postavile, ili većina ili neki, kao da nisu bili 8 godina na vlasti, nisu odgovorni za stanje u Hrvatskoj pa traže za milog Boga da mi za 4 mjeseca sve anuliramo što se nataložilo u Hrvatskoj. Žao mi je što moram u svojstvu predsjednika Odbora to reći, ali ne mogu to prešutjeti. Pozivanje da građani znaju tko koju politiku zastupa ili je zastupao da li to kolege iz HDZ-a prebacuju odgovornost na građane da su oni znali da će Hrvatska biti opterećena sa vanjskim dugom od 50-ak milijardi kuna? Da su građani znali kad su im dali glas i odgovornost za vlast da će premijer pobjeći? Pa nisu znali, nisu im zato dali povjerenje. Nije se ta politika razabirala. A možda bi se bolje razabirala da smo imali institut replike i da smo se na neki način tukli za svoje stavove, svoja stajališta, svoje politike tako da nije jednosmjerna komunikacija. Kolege kažu da je neposlovnička materija uređivanje radnih odnosa. Pa ja mislim da bi zaista bilo bolje da donesemo poseban zakon lex specialis o radnim odnosima službenika, namještenika ili kako se već zovu u službi Sabora. To bi bilo možda primjerenije. Ali isto tako moram reći da već od samog donošenja ovog Poslovnika, dakle od 2000. godine stoji odredba članka 30., kolega Đakiću, kaže "klubovi zastupnika imaju pravo zaposliti djelatnika na poslovima tajnika kluba, u pravilu iz stručne službe Sabora. Iznimno klub zastupnika ima pravo na određeno vrijeme zaposliti djelatnika na poslovima tajnika kluba izvan djelatnika stručne službe Sabora i na teret sredstava Sabora." Dakle, to je već postojalo, ništa tu ne mijenjamo. Klubovi zastupnika, kolega Đakić, mogu zaposliti jednoga i na svakih sljedećih člana valjda kluba još jednog djelatnika. I na kraju ti svi moraju imati odgovarajuće uvjete za radna mjesta na koja se zapošljavaju. Dakle, mi tu ništa bitno ili reći ću ovako u ovom smislu ništa ne mijenjamo, mi mijenjamo, predlažemo da se zamijeni da se iz tih klubova koji se ovako zapošljavaju također su se zapošljavali bez javnog natječaja ne mogu rasporediti u druge službe u Sabor niti u upravu. Mislim da je to poštenije, razgovjetnije, čistije. Što je još važno? Istina je to da ćemo teže zaposliti radnika na određeno vrijeme. Ali kolega Đakić ja sam tražio od saborskog tajnika da mi u odbor da pravnika. Ima li nešto logičnije nego Odbor za Ustav tražiti savjetnika pravnika? Pa mi je rekao nema. Tu je puno politologa, puno muzikologa, puno filozofa, puno sociologa ali nema pravnika. A dozvolite da je odbor ili glavna zadaća Sabora je za milog Boga donošenje zakona. I kad neke kolege traže da se u Saboru mora pojačati služba ja se slažem mora se pojačati, to je točno, i omogućiti saborskim zastupnicima da na stručnoj razini mogu pitati u saborskoj službi razne teme i da dođu kako znanost neku stvar tretira. Druga je stvar kako će političar to iznijeti, izložiti i koje će stajalište zastupati. Ali radnika u službama je obveza da svoje znanje ne oboje politikom, a zastupnika je da to kako hoće prezentira zavisno od njegove političke potrebe. Dakle, da se vratim na Poslovnik. Dakle, ja mislim da je vrlo važno tražiti konsenzus oko Poslovnika. Ako ga nema onda će zaista odgovornost oko donošenja ili izmjena i dopuna koje misli većina donijet će ga većina. To je pravilo opet demokracije. Ali uvažite dobru namjeru da u dva čitanja tražimo rješenja koja će omogućiti čistije i jasnije zastupanje stajališta u hrvatskom Parlamentu i Vlade i zastupnika. Na kraju još ću i ovo reći. Nisam siguran da se Poslovnikom može riješiti ono što se Ustavom nije riješilo. Odnos Vlade i Sabora Ustav je prepustio rješenju zakonom. I taj zakon treba doći u Hrvatski sabor i bolje je da dođe što prije i o njemu treba napraviti raspravu široku u javnosti, Hrvatskom parlamentu po mojem sudu također u dva čitanja kako bismo taj vrlo važan možda i presudan zakon za hrvatsku poziciju u tijelima Europske unije, posebno za poziciju Parlamenta u takvoj situaciji osigurali za budućnost. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Imamo 4 ispravka netočnog navoda. Prvi za ispravak se javio zastupnik Josip Đakić. Kolega Đakiću što vi ispravljate?
Hvala lijepo potpredsjedniče hrvatskog sabora. Pa naime, u bar tri netočna navoda koje je kolega potpredsjednik Doma izrekao ja ću pokušati bar jedan definirati, a to je da korištenjem trikova kako bi predstavnicima Vlade ne bi omogućili odgovor. Predstavnici Vlade koji su predlagali zakone u ovom Domu uvijek su imali mogućnost da kada im dozvoli predsjedavajući da reagiraju na bilo koje da li ispravke, da li replike, da li bilo koje dileme ili komunikaciju. Ovo što se nije moglo, nisu mogli zastupnici ali su stoga zastupnici imali repliku pa su replikama mogli nadoknaditi ono pa čak i povredom Poslovnika kao što su koristili. I ne bih se složio da je odgovornost za stanje u državi kao što vi prezentirate samo na marifetlucima koji su se donijeli. Ona je dio teškoća koji su proizašli. Najveći dio je globalne krize, recesije. Ali Boga mi ni vama ne cvatu ruže. I vama ljestvica pada svakim danom sve više spram vaših mjera koje ste donijeli.
Vrijeme! Imamo još jedan ispravak netočnog navoda, zastupnica Ana Lovrin. Izvolite. Što ispravljate?
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo ja ovo moram ispraviti gospodina predsjednika Odbora za Ustav da ne bi ispalo da smo mi zapravo temeljem ničega i za ništa raspravljali. Dakle, netočno navodi gospodin predsjednik Odbora možda želi reći da je on tako misli i da će u konačnom prijedlogu ovih izmjena tako to i stajati glede instituta povrede Poslovnika. Ali apsolutno u onom što sada piše, piše dakle da predsjedatelj može dati objašnjenje, dakle ne mora kao do sada. Piše da je zastupnik obvezan da podnese pismeni zahtjev u roku od 24 sata. I piše da ukoliko to ne učini da onda do kraja zasjedanja više nema pravo uopće koristiti se tim institutom. Dakle, to je nešto drugačije od onoga što je rečeno, ali ja mislim da će se konačnim izričajem ovo popraviti. Jednako tako je netočan navod da smo mi govorili kako će sad biti puno više replike, jer ako ima 25 replika da može biti i 25 ispravaka netočnog navoda. Netočno. Ispravaka netočnog navoda može biti samo onoliko koliko uhvatite nekoga i koliko je netko nešto krivo rekao [[Upadica Batinić: Vrijeme!]] A replika može biti beskonačno mnogo. Hvala.
Hvala. Sljedeći za ispravak netočnog navoda javio se zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite kolega. Što ispravljate?
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa ja sam primijetio navod koji je izrekao gospodin potpredsjednik da mi branimo pravo na jednosmjernu komunikaciju. Netočno. Mi smo i ova rasprava je pokazala da smo mi spremni za dvosmjernu komunikaciju, ali mi branimo pravo da barem imamo ona prava koje ste vi imali u prošlom sazivu i koje ste obilato koristili. Dakle, a onda, a sad bi ih uskratili nama. Isto tako želimo upozoriti gospodine potpredsjedniče na opasnost da Vlada bude na neki način ovim izmjena nadređena Saboru što je neprihvatljivo. Hvala lijepo.
I zadnji ispravak netočnog navoda zastupnica Đurđica Sumrak. Izvolite kolegice. Što ispravljate?
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo, ispravljam netočan navod kolege Leke koji je rekao da su se i prije po starom Poslovniku primali bez natječaja. To je netočno, zato jer evo ga kolegica Lovrin je provjerila u kadrovskoj službi i rečeno je da se nitko nije zaposlio bez natječaja i to u starom Poslovniku niti ne stoji. Jedno je na određeno vrijeme, a drugo je bez natječaja što stoji u novom Poslovniku. Dakle, netočno je da je bilo moguće i da se zapošljavalo bez natječaja.
Hvala. Završili smo sa današnjom. Bit će prilike u drugom čitanju. Završili smo sa današnjom raspravom. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se stvore uvjeti. Hvala vam lijepa i doviđenja do sutra. Počinjemo u 9,30 Izvješće o radu pučkog pravobranitelja.
Sad prelazimo na glasovanje. Prva točka je Prijedlog odluke o izmjenama i dopunama Poslovnika Hrvatskoga sabora. Rasprava je zaključena, a sukladno prijedlozima radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak podijeljen u dvije točke. "1. Prihvaća se Prijedlog odluke o izmjenama i dopunama Poslovnika Hrvatskoga sabora. 2. Sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja uputit će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga odluke." Molim da se izjasnimo tko je za ovaj zaključak dizanjem ruku? Hvala. Tko je protiv? Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova, 81 glas je dat za prijedlog zaključka, 35 protiv, nitko suzdržan, donesen zaključak.