Gospođe i gospodo zastupnici otvaram 7. sjednicu Hrvatskog sabora. Sve vas srdačno pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade gospodina Ivu Sanadera, potpredsjednicu, potpredsjednika i nazočne članove Vlade Republike Hrvatske. Zapisnik 6. sjednice Sabora primili ste poštom. Ima li primjedbi na zapisnik? Gospodin Anto Đapić.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, kolegice i kolege. U ime Kluba Hrvatske stranke prava iznosim prigovor, izražavam suzdržani, ali vrlo jasan i odlučan protest protiv nepobitnog pokušaja predsjednika Sabora da se u sadržaju zapisnika prešuti činjenica da je upravo naš Klub pri kraju 6. sjednice, ... [[Govornik se ne razumije]] travnja ove godine u kasnim popodnevnim satima zatražio očitovanje Vlade Republike Hrvatske o šokantnoj i za nas doista zabrinjavajućoj vijesti koju smo taj dan primili nekoliko sati ranije da Haaški sud ne želi pustiti hrvatske generale Ivana Čermaka i Mladena Markača da sačekaju na slobodi početak suđenja. Vas gospodine predsjedniče Sabora i vas gospodine predsjedniče hrvatske Vlade koji tom prigodom nažalost niste nazočili ovom Visokom domu želim također podsjetiti da je predstavnik našeg Kluba, gospodin Pero Kovačević tom prigodom Hrvatskom saboru i hrvatskoj javnosti skrenuo pozornost i na činjenicu kako raspolažemo provjerenim informacijama da će vrlo vjerojatno i još dvojici hrvatskih časnika biti okrivljena za ratne zločine. Nakon tih naših saborskih izjava gospodin Pero Kovačević bio je u strani ministrice gospođe Vesne Škare-Ožbolt i optužen za iznošenje neprovjerenih informacija, a predsjednik Republike gospodin Mesić izravno ga je javno okrivio za opetovano iznošenje lažnih tvrdnji. Pošto mi u Klubu Hrvatske stranke prava sve informacije i tvrdnje koje iznosimo u ovom Visokom domu u svakom konkretnom slučaju višestruko provjeravamo, činjenica što se u zapisniku 6. sjednice pokušava sasvim prešutjeti naš klupski istup o utamničenim hrvatskim generalima i o mogućim novim optužnicama koje su konačno i stigle, ocjenjujemo skandaloznim i diskriminatorskim u odnosu na Hrvatsku stranku prava ... [[Govornik se ne razumije]] , dakako i krajnje opasnom za razvoj saborničke demokracije. S vezi u s tim u ime Kluba Hrvatske stranke prava tražim pauzu od 15 minuta.
Zapisniku sa prošle sjednice je stavljeno od strane stručne službe i tajništva u skračenom kao što je to i predviđeno sve ono što je na sjednici Sabora i raspravljano i govoreno, a stanku vam ne mogu odobriti jer je upravo promjenom Poslovnika riješeno da se neće odobriti stanka ukoliko se zahtjev za stanku podnosi prije utvrđenog dnevnog reda i prijelaza na dnevni red. Gospođe i gospodo zastupnici prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda. Na sjednici vam je podijeljen konačni prijedlog dnevnog reda. U konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam četiri nove točke i to: izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva, Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora o slobodnoj trgovini između Republike Hrvatske i Republike Moldove s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, Prijedlog zakona broj 108, Prijedlog odluke o upućivanju pripadnika oružanih snaga Republike Hrvatske u mirovnu misiju na Haiti i 4. Potvrđivanje Statuta Agencije za zaštitu osobnih podataka. Poštovani zastupnik Đapić, povreda Poslovnika.
Gospodine predsjedniče, ... [[Govornik se ne razumije]] mi ćemo tražili stanku kasnije, kad počne ... [[Govornik se ne razumije]] o dnevnom redu međutim vi mi niste svejedno dali obrazloženje na naše primjedbe vezane uz zapisnik. Da se on mora u skladu sa fonogramom uskladiti i primjedbe su vrlo konkretne i vrlo jasne. Vi ste samo nastavili dalje raditi kao da ja ništa nisam kazao.
Recite točno formulaciju u čemu i što nije sadržano u zapisniku, a što se, što je bilo na sjednici Sabora.
Mogu? Gospodine predsjedniče, mi smo više nego jasno u ovom kratkomu, jednominutnom mom izlaganju smo naveli što se dogodilo na kraju prošle saborske sjednice i taj dio mi smatramo u HSP-u iznimno važnim jer se radi o nečemu što, o čemu se u Hrvatskoj može šutjeti, ali se o tome, u Hrvatskoj se događa i nije bilo nikakvog razloga da se ovaj, taj istup našeg saborskog zastupnika koji je u ime Kluba govorio, u ime Kluba je dakle govorio, da se on ne spomene u zapisniku koji ste vi odobrili da dođe u ovakvom obliku kakav je došao. To je nama potpuno neprihvatljivo. Rekli smo da je to opasno za razvoj saborničke demokracije. Poslovnička vam mogućnost daje da nam ne date, ovoga, stanku, ali mi ćemo tražiti onda stanku u nekoj drugoj točci dnevnog reda i onda ćemo o tome se očitovati još jedanput.
Hvala lijepa. Ako je nešta bilo poslije sjednice onda to ne može biti u zapisniku. A ako je bilo tijekom sjednice, a bitno je, a nije u zapisniku sa sjednice provjerit’ ću sa fonogramom pa ćemo to unijeti u zapisnik. Molim da se provjeri u zapisniku da li je točno, u fonogramu, da li je točno da je nešto bilo iznijeto ovo što vi govorite pa ćemo to provjeriti i onda unijeti u zapisnik. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. U konačnom prijedlogu dnevnog reda po točkama 2 do 6 i po točkama 8 do 10 navedeni su zakoni za koje se predlaže donošenje po hitnom postupku. To su: Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za projekt dovršetka auto-ceste na koridoru X u Republici Hrvatskoj sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, Prijedlog zakona broj 95. Drugo, Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Republik Mađarske o obavljanju kontrole graničnog prometa u cestovnom, željezničkom i vodnom prometu s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, Prijedlog zakona broj 100. Treće, Prijedlog zakona o potvrđivanju okvirnog ugovora o zajmu za projekat 1435, održivi povratak prognanika i izbjeglica, povrat imovine i stambeno zbrinjavanje između Republike Hrvatske i razvojne banke vijeća Europe sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 101. Četvrto. Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora o slobodnoj trgovini između Republike Hrvatske i Republike Moldove sa konačnim prijedlogom zakona hitni postupak, prvo i drugo čitanje , P.Z. broj 108. Peto. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o fondu hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 104. Šesto. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o komunalnom gospodarstvu sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 99. Sedmo. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o društveno poticanoj stanogradnji sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 106. I osmo. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o državnoj potpori u poljoprivredi, ribarstvu i šumarstvu sa konačnim prijedlogom zakona hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 105. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnoga postupka kod donošenja ovih zakona? Poštovani zastupnik Radimir Čačić izvolite.
Hvala lijepa. Klub HNS, PGS ima primjedbu na donošenje hitnog postupka za izmjene i dopune zakona o poticanoj stanogradnji. Obzirom na činjenicu da zakonske promjene koje se predlažu ni na kakav način bitno ne utječu na funkcioniranje sustava. Osim u jednom dijelu u kojem ga onemogućuju odnosno, usporavaju. Pa vas molim da se u jednoj redovnoj proceduri naročito zato što je i naš zakon o izmjenama i dopunama zakona o poticanoj stanogradnji u proceduri, da se u objedinjenoj raspravi razmotre oba dva prijedloga, normalno i u prvom i u drugoj čitanju. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovani zastupnik Markov izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče hrvatske Vlade. U ime KLuba Hrvatske seljačke stranke predlažem da se točka 4. koja je predviđena za hitni postupak s obzirom da se radi o velikim izuzetno velikim sredstvima, ipak ide u redovni postupak. Znači da se provede rasprava u provom i rasprava u drugoj čitanju. Mislim da je radi sadržaja i radi sredstava koji su predviđeni za ovaj projekt izuzetno važno da se obavi kvalitetna rasprava i da javnost u potpunosti bude upoznata sa sadržajem ovoga projekta odnosno ovoga zakona. Hvala lijepa.
...prigovor za. Pero Kovačević izvolite.
Nemam prigovor na hitni postupak ali imam prigovor na činjenicu da je smo mi donjeli.
Sada smo kod raprave o prigovorima na primjenu hitnoga postupka. Ako imate o tome onda izvolite.
Ja sam digao prije isto bio pločicu ali vi niste zamjetili. Prije toga dok ste vi govorili.
Imate li prigovor na primjenu i prijedlog da se pojedini od ovih zakona donese po hitnom postupku.
Nemam. Imam prigovor što mi niste dali riječ kada sam digao pločicu. Na to imam prigovor.
Nisam vam dao riječ kada ste digli pločicu.
Tako je da. Jer vi ste u svom govoru rekli kao da ja nisam govorio na zadnji dan na sjednici. Da ćete vi provjeriti u fonogramu.
Ja ću provjeriti. Ne mogu ja.
Nemate šta provjeriti, kada svi znamo mene su optužili da ja lažem. Ministrica me optužula i sada ćete vi provjeriti.
Pa provjeriti će se to, pa ćemo to vidjeti. Ja ne mogu.
Pa barem bi bilo kulturno se ispričati se.
Molim.
Bar bi bilo kulturno ispričati se.
Tko da vam se ispriča.
Pa ministrica je rekla da mi širimo laži.
Pa provjeriti ćemo u fonogramu, ono što je bilo izvan sabornice.
Pa provjerite novine što imam provjeravati. Pa ja znam što sam govorio.
Imate li prigovora na hitni postupak?
Nemam na hitni, ali imam na jednu točku što nije došla na dnevni red.
Hvala lijepa. Tko je za primjenu hitnoga postupka kod donošenja zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za projekt dovršetka autoceste na koridororu 10 u Republici Hrvatskoj. Tko je za primjenu hitnoga postupka? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je jednoglasno u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakna o potvrđivanju Ugovora o jamstvu izmneđu Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za projekt dovršetka autoceste na koridoru 10 u Republici Hrvatskoj. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Republike Mađarske u obavljanju kontrole graničnog prometa u cestovnom, željezničkom i vodnom prometu? Tko je za? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je jednoglasno sa 119 glsova u dnevni red po hitnom postupku uvršten ovaj konačni prijedlog zakona. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Okvirnog zajma, ugovora o zajmu za projekat 1435 održivi povratak prognanika i izbjeglica, povrat imovine i stambeno zbrinjavanje između Republike Hrvatske i Razvojne banke Vijeća Europe? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je sa 110 glasova za i 9 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten ovaj prijedlog, konačni prijedlog zakona. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora o slobodnoj trgovini između Republike Hrvatske i Republike Moldove? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je jednoglasno sa 120 glasova za u dnevni red po hitnom postupku uvršten ovaj prijedlog zakona. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Fondu hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je jednoglasno sa 121 glas za u dnevni red po hitnom postupku uvršten ovaj prijedlog zakona. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o komunalnom gospodarstvu? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je jednoglasno sa 110 glasova za ovaj zakon uvršten po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o društveno poticanoj stanogradnji? Tu imamo prigovor na uvrštenje u dnevni red od poštovanog zastupnika Čačića u ime kluba HNS-a i PGS-a. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je sa 108 glasova za i 11 protiv i ovaj konačni prijedlog zakona uvršten u postupak hitni. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj potpori u poljoprivredi, ribarstvu i šumarstvu. Tko je za? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je jednoglasno sa 118 glasova za i ovaj konačni prijedlog zakona uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu nije bio te se taj dnevni red sukladno članku 203. stavak 4. Poslovnika smatra usvojenim. Sukladno članku 203. stavak 5. Poslovnika, prigovor se sada može dati samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu. Pod točkom 1. uvršteno je Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva, pod točkom 15. uvršten je Prijedlog odluke o upućivanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u Mirovnu misiju na Haiti i pod točkom 37. uvršteno je potvrđivanje statuta Agencije za zaštitu osobnih podataka. Ima li tko od zastupnika prigovor na uvrštavanje neke od ovih točaka u dnevni red? Nema. Sukladno članku 205. stavak 2. Poslovnika ja bih sada trebao objaviti utvrđeni dnevni red, predlažem da ako se slažete da ne čitam cijeli dnevni red nego samo da objavim da je utvrđen dnevni red kako sam ga predložio u konačnom prijedlogu dnevnog reda sa ovom dopunom. Poštovani zastupnik Pero Kovačević izvolite.
Gospodine predsjedniče mene interesira da li ćete vi u skladu sa člankom 204. stavkom 2. tijekom ovoga zasjedanja dopuniti dnevni red što imate pravo, vezano za obvezu Vlade od 2. travnja ove godine kojim je ona bila obvezana da je najkasnije u roku 60 dana podnese Hrvatskome saboru godišnje izvješće o spremnosti … sustava provođenju kadrovske politike u ukupnom stanju u Oružanim snagama i izvješće o ostvarivanju plana obrane Republike Hrvatske i provedbe obrambenih pripremi. Znači rok je bio 60 dana pa me zanima da li ćete iskoristiti tu mogućnost koju vam Poslovnik daje?
Kada dođe materijal onda ću to uvrstiti u dnevni red.
Ali rok je 60 dana.
60 dana.
Fino piše. Vi ste potpisali, da.
Pa bit će spremno i bit će upućeno u Sabor. Gospođe i gospodo zastupnici obavještavam da će se danas u 15 sati zastupnicama i zastupnicima i Hrvatskom saboru obratiti glavni tajnik NATO-a gospodin Scheffer i molim vas da u dvorani u 15,00 sati budemo da saslušamo glavnog tajnika NATO-a. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, žao mi je zbog ... /Govornik je isključen/ ... nedosljednosti. Već u više navrata slušamo otprilike ovakav govor. Nesposobnost, izbjegavanje da se suočite sa obećanjima koje ne možete izvršiti, pokušaj da prebacite krivnju i odgovornost na prethodnu Vladu je nešto što smo slušali. Slušamo ponovo. Umjesto obrazloženja zašto odustajete od smanjenja PDV-a vi ste ovdje izgovorili čitav niz optužbi na račun prethodne Vlade. U isto vrijeme ne znam zašto se manipulira ako se to radi svjesno. Trebala je biti ovdje i tema na dnevnom redu: izvješće o izvršenju Proračuna. Ako već se pozivate na Proračun i njegovo izvršavanje u prošloj godini zašto najprije ne raspravljamo o tome?
Kolega Račan.
Ja, dozvolite samo. Ja razumijem
Vi ćete govoriti u ime Kluba
da se, ja razumijem, ja razumijem da ste ušli za razliku od dosadašnjeg ponašanja i stavova u svesrdnu suranju sa MMF-om, ali tako brzo zahtijevati zbog te suradnje skidanje PDV-a nema smisla. MOžete pričekati barem koji dan dok raspravimo izvješće o izvršenju Proračuna. Imamo kvorum, možemo to uvrstiti u dnevni red i krenuti ipak nekim redoslijedom. Inače ovo je manipulacija. Nedozvoljena manipulacija. Tražim stanku za Klub od pola sata.
U ime Kluba HDZ-a poštovani zastupnik Luka Bebić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče,
Molim vas!
Klub HDZ-a je suglasan sa prijedlogom gospodina Račana da se točka dnevnog reda o izvršenju Državnog proračuna uključi u dnevni red, da se s njom počne. Prema tome mi prihvaćamo prijedlog koji ste iznijeli. I drugo, također tražim stanku zbog utvrđivanja da li je ovo pismo koje je gospodinu Keleru upućeno 16.12. falsifikat ili je to činjenica? Jer, ovaj, ako to nije napisano to pismo i nisu ovi dugovi o kojima je riječ onda netko ovdje laže. Upotrebljavam namjerno riječ laže jer je to krupna stvar. Dakle suglasan sam da se utvrdi činjenično stanje, da se utvrdi koliko je potrošeno sredstava na račun Proračuna iz 2004. godine, a, a da su dugovi stvoreni 2003. godine. Suglasan sam da se raščisti svaka pojedina stavka, da ako treba ostanemo ovdje 3 dana raspravljati o tome, o svakoj pojedinoj cifri, o svakoj pojedinoj tvrdnji koju je potpredsjednik Vlade Linić i ovaj gospodin Crkvenac i gospodin Rohatinski uputili 16.12. Međunarodnom monetarnom fondu. Suglasan sam da se sve ovdje raščisti i da se nikakvom apstraktnom demagogijom ne osporavaju tvrdoglave i tvrde činjenice koje su sadržane u svim ovim papirima i koje su sadržane u deficitu koji nažalost mora se platiti nakon što je stvorena obveza u 2003. godini. Dakle neka uđe u dnevni red 1. točka, ova o izvršenju Državnog proračuna. Tražim također stanku od pola sata.
U ime Kluba IDS-a gospodin Kajin.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažena gospodo zastupnici. Bila je i preporuka Odbora za financije da se najprije raspravi o obračunu Proračuna ...
Kolegice molim vas, kolege!
za 2003., a tek potom da se raspravlja o PDV-u odnosno tom ponovnom vraćanju stope sa 20% na 22%. Klub IDS-a ne traži ovom prilikom međutim stanku ali traži od svih da se suzdržimo od ovih kvalifikacija tko kome priča gluposti, tko laže, što je falsifikat, vis a vis ozbiljnosti i kredibiliteta kako bivše tako sadašnje vlade, jednom riječju vis a vis vjerodostojnosti zemlje u cjelini.
U ime Kluba HSSa poštovani zastupnik Pecek.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, mi se pridružujemo ovakvim zahtjevima u svakom slučaju bi bilo dobro da prvo raspravljamo o visini proračuna međutim također bi htjeli da vi u nastavku osigurate ono što je neobično važno da govorimo ovdje o efektima smanjenja PDVa jer smo u jedno neobičnoj sitauciji odnosno povećanja. Da govorimo o odnosima sa Međunarodnim monetarnim fondom a ne kako će se to odraziti na rast gospodarstva, na zapošljavanje, na predizborna obećanja. Interesantno da je iste argumente koristimo i kod smanjenja povećanja i kod PDVa, i kod povećanja i kod smanjenja. To je nedopustaivo. Ja bih htio upravo čuti projekcije povećanja PDVa u ovom slučaju, na ovu i na iduću godinu. A odnosi sa Međunarodnim monetarnim fondom su nešto drugo- pa bih molio ministra da upravo sa time krenemo u nastavku sjednice. Kako će se to odraziti alibi politika nam ovdje ne treba. Mi u HSSu ne bi uopće htjeli raspravljati, dignuti ćemo ruke upravo za ovakav prijedlog izmjena zakona o PDVu. Ali ovo nije produktivno. Idemo razgovarati o produktivnijim stvarima i na drugačiji način, također vas molim da se pridružimo zahtjevu za stankom.
U ime kluba HSPa poštovani zastaupnik Tonči TAdić.
Poštovani gospodine predsjedniče, i klub HSPa traži stanku od pola sata. Doista je nevjerojatno da se rasprava o ovako ozbiljnoj temi pretvorila u međusobna vrijeđanja. Međusobne optužbe. Smatramo da je ovo iznimno važna tema koju treba raspravljati potpuno staloženo. Tražimo zato stanku od pola sata.
U ime kluba HSLSa poštovani zastupnik Čehok.
Gospodine predsjedniče, kako je krenulo bojim se da ni stanka od pola sata nam neće biti dovoljna da ublažimo stradsti. I ja mislim da je tema preozbiljna za sve hrvatske gospodarstvenike i sve hrvatske građane. Ja bih volio da mi nastavimo prije tih pola sata, premda tražimo isto stanku i da ako je moguće stvarno raspravljamo o samoj temi da ne raspravljaom o svemu drugome poglavito ne o radu bivše Vlade. Danas imam vladu, mislim da treba raspravljati o smanjenju PDVa. Dakle pridružujemo se stanki ali ne mislim da će tih pola sata bitno pomoći da se smirimo, to moramo sami napraviti i kada jesmo ovdje i kada smo na stanci.
U ime kluba HNSa. PGSa poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Hvala lijepa, pridružujem se prijedlogu da na dnevni red uvrstimo izvješće o obračunu proračuna za prošlu godinu. I zahtjevaom pola sata stanke. To tim više što primjena zakona o PDVu je bila planirana ... [[loša snimka govornik se ne čuje, nije uključen]] a ministar financija je danas ponovio da bi jesen planiraju doći ukupnim poreznom reforomom i zbog toga danas se raspravlja samo o PDVu, bez obračuna proračuna za prošlu godinu. I bez paketa koji se odnosi na porezu na dohodak, zaista će nam rasprava biti manjkava jer ne znamo što ćemo dobiti na stolu u jesen. Hvala.
Hvala. U ime kluba Libre poštovani zastupnik Jozo Radoš.
Gospodine predsjedniče, kao što su i kolege rekle, mislim da je logično da najprije raspravljamo o izvršenju proračuna. Pa onda o smanjenju odnosno ponovno, ne smanjenju poreza na dodanu vrijednost. Makar u klubu Libre smatramo da je zapravo situacija izvan tih okvira i da postoji stvarna volja da se utvrde činjenice. Za to su postojale pretpostavke ali budući da je doista nedopustivo da se već danima gotovo mjesecima sporimo oko nekih stvari koje su elementarne. Mislim da je logično da se ipak najprije raspravi izvršenje proračuna a onda nesmanjenje PDVa i u tom smislu tražimo stanku od pola sata.
Hvala lijepa. Budući da su svi suglasni možemo odmah uvrstiti u dnevni red jer nije još uvrštena točka Prijedlog godišnjega obračuna državnog proračuna Republike Hrvatske. Dobro.
To uvrsti. Da zato smo tražili stanku, da drugi klubovi su mogli odmah dati, ali mi moramo prvo vidjeti dali smo za uvrštavanje. Zato smo tražili stanku.
Dobro, onda ćemo odrediti stanku pa ćemo nakon toga raspraviti o uvrštenju i o tome da obračun državnog proračuna ide kao točka prije izmjena dopuna zakona o PDVu. 30 minuta stanka. Gospođe i gospodo zastupnici nakon stanke koju su tražili predsjednici i predstavnici klubova nastavljamo sa radom. Podsjećam na odredbu članka 223.a Poslovnika, da nakon stanke predsjednik ili potpredsjednik kluba ili drugi predstavnik kluba zastupnika može obrazložiti stajalište kluba u izlaganju ne duljem od 5 minuta. Idemo redom. Prvi je predsjednik kluba SDP-a. Poštovani zastupnik Ivica Račan, izvolite.
Gospodine predsjedniče u ime kluba SDP-a želim reći nekoliko riječi po našem mišljenju, o još jednom lošem početku rasprave o važnim temama u Hrvatskom saboru. Umjesto sustavnog, racionalnog, razumnog obrazloženja zašto se odustaje od smanjivanja PDV-a, mi smo ipak danas čuli umjesto toga niz uvreda i diskvalifikacija na račun prethodnika, na račun prethodne Vlade. Svašta je rečeno i ja molim da se taj stenogram pročita još jedanputa iznova, bilo bi dobro da pročita i predsjednik Sabora, u pokušaju da bude principijelan. Svašta je tu rečeno i čovjek je u napasti da uđe u neke od tih elemenata koji su spomenuti u uvodnom obrazloženju, između ostaloga čak je rečeno da je gospodin Škegro pozivan na nekakav obavijesni razgovor a da mi nismo i neprekidno obraćao se prema klupama SDP-a. Dakako da zastupnike SDP-a ovakva dikcija neće i ne može uplašiti. Mi bi mogli tom linijom ići, da li je spominjanje gospodina Škegra bilo zato što se je naknadno mimo natječaja htjelo gospodinu Škegru dati "Sunčani Hvar" u stilu privatizacije 90-tih godina. Ja se nadam da nećemo biti prisiljeni na ovaj način diskutirati u Hrvatskom saboru o ovako važnoj temi. Ali možemo, to je vaš izbor. Mi smo također optuživani najprije i to dvije-tri godine iz klupa HDZ-a za sloganstvo i slijepo slijeđenje MMF-a i kada dođe ta tema na raspravu mi ćemo vam argumentirano citirati šta ste sve izgovarali na račun prošle Vlade zbog suradnje sa MMF-om. A sada umjesto optužbe za suradnju sa MMF-om, vi nas optužujete valjda u ime MMF-a da smo varali MMF. Morat ćete se ipak malo dogovoriti sami sa sobom. Mi ipak mislimo da suradnja sa svjetskim institucijama važnim kao što je MMF, mora imati neke nacionalne limite. Nadamo se da ih imate i vi. A da li ih imate, tek ćemo vidjeti. Mi dakako, govorim u ime SDP-a, podržavamo vaše odustajanje od snižavanja PDV-a. Izražavamo žaljenje što je do te odluke uopće došlo. Kao što je poznato, ovdje u Saboru u argumentiranoj raspravi upozoravano je da se to ne radi. Čitava hrvatska stručna javnost također argumentirano je upozoravala da se to ne radi. Argumenti koji su tada važili, važe i danas. Međutim, dovoljno je bilo da stupite u suradnju sa MMF-om pa da odustanete od snižavanja PDV-a. Mi bi bili sretniji da ste to radili zbog domaćih argumenata, a ne inozemnih. Dakako među optužbama koje smo slušali bile su i optužbe za razvojne projekte koji za posljedicu su imali i nešto veći deficit i nešto veće dugove. Mi priznajemo da je prošla Vlada itekako što je zahtijevalo i hrabrost, u svojoj orijentaciji težište imala na razvoju i na razvojnim projektima slijedeći logiku koju smo slušali ne jedanputa za ono što smo radili protekle četiri godine, ja mogu reći – da krivi smo za autoceste …
Molim završite, isteklo je.
Krivi smo za obnovu i kuće koje vi predajte ključeve. Krivi smo za nagibne vlakove i rekonstrukciju pruga da bi građani ove zemlje išli sigurnije, krivi smo za dosta toga …
Hvala lijepa gospodine Račan isteklo je pet minuta. Poslovnik primjenjujem. U ime kluba HDZ-a poštovani zastupnik Luba Bebić izvolite.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo. Tražio sam pauzu također zbog toga da utvrdimo da li je izmišljati na pismo Vlade i guvernera Narodne banke Hrvatske od 16.12. istina ili je to neki falsificikat. Mi smo ipak utvrdili na klubu zastupnika da je to autentično pa ne znam da li će to netko osporavati. Dakle mi smo za konfrontaciju činjenica, a činjenice ako su neugodne ne moraju biti glupost i nazivat se glupošću. One su neugodne jer su činjenice i jer su cifre i zato sam ja u ime kluba HDZ-a predlažem da se konfrontiramo i raspravljamo o činjenicama i ciframa i ne može se općom frazom opravdati kako se je gradilo, ali gradilo se je sa novcima koji nisu bili pokriveni državnim proračunom nego se je zahvatilo u državni proračun iz 2004. godine što je dovoljno jasno pokazano iznošenjem cifara. To da je Vlada napisala to pismo Međunarodnom monetarnom fondu i da je zbog toga dio oporbe bio protiv da se smanji PDV sa 22 na 20% mi smo polazili od činjenice da ćemo naći normalne državne financije, a vi ste izgleda znali da mi to nećemo moći jer su bile sakrivene ove cifre koje ste do jučer tvrdili da nisu istinite. Ako ste znali onda ste nas trebali upozoriti pa reći, ima tu dubioza pa nećete vi moći sa 20% PDV-a pokriti te rashode, jer ima prekoračenih cifara, odnosno je li prekoračenja iz proračuna 2003. godine, to bi bilo fer. Međutim mi sad otkrivamo te dubioze do koje se je u zdravstvu do neki dan govorilo da nisu istinite, da je to izmišljotina i tome sl. Svaki dan otkrivamo nove dubioze, nove dugove koje treba platiti. Ne treba spominjat "Sunčani Hvar" u ovoj raspravi. Za to sam da ga, da otvorimo posebnu raspravu o "Sunčanom Hvaru". Mi smo lani dobili izvješće o proračunu, o izvršenju Državnog proračuna za prvo polugodište 2003. godine, ali ovaj Sabor nikad o tom nije raspravljao. Postavljam pitanje, zašto ta točka dnevnog reda nije bila, kako bi mi došli bliže do ovih svih, možda ne bi se iznenadili kasnije kolike su te, ta prekoračenja. Dakle, jednim riječi zaključujem. Tražim da se raspravlja činjenicama, a ne općim frazama jer ti graditelji veliki, veliki graditelji hrvatski koji su sebe promovirali, a usput dio tih novaca usmjerili prema svojoj ženi ili nekim drugim članovima obitelji, da oni nama sad držu lekciju o tome zašto mi postavljamo i zašto mi raspravljamo o tim pitanjima. Takve priče neće proć jer ćemo tražiti detaljnu raspravu o svakoj stavci. I u ovom Saboru i više se nikad neće dogoditi da se izvršenje državnog proračuna ili za polugodište ili za cijelu godinu ne bude pred ovim Saborom. Pa će bit manje iznenađenja i nećemo se ljutiti, a ja pozivam moje kolege da ne govore nikakvih, o nikakvim uvredama nego govore o ciframa i činjenicama. Hvala.
Klub IDS-a, poštovani zastupnik Damir Kajin.
Odustali smo, gospodine predsjedniče.
Hvala. Klub HSS-a, poštovani zastupnik Pecek.
Hvala lijepo, poštovani gospodine predsjedniče, gospodine ministre, dame i gospodo. Ja vjerujem da ćemo se mi svi ovdje složiti kako u svim raspravama smo uočili da je deficit, ja ću reći, veći od očekivanog. Složit ćemo se također da vanjski dug Republike Hrvatske je velik, ali ćemo se složiti da on i dalje raste što bi mi htjeli čuti u raspravi obrazloženja. Također ćemo se složiti da je očekivana stopa rasta bruto društvenog proizvoda premala pa bi o tome trebali nešto dodatno razgovarati. I ono što je najvažnije i apsurdno u ovom momentu, predlagatelj i kod smanjenja stope PDV-a i kod povećanja stope obrazlaže to na isti način, pod istim, iste argumente. Ja smatram da to nije dobro i da je to zbilja apsurdno. Zbog toga Klub HSS-a predlaže da rasprava o izvršenju proračuna se održi prije rasprave o izmjenama Zakona o PDV-u i to predlažemo da bude popodne kada proučimo materijale jer materijale smo tek dobili na klupe. Također predlažemo da ministar financija dodatno obrazloži izmjene Zakona o PDV-u jer on je govorio o Međunarodnom monetarnom fondu i o izvršenju proračuna, a uopće nije govorio o izmjenama Zakona. Ja vjerujem čak da je moguće i oko ovih izmjena Zakona ostvariti i konsenzus, malte ne, da bez rasprave usvojimo te izmjene, ali bi htjeli čuti dodatno obrazloženje, kao što je bilo kod smanjenja stope. Kako će se to odraziti na porezno opterećenje građana. Kada smo govorili o smanjenju stope sa 22 na 20, to je bio argumenat. Kako ćemo povećati standard građana, to je bio drugi argumenat. Kako ćemo ojačati konkurentnost hrvatskog proizvoda. Također smo rekli da je to prvi korak ka poreznoj reformi. Pa naravno, možemo mi i postići konsenzus oko porezne reforme, ali da li smo odustali od prvog koraka pa i od svih drugih iza toga. I ono što nas u HSS-u također zanima, kako će se to odraziti na smanjenje proračunske potrošnje kako države tako i jedinica lokalne samouprave jer to je bio argumenat koji smo slušali od ministra financija prilikom prvog obrazloženja izmjene Zakona. A posebno nas zanima kako će se učinkovitije naplaćivati porezi i pristojbe kao što je to ministar obećao i koliko je to iznos. To je obećanje već za ovu godinu. Drugim riječima, govoreno je kako ćemo gubitke od PDV-a kompenzirati sa boljom naplatom poreza. Ako znamo da je negdje gubitak od PDV-a bio 3 milijarde i nešto, pa sa 2, 3 milijarde smo govorili da možemo učinkovito naplatiti poreze, tražimo upravo takova dodatna obrazloženja. Ja ne bi sada za neke daljnje žučne rasprave pa da se podsjećamo kako je samo prije godinu i pol dana u ovoj sabornici govoreno da je Međunarodni monetarni fond ušao toliko u Hrvatsku da pomalo gubimo i suverenitet. Svi znamo tko je i zbog čega na taj način govorio. Ali bi također htio čuti da li odustajemo i od onih drugih rješenja koja su bila ovdje u raspravi, npr. od ribolovne ekološke zone, da li ćemo to odgoditi pa u roku od 5 godina vjerojatno izgubiti oko milijardu eura ukoliko ne ostvarimo zonu. Zbog toga molim u ime Kluba da nam ministar obrazloži što znači 3 i pol milijarde kuna, u ovom slučaju manje, što znači 2, 3 milijarde kuna više u efikasnijoj naplati i ono što se mi zalažemo, da država što manje zahvaća u džep građana, da štoviše rastereti gospodarstvo i da pokušamo ostvariti konsenzus oko tih pitanja. Ja vjerujem da to, da to nije teško, a potpuno sam siguran da ovako neproduktivna rasprava šteti kako kredibilitetu Vlade, ukupno države, a vjerojatno i naš kreditni rejting pada svakim danom i svakim satom, ovakve rasprave u Parlamentu. Mi tražimo raspravu o budućnosti, tražimo raspravu o razvoju, tražimo kako ćemo potaknuti izvoz, proizvodnju, zapošljavanje. Prošlost je vjerojatno dovoljno poznata i oko nje smo se manje-više usuglasili.
Hvala. U ime Kluba HSP-a, poštovani zastupnik Anto Đapić.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Klub Hrvatske stranke prava tražio je stanku kako bismo zauzeli stajalište oko prijedloga dopune dnevnog reda uvrštavanja točke Izvješće o obračunu Državnog proračuna za prošlu godinu. Mi podupiremo kao Klub da se ta točka uvrsti u dnevni red, ali smo i suglasni sa maloprije rečenim prijedlogom da rasprava o ovom Izvješću o obračunu državnog proračuna za prošlu godinu se odvija u popodnevnim satima iz razloga što je, što su materijali stigli relativno kasno pa bilo bi dobro da se još klubovi mogu za raspravu i pripremiti. Kao i sve dosadašnje saborske sjednice i ova je počela sa sustavnim prepucavanjima odnosa aktualne Vlade u odnosu na bivšu Vladu što zasigurno nije dobro jer sustavnim opterećivanjem javnosti, ovakvim raspravama se mimoilazi nas vlak od rasprave o ozbiljnim problemima, od razvoja gospodarskog rasta i sličnih problema s kojima se dnevno suočavamo. Želim upozoriti i prošlu, kad smo već uzeli riječ da se kod toga očitujemo, i prošlu vlast da je problem dobrim dijelom i u tome što Zakon o primopredaji vlasti nije bio usvojen na vrijeme, dakle, dok, za mandata prošle vlasti jer onda o ovome ne bismo raspravljali na ovakav način. Jer bi svaki ministar morao prema našem prijedlogu podnijeti izvješće o svom nasljedniku po točno utvrđenoj metodologiji uz blagoslov Saborskog povjerenstva. Pa se ne bi moglo stalno prebacivati loptica, eto mi bi radili to da nije bilo toga, itd. A isto tako i nova vlast je lutala od zauzimanja jasnog stava o tome je li zaduženje bilo korektno provedeno ili ne. Pa sjećamo se prve, kod prvih ocjena primopredaje vlasti da je primopredaja bilo korektna, a zatim nakon toga, na prvom "Aktualnom satu" bio je oštar napad nove Vlade na staru Vladu da je se prezadužila. Da bi dva dana nakon toga, tri bilo zajedničke izjave bivših i aktualnih ministara o tome da je zaduženje bilo u interesu hrvatskog naroda da bi onda opet nakon toga došli u … rasprave kakova je danas. Pa prema tome, jesmo za to da se kroz raspravu izvješća o obračunu proračuna o tome raspravi. Ali da ne ponavljamo svaki put kod svake saborske sjednice istu priču i da se što je moguće prije donese ovaj zakon … [[govornik se ne razumije]] da nam se to ne ponavlja. A naravno da o PDV-u bi mogli onda tek raspravljati ako se želi tek nakon što se provede ova rasprava i konačno se raščisti to što je ustvari nova vlast naslijedila o staroj vlasti koliko su obrazloženja korektna. Želim napomenuti svojevremeno da kada smo mi upozoravali na promjenu proračuna kroz autoceste da tada iz reakcije Vlade nije bilo također reakcije na način na koji smo mi očekivali, da bi ona nakon toga se ponovno pojavljivala. Prem atome, bilo je lutanja i kod aktualne Vlade vezano uz ovo. Treba takve rasprave po našem mišljenju izbjegavati, treba konačno je ovo vezano za PDV-e kad sam već uzeo riječ, vidim da se pali i svijetlo, o tome ćemo govoriti kasnije u ime kluba. Ali, stvarno se tiče dojam da je pritiskom MMF-a došlo do promjene stava aktualne Vlade vezano za PDV-e, pa mi radije predlažemo da se konačno, mi ćemo poduprijeti da se PDV-e ostane na 22% koliko je, ali da se to stvarno taj kompletan Zakon o smanjenju PDV-a povuče, a ne da ga se mi od izvlači situacija da se ono koristi u predizborne svrhe. Hvala lijepa.
Hvala. Klub HSLS-a, DC-a poštovani zastupnik Ivan Čehok.
Gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Mnogo što smo mi uspjeli i prije i danas novoga ponuditi. Međutim, mislim da s ovom raspravom koja traje već neko vrijeme nudimo jednu sasvim novu disciplinu koju je pomalo uvela još bivša Vlada onim čuvenim kreativnim tumačenjem statistike o nezaposlenima. Naime, disciplinu da egzaktne matematičke pokazatelje nastojimo metafizički tumačiti, pa se meni čini da to više nije matematika, nego više metafizika, pa bih onda predložio da takvu disciplinu nazovemo ne matematika, nego metamatika. Mislim da su matematički pokazatelji vrlo jasni. I da svi građani koji nas danas gledaju i koji sada slušaju ne razmišljaju toliko o tome gospođe i gospodo je li deficit 4,6 ili je 6%, jer i ovaj 4,5% previsok deficit. Previsok je deficit. I taj deficit je ostvarila bivša Vlada, ostavila ga je priznavši ga novoj Vladi, koja je sada u suradnji s MMF-om otkrila da je taj deficit i viši. I sasvim je svejedno prosječnom hrvatskom građaninu hoćemo li mi sada se nadmudrivati oko matematičkih pokazatelja, jer je potpuno jasno da Hrvatska ni s ovakvim deficitom kojega prizna bivša Vlada kojega još sada i povisila sadašnja Vlada ne može ići naprijed. I stvarno je vrijeme ako je i prirodno da se ne slažemo u svemu oko političkih stavova. Ako je sasvim u redu stvari da političke stranke iznose različita politička mišljenja. ALi je posve neprirodno i konačno je vrijeme da se oslobodimo toga da oko egzaktnih matematičkih pokazatelja vodimo političke rasprave. Ako i sami međunarodni monetarni fond i međunarodne institucije utvrde da je deficit takav, onda ja mislim da je to dobra početna osnova da započnemo razgovore, da iznosimo svoje političko mišljenje o tome kako taj deficit smanjiti, umjesto da se nadmudrujemo metafički oko matematičkih pokazatelja. I pri tom je našem prosječnom građaninu vjerujte sasvim svejedno koju ćete vi metodologiju koristiti. Jedino prava metodologija koju nažalost osjećaju naši građani je metodologija vlastite kože. A ta metodologija im govori da stvari ne idu dobro.
Hvala. Kluba HSLS-a, Klub HNS-a, PGS-a, poštovani zastupnik Lesar. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. U hrvatskoj javnosti rasprava da ne velim i svađe o stanju državnih financija traju 6 mjeseci, odnosno od primopredaje vlasti. i što se duže i više o tome govori ispada da je ova Vlada preuzela dužnost kad je deficit 4,5, 5, 6, 6,7%, a da je 2000. godine vlast predana sa velikim suficitom. To naprosto ne može stajati. Posebice zbog toga što smo bili javni svjedoci konstatacije i dogovora da su podaci o stanju državnih financija preuzeti, razjašnjeni i da poslije toga više nema potrebe daljnjih javnih polemika. Mislio sam i to da je ove godine, odnosno krajem prošle godine primijenjena istovjetna metodologija primopredaje vlasti koja je bila napravljena 2000. godine. To tim više što kolege iz HDZ-a su imali iskustvo u predaji te vlasti. I zbog toga smo predložili da prije rasprave u novom Poreznom zakonu, dakle PDV-u raspravimo o izvješću, odnosno obračunu državnog proračuna za prošlu godinu. i želim vjerovati da je i u tom dokumentu međunarodni monetarni fond dao svoje mišljenje, kako nam se ne bi desilo da u jesen opet o njemu moramo raspravljati nakon što ga iščita ili pročita MMF. U proceduri ovog zasjedanja imamo prijedlog, Vladin prijedlog Zakona o primopredaji vlasti. Sada je očito da bi bilo dobro da predloženi tekst Vlada povuče iz procedure, i da ga doradi u dijelu primopredaje vlasti posebice stanju državnih financija kako se više nikad ne bi desilo da nakon primopredaje vlasti 6 mjeseci raspravljamo kakvo je tko stanje predao i primio i da u tom zakonu utvrdimo obavezne pokazatelje i podatke koji moraju biti stavljeni od bivše Vlade novoj Vladi na dispoziciju i raspolaganje. Ovo ozbiljno upozoravam na to, jer je ovo jedini zakon kojim to možemo regulirati. O PDV-u ćemo dati mišljenje kad o njemu budemo raspravljali. Ali samo jednu stvar moram reći, jer je kolega Bebić u ime Kluba HDZ-a insinuirao da nismo bili za smanjenje PDV-a tobože zbog nekih skrivenih podataka. Potsjećam da je Klub HNS-a i PGS-a predlagao da umjesto smanjenja PDV-a kroz porez na dohodak i povećanje neoporezivog dijela plaće damo građanima više, nego što bi im donio smanjenje PDV-a. Hvala.
Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Luka Bebić. Izvolite.
Pa nisam tvrdio da je netko bio protiv iz ovog ili onog razloga, nego oni koji su znali kolike su dubioze i prekoračenja mogli su nam reći, pa nemojte smanjivati za 3,5 milijarde prihod države, jer smo mi već to potrošili unaprijed. To sam htio reći.
I u ime Kluba LIBRE poštovani zastupnik Jozo Radoš. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Prvo što treba reći da ovakav način rasprave o ovako važnim pitanjima svakako nije korak naprijed nego korak nazad u funkcioniranju ne samo Parlamenta nego i države. Onaj koji je sinoći imao snage gledati emisiju "Forum" televizijsku do kraja, ja nisam izdržao do kraja, taj se mogao na najljepši način uvjeriti, razgovor bivšega potpredsjednika Vlade i aktualnoga ministra je bio ispod svake razine, ništa se nije moglo čuti, ništa se nije moglo razumjeti. I na takav način doista ljudima politika i politički posao ulaze u potpunu zonu prezira i ne interesa. To samo po sebi je problem naravno ali veći je problem što se radi o ozbiljnim pitanjima, pitanjima itekako važnim za državu. I bojim se da je to stanje svijesti, da je to pitanje političke volje. Ja pozdravljam naravno donošenje Zakona o prijenosu vlasti ali neće nam taj Zakon pomoći ako ne postoji politička volja da se neka pitanja na kulturan, građanski, civilizirani način riješe i da se onda svatko suoči sa vlastitom odgovornosti. Puno je lakše napadati one koji su bili prije nego pokušati doista odgovorno se suočiti i sa vlastitim političkim programom i sa vlastitim obećanima, i onda naravno podnjeti odgovornost za eventualno neispunjavanje toga programa. To je nažalost politička tehnologija i tu nam Zakon o prijenosu vlasti nažalost neće puno pomoći. Kao što je jedan tako bombastično dočekan Zakon o sprječavanju sukoba interesa, također jedan vrlo važan zakon, vrlo brzo se pretvorio u potpunu farsu. Tako će to biti i ovdje jer je očita politička tehnologija da se na ovakav način zapravo ne želimo suočiti sa onim što je naš posao, što je naša odgovornost pa ćemo trajno nalaziti alibij za ono što nismo učinili, što ne želimo učiniti, što ne znamo učiniti u tome što su radili prije. Ta politička tehnologija, ona je štetna za ovu zemlju i treba pokušati nači načine da se iz te političke tehnologije što je moguće prije iziđe. Mi govorimo o tome da bi trebalo pustiti 100 dana Vladi da se snađe pa da u to vrijeme nema političkih napada. Kako je to moguće u zemlji u kojoj u tih 100 dana Vlada jedino što radi je napada bivšu Vladu? Kako će onda današnja opozicija mirovati i pustiti Vladi 100 dana mirnoga posla? A svaka Vlada ako dokumenti nisu bili skriveni, a nitko ovdje ne tvrdi da su bili skriveni bi za 100 dana ili za 90 dana ili za mjesec dana trebala biti u stanju utvrditi što se dogodilo sa svim segmentima pa tako i sa državnim financijama a ne da se nakon gotovo pola godine ponavljaju i ove stvari i kako je to započelo, bojim se da će to biti glavni politički posao ovoga saziva Hrvatskoga sabora, odnosno njegove Vlade u cijele 4 godine mandata. Izbjegavanje suočavanja sa poteškoćama, sa vlastitim političkim programom, sa obećanjima i stalno prebacivanje odgovornosti za nekoga drugoga a to nije dobro za politički život niti za rješenje ovih problema a to su doista krusijalni problemi, pitanje državnih financija, pitanje deficita državnog proračuna je ključno pitanje državne politike i ako oko toga pitanja nema suglasnosti, nema jasnoće, nema transparentnosti onda se naravno ništa u državi ozbiljno ne može dogoditi. I doista je ispod svake razine da se na ovakav način o tome razgovara. Ja naravno plediram da najprije raspravljamo o Izvršenju državnog proračuna ali upozoravam da ova politička tehnologija kako smo danas imali prilike i vidjeti i proteklih pola godine nažalost je politička metoda i da nećemo tako lako izići iz poteškoća u kojima se danas nalazimo. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik potpredsjednik Luka Bebić.
Pa ispravljam navod i tvrdnju gospodina Radoša, citiram: "Jedino što radi ova Vlada je da napada bivšu Vladu." Pa lijepo, izgleda da pola godine ništa se nije radilo nego napadalo bivšu Vladu, ja se s time ne slažem i to naprosto nije točno jer je Vlada nešto radila i drugo. Osim toga, zar je iznošenje cipara i činjenica napad? To je samo iznošenje cipara i činjenica.
Gospođe i gospodo zastupnici. Prvo, u pogledu Prijedloga godišnjeg obračuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2003. godinu iz Vlade je to dostavljeno u Hrvatski sabor u petak 28. nakon Svečane sjednice Hrvatskoga sabora u kasnim popodnevnim satima, večernjim, predvečernjim satima. U ponedjeljak je saborska služba jedan primjerak ovoga godišnjega obračuna Državnoga proračuna dostavila u informacijski centar u klubove zastupnika po jedan primjerak i na kazetu kako bi se zastupnici radi opsežnosti toga mogli sa time upoznati. Danas je to, je bilo planirano uvrštenje u dnevni red. U početku nismo imali kvoruma radi uvrštenja ove točke u dnevni red i bilo je logično i prirodno da se prvo raspravi Prijedlog godišnjeg obračuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2003. godinu pa nakon toga Izmjene i dopune zakona o PDV-u. Budući da je suglasni prijedlog, mislim svih klubova, parlamentarnih klubova u Hrvatskom saboru da se ova točka uvrsti u dnevni red, logično je da će biti onda i uvrštena. Stoga bih prvo predložio dopunu dnevnog reda sukladno članku 204. stavak 2. Poslovnika da se dnevni red dopuni sa ovom točkom. Dakle, Prijedlog godišnjeg obračuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2003. godinu. Ima li netko od zastupnika primjedbu na uvrštenje ove točke u dnevni red? Nema. Onda utvrđujem da je sukladno prijedlozima Prijedlog godišnjeg obračuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2003. godinu uvršten u dnevni red. Isto sukladno članku 204. stavku 2. predlažem dopunu dnevnog reda sa Prijedlogom zakona o kamatama sa Konačnim prijedlogom zakona, htini postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 115. Ima li netko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovoga Zakona o kamatama? Nema. Dajem na glasovanje. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o kamatama? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je jednoglasno sa 118 glasova za u dnevni red po hitnom postupku uvršten Prijedlog zakona o kamatama sa Konačnim prijedlogom zakona. I imamo još jednu točku. To je Prijedlog odluke o utvrđivanju visine plaća članova Vijeća za elektroničke medije. Ima li netko primjedbi na uvrštenje u dnevni red ove točke? Nema. Dajem na glasovanje. Ako nema onda s time je dopuna dnevnoga reda utvrđena. Obzirom da su pojedini klubovi tražili da se radi boljega upoznavanja sa prijedlogom godišnjeg obračuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2003. godinu, rasprava radi još bolje pripreme pomakne za današnji dan i da idemo sa njom kao prethodnom, kao prvom točkom u odnosu na izmjene Zakona o PDV-u, ja ću tome jasno i udovoljiti. I budući da ne bi trebali nastaviti baš u 15 sati pa onda nastavimo u 14.00 sati sa 1. točkom: Prijedlog godišnjeg obračuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2003. godinu. Poštovana zastupnica Dragica Zgrebec.
Možda sam malo preduhitrila ovaj, ovo vaš prijedlog koji još nismo ni prihvatili, ali s obzirom da smo za 14 sati sazvali Odbor za gospodarstvo ja bih onda promijenila ovu odluku pa obavještavam članove Odbora za gospodarstvo da mi onda u 12 sati održimo sjednicu Odbora.
Hvala lijepa.
Umjesto u 14.
Da. Poštovani zastupnik Ivo Josipović.
Možda sam i ja malo zbrzao, ali za ove sve točke koje smo prihvatili nismo najavili pod kojom točkom dnevnog reda? Možda ćete to poslije, jel’?
To još trebaju odraditi odbori i sve drugo. Dakle onda stanka do 14 sati. Hvala lijepa. Kolegice i kolege načas bi prekinuli ovu raspravu radi uvrštenja jedne točke u dnevni red koja je malo prije podijeljena. Prijedlog odluke o dopuni odluke o proširenju jurizdikcije Hrvatske na Jadranskom moru koju je predsjedniku uputila Vlada sa prijedlogom da se predložena odluka donese po hitnom postupku. U skladu s time ja, ima, dajem na očitovanje. Ima li netko protiv uvrštenja ove odluke u dnevni red po hitnom postupku? Molim vas, samo recite, polako. Ima li netko protiv? Dobro ... [[Govornik se ne razumije]] Dati ću na glasovanje. Prvo da li netko se želi očitovati? Da li se netko želi očitovati da ima protiv uvrštenja? Onda ćemo glasovati o tome. Poštovani zastupnik Pero Kovačević.
U ime Kluba HSP-a mi smo protiv da se ova odluka uvrsti po hitnome postupku. Ako je uvrštavate onda promijenite naziv. Znači odluka o ukidanju bilo kakve jurisdikcije Republike Hrvatske na Jadranskom moru. To bi bio pravi naziv odluke. I više ni ja ne znam što znači pravni suverenitet? Da li sam ja to na Pravu pogrešno učio ili mi sve stvari moramo donesti u ovome Hrvatskome saboru, ovaj, pod pritiskom nekog trećeg. Hvala.
Hvala lijepa. Sad ćemo, ima jedno protivljenje i, kolegica Lalić. MOlim izvolite.
Gospodine predsjedniče i Hrvatska seljačka stranka se protivi hitnom uvrštenju ovog nekog čudnog hibrida i čudnog kljunaša kako ste vi to nazvali prvi puta kad smo donosili. Pa kako smo to ovaj trenutak, ovu sekundu dobili na klupe? Ja mislim da su zastupnici barem zaslužili da mogu to pročitati pa da znamo o čemu se to radi? Neka čudna tvorevina to jest međutim ne vidimo koji nam vampir viri iz svega toga?
Kakvi vampir? Kakvi čudnovati kljunaŠ? Poštovani zastupnik Jozo Radoš odnosno Vilim Herman.
A možemo mi i zajedno. Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege mi se sjećamo da se u prošlom sazivu HDZ izrazito protivio da se napravi bilo što što bi bilo čak i ribolovni pojas, ekološko-ribolovni. Dakle zalagao se za, neki su to nazivali najtvrđom verzijom i ja mislim da bi, pošto je Vlada sastavljena od članova HDZ-a da bi bilo veoma dobro da im se ostavi malo vremena da razmisle, neću reći i da se priberu jer teško mi je vjerovati da se moglo dogoditi toliko različito razmišljanje u svega nekoliko mjeseci. Teško će to biti povjerovati i građanima. Pa eto zbog te sabranosti, zbog želje da se pristupi stvarima kako treba, a i možda zbog čuvanja, očuvanja vjerodostojnosti protivimo se i žurnom postupku, dapače stavljanje, stavljanja ove točke uopće na dnevni red.
Hvala. Kolega Kajin.
Poštovana gospodo, pred godinu dana evo uzeo sam si fonogram i sad ću citirati, u ovome saboru tvrdio sam da će nova vlada ma koja god bila ponovo prolongirati stupanje iste za neko buduće isto tako neizvjesno vrijeme. Tada mi je bilo jasno da jednostavno nešto ovako što ide protivno logici zdravoga razuma neće zaživjeti u pravnom životu Republike Hrvatske. Međutim bez obzira na sve Klub IDS-a je apsolutno protiv hitnoga postupka ove odluke. Ova odluka nam je kao “ladrima” dostavljena evo u 19 i 10 sati. To je protiv dobrog ukusa, to je povreda Poslovnika ja bih rekao i zdravoga razuma. Neka to lijepo sada ide u redovnu proceduru pa vidjet ćemo što će to donijeti bez obzira što sam svjestan činjenice da smo pritisnuti rokovima i da ova odluka mora biti izglasana u periodu od najduže 15-tak dana jer u protivnom štete po Hrvatskoj, po Hrvatsku biti će daleko ili neusporedivo veće no što su eto bile usvajanjem odluke pred godinu dana.
Ima li još netko od klubova? Poštovani kolega [[Upadica: ..., Klub HNS-a]] Da.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. U ime KLuba HNS-a izražavam zapravo čuđenje nad načinom kako dokumenti ovako važni mogu u ovakvom času doći i pokušati se na ovakav način uvrstiti u ovakav postupak. Naime, pred ponešto mjeseci u ovom istom Saboru Klub HDZ-a je proglašavanje ribolovne zone proglasio nacionalnom veleizdajom čini mi se, takav je nekakav vokabular bio, da bi sad i tu zonu u roku od 5 minuta uvrstio u žurnu proceduru i pokušao praktično bez pametne diskusije i bez mogućnosti da zastupnici o tom se dogovore uvrstiti u žurni postupak. Dakle u ime Kluba protivim se tome i molim da se uvrsti u normalnu proceduru. Hvala.
I poštovana zastupnica Milanka Opačić u ime Kluba SDP-a.
U ime Kluba SDP-a želim reći da se mi pridružujemo našim kolegama koji su do sada govorili. Doista mislimo da ovakav jedan dokument koji evo sada negdje došao još topao iz štamparskog stroja, da je riječ o nečemu što jest zaštita nacionalnih interesa i od koje se sada odustaje. Naime nevjerojatno je nama u Klubu SDP-a i treba nam malo vremena da vidimo što se dogodilo u samo nepunih par mjeseci kada je naprimjer ovdje premijer Sanader zahtijevao oko ekološko-ribolovne zone i raspisivanje referenduma na kojem bi građani odlučili o tome hoćemo li gospodarski pojas ili ne. Dakle do prije par mjeseci smo tražili ovdje referendum, a sada nam taj isti gospodin Sanader kao premijer šalje ovakvu jednu odluku koja je doista izdaja nacionalnih interesa pa zbog toga mislimo da ne može ovo ići po hitnom postupku i tražimo da se o tome ne raspravlja žurno.
Hvala lijepa. Hvala lijepa. Dajem na glasovanje, prvo molim kvorum ... ... [[Upadica se ne razumije]] Molim vas, molim vas. Dajem na glasovanje prijedlog da se ova odluka uvrsti u dnevni red, izmjena odluke po hitnom postupku. Tko je za? Hvala lijepa. Protiv? Utvrđujem da je sa 57 glasova za i 27 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Prijedlog odluke o dopuni odluke o proširenju jurisdikcije Republike Hrvatske na Jadranskom moru, a o njoj ćemo raspravljati vjerojatno sutra poslije podne. Tempora mutant mores. Vraćamo se na, ministar Šuker izvolite. Gospođe i gospodo zastupnici, prelazimo na narednu točku dnevnog reda. Što znače ovi prijedlozi molim, poštovana zastupnica LJubica Lalić.
Gospodine predsjedniče koliko mi je znamo iz dosta šturih inforamcija ali ako ćemo sljediti neki redosljed sada bi trebal biti raprava o povlačenju PDVa, malo curik mall onaprijed. To je preozbiljna t ema gospodine predsjedniče, da bi se s tom temom započelo u 19,11 minuta. S obzirom da ima prijavljeno čak na dva lista prijavljenih kolega zastupnika. Predlažemo da ovu točku odgodimo i da njoj.
MOlim vas mira malo da se kolegicu dobro sasluša.
Pa vi mene predsjedniče jako dobro čujete što je meni posebno zadovljstvo. Nebitno je što drugi čuji jer drugo tako i tako ne mogu utjecati na organizaciju rada sjednce Sabora a vi možete. Pa mi je bitno zato da čujete vi. Dakle, ako krećemo u 19, sati sa tako ozbiljnom točkom to bi bila tek forma ili zadovoljavanje form.e Mi očekujemo od te rasprave da se obavi kvalitetna raspraav, i u interesu razvoja parlamenrizma predlažemo da danas prekinemo sa sjednicom i sutra raspravljamo o PDVu.
Hvala. Poštovana zastupnica Milanka Opačić u ime Kluba SDPa.
Pa u ime kluba SDPa moram reći da mi isto ne pristajemo da se u ovom doba počinje sa ovako važnom raspravom kao što je odustajanje od vašeg predizbornog obećanja i odnosno odustajanje od PDVa. O toj raspravi se ne može sada raspraljati zbog toga što je vrlo veliki broj zastupnika i to će trajati do negdje ranih jutarnjih sati. A na prvoj raspravi nismo ovdje imali upaljene kamere, nismo ovdje imali premjera. Meni je jasno da gospodin premijer puno lakše hrvatskoj javnosti rekao da će smanjiti PDVe za 2%. Ali ako do sutra ujturo ne možemo dobiti gospodina premijera koji bi objasnio hrvatskim građanima zašto je odustao od predizbornog obećanja mogli bismo barem imati televizijske kamere pa da mi onda ponešto kažemo o tome. Prema tome u ime kluba SDPa ne pristajemo da rasprava bude sada.
U ime Kluba HDza poštovani zastupnik LUka Bebić.
Mi nismo imali namjeru ovu točku dnevnog reda raspravljati u ovo vrijeme jer smo ju početi jutros u 9,30. Na traženje vašega predsjednika kluba da se uvrsti ova točka dnevnog reda što smo raspvljati onda smo je uvrstili i mi se s time složili i sada nastavljamo. U pogledu primjedbe gospođe Lalć koja zna predbaciti zaboravljivost pa i meni, gospođa Lalić je ... [[govornik se ne razumije]] gospođo Lalić mi smo u ovoj sabornici pod predsjedavanjem vašega predsjednika Tomčića u dva sata po ponoći donjeli 10 zakona vrlo avžnih za ovu državu. Uvrštavalo se u dnevni red u svako doba dana i noći. Uvrštavalo se u dnevni red one točke koje nisu bile niti dostavljene zastupnicima ni na klupe ni na stol. A ja vas isto ovako podsjeaćam na vašu zaboravljivost koju nama predbacujete, mi nastavljamo raspravu i nju ozbiljno shvaćamo. Vidite koliko je zastupnika HDZa ovdje o zbiljno shvaća tu raspravu. A gdje su vaši zastupnici? Osim toga evo gospođa Lalić je stalno govorila Sabor ne radi da dobiva plaću. Onda radimo, radit ćemo do ponoći ako treba do ponoći ozbiljno i odogovorno po ... [[govornici govore u glas ne razumije se]] što svjedoči nazočnost zastupnika HDZa i još nekih drugih ovdje. U velikom broju. Mi nastvljamo raspravu koja je započeta u 9,30 sati uvodnim izlaganjem ministra financija. Koji je na primjedbu predsjednika kluba SDPa uvršetena druga t očka i sada nastavljamo što smo započeli. ... [[govornik se ne razumije]]
Hvala lijepa kolega. Kolega Kajin.
Ima rješenja jasno, da izađemo iz ove pat pozicije, ali za početak ne razumijem čemu žurba Smanjenje PDVa je sigurno jedna ključna gospodarska, poreska, socijalna mjera. To je tema nota bene od nacionalnog interesa, a dogovor je bio sa Hrvartskom radio televizijom da će ona sve takve teme prenositi bez isključenja kamere. Znači uz pristustvo kamera. Pošto je to tema od nacionalnog interesa, samom činjenicom da 2postotnih poena zapravo građanima ostavlja 3 miljarde kuna ispada da mi ukoliko izgladamo nešto protivno odluci ili zakonu koji je na djelu te građne mjesečno uskraćujemo u prosjeku za 6, do 7 kuna. Mislim d aje to nedopustivo i utoliko bi trebale televizije kamere biti uključene. I držim da ukoliko se to ispoštuje da bi opozicija bila suglasna da se rasprava o toj temi nastavi. U protivnom molim vas gospodine predsjedniče omogućite nam pod navodnicima uvjet za rad, ali tijekom sutrašnjeg dana.
Poštovani zastupnik u ime kluba LIbre, Vilim Herman.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege prvo mislim da bi ovo bilo posve neuobičajeno s obzirom na ritam rada kakav je bio do sada. Bilo bi to i neočekivano za mnoge od onih koji naprosto nemajj kondicije ima nas, ima ih koji imajj kondiciju to su oni koji su bili maltreritrani ili su maltretirali u prošlom sazivu ali kako sada sve treba biti bolje i drugačije onda je potpuno razumljivo da se ne treba služiti principom oko za oko, zub za zub. Jer je tako tako bilo nekada, nego treba pristupiti temi racionalno. A tema je takva da traži doista bez ikakve poze, nazočnost javnosti a to znači zapravo kamera. Ako bi bilo suprotno imao bih se dojam ili bi možda čak to bilo posve točno da se nešto želi prikrivati. Kako sam siguran da se i unatoč možda povećanom ritmu rada ne želi ništa prikivati mi b ismo predložili da se pokuša ostvariti ovaj doticaj sa javnošću. Ako ne onda učinimo dogovorno da to bude sutra.
Kolega Lesar.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, zakon koji bi sada trebali ponovno mjenjati u proteklih nekoliko mjeseci je odnosili smo dva čitanja. I oba čitanja su bila prenošena na hrvatskoj televiziji. Pozivam se na odluku predsjedništva Sabora sa proširene sjednice, na kojem smo se jednoglasno bez ikakvih problema dogovorili da teme koje su od općeg značaja za građane Republike Hrvatske stavljamo na dnevni red onda kada HTV ima mogućnosti direktnog prijenosa. Zbog toga vas ljubazno molim da ovu temu ne nastavljamo večeras iako smo ju jutros započeli već sutra kada za to budu stvoreni takovi uvjeti, a na dnevnom redu ovog zasjedanju imamo podosta točaka dnevnoga reda kojega možemo nastaviti na večerašnjem zasjedanju i nastaviti sa dnevnim redom kao što smo i planirali. Hvala lijepa.
I u ime kluba HSP-a poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Gospodine predsjedniče ukoliko bi rasprava o PDV-u bila ista kao što je bila današnja rasprava vezano za proračun mislim da je pametnije da se uopće ne prenosi putem HTV-a jer to ljude više ne interesira. Jer mi smo danas cijeli dan slušali prepucavanja da li je bio deficit ovolik ili onolik, istina je da je 12,8 milijardi naslijeđeno, kako i na koji način, a mi ako ćemo razgovarati uz kamere predlažem da se onda razgovara o cjelokupnom poreznom sustavu, o tome kako učiniti to da imamo porezni sustav koji će biti razvojni i kako učiniti to da naplatimo ono što sve treba naplatiti. Mislim da smo mi tu jedini pravaši bili i u prvoj i u drugoj raspravi, a i danas da smo bili konzistentni u tome smislu. Prema tome to je naš prijedlog.
Kolegice i kolege točno je da je na sjednici Proširenog predsjedništva upućena preporuka, Sabor ne može narediti Programskom vijeću i ravnateljstvu HRT-a da neke vitalne teme prati neposredno. Snima se i sada. Hoće li biti emitirano ili neće ne ovisi od nas. Ovaj je zakon po hitnom postupku. Novinari i javnost prate pa će novinari javnost izvijestiti o tome i građanstvo i ostalu javnost i ja prihvaćam ono što je predložio Klub zastupnika HDZ-a a ne prihvaćam ove druge prijedloge za odgodu rasprave i krećemo na raspravu. U ime kluba? Dobro. Još jedanputa poštovani zastupnik Pecek.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Točno je da zapravo mi ne možemo televiziji i drugima uvjetovati, ali je točno da se možemo prilagoditi. Prema tome odluka Predsjedništva o tome je vaša riječ, ja mislim da obavezuje i smatram da ništa nećemo izgubiti ukoliko raspravu o ovomu nastavimo u jutro. Pretpostavljam da bi se mi htjeli o tome konzultirati i unutar oporbe pa vas molim u ime kluba pauzu od 10 minuta.
Poštovana zastupnica Milanka Opačić.
U ime kluba SDP-a tražim stanku od pola sata zbog iste konzultacije.
Poštovani zastupnik Lesar.
trebati stanka i pauza da bi se konzultirali, ali gospodine predsjedniče vi ste u pravu da odlukom Predsjedništva sabora Hrvatskoj radioteleviziji zaista nemamo nikakve mogućnosti nametati njihov tijek prijenosa iz Sabora, ali vas podsjećam i na dogovor da ćemo na sjednici Predsjedništva sabora proširenoj sa predsjednicima klubova dogovarati raspored točaka za koje zajednički odlučimo da su od interesa za građane Republike Hrvatske. S obzirom da se po mom sudu i u sudu kluba HNS-a radi o takvoj točci, a ako ne vjerujete ili nema takvog dogovora predlažem da u ovoj pauzi sazovete sjednicu Predsjedništva sabora sa predsjednicima klubova da ocijenimo da li je ova tema za termin kada HTV može vršit direktni prijenos. Hvala.
Dobro. Poštovani kolega Kajin.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažena gospodo zastupnici. Izlaz postoji da nam se da recimo ovako 30-minutna stanka da se možemo okrijepiti, pogledati dnevnik i da damo vama gospodine predsjedniče 30-tak minuta da zamolite ravnateljstvo Hrvatske radiotelevizije da uključi kamere, odnosno da se prenosi rasprava na Hrvatskoj radioteleviziji o PDV-u. Nakon toga ja želim vjerovati da ćemo svi eto pristupiti ovoj raspravi koja je nota bene od nacionalnog interesa, od interesa najšire javnosti jer se radi o 3 milijarde kuna njihovog novca kojega bi ubuduće mogli imati u svojim lisnicama, ali vjerojatno kako stvari stoje to se neće dogoditi.
Stanka 10 minuta. … [[Upadica se ne čuje.]] Stanka 10 minuta. Gospođe i gospodo zastupnici, ja sam u ovoj stanci razgovarao sa, da tako kažem, vodstvom Hrvatske radiotelevizije i sada će početi prijenos izravni na HRT Plus, a sutra će biti i emitirana snimka u razdoblju između 14 i, odnosno pola 2 do 3 sata. Daklem, 1 i po satna snimka, a ovo sada ide izravno u prijenos. Oni su svojom dobrotom pristali da to rade. ... [[Upadica se ne čuje.]] Sutra bi išli sa Kaznenim zakonom, ujutro. Popodne sa Prijedlogom ove odluke koju smo, izmjenom odluke koju smo maloprije uvrstili i dalje nastavno ostalo. Zakon o komunalnom gospodarstvu, to bi vjerojatno bilo za sutra dovoljno. Ja se nadam da predsjednici klubova nakon ovoga objašnjenja i jamstva da možemo nastaviti. ... [[Upadica se ne čuje.]] Molim? Izvolite, poštovana zastupnica Milanka Opačić.
... [[Govornica nije uključena, ne čuje se.]]
Je, možete, možete. Da svakako. Mislio sam da je to konzumirano već sa ovim objašnjenjem jer, ali izvolite. Da, svakako, da. Izvolite.
Nije konzumirano i sad ću reći zbog čega nije konzumirano. Naime, ovo sada što ste vi rekli da će HRT Plus se direktno uključiti i prenositi, gospodine Šeks, vidi se u Latinskoj Americi. S obzirom da mi ovdje danas, odnosno večeras u ove sate raspravljamo o tome hoće li građanima Republike Hrvatske, a ne građanima Latinske Amerike, biti smanjena stopa PDV-a za 2% ili neće, mislim da onda treba biti uključena kamera koja prenosi program u Republici Hrvatskoj za građane Republike Hrvatske, a ne za građane Latinske Amerike. Upravo zbog toga, dakle, ne možemo prihvatiti ovo vaše, ovo vaše, dakle, izvješće o tome da će HRT Plus ovo emitirati i da će se sutra selektivno u sat i po vremena prenositi rasprava, dakle, ne cjelovito nego samo neki manji dijelovi te rasprave, sutra u nekakvih sat i po ili dva koliko ste vi dogovorili. Dakle, mi i dalje u ime kluba SDP-a mislimo da je neprihvatljivo o ovoj temi raspravljati u ovo doba, da je neprihvatljivo raspravljati o ovoj temi bez televizijskih kamera koje emitiraju program na području Republike Hrvatske. Mi smo, dakle, tražili tv prijenos, niste to nam omogućili. Međutim, mislimo da biste nam mogli omogućit nešto drugo. Naime, u ovoj dvorani je dva puta u dva navrata premijer Vlade, gospodin Ivo Sanader objašnjavao hrvatskim građanima, ali prvenstveno i nama ovdje u Saboru, koji donosimo odluke o ovim zakonima, objašnjavao nam je zbog čega Vlada ima namjeru sniziti stopu PDV-a za 2%. Sada u ime Kluba SDP-a tražim da se gospodin premijer isto tako ovdje pojavi i po treći puta i da nam isto tako dokumentira i obrazloži zbog čega Vlada odustaje od smanjenja PDV-a za 2%. Naime, samo da vas podsjetim, premijer Račan, dok je bio premijer, na svaku, na svaki zahtjev iz Parlamenta dolazio je vamo i davao izvješća i obrazloženja jer nemojte zaboraviti da je i po Ustavu i po Poslovniku premijer odgovoran ovom Parlamentu i kada Parlamenti i zastupnici zahtijevaju da premijer ovdje dođe, on je to dužan i učiniti. Hvala lijepo.
U ime Kluba HSS-a, poštovani zastupnik Željko Pecek.
Hvala gospodine predsjedniče. Mi u HSS-u nismo toliko opterećeni kamerama i mogli bi nastaviti rad i u ovakvim okolnostima. Naravno da je važno na koji način će to doprijeti do građana Republike Hrvatske. Međutim, ja bih podupro prijedlog Kluba SDP-a da nam se obrati premijer i to da nam se obrati sutra. Međutim, zbog jednog drugog razloga. Očito na Hrvatsku se događaju određeni pritisci. Mene ministar financija nije uvjerio da smo mi raspravljali o promjeni Zakona o PDV-u zbog deficita nego zbog zahtjeva Međunarodnog monetarnog fonda. Ovdje po hitnoj proceduri također trebamo raspravljati o izmjeni ribolovno ekološkog pojasa, po hitnom postupku, također očito zbog nekog pritiska. Možda nas neki treći pritisak očekuje i sutra popodne ili navečer. Vjerujem da ta situacija upravo zaslužuje da mi ovdje u Parlamentu čujemo razloge prave za ove promjene i za ove procedure i za ovaj noći kabare. I zbog toga predlažem da odgodimo raspravu prijepodne, da nam se premijer obrati i da pokuša pojasniti što se to događa kako bi mogli kvalitetnije raspravljati i prihvatiti ono što je optimalno za Republiku Hrvatsku. Ja se bojim da na ovaj način mi nemamo svoju koncepciju da prihvaćamo tuđe diktate. Podsjetit ću vas, neke zemlje koje su znale imati tu pravilan odnos pa između ostalog i prema Međunarodnom monetarnom fondu, kao npr. Slovenija, tu nam je najbliže, su ostvarile puno kvalitetnije rezultate u svojoj ekonomskoj politici i u razvoju. Naglašavam još jedanput zahtjev Kluba HSS-a, obraćanje premijera, očitovanje ne samo o PDV-u već i o ovim drugim hitnim procedurama, o razlozima i o eventualno nekim dodacima koji bi se mogli dogoditi za dan, dva, tri. Mislim da Parlament ne zaslužuje ovakvu neinformiranost, zbunjeni smo, ne znamo što nas očekuje, palijativno odlučujemo po ad hoc proceduri i vjerojatno to nije dobro. Hvala lijepa.
Kolegice i kolege zastupnici nastavljamo sa radom. U ime Kluba HSSa poštovani zastupnik Zlatko Tomčić izvolite.
Hvala vam lijepa, gospodine predsjedniče, obzirom da je jučer na kraju sjeenice vrlo jasno obznanjeno kako će se danas raditi. Nadam se da imam dobru memoriju rečeno je da će se prvo raspravljati o ova dva kaznena zakona. A iza toga o odluci o dopuni odluke o proširenju jurisdikcije Republike Hrvatske na Jadranskom moru. Pretpostsavljam da će rasprava o ova dva zakona dosta dugo trajti da će ova važna tema odluka o promjeni odluke o jurisdikciji na Jadranskom moru Republike Hrvatske doći u neprimjereno vrijeme za interes hrvatske javnosti. Zato vam predlažem kako bi hrvatska javnost mogla ocjeniti radi čega dolazi do ovako velikog zaokreta u politici Republike Hrvatske prema ovom vrlo važnom nacionalnim pitanju, da se ta rasprava obavi sutra ujutru obvezno uz prisutvo predsjednika Vlade Republike Hrvatske gospodina Ive Sanadera. Pa vas molim vi imate pravo donjeti u odluku, pa vas molim da takvu odluku donosete. Hvala.
Hvala. Poštovana zastupnica Milanka Opačić u ime kluba SDPa.
U ime kLuba SDPa gospodine predsjedniče htjela bih reči da se priključujemo ovom traženju iz kluba HSSa naime mi smo sinoć do 2 sata ujutro raspravljali o jednoj vrlo važnoj temi za hratske građane riječ je o PDVu. Mislimo da se ne bi smjela takva praksa ponooviti ponoviti ponovno sa drugom važnom temem a to je ekološko ribolovni pojas. Prema tome tražimo da se o toj temi poslije rasprava sutra ujutro i da obavezno na toj temi bude prisutan ovdje i premijer SAnader. Hvala lijepa.
Pero Kovačević, poštovani zastupnik u ime Kluba HSPa.
Poštovani gospodine predsjedniček u ime kluba HSPa također predlažemo da se o ovoj točci znači Prijeldog odluke o dopuni odluke o proširenju jurisdikcije RH rasprava u primjereno vrijeme. Znači sutra dopodne uz prijenos televizijski.
Gospođe i gospodoo molim još dalje imamo gospodine zasatupnik Vilim Herman u ime kluba Libre.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege pridružujemo se svima onima koji predlažu da se rasprava obavi sutra uz nazočnost gospodina premijera. Iz više razloga. prvi je što je važnost teme to naproosto zaslužuje, a i zbog toga što je premijer kao predsjednik Kluba HDZa u prošlom sazivu ovoga Sabora na poznate načine se očitoavo o ovoj prevažnoj temi. Pa bi bilo dobro da se suoči sa ovim Parlamentom zbog prijedloga zakona. Ali možda i zbog vlasitite savjesti. Dakle pridružujemo se ovim prijedlozima.
I poštovana zastupnica potpredsjednica Vesna Pusić u ime kuba HNSa PGSa.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U ime Kluba pridružujem se takođre ovoj inicijativi koju su pokrenuli kolege iz oporbe.
Planirali smo da se ta rasprava počne danas u 15,00 sati. U 15,00 sati. A obzirom na vaše prijedloge i na želju da bude i osobno predsjednik Vlade to moram vidjeti jeli to mogućeostvariti. SAda ćemo početi sa ovom raspravom pa ćemo naknadno vidjeti dali ćemo raspravu otvoriti po ovojo temi po kojoj predlažete sutra. Ili danas popodne. MOram vidjeti sa predsjednikom Vlad emože li on biti na mogućem sutrašnjem raspravi. SAda idemo sa ovim pa ćemo vidjeti donjeti naknadno zajedno odluku. Idemo sada, molim.
U ime KLuba HSSa gospodine predsjedniče, vi možete donjeti odluku da se rasprava obavi sutra, popodnevna rasprava je posve neprimjerena važnosti ove teme. A ja se sjećam dok sam sjedio na tom stolcu na kojem danas vi sjedite, da sam u najmanje destak navrata inzistirao da premijer Račan dođe u sAbor i svaki puta je došao kada ste vi tadašnja oporba takav zahtjev postavili. Mislim da naprosto taj jedan dobar običaj u ovom saboru treba nastviti, ja vam molim da donesete takvu odluku, a ne da es u tijeku dana natežemo raspravljamo oko toga dali će rasprava biti danas popodne ili sutra. naprosto da pokušamo efikasnije raditi a donesite odluku da ta rasprava bude sutra ujutro. Hvala vam lijepa.
Molim. KOlega Kajin u ime kluba IDSa.
Poštovani gospodine predsjedniče, aposlutno bi bilo poželjno da predstojnik hrvatske Vlade prisustvuje raspravi o odustajanju ili ne znam kako se zove jurisdikcije na jadranskom moru. To bi čak držim bilo nužno. međutim daleko primjernije da se rasprava vodi u popodnevnim satima, kada je neusporedivo veći broj hrvatske ajvnosti pred ekranima nego u jutarnjim satima. Ako već govorimo o televiziji.
Kolega Čehok u ime kluba HSLSa DCa.
Gospodine predsjedniče, naravno da je televizija najjači medij i vjerojatno najviše naših građana prati televiziju, ali gospođe i gospodo mi ne raspravljamo ovdje radi ili zbog HRTa nego radi Hravtske javnosti i radi hrvatskih interesa ...državnih interesa nas kao zajednice. Prema tome ja isto mislim da kada bismo išli istraživati kada se više televizija gleda onda je točno ovo o čemu govori DAmir Kajin. I ne vidim nikakva razloga zbog čega ne bismo danas popodne počeli raspravljati o tome. Pa se onda dogovorili ako se ne stigne da se raspravlja dalje sutra ujutro. Prema tome nemojmo stalno odgađati bitne točke o kojima želimo raspravljati, kada ionako prema nekim barem podacima gledanosti više će nas naših građana gledti popodne.
Poštovani zastupnik Luka Bebić u ime Kluba HDZa.
Gospodine predsjedniče, imamo najavljena tri ili četri zakona koje smo mislili početi jutros s raspravom na ovom sjednici. I onda smo bili kao što ste vi jučer rekli da bi došlo na red ovaj odluka o ribolovnoj zoni, negdje oko 2 sata.Zar smo se toliko senzibilizirali u pogledu praćenja televizije da nije dovoljno da se počne u 2 sata i da e to prenosi na televiziji nego trebamo tako odrediti vrijeme kada je to najgledanije. Pa se ne mogu prisjeititi slučajeva kada je gospodin Tomčić udovoljavao bilo kakvom našem zahtjevu. U pogledu rasprave, i vrijeme rasprave. Ja mislim da je sasvim primjereno da se o tome raspravlja pred hrvatskom javnošću i SAborom da ta rasprava počne oko 14, 00 sati kada je obaveza Hrvatske televizije da to prenosi. Zar je toliko bitno i važno, zar ste toliko tanani u tome da čak i o satu, možda ćemo početi u minutama govoriti kada će se nešto prenositi. Ja samo želim poduprijeti predsjednika da to bude za vrijeme prijenosa, ali kažem opet ne mogu se prisjetiti da je gospodin Tomčić ikad nama dozvolio ili uvažio u pogledu kakve okolnosti bilo kakvu našu primjedbu, a mi uvažavamo da to bude za vrijeme prijenosa na Hrvatskoj televiziji i mislim da je to sasvim dovoljno i da ne treba tražiti još sat i minut kad će se prenositi.
Poštovana zastupnica Vesna Pusić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Mislim da malo se tu pobrkalo. Prvo kad se govori o prijenosu Hrvatske televizije to je naravno samo kratica za mogućnost javnosti da prati ovu raspravu, jer jedini način na koji hrvatska javnost može pratiti ovu raspravu je da ona bude prenošena na televiziji. Kao što znate mi imamo stanku podnevnu do tri, a televizijski prijenos traje do 17 sati, dakle to pet ili 6 i 40, ali ajmo reći čak do pet što praktički znači da niti klubovi neće imati mogućnost svi da iznesu svoje stavove pred hrvatskom javnošću. O tome se ovdje radi i zato uostalom je i uvaženi kolega Bebić sa mnom zajedno inzistirao na prijenosu na Hrvatskoj televiziji ne zbog televizije nego zbog hrvatske javnosti i ovo je sigurno jedna tema za koju se pokazalo da je hrvatska javnost zainteresirana. Prema tome skratiti prijenos na dva sata ili dva i pol sata, čak ako hoćete u kojoj se neće moći niti klubovi izjasniti u cijelosti o toj temi, je znači isključiti hrvatsku javnost iz ove rasprave. A što se tiče primjedbi kolege Čehoka i Kajina da se televizija više gleda po podne to je istina, ali po podne se gledaju različite serije i filmovi jer nema prijenosa Sabora nakon pet sati. Prema tome sve jedno je koliko se gleda ako nema prijenosa Sabora. Hvala lijepa.
Kolega Tomčić izvolite.
Hvala vam lijepa još jednom gospodine predsjedniče. Dakle ovdje se ipak ne bi trebalo koncentrirati na nadmudrivanje kada se televizija gleda, kada se ne gleda. Ovdje se radi naprosto o faktima. Očito da je kolega Bebić zaboravio da je 3. listopada kada je vođena rasprava o odluci o proširenju jurisdikcije Republike Hrvatske o Jadranskom moru, Hrvatska televizija imala tri programa i da je treći program bio uglavnom rezerviran za prijenos iz ove dvorane i da je upravo ta rasprava kada je odluka donešena kontinuirano prenošena do 22,30 sati 3. listopada 2003. godine. Ja amneziju nemam, ja vrlo dobro se sjećam kako je taj dan u Saboru izgledao. Vrlo dobro znam što je tko govorio i kakva je stajališta zastupao. Veliki zaokret u shvaćanju ovoga problema mora biti objašnjen hrvatskoj javnosti na isti način kako je i donesen. Ja vas gospodine predsjedniče uistinu molim, nemojmo gubiti vrijeme, pokušajmo na najefikasniji način odraditi današnji dan, a sutra započeti, ali dakako uz prisustvo predsjednika Vlade gospodina Ive Sanadera. Svaka vaša želja i molba i zahtjev da tadašnji predsjednik Vlade dođe u Sabor je bila uslišena u najkraćem mogućem roku. Ne vidim razloga zašto bi taj dobar običaj mijenjali. Hvala lijepa na razumijevanju.
Molim. Gospodin Luka Bebić u ime kluba HDZ-a.
Nisam tvrdio gospodine Tomčiću, nisam tvrdio da nije bila prenešena ova točka dnevnog reda na televiziji. Ja sam samo upozorio na vaše sustavno ignoriranje svih naših prijedloga u pogledu redoslijeda rasprave točaka na dnevnom redu, a prisjećam se i nisam zaboravio da ste i važne stvari i državni proračun i mnoge stvari smo donosili u dva sata poslije ponoći kada vi niste uopće uvažavali nikakvu primjedbu, a kamoli da se prenosi na televiziji. Dakle nemojte mi govoriti da sam govorio o ovom zakonu to nisam govorio to ste vi rekli, a gospodine Tomčiću počet će rasprava o tome kao što je najavio predsjednik, pred televizijskim kamerama, a što neće biti dovoljno vremena da se po vašem mišljenju poentira pred javnošću, bit će dovoljno vremena da svi klubovi zastupnika pred Hrvatskom televizijom iznesu svoje stajalište, ostalo će biti varijacija na istu temu i ponavljanja, ponavljanja jer će klubovi iznijeti svoje političke stavove. Prema tome ako netko želi da upotrebi cijeli dan oko toga, oko jedne formulacije i nije to ukidanje ničega nego produžavanje onoga što ste vi utvrdili za godinu dana i nikakvo to nije ukidanje i nemojte dovoditi hrvatsku javnost u zabludu da dramatično najavljujući kako se nešto ukida. To naprosto nije točno. Ima jedna formulacija i to je sve o kojoj vi namjeravate govoriti 24 sata. Pa govorit ćete tri sada pred televizijom.
Još kolega Kajin i zaključit ćemo ovu raspravu.
Tema o prolongiranju i odustajanje jurisdikcije Republike Hrvatske na Jadranskom moru je zasigurno tema od … nacionalnog interesa. Ne može se jednostavno dogoditi da se ta rasprava ne prenosi u integralnom obliku. Konačno dogovor je predsjedništva Hrvatskog sabora i Hrvatske radiotelevizije da će se takve teme prenositi bez kraćenja i uopće ne treba dvojiti da bi se drugačije moglo postupiti kada je ova rasprava posrijedi. Konačno ja i dalje držim da je bolji termin od 15 sati nego u 9,30 pogotovo ukoliko će se rasprava prenositi sve do njenog završetka. To je minimum kojega mora nama osigurati predsjednik Sabora.
Izvolite.
Gospodine predsjedniče kako bi klub SDP-a odlučio na koji način ćemo dalje sudjelovati u današnjem radu sjednice, ja vas lijepo molim stanku od pola sata.
Kolega Bebić izvolite.
Nema nikakvog razloga da se dozvoli stanka od pola sata, nikakvog razloga nema. Nikakvog, iznijeli ste sve što ste imali. Ovo je opstrukcija rada Sabora i ništa drugo.
Kolega Tomčić izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. Djelomično se pridružujem zahtjevu Kluba zastupnika SDP-a. Procjenjujući važnost teme i očitu upornost vas iz HDZ-a da odmaknete ovu raspravu od očiju javnosti, a želeći da klub detaljno razmotri ovo pitanje, tražim stanku od sat vremena u ime kluba HSS-a. Hvala lijepa.
Dobro. Gospođa Vesna Pusić izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U ime kluba HNS-a i PGS-a također molim stanku od pola sata.
Kolega Čehok.
Gospodine predsjedniče nemojte se bojati, počelo je sa pola sata, sat vremena. Ja neću zatražiti sat i pol vremena, ja samo mislim da je tema promjene Kaznenog zakona bitna tema, jednako tako bitna da bi je jednako tako trebalo prenositi u integralnom obliku, da evo, jučer i danas zamaramo pretjerano hrvatsku javnost, a imamo kamere sada ovdje. S metodologijom rada kako ćemo radit, metodologija je poznata po Poslovniku. Ne vidim razloga zbog čega ne damo pravo predsjedniku Sabora da odluči i da kaže kada ćemo započet s kojom temom. Poglavito ako započnemo u 15 ili ako možda možemo početi malo ranije kao i jučer pa da onda svi klubovi stignu govoriti pred kamerama. Prema tome, ja vas molim, idemo početi raditi. Ovaj Kazneni zakon već odgađamo, ne raspravljamo o njemu. To je jednako tako bitna tema i dajte da, ako je već potrebno ta stanka bude stanka od 15 minuta, da klubovi mogu reći svoje mišljenje, da počnemo raditi.
Kolega Herman.
Pa evo u ime Kluba LIBRE, gospodine predsjedniče, mislimo da je dobro pridružiti se ideji koja se samo u formalnom, samo u formalnom smislu može nazvati stankom. Uostalom, Poslovnik to tako i naziva jer priprema za rad današnje sjednice očigledno nije bila baš suviše uspješna. Ako ima toliko intervencija, ako ima toliko razmišljanja o tomu kako bi trebalo pripremiti taj rad, onda se, gospodine predsjedniče, u najmanju ruku treba zamisliti i pripremiti bolje podloge za to da današnji rad izgleda ozbiljno i doista organizirano. Upute koje dolaze da ne smije biti stanke naprosto ne pripadaju niti ovom Parlamentu, a još manje duhu onih odnosa koje između klubova i zastupnika trebaju biti. Stoga je možda i prijedlog da se na koordinaciji klubova, gospodine predsjedniče, uz vašu nazočnost dogovori, temeljito dogovori ono što može doprinijeti da efikasno radimo. Stanka nije opstrukcija nego priprema za rad.
U skladu sa odredbom članka 223. stavak 3. Poslovnika određujem stanku u trajanju od 10 minuta. … [[početak nije snimljen]] nastavljamo sa radom. Molim predsjednika Kluba HSS-a, imam takav redoslijed, predsjednik Kluba HSS-a. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. Mi svi ovdje u dvorani znamo o čemu govorimo. Govorimo o činjenici da Hrvatska vlada u zadnje vrijeme prečesto mijenja svoje stavove i predlaže ovom Saboru posve suprotne odluke, nego što je zastupala vrlo kratko vrijeme prije toga. Mi želimo znati o čemu se radi. Vi gospodine predsjedniče i vaša Vlada morate ovom narodu reći, da li vas Europa ucijenjuje, da li se postavljaju ultimatumi? Mi to naprosto moramo znati, radi toga da se ne bi jedno pozitivno ozračje u ovom narodu oko integracijskih procesa eventualno pokvarilo. Ako ultimatumi postoje, a to želimo od vas čuti, bez obzira da li dolaze iz Haškog tužiteljstva, MMF-a, Europske unije, čovjek bi mogao pasti u nedoumicu nije li to možda najava nekakvih novih postmodernih totalitarizama ekonomskih i političkih. Da ne bi u toj zabludi bili, mi ovdje to moramo raščistiti. Promijenili ste stavove i oko Haških optužnica. Ponizili ste nedozvoljavanjem javne rasprave ovdje u Saboru i branitelje i Domovinski rat i hrvatsku javnost. Zaokretom oko PDV-a iznevjerili ste svoja predizborna očekivanja i prevarili hrvatski narod i hrvatsku javnost. Oko protokola 7. liberalizacija trgovine poljoprivrednih proizvoda nanijeli ste štetu Hrvatskoj poljoprivredi. Današnjim prijedlogom da se izmjeni odluka o proširenju jurisdikcije Republike Hrvatske nad Jadranskim morem, sasvim sigurno da ulazite u nove probleme, da nanosite novu štetu nacionalnim interesima, da narušavate suverenitet Republike Hrvatske. Da na taj način izražavate određenu političku naivnost ili političkog servilnost, neznanje komunikacije sa Europskom unijom i sa Međunarodnom zajednicom. Upravo da otklonimo sve ove nedoumice, da bi znali o čemu se radi, da bi znali da li postoje ucijene prema Republici Hrvatskoj inzistiramo da u ovu dvoranu dođe predsjednik Vlade Republike Hrvatske i da nam detaljno objasni o čemu se radi. Ja osobno vrlo dobro se sjećam rasprave u ovoj dvorani, 3. listopada prošle godine, svih špekulacija i kalkulacija koje su dolazile gotovo sa svih strana da se zapravo u ovom Saboru ne donese nikakva odluka o ni isključivom gospodarskom pojasu, niti zaštićenoj ribolovnoj i ekološkoj zoni. Dobro se sjećam i što su vaši predstavnici ovdje za ovom govornicom izgovorili dok sam sjedio na ovom mjestu. Ovakav zaokret, ovakav salto mortale u odnosu na ono što je izraženo 3. listopada ne može imati drugi zaključak, nego sram vas bilo.
Dame i gospodo. Gospodine Tomčić vi ste svojim nizom uvreda, kvalifikacija sa tvrdnjama da je u Hrvatskom saboru zbog toga što se onemogućava rasprava o temi koju ste vi predložili, da su poniženi branitelji, da je ponižen Domovinski rat i to sve adresirali da su, da mi adresirali ste to na HDZ-e, na Vladu, da su, da se šteti nacionalnim interesima, a najteža ova vaša kvalifikacija da je ponižen Domovinski rat i branitelji. Teško povrijedili Poslovnik, teško povrijedili sve zastupnike Hrvatske demokratske zajednice i Vladu uvrijedili, i ja vam izričem opomenu zbog toga. [[Pljesak]] Zahvaljivat se ne morate. Kolega Lončar izvolite. Povreda Poslovnika.
Gospodine predsjedniče, gospodin koji je sad govorio srećom ne znam njegovo ime, kao i obično krši Ustav Republike Hrvatske. Gospodin koji je sada govorio nije govorio hrvatskim jezikom kako je to Ustavom propisano u članku 12. Da bi ja bio ravnopravan sa njim i da bi ga razumio on bi trebao govoriti jednim svjetskim jezikom, ili da govori hrvatskim jezikom ili da se napokon ovu sabornicu dovede prevoditelj. U članku 12. našega Ustava stoji, u Republici Hrvatskoj u službenoj uporabi hrvatski jezik i latinično pismo. Ja vas molim gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora da sačuvate dignitet i dostojanstvo ovoga Sabora i da i vi ne kršite Ustav kao što ga čini dotični gospodin. Hvala lijepa.
Klub SDP-a. Povreda Poslovnika, zastupnik Markov. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodin Lončar je povrijedio Poslovnik, jer nije kazao na koji članak i koji stavak se poziva. i govorio je van konteksta Poslovnika, želeći prije svega nanijeti uvredu gospodinu Tomčiću.
Hvala. Klub SDP-a. Dobro. Zastupnik Bebić.
… [[govornik nije uključen, ne čuje se]] kao što ni gospodin Markov se nije pozvao na koji člana. Pa prema tome, prekršio je Poslovnik kao i ja.
Ja mislim gospodo da nećete. Ja mislim gospodo da nećete više. Klub SDP-a, izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Mi u Klubu SDP-a i dalje mislimo da je tema ekološko ribolovne zone tema koja je od općeg nacionalnog interesa i zbog toga i dalje inzistiramo na tome da se rasprava provede sutra ujutro i da prilikom te rasprave ovdje bude prisutan gospodin Sanader. Ne samo da bi premijer tom prilikom trebao nešto, ne samo nama ovdje, nego cijelokupnoj hrvatskoj javnosti reći zbog čega ova Vlada već duže vrijeme popušta neprestano pritiscima iz svijeta. Popustilo se oko smanjivanja PDV-a nakon dolaska misije MMF-a, popustilo se evo i sada oko ekološko ribolovne zone. Neovisno o tome kako ćemo mi u Klubu SDP-a glasati na kraju oko ove odluke ekološko ribolovnoj zoni, ne slažemo se da se ova tema gura u stranu i da se ovdje raspravlja bez hrvatske javnosti. Mi smo bili stranka i uvijek smo, bez obzira što smo u oporbi koja smo vodili kad smo bili na vlasti i sada u oporbi brigu o nacionalnim interesima. Za nas je ova tema važna gospođo Babić-Petričević i za odnose sa susjedima i za hrvatske ribare. Važna je i zbog toga da pokažemo da ste nas do prije samo 7 mjeseci napadali da smo nacionalne izdajice, da ne štitimo nacionalne interese. Kako se niste slagali sa ekološko ribolovnom zonom, nego ste tražili gospodarski pojas, a danas odustajete i od ekološko ribolovne zone. Upravo zbog toga morati ćete svi vi s ove strane iz HDZ-a, ali i gospodin premijer objasniti građanima Republike Hrvatske koja je to vaša politika. Da li je vaša politika traženje prije 7 mjeseci referenduma čak o gospodarskom pojasu ili je vaša politika odustajanje danas i od ovog minimalnog načina na koji smo nastojali zaštititi svoje nacionalne interese, dakle ekološko ribolovne zone. Tražimo raspravu u ovom Saboru koju će vidjeti hrvatska javnost, zbog toga što građani ove zemlje moraju znati zbog čega ova Vlada jedno govori, a drugo radi.
Mi ne raspravljamo sada o meritimu stvari, mi raspravljamo samo o tome kada ćemo ovu raspravu uvrstiti, a ne o sadržaju te teme. Zato nemojte kvalifikacije izricati unaprijed. Klub zastupnika IDS-a. Želite? HNS-a, PGS-a. Poštovana zastupnica potpredsjednica Vesna Pusić. Izvolite kolegice.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Očito je a to je i kada se prvi puta raspravljalo o dilemi ribolovno-ekološka zona ili uni gospodarski pojas, da se ovdje radi o vitalnom hrvatskom interesu, s jedne strane ribarstvo, s druge strane turizam. I radi se od dva interesa a očito je isto tako da je umijeće vođenja zemlje se sastoji u umjeću kombiniranja raziličitih interesa koje Hrvatska objektivno ima. U ovom slučaju jedan je interes zaštita hrvatskih ribara, ribarstva i zaštita okoliša. U drugom ulazak Hrvatske u Europsku uniju. Kada bi bilo lako svatko bi mogao voditi zemlju ali pokazuje se da ne može svatko voditi zemlju zbog toga što je potrebno kombinirati i znati kombinirati ova dva vitalna hrvatska interesa jer to je umjeće vođenja države. U vrijeme kada smo raspravljali, donjeli odluku o ekološko-ribolovnoj zoni, predstavnici HDZ-a i zastupnik tada Sanader, a danas premijer Sanader je rekao da to nije dovoljno, da nama treba puni gospodarski pojas. Zato je sada naravno nužno da premijer bude kada se donosi i raspravlja ponovno o tako važnom pitanju da premijer bude prisutan u sabornici kada o toe odlučujemo kao što je uostalom i u prošlom sazivu Sabora tadašnji premijer bio prisutan u sabornici kada se o tome raspravljalo. Nužno je da javnost procijeni, vidi kao što je i onda mogla procijeniti i vidjeti naše različite stavove da bi uopće mogla dobiti uvid u to na koji način vodimo brigu, na koji način vodimo politiku oko vitalnih hrvatskih interesa i ocijeniti da li to podržava i koji tip pristupa vođenju zemlje koji podržava a koji ne. To je za hrvatsku javnost svakako vitalni interes. Zato vas molim gospodine predsjedniče da uvažite ovaj zahtjev da rasprava bude sutra ujutro. Da premijer bude prisutan u sabornici i da možemo učiniti ono što je i funkcija javnosti rada jednog parlamenta a to je predložiti različite opcije kojima se može prići ovom problemu i eventualno ga riješiti na zadovoljavajući način. Mislim da je to minimum onoga što smo dužni.
Hvala lijepo. Klub HDZ-a, poštovani zastupnik Luka Bebić.
Gospodine predsjedniče, kao što ste rekli ovdje još nije počela rasprava o meritumu jer nije otvorena ta točka dnevnog reda o proširenju jurizdikcije Republike Hrvatske na Jadranskom moru, pa kada bude počela rasprava o tom pitanju onda ćemo naravno iznjeti svoja stajališta, za sada se izjašnjavamo da je sinoć najavljen redosljed točaka dnevnog reda na današnjem zasjedanju i to spominjanjem 4. točke dnevnog reda s time što ste vi predsjedniče ranije rekli da bi mogli očekivati raspravu po ovom pitanju o kojem je sada riječ negdje oko 14 sati. Da će na taj način biti prenošeno na Hrvatskoj televiziji i biti Hrvatska televizija o bitnim pitanjima jer će svi klubovi moći pred kamerama hrvatske javnosti iznjeti svoja stajališta jer se stajališta odnose na jednu jedinu rečenicu pa onda ne treba u nastavcima danima raspravljati o jednom pitanju kada je ono jako prosto i ne radi se uopće o tome da se bilo šta ukida nego da se proširiva razgovor i nastavlja razgovor sa Europskom unijom za još jedno vrijeme, nešto više možda a možda i ne od 3. listopada ove godine kada je ionako zaključkom Sabora ostavljeno vrijeme za moguće sporazume. Kao što to piše u točki 3. odluke Hrvatskoga sabora. Primjena pravnog režima zaštićenoga ekološko-ribolovnoga pojasa Republike Hrvatske započeti će 12 mjeseci nakon njegovog uspostavljanja, dakle, 3. listopad. S tim istim danom započeti će i primjena članka 34., 33. i 34. stavka 1. točke a), članka 35. Gospodarski pojas razdoblje do početka primjene ražima poslužiti će za primjenu provedbenih mehanizama te za moguće sklapanje sporazuma i angažmana sa zainteresiranim državama i Europskom zajednicom. To stoji u zaključcima od 3. listopada 2003. godine i taj rok istiće 3. listopada ove godine. Kako je Hrvatska počela raspravu sa Europskom komisijom o ribolovnoj zoni onda se ocijenjuje da je potrebno još izvjesno vrijeme jer nećemo vjerojatno stići do 3. listopada zaključiti sporazum i zbog toga se predlaže da se do postignutog sporazuma sa Europskom unijom oko ribolovne zone taj, to vrijeme produži. To ovako radi da, da ljudi znaju o ćemu ćemo mi to cijeli dan pričati. Dakle, pričati ćemo o tom produženju i za ovu rečenicu koja je ovdje naznačena, koja se možda mijenja ako to usvojimo biti će potrebno, biti će osigurano najvjerojatnije da se pred hrvatskom javnosti izjasne svi klubovi ovoga Sabora. Pa prema tome izneseni temeljni politički stavovi a ostalo, ostalo ako bude vremena pred televizijom. Hvala.
Ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnica potpredsjednica Vesna Pusić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, jer mislim da se kolega Bebić zabunio pa je zato možda netočno rekao da je to do potpisivanja nekog sporazuma sa Europskom komisijom. Kao što znamo iz formulacije slijedi da je to do zaključivanja pregovora, tek tada se može potpisati sporazum koji se odnosi ili poglavlje ako hoćemo točnije koje se odnosi na poljoprivredu i ribarstvo. Kao što je poznato od svih pregovora jedan od najtežih poglavlja i najkompliciranijih poglavlja u ukupnom sporazumu sa Europskom unijom koji se potpisuje tek neposredno iz svih zemalja vidimo, tek neporedno prije ulaska u Europsku uniju a neke zemlje su čak i odgodile neke od elemenata iz poglavlja o poljoprivredi i ribarstvu koje potpisuju nakon ili koje će početi provoditi nakon ulaska u Europsku uniju. Prema tome ovo je minimum, minimum 2008. Ako imamo puno sreće.
Hvala lijepa. Klub zastupnika HSLS-a, DC-a.
Gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici, moram priznati da ovih 5 godina koliko sjedim u ovim klupama u ovom Visokom domu nismo imali ovakvu raspravu. Raspravljali smo o tome što će prenositi Hrvatska televizija, pritiskali smo tadašnjeg predsjednika gospodina Tomčića za kojega iskreno moram reći da je i pokušao uvijek razgovarati sa upravom Hrvatske televizije i osigurati prijenose na zahtjev zastupnika tražili smo da o pojedinim točkama se i produži vrijeme emitiranja programa iz Hrvatskoga sabora ili da se pomaknu međutim nikada nismo radi ovakve točke mijenjali metodologiju, Poslovnik ili pak pokušavali mimo Poslovnika tražiti nešto što je teško moguće ostvariti. Mi već dva sata raspravljamo o tome hoćemo li početi s raspravom o ovoj važnoj temi, hoće li biti kamere i koliko će one biti uključene i mislim da na taj način svi zajedno pomalo i imamo jedan pogrešan stav o hrvatskoj javnosti jer hrvatska javnost nije samo onaj javni forum koji nama odgovara najviše zastupnicima, dakle onaj javni forum koji prenosi našu sliku kao političare nego je hrvatska javnost i svi ovi ljudi iz drugih medijskih kuća koji će prenijeti od, ono što će se ovdje govoriti. Prema tome kad je riječ o tome hoćemo li osigurati prebivanje javnosti i hoće li se čuti preko svih javnih foruma naš glas onda moramo reći da sve druge medijske kuće odnosno medijski izvori jednako tako mogu prenositi raspravu o ekološko-ribolovnom pojasu i kad kamere budu isključene. To je prvo. Drugo, potpuno se slažem i još jednom ponavljam da prema svim istraživanjima više će nas ljudi gledati poslijepodne nego što će gledati ujutro. I treće, još jednom ponavljam da i nije bitno koliko će nas gledati u kojem trenutku jer mi ovdje kao saborski zastupnici obavljamo jednu važnu zakonodavnu i predstavničku funkciju bez obzira na to prate li nas kamere od 3 do 5 ili do pola 6 ili od pola 10 do 1. Pa nemojmo svoditi rad Parlamenta [[Upadica: Na javnost.]] Ne na javnost, nije, nije, oprostite Hrvatska televizija nije jedini glas javnosti. Drugo je što mi jako volimo vidjeti svoju sliku. Imamo i Hrvatski radio koji može jednako tako prenositi samo što neće emitirati naše slike. Prema tome nemojmo, nemojmo poistovjećivati cijelu javnost samo s onime što bismo mi najviše voljeli vidjeti svoju sliku na ekranu. To je prvo što želim reći. Drugo. Ja ću vas podsjetiti, sve vas koji danas snažno pledirate za tu javnost da smo mi recimo čekali raspravu o onom čuvenom parafu bivšega premijera Račana na sporazum sa, o Piranskom zaljevu, nekoliko mjeseci. Molim vas lijepo, potpisano je. Paraf je stavljen na sporazum pa smo čekali raspravu nekoliko mjeseci. A danas parlamentarna većina i Vlada želi tu raspravu i to odmah otvoriti, samo je žele otvoriti već danas popodne. Prema tome niti se ta rasprava odugovlači, niti se ta rasprava sprečava, niti želi netko tu raspravu eliminirati. Nitko ne, niti netko želi ne osigurati prebivanje javnosti na toj raspravi. Ja vas lijepo molim, i jučer smo dva sata izgubili da bismo dogovorili metodologiju i danas dva sata gubimo da bismo dogovorili metodologiju i upravo krademo vrijeme toj javnosti. I sada nas, i sada nas prate kamere i ja vas uvjeravam da se ljude čude o čemu mi uopće raspravljamo. Počnimo, počnimo s točkom. Ja sam vas pozorno slušao, vidim da ste razigrani, vidim da ste razigrani što je dobro. Nestrpljivi ste što je dobro. To samo, to samo povećava, vaša nestrpljivost povećava poželjnost i vrijednost ove rasprve, ali dajmo onda, dajmo onda gospodo počnimo raspravljati o tome, a ne da se dogovaramo o metodologiji koja je itekako poznata. Prema tome ne vidim razloga zbog čega danas popodne u 15 ne bismo započeli raspravu o ekološko-ribolovnoj zoni. Kad je pak u pitanju hitnost [[Upadica: Hvala lijepa kolega.]] te teme [[Upadica: Hvala.]] Pa prekidali su me. Ja sad moram [[Upadica: Hvala lijepa.]] Gospodine predsjedniče tražim minutu duže radi ove vrckavosti kolegice Pusić.
Nemojte. Završite molim vas.
Kad je pak u pitanju hitnost te teme
Kolegice i kolege! Služi na čast onima koji se podsmjehuju, dobacuju. Hvala vam, onima koji se na taj način ponašaju.
Kad je pak u pitanju hitnost te teme onda moram ponoviti da je i bivši saziv Sabora i bivša Vlada kada su odlučivale o ekološko-ribolovnoj zoni, odgodila odnosno donijela zakon s odgođenom primjenom pa onda ne vidim nikakva razloga zbog čega bismo morali tako hitno i zbog čega ne bismo dopustiti da se još odgodi primjena. Prema tome nemojmo sada histerizirati oko toga članka, te odredbe i toga zakona. Počnimo danas raspravu jer to hrvatska javnost od nas očekuje.
Hvala lijepa. I Klub Libra. Poštovani zastupnik Vilim Herman, izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, reklo bi se možda mnogo vike ni oko čega jer nekoliko stvari se naprosto nameću. Suština svih ovih valjda razmišljanja je ipak u slijedećem: premijer Sanader naprosto treba biti u sabornici kada se raspravlja o temi koja je od osobitog značaja. Pa valjda nema dvojbe oko toga da je tema ekološko-ribolovne zone i promjene njenoga pravnoga režima od osobitoga značaja. Ona je to nadasve i zbog toga što se preko ove teme utvrđuje odnos naše države, Republike Hrvatske sa Slovenijom, sa Hrvatskom, a dapače jednako tako utvrđuje se i odnos sa Europskom unijom. Okretati glavu od toga značilo bi ne biti samo neodgovoran nego bi značilo proglasiti ovu temu onakvom da nije od osobitog interesa. Je li to uopće moguće? Ako je već doista moguće postići suglasnost, a ona je naprosto tu. Ona se pretpostavlja da se radi o temi od osobitoga interesa onda jednako tako nužno i pretpostavlja se da će postojati televizijski prijenos. Ne zbog premijera Sanadera, ne zbog nas nego zbog osobitosti teme, osobito važne teme. Uostalom i dogovor sa televizijom upravo to i pretpostavlja. Kada su osobito važne teme onda će se televizija ne samo uključiti nego će trajno pratiti, kontinuirano pratiti rad ovoga Sabora opet zbog osobito značajne teme. I ne može se osobito značajnom temom baviti samo Klub zastupnika, dapače klubovi zastupnika jer kada bi to bilo tako onda bi zastupnici zapravo bili u nekom drugom redu pa čak i u onom posljednjem redu u kojem sjedimo kolega Radoš i ja i kolega Pavlic, onaj tako uzvišeni red, posljednji red pa ako su to zastupnici i oni trebaju govoriti kada je osobito važna tema i to pred javnošću. Sve u svemu i klubovi i zastupnici zbog osobito važne teme, a televizija to treba prenositi uz nazočnost premijera Sanadera, mislim da se pretpostavlja. Nije potrebno valjda dovesti stvar do besmisla pa kazati: Idemo glasovati o tomu je li to osobito važna tema. Dakle ako to jest tako onda naprosto učinimo napor da se uz komuniciranje s javnošću uz nazočnost s premijerom Sanaderom dogodi rasprava, prevažna rasprava o prevažnoj temi. Hvala lijepo gospodine predsjedniče.
Hvala lijepa. Gospođe i gospodo zastupnici, prijedlozi su klubova zastupnika oporbenih stranaka da se rasprava pomakne za sutrašnji dan uz nazočnost predsjednika Vlade, a posebnost toga da se javnosti putem izravnog televizijskog prijenosa omogući praćenje ove rasprave. Slažem se s time, ali iz Hrvatske radiotelevizije sam dobio jer sam tražio u skladu sa vašim prijedlozima i zahtjevima, da se danas od 14 sati do 18,10 dakle 4 puna sata i 10 minuta izravno prenosi, na Hrvatskoj radio televiziji dakle u onom terminu kada je i u kojem ima ovojno vremena 4 sata i 10 minuta da se prenosi tema izmjena odluke o jurisdikciji nad ribolovno ekološkom zonom. Stoga ćeom sada započeti sa raspravom o kaznenom zakonu, ukoliko ona ne bude dovršen prekinut ćemo je i u 14,00 početi sa ovom točkom dnevnog reda, za koju za izravno praćenje 4 i 10 minuta. Dame i gospoodo zastupnici, budući da ova sjednica hrvatskgo sabora nije konzumirala sve predložene i utvrđene u dnevnom redu točke dnevnog reda, sukladno članku 201. Poslovnika zakazujem nastavak voe sjednice za dane 16., 17. i 18. lipnja. SA početcima u 9,30 ujutro. Do iscrpljenja dnevnog reda. A dakle anstavak ne ove sjednice. A navješćujem da će iduća sjednica biti zakazana 30. lipnja i trajati sev do isteka ustavnoga roka az redovito zasjedanje sabora 15. srpnja ove godine. Hvala lijepa. Poštovanje samo, potpredsjednica Doma poštovana gospođa Đurđa Adlešić.
Gospodine predsjedniče, ja želim pitati kao zastupnica ali u ime kluba HSLSA i DCa što se dogodiloda na sjednici nema predstavnika opozicije, koja je sa jakim argumentima, dopustite, sa jakim argumentima upozoraavla da ne radimo dovoljno, da primamo plaću Neki su čak rekli da ih je sram primati plaću a ne rade, a danasa ih nema. Petak poslijepodne. Pa mi nije jasno imate li vi objašnjenje.
...gospođo potpredsjednice. Ali to je stvar procjene savjesti, odgovornosti prema biračkom tijelu i Hrvatskom saboru onih koji na ovaj način djeluju. Dakle prekidan sjednicu i nastavak ove sjednice u dane kako je iznjeto. Hvala. Gospođe i gospodo zastupnici, nastavljamo sa radom na 7. sjednici Hrvatskoga sabora. Sve vas srdačno pozdravljam. Pročišćeni tekst dnevnog reda je podijeljen na klupe i u ovoj 7. sjednici bi trebali raspraviti sve ono što je predviđeno utvrđenim dnevnim redom za 7. sjednicu. 8. sjednicu sam danas zakazao za dane od 7. srpnja pa do ustavnoga roka redovnog zasjedanja Sabora 15. srpnja sa dnevnim redom kojega ćete dobiti ili ste dobili već gdje su uvrštene sve one točke i svi oni prijedlozi koji su u skladu sa Poslovnikom trebali biti uvršteni u dnevni red. Molim, izvolite! Zastupnik Kovačević.
U ime Kluba HSP-a prije svega vam se zahvaljujem jer ste održali svoju riječ. Budući ste vi bili najavili da će biti nova 8. sjednica što je potpredsjednik Sabora 18. bio demantirao, to nam je drago u ime Kluba HSP-a. A drugo nas interesira kad će konačno profunkcionirati ovaj sustav elektroničkog glasovanja u Hrvatskom saboru jer to se već šest mjeseci oteže. Klub HSP-a je spreman dati svoje volontere da to konačno profunkcionira.
Hvala lijepa. Elektroničko glasovanje bit će kada se kao što ja imam izvješće od tajnika da nije sve pripremljeno tehnički sustav i zbog toga ja ne mogu i da hoću organizirati elektroničko glasovanje. Kolegice i kolege zastupnici, u pogledu 2., 3. i 4. točke pročišćenog dnevnog reda, dakle, Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o pravima i dužnostima zastupnika u Hrvatskom saboru, P.Z. br. 96., Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika, P.Z. br. 98. i Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o lokalnoj i područnoj i regionalnoj samoupravi, P.Z. br. 97. koja sva tri prijedloga zakona je predlagatelj Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove u prvom čitanju nema uvjeta za raspravu budući da se Vlada, da Vlada nije dala mišljenje o tim prijedlozima Zakona. U pogledu, pa onda o njima ne bi danas ni raspravljali dok to mišljenje ne dođe. U pogledu 5. i 6. točke prijedloga pročišćenog, utvrđenog dnevnog reda, Prijedloga zakona o Državnom fondu za privremeno uzdržavanje djece je prijedlagateljica gospođa zastupnica Đurđa Adlešić, P.Z. br. 37. i Prijedloga zakona o Državnom fondu za uzdržavanje djece gdje je predlagatelj Klub zastupnika SDP-a, isto prvo čitanje, P.Z. br. 42. Budući da nema predlagateljice Prijedloga zakona broj 37. jer je odsutna, dogovor je i sa predlagateljem Kluba SDP-a u pogledu prijedloga zakona broj 42. da se ta rasprava objedinjena provede sutra. Da počnemo sa tom raspravom sutra u pogledu ova dva Prijedloga zakona, o Državnim fondovima za privremeno uzdržavanje djece.
U ime Kluba, hvala gospodine predsjedniče. Jučer u popodnevnom dijelu Saboru pod 14. točku dnevnog reda, pročišćenog dnevnog reda trebali smo raspravljati o Izvješću o radu nacionalne zaklade za znanost, visoko školstvo i tehnološki razvoj Republike Hrvatske. Potpredsjednik Sabora gospodin Bebić kad je to došlo na dnevni red, fonogram, "sada bi trebali prijeći na 14. točku dnevnog reda Izvješće o radu nacionalne zaklade, međutim, za tu raspravu nema uvjeta, budući da nije nazočan predlagatelj, a to je profesor doktor Pero Lučin, predsjednik Upravnog odbora, on je u Rijeci, kad budu osigurani uvjeti onda ćemo raspravljat o ovoj točci dnevnog reda". Nakon toga razgovarao sam s gospodinom Lučinom telefonom, koji je bio u tom trenutku u inozemstvu i rekao mi je sljedeće. "Do 10 sati bio sam u Rijeci, nikada nitko do tih 10 sati nije me izvijestio da Izvješće naše zaklade na dnevnom redu ovog zasjedanja i da bi trebao biti u Saboru kao predstavnik predlagatelja". S obzirom da iz ovakvog intinuirane rečenice proizlazi da je zbog neodgovornosti gospodin Lučin kriv što nisu bili uvjeti da ova točka bude obrađena. Gospodine predsjedniče ja vas molim da se ustanovi tko je pogriješio da predstavnik predlagatelja nije bio pozvan na zasjedanje Sabora da predstavlja tu točku? Hvala.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Dopustite mi da iskoristim ovu priliku za nešto što mi se čini da bi bilo dužnost ovoga Sabora da učini u ovome trenutku, a to je da posveti nekoliko riječi pažnje smrti Stipe Šuvara i pogrebu koji se upravo sada odvija. Želio bih napomenuti kako i kao ministar kulture osjećam posebnu dužnost da istaknem značenje gospodina Šuvara i za njega ostaju i neki veliki projekti i nacionalna i sveučilišna knjižnica i muzej Mimara i još mnogo drugo togoa. Razumije se, u našim političkim susretima, druženjima i da tako kažem suprostavljanjima imali smo mnogi vrlo različita mišljenja o mnogim stvarima. Ali mi se čini da je ono zajedničko, a to je, da su svi radili za Hrvatsku i gospodin Stipe Šuvar je u jednom trenutku se našao u jednoj vrlo teškoj i odgovornoj poziciji. Mislim da smo mu dužni u tom pogledu odati poštovanje. A mislim da, pa to želim i predložiti gospodinu predsjedniku, budući da kanim kao vama predložiti gospodine predsjedniče, čekao sam da završite vaš razgovor. Mislim da bi bilo u redu da još jednom i vi kažete u povodu ovoga ono što ste jedanput rekli "Bok Stipe".
Poštovani zastupniče Vujić. Ja sam u ime Hrvatskog sabora svih zastupnika i zastupnica poslao brzojav sućuti obitelji preminulog Stipe Šuvara sa riječima koje ste svi čuli i držim da je Hrvatski sabor s time učinio svoju dužnost, jer je Stipe Šuvar bio izabran u tada Saboru SR Hrvatske za člana Predsjedništva SFRJ. A ovu vašu drugu opasku ne želim komentirati. Budući da su nam ostale još dvije odluke za glasovanje Prijedlog odluke o sudjelovanju pripadnika oružanih snaga RH u mirovnoj misiji Indiji i Pakistanu i odluke o upućivanju pripadnika oružanih snaga Republike Hrvatske u mirovnu misiju za koje odluke je potrebna dvotrećinska većina glasova svih zastupnika na prijedlog određenih klubova, bi odredio stanku od 10 minuta u kojem molim da se izvrše konzultacije između klubova da se postigne su glasnost da li možemo pristupiti glasovanju za dobivanje ove dvotrećinske većine. Dakle, stanka bi bila u 11 sati. Onda ćemo odlučiti o tome glasovanju, a u 12 sati bi bio nastavak sjednice, gdje bi bila rasprava o pravnim aspektima haških optužnica. Gospođe i gospodo zastupnici počinjemo sa postavljanjem pitanja Vladi ili pojedinom članu Vlade. Aktualno prijepodne održava se na početku svake sjednice prije prelaska na 1. točku dnevnog reda. U Aktualnom prijepodnevu zastupnici organizirani klubova zastupnika mogu postaviti ukupno 40 pitanja, nezavisni zastupnici koji nisu izabrani na listi političke stranke, zastupnici nacionalnih manjina koji nisu organizirani u klub zastupnika te po jedan zastupnik političkih stranaka koji nemaju klub zastupnika mogu postaviti pitanja na svakoj drugoj sjednici. Broj pitanja koji mogu postaviti zastupnici pojedinog kluba zastupnika određuje se razmjerno broju članova pojedinog kluba u odnosu na ukupni broj zastupnika na način da se broj članova pojedinog kluba podijeli sa četiri s time da se pri izračunu rezultat od 0,50 i više korigira na više. Zastupnici postavljanjem usmenih zastupničkih pitanja postavljaju, najavljuju pisanim putem najkasnije 24 sata prije početka sjednice Sabora. Pisana najava sadrži ime i prezime zastupnika koji želi postaviti zastupničko pitanje, naznaku kome se pitanje postavlja te naznaku područja na koje se pitanje odnosi. Predsjednik Sabora dužan je organizirati provođenje ždrijebanja kojim se utvrđuje redoslijed za postavljanje usmenih zastupničkih pitanja. Nakon ždrijebanja lista sa preslikom pisanih najava dostavlja se predsjedniku Vlade. Klubovi zastupnika radi važnosti pojedinih pitanja ovlašteni su promijeniti područje i redoslijed za najviše tri pitanja koja su najavili članovi tog kluba o čemu su dužni izvijestiti predsjednika Sabora i predsjednika Vlade najkasnije jedan sat prije početka sjednice Sabora. Zastupnik može postaviti jedno pitanje. Pitanje mora biti kratko i jasno formulirano i u pravilu tako da se na njega može odgovoriti odmah i bez pripreme. Zastupnik može izraziti zadovoljstvo ili nezadovoljstvo odgovorom na zastupničko pitanje iznašanjem razloga u trajanju od jedne minute. Ako je nezadovoljan odgovorom, zastupnik može tražiti da mu Vlada, odnosno ministar dostavi pisani odgovor. Tijekom Aktualnog prijepodneva zastupnik ne može zatražiti riječ da bi odgovorio na navod ili ispravio netočan navod iznesen u zastupničkom pitanju drugog zastupnika ili koji je odgovorom na zastupničko pitanje iznio predsjednik ili član Vlade. Postavljanje pitanja ne može trajati dulje od dvije minute. Odgovor na postavljeno pitanje u pravilu traje dvije minute, a ako je to zbog složenosti pitanja potrebno odgovor može trajati do četiri minute. Svu tu proceduru smo obavili i prelazimo na Aktualno prijepodne i postavljanje pitanja. Prva je na redu poštovana zastupnica Zdenka Čuhnil. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, predsjedniče Vlade, uvaženi ministri, kolegice i kolege. Pitanje zastupnika nacionalnih manjina upućeno je gospodinu ministru Šukeru. Ministarstvo financija donijelo je u travnju 2004. godine odluku o izmjenama Pravilnika o porezu na dodanu vrijednost kojom je izbrisalo neprofitne organizacije i udruge iz popisa pravnih osoba koje su oslobođene plaćanja PDV-a na dobra i usluge koje se plaćaju ili primaju od inozemnih donacija. Način donošenja ove odluke je višestruko netransparentan. Nije postojala najava odluke, nisu dana objašnjenja ni argumenti zašto se sve udruge i neprofitne organizacije nisu uvrstile u Zakon o PDV-u koji je upravo u to vrijeme mijenjan. Odluka koja ima utjecaja na poslovanje udruga i ustanova te njihovih donatora donesena je bez rasprave ili dijaloga. Udruge su za nju saznale tek kad je objavljen u "Narodnim novinama". Veliki dio ovih udruga promiče Ustavom zaštićene vrijednosti: demokraciju, ljudska prava, prava na zdrav život, zaštitu okoliša, obrazovanje, a posebno sve udruge nacionalnih manjina promiču prava nacionalnih manjina proizašle iz pozitivnih zakona Republike Hrvatske. Uvaženi ministre, kako objašnjavate nejednakost pred zakonom pojedinih udruga nacionalnih manjina, jer jedne ovih dana oslobađate od plaćanja PDV-a, a druge ne, iako se radi isključivo o sredstvima matičnih država za poboljšanje uvjeta rada manjina? Koje kriterije primjenjujete? Nije li bolje hitno dopuniti zakon sa propuštene tri riječi: "neprofitne organizacije i udruge"? Hvala lijepa.
Ministar financija Šuker, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Dame i gospodo zastupnici. Gospođo zastupnice izuzetno sam vam zahvalan na ovom pitanju, jer ovo je prilika da i kao ministar financija, da u ime hrvatske Vlade pojasnim određene nejasnoće što se tiče ovoga. Dakle, u ovom Saboru je bila rasprava o Zakonu o porezu na dodanu vrijednost i nitko od uvaženih zastupnika koji su raspravljali o tom zakonu, nije spomenuo da treba izmijeniti ovaj članak. Dakle, članak nije promijenjen. Pravilnik koji je donesen nakon usvajanja Zakona o porezu na dodanu vrijednost je samo usklađenje sa Zakonom. To što si je netko uzeo za pravo prije da u Pravilniku definira da, prema kojem su sa humanitarnim organizacijama izjednačene neprofitne organizacije, ustanove i druge udruge, nije u skladu sa Zakonom o porezu na dodanu vrijednost. Druga stvar, što se tiče svih donacija koje dolaze temeljem međunarodnih ugovora Republike Hrvatske i dalje sve materijalne donacije i sva materijalne dobra koja se kupe na temelju takvih donacija su oslobođena plaćanja poreza na dodanu vrijednost. Prema tome, moj razgovor sa predstavnicima talijanske nacionalne manjine nije nikakvo moje diskreciono pravo da dajem njima oslobođenje, nekima ne dajem. Dakle, oni imaju pravo na oslobođenje sukladno međudržavnom ugovoru između Republike Hrvatske i Republike Italije. I to je ono što u zakonu stoji. Prema tome, isto tako i vaša nacionalna manjina, ukoliko postoji ugovor između Republike Hrvatske i Češke Republike, vi sve donacije koje s tog osnova dobijate, dakle, materijalne su oslobođene PDV-a, a ono što dobijete novčane donacije, za to kupite nekakvo materijalno dobro u Hrvatskoj, ste oslobođeni poreza na dodanu vrijednost. Također, ovih dana je obavljen razgovor sa nizom udruga i kad su udruge upoznate sa stvarnim problemima koje, koje proizlaze iz ovakvog tumačenja, iz ovakvog Pravilnika koji je u suprotnosti sa Zakonom o porezu na dodanu vrijednost, dogovor je da se napravi jedna radna skupina, da nađemo kompromisno rješenje i da spriječimo one koji se guraju uz nevladine udruge da to zlorabe i da to zloupotrebljavaju. Jer s osnova ovoga je prošle godine bilo oslobođeno 356 milijuna kuna poreza na dodanu vrijednost. Dakle, ponavljam, ako nacionalna češka manjina ili bilo koja druga manjina ili bilo koja druga udruga ima, dobije donaciju sukladno međunarodnom ugovoru koji je potpisala Republika Hrvatska da li sa Europskom unijom, da li sa Vladom Republike Sjedinjenih Američkih Država, da li sa bilo kojom drugom Vladom. Prema tome, su donacije oslobođene plaćanja poreza na dodanu vrijednost. Dakle, isto tako i nacionalne manjine koje dobivaju donaciju iz matičnih država. I tako je, takva je zakonska odredba i prema tome, nitko tu zakonsku odredbu ne može drugačije tumačiti. To što mnogi koji se nisu prepoznali u zakonskim odredbama su napravili jednu javnu paniku, to je drugi par cipela. Vi imate slučajeva da dvojica ili trojica osnuju udrugu ne znam čega, onda dobiju donaciju od 30, 40 tisuća eura i temeljem toga kupe osobni automobil koji je oslobođen PDV-a. Dakle, to je ono što, protiv čega se moramo svi boriti. A druga stvar, također imate i mišljenje oko fiskalne politike, oko, u pozitivnom mišljenju Europske unije za Republiku Hrvatsku, gdje se između ostaloga u poreznoj politici napominje da će Hrvatska morat ukinuti nulte stope. Ali kažem, ovo što ste vi rekli, nažalost, veći dio toga što ste rekli ne stoji. Dakle, donacije temeljem međunarodnih ugovora su i dalje oslobođene plaćanja poreza na dodanu vrijednost.
Poštovana zastupnica Zdenka Čuhnil. Izvolite.
Hvala lijepa.Ukoliko je moguće dati i pismeni odgovor bila bih zahvalna jer međunarodne donacije moramo vidjeti kojim stavkom i kojim člankom su oslobođene.
Poštovana zastupnica Željka Antunović.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, svoje pitanje upućujem predsjedniku Vlade. Gospodine predsjedniče, dali ste javno obećanje da ćete povratnicima, pretežito hrvatskim građanima srpske nacionalnosti vratiti stanove i stanarska prava, što pretpostavlja i pravo kupnje stana pod povoljnim uvjetima, a koji su te stanove napustili ili iz njih bili protjerani tijekom srpske agresije na Hrvatsku. Iako je sasvim jasno, bar meni, da se radi o obećanju koje nećete provesti i koje ste dali popuštajući neosnovanih zahtjevima Međunarodne zajednice, slično kao što je i obećanje o smanjenju PDV-a od kojeg odustajete opet popuštajući pritiscima, odgovorite molim vas. Da li ćete stanarska prava i pripadajuća prava na otkup stana vratiti i drugim hrvatskim građanima, pretežito hrvatske nacionalnosti koji su ga izgubili promjenom Zakona, 1996. i koji danas imaju status zaštićenog najmoprimca. Nažalost, u praksi često puta nezaštićenog, izloženog šikaniranju i izbacivanju na ulicu.
Predsjednik Vlade, izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Gospođo zastupnice, da sam birao bolje pitanje za početak "Aktualnog prijepodneva", ne bi ga mogao izabrati. Prvo, vaša Vlada, vaša Vlada u lipnju prošle godine ... ... [[Upadica se ne čuje.]] vaša Vlada u lipnju prošle godine i gospodin zastupnik Čačić ste potpisali nešto vezano za POS i vraćanje stanarskih prava. To je prvo. Toliko o tome ko je popuštao pritiscima Međunarodne zajednice. Ova Vlada kojoj sam ja na čelu ne popušta ničijim pritiscima, ni Međunarodne zajednice, a ni bogami vaše. To je prvo. Drugo, oni hrvatski građani koji su imali stanarsko pravo su ga izgubili, koji su otišli 91. iz Hrvatske. Oni su stanarsko pravo izgubili i ne mogu ga više dobiti natrag i to ovdje vrlo jasno kažem. Bilo je nekih pitanja na početku rada ovog Sabora, nema vraćanja stanarskog prava. Prema tome, to što vi citirate da sam ja nekome obećao vraćanje stanarskog prava je laž. To naprosto nije točno jer to se ne može vratit po zakonu koji je i, koji su i prošle Vlade, i HDZ-ove, i vaša konstatirale zajedno sa Međunarodnom zajednicom. Ono što sam ja rekao, i to ću ponoviti i ovdje, da imamo razumijevanja za one hrvatske građane koji su napustili Hrvatsku, a uplaćivali su u stambeni fond u vrijeme socijalizma. U vrijeme socijalizma, dakle, vaših koji ste vi slijednici, koji ste vi slijednici. To treba razmotriti. Dakle, ako su uplaćivali u fond, to treba razmotriti i naći neko rješenje za te ljude jer su uplaćivali de facto novac u stambeni fond. I to je ono na čemu Vlada stoji. A kad je riječ o PDV-u, da ste ga spomenuli, onda želim reći još jedanput vrlo jasno i o tome ćemo imati danas na sjednici Vlade, imat ćemo, sazvao sam i izvanrednu sjednicu Vlade zbog činjenice da ste vi i hrvatsku javnost i MMF uvjeravali da je deficit 4,2%. U svakom slučaju, ispod 4 i po posto. Deficit na kraju misije MMF-a koji smo utvrdili zajedno za 2003. godinu je bio 5,9 do 6%. Budući da je ova Vlada naslijedila velike probleme i još uvijek otkrivamo i u onome što je radilo bivše Čačićevo ministarstvo i bivše Vlahušićevo ministarstvo, da otkrivamo kredite koji nigdje nisu zabilježeni, koji naprosto nisu registrirani nigdje. To je krajnje neodgovoran odnos bivše Vlade prema javnosti, prema poreznim obveznicima, pa ako hoćete i prema onima s kojima ste surađivali, jer ste 16. prosinca poslali pismo, ja ga imam ovdje, u kojemu tvrdite, koje je potpisao tadašnji potpredsjednik Vlade Linić, i ostali, ministar financija, da tvrdite da je deficit ispod 4,5%. Prema tome, mi se nalazimo u situaciji da moramo nositi teret koji ste vi, jer smo naslijedili vas kao Vladu, ali nećemo nositi vaše laži, nećemo nositi činjenicu da ste sakrivali, da još uvijek nalazimo kredite koji nigdje nisu registrirani i to ćemo danas jasno reći na sjednici Vlade. [[Pljesak.]]
Povreda Poslovnika, poštovana zastupnica, potpredsjednica Vesna Pusić.
Gospodine predsjedniče, molim vas da nas zaštitite od ovakvih riječi gospodina Sanadera, zastupnicima se u parlamentu ne može govoriti da lažu opetovano u ovoj raspravi i takva degradacija Hrvatskog sabora ovdje još nije viđena i molim vas da ovo prekinete.
Povreda Poslovnika, poštovani zastupnik potpredsjednik Darko Milinović izvolite.
Uvažena zastupnica je zapravo sama povrijedila Poslovnik jer nije navela članak na koji se poziva.
Poštovana zastupnica Željka Antunović izvolite.
Svakako da nisam zadovoljna odgovorom, gospodine predsjedniče, prije svega odgovarali ste o nečemu što vas uopće nisam pitala pri tome ste neosnovano i neargumentirano vrijeđali a ja se nadam da će vas predsjednik zbog toga ukoriti jer sam ja govoreći u ovom Saboru argumentirajući laži vašeg ministra gospodina Hebranga zbog toga dobila opomenu ni kriva ni dužna. Međutim, ostaje iz vašeg odgovora jasna jedna stvar. Vi ne znate ustvari kome ćete vratiti a kome nećete vratiti stanarska prava i ostaje činjenica da sam ja u pravu. Vratit ćete ih povratnicima za koje kažete da su uplaćivali u fond, a nećete vratiti hrvatskim građanima koji nikada nisu bježali iz Hrvatske, koji su također uplaćivali u fond i potaknut ćete još jednu neravnopravnost u Republici Hrvatskoj.
Hvala lijepa. Razlika je između istine i neistine i laži koja je počela rasprava u ovom Saboru, netko će označavati kao svjesni nesklad između volje i očitovanja i spoznaje, pa na taj način kada se to rabi onda neka svatko snosi konzekvence svojih riječi. Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče, poštovani predsjedniče Vlade, članovi Vlade, kolegice i kolege. Svoje pitanje upućujem ministru financija gospodinu Šukeru. Nakon što su poreznici obradili oko 40-tak % poreznih prijava sa potpunom dokumentacijom iz Vlade se čuju najave da bi država morala vratiti znatna sredstva tim građanima te da će zbog toga Vlada ukinuti mnoge poreske olakšice koje je za građane uvela bivša Vlada. Gospodine ministre je li moguće, dakle nakon najave da odustajete od obećanog obećanja o smanjenju PDV-a da ćete ukinuti i povlastice mladima za kupnju stanima, mladima koji su podigli kredite za kupnju stana, podstanarima za najamninu, bolesnima za liječenje, invalidima za njihova ortopedska pomagala, sve u svemu za one kojima to puno znači. Hvala.
Ministar Šuker izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici, uvažena gospođo zastupnice, ja nisam rekao prije svega da ćemo ukinuti nego nakon obrade poreznih prijava da ćemo napraviti analizu efekta olakšica koje su imale socijalnu kategoriju. Dakle, imale su u samo donošenju, prijedlog da to dakle bude socijalna kategorija, da se pomogne onima socijalno najugroženijima. Međutim, nakon obrade poreznih prijava na žalost većinu tih olakšica su koristili oni koji imaju velika primanja i koji plaćaju porez na dohodak po stopi od 35 i 45% pa sam podatak o broju iznajmljivača koji se povećao u zadnje dvije godine za nekakvih 8 ili 9 tisuća ali se prihod znatno smanjio je odgovorio na dva pitanja, prije svega sa priznavanjem olakšice podstanarima nismo povećali broj prijavljenih i nismo na takav način olakšali onima koji su podstanari iz jednostavnog razloga što su oni ovo porezno opterećenje su njihovi stanodavci su prebacili na njih. Istina je da od 850 tisuća prijavljenih poreznih prijava 730 tisuća ima povrat u ukupnom iznosu od milijardu i 150 milijuna, a ukupno uplata u proračun je 300 milijuna, a što se tiče neizvršenog obećanja PDV-a samo jedan primjer, Hrvatske željeznice, Ministarstvo prometa i veza bivše, potrošeno ukupno 241 milijun kuna iznad onoga što je bilo odobreno u proračunu 2003. godine, međutim, najveća tragedija, nigdje neevidentirano gospodo kredit HŽ za modernizaciju zajam od EBRD-a. Plan 85 milijuna, utrošeno 138 milijuna razlika od 53 milijuna nigdje neevidentirana. Modernizacija voznog parka HŽ-a zajam EBRD-a ukupno 35 milijuna, potrošeno 72 milijuna, razlika nigdje neevidentirana. Obnova pruge u Koridoru 5C zajam ... 50 milijuna, potrošeno 102 milijuna, 52 milijuna nigdje ne evidentirana. Dakle, ako se na takav način vode državne financije onda možete govoriti o deficitu 1% a da svojim nasljednicima ostavljate milijarde za naplatu, a isto tako Hrvatske autoceste kada se gospodin Čačić ovako slatko smije 867 miljuna neplaćenih obveza. Druga stvar, obveze Hrvatskih autocesta ne plaća Hrvatska vlada, nego Hrvatske autoceste, tako ste bar vi tvrdili, imaju samostalan način financiranja i ne možete reći da onih 200 milijuna koje ste jučer navodno rekli da nije plaćeno izvođačima nije platila Hrvatska vlada, obveza bivše Vlade je bila 230 milijuna od 760 milijuna ukupno izdanih obveznica da se prebaci HAC-u do 20. 11. to vi niste napravili.
Polako kolegice. Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala lijepa. Gospodine ministre Šukeru vi niste na mitingu nego ste u Hrvatskom saboru i uopće ne odgovarate na moje postavljeno pitanje. Ove povlastice su upravo bile u cilju da se olakša život siromašnijim građanima, oni upravo, i to oni koji pune državni proračun, najrevnosnije, pa izvolite vi kontrolirati provođenje ovih mjera koje je bivša Vlada uvela a ne ukinuti te mjere.
Poštovana zastupnica Marija Bajt.
Gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo, pitanje postavljam predsjedniku Hrvatske vlade, dr. Ivi Sanaderu. Rad nedjeljom ne predstavlja najveći gospodarski i društveni problem, ali je podijelio Hrvatsku javnost pogotovo nakon odluke Ustavnog suda o ukidanju zakonske zabrane rada trgovina nedjeljom. Zakonom o radu nedjelja je utvrđena kao dan tjednog odmora a rad je dozvoljen ako se radi o prijeko potrebnom radu uz pravo na povećanu plaću. Stoga pitam. Ima li Hrvatska Vlada rješenje za izlazak iz postojeće situacije koje bi usporede bez štete za opće gospodarstvo ograničilo rad trgovina nedjeljom ali omogućilo i neophodno potrebnu opskrbu građana, mislim ovdje na obiteljski obrt i trgovine koje ne zapošljavaju tuđu radnu snagu, cvjećarnice, pekarnice, benzinske postaje, i novinske kioske posebno u turističkoj sezoni. Hvala.
Predsjednik Vlade, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospođo zastupnice. Prije svega želim reći da je Ustavni sud donio odluku koju treba poštovati, donio odluku da bivši Zakon koji je usvojen u prošlom sazivu Hrvatskog sabora, za koji je glasovala i Hrvatska demokratska zajednica, da tu odluku treba poštovati odnosno treba pronaći rješenja upravo na tragu ovog kako ste i vi iznijeli, da opskrba u onom najnužnijem dijelu bude zajamčena ali da se zaštiti i sve ljude od ovoga o čemu govorimo. U tom smislu Vlada priprema, i ja osobno ću reći, ja sam protiv rada nedjeljom. i ova Vlada priprema zakon koji će biti usklađen i sa Europskom unijom, sa regulativom unutar Europske unije, ali isto tako koji će odgovarati i Ustavnim odredbama, tako da moguća tužba protiv novog Zakona ne bude takva da Ustavni sud ponovno mora donijeti odluku da se zakon poništi. U tom smislu mi želimo pozvati i sve one u Hrvatskoj koji zastupaju naše stajalište. Da ne treba biti rada nedjeljom, ali da se zajamči nužna opskrba, da nam se priključe u izradi ovog zakona. Ne treba žuriti i nemamo namjeru žuriti, poslati to kroz mjesec, dva u Sabor, nego kroz ako treba nekoliko mjeseci do kraja godine da zaista vidimo i da stvorimo takav zakon koji će s jedne strane zajamčiti da Ustavom, da Ustavni sud da neće ponovno poništiti, a s druge strane koji će osigurati ove vrijednosti o kojima govorimo.
Poštovana zastupnica Marija Bajt.
Hvala lijepa. Zadovoljna sam odgovorom, jer Hrvatskoj je potreban bolji, Hrvatskoj je zasigurno potreban bolji Zakon o trgovinama. Međutim, treba ići slijedom kao i ostalim srednjoeuropskim zemljama. Zbog toga zahvaljujem.
Poštovani zastupnik Ivo Lončar.
Gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo. Moje pitanje upućujem ministru poljoprivrede gosopodinu Čobankoviću. Gospodine ministre u proteklih 12 godina dvije najveće nesreće koje prate Hrvatsku poljoprivredu, a samim time i hrvatsko društvo su nekontrolirani i nepotrebni uvoz hrane i kombinati. Da potsjetim u proteklih 13 godina u Hrvatskoj je prema službenim podacima uvezeno hrane za 11 milijardi dolara. A stvarno to je još najmanje toliko. Uvozi se doslovno smeće. Doslovno se napose voća i povrća. Evo ja ću sada iznijeti jedan podatak, on je više nego tragičan. U prva tri mjeseca ove godine u Hrvatsku je uvezeno prema službenim podacima smrznutoga svinjskoga mesa 5 tisuća i 700 tona, to je mese odandle odakle je uvezeno pouzdano znam bilo najmanje tamo godinu dana u zamrzivačima. Znadem uvoznika koji je uvezao u 12 mjesecu prošle godine tisuću tona smrznutoga svinjskoga mesa, koje je bilo godinu dana u zemlji iz koje je uvezao. Ovo postavljam pitanje i vama i predsjedniku Hrvatske vlade i nama zastupnicima da napokon stanemo kako bi se nogometnim žargonom reklo, nogom na loptu. Trujemo naš narod, uskoro nam dolazi turistička sezona, trovat ćemo i naše goste, naše turiste. Kada danas prošetamo Hrvatskim tržnicama vidimo 95% uvoznoga voća i povrća. Ja vas uvjeravam tome sam svojedobno kao novinar svjedočio da je to najobičnije dobro konfenkcionirano smeće. Kvaliteta nikakva, pet, šest puta skuplje, nego što je to u zemlji odakle je uvezeno. Moje pitanje glasi. Kolika je stvarna kontrola uvezene hrane, napose voća, povrća i smrznutoga mesa, te hoće li se kontrole povećati sad pred turističku sezonu? Hvala lijepa.
Ministar Čobanković.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovani gospodine zastupniče, poštovana gospodo i gospođe zastupnici. Dozvolite mi da kažem par riječi vezano na problem o kojem je govorio uvaženi zastupnik Lončar. Sigurno, i to je činjenica da jedan od većih problema Hrvatske poljoprivrede je upravo jeste i taj rekao bih uvoz prehrmabeno poljoprivrednih proizvoda u Republiku Hrvatsku. Isto tako je činjenica da je Hrvatska liberalizacijom tržišta ugovorima i ulaskom u WTO i ugovorima o slobodnoj trgovini sa pojedinim zemljama stvorila uvjete za rekao bih daleko veće uvjete i mogućnosti uvoza hrane i poljoprivredno prehrambenih proizvoda. Ali isto tako, držim da mi moramo stvoriti određenu legislativu i da u tom pravcu da je već učinjen određen pomak, donešen je Zakon o hrani, uspostavlja se upravo u tijeku je uspostava agencije za hranu i uspostava referentnih laboratorija koji će moći raditi na kontroli hrane. Upravo to je način štićenja kako domaćih potrošača, tako isto i onih koji će nam doći kao turisti. Iz tih razloga poduzimamo maksimalne mjere kako bi, kažem sukladno zakonskoj regulativi koja će isto tako biti sukladna Europskoj uniji znači uz veću kontrolu i, ali moramo imati određene institucije koje mogu izvršiti tu kontrolu. Iz tih razloga će se vršiti znatno veća kontrola na ulazu na granici, znači nećemo primjenjivati bilo kakve administrativne mjere kojima bi nastojali zapriječiti uvoz, jer za to više nema mogućnosti. Mi možemo samo, znatno većom kontrolom i uspostavom legislative i institucija zaštititi se od uvoza nekvalitetne hrane. Ovo o čemu ste vi govorili to su točni podaci, nažalost i činjenica da mi u ovoj godini ili bolje rečeno u prva tri mjeseca imamo znatno povećanje uvoza i u odnosu na prethodnu godinu koja je po uvozu bila do sada najveća, ali isto tako činjenica da je to dobrim dijelom i posljedica prošlogodišnjih uvjeta ili bolje ne uvjeta i elementarne nepogode od suše, da smo praktički ušli u ovu godinu bez poljoprivrednih proizvoda koji su ustvari sirovina za daljnju prehrambenu industriju, ali i dalje u lancima. Iz tih razloga, evo došlo je do određenih povećanja, činimi maksimalne napore i vezano za proizvodnju deficitarnih proizvoda, jer je činjenica da mi ne možemo zaustaviti uvoz, ako nemamo dovoljnu pokrivenost vlastitom proizvodnjom. U tom kontekstu treba gledati i ove aktivnosti koje provodimo vezano za izradu operativnih programa podizanja dugogodišnjih nasada, znači vinograda, voćnjaka, maslinika, izrada operativnog programa za povećanje proizvodnje povrća i cvijeća s jedne strane i znatno veća orijentacija ka stočarstvu u smislu proizvodnje mesa i mlijeka. U tom kontekstu će upravo biti i ovaj Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o novčanim potporama u poljoprivredi, ribarstvu i šumarstvu.
Poštovani zastupnik Ivo Lončar.
Gospodine ministre, po Poslovniku mogu izraditi zadovoljstvo ili nezadovoljstvo u jednu minutu, ali ja ću samo konstatirati. Hrvatska ne može biti otok u tržišnom europskom gospodarstvu, i ne može se izolirati. Ali radi se o ljudima, agromafija je ovladala cijelokupnim hrvatskim društvom. A to su stravični podaci. Ako treba zaposlite 5 tisuća ljudi koji će to kontrolirati ili stanite napokon mafiji na glavu. Hvala.
Poštovani zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani predsjedniče, predsjedniče Vlade, gospođe i gospodo ministri. Iako je ovo pitanje moglo biti upućeno ministru gospodarstva, rada i poduzetništva, upućujem ga ministru financija gospodinu Šukeru. Osiguranici u okviru osnovnog zdravstvenog osiguranja imaju pravo na naknadnu plaće za vrijeme bolovanja i to za prva 42 dana na teret poslodavca, a za vrijeme nakon 42 dana na teret Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. Ukoliko poslodavac i isplaćuje veću plaću radniku za vrijeme bolovanja, što može biti uređeno kolektivnim ugovorima, ostvariti će sa zakašnjenjem povrat sredstava u visini kriterija koje propisuje Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, odnosno Zakon o doprinosima za obvezna osiguranja. U toj situaciji oštećeni je poslodavac i sve češće pristupa isplati plaće radniku po kriterijima HZZO-a, jer je domitiviran da isplaćuje ugovorenu naknadnu plaća. Kada plaću isplaćuje HZZO porodni dopust, insolventnost trgovačkog društva, predstečajni i stečajni postupci osiguraniku se isplaćuje naknada neto plaće, a podatke o uplati doprinosa za mirovinsko osiguranje, 1. i 2. stup nismo uspjeli dobiti. Obzirom da u našem zakonodavstvu ne postoji kategorija neto plaće već se pod pojmom plaće podrazumijeva bruto plaća pitam ministra financija obzirom da je sav novac koncentriran na državni proračun da li se ovdje radi samo o neusklađenosti zakonskih i podzakonskih akata ili se zbog različitog tumačenja i postupka realizacije prava stvara nova kategorija zaposlenih osiguranika koji samo djelomično ostvaruju svoja zakonita prava i kojima će ovakvo postupanje dugoročno umanjiti mirovinska prava. Također pitam da li mi izgrađujemo sustav zdravstvenog osiguranja i mirovinskog osiguranja ili samo umanjujemo pravo osiguranika iz godine u godinu a da osiguranike nitko ništa ne pita. Podsjećam, pravo na naknadu plaće za vrijeme bolovanja je pravo osiguranika za pravno precizno utvrđene slučajeve a ne privilegije. Obzirom da fenomen ima dimenzije od najmanje 100 tisuća osiguranika čiji su uplaćeni doprinosi na razini ispod propisane minimalne osnovice za uplatu doprinosa smatram da zbog mogućeg stvaranja novih siromaha odnosno novog siromaštva ovaj fenomen zaslužuje našu pažnju. Molim kratko vaše mišljenje a zbog kompleksnosti materije tražim pisani odgovor moguće u koordinaciji više ministarstava.
Ministar Šuker.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Dame i gospodo zastupnici! U potpunosti se slažem s vama s obzirom da je ovo jedna vrlo široka tema, zadire u rad nekoliko ministarstava i nekoliko zakona a i zbog svoje osjetljivosti da vam damo pismeni odgovor međutim po informacijama koje imam iz Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje doprinosi se uplaćuju za isplatu za bolovanje. Pa prema tome, kažem i zbog osjetljivosti i kompleksnosti ovog pitanja predlažem pismeni odgovor ako se slažete.
Kolega Hrelja, izvolite!
Zahvaljujem ministru na ovom odgovoru. Ja bih isto volio vidjeti te podatke o uplati mirovinskih doprinosa i molim da mi se i oni dostave u prilogu. Hvala.
Poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Hvala. Poštovani gospodine predsjedniče! Imam pitanje za ministra financija. Naime, ovo pitanje postavljam na zamolbu dijela vatrogasnih, županijskih vatrogasnih zajednica kontinentalnog djela Hrvatske koji se pripremaju za svoj odlazak na obalu u toku turističke sezone i nadam se samo preventive a ne intervencija. Naime, dobrovoljna vatrogasna društva, vatrogasne postrojbe i vatrogasne zajednice prilikom nabave vozila, opreme, rezervenih djelova i usluga plaćaju PDV. Prema članu 48. Zakona o vatrogastvu oni međutim ima pravo povrata PDV-a na temelju zahtjeva i obrađenih odnosno izdanih rješenja od strane poreznih ureda. Nekoliko takvih rješenja imam iz prve polovice travnja mjeseca ove godine i pitam ministra financija dakle na zamolbu vatrogasnih zajednica kada će oni dobiti povrat PDV za prošlu kalendarsku godinu. Prema tim podacima radi se o oko 6 milijuna kuna koje bi oni investirali u hitnu nabavu nove opreme za ovu sezonu koja dolazi. Hvala.
Ministar Šuker.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici! Zahvaljujem gospodinu zastupniku na ovom postavljenom pitanju, međutim jedna kriva interpretacija. Nisu vatrogasci, vatrogasne zajednice, dobrovoljna vatrogasna društva oslobođeni poreza na dodanu vrijednost temeljem Zakona o vatrogastvu nego temeljem Zakona o izvršenju proračuna. I ja to moram reći, da je ova Vlada po prvi puta to ugradila u Zakon o izvršenju proračuna. Prošla Vlada na inzistiranje i mene onda kao zastupnika i gospodina Drandića nije to htjela ugraditi. Prema tome, po prvi puta vatrogasci su Zakonom o izvršenju proračuna je definirano da će im se vratiti porez na dodanu vrijednost. Prema tome, u roku od 30 dana po podnešenom zahtjevu trebao bi biti izvršen povrat poreza na dodanu vrijednost. Ukoliko se negdje dogodilo da to nije izvršeno ja vas lijepo molim da mi date obavijest i ja ću dati nalog poreznoj upravi da postupi sukladno zakonu a to je da u roku od 30 dana izvrši povrat poreza na dodanu vrijednost.
Zastupnik Lesar.
[[Govornik naknadno uključen, ne čuje se.]] temeljem članka 48. Zakona o vatrogastvu koji nije novi predmet i u toku prošle godine su oni imali to isto pravo samo je bilo pitanje podnošenja zahtjeva i obrađenih zahtjeva a ja ću ministarstvu poslati kopije rješenja područnih ureda Ministarstva financija o odobrenim isplatama ali neisplaćenom novcu. Hvala.
Poštovani zastupnik Ivan Bagarić.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, dame i gospodo! Pitanje za gospođu potpredsjednicu Vlade Jadranku Kosor. Poštovana potpredsjednice, u Federaciji Bosne i Hercegovine je nedavno donesen Zakon o pravima branitelja i članova njihovih obitelji. Primjena ovog zakona je odložena za branitelje Hrvatskog vijeća obrane na godinu i sedam mjeseci kako bi se u tom periodu s hrvatskom stranom postigao dogovor o ujednačenom i konačnom rješenju pitanja prava pripadnika Hrvatskog vijeća obrane. Svakodnevnim kontaktima s tamošnjim Hrvatima ova problematika se nameće kao prioritet. Što ministarstvo i naša Vlada namjerava učiniti kako bi se ovo pitanje pravedno i trajno, tj. konačno riješilo?
Potpredsjednica Vlade, gospođa Jadranka Kosor.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice, poštovani zastupnici! Gospodine zastupniče Bagariću, evo naravno da smo izviješteni o tome da je u Bosni i Hercegovini usvojen Zakon kako se tamo zove o borcima i stradalnicima rata Bosne i Hercegovine čija primjena počinje početkom 2006. godine. Mi međutim evo od početka mandata ove Vlade radimo intenzivno na pripremi međudržavnoga sporazuma. Budući da sporazum koji je napravljen i bio pripremljen u ministarstvu u prošloj godini je bio sporazum s kojim predstavnici hrvatskoga naroda odnosno stradalnika nisu bili zadovoljno pa smo onda u dogovoru s njima prišli izradi novoga sporazuma. Zato je i formirana jedna posebna radna skupina koja intenzivno radi na pripremi tog sporazuma i ja očekujem da će on biti zgotovljen do kraja srpnja i onda naravno tijekom godine, do kraja godine najkasnije i potpisan. O detaljima vas još mogu pisanim putem izvijestiti kad dobijem novo izvješće radne skupine a naravno kad nacrt sporazuma bude također pripremljen vama i svim drugim zainteresiranim zastupnicima ću uputiti zbog eventualnih primjedaba i dopuna. Hvala vam lijepa.
Poštovani zastupnik Ivan Bagarić.
Zadovoljan sam odgovorom i kao zastupnik koji se djelom razumije i u tu problematiku odnosno involviran sam stavljam vam se na raspologanje u smislu ne znam donošenja konačnog rješenja, u smislu da ne znam i prenesem. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Josip Leko.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, pitanje postavljam premijeru gospodinu Sanaderu. Prošli četvrtak u emisiji Hrvatskog radija predstavnik ... [[Ne razumije se.]] fonda izjavio je da je sa Vladom dogovoreno potpisivanje Ugovora o prodaji "Sunčanog Hvara" tom fondu. Prema njegovoj izjavi ugovor je napisan, čak je citirao neke njegove dijelove, samo je pitanje bilo detalja sporno. Molim vas, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, zašto obmanjujete hrvatsku javnost naknadnim raspisivanjem natječaja kad predstavnik ... [[Ne razumije se.]] fonda jasno kaže da je odluka o prodaji "Sunčanog Hvara" njima donešena. Sve je to bez javnosti, bez zakonskog uređenje, to izuzetno podsjeća na HDZ-ovu praksu "zakonite privatizacije iz 90-tih godina". I još nešto. Molim vas da se u svojem odgovoru bez obzira da li će biti točan ili netočan suzdržite vrijeđanja. Ja vas lijepo molim precizan odgovor.
Hvala lijepa. Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader.
E, pa gospodine zastupniče na vaše vrijeđanje ja neću odgovoriti tako, ali upućujem vas na to da ste rekli da ja obmanjujem hrvatsku javnost. A tražite na kraju pitanja od mene da vas ne vrijeđam. Vi ste mene time uvrijedili jer ja hrvatsku javnost ne obmanjujem. A sada ću reći o čemu se radi. Prema tome, što je rekao netko, predstavnik ... [[Govornik se ne razumije.]] ili bilo tko treći u Hrvatskoj mene zanima. Ja ću reći sada što je stanje stvari. Stanje stvari je sljedeće da je hrvatska Vlada raspisala javni poziv za javno privatno partnerstvo. Da je nakon toga 5. svibnja na svojoj sjednici, to su dokumenti koji su lako provjerljivi, koji se mogu vidjeti. Da je nakon toga 5. svibnja je donjela odluku koja ima 2 stavka. Prvo, da podržava prijedlog javnog privatnog partnerstva onako kako ga je iznio ... [[Govornik se ne razumije.]] I drugo da podržava dakle, ne da donosi odluku nego da podržava. I drugo da zadužuje Ministarstvo gospodarstva, Fond za privatizaciju i Ministarstvo mora, turizma i razvitka da nam u primjerenom roku dostavi prijedlog koje dokumente i što sve treba napraviti za realizaciju toga posla. Dakle, 5. svibnja, a to je datum koji je bio, datum koji je provocirao, i odluka Vlade koja je provocirala jednu veliku raspravu u kojoj raspravi se, su mnogi sudjelovali sa vrlo zlonamjernim, sa vrlo zlonamjernih pozicija. Dakle, 5. svibnja Vlada nikakvu odluku nije donjela, osim što je zadužila ministarstvo da pripremi u okviru javnog privatnog partnerstva potrebne odluke Vlade. To ministarstvo Vukelićevo je to i učinilo. I mi smo prošlog tjedna na temelju prijedloga ministarstva usuglašenog sa Kalemtinim ministarstvom i Fondom za privatizaciju donjeli odluku o raspisivanju natječaja. Dakle, nikoga nismo obmanili, nikakav ugovor ne postoji. Postoji ponuda, postoji ponuda ... [[Govornik se ne razumije.]] koja je, koji se javio na javni poziv kao što se bilo tko drugi može javiti. Toliko o tome. Dakle cijela priča nije završena. Drugo, ovo ne podsjeća na privatizaciju iz 90.-ih godina, ovo čak podsjeća, ovo puno više podsjeća na najbolja moguća ostvarenja i rješavanja sličnih situacija na zapadu. U Irskoj, u Finskoj, dakle, u zemljama sličnih Hrvatskoj na koje se često puta pozivamo. A propos usporedbe sa devedesetima, bivša Vlada je prodavala ovakve hotele za 1 kunu. I nakon toga nije se znalo niti gdje je taj vlasnik nestao, imamo slučaj na Makarskoj rivijeri, da sada ne citiram zbog početka turističke sezone da ne naštetim tom hotelskom kompleksu, to ste radili. Mi nismo ništa odlučili, pozivamo sve da se jave na natječaj i taj natječaj znači da bi Vlada dala na upravljanje dionice i da nakon tri ili pet godina dionice idu na burzu, dakle ne prodaje se nego se daje na upravljanje. Računajući da će društvo za upravljanje ili fond i to pozivam i sve druge fondove i društva za upravljanje u Hrvatskoj. Jer mi imamo u hrvatskom državnom vlasništvu, imamo naprosto mrtvi kapital. Sada zaboravimo na trenutak Sunčani Hvar, imamo zemljište, imamo dionice, imamo nekretnine, to je mrtvi kapital koji državu samo košta. Ja pozivam sve u Hrvatskoj i raspisati ćemo natječaj da se preda to društvima za upravljanje, da oplemene i da se nakon toga ili proda i da imaju profit i jedni i drugi i država i oni koji u tome sudjeluju. Dakle biti će sve transparentno a ako dođe nakon natječaja. I još nešto da kažem, hvala vam na ovom pitanju da kažem i to. Natječaj će biti, ja tražim minimum mjesec dana, dakle ne dva tjedna, da upravo zato da svi imaju mogućnost i da uđu u Sunčani Hvar i da naprave ... [[Govornik se ne razumije.]] i da se da ponuda. Nakon toga ćemo odlučiti tko je najbolji ponuđać.
Poštovani zastupnik Josip Leko. Izvolite.
Hvala lijepa. Najprije, gospodin predsjednik se poistovjetio sa Vladom, ja sam rekao da Vlada obmanjuje, dakle, Vlada, to nije personalna uprava nego Vlada Republike Hrvatske. Drugo, drugo da vam kažem, odluku o raspisivanju natječaja niste objavili i nje nema, a razgovore ste vodili i princip dogovorili. To ste sami sada potvrdili svojom izjavom. Prema tome, bilo bi dobro da to što ste izjavili pisano i dostavite. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Milarod Pupovac.
Gospodine predsjedniče ja nisam Pupovac, ali ja bih postavio pitanje jer smo se tako dogovorili ako nemate ništa protiv.
Na dnevnom, na redu prema ovome je, ste vi.
Zahvaljujem.
Onda ste me trebali obavjestiti.
Jesmo.
Jeste, da ste me obavijestili onda vas ne bih pročitao sada.
Dobro. Mogu li ipak postaviti pitanje.
Ako ste se, zastupnici se mogu javiti. Samo vidite u koju me sada situaciju dovodite. Niste me obavijestili sat vremena prije. Izvolite.
Vi odlučite, a što sada.
Izvolite.
Ja ću zato postaviti korisno pitanje. Ja bih, ja bih uputio pitanje Ministarstvu mora itd., jer gubim vrijeme i vidim gospodina Bačića u ime velikog broja ljudi koji nemaju struju i žive u uvjetima šterike nekoliko godina. Radi se o više hiljada ljudi i radi se o velikom broju mjesta. Samo da budem ilustrativan, na Kordunu, na području Slunja i Barilovića 25 mjesta, u Lici 22, na prostoru Zadra, Benkovac, Obrovac, Lišani 18, na Baniji 27 itd.. E, sada, ja znam da je HEP u jednom vremenu s instalacija skidao trafostanice i neke druge, neku drugu opremu na trasama, vjerojatno je za to imao razloge. Sada je ta oprema razlog da nema struje, vjerojatno i nešto drugo, ali u svakom slučaju radi se o velikom broju ljudi i radi se o elementarnoj stvari. I ja znadem i to da je bila opredjeljena jedna donacija da se ta stvar sanira. Pitam zato, ima li ministarstvo da se to brzo riješi i ako ima volio bih ga čuti? Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Ja sam povrijedio Poslovnik kolega jer vi niste uopće bili u ždrijebanju. Niste za zastupničko pitanje prijavljeni a naveli ste mi da se radi o redosljedu i da ste me izvjestili šta nije točno i ne mogu i neću više nikada nikome dopustiti bez promjene Poslovnika da zastupnici mijenjaju i ulaze u zastupnička pitanja a da nisu ni prijavljeni ni izvučeni. Treba gospodin Pupovac govoriti i nemojte me dovoditi u tu situaciju više. Državni tajnik Bačić.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine zastupniče. Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka aktivno prati obnovu obiteljskih zgrada i infrastrukture na područjima za koje ste vi postvili pitanje. Što se tiče elektrifikacije tih područja i uređenja infrastrukture program izgradnje infrastrukture ... [[Govornik se ne razumije.]] imaju i Hrvatska elektroprivreda a nosi ga i naše Ministarstvo. Prema programu Hrvatske elektroprivrede već u ovoj godini planira se gotovo 100%-tnu, 100%-tna retrifikacija tih naselja. Preostali dio koji nije pri upravi za regionalni razvoj našeg Ministarstva je programom utvrđena cijelokupna elektrifikacija tog područja. Prema tome, do kraja godine sva područja koja ste naveli biti će od strane ili HEP-a ili Ministarstva mora, turizma, prometa i razvitka elektrificiranje. Hvala.
Poštovani zastupnik Ivan Jarnjak.
Poštovani gospodine predsjedniče, članovi Vlade, postavljam pitanje ministru Čobankoviću. Ja sam u prošlom sazivu u nekoliko navrata postavio pitanje protugradne obrane od tuče u Hrvatskoj i svaki put sam dobio drugačiji odgovor da će biti riješeno, obećanje da će se to ispitati po institutu opravdanosti ovakvog sustava koji mi imamo međutim do danas nije ništa učinjeno. Poljoprivrednici pogotovo sjeverozapadnog dijela Hrvatske gdje su tuče i najčešće su za to i jako zainteresirani. Konačno bi htjeli znati. Posebno me potaklo na to pitanje rasprava koja se ovih dana vodi medijska o kvaliteti kupljenih i plaćenih raketa protugradnih koje su na skladištu i sad kad treba ih upotrijebiti konstatirano da ne valjaju. Ne odgovaraju uvjetima. I drugo, o stručnim raspravama da li protugradna obrana od tuče, proturaketna ta obrana od tuče, da li je to dobar sustav ili nije dobar? Da li neki novi? Koje riješenje? Pa bih vas ja zamolio, razlika među stručnjacima je velika i očita pa bih vas ja zamolio kao resornog ministra da mi odgovorite ukoliko je moguće danas, ako ne pismeno, šta će konačno hrvatska Vlada odnosno ministarstva predložiti i napraviti, koje riješenje da to to zaista u Hrvatskoj se konačno riješi i da se zna šta će biti sa tom postojećom ili onim što će biti sutra kao rješenje? Hvala lijepa.
Ministar Čobanković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, hvala lijepo gospodine zastupniče. Mislim da se radi o jednoj, rekao bih izuzetno ozbiljnoj problematici i činjenica je da je Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva kao resorno za ovu problematiku u tijeku ovih zadnjih par mjeseci organiziralo tri sastanka sa predstavnicima Državnog hidrometeorološkog zavoda, Ministarstva znanosti, Ministarstva unutarnjih poslova i Ministarstva financija. Činjenica je isto tako da se praktično oblik protugradne zaštite sa upotrebom protugradnih raketa ne koristi više nigdje u Europi. Isto tako i točna je informacija o kojoj govorite da na skladištu u Državnom hidrometeorološkom zavodu trenutno ima negdje oko, čini mi se, 3500 ili tako nešto, raketa koje su upotrebom u prošloj godini postojala je opravdana sumnja da te rakete nisu ispravne. Državni hidrometeorološki zavod je naručio vještaćenje od jedne tvrtke koja je, ovaj, ovlaštena za to vještaćenje i vještaćenjem je ustanovljeno da te rakete ne zadovoljavaju sigurnosnim standardima. Znači te rakete se ne mogu koristiti iz prostog razloga, sigurnosnih razloga. Što se tiče same problematike, struka, znači Ministarstvo znanosti i Državni hidrometeorološki zavod stoje na stajalištu da protugradna zaštita upotrebom protugradnih raketa nema opravdanja i, ovaj, to kako bih rekao, argumentiraju i time da praktično se više nigdje u Europi ne koristi takav oblik protugradne zaštite. Znači njihovo stajalište je da nije opravdano ulagati određena sredstva u taj oblik zaštite jer on ne daje određenu sigurnost. S druge strane naši direktni proizvođači, znači oni kojih se praktično tiče ova obrana od tuče, oni su na stajalištu da je protugradna obrana upotrebom protugradnih raketa davala dobre rezultate. Ali je isto tako činjenica da zbog neupotrebe protugradnih raketa u susjednim zemljama, držim i ja stojim na stajalištu da se ne može na pravi način i kada bi pristupili protugradnoj obrani, obrani sa protugradnim raketama zbog nemogućnosti koordiniranja i pravovremenog klasiranja upravo raketa, priklanjam se više razmišljanju struke i stojim na stajalištu da, ovaj, one ne bi bile dovoljno učinkovite. S druge strane mi ćemo pripremiti jedan zaključak koji ćemo uputiti na sjednicu Vlade. Još ćemo nastojati jednom razmotriti kompletnu situaciju i upravo sam imao dogovor sa ministrom unutarnjih poslova da još jednom razmotrimo ovu, sigurnosni aspekat upotrebe ovih raketa i nakon toga ćemo dati određen prijedlog rješenja protugradne zaštite na Vladu. Ali isto tako bih želio naglasiti da je u, ovaj, kroz poticaje i potpore u poljoprivredi omogućeno sufinanciranje osiguranja poljoprivrednih usjeva od strane, znači nepovratno sufinanciranje u iznosu od 25% od strane Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva.
Poštovani zastupnik Ivan Jarnjak.
Pa u principu ja sam zadovoljan odgovorom, ali bi ipak trebalo izaći sa konačnim rješenjem i da se to konačno zna što je to u Hrvatskoj na snazi. Hvala lijepa.
Poštovana zastupnica Ljubica Lalić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa evo sticajem okolnosti kolega Jarnjak i ja postavljamo pitanje istom ministru i na istu tematiku. I za razliku od mog kolege Jarnjaka ja nisam zadovoljna sa odgovorom i kako ne bi to ostalo pitanje koje interesira samo sjeverozapadnu Hrvatsku, gospodine ministre to pitanje zanima i vašu i moju Slavoniju. I ja bih vas podsjetila da su župani Slavonije i sjeverozapadne Hrvatske na svom zajedničkom sastanku raspravljali pitanje obrane od tuče i da su vam uputili zaključke na koje do danas nisu dobili odgovore. Naime, Hidrometeorološki zavod već više godine pokušava uvjeriti i bivšu Vladu i ovaj Sabor o neučinkovitosti obrane od tuče. Na sreću do sad to nisu uspjeli međutim sa konstituiranjem nove Vlade, nova Vlada nije osigurala sredstva u Proračunu za financiranje zakona koji je još uvijek na snazi. Niste htjeli prihvatiti amandman koji bi osigurao ta sredstva i sada smo zapravo izloženi vremenskim prilikama i slučajnosti. Gospodine ministre Čobankoviću, da li ste svjesni da ste na sebe preuzeli odgovornost ne samo za štete nego i za smanjenje proizvodnje? Nastupilo je vrijeme već kad je tuča nastala. Nastupile su i štete i ako ova Vlada prihvaća mišljenje Hidrometeorološkog zavoda i njihovu preporuku da je najefikasnija zaštita od tuče razvlačenje mreža, možda da nas informirate o tome kad Vlada namjerava nad Hrvatskom razvući te zaštitne mreže i na taj način ne samo spasiti usjeve i proizvodnju u poljoprivredi nego i gospodarske objekte i sve ono na čemu šteta nastaje. I još samo jedna rečenica. S obzirom da mi imamo Zakon o obrani od tuče za svu štetu koja nastane u Hrvatskoj zbog nefunkcioniranja i neprovedbe ovoga zakona odgovorna je ova Vlada. Da li ste gospodine ministre spremni nositi taj teret pred nama Slavoncima i pred cijelom Hrvatskom?
Ministar Čobanković.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovana zastupnice. Odgovorit ću na zadnji dio vašeg pitanja. Spreman sam. Da nisam spreman nositi taj teret ne bi se ni, ni, ne bi se ni upuštao u ovaj posao. Ali, ovaj, ja još jednom ću ponoviti ono što sam rekao. Mi moramo poštovati stavove struke i ljudi koji poznaju dio te problematike. Jedno je ovako afirmativno govoriti i prenositi odgovornost na nekoga drugog. Druga stvar, ovdje ću nadopuniti i odgovor gospodinu Jarnjaku. Ja sam rekao da ćemo već ovaj tjedan još obaviti jedne konsultacije sa u Ministarstvu unutarnjih poslove vezano na sigurnosni aspekta raketa koje postoje znači ...
Meni ste odgovarajte na zastupničko pitanje zastupnice Lalić. Ne spominjite dodatak odgovora na zastupničko pitanje Ivana Jarnjaka jer to je prošlo.
Isto je pitanje, samo želim kazati da ćemo uputiti prijedlog obrane od tuče će biti upućen na vladu i trebati će donjeti konačnu odluku o tome. A dali netko može preuzeti odgovornost za posljedice elementarnih nepogoda vezano od tuče, mislim da ne mmože nitko. I mi smo i u prijašnjim godinama točno ćemo izvaidti podatke, koliko su bile štete kada se provodio program obrane od tuče pa možemo prikazati da i kada se po vama uspješno vodio program od tuče da su postojale isto tako izuzetno velike štete koje su nastle upravo tučom. I iz tih razloga kažem vrlo brzo svjesno sam sitaucije i znam da je počelo već vrijeme kada tuča može dolaziti do tuče. I već smo imali na određenim prostorima tuču, ćemo donjeti odluku dati prijedlog i donjeti na Vladi REpublike Hrvatske.
Poštovana zastupnica Ljubica Lalić.
Pa nisam oddgovorna sa pitanjem gospdoine ministre dakako da treba konzultirati struku koja mijenja svoje mišljenje od slučaja do slučaja. Ali ja vam preporučujem da konzultirate lokalnu samoupravu. Jer uz mišljenje struke postoje i iskustva gospodine ministre. Do 90. godine je funkcionirala raketna obrana o dtuče i imamo evidenciju šta se događalo. Od 90. više nije funkcionirala pa je došlo vrijeme zaštite generaatorima imamo i ta iskustva. Pa malo sa toga aspekta preispitajte kakva je to struka koja danas daje ovakva mišljenja, sutra daje onakva mišljenja, a posebice ako od jednoga čovjeka dobivamo mišljenja koja su djelomično isječena i kao takova i netočno falsificirana.
Poštovana zastupnica Dragica Zgrebec.
Gospodine predsjedniče pitanje imam za potpredsjednika Vlade gkospodina Hebranga. Naime nakon prve analize proizvoda na postojanje genetski modificiranih organizama, izrijekom ste iznjeli podatak za jedan od proizvoda Perutnine Piko iz Čakovca. Nakon toga tvrtka ima značajan pad prometa jre je i povlačila iz prometa taj proizvod. Ugroženo joj je poslovanje i zaposlneost nekoliko stotina radnika i koperanata. Nedavno ste također iznjeli da je analizom na postojanje GMOa utvrđen pozivan nalaz za još 19 proizvoda. Ali nsite imenovali niti proizvode niti tvrtke. Osobno smatram da građani potrošači imaju pravo na takve informacije. Vi kao potpredsjednik Hrvatske Vlade morate imati odgovornost za izrečeno i odgovornost za posljedice takvih informacija. Pitam vas koji jer azlog da imate različita mjerila u ova dva slučaja, jeli razlog u tome što je perutnina Piko iz Čakovca u vlasništvu strane kompanije.
Potpredsjednik Vlade ministar Andrija Hebrang.
Štovani gospodine predsjedniče, oštro demantiram vašu izjavu da sam ja izrekao ime prooizvođača hrane sa ili prmeta hrane sa GMO sadržajem. Jer ja sam član hrvatske Vlade koja se drži hrvatskih zakona i radi po hrvatskom zakonu, a hrvatski zakon mi to zabranjuje kako ću vam sada objasniti. Napadan sam često ovih proteklih par mjeseci jer neću reći ime onoga proizvođača ili dobavljača hrane u čijem smo predmetu sadržaju ili uzorku otkrili GMO iznad 0,9%. Niti sam izrekao ime ovoga proizvođača kojeg ste vi rekli, niti ću ikada izreći bilo koje rdugo zbog toga što članak 71. zakona o radu kaže da se ime proizvođača ili trgovca hranom kod koga se nađe GMO ili koji drugi protuzakoniti sadržaj ne objavljuje. Sažimam taj članak. Osim u slučaju kada postoji problem u otklanjanju dakle kada taj proizvođač ili dobavljač hrane ne želi izvršiti nalog inspekcije i otkloniti uništiti ili vratiti proizvod. Mi takvih nikada nismo imali problema, prema tome ja nemam zakonskog temalja da objavljujem bilo čije ime niti sam objavio ime ovoga proizvođača kojeg ste rekli. Mi smo do sad izvršili 632 uzorka smo pregledali. I od rtoga zaista u 19 uzoraka je bilo više od 0,9% GMO sadržaja. Sve smo ih spalili u kafilerijama po proceduri kako je propisana. Spalili smo preko 40 tona takve hrane. Oko 4 tone smo vratili sa granice, i smatarmo da smo uveli sustav u kojem hrvatski građanin može biti siguran od GMO sadržaja iznad 0,9%. A nismo iznosičil imena upravo zato dane gospodarski uništili subjekte koji ponavljam po ne znam koji puta zaista nisu krivi za to. Jer su dovedeni u zabludu krivim razlitim neispravnim potvrdama prilikom uvoza sadržaja od kojih izrađuju tu hranu. Prema tome, i treći puta energično demantiram da sam iznio to ime niti da ću iznjeti bilo koje drugo.
Poštovana zastupnica Dragica Zgrebec.
Nisam zadovoljna sa odgovorom. Jer je zaista informacija o tvrtki koju sam navela bila u javnosti izrečena na vašoj Press konferenciji. Međutim vi ste kao državni dužnosnik dužni po zakonu o pristupu informacijama dati informaciju građanina za sve slučajeve osim onih ako je to izričito propisano kao službena i državna tajna. Ja vas molim za pisani odgovor. Ali vas također molim da on ne bude u smislu kao što je odgovora kao što ga je dobio kolega Jurjević. Jer nije dobio odgovor Vlade odnosno potpredsjednika vlade nego pres kliping odnosno, isječje iz dnevnih novina.
Poštovana zastupnica Lucija Čikeš.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjednici Hrvatske Vlade, poštovani ministrci, kolegice i kolege. Moje pitanje upućujem ministrici okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva gospođi Marini Matulović Dropuolić. naime nedavno slušam razgovor moga supruga i njegovih kolega projektanata i građevina i dakako tema razgovora je top tema bespravna gradnja i svi oni graditelji koji grade u prostoru bez valjane dokumetnacije. 1992. godine donešen je Zakon o građenju i tad je imao 74. članka. SVibnja 1999. godine dožiovljava promjene i sada već ima 126. članaka. Nakon četri i počl godine ponovno doživljava promjene i ima nevjerojatnih 226. članaka. Za dobiti građivnsku dozvolu potrebito je privabiti ništa manje nego 25 različitih dokumenata, od izvoda iz DPUa pa do primjerice mišljenja susjeda. Iz tih i inih razloga Vir se i vrtlog dogodio i u Splitu u kojem živim i u Kaštelima u kojima radim. Gradske uprave jedna i druga kažu da su bespomoćne zadnja mjera je rušenje, ja kažem uvijek bolna, i vrlo mučna. Graditi da, jer 76% privrednog potencijala je upravo ugrađeno u tu kunu koja je potrošena u gradnji. Ali gospođo.
Postavite pitanje ,kolegice postavite pitanje.
Gospođo ministrice kako im omogućiti da grade ispravno i u skladu sa zakonskim propisima. Hvala.
Ministrica Matulović Dropulić.
Gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo... [[Govornica nije uključena]] Činjenica je da smo mi prenormirani u svim segmentima. Isto tako je istina da je zakon o gradnji koji je počeo vrijediti odnosno koji je stupio na snagu prvoga siječnja ove godine prenormiran i da je nužno potrebno ga izmijeniti. Zbog toga smo mi i pripremili izmjenu i dopunu zakona. Sutra na sjednici Vlade je rasprava i o tim izmjenama i dopunama zakona koji će smanjiti broj potrebne dokumentacije, koji će odrediti da su projektanti drugačije odgovorni nego što su bili do sada, koji će smanjiti broj potrebnih suglasnosti i potvrda i koji će sigurno omogućiti brže dobivanje građevinskih dozvola. Prema tome ja neću sada govoriti o tom zakonu radi toga jer ćemo vrlo brzo u saborskoj proceduri ga imati jer će sutra nadam se na Vladi biti i pripremljen za upućivanje u Sabor. Što se tiče bespravne izgradnje naše ministarstvo, zapravo Vlada Republike Hrvatske poduzima puno toga. Znači mi ne rušimo samo nego poduzimamo puno više akcija. Prvo što smo napravili to je da inzistiramo na donošenju prostornih planova i prvi puta smo u proračunu osigurali sredstva za one jedinice lokalne samouprave koji to ne mogu platiti i već im doznačujemo ta sredstva. Zatim u Prijedlogu ovog Zakona o komunalnom gospodarstvu koji sada ide u saborsku proceduru, zabranjujemo priključenje bespravnih objekata. Predlažemo i u Kaznenom zakonu da bude i to bespravna izgradnja kazneno djelo. Ali ono što je još važnije, pojačavamo inspekciju i potpuno ju drugačije organiziramo, jer inspekcija je ovog časa zapravo rješavala do ovog časa isključivo ono što je bilo strašno akutno, ali nije pružala preventivne, nije radila preventivne mjere koje je trebala raditi. Prema tome poduzimamo puno toga i dobit ćete nadam se vrlo brzo i u Saboru.
Hvala vam.
Poštovana zastupnica Milanka Opačić.
Moje pitanje upućujem ministru obrane gospodinu Berislavu Rončeviću pa bih molila da ministar i čuje pitanje kako bi mogao odgovoriti. Prije nešto više od mjesec dana kao ministar obrane sudjelovali ste u rušenju gradske vlasti u Požegi. Direktno kao ministar ste bili uključeni u opstrukciju održavanja sjednice gradskog vijeća. Nakon toga je Vlada na inicijativu gradskog HDZ-a Požega donijela odluku o imenovanju povjerenika koji je tajnik HDZ-a. Bez poštivanja procedure imenovali ste povjerenika što je protuzakonito jer mora biti nestranačka osoba koji u svom dosadašnjem radu zloupotrebljava svoj položaj te umjesto striktno određenih ovlasti po zakonu smjenjuje i postavlja ljude u gradskim institucijama naravno da su to ljudi iz reda HDZ-a. Moje pitanje glasi gospodine ministre, koji je sada grad na redu, mislite li i dalje koristiti poziciju Vlade kako bi rušili lokalne vlasti tamo gdje HDZ nije u većini?
Ministar obrane Rončević.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane dame i gospodo zastupnici. Poštovana zastupnice ja vam se zahvaljujem na ovom pitanju jer ću iskoristiti priliku još jednom demantirati i malo vas informirati o onome što se događalo u Požegi i jasno i glasno reći da Ministarstvo obrane, moji pomoćnici niti ja osobno nismo sudjelovali ni u kakvom rušenju Gradskog vijeća grada Požege. Točno je da je jedan od vijećnika Gradskog vijeća grada Požege i to predsjednik, član, odnosno zaposlenik kao državni službenik član MORH-a i da on po zakonu ima pravo sudjelovati kao vijećnik u radu Gradskog vijeća. Međutim, on kao državni dužnosnik po Zakonu o državnim dužnosnicima ima obvezu koristiti svoje utvrđeno radno vrijeme za svoje redovne radne obveze, a kao predsjednik vijeća mogao je koristiti mogućnost sazivanja sjednica Gradskog vijeća izvan redovnog radnog vremena Ministarstva obrane. Sa gospodinom je bilo nekoliko kontakata i to u okviru redovnih aktivnosti i on se na te kontakte odazivao u skladu sa svojom radnom obvezom. Niti u jednom kontaktu nije upozorio moga pomoćnika da je on eventualno sazvao sjednice Gradskog vijeća. Te sjednice Gradskog vijeća koje se nalaze u ovome razdoblju od tri mjeseca, u pravilu je sazivao u vrijeme, u redovno radno vrijeme Ministarstva obrane, odnosno njegove uprave kojoj je na čelu. Za vašu informaciju te sjednice su održane 8.3. sa početkom u 13 sati, 29.3. u 9 sati, 31.3. u 13 sati, 19.4. u 13 sati i 29.4. u 13 sati. Niti na jednoj sjednici nije bilo potrebnog kvoruma. Samo za ilustraciju, 19.4. prema mojim informacijama na tu su se sjednicu odazvala tri vijećnika. Prema tome očito je problem krize Gradskog vijeća negdje drugdje pa ga izvolite potražiti na pravom mjestu.
Poštovana zastupnica Milanka Opačić.
Doista gospodine ministre nije vaše da se bavite lokalnom samoupravom, mislim da su vaše ovlasti kao ministra obrane i vaš djelokrug nešto sasvim drugo a ne da ispitujete koliko je vijećnika na nekoj sjednici lokalne samouprave. A druga stvar, dakle netočno je sve ovo što ste vi rekli, jer ključna sjednica o kojoj ja ovdje govorim u kojoj ste opstrukciji vi sudjelovali, sa vašim potpisom na pozivima su bile sazvane u 19 sati na večer, koliko znam ministarstvo u to vrijeme ne radi, i dragi gospodine drugi dan u jutro u 8 sati jer ste vi po treći puta zakazali dolazak u Požegu u 7,30 ali niste došli ni jedanput od ta tri puta koja ste se najavili.
Poštovana zastupnica Jagoda Majska Martinčević.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine predsjedniče Vlade, gospodo ministri, kolegice i kolege. Moje pitanje upućujem ministru kulture, magistru Boži Biškupiću. Na pragu smo turističke sezone, naši brojni hidroarheološki lokaliteti od nedavno su kod otoka Paga još bogatiji jednim nalazištem. S obzirom na u ne tako davnoj prošlosti niz slučajeva vandalizma pa i otuđivanja hidroarheološke baštine u Jadranu postavljam pitanje što se u Ministarstvu kulture poduzima za njezinu temeljitiju zaštitu pogotovo i stoga što se bliži turistička sezona, a tada su i mogućnosti za ovakva otuđivanja veća? Hvala.
Ministar kulture Božo Biškupić izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupnici činjenica je da se u jeku turističke sezone s punim pravom aktualizira ovo pitanje jer je prošle godine bilo nešto više od 100 tisuća registriranih turista ronilaca i oni su sigurno jedna značajna stavka u turističkom gospodarstvu. Činjenica da imamo nešto više od 100 arheoloških lokaliteta registriranih, da se na 30-tak odobrava ronjenje, organizirano ronjenje koje se isto i naplaćuje, ali je i činjenica da se otkrivanjem pojedinih novih arheoloških lokaliteta može dozvoliti da nedozvoljenim ronjenjem se devastira takav lokalitet. Do sada lokalitete čuva i inspekcija Ministarstva kulture, ali i pomorska policija, no nadamo se da će uspostavom obalne straže, ali ovog novog sustava, radarskog sustava koji registrira budući da policija ima obilježeno svih 107 lokaliteta, da se svako dulje zadržavanje nad arheološkim lokalitetom koje se može kontrolirati kvalitetnim radarskim sustavom može registrirati i poslati pomorsku policiju na mjesto da utvrdi da li netko pokušava na nedopuštenim mjestima roniti ili ne. Tako da taj sustavno organizirana zaštita, a osim toga kao što je ovaj slučaj u Novalji mi tamo gdje je to moguće i gdje se dozvoljava, mi arheološke lokalitete pokrivamo mrežama kako bi bile dostupne roniocima ali da ne mogu devastirati ni otuđiti građu.
Poštovana zastupnica Jagoda Majska Martinčević.
Zahvaljujem. Zadovoljna sam.
Poštovana zastupnica Karmela Caparin.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, gospođe i gospodo. Moje pitanje uputila bih potpredsjedniku hrvatske Vlade i ministru zdravstva i socijalne skrbi, gospodinu Hebrangu. Proglasili ste krizno stanje u Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje zbog loših poslovnih rezultata u prva tri mjeseca. Zbog potrošnje lijekova od tri osmice, 888 milijuna kuna, koja je za 15,6% veća u odnosu na prošlu godinu, osnovali ste i Krizni stožer za lijekove. Moje pitanje glasi koliki su zapravo dugovi u zdravstvu nakon 4 mjeseca ove godine i da li se u konačnici, i da li se pronalaze nove obveze koje nisu do sada evidentirane?
Potpredsjednik Vlade, ministar zdravstva Andrija Hebrang, izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče, štovane dame i gospodo zastupnici. Ovo je pitanje koje je posljedica očito vijesti u novinama na tiskovnoj konferenciji Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, povodom sagledavanja rezultata prvog kvartala poslovanja zdravstva, prvog kvartala ove godine. Uspostavili smo sustav stroge analitike financijske, centralizirali smo ga kako bi na jednom mjestu pravodobno dobili se financijske podatke i mogli na vrijeme reagirati. Nažalost, prvi kvartal je pokazao da se nastavlja tendencija trošenja daleko iznad proračuna. Sad je meni lakše govoriti, jučer ste čuli i riječi direktora Međunarodnog monetarnog fonda koji je prozvao zdravstvo i željeznice među inima da se troši iznad proračuna i na nama je da li ćemo ispuniti uvjet usklađenja rashoda sa prihodima u okvirima koji vrijede u zemljama Europske unije. U ovom trenutku u prvom kvartalu smo zatekli novi niz računa za koje ne postoje ugovori, koji nisu evidentirani, koji stižu na naplatu iz razno raznih smjerova. Primjerice, prije nekoliko dana je u KBC "Rebro" došao neplanirani, neugovoreni, nedogovoreni, neevidentirani račun od 40 milijuna kuna za priključke komunalija. Dakle, 40-ak milijuna kuna, to je otprilike iznos plaća za cijelu tu najveću hrvatsku zdravstvenu ustanovu mjesečno. U takvim teškim uvjetima došlo je do prekoračenja potrošnje lijekova. Ja ću iznijet samo podatak da je potrošnja lijekova u ovom prvom kvartalu, u odnosu na prošli iz naslova dopunskog osiguranja porasla za 97%. Sve su to rezultati netransparentnih propisa koji zapravo uopće ne omogućavaju kontrolu nad rashodima u zdravstvu i mi ćemo morati iz temelja promijeniti takav način ponašanja, takav način kupovanja, takav način narudžbi. Ja ću zamoliti nekoliko stručnih radnih skupina da sudjeluju u radu, pa naravno i predstojnike Hrvatskog sabora. Ako nastavimo trošiti ovakvom dinamikom kao što se trošilo u prvom kvartalu, naravno to je posljedica propisa koje smo zatekli, koje smo mi izmijenili i koji će dati već neke rezultate u budućnosti. Kad bi se nastavilo trošiti ovakvim tempom, onda bi mi na kraju godine, dakle, ... [[Govornik se ne razumije.]] godine imali deficit od 3 milijarde i 200 milijuna kuna, što bi definitivno srušilo sve naše međunarodne obveze. Hvala.
Poštovana zastupnica Caparin.
Hvala lijepa. Zadovoljna sam odgovorom, ali izražavam i dalje bojazan zbog ovih neevidentiranih računa.
Poštovani zastupnik Marin Jurjević.
Poštovani gospodine predsjedniče. Evo, kolegica Karmela je na istu temu postavila pitanje ministru Hebrangu i ja sam ga isto htio pitati. Poštovani gospodine ministre, vi ste na početku svog mandata prikazivali samog sebe kao spasitelja zdravstvenog sustava, osim onog naputka da se proučava program HDZ-a. Jer tko ne bude postupao po programu HDZ-a ne može biti na čelnim mjestima u zdravstvu, što ste izjavili u intervjuu u "Novom Listu". Nisam primijetio neki novi doprinos u smislu da tako kažem, popravljanja zdravstva u Hrvatskoj. Osim toga naputka koji je upućivao da se ljudi više bave programom HDZ-a nego svojom strukom. Ali evo, i proglasili ste zaista krizno stanje otkad ste stupili na dužnost, proizvodite manjak od 250 milijuna kuna mjesečno i zaista je činjenica da bi to na kraju godine trebalo iznositi 3 milijarde i 200 milijuna. Ovo što vi govorite za mene nije dovoljno da ovo objasni i pitam vas, kako mislite riješiti probleme u zdravstvu kada smanjujete intenzivno i galopirajući, galopirajuće ono što najviše zanima građane, a to su prava u zdravstvu. To je broj uputnica, to je broj recepata, itd. A dug stalno povećavate. Dakle, pitanje glasi kako mislite ovakvom politikom spasiti hrvatsko zdravstvo, ako je uopće to spašavanje ili možda utapljanje u odnosu na ono što je bilo do sada.
Potpredsjednik Vlade, ministar zdravstva Andrija Hebrang.
Hvala lijepo. U vašem pitanju ima otprilike mjesta za jedno dva sata odgovarati, a zapravo ne odgovarati nego demantirati jer sve što ste iznijeli nije istina. Prije svega, broj recepata nismo smanjili nego povećali sa 5 na 8. Broj uputnica nismo dirali niti ćemo dirati. Gospodine zastupniče, vama odgovaram na pitanje. Dakle, da ponovim, demantiram da smo smanjili broj recepata, povećali smo ga sa 5 na 8 godišnje po osiguraniku. Dakle, povećali smo pravo bolesnicima. Broj recepata nismo dirali, ostavili smo isti 5 kakve smo i zatekli. Dakle, ni to nismo dirali, a što se tiče spasitelja u zdravstvu, ne mislim niti sam rekao da ću bit spasitelj nego sam rekao da sam čovjek i ministar koji će uvesti financijski red u zdravstvu. Što znači, da će se morati raditi po zakonima Hrvatske države koje je donio ovaj časni Dom, a u tom smislu morali smo promijeniti ne one koji nisu provodili politiku HDZ-a nego koji nisu provodili politiku hrvatske Vlade. A politika je hrvatske Vlade da se troši prema Zakonu o proračunu i Zakonu o rješenju državnog proračuna. Vi ste i vaša Vlada metnuli čitav financijski sustav zdravstva u državni proračun i time nas prisilili da se ponašamo po zakonima koji vrijede za državni proračun i mi ćemo se toga držati.
Poštovani zastupnik Marin Jurjević.
Ja nisam zadovoljan vašim odgovorom i tražit ću radi jasnije situacije oko toga, pismeni odgovor moleći normalno da ne bude onaj "press cliping" kao sada iz novina gdje su izostavljeni neki članci, koliko se sjećam. Ukoliko su bile neke vaše drugačije tvrdnje od onih koje iznosite u tome odgovoru. I dalje stojim kod toga da nije veliki doprinos razvoju hrvatskog zdravstva upućivati ljude koji misle imati rukovodeće funkcije da proučavaju program HDZ-a jer ste vi rekli ko ne provodi program HDZ-a neće moći biti na rukovodećim mjestima nego se baviti nečim drugim, a činjenica je da proizvodite gubitke, galopirajućim tempom. Kako će se to prelomiti, ako budu živi, na bolesnike, vidjet ćemo.
Poštovani zastupnik Željko Pavlic.
Poštovani gospodine predsjedniče, imam pitanje za potpredsjednika Vlade, gospodina Hebranga. Još 28. travnja postavio sam pitanje, molio bih zastupnika Čehoka da se malo makne jer očito da ... Dakle, još 28. travnja postavio sam pitanje predsjedniku Vlade, gospodinu Sanaderu o sudbini MTČ-a, Međimurske trikotaže iz Čakovca, tj., o mogućnosti da Vlada da jamstvo, garanciju MTČ-u za komercijalni kredit za refinanciranje, pod normalnim uvjetima i uz pristanak članove uprave da založe svoje nekretnine na području Republike Hrvatske. Do danas, nažalost, nisam dobio odgovor. Inače, vidim da se odgovori šalju. A isto tako ni Vlada koliko znam nije donijela nikakvu odluku, iako je prijedlog oko konsolidacije MTČ-a prošao na Vladinoj koordinaciji za gospodarstvo. Pitam dakle, hoće li Vlada pozitivno riješiti sudbinu MTČ-a, tim više što je Međimurska trikotaža Čakovec već 80 godina jedan od simbola Međimurja i što bi njezino gašenje socijalno potreslo Međimurje jer bi bez posla ostalo više od 800 ljudi. Molim odgovor.
Ministar zdravstva, potpredsjednik Hebrang izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče, predmet MTČ-a je u postupku, vrlo je složen ja ću samo reći u nekoliko rečenica o čemu se radi. MTČ je jedna od 20-tak tisuća tvrtki u Hrvatskoj koje imaju financijskih problema, posluju nelikvidno, to je privatna tvrtka, ona je gotovo 90% u privatnom vlasništvu. To je tvrtka koja ima temeljni kapital oko 120 milijuna, a dospjelih obaveza oko 50 milijuna, to je tvrtka koja nije platila od 4,5 do 5 milijuna PDV-a. Dakla po Zakonu o državnom proračunu Hrvatska vlada ne može takvoj privatnoj tvrtki koja ne ispunjava svoje temeljne zakonske obveza odobriti kredit odnosno ne može joj dati jamstvo za kredit na temelju Zakona o izvršenju državnog proračuna. Postupak još nije okončan pa prema tome ja ne dajem zaključni stav Vlade, Ministarstvo gospodarstva je obradilo taj predmet, sada je na redu Ministarstvo financija i mi ćemo staviti na Koordinaciju, ali okviri koje sam rekao na žalost u zakonski, oni se moraju poštovati i mi ćemo se morati toga držati.
Poštovani zastupnik Željko Pavlic.
Ja nisam zadovoljan ovim odgovorom, nadam se da ova Vlada neće biti zapamćena kao grobar MTČ-a. Ovaj tjedan u ponedjeljak održan je jedan sastanak u Čakovcu gdje je je od zatražen hitan odgovor Vlade, jer je bilo teškoća u komunikaciji, sa županije se pokušalo komunicirati s Vladom, upravo da se ukaže na važnost Međimurske trikotaže u Međimurju i za Međimurje. Ja se dakle nadam da se to neće dogoditi isto tako apeliram da se taj problem pokuša riješiti što prije, jer je dat i rok jedan do 1. 6. da se riješi to pitanje inače MTČ ostaje bez mogućnosti da koristi dalje i neke komunalije. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Nenad Stazić.
Poštovani predsjedniče Sabora, pitanje postavljam ministru Šukeru. Porezna je uprava 7. travnja izdala rješenje kojim se Hrvatskoj radioteleviziji naređuje uplata PDV-a iz prihoda od pristojbe u iznosu od 73 milijuna kuna. Rješenje je protuzakonito jer prema odredbama Zakona o HRT-u, HRT ima pravo na prihod od pristojbe, a prema odredbi općeg Poreznog zakona, porezi, carine, pristojbe i doprinosi predstavljaju javna davanja na koja se PDV ne plaća. Istodobno potpredsjednik Vlade ministar Hebrang, koji ne zna ni to da Irska nije kraljevina i da nema ni kralja ni kraljicu, naziva urednicu HTV dnevnika i traži da se istoga časa u dnevniku objavi ispravka inače potpuno točne informacije, tj. tjera ju da objavi netočnu informaciju te prijeti da će Vlada u suprotnom HRT-u naplatiti PDV na pristojbu. Ovdje se radi o čistoj ucjeni. Vlada putem ministra Hebranga želi uređivati televizijski Dnevnik i to na način da traži objavu netočne informacije, a s druge strane vi ministre putem Porezne uprave izdajete protuzakonita rješenja o naplati 73 milijuna kuna PDV-a. Pitanje glasi: Kada ćete novim rješenjem ukinuti protuzakonito rješenje Porezne uprave, kazniti čelnika Porezne uprave koji je izdao protuzakonito rješenje i u svemu tome na prikladan način obavijestiti javnost. Hvala.
Ministre Šuker izvolite.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici, gospodine zastupniče iskreno vam hvala što ste postavili ovo pitanje, no isto tako iskreno vam hvala što ste preskočili 99% činjenica. A činjenice idu kronološki ovako, pa ćemo vidjeti tko je ucjenjivao HRT sa PDV-om. Dakle, 17. listopada na 25. sjednici prilikom rasprave o Izvješću Upravnog vijeća HRT-a o poslovanju 1. siječnja do kraja lipnja, donosi tri zaključka. Drugi zaključak glasi: "Obvezuju se nadležna tijela, Državna revizija, Državni inspektorat, nadležna ministarstva da u roku od 60 dana izvrše nadzor nad zakonitošću rada, financijskim poslovanjem i ostvarivanjem radnih prava zaposlenih u Hrvatskoj televiziji". Potpis predsjednik Hrvatskog sabora Zlatko Tomčić. Dakle 17. listopad 2002. godine. 4. 11. 2002. godine ravnatelj Porezne uprave Zagreba izdaje nalog za inspekcijski nadzor nad poslovanjem. Dakle, 17. 3. 2003. godine poreznom obvezniku je uručeno dakle rješenje, kontrola je završena 17. 3. 2003. godine. Poreznom obvezniku je 30. 12. 2003. dakle, 37, 38 dana nakon izbora, 8 dana nakon što je nova Vlada se ustoličila, uspostavlja rješenje. Postavlja se jedno elementarno pitanje, kome je trebalo da nalog za plaćanje PDV-a i ostalih dadžbina u ukupnom iznosu od 88 milijuna, stoji u ladici 9 mjeseci, tko je koga u predizbornoj kampanji i na koji način htio ucjenjivati? Tko je izdao nalog? Da li ova Vlada ima ikakove veze s ovim? Nema. Dapače, Porezna uprava radi svoj posao, Hrvatska televizija da joj je ovo rješenje uručeno kao što je trebalo biti uručeno recimo u travnju 2003. godine imala zakonsku mogućnost da se žali, da da prigovor, prema tome to uopće nije sporno. Ova Vlada niti je raspravila o tom PDV-u niti je raspravila o tom rješenju, ovo je jedan normalni upravni postupak, ali gospodinu Staziću ako ćete si vi i vaši kolege uzimati za pravo da prozivate, da državne organe uprave što vrše određene kontrole za koje ste im, budi blago rečeno, vi digli ruku da izvrši onda o kakvoj mi to i financijskoj disciplini, kakavoj disciplini u ovoj državi govorimo. Dakle, postavljam jedno pitanje zbog Hrvatske javnosti. Kome je bilo u interesu da od 17. 3. 2003. do 30. 12. 2003. godine se ne uruči napisano rješenje, kome je bilo u interesu da se djelatnici HRT-a u predizbornoj kampanji ucjenjuju sa tim rješenjem? Na čelu Porezne uprave u tom trenutku je bio gospodin Milan Trbojević a do 23. 12. 2003. na čelu Ministarstva financija, bio je moj uvaženi prethodnik profesor Mate Crkvenac. Prema tome, gospodine Staziću mislim da ste sa pitanjem zakasnili najmanje godinu i dva mjeseca i mislim da svoje prigovore upućujete na totalno krivu adresu, ali vi ste izvukli samo završni čin jednog opet svog malog igrokaza, međutim, na žalost uputili ste ga krivoj publici.
Zastupnik Nenad Stazić.
Prvo ovo nije nikakav igrokaz, nego je zastupničko pitanje na koje niste odgovorili. Jedno je nadzor nad zakonitošću rada, a jedno je rješenje koje je ispostavljeno u travnju četiri mjeseca nakon što ste vi ministar, i koje je došlo u HRT s nalogom da se plati PDV na pristojbu. Ja sam vas pitao kada ćete svojim rješenjem ukinuti takvo protuzakonito rješenje i kada ćete kazniti djelatnike porezne uprave koji je izdao protuzakonito rješenje, na to mi pitanje niste odgovorili jer očito i dalje želite ucjenjivati HRT, jer očito želite financijskom ucjenom dozvoliti ministru Hebrangu da i dalje naziva urednice i da traži da ispravljaju točne informacije.
I poštovana zastupnica Marija Lugarić.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnice i zastupnici. Imam pitanje za premijera Sanadera. Naime, poštovani gospodine premijeru već 7 puta otkako je HDZ došao na vlast poskupio je benzin. To je javna tajna. Sveukupno je to porez od gotovo 15%. U cijeni goriva značajno participira PDV-e i trošarine, odnosno poseban porez. Rast cijena energenata direktno utječe na rast cijena proizvoda usluga, odnosno na rast inflacije. Poštovani gospodine premijeru dolaskom na vlast u predizbornoj kampanji obećali ste građanima povećanje standarda. Umjesto toga, svaki dan svjedočimo suosjećanjima ničemu drugome. Umjesto vašeg suosjećanja s problemima ljudi, mislim da bi bilo dobro da razmotrite visinu poreznih davanja u cijeni goriva, odnosno da konačno počnete nešto konkretno raditi. Stoga vas ja pitam, kada mislite početi izvršavati predizborna obećanja, i što danas nako 6 mjeseci mislite o onom dobrom poznatom pinocio kojem nažalost svakim danom sve više i više raste nos. Hvala lijepa.
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader.
Hvala gospođice zastupnice Lugarić na ovom pitanju. Prije nego odgovorim, želim se unaprijed ispričati zastupnicima što u drugom dijelu sjednice neću biti, jer imam glavnog tajnika sastanak sa glavnim tajnikom NATO-a, gospodinom … Što se tiče cijene benzina, svi mi znamo vrlo dobro da je vaša, odnosno prethodna Vlada, naša Vlada Hrvatska, ali i prethodna Vlada donijela odluku o slobodnom formiranju cijena benzina. I to je ključni element u cijeloj ovoj priči. Mi kad smo u izbornoj kampanji sa onim Pinociom komparirali cijene 3., jer vi već po drugi put to postavljate i pozivate se i nedate nikako da nam taj Pinocio padne u zaborav, što mi apsolutno podržavamo, jer to znači da ste gledali dobro našu kampanju i studirali je. Kad smo mi stavili tog Pinocia i uspoređivali cijenu iz 2000. 3. siječnja i cijenu koju ste vi zatekli, onda smo upozorili hrvatsku javnost da je 3. siječnja 2000. godine cijena benzina bila 4 kune i nešto. A nakon vaše odluke, odnosno odluke naše Hrvatske vlade koju je predvodio SDP-e sa svojom koalicijskim partnertima da se cijena formira slobodno, došlo je do ovakvog rasta cijena koji prati naravno cijene na svjetskom tržištu. Prema tome, mi u situaciji u kojoj se nalazimo ne možemo reagirati na ovakav način na koji vi predlažete, nikakvim smanjivanjem trošarina, odnosno trošarine se ne povećavaju povećanjem cijena benzina, trošarine se ne povećavaju, one ostaju iste jer su na količinu. Prema tome, još jedanput INA formira cijene slobodno, sukladno odluci bivše Vlade, a cijene prate cijene na tržištu, na svjetskom tržištu. I to je sve što mogu reći.
Poštovana zastupnica Lugarić.
Poštovani gospodine premijeru, ja nisam zadovoljna s odgovorom, jer vi naprosto na moje pitanje niste odgovorili. Članak 5. iz Zakona o posebnom porezu na naftne derivate, cijene na motorni benzin 98 2,40 kuna, benzin 95 bezolovni kuna 90, dieselska goriva jednu kunu, to je ono što vi kao Hrvatska vlada možete i ako procijenite ima dovoljno hrabrosti ćete učiniti, smanjiti ovaj dio cijene koji je u značajnom udjelu u samoj cijeni od nešto više od sedam kuna litre goriva. A propos Pinocio meni jako žao što ste ga izbunkerirali, pa se nadam da ćete i dalje uspješno izvršavati svoja predizborna obećanja.
Kolegice i kolege, razmatrajući osnovanost prigovora i primjedbu Kluba zastupnika HSP-a na sadržaj zapisnika sa sjednice održane 30. travnja uvidom u fonogram sa te sjednice, ustanovio sam da je prigovor potpuno opravdan. Na toj sjednici od 30. travnja je poštovani zastupnik Pero Kovačević u ime Kluba zastupnika HSP-a zatražio informacije o tome odbijanju zahtjeva generalu Markaču, generalu Čermaku, da se brane sa slobode, zatražio, dao obrazloženje, zatražio informacije, nakon stanke koju je Klub HSP-a zatražio, nakon toga došla državna tajnica Snježana Bagić dala potrebnu informaciju i nakon toga je sjednica zaključena. Dakle, potpuno ste u pravu. Propustom stručne službe Sabora, jer ja osobno ne sastavljam skraćeni zapisnik, vi ste u pravu, i ovu vašu primjedbu, odnosno ovaj tijek bitan tijek sjednice od 30. travnja ove godine koje uključuje i vaš govor kao predstavnika Kluba HSP-a bit će uključen u zapisnik sa ove sjednice, isto i kao objašnjenje koje je dala državna tajnica u Ministarstvu pravosuđa gospođa Snježana Bagić. Prema tome, ja sam morao provjeriti to uvidom u zapisnik i prema članku 246. budući da je primjedba osnovana, ja ju prihvaćam, u zapisnik će ući odgovarajuća izmjena, o tome se odlučuje bez rasprave, stoga smatrajte vašu primjedbu u cijelosti usvojenom. Izvolite gospodine Kovačević.
Isto je učinjeno i kod točke 27. vezano za Izvješće o radu pučkog pravobranitelja, govorio sam u ime Kluba, isto nema. Tako da su to već dvije zanimljive slučajnosti.
Hvala lijepa, također i tu primjedbu uvažavam i unijet ćemo je u zapisnik. Ja molim da stručna služba unese, jer zapisnik koji se vodio o radu Sabora sadrži osnovne podatke o radu sjednice, sudjelovanje u raspravi i o donesenim odlukama i rezultate glasovanja, a sad je uistinu nužno da se ove stvari više ne ponavljaju i da se u zapisnik sa sjednice Sabora unose ove bitne stvari. Kolegice i kolege sad bih napravio jednu stanku do 12,15, pa bi onda nastavili sa zastupničkim pitanjima. Prva na redu je poštovana zastupnica Božica Šolić. 22 pitanje. Nastavljamo sa zastupničkim pitanjima. Na redu je poštovana zastupnica Božica Šolić.
Ministra poljoprivrede i šumarstva. [[Upadica: Govornik nije uključen, ne čuje se.]] Pa gdje je?
Postavite pitanje.
Poštovani gospodine predsjedniče, pitanje upućujem ministru poljoprivrede i šumarstva. Gospodine ministre, pitam vas u ime 11 tisuća i 200 građana koji žive na području Novog Zagreba, točnije na području gradske četvrti Brezovica. Osnovni problem koji spriječava odvijanja normalnog razvitka i života tog područja je neizgrađenost vodoopskrbe i odvodnje. Još 1999. godine izgrađen je magistralni vod i ishođena projektna dokumentacija i ostalih vodovoda i mreža i drugih objekata, međutim ti mještani do dana današnjeg nemaju riješeno to pitanje. Grad Zagreb zanemario je taj dio opravdavajući se da ta izgradnja iziskuje prevelika sredstva što je apsolutno neprihvatljivo. Očito Poglavarstvo Grada Zagreba nema sluha što je i dokazalo za životne probleme svojih građana pa vas molim da mi odgovorite s obzirom da je jednim djelom i vaše ministarstvo nadležno kada i u kojem roku ministarstvo može riješiti taj gorući problem mojih mještana gradske četvrti Brezovica. Hvala lijepa.
Ministre Čobanković, izvolite!
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Poštovana zastupnice, što kazati o ovom problemu. Uputit ću vam i pisani odgovor, ali sada mi dozvolite samo par riječi da kažem. U Gradu Zagrebu postoji tvrtka vodoopskrbe i vodoodvodnja koja je, to je trgovačko društvo koje obavlja djelatnost javne vodoopskrbe i javne vodoodvodnje. Koliko mi je poznato za plan Hrvatskih voda dotična tvrtka Vodoopskrbe i vodoodvodnja nije tražila sufinanciranje dijela troškova za navedeni projekt. Iz tih razloga mislim da prvenstveno treba tražiti od Vodoopskrbe i odvodnje d.o.o. Zagreb da to uvrsti u svoj plan i da za izvršenje toga plana traži određena sredstva sufinanciranja od Hrvatskih voda, ali detaljnije ćemo vam dati odgovor pisano.
Hvala lijepa, gospodine ministre. Ovaj put smo već napravili nekoliko puta i prethodnih par godina, međutim nije prošlo. Hvala vam na odgovoru i molim vas da detaljan odgovor u pisanom obliku.
Poštovani zastupnik Antun Kapraljević.
Gospodine predsjedniče, svoje pitanje sam mislio postaviti gospodinu ministru znanosti, obrazovanja i športa ali evo koristim priliku da gospodinu državnom tajniku Janjiću postavim to pitanje iz jednostavnog razloga zato što je on iz Županje i vjerujem da će mi vrlo jednostavno dati odgovor na ovo pitanje. Preko 100 učenika sa područja jugo-istočnog dijela Vukovarsko-srijemske županije svakodnevno odlazi na školovanje u Distrikt Brčko. To vi vjerujem vrlo dobro znate. Razlog odlaska na školovanje u Distrikt Brčko je u prvom redu cijena prijevoza koju učenici trebaju platiti za odlazak u najbliže srednjoškolske centre koji se nalaze u Županji i Vinkovcima. Recimo, cijena karte od Županje do Gunje dođe 350 kuna a do Vinkovaca je 600 kuna. Prilikom takvog školovanja normalno da se javljaju problemi i za roditelje koji ne mogu dobiti potvrdu o školovanju pa gube i pravo na dječji doplatak. Zatim, djeca uče po nehrvatskim programima, znači uče ono što ustvari ne bi trebalo i što će im u svakom slučaju stvarati probleme pri upisu u visoko školsko obrazovanje. Gradimo škole i obrazujemo kadrove a dozvoljavamo djeci da odlaze na školovanje u druge države pa vas ja pitam da li ministarstvo ima namjeru pomoći tim roditeljima i općini Gunja da na neki način se spriječi taj egzodus, tj. to školovanje u drugoj državi. Hvala.
Državni tajnik Janjić.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani zastupniče! Mi smo itekako u Ministarstvu znanosti, obrazovanja i športa upoznati sa ovim problemom. Radi se o 63 učenika koji nastavu pohađaju u Distriktu Brčko u ovoj školskoj godini 2003./2004. Ovo ministarstvo sada raspisuje natječaj za upise u prvi razred srednje škole i ja sam već u jednoj radio emisiji vrlo jasno rekao što otprilike te učenike koji završavaju školu u Distriktu Brčko čeka. Kratko bih samo upozorio kao što sam i tamo učinio da se zapravo radi o programima u Distriktu Brčko koji su komprimirani do 50%. Satnica u predmetima je smanjena za 1/4 i ti učenici kada završe školovanje tamo recimo na IV. stupnju ukoliko žele nastaviti obrazovanje u Republici Hrvatskoj na nekome od visokih učilišta oni će doista biti u teškoj poziciji radi toga što njihovo znanje neće odgovarati razini stečenoga znanja u našim školama. Nadalje, imat će i određene probleme sa rokovima radi toga što podliježu nostrifikaciji i taj proces ipak potraje u Ministarstvu znanosti, obrazovanja i športa. Mi smo kao ministarstvo dužni upozoriti i učenike i roditelje i mi smo to tom prigodom učinili. Jednako tako bilo je napisa i u tisku koji su govorili o tome. Ovaj puta ja sam zamolio ravnatelje u srednjim školama u Županji i u Vinkovcima kada budu odlazili u osnovne škole i kada budu imali sastanke sa roditeljima i učenicima osmih razreda da ih upozore na tu činjenicu. S druge strane razgovarao sam sa načelnikom općine Gunja i pitao da li ima nekakvih mogućnosti da oni subvencioniraju prijevoz učenika jer doista jeste time motivirano ali ne samo učenika iz Gunje nego iz Rajeva sela, iz Đurića i iz Račinovaca. Nadalje, mi ćemo i u Ministarstvu znanosti, obrazovanja i športa iznaći načina da jedan dio preuzmu na sebe, odnosno da subvencioniramo njihov prijevoz kako bi im bio povoljniji i kako bismo ih stavili u bolju poziciju prilikom nastavka školovanja za razliku od ove koji će imati sada kada završe srednju školu u Distriktu Brčko. Dakle, ... ... [[Upadica: Kolegice i kolege, pa molim vas, molim vas, mir u sabornici, ne čuje se.]] ne znam koliko će biti zadovoljni time, ali doista smo učinili sve što je trebalo učiniti da, dakle, da upozorimo i učenike i njihove roditelje što to znači, odlučiti se za srednjoškolovanje Distriktu Brčko i koliko će ti učenici objektivno imati lošije startne pozcije ukoliko budu željeli nastaviti školovanje ovamo. Uvažavajući i sve ovo ostalo na šta ste vi upozorili.
Poštovani zastupnik Kapraljević.
Ja znam sa kojim problemima će se roditelji sredsti, sa kojim problemima će se ti učenici sresti. Mene zanima, ako općina ... [[Govornik se ne razumije.]] ne bude imala sredstava za pomoć, da li će država sufinancirati prijevoz tih učenika, to me zanima.
Poštovani zastupnik Nikola Ivaniš.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pitanje je za potpredsjednika Vlade i ministra zadravstva a radi se o izmjenama i dopunama Pravilnika o Izmjeni pravilnika o propisivanju lijekova koji je donesen 29. ožujka a objavljen je 5. travnja u broju 43. Narodnih novina. U tom Pravilniku izmjenjen je samo jedan članak, članak 9. i tom izmjenom članka onemogućava se izdavanje recepata u primarnoj zdravstvenoj zaštiti onda kada je lijek popisan pregledom, odnosno nalazom specijaliste u privatnoj ordinaciji koja nije ugovorena sa HZZ-om. Ova izmjena diskriminira i krši ljudska prava dviju grupa građana, bolesnika pacijenata koji su osigurani kod HZZ-a najčešće i osnovnim i dopunskim osiguranjem ali i liječnika specijalista koji rade u ordinacijama koje nemaju ugovor sa HZZ-om. Nakon objave ove izmjene javile su se polemike pa i prozivke u javnosti na koje je odgovorio ravnatelj HZZ-a Dr. Bergman sa netočnošću, neprecizno i u konačnici i sa neistinom. On govori u odgovoru Novom listu od 6. svibnja kako ova izmjena pravilnika ni na koji način nije mogla utjecati na položaj liječnika specijalista koji sa Zavodom nemaju sklopljen ugovor i dalje pojašnjava, naime, lijekove preporučene od neugovorenih liječnika specijalista niti do sada, izabrani doktori primarne zdravstvene zaštite nisu mogli propisivati. Išao je on još neke stvari ali zbog kratkoće vremena samo to. Netočno je to što govori a to su prenjeli mediji kao argument. Naime, Pravilnik o izmjenama uvodi pojam, uvodi pojam dr. specijaliste i pojam ugovorne zdravstvene ustanove čega nema u prethodnim izmjenama Pravilnika iz rujna 2003.
Kolega postavite pitanje, molim vas, ističe vam vrijeme.
Niti iz 2002. u pravilniku izvornom jer su tu svi specijalisti tretirani jednako. Pitanje je što čini vaše ministarstvo i Vlada da se učinjena nepravda i učinjeni problem ispravi jer je nanjeta znatna šteta i bolesnicima ali i šteta i stručno dezavuiranje te poslovno materijalno oštećenje liječnika specijalista u privatnim ordinacijama? To pitam zato što je niz tužbi u pripremi. Hvala.
Hvala lijepa, hvala lijepa. Hvala lijepa. Izvolite ministre. Potpredsjednik Vlade ministar Hebrang.
Štovani gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče, ovo pitanje je zapravo već riješeno u nedavnim pregovorima, dogovorima i razgovorima sa predstavnicima Hrvatske liječničke komore. Naime, dr. Bergman je zaista u pravu, na teret zdravstvenog osiguranja može recept napisati samo ugovorni liječnik a ugovorni liječnik je liječnik primarne zdravstevne zaštite. Bilo je pitanje čije savjete on treba slušati. Budući da smo odlučili uvesti kontrolu i onih koji daju preporuku i koji propisuju na pozadini recepta se mora metnuti ugovorni broj, ugovornog specijaliste tako da bi znali tko je dao preporuku. Kako za neugovorne nismo imali broj onda ih nismo uveli u to. Međutim, kada se je problem pokazao i kada je otkriven, onda smo u pregovorima s njima dogovorili da i njima damo to pravo s time da otraga i zabrani liječnik ugovorni upiše broj licence Hrvatske liječničke komore tako da ih isto možemo imati u evidenciji. Smatram da su s time izjednačeni u svojim pravima sa ostalim ... [[Govornik se ne razumije.]] i koji će biti vjerojatno prihvaćen na naš prijedlog.
Poštovani zastupnik Ivaniš.
Hvala lijepo. Sa time je taj problem zaista riješen i na način koji je odgovarajući i izazvao je mjesec dana nepotrebnih zabuna. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Slaven Letica.
Moje pitanje je upućeno ministru Hebrangu. Kolega Hebrang, prije svega bih vas, htio bih se pridružiti vašem očekivanju da će ruka pravde stiči i Radimira Čačića, što ste iznjeli sinoć u Kvorumu. Međutim, moram vas razočarati, naime na temelju mojih dokumenata, radi se o dva dokumenta koje su ministar Šuker i predsjednik Vlade dostavili državnom odvjetništvu, ja sam u nekoliko navrata razgovarao sa državnim odvjetnikom i umjesto koncentracije na dva konkretna dokumenta sada se šalje tamo velika revizija, kupuje se vrijeme, Stanko Kovač je u poziciji da može uništavati dokumente i čak ja dokumente koje imam od PDS-a ne želim više dostavljati. Međutim, moje pitanje je vezano za rastuči interes za zdravstvene probleme kolega Hebrang, vi znate kakva je situacija kakvu ste zatekli, ona je teška. Međutim, neke informacije koje kupim u javnosti za mene kao zdravstvenog ekonomistu djeluju zbunjujuće. Doista ne na ovoj razini oporba vlast, međutim, zbunjuje me uvođenje kriznog staba u HZZ-o, jer to je ipak na neki način, stavljanje predteksta za uvođenje neke vrste izvanrednoga stanja. Druga zbunjujuća stvar koja je za mene očekivana je najava relativno velikog gubitka do kraja godine od 3 milijarde i 150 milijuna kuna i dvije kontradiktorne mjere koje ste najavili. Prva je uvođenje prava pacijentima starijih od 45 godina koji nisu tri godine bili na pregledima na sistematske preglede. Vi znate da rast dijagnostičkog potencijala ima dvije nepovoljne posljedice. Prva je da se ne može pružiti terapijske usluge time ljudima i [[Upadica: Kolega Letica, molim vas postavite pitanje, vrijeme ističe.]] do rasta potrošnje. Dakle, moje pitanje je vrlo jednostavno. Da li vi osobno i Ministarstvo kanite u saborsku proceduru uputiti jedan ozbiljniji dokument o stanju zdravlja nacije i u stanju zdravstva da bi onda o tome mogli ozbiljno javno razgovarati?
Hvala. Potpredsjednik Vlade ministar Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Tri su pitnaja pa ću ja tim redom odgovoriti, najprije na ovo zadnje. Definitivno bi trebalo otvoriti širu saborsku raspravu, ja sam to nekoliko puta rekao, ali prije toga moramo ustanoviti dobru analitičku službu jer mi nemamo stanje u zdravstvu nigdje ni na jednom mjestu evidentirano, nego i dan danas još kupimo po svi tim 160 i više ustanova 3 tisuće ugovornih liječnika itd. Zašto sam proglasio krizno stanje u Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje? Iz istog razloga jer sam analitiku za prvi kvartal koji završava sa 31. prosincem dobio 15. svibnja mjesec i pol dana sa zakašnjenjem. Takva analitika mene ne zadovoljava jer tih mjesec i pol su se nepravilnosti i dalje događale jer mi za njih nismo znali. Dakle želim od zavoda real time analitiku što znači analitiku u trenutku kada se nešto događa. Dozvoljavam kašnjenje od 24 sata ne više. Novi direktor je puno poduzeo da organizira takav način analitike, međutim, to je vrlo teško jer kompjuterskog sustava uopće nama, informatizacija je potpuno prekinuta, suradnja sa područnim uredima gotovo ne postoji. Između područnih ureda i zdravstvenih ustanova uopće nema komunikacije zato smo na ove ugovore koji su se potpisali ovih dana uveli čitav niz novih odrednica koje će to povezati. Eto, u tom smislu krizno stanje, jer ako HZZ-o nije reorganiziran tako da nam promptno daje analitiku onda nećemo moći niti reagirati na vrijeme. Što se tiče pacijenata i besplatnih preventivnih pregleda svakog osiguranika starijeg od 45 godina ako nije 3 godine uzastopno se javio svom liječniku račun je sljedeći. Prije svega humani razlog da na vrijeme otkrijemo bolest koja nema simptome. Ekonomski razlog, ako bolest otkrijemo ranije njezino liječenje će biti i učinkovitije i jeftinije. Znači ono što hoćemo s tim programom unaprijed otkriti dijabetes jer šećer ne daje simptome. Hoćemo otkriti visoki tlak jer visoki tlak ne daje simptome. Hoćemo otkriti određene upalne, tumorske bolesti i tako dalje. Naša kos benefit analiza je pokazala da sa 17 milijuna kuna koliko smo ove godine za to izdvojili možemo napraviti i taj naš humani zadatak i ostvariti i, i financijsku uštedu zbog ranije dijagnostike.
Poštovani zastupnik Slaven Letica.
78% sam zadovoljan odgovorom. Znači očekujem da se u okviru negdje 90-tak dana Ministarstvo pred Saborom pojavi. Mi ćemo im pripomoći na volonterskoj osnovi, a što se tiče skrininga ne slažem se sa vašim stajalištem zbog toga ako ne može se osigurati terapijski protu, protuteža dijagnostici onda frustrirate pacijente još i više nego da ih niste dijagnosticirali. Mi se oko toga slažemo.
Poštovani zastupnik Ivan Drmić.
Poštovani gospodine predsjedniče, štovani dame i gospodo ministri, kolege i kolegice zastupnici. Ja bih postavio pitanje gospodinu Branku Vukeliću, ministru gospodarstva, rada i poduzetništva. Kao što svi znamo nedavno je ustrojena Hrvatska agencija za malo gospodarstvo kojoj je glavna djelatnost poticanje razvoja subjekata malog gospodarstva. Mene zanima kada će ova agencija početi ostvarivati sve programe zbog kojih je ustrojena te kada će biti izabran ravnatelj agencije jer mislim da je zbog normalnog funkcioniranja agencije nužno da se izabere čelni čovjek koji će preuzeti odgovornost za uspješno ostvarivanje programa. Također me zanima da li će doći do promjena u vrlo bitnom poslu ove agencije, a to je davanje jamstava za kredite poduzetnicima koji imaju dobre programe ali nedovoljnu kreditnu sposobnost? Do sada smo imali priliku vidjeti u prošlom mandatu Vlade da su kredite i državna jamstva mogli dobiti samo podobni za koje se znalo da ih neće vratiti kao što je poduzeće Viktor Lenac ili oni kojima je kreditna sposobnost bila takva da kredite u biti nisu ni trebali. Hvala lijepa.
Ministar Vukelić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospođe i gospodo saborski zastupnici, poštovani zastupniče gospodine Drmić. Agencija ... [[Govornik se ne razumije]] postoji od prošle godine. Činjenica i tada je imala privremenog ravnatelja. Vlada je na svojoj sjednici imenovala upravno vijeće te Agencije i u narednim danima će biti imenovan i čelni čovjek te Agencije. Ono što je kroz dva temeljna programa za poticanje poduzetništva koje je Vlada donijela na svojim sjednicama, a to je program, podsjetit ću vas za izgradnju i poticaj izgradnje poduzetničkih zona i program za poticanje i razvoj malog i srednjeg poduzetništva. Kroz ta dva, dakle temeljna programa utvrđena je i zadaća i uloga Agencije ... [[Govornik se ne razumije]] i njezina uloga je predviđena u dva osnovna pravca. To je upravo ovo što ste vi spomenuli, jamstva za one poduzetnike, osiguranje dakle i davanje jamstava za one poduzetnike koji nemaju dovoljno svoje imovine da bi mogli imati jamstva prilikom podizanja poduzetničkog kredita i u drugom pravcu ova Agencija je zamišljena i predviđen njezin rad u formiranju osposobljavanju mreže konzultanata dakle onih ljudi koji će pratiti poduzetnika početnika prilikom izrade elaborata za njegov poduzetnički pothvat, ali ne samo prilikom izrade elaborata nego i prilikom barem prve dvije godine rada toga poduzetnika. Dakle to su dvije osnovne zadaće ove Agencije koja će vrlo brzo profunkcionirati u smislu prvoga čovjeka, ali moram reći ona i sada radi i postoji i obavlja svoje poslove, a u tijeku upravo i jesu i natječaji kroz sva ona 42 projekta koja su sadržana za, u programu poticanja malog i srednjeg poduzetništva. U tim projektima, u tih 42 projekta su upravo i ova dva o kojima sam sada govorio, za koje je nadležna za sprovođenje Agencija “Hamag”. To je projekat Jamstva i projekat Mreža konzultanata. Dakle ta Agencija će obavljati prije svega te poslove koji će biti jasno definirani po, i kriterijima i natječajima koji se budu sprovodili na osnovu ovih projekata i neće biti nikakovih podobnosti nego upravo ocjena elaborata i ocjena mogućnosti odnosno nemogućnosti poduzetnika da kredit osigura svojim jamstvima. U tom slučaju će uskakati upravo “Hamag” kao agencija koja za tu svrhu i postoji. Hvala.
Poštovani zastupnik Ivan Drmić.
Evo ja bih rekao da sam relativno zadovoljan odgovorom i nadam se da će biti sve tako kako je ministar govorio ali te probleme poglavito susrećmo u ovim, u Slavoniji odakle ja dolazim gdje cijene nekretnina ne vrijede toliko kao u Zagrebu tako da je puno teže dobiti jamstva kod banaka. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović.
Poštovani gospodine predsjedniče s obzirom da ministra Rončevića nema jer je s našim gostom koji dolazi u 3 sata, ja bih zamolio pismeni odgovor na pitanje. Poznato je da djelatnici Ministarstva, ili kako mi to, obrane, kako mi to volimo reći vojska, napuštaju brojne objekte među kojima su i objekti velike povijesne vrijednosti kao što je dvorac Kerestinec. Potrebno je i znači hitno riješenje jer napušteni objekti, spomenici kulture ubrzano propadaju. Pitanje, što Ministarstvo obrane planira učiniti s napuštenim objektima, a posebno s dvorcem Kerestinec koji se zajedno sa širom okolicom u prostornom planu općine Sveta Nedelja nalazi u rekreacijskoj zoni? Hvala.
Hvala lijepo. Ministar će dostaviti pisani odgovor kao što ste tražili. Poštovani zastupnik Ante Markov.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, pitanje je trebalo biti upućeno Premijeru. Pošto ga nema pretpostavljam da će potpredsjednik Vlade, gospodin Hebrang ili ministar gospodarstva Vukelić moći odgovoriti na njega. Remontno brodogradilište Šibenik nekad Perjanica, servisne i remontne brodogradnje, danas nažalost tvrtka u stečaju u kojoj 220 radnika već 4 mjeseca nije primilo svoju plaću. Remontno brodogradilište je specijalizirana tvrtka za remont i servis svih vrsta vojnih, policijskih i ostalih brodova ali i servis svih vrsta naoružanja te se nameće pitanje da li će hrvatska Vlada iskoristiti potencijal remontnog brodogradilišta i iznimnu, jedinstvenu kvalitetu i stručnost radnika te konsolidirati tvrtku. Predlažem i predlagao sam prije godinu dana upravo na modelu privatnog javnog partnerstva, upravo u onom modelu koji je najprihvatljiviji za ove tvrtke koje nemaju najtočniju ili najbolju tržišnu perspektivu upravo iz razloga što Hrvatska država ili hrvatska Vlada upravo ima interesa da zajedno sa potencijalima privatnog poduzetništva upravo konsolidira ovu tvrtku koja ne samo da može biti uspješna nego je i potrebna državi. A s time bi se izbjegla i ona porazna mogućnost da hrvatska vojska Ministarstva unutrašnjih poslova i obalna straža servisiraju sva svoja plovila bilo, bilo negdje drugdje mislim da nemamo potrebe da naše brodove i našu vojsku i našu ratnu mornaricu servisiramo bilo gdje drugdje osim u Hrvatskoj. A pošto u Šibeniku imamo takav potencijal mislim da to možemo. Na kraju mislim da upravo taj interes i potpora državnog i javnog sektora i snažan poticaj privatnog sektora, dat će mogućnost da se i operativno središte buduće obalne straže, a vjerujem da se to svi slažemo stavi i smjesti u Šibenik. Moje pitanje je sljedeće: Da li će Vlada Republike Hrvatske poduzeti ove mjere konsolidacije i omogućiti kroz model privatnog javnog partnerstva da se konsolidira tvrtka, i ojača značjani interes i države ali i svih zaposlenika koji podražvaju ovaj model i dali će i obalna straža odnosno operativni centar naći svoje mjesto u Šibeniku što smatram da je sasvim razumno. Hvala lijepa.
Minitar Vukelić izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, hvala na pitanju saborskom zastupnikiu. Jer svima je jasno i sigurno je da i Ministarstva gospodarstva rada i poduzetništva i ova Vlada i te kako cijeni i zna koja je uloga i značaj remotnog brodogradilišta u Šibeniku. Kada se govori o javno o javno privatnom partnerstvu podsjećam vas 24. .../Govornik se isključio/ ...ukoliko se javi interes za takvo partnerstgvo kada je riječ o remotnom brodogradilištu sigurno da će i ovo ministarstvo razmotriti i vlada razmotirti taj prijedlog i vjerujem da je to mogući jedan od načina restrukturiranja ili konsolidacije ove značajne tvrtke. MOgu vas obavijesiti da će idući naredni tjedan biti sastanak na razini ministsarstava obrane, gospodarsdtva, i financija na temu remontnog brodogradilišta. Jer ovo upravo što ste vi kazali sigurno je da su potrebe i naše vojske za takovom tvrtkom, kompanijom evidentne I da Vlada traži način i da će tražiti način i model kako konsolidirati tu tvrtu da ona jasno može i normalno posloavati. Znamo i značaj koji ima za Šibenik i za ono područje dolje. A s druge strane i da imamo našu kompaniju tvrku ovdje koja je upravo u funkciji onih potreba koje ima naše Ministarstvo obrane odnosno naša vojska. Prema tome, evo taj sastanak će biti naredni tjedan. A ukoliko postoji interes privatnog privatnih investitora za javno privatno partnerstvo, otvoren je natječaj neka se svako tko je zainteresiran ponudi svoj model i način takove suradnje. Sigurno da će se i te kako dobro razmotriti.
Zastupnik Markov izvolite.
Zahvaljujem gospodine ministre. Mislim da u ovom slučaju Vlada mora poduzeti prva korak i dati iniciajtivu za sve one koji su zainteresirani da se prije svega uđe u samu incijativu privatnog javnog partnerstva. Jer samo Hrvatska vojska raspolaže potencijalom da ukoliko sve svoje potrebe a nema ih gdje usmjreriti nego u remontnom brodogradilište usmjeri u remontno brodogradilište, tada se hladni pogon sam po sebi može održavati. Prema tome država u ovom momentu ima presudnu ulogu ima zadaću ima i obvezu i ima mogučnosti da samo kroz servisiranje vlastitih potreba za što postoji na jednoj strani spremnost i mogućnost riješi ovaj problem. A snažnijim pozivom privatnim ulagačima mislim da se može ovaj problem riješiti. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Branimir Glavaš.
Gospodine predsjedniče pitanje za gospodina Mlinarića ministra policije. Poznato je da je protekla vlastu zadnje četri godine najurila sa posla v iše od 3000 policajaca kao politički nepodobne osobe. I da je kroz protekle četri godine ostavljeno bez posla više od 300 kadeta polaznika policijsske akademije škole Ministarstva unutarnjih poslova. Isto tako nije nepoznanica da je prošla vlast na čelu sa ministrom Lučinom organizirala prekvalifikaciju politički podobnih kadrova radi se o nešto manje o 300. Gdje su prekvalificirali ljude u policijska zvanja vođeni jedino isključivo političkom podobnosti polaznika te prekvalifikacija. Kao zastupnik suočavam se svakodnevno sa otpuštenim policajcima, na stotine njih koji ispunjavaju uvjete i pitaju, što će učiniti nova vlast vezano uz njihov povratak na posao. Kao zastupnik suočavam se i susrećem se sa kadetima akademcima završenim policijske akademije koji traže da ih Ministarstvo unutarnjih poslova zaposli. Obzirom da ispunjavaju uvjete za obnašanje policijskih zvanja. Izražavaju svoje neslaganje, što je prošla vlast pokrenula prekvalifikaciju politički podobnih kadrova, obećavajući im radna mjesta. Pitanje je što će se dogoditi sa ovih više tisuća otpuštenih policajaca, koji imaju uvjete za obnašanje poslova policajaca i koji se žele vratiti u ministarstvo unutarnjih poslova. I što će se dogoditi s ovih nekoliko stotina završenih policijskih akademaca,koje je ova država školovala za obnašanje policijskih zvanja. Dali će ti ljudi na uštrb i na teret ovih prekovalificiranih SDPovih kadrova ostati bez posla i za vrijeme ove vlasti. Hvala.
Ministar Mlinarić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani zastupniče, kolegice i kolege zastupnici. Da ovo je vrlo teško pitanje na koje jednako teško odgovoriti. Gotovo svakodnevno sdam ja i pomočćnici moji zasuti pismima otpuštenih policajaca koji se žele vratiti koji su po godinama i po stručnoj spremi još uvijek sposobni radno sposobni da rade u Ministarstvu unutarnjih poslova. Da rade svoj policijski posao. Koji su u većini slučajeva bili kroz cijelo vrijeme u Domovinskom ratu i sada opravdano zovu i pitanju zbog čega se oni ne mogu vratiti na posao. Istina je isto tako da imamo oko 300 ljudi mladih koji su završili policijsku akademiju i koji također bezuspješno već dvije ili tri godine traže posao. A što je sada paradoks ovo zadnje, svakako ovdje je odluka o pokretanju postupka prekvalifikacije za zanimanje policajac. 277 polaznika koji su prošle godine srednjoškolaca koji su prošle godine upsiani ove godine završavaju i u tom natječaju točki 5. kandidati koji uspješno završe program prekvalifikacija zasnovat će radni odnos u Ministarstvu u svojstvu vježbenika uz obvezu ostanka u službi 4 godine na mjestu rada sukladno potrebama ministarstva. Na žalost ministarstvo unutarnjih poslova još uvijek prema europskom standardima ima oko 50 policijskih služćbvenika previše na 100 000 stanovnika. Naime mi imamo oko 450 policijskih službenika, a potrebno je 400. Dakako da smo sada u velikom pritisku i ovih ikoji ove godine završavaju, i oni koji su završili i oni koji su otpušteni. Mi možemo napraviti jedno dvije stvari. A to je da od svake od tih grupa nezaposlenih, otpuštenih oni završenih i ovih prekvalificiranih uzmemo po 100 recimo tako da bi bilo to oko 300 jer 600 izlazi po prirodnom odljevu. Znači u mirovinu svake godine iz našega sustava. Time bi se postepeno smanjivao broj u Ministarstvu a ipak bi se 300 ljudi moglo primiti ove godine , 300 sljedeće i tako dalje. Tragično je da su upisani ovi ljudi u ztako veliki pritisak oni koji su nezaposleni. I nama ne predstoji drugo nego da kroz nekoliko sljedećih godina dok sene zaposle svi oni koji su završili koji imaju uvjete, ne upisujemo nove kandidate u policijsku akademiju iz građanstva. Nego samo vršimo doškolovanje onih ljudi koji su već u sustavu. To je naš plan i kažem morati ću apelirati na te mlade ljude i na one koji su u zaslužni d aimaju strpljenja jer ne možemo sve njih u isti vrijeme primiti jer time bi probili i financijske mogućnosti ministarstva. Hvala lijepa.
Zastupnik Branimir Glavaš.
Pa ne mogu biti zadovoljan ministre, jer vi jednostavno razmišljate na jedan kompromiserski način. Ne možete osiguravati posao onima koji su dobili posao po političkoj podobnosti SDP-a i koji su im omogućili prekvalifikaciju iz tokara, bravara u policajce, a da je istovremeno na tisuće ljudi najureno iz policijskih postaja iz Ministarstva unutarnjih poslova samo zato što nisu bili politički podobni SDP-u. Predlažem da SDP osnuje zaštitarsku tvrtku i te svoje kadrove zaposli u svojoj zaštitarskoj tvrtci u narednom razdoblju. Hvala.
Poštovani zastupnik Tonino Picula.
Gospodine predsjedniče svoje pitanje sam želio postaviti premijeru gospodinu Ivi Sanaderu, međutim kako njega nema uputio bih ga predstavniku Ministarstva vanjskih poslova gospodinu državnom tajniku. Naime Brijunska konferencija o jačanju povjerenja između zemalja nastalih na području SFRJ koja je održana prošlog tjedna nije zatvorila nagađanja o tome da će Hrvatska odgoditi primjenu saborske odluke o proglašenju zaštićenog ribolovnog pojasa na Jadranu u listopadu ove godine. Dapače, inozemni mediji i neki politički izvori ne kriju da se od Hrvatske očekuje potpuno odustajanje od te odluke ili barem daljnja odluka o odgodi proglašenja. Pri tome se promovira ideja o zajedničkom korištenju jadranskog poglavito hrvatskog akvatorija između Italije, Slovenije i Hrvatske kao jedino prihvatljive opcije ne samo za Sloveniju nego za Europsku uniju. Postavljam pitanje. Da li će Vlada ustrajati na listopadskom terminu za proglašenje zaštićenog ekološkog ribolovnog pojasa jednako odlučno kao što je Hrvatska demokratska zajednica u oporbi beskompromisno inzistirala na proglašenju samo i isključivo gospodarskog pojasa na Jadranu? Hvala lijepo.
Državni tajnik u Ministarstvu vanjskih poslova gospodin Bakota. Izvolite.
Gospodine predsjedniče ministarstvo će uputiti pismeno očitovanje i odgovor na ovo pitanje, ali i ovoga puta želim naglasiti da su europski kriteriji prioritetni po ovome pitanju i mi ćemo sigurno nastaviti pregovarati i razgovarati sa našim partnerima i našim susjedima u okvirima europskim modaliteta koji rješavaju ova pitanja. Detaljnije odgovore dobit ćete pismenim putem.
Poštovani zastupnik Tonino Picula.
Gospodine predsjedniče naravno da ću moći kazati da li sam zadovoljan odgovorom tek kad ga vidim u pisanom obliku, međutim želio bih iskoristiti priliku i kazati da je i nedavni istup češkog premijera gospodina Špidle, iako demantiran, unio stanovite sumnje da će jedan broj članica Europske unije kako malih tako velikih novih i starih pokušati svoje nacionalne interese predstaviti isključivo kao interes Europske unije. Pri tome ne moraju same otvarati dileme o regionalnim problemima ili o samoj Republici Hrvatskoj. Čini mi se da je ovo vrlo osjetljivo vrijeme do Europskog vijeća na kojem očekujemo kandidacijski status za Hrvatsku i bilo bi vrlo dobro da se ovo vrijeme prepozna kao vrijeme pritisaka u kojem će se od Zagreba tražiti ozbiljniji ustupci i prije nego što počnu službeni pregovori o učlanjenju. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Jure Bitunjac.
Gospodine predsjedniče ja bih se ispričao. Naime radi se o tome što je moje pitanje dosta kompleksno i dosta široko i uz napor bilo kog od članova Vlade ne bi mogao dobiti odgovarajući odgovor te sam odlučio poslati inicijativu po ovom pitanju, a tiče se vodoopskrbe i odvodnje i vezano s tim određenih financijskih obveza. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Ivan Kolar.
Uvaženi gospodine predsjedniče Sabora, cijenjeni članovi Vlade, dame i gospodo saborski zastupnici. Postavljam pitanje vjerojatno gospodinu ministru poljoprivrede i šumarstva, a može i netko drugi ako on neće. Naime opća stanja, ocjena stanja u poljoprivredi u Republici Hrvatskoj slobodno se može reći da nema vlastitu poljoprivrednu proizvodnju ako se pod poljoprivrednom proizvodnjom podrazumijeva proizvodnja namijenjena tržištu koja je jedini ili uglavnom pretežni izvor dohotka proizvođača, a u nacionalnoj ekonomiji ukupna proizvodnja uglavnom podmiruje potrebe unutarnjeg tržišta. To je jedna konstatacija inače koja se vrti cijelo vrijeme u ekonomskim krugovima. Da malo to objasnim. Danas vrijednost hrane prodane u maloprodaji je nešto iznad 16 milijardi kuna, a vrijednost uvoza izražena u dolarima 1,3 milijuna dolara, odnosno blizu 10 milijardi kuna ili gotovo dvije trećine prometa hrane temelji se na uvoznim proizvodima. Sve bi to bilo lijepo i dobro, međutim činjenice nam govore da ova Vlada ne prestaje ili bolje da rečem ne ograničava uvoz nego ga još dalje potiče. Naime, najava slobodnoga uvoza govedine iz praktički svih država Europske unije, znači liberalizacija još veća nego što je sada ili bolje ona ograničenja koja smo imali radi BSEA-a sada nas posebno zabrinjava. Zabrinjava iz razloga toga jer je 25% veći uvoz u ovom tromjesečju i činjenica da bi se moglo dogoditi enormno povećanje uvoza na proizvodnju domaće proizvodnje bila bi gubitak nacionalnog dohotka direktno upropaštavanje domaće proizvodnje. Pa pitam, da li Vlada ili resorno ministarstvo svjesno odgovornosti svojih postupaka znači otvaranje dalje za Europsku uniju uvoza na eventualno ugrožavanje zdravstva ljudi na eventualne ekonomske štete u gospodarstvu ili na koncu koje se eventualne protumjere pripremaju u resornom ministarstvu i u Vladi d ne dođe do takvih možebitnih poremećaja.
Ministar Čobanković.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovani zastupniče ja ću odmah odgovoriti da smo svjesni kompletne situacije s kojom smo suočeni u poljoprivredi. Svjesni smo i situacije i znamo brojke i uvoza, ali isto tako i izvoza i točna je konstatacija u kojoj kažete da je u ovoj godini došlo do značajnijeg povećanja, ustvari uvoza za prva tri mjeseca, ali je isto tako činjenica da Hrvatska je na žalost u ovu godinu ušla sa znatno manje proizvoda iz dijela primarne poljoprivredne proizvodnje iz prostih razloga što smo imali prošle godine ono što smo imali. A da bih ovo argumentirao, ja ću samo par podataka kazati. U prošloj godini vanjsko-trgovinska razmjena ili bolje rečeno bilanca kod žitarica za prva tri mjeseca je bila pozitivna za 13 milijuna dolara, 13 milijuna 258 tisuća dolara. U ovoj godini samo na primjeru pšenice za prva tri mjeseca imamo negativnu bilancu od 6 milijuna 380 tisuća dolara. Znači samo na ovom jednom primjeru se vidi razlika od cca 19 milijuna dolara. Slično bi mogao povući paralelu uzmimo na primjeru šećera. A što je poanta? Poanta je da je u prošloj godini bila znatno manja proizvodnja šećerne repe kao osnovne sirovine za proizvodnju šećera, a dalje za izvoz šećera. Primjer: U prva tri mjeseca bilanca na šećeru je bila gotovo 16 milijuna dolara. U ovoj godini je ona 2 milijuna i 196 tisuća dolara. Uz probleme koje imamo, u nezadovoljavanju dijela potreba u proizvodnji kod voća, povrća i sličnoga, i uz ovakve primjere posljedica koje su direktne posljedice smanjene proizvodnje osnovnih poljoprivrednih proizvoda koji su praktično bili naši izvozni proizvodi gdje smo imali znatno pozitivnije vanjskotrgovinske bilance, a sada vidimo što se i tu dešava, onda je normalno i nemoguće je očekivati da će se tijekom ove godine doći do smanjenja uvoza. Normalno, ovo ministarstvo svojim mjerama i svojim određenim aktivnostima o kojima sam i danas govorio i neću ih ponavljati, ide u pravcu u prvom redu, povećanja proizvodnje i stimuliranja one proizvodnje s kojom ne zadovoljavamo potrebe. Isto tako, tijekom ove godine izvršit ćemo temeljito bilanciranje naših potreba i na osnovu toga ćemo kroz politiku potpora i poticaja dalje voditi u pravcu rješavanja toga dijela. A sada, da se vratim i na konkretno pitanje. Činjenica je da otkada su uvedene mjere zabrane uvoza junadi i junećeg mesa iz zemalja Europske unije, da nije došlo do smanjenja uvoza niti junad, žive stoke niti mesa, junećeg mesa. Nego je došlo samo da se promijenilo dobavljač. Nije dolazilo iz zemalja Europske unije nego se dovozilo iz nekih drugih zemalja. Sljedeće, u Hrvatskoj postoje stručna tijela koja su zadužena za praćenje određenih aktivnosti i predlaganje određenih mjera ministarstvu. Unutar Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva postoji stručni savjet za praćenje BSC-a. Na osnovu određenih prijedloga od strane toga stručnog tijela, a koje je u petak imalo svoju sjednicu, Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva će donijeti i određene naredbe. I mislim da oko toga uopće nema potrebe da bi mi otvarali neke političke frontove nego jednostavno treba sagledati činjenice, treba uvažiti stajalište struke i apsolutno stojim, i to ću iznijeti i svoje javno opredjeljenje ...
Ministre, molim vas, zaključite završnu rečenicu.
... iznijet ću i svoje javno, svoje opredjeljenje javno. Stojim na stajalištu da se nikakvim umjetnim, administrativnim niti nekim drugim mjerama ne može štititi tzv., štititi uvoz poljoprivredno-prehrambenih proizvoda.
Poštovani zastupnik Ivan Kolar.
Pa očigledno da, evo, iz ove zadnje rečenice trebamo se zamisliti nad vođenjem agrarne politike i uopće politike što se tiče zdravlja, pučanstva i ljudi. Jer višestruko pojavljivanje BSE-a u tim zemljama je sigurno za zamisliti jer već je prethodnik ispred mene rekel kakva se hrana uvozi, a ovo je sada pod geslom, sigurno, moguće možebitne zaraze ili ne znam kojih posljedica i da mi to dozvoljavamo. Umjesto da smo podigli razine mi spuštamo razinu. Ja se pitam dokle javnost to može tolerirati.
Poštovani zastupnik Tonči Tadić.
Poštovani gospodine predsjedniče, dame i gospodo. U prvom redu moram iskazati svoje zaprepaštenje i svojih kolega u klubu sa odgovorom predstavnika Ministarstva vanjskih poslova. Poštovani gospodine, europski kriteriji nisu niti trebaju biti razlog da Hrvatska ne provodi svoje zakone. Gospodarski pojas je dio mehanizma Ujedinjenih Naroda. I, a ne mehanizma Europske unije. Prema tome, pregovori su mogući samo o ribolovnim kvotama i to bilateralno, Hrvatske i Europske unije, a nikakva odgađanja ne dolaze u obzir, uostalom po članku 10. Deklaracije iz Venecije, od prošle godine, to je prihvatljivi presedan. No moje pitanje se odnosi zapravo na "Sunčani Hvar" i upućujem ga ministru gospodarstva. Prema dokumentima Europske unije smisao javno-privatnog partnerstva je privatno investiranje u državno vlasništvo. U postojećem Zakonu o privatizaciji postoji mogućnost dokapitalizacije da bi se steklo upravljačka prava kroz 51% dionica, ali to bi značilo trenutno isplatu 160 milijuna kuna u "Sunčani Hvar" jer temeljni kapital "Sunčanog Hvara" je 317 milijuna kuna. Može se ići i na burzu, ali kupnja 51% dionica na burzi po sadašnjoj cijeni bi značilo isplatu od bar 95 milijuna kuna trenutno. Međutim, prema ponudi Questus-a koji je prihvatila Vlada, Questus bi trebao uložiti 40 milijuna kuna svog novca i još 185 milijuna kuna kroz 5 godina, većinom kroz kredite na teret "Sunčanog Hvara". A računajući naravno još i na zaradu na kraju tog procesa. Napominjem, a to je HSP prvi upozorio, kako još uvijek ne postoje zakonski preduvjeti ni za primjeni javno-privatnog partnerstva ni za raspisivanje javnog natječaja o tome. Dakle, moje pitanje je kratko i jasno. Kada će javno-privatno partnerstvo biti regulirano posebnim zakonom, te koje će uvjete Vlada postaviti u svom javnom natječaju za javno-privatno partnerstvo u vezi obveze i investiranja privatnog partnera u "Sunčani Hvar"? Dakle, koja se investicija treba odraditi donosom kapitala, a ne kreditima na teret "Sunčanog Hvara"? Hvala.
Ministar Vukelić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani saborski zastupniče, odmah moram još jednom ispraviti vas kada kažete, Vlada je prihvatila ponudu. Dakle, Vlada nije prihvatila niti donesla bilo kakvu odluku o prihvaćanju bilo čije ponude. Nakon sjednice Vlade od 24. travnja i javnog poziva svim investitorima zainteresiranima za model javno-privatnog partnerstva, na taj natječaj javile su se zainteresirane kompanije, fondovi, kao što je to i u slučaju "Sunčanoga Hvara" i na svojoj sjednici od 5. svibnja, Vlada je zadužila, dakle, podršku je dala tom javljanju zainteresiranih investitora i zadužila je ministarstvo, zajedno sa Hrvatskim fondom za privatizaciju i Ministarstvo gospodina Kalmeta, pripremiti akte da bismo mogli ići dalje u tom pravcu. I na prošloj sjednici Vlade je i donešeno odluka koju vas isto podsjećam, koja se temelji na članku 3. stavku 2. o izuzimanju iz prodaje dionica društva "Sunčani Hvar" iz državnog portfelja i zadužuje se Hrvatski fond raspisati natječaj za razvitak i privatizaciju "Sunčanog Hvara" po modelu javno-privatnog partnerstva koji će, dakle, definirati modele ili uvjete, kriterije na osnovu čega će se po tom natječaju izabrati najpovoljniji ponuditelj. Dakle, to je vrlo bitno i drugačije od ovoga što ste kazali, da je prihvaćena ponuda i da se ide u ugovor sa nekim izabranim ponuditeljem. Dakle, nakon izraženog interesa za javno-privatno partnerstvo kada je u pitanju "Sunčani Hvar" ide se sada u konkretan natječaj za koji će uvjete definirati Hrvatski fond za privatizaciju i raspisati taj natječaj na koji se može javiti svi. Ne samo oni koji su u prvom pozivnom natječaju iskazali interes i na temelju toga će se vidjeti koji je i na temelju konkretne ponude po tom natječaju će se vidjeti koji kapital ulaže taj investitor koji nudi javno-privatno partnerstvo, na koji način vidi tu, to partnerstvo i budućnost. Prema tome, mislim da u ovom slučaju se ne radi o nikakvoj odabranoj ponudi niti se radi o bilo čemu što je van onih okvira zakonskih mogućnosti koje i pruža sadašnji Zakon, kada se govori da Vlada može izuzeti od prodaje neke dionice i donijeti posebnu odluku o sudbini tih dionica.
Poštovani zastupnik Tonči Tadić.
Poštovani gospodine ministre, Vlada je, kažete, dala podršku. Javnost je to protumačila kao prihvaćanje ponude. Što se tiče natječaja i javno-privatnog partnerstva odgovorno tvrdim da za to nema uporišta u postojećem zakonodavstvu [[Upadica: Tako je.]] Europske zemlje imaju o tome posebne zakone, postoji posebni dokument Europske unije o javno-privatnom partnerstvu i mi očekujemo da se o tome donese poseban zakon. Da sve bude čisto i potpuno jasno, ili ćemo ga možda morati mi pisati.
Poštovani zastupnik Damir Sesvečan.
Gospodine predsjedniče, poštovani članovi Vlade, kolegice i kolege. Pitanje upućujem Ministarstvu mora, turizma, prometa i razvitka, državnom tajniku gospodinu Bačiću. Naime, zanima me što je sa projektom izgradnje brze ceste Sveta Helena-Vrbovec, Bjelovar-Virovitica sa odvojkom Gradec-Koprivnica. Prije svega zanima me što je sa nastavkom izgradnje dionice Vrbovec-Gradec, dakle zaobilaznice oko Vrbovca, što je sa tim projektom kada se planira dakle završetak gradnje dionice te ceste u cjeloj dužini.
Državni tajnik Branko Bačić izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvaženi gospodine zastupnice. Brza cesta prema Bjelovaru i zaobilaznica Vrbovca je u planu građenja Hrvatskih cesta, u planu građenja cesta Hrvatskih cesta. U tom smislu kada govorimo o zaobilaznici Vrbovca izgrađena je projektna dokumentacija i na temelju te projektne dokumentacije radi se građevinska dozvola. Što se tiče postupka ishođenja građevinske dozvole u tijeku je izvlaštenje zemljišta na toj lokaciji i prema riječima Hrvatskih cesta u Ministarstvu mora, prometa, turizma i razvitka očekujemo da bi raspisivanje natječaja i ishođenje građevinske dozvole moglo biti riješeno do kraja rujna odnosno da bi početkom listopada ove godine dakle u 2000. godini se moglo krenuti u izgradnju zaobilaznice oko Vrbovca.
Gospodin zastupnik Sesvečan.
Hvala lijepa, zadovoljan sam odgovorom.
Poštovana zastupnika Ivanka Roksandić.
Hvala gospodine predsjedniče, poštovani članovi Vlade svoje pitanje uputila bih gospodinu ministru kulture, magistru Boži Biškupiću. Zakonom o izmjenama i dopunama zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara od 10. 9. 2003. godine utvrđeno je da spomeničku rentu plaćaju fizičke i pravne osobe koje obavljaju svoju djelatnost za poslovni prostor koji se nalazi u nepokretnom kulturnom dobru ili na području kulturno povijesne cjeline, visinu propisuju svojom odlukom jedinice lokalne samouprave tj. gradovi i općine. Kako dolazim iz grada Siska koji je cijeli jedna velika kulturno-povijesna cjelina, postavljam vam pitanje jesu li gradovi donijeli odluke o visinama spomeničke rente i je li znamo da se prihod od spomeničke rente uplaćuje u 60% u korist grada ili općine, a 40% u korist državnog proračuna i mora se isključivo koristiti prije svega za zaštitu očuvanja kulturnih dobara.
Ministar kulture Božo Biškupić.
Hvala gospodine predsjedniče, uvaženi zastupnici. Na žalost mnogi gradovi još nisu počeli provođenjem zakona i počeli s naplaćivanjem spomeničke rente. MI smo u skrbi koja je u zadaći Ministarstva kulture, koji je jedan od vrlo važnih zadataka, mi smo postavili pitanja zamolili građane da nam odgovore i u 50-tak gradova je svega odgovorilo i općina, od toga je svega 18 počelo primjenom zakona, među tim gradovima naravno Zagreb, Trogir, Pula, Karlovac, Gradiška, Varaždin, Požega, Opatija i Rijeka ali mnogi drugi gradovi, i još ima 12 gradova u kojima je u tijeku provođenje ovog Zakona. Međutim, tri grada koji se nalaze čak na listi, UNESCO-voj listi koja ima i čuva najznačanije spomenike kulture to su Split, Šibenik i Poreč nisu nam odgovorili tako da mislimo da još nisu počeli provđenjem zakona i želio bih iz ove govornice pozvati gradska poglavarstva i gradonačelnike da počnu primjenjivati zakon, jedan nam je grad čak odgovorio da im nije u planu provođenje zakona, iz sjeverne Hrvatske. To znači ako je ovaj Visoki dom donio jedan zakon i svi smo ga dužni primjenjivati, stoga molim da gradska poglavarstva i gradovi koji nisu još počeli s tim ozbiljnim poslom a to je kao što je zastupnica i kazala 60% ostaje za obnovu spomenika u samome gradu i samoj općini 40% je onaj dio solidarnosti za one koji nemaju spomeničkih cjelina. Ja bih molio da sva ta poglavarstva... da što prije počnu naplaćivati spomeničku rentu, jer je to vrlo važno i vrlo značajan doprinos za obnovu spomenika kulture od kojih su mnogi od kojih će ako ne krenemo zaista ozbiljnije malo morat ćemo angažirati arheologe da pronađu gdje su ustvari opće i bili.
Poštovana zastupnica Ivanka Roksandić.
Hvala gospodinu ministru, zadovoljna sam.
Poštovani zastupnik Damir Kajin.
Poštovana gospodo, pitanje želim postaviti ministru Vukeliću. Naime, tiče se INE ali i nekih drugih isporučitelja naftnih derivata. Naime, INA ali ne samo INA nego i OMV i ti drugi isporučitelji Eurosupera, Eurodiesela, isporučuju za novi tip vozila štetno gorivo, točnije isporučuju gorivo sa izuzetno velikim količinama sumpora, pa je moguće očekivati da će u skoro vrijeme na desetke tisuća vozila morati na odčađivanje motora. 1999. godine Hrvatska je usvojila normu o kvaliteti goriva koje jasno odstupaju od zapadnoeuropskih standarda sve kako bi se pogodovalo INI jer zapadno Europske norme preporučuju znatno manje količine sumpora što preporučuju jasno i proizvođači automobila, jednom rječju naše gorivo odstupa u ovom času cijelo jedno desetljeće za kvalitetom onoga kojega danas možemo kupiti na zapadnoeuropskim benzinskim crpkama. Naprimjer, novi automobili ne trpe Eurosuper 95 sa više od 50 mg/kg sumpora, a takvog goriva nema ni na jednoj benzinskoj crpki u Republici Hrvatskoj. S druge strane, onda se postavlja pitanje što kani država učiniti. Što kani učiniti nadležni Državni inspektorat, jer je jedan od razloga privatizacije INE između ostalog bila i modernizacija naših rafinerija. Građani kroz cijenu goriva plaćaju PDV, plaćaju tu famoznu trošarinu državi ili plaćaju naknadu i onda valjda imaju pravo zahtjevati da im se tako često nove vrste automobila ne kvare.
Ministar Vukelić izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, poštovani saborski zastupnici, poštovani zastupniče, prije svega ukoliko sadašnje gorive na benzinskim postajama koje se prodaje ne odgovara sadašnjim našim propisima tehničkim mislim da onda Državni inspektorat treba raditi i vjerujem da čini svoje i treba spriječiti da ne prodaje se gorivo sukladno našim postojećim propisima. Ali vaše pitanje je usmjereno u dobrom pravcu kada se govori o vrsti goriva koje uopće i jeste proizvedeno kod nas u našim rafinerijama, od naše kompanije INE i činjenica je da po Europskim standardima to gorivo ne zadovoljava i upravo stoga je opredjeljenje i Hrvatske vlade kao većinskog vlasnika u INI ali i strateškog partnera MOL-a da se ide u modernizaciju naših rafinerija upravo uvođenjem tehnologija, tehnoloških procesa koji će zadovoljavati standarde Europske kada se tiče količine sumpora u gorivu. Na sljedećoj sjednici Vlade između ostalog biti će jedan zahtjev za odobravanjem zaduženjem i oduzimanjem kredita upravo za modernizaciju naših rafinerija, jer u tom području, i tu ste u pravu do sada učinjeno jako malo, tek neka sitna investicija bila je usmjerena u rafineriji Rijeka pred nekoliko godina, ali osnovni posao predstoji i to je jedno od strateških ulaganja investicija u INA-i, upravo investicije u modernizaciju rafinerija, jer u suprotnom će već od naredne godine biti nemoguće koristiti to gorivo, s obzirom na potrebu usklađivanja s standardima Europske unije. Dakle, u planovima u programima INA-e jeste modernizacija naših rafinerija.
Poštovani zastupnik Kajin.
Da, ako je, ako se trebamo sad zadužit nije trebalo pred godinu ili dvije dana prodati INA-u. Međutim, problem nečistog, točnije, goriva s ovom pretjeranom količinom sumpora eskalirao je pred nekoliko godina, kada čak Renault nije htio isporučivati svoja vozila autosalonima u Hrvatskoj. Drugi problem je to što građani ukoliko ne dokažu da je kvar dogodio se zbog tog i tog goriva na nekoj pumpi, jasno trebaju platiti popravak sami. i treće, postavlja se pitanje, tko će biti te sreće od 150 do 200 tisuća vlasnika novih automobila da će se sutradan jednostavno pojaviti pred tim kako se kaže serviserima. Gdje je problem? Problem je što to gorivo odgovara našim propisima. Nije to sporno. Međutim, to ne odgovara preporukama auto industrije. i tu imamo jedan ozbiljan problem, jer doista vozila se kvare. i u kom roku će se to dešavat? Tu molimo pismeni odgovor.
Poštovana zastupnica Ruža Lelić.
Hvala gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo ministri, državni tajnici. Pitanje sam željela postaviti ministru mora, turizma i prometa i razvitka, a kako je ministar poslovno odsutan, zamolit ću državnog tajnika gospodina Bačića. U polugodišnjem izvješću o tijeku ostvarivanja zajma Europske investicijske banke iz Luksemburga zaključno sa 31. 12. 2003. godine, te načinu trošenja kreditnih sredstava koje su Hrvatskom saboru podnijele Hrvatske ceste pod točkom 3. b2. ima dionice čije je izrada projektne dokumentacije u tijeku, navedena je i dionica tu Županja-Gunja. Naime, otvaranje međunarodnog graničnog prijelaza Gunja, koji je ujedno prijelaz prve grupe, ova je cesta postala znatno frekventnija, time i opterećenija. Pa je recimo prekograničnog prijelaza prošle godine prošlo 478 tisuća osobnih automobila, 41 tisuću teretnih vozila, 728 automobila i skoro 2 milijuna fizičkih osoba. Gospodine tajniče, da li je projektna dokumentacija gotova i jesu li uvažene ovo me osobito interesira, jesu li uvaženi prigovori Uprave za ceste Vukovarsko-srijemske županije, osobito oni da se izradi obilaznica mjesta Gunja? U duljini negdje 2,7 kilometara. Naime, naselje Gunja je jedno od najvećih u županiji, ima oko 5 tisuća stanovnika, a cesta prolazi pored same škole, gdje se stvaraju velike kolone i teretnih i drugih vozila koji čekaju granični prijelaz, a time ugrožavaju sigurnost djece. I molim vas evo da ovaj upit i primjedbu razmotrite i pronađete zadovoljavajuće riješenje. A ako je ovo sve već učinjeno, kada možemo očekivati početak rada? Zahvaljujem.
Državni tajnik Branko Bačić.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče. Uvažena gospođo zastupnice. Dionica ceste Županja-Posavski Podgajci-Gunja je u dionici 28 kilometara u programu obnove državne ceste. i za tu cestu je, se, za tu cestu, taj program je oslonjen na sredstva iz zajma Europske investicijske banke. Prema programima održavanja državnih cesta je izrađen projekt i završen je projekt same ceste, dakle Županja-Posavski Podgajci i Gunja i planira se da bi kroz ishođenje građevinske dozvole i davanje suglasnosti banke na taj sami program, a za tim i raspisivanje natječaja početkom iduće godine ta cesta bi bila dovršena. No, kako je sami program oslonjen na sudiju isplativosti, u samom projektu nije predviđena i obilaznica Gunje. Stav je Hrvatskih cesta i mi smo u Ministarstvu mora, turizma, prometa i razvitka o tome raspravljali, da je potrebno kroz program rekonstrukcije i obnove državnih cesta kojega Hrvatske ceste u ovom trenutku izrađuju uvrstiti ih opravdanih razloga koje ste i sami naveli o kamionskom prijevozu kroz samu Gunju, o opterećenosti graničnog prijelaza, da je uistinu tu dionici u dužini od 2,8 ili 3 kilometra potrebno izraditi i uvrstiti je u program rekonstrukcije državnih cesta. Dakle, sama cesta koja je duga 28 kilometara od Županje do Gunje ide u rekonstrukciju. …vrijednost radova iznosa, planirana …vrijednost radova je predviđena prema Britanskim cijenama na 41 milijun kuna i stav je Hrvatskih cesta, jasno da se po ishođenju građevinske dozvole koja je u tijeku na temelju izrađene projektne dokumentacije krene na raspisivanje natječaja i očekujemo početak radova početkom iduće godine. Takav je program Hrvatskih cesta. A za samu zaobilaznicu da ponovim da će se uvrstiti u program rekonstrukcije državnih cesta, jer su opravdani razlozi i kamionskog prijevoza, prijevoza putnika i prijevoza osobnih automobila uistinu opravdana da se krene i u izgradnju same zaobilaznice Gunje čija je dužina oko gotovo 3 kilometra. Hvala.
Zastupnica Ruža Lelić.
Zahvaljujem. Zadovoljna sam odgovorom.
Poštovana zastupnica Nevenka Majednić.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani članovi Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Pitanje upućujem potpredsjednici Vlade i ministrici obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti gospođi Jadranki Kosor. Poštovana gospođo ministrice, poznati stav i politika Vlade u cilju poboljšanja položaja hrvatskih branitelja zaštite njihovih prava i čuvanje njihovog dostojanstva. S obzirom na njihov neprocijenjiv doprinos uspostavi i očuvanju neovisne i samostalne Hrvatske zaslužuju pravo na aktivno sudjelovanje u gospodarskom životu Republike Hrvatske, te osiguravanje financijske sigurnosti za njih i članove njihove obitelji. Jedan od glavnih uvjeta za to je njihovo zapošljavanje. Moje pitanje je sljedeće. Što će Vlada pored već donesenih mjera za zapošljavanje hrvatskih branitelja poduzeti, odnosno da li će donijeti neke nove mjere, da se smanji još uvijek relativno visok broj nezaposlenih hrvatskih branitelja? Hvala.
Potpredsjednica Vlade, ministrica gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani gospodine predsjedniče, poštovana gospođo zastupnice. Potpuno se slažem sa svim vašim konstatacijama koje su naravno prethodile ovom pitanju. Nažalost, još uvijek među nezaposlenima bilježimo nešto više od 27 tisuća nezaposlenih hrvatskih branitelja. i ministarstvo evo poduzelo neke mjere, korake naravno u sklopu svih mjera gospodarskih ove Hrvatske vlade i vjerujemo da će neke od tih mjera vrlo brzo i dati rezultate. Nedavno su dva ministarstva, Ministarstvo na čijem čelu sam ja i Ministarstvo na čijem je čelu gospodin ministar Vukelić, potpisala jedan važan sporazum o kreditiranju malog i srednjeg poduzetništva. Ali bih evo već kad ste pitali o svim mjerama, željela potsjetiti na neke postojeće, ali i na neke koje evo, s kojima idemo prvi puta. To su dakle mjere stručnog osposobljavanja za poznatog poslodavca, samozapošljavanje, stručno osposobljavanje za nepoznatog poslodavca. Međutim, ono što mi držimo osobito važnim jest ovo kreditiranje malog i srednjeg poduzetništva, jer će Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti subvencionirati kamatnu stoopu do iznosa 2% na kredite za poduzetnike početnike ili one koji razvijaju već postojeću djelatnost. Krediti se stom subvencioniranom kamatom mogu koristiti za osobe, dakle iz ciljane skupine kako ih mi zovemo, dakle za Hrvatske branitelje odnosno za djecu hrvatskih branitelja, također za druge fizičke i pravne osobe koje zapošljavaju ili će zaposliti veći broj hrvatskih branitelja. Evo sporazum o toj mjeri za koju Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti predviđa izdvojiti 11 milijuna kuna smo prije desetak dana potpisali sporazum i evo u svim udrugama hrvatskih branitelja odnosno članova njihovih obitelji, u svim PSP centrima u Hrvatskoj i na drugim mjestima mogu se naći i ovakvi prospekti gdje se mogu naći svi detalji odnosno sve detaljne upute o načinu korištenja ovog subvencioniranog kredita. Međutim, imamo i još jednu mjeru, to je poticanje osnivanja zadruga hrvatskih branitelja, dakle poticanje zadrugarstva na temelju dosadašnjih nekih dobrih iskustava. Evo, neki dan smo također potpisali jedan sporazum, ugovor sa zadrugom kakva postoji u Samoboru koja vrlo uspješno radi. Mi tu ulazimo sa pola milijuna kuna. Dakle, tu bi se trebale naći sve upute svima onima koji žele krenuti u to poduzetništvo koje prema prvim rezultatima u istom daje dobre rezultate. I imamo još jednu novu mjeru, to je potpora pojedinačnim projektima. To je evo na neki način pilot mjera u ovoj godini ako bude dala dobre rezultate onda ćemo sasvim sigurno tu mjeru proširiti za sljedeću godinu, naravno i za sljedeću proračunsku godinu. Ta potpora pojedinačnim projektima na našim pozicijama zastupljena je sa 2 milijuna i 300 tisuća kuna. Hvala lijepa na pitanju jer vjerujem da mnoge hrvatske branitelje zanima kako mogu i na koji način se uključiti u sve ove mjere. Bojim se da je to još nedovoljno poznato u javnosti. Zato vam se zahvaljujem na pitanju.
Poštovana zastupnica Nevenka Majdenić.
Zahvaljujem, ministrice na iscrpnom odgovoru i sigurna sam da su odgovorom zadovoljni i naši branitelji. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Petar Mlinarić.
Hvala, gospodine predsjedniče. Poštovani članovi Vlade, kolegice i kolege zastupnici! Predmet moga pitanja koje upućujem ministrici pravosuđa gospođi Vesni Škare-Ožbolt a predmet su nekažnjeni ratni zločini počinjeni nad Hrvatima u Vukovaru u jesen 1991. godine. Hrvatski povratnici u Vukovar žele nakon 13 godina znati što je sa kažnjavanjem ratnih zločina počinjenih 1991. u srbijanskoj agresiji na grad. Poznato je kako Vukovar broji oko 3 tisuće žrtava Domovinskog rata, zna se za likvidacije na Ovčari, za mučenja i ubojstva na veleprometu, za odvođenje Vukovaraca u koncentracijske logore po Srbiji ali se ne zna gdje su zločinci. Vukovarska trojka Radić, Mrkšić i Šljivančanin sjede u Haagu i Vukovarci vjeruju da će kao naredbodavci napada na Vukovar njegova razaranja i ubijanja ljudi dobiti zasluženu kaznu ali oni nisu sami poubijali 3 tisuće ljudi. Postavlja se pitanje što je sa izvršiteljima zločina, s onima koji su okrvavili ruke, ubili 260 Hrvata na Ovčari. Suđenje za Ovčaru u Beogradu koliko se do sada moglo vidjeti sliči na farsu jer nitko od šestorice optuženih ili 20-tak saslušanih svjedoka navodno pojma nema o Ovčari. Zločin je počinjen nad Hrvatima i 13 godina nakon rata još su nekažnjeni a krivci se slobodno šetaju po Srbiji, a znamo da ih ima i u Vukovaru. Hrvati iz Vukovara s pravom očekuju da se krivci za te stravične zločine iz 1991. godine kazne kako bi se život u tome gradu mogao nastaviti u manjoj mjeri opterećen tim neriješenim pitanjem do kojeg ni suživot Hrvata i Srba ne može krenuti u pravom smjeru. Pitanje glasi, kada će početi sankcioniranje zločinaca koji su počinili zločine u Vukovaru 1991. godine, koji se trenutno nalaze u Srbiji i Crnoj Gori i onih koji se slobodno šetaju ulicama grada Vukovara? Hvala.
Ministrica pravosuđa Vesna Škare-Ožbolt. Izvolite!
Uvaženi gospodine zastupniče, kada je riječ o sankcioniranju ratnih zločina počinjenih protiv Hrvata u Vukovaru prema podacima Državnog odvjetništva Republike Hrvatske i prema podacima Županijskog suda u Vukovaru od 1991. do 11. ožujka 2004. godine pokrenut je kazneni postupak za ratne zločine protiv 489 osoba. Istraga je sada u tijeku protiv 88 osoba. Optuženo je ukupno 179 osoba a protiv 127 osoba u tijeku je kazneni postupak pred Županijskim sudom u Vukovaru, dakle to su predmeti o kojima još nije donesena pravomoćna presuda. Osuđeno je pravomoćno ukupno 40 osoba za ratne zločine počinjene na području Vukovara a protiv 32 osobe donesene su oslobađajuće presude. Suđenje u Beogradu za ratni zločin Ovčara je počelo i proširena je optužnica sa još 11 osoba, dakle sve skupa 18 osoba se nalazi na optuženičkoj klupi na suđenju u Beogradu. O tom suđenju nemam namjeru davati bilo kakve kvalifikacije, čekamo presude. Važno vam je za znati da je Županijsko državno odvjetništvo u Vukovaru nakon dovršena istrage podiglo optužnicu protiv 10 osoba za pokolj u Vukovaru i to protiv generala Jugoslavenske narodne armije i to Veljka Kadijevića, Blagoja Ađića, Zvonka Jurjevića, Božidara Stevanovića, Živote Panića i ovih Mrkšića, Radića i Šljivančanina kako ste sami rekli te Vojislava Šešelja i Gorana Hadžića i ti su postupci u tijeku pred Županijskim sudom u Vukovaru a jednako tako Državno odvjetništvo Republike Hrvatske zatražilo je njihovo procesuiranje i na Haaškom sudu.
Zastupnik Petar Mlinarić.
Hvala, gospođo ministrice. Ja sam djelomično zadovoljan i s obzirom da ste vi nedavno preuzeli dužnost ja se nadam da ćete izvaditi sve one predmete koje smo mi logoraši 1992. godine pri izlasku iz logora dali u policiji i nadam se da će, bit ću još zadovoljniji kada budu svi sankcionirani zločinci koji se još šetaju Vukovarom. Hvala lijepo.
I posljednji po redu poštovani zastupnik Tomislav Čuljak.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvaženi ministri, kolege zastupnici! Ja bih svoje pitanje želio postaviti ministrici branitelja, obitelji i međugeneracijske solidarnosti gospođi Jadranki Kosor. Svakodnevno primajući građane među kojima je zapravo najveći broj hrvatskih branitelja koji mi se obraćaju i jedno od najčešćih pitanja je što će biti sa dugom, zapravo sa obvezom koja je nastala prema hrvatskim braniteljima a koja se vuče čitav niz godina, ima li određenih, može li se dobiti informacija kada bi mogla ići isplata, zapravo vraćanje tog duga. Hvala.
Potpredsjednica Vlade ministrica gospođa Jadranka Kosor.
Hvala vam lijepa. Gospodine predsjedniče! Gospodine zastupniče, da dobro pitanje, upravo u ovo vrijeme. Naime, kao što vjerujem vas kao zastupnika i većinu drugih zastupnika sigurno nazivaju, šalju pisma mnogobrojni hrvatski branitelji i članovi njihovih obitelji tako naravno brojna pisma dolaze i u naše ministarstvo i naravno da je netočno ono što dolazi iz određenih krugova kad pokušavaju komentirati rad ovoga ministarstva pa se određene osobe od kojih neke sjede i ovdje u Hrvatskom saboru usude reći da ministrica ne odgovara ni na jedno pismo, ja upravo radim jednu detaljnu analizu, ono što do sada znam iz analize, iz onoga što je napravljeno u određenim dijelovima ministarstva, a analizu radim dodatno i za svoj rad u Vladi. Odgovoreno je na preko 3 tisuće pisama. Činjenica jasno da je priljev pisama velik, da je pritisak ljudi koji traže odgovore velik. Radi se ovo što vi pitate, radi se naime o jednome dugu još evo i iz 97. godine prema tadašnjem zakonu. I mogu reći da se do sada, znači u razdoblju od 1. 1. 1998. do danas obavljala isplata samo onim braniteljima vezano uz njihove mirovine koji su tužili državu, ministarstvo sudu. Tada su se naravno presude donosile u njihovu korist i vršili su se samo te isplate. Ova hrvatska Vlada na početku svoga mandata kada se radio proračun održala je sa preko visoki predstavnika Vlade sa predstavnicima udruga, dogovorila se o početku vraćanja duga i za ovu proračunsku godinu hrvatska Vlada je osigurala 149 milijuna kuna. Dakle, za povrat toga duga. Obrada dokumentacije je počela i u područnim službama Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje i mogu najaviti da prve isplate kreću ovih dana, dakle, u lipnju za ono što je do sada obrađeno. Imam podatak da je obrađeno oko 2000 predmeta a ostatak nešto više od 7 tisuća predmeta obraditi će se tijekom lipnja i onda i isplate kreću nakon toga, dakle, srpanj i kolovoz. Dakle, odgovor konkretan na vaše pitanje da prve isplate kreću ovih dana dakle, u lipnju i onda tijekom srpnja i kolovoza. Vjerujem da ste zadovljni jer radi se o obećanju Vlade koje Vlada ispunjava.
Poštovani zastupnik Tomislav Čuljak.
Pa ja naravno da sam zadovoljan i zahvaljujem na ovakvom odgovoru a vjerujem da mogu zahvaliti u ime svih hrvatskih branitelja na sljedećoj potpori koju će dobiti.
Hvala lijepa. Sukladno članku 189. Poslovnika obavještavam da Vlada nije dostavila u propisanom roku odgovor na zastupničko pitanje gospodina zastupnika Slavka Linića i molim da se taj odgovor dostavi u roku od 8 dana, ostali odgovori su dostavljeni, neki su i danas distribuirani. Dame i gospodo zastupnici, aktualno prijepodne je završeno. Samo nekoliko još obavjesti. Sjednica Odbora za obitelj, mladež i šport koja je trebala biti danas u 13,30 odgađa se za sutra u 9 sati u Klubu zastupnika. Sjednica Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina održat će se danas u 14 sati u dvorani 202. I sjednica Odbora za ravnopravnost spolova također danas sa početkom u 14 sati u dvorani 233 na drugom katu. Ja bih molio poštovane kolegice i kolege da bar pet do 3 budu u sabornici jer u 3 sata imamo po programu obraćanje glavnog tajnika NATO-a. Gospodo zastupnici i zastupnice Hrvatskog sabora. Uvažene gospođe i gospodo veleposlanici, poštovani gosti. Ljubazno vas molim da pozdravimo našega današnjega visokoga gosta gospodina Jappa de Hoopa Schefer glavnog tajnika NATO SAVEZA. [[Pljesak]] Gospodine glavni tajniče dopustite da vam zaželim dobrodošlicu ovdje u Hrvatskom saboru najvišem predstvničkom i vrhovnom tjelu REpublike Hrvatske veliko nam je zadovoljstvo i čast što ćete se danas obratiti Hrvatskom saboru zastupnicama i zastupnicma. I to upravo za nas važnom trenutku kada očekujemo sa velikom dozom optimizma da hrvatski napori poduzeti na područjju reformi budu prepoznati na predstojećem istambulskom sumitu NATOa. Republika Hrvatska pozdravlja zadnje proširenje NATOa jer držimo da svako daljnje proširenje saveza znači nastavak ujednačavanja čitavoga europskog prostora, ne samo u obrambenom već i u gospodraskom i socijalnom smislu, a naročito istim temeljnim demokratskim vrijednostima i ciljevima što neuptimo implicira i viši stupanj sigurnosti kontinenta u cijelini. SToga se iskreno nadamo daće istambulski sumit utvrditi nastavak NATOve politike otvorenih vrata. Držimo da bi se uključivanjem Republike Hrvaske u savez učinio značajan korak u prema stavaranju sigurnije regije jugoistoka Europe što je u Hrvatskom vitalnom nacionalnom interesu. Hrvatska već sada svojom političkom, gospodarskom i socijalnom stabilnošću kao i punom spremnošću za daljnji razvoj i jačanje dobrosusjedske suradnje daje značajan doprinos većoj sigurnosti i stabilnosti ovoga djela Europe. Nedavno smo obilježili i prvu godišnjicu američko jadranke povelje a čvrsto podupiremo anše susjede Bosnu i Hercegovinu i Srbiju u Crnu Gore za pristupanje programu partnerstva za mir, a u tom procesu spremni smo i aktivnije sudjelovati kroz pružanje praktičnih savjeta i razmjenu iskustava. Postizanje članstva u Europskoj uniji i NATO u za nas su dva jednako važna vanjsko politička cilja. Pozitivno mišljenje europske komisije neuptino je potvrdilo sposobnost. odlučnost i dosljednog Republike Hrvatske na putu prema punopravnom članstvu Europskoj uniji. Naš predanu rad na ispunajvanju svih kriteija za članstvo u NATOu kao i pozitivne ocjene koje smo do sada dobili o našem napretku zasigurno nam služe kao jak poticaj za ubrzanje reformi kako bismo bili u potpunosti spremni preuzeti sve obveze punopravnog članstva u NATOu u idućem krugu proširenja. Vaša Ekselencijo molim vas da uzmete rječ.
[[Govornik govori engleski, nema prijevoda]] /Pljesak./
Gospodine glavni tajniče, hvala vam na otvorenom, iskrenom, kritičkom i poštenom prikazu politike Sjevernoatlanskog saveza prema šansama, mogućnostima Hrvatske da kroz ova otvorena vrata što prije se priključi NATO-u. Hvala još jednom. Nastavljamo za 15 minuta. Kolegice i kolege, nastavljamo sa radom. Budući da nemamo potrebni kvorum za rasprave i izvješće o mandatno-imunitetnom povjerenstvu pa ćemo s time nastaviti kada bude bio potrebni kvorum pa bi išli na ovo potvrđivanje ugovora. - Prijedlog zakona potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Republike Mađarske o obvljanju kontrole graničnog prometa u cestovnom, željezničkomi vodnom prometu s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 100. Predlagatelj je Vlada. Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, pomorstvo, promet i veze. Želi li državni tajnik Biščević da dodatno obrzaložiti prijedlog? Da izvolite.
[[Govornik se naknadno uključio.]] sklapanje i izvršenje međudržavnih ugovora dalo poticaj i potpisivanje ovog ugovora. Ugovor je potpisan 29. rujna 2003. godine. U obrazloženju je možda potrebno reći da dosadašnji način kontrole graničnog prometa u cestovnom, željezničkom i vodnom prometu između Republike Hrvatske i Republike Mađarske da se odvijao bez postojanja odgovarajućeg međudržavnog ugovora kojim bi se cjelovito uredilo obavljanje granične kontrole na svim graničnim prijelazima. Sklopljenim ugovorom čije se potvrđivanje predlaže pred visokim domom ovim zakonom cjelovito se reguliraju načela i pravila suradnje tijekom obavljanja kontrole graničnog prometa, osoba i stvari te prijevoznih sredstava koji prelaze Hrvatsko-Mađarsku državnu granicu osobito kada se granična kontrola obavlja na zajedničkom mjestu. Ugovorom se također predviđa osnivanje mješovitog povjerenstva radi provedbe ugovora, i ugovorom se zajedno s provedbenim protokolom koji je potpisan istovremeno i kada ugovor sveobuhvatno rješava pitanje određivanja graničnih prijelaza te režim obavljanja granične kontrole između dviju zemalja. U obrazloženju još možda dodatno, provedba ovog Zakona neće zahtjevati dodatna sredstva iz državnog protokola, temelj za donošenje Zakona po hitnom postupku nalazi se u članku 165. Poslovnika Hrvatskog sabora i to u opravdanim razlozima što hitnije provedbe ugovora, sa stanovišta Ministarstva vanjskih poslova možda još samo jedna opaska, uređenjem režima graničnog prijelaza između Hrvatske i Mađarske uređujemo jedno važno pitanje u našim bilateralnim odnosima, unapređujemo ukupne odnose sa Mađarskom i na stanovit način s obzirom da je riječ o zemlji članici Europske unije dodatno jačamo svoj međunarodno odnosno proeuropski profil u ovom slučaju te vas molim da Zakon usvojite po hitnom postupku. Hvala.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? NE. Otvaram raspravu. U ime Kluba HSP-a poštovani zastupnik Pero Kovačević, izvolite. Ima li još netko za raspravu? Nema. Zaključujem raspravu. Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Republike Mađarske o obavljanju kontrole graničnog prometa u cestovnom, željezničkom i vodnom prometu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 100. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molim predstavnika predlagatelja, državnog tajnika u Ministarstvu vanjskih poslova gospodina Bakotu da se očituje o amandmanu.
Vlada prihvaća amandman. Riječ je o nomotehničkoj promjeni i u odredbi se bolje i detaljnije precizira koja su ministarstva nadležna za provedbu ugovora na način da se ostvaruje mogućnost prilikom bilo kakvih promjena, izmjena ili dopuna naziva ministarstva bude precizno definirano tko je zadužen za provedbu.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno sa 95 glasova donijet predloženi zakon zajedno sa usvojenim amandmanom koji je sastavni dio zakona. Idemo na sljedeću točku. - Prijedlog zakona o potvrđivanju okvirnog Ugovora o zajmu za Projekt 1435 (2002) održivi povratak prognanika i izbjeglica - povrat imovine i stambeno zbrinjavanje, između Republike Hrvatske i Razvojne banke Vijeća Europe, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 101. Predlagatelj zakona je Vlada. Prihvatili smo primjenu hitnog postupka, prijedlog akta primili ste poštom. Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, financije, državni proračun, rad socijalnu politiku i zdravstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li državna tajnica u Ministarstvu financija, gospođa Martina Dalić dodatno obrazložiti prijedlog? Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovane dame i gospodo zastupnici. Cilj projekta koji se financira ovim zajmom je rješavanja problema preostalog dijela stambenog zbrinjavanja prognanika i izbjeglica kroz povrat imovine vlasnicima i osiguranje alternativnih rješenja za privremene korisnike. Projekt obuhvaća sljedeće aktivnosti: Povrat imovine vlasnicima, ukupno povrat vlasnicima 3968 stambenih jedinica koje će napustiti privremeni korisnici kojima je utvrđeno pravo na privremeno zbrinjavanje, zatim osiguravanje dodatnog stambenog fonda za zbrinjavanje privremenih korisnika zauzete imovine kao što je opisano u točki 1. Kupovinu obiteljskih kuća preko državne agencije za promet nekretnina, koje će se dati u najam korisnicima te nabavku osnovnog građevinskog materijala za obnovu oštećenih obiteljskih kuća ili stanova u državnom vlasništvu ili vlasništvu korisnika. Razlozi zbog kojih se predlaže donošenje ovog zakona po hitnom postupku jesu priroda potvrđivanja međunarodnih ugovora i između država kojima se formalno izražava spremnost da Vlada izvrši obveze prema već potpisanim međunarodnim ugovorima te drugi razlog za hitno donošenje Zakona jest činjenica da se u ovoj fazi postupka u pravilu ne mogu izvršavati izmjene ili dopune teksta međunarodnih ugovora. Pa vas stoga molim da se ovaj Zakon donese po hitnom postupku. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Ne žele. Otvaram raspravu. U ime Kluba SDP-a poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, poštovani predstavniče Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Klub SDP-a svesrdno podržava donošenje ovog Zakona o potvrđivanju okvirnog ugovora za održivi povratak prognanika i izbjeglica, povrat imovine i stambeno zbrinjavanje između Republike Hrvatske i razvojne banke Vijeća Europe. Ovaj Prijedlog zakona odnosno nastavak projekta nije ništa nego nastavak projekta već jednog koji je uspješno završila bivša Vlada. Naravno ne u ovakvim okolnostima. I nama je drago da sadašnja vlast jeste promijenila mišljenje i svesrdno podržava povratak izbjeglica, što je od političkog interesa i socijalnog prve vrste. Ovim će se Zakonom urediti ne samo povrat imovine vlasnicima nego osiguravanje dodatnog stambenog fonda za stambeno zbrinjavanje privremenih korisnika, zauzete imovine, a sjetimo se 90-tih godina, tih godina kada su bile još formirane posebne komisije kojima je bila upravo ta imovina, zvala se posebna imovina, na ovaj način zaposjednuta. Sjetimo se samo za vrijeme bivšeg saziva Sabora kako se zborilo s desne strane vaše gospodine predsjedniče, iz klupa HDZ-a da sudovi obustave čak postupke za iseljenje. Sada se govori drugačije i dobro da je tako, zatim, zajmom će se osigurati kupovina obiteljskih kuća preko Državne agencije za promet nekretnina. Ona nikada nije ostvarila svoju puninu zbog čega je i osnovana i treba je u tome podržati, međutim, čini mi se ipak malo pretjeranim da se u sela i u mjesta pretežno nastanjena srpskim ... ili onima u kojima su oni živjeli, da su ta mjesta obljepljena plakatima Državne agencije za promet nekretnina, to je nedozvoljivo jer se može shvatiti da se upravo to stanovništvo potiče da prodaje nekretnine što nikako se ne bi smjelo dogoditi niti stvarati dojam da je tomu tako. Zajmom će se osigurati i nabavka osnovnog građevinskog matrijala za obnovu oštećenih kuća. I nama je drago da je tomu danas tako, to je sigurno doprinos i bivše vlasti. Nama je drago da nastavljate ovaj projekt. Međutim, nekada i ne tako davno, prije samo nekoliko godina iz rodoljubnih prsa i pluća s desne strane vaše gospodine predsjedniče iz klupa HDZ-a zborilo se da će samo kada se govorilo o izmjeni Zakona o obnovi, kada je gospodin tadašnji ministar Čačić bio optužen da uopće kako takva osoba može obnašati ministarsku dužnost kada je rekao i spomenuo se kada je on ušao u Knin u 8 sati, kuće nisu gorile, u 12 sati gorile su. Danas, dakle zbog toga se tražila njegova ostavka. Govorilo se, kada se o tom zakonu također raspravljalo koji je domaćim sredstvima trebao dobrim dijelom riješiti i ova pitanja, pa nećemo valjda izjednačavati obitelji. Pa taj zakon govorilo se, a samo se zakonom tražilo da se svim građanima pod jednakim uvjetima obnove srušene kuće govorilo se, pa taj zakon prelazi granicu podnošljivosti narušenog nacionalnog ponosa. Govorilo se to iz klupa HDZ-a. Govorilo se da su Hrvati, odnosno hrvatski birači tada izglasali promjene, a da vidite o kakvoj se prevari i promjenama radi. Pa gospodo, nije li to malo previše? Ne odnosi se samo na sve građane kaže taj zakon, nego i na one koji su zamislite imali prebivalište 91. godine. i drago nam je da ste sada promijenili mišljenje i da upravo to podržavate. Govorilo se, u zakonu se pravo na obnovu skraćuje osobama protiv koje su donesene samo pravomoćne presude, ali to se ne odnosi na članove njihove obitelji, pa zar je to moguće. Ovaj zakon je neljudski, govorilo se. Pa krv se još nije ni sakupila, a vi o tome govorite. Ovaj zakon je neljudski. Možete mi dati opomenu, ali ja se bojim ovog zakona. Ja neću citirati tko je to govorio, to su redom govorili svi oni, dakle koji sada predlažu i podržavaju, i nama je zaista drago da je tomu tako. Ne treba se ustručavati i kazati da se ovima izlazi u susret, onim Srbima koji su izbjegli iz kojekakvih razloga, vi tadašnja Vlada, jer odnosi se na tadašnju Vladu provodite srpsku politiku iz 90-te godine, zato je ondašnja Vlada bila optužena kada je samo tražila da se svim građanima obnove njihove kuće i njihove zgrade porušene pod jednakim uvjetima. Može aktualna vlast …događanjem naroda, ali bojim se da se takve kvalifikacije pokazuju nerazumijevanje ljudi koji su rat osjetili na svojoj koži, koji su izgubili člana obitelji, to su govorili tako malo ipak oni oprezniji. Dakle, govorilo se i to da bi govornik je li koji je kritizirao taj zakon bio zadnja hulja kada bi digao ruku za takav zakon. Zakon je apsolutno neprihvatljiv, on pokazuje prvo da sadašnja Vlada, misli se na..
Ja bih molio kolege da kolegicu ne dekoncentriraju..
…štoviše da koristi svaku priliku u svakom zakonu i u svakom članku da izmjeni sve definicije iz Domovinskog rata. Što smo mi, jesmo li mi uopće država kad donosimo takve zakone? Tako se to govorilo onda. I nama je zaista drago da ste promijenili mišljenje i ja se nadam zaista iskreno, jer da nije iskreno sigurno se ne bi upuštali u ovako zaista veliki zajam, jer puno je kuća srušeno i puno toga treba obnoviti. Sjetimo se još samo onda onih ljudi koji su dizali glas da se ne ruše kuće, sjetimo se samo pokojnog kardinala Kuharića, koji je govorio neprijatelj je srušio moju kuću, ja njegovu neću. Ali mnogi koji su stavili krunicu oko vrata, rušili su kuću, a nisu slušali riječi kardinala. Zatim, naš premijer Sanader nedavno je rekao obilazeći upravo ta područja koja su ratom na takav način stradala, čije kuće sada moramo obnoviti i izložiti se velikim troškovima, rekao je, da vjeruje da naš narod ima sigurno i da mora snaći hrabrosti za povjerenje, i citirao je papu i njegov nedavni posjet. Međutim, papa je ovdje dolazio nekoliko puta i uvijek je o tomu govorio, ali vjerojatno njega se samo sluša utoliko i ukoliko smo na vlasti, odnosno jesu na vlasti, odnosno jeste na vlati. I zato evo gospodine predsjedniče, dozvolite da završim, Klub SDP-a podržava donošenje ovog zakona, i raduje ga i veseli ovaj obrat, za što je sigurno zaslužna i bivša vlast u vašim razmišljanjima ovakve problematike. Hvala lijepa.
Hvala lijepa, inače ovo je bila, inače prijedlog zakona između ugovora o zajmu između Republike Hrvatske i razvojne banke Vijeća Europe. U ime Kluba HNS-a PGS-a poštovana zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain. Izvolite kolegice.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani tajniče i poštovani pomoćnici ministra, poštovane dame i gospodo zastupnici. Projekti 1435 iz 2002. godine održivi povratak prognanika i izbjeglica, povratak imovine i stambeno zbrinjavanje, a koji je usmjeren na osiguranje uvjeta za održivi povratak prognanika i izbjeglica kroz riješenje povrata imovine njihovim vlasnicima kao i dodjelu alternativnog smještaja privremenim korisnicima te imovine pripremilo je bivše Ministarstvo za javne radove, obnovu i graditeljstvo i bivša Vlada Republike Hrvatske još u listopadu 2002. godine. Uputila ga je Vijeću Europe i CEB-u na razmatarnje. Nakon razmatranja projekt je predložen i prihvaćen od najviših tijela Vijeća Europe i CEB-a u ožujku 2003. godine. Već do sada Republika Hrvatska sklopila je 7 dugoročnih povoljnih zajmova. Pa možda da se prisjetimo. Projekt obnove škola u Republici Hrvatskoj financiranjem zajmom CEB-a u iznosu od 90 milijuna kuna koji je potpisan 19. i 26. siječnja 2001. godine. Sredstvima zajma financira se obnova 40 škola u ratom stradalim povratničkim područjima u 8 županija. Sa stanjem 31. 12. 2003. godine iskorišteno je 87 milijuna kuna ili 88,8%, a do kraja 2004. godine predviđa se potrošiti i ostalih 11 milijuna. Drugi projekt koji je isto tako vođen od strane Ministarstva za javne radove je projekt obnove i stambenog zbrinjavanja prognanika i izbjeglica u Republici Hrvatskoj. On je financiran zajmom CEB-a u iznosu od 232 milijuna kuna koje je potpisan u veljači 2001. godine. Zajmom i proračunskim sredstvima financira se riješavanje problema stambenog zbrinjavanja prognanika i izbjeglica kroz povrat imovine vlasnicima i osiguravanje alternativnog smještaja za privremene korisnike, organiziranu obnovu oštećenih i uništenih obiteljskih kuća u vlasništvu povratnika, te kroz obnovu komunalne infrastrukture također se iskorištava ostatak. Sa stanjem 31. 12. 2003. godine da vas upoznam, ta sredstva su bila u potpunosti iskorištena. Sljedeći projekt koji je također bio rukovođen na neki način koordiniran od strane prethodne Vlade je projekt obnove zdravstvene infrastrukture, koji se financira sa zajmom CEB-a, koji je potpisan u listopadu 2001. godine zajmovi proračunskim sredstvima financiraju se građevinski radovi ili nabava opreme za četiri bolnice u Pakracu, Dubrovniku, Sisku i Zadru. Dva klinička centra u Dubravi i u Splitu, dvije klinike Fran Mihaljević i Vuk Vrhovec i jedan klinički bolnički centar u Rijeci. Četiri primarne zdravstvene zaštite u Metkoviću, Slunju, Kninu i Dubrovniku te nabava medicinske i druge opreme za centre primarne zdravstvene zaštite koji su ranije izgrađeni iz sredstava državnog proračuna. Sa stanjem 31.12.2003. godine iskorišteno je 60% a preostali neiskorišteni dio zajma iznosi 74 milijuna kuna. To su samo neki od projekata. Ima tu i drugih kao projekt obnove škola u istočnoj Slavoniji, projekti financiranja kreditnog programa malog i srednjeg poduzetništva. Evo, financira se zajam CEB-a u Hrvatskoj banci za obnovu razvitak i odobren je uz državno jamstvo. Ukupna vrijednost projekta iznosi 20 milijuna eura od čega je ovim zajmom CEBA financira sa 8 milijuna eura ili 40% iznosa a ostatak od 12 milijuna eura financira se iz zajma Europske banke za obnovu i razvitak. Ugovor o jamstvu stupio je na snagu 19. rujna 2001. godine a do 31.12.2003. godine povučeno je 4 milijuna eura. Navedeni i do sada ugovoreni zajmovi i jamstvo ukupno iznose 789 milijuna kuna i 8 milijuna eura u ukupnom iznosu. Prepoznavši upravo potrebu paralelne snažne obnove i ulaganja u tehničku infrastrukturu uz proces obnove i unapređenja je i suradnja sa Vijećem Europe. U pripremi se nalaze slijedeći novi zajmovi. Projekt izgradnje i obnova školskih objekata u RH koja je sukladno zaključku Vlade od 22. svibnja 2003. godine upućen glavnom tajniku Vijeća Europe te guverneru i direktoru Centralne banke na razmatranje o mogućnosti njegova financiranja putem zajma u iznosu od 53 milijuna eura. Posebno naglašavam da smo mi u Ministarstvu za javne radove, obnovu i graditeljstvo pripremili i već započeli izgradnju ukupno 142 škole i sportskih dvorana. Od 100 škola i 40 sportskih školskih dvorana uznapredovala je do danas izgradnja na cirka 40 objekata a raznim fazama aktivnosti kao što su projektiranje, natječaj i revizije obuhvaćeno je već do sada otprilike 120 objekata iz razloga jer je taj projekt potrebno prema rokovima okončati do kraja iduće godine. Primjera radi samo u Zadarskoj županiji radi se na realizaciji 28 objekata iz ovog programa što je svakako dodatno doprinjelo rezultatima i usponu upravo HDZ-a na parlamentarnim izborima obzirom na pretežno njihovo vođenje jedinice lokalne samouprave u Zadarskoj županiji. Upravo to pokazuje koliko se prošla Vlada a i time naravno i Hrvatska narodna stranka rukovodila općim interesom a ne usko stranačkim. Ovdje ipak moramo postaviti nadležnim pitanje kako iz čitavog ovog paketa od 142 škole i školskih dvorana Vlada odlukom jedino isključila izgradnju i kreditno financiranje Srednje škole sa sportskom dvoranom u Sesvetama i ne upućuje li to jasno na špekulacije oko toga kako Vlada program POS-a upravo u Zagrebu gdje od 18 tisuća zainteresiranih obitelji za rješavanjem svojeg egzistencijalnog stambenog pitanja 8,5 tisuća obitelji vidi u skoroj izgradnji sesvetskog naselja od cirka 3 tisuće stanova. Svi projekti pa i za srednju školu su potpuno dovršeni, natječajem odabrani izvoditelji. Očekuje se samo gospodo vaš napor da ih realizirate. Ovo je pak eklatantni primjer postupanja protiv interesa građana Hrvatske isključivo sa ciljem spriječavanja realizacije projekata koji su započele druge stranke. Preostali projekti koji su osmišljeni i financiraju se ovim modelom su projekt socijalne i ekonomske obnove u ratom zahvaćenim područjima i socijalno nerazvijenim područjima. Zajam za poboljšanje uvjeta života u romskim naseljima, zajam za zaštitu okoliša, zaštitu od požara, zajam za razvoj socijalne infrastrukture i reintegracije povratka u multietničku zajednicu grada Gline. Uz napomenu da su se dodatni ugovori zaključivali za svako povlačenje novca moram spomenuti i za svaki kredit, dakako i pohvaliti ovdje tri grupacije. Cilj ovog projekta je rješavanje problema preostalog dijela stambenog zbrinjavanja, znači ono što nije zbrinuto prethodnim programima kroz povrat imovine vlasnicima i osiguranje alternativnog smještaja za privremene korisnike, kroz obnovu komunalne infrastrukture na ratom zahvaćenim područjima i to kako slijedi povrat imovine vlasnicima 3 tisuće 968 zauzetih stambenih jedinica, osiguranje dodatnog stambenog fonda za stambeno zbrinjavanje privremenih korisnika zauzete privatne imovine koje je utvrđeno pravo na stambeno zbrinjavanje u ukupnom iznosu od 3 tisuće 968 stambenih jedinica, kupovina obiteljskih kuća preko Državne agencije za promet nekretnina. Tu se planira tisuću 960 stambenih jedinica. Nabavka osnovnog građevinskog materijala za obnovu oštećenih obiteljskih kuća ili stanova u državnom vlasništvu ili vlasništvu korisnika. Tu raspolažemo sa brojkama od 2 tisuće 8 u ukupnoj svoti. Za dodjelu korisnicima i gradnju preostao je još 328 oštećenih stambenih jedinica i također je osigurano tisuću 680 komada građevinskog zemljišta. Potpore za stanogradnju, za samogradnju imamo sufinanciranje građevinskih radova na obnovi i gradnji ukupno 2 tisuće i 8 stambenih jedinica, imammo komunalne priključke i prateću infrastrukturu za 2 tisuće 430 stambenih jedinica u iznosu od 36 milijuna kuna. I imamo razne konzultantske usluge predviđene projektiranje, nadzor i revizije. Dakako, ono što bi ovom prilikom trebalo spomenuti je da Klub Hrvatske narodne stranke i PGS-a u cijelosti ali i u potpunosti, tu aludiram na školu, podržavamo rečeni prijedlog kojim se potvrđuje okvirni Ugovor o zajmu za projektiranje tisuću 435 iz 2002. godine održivi povratak prognanika i izbjeglica, povrat imovine, stambeno zbrinjavanje između Republike Hrvatske i Razvojne banke Vijeća Europe. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. U ime Kluba SDSS-a poštovani zastupnik Ratko Gajica.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege! Ja naravno mislim da je ovaj zakon i ono što se njime želi razriješiti dobra stvar, naprosto zato što se time želi učiniti nešto što ima plemenite svrhe i to ne bi nikako dovodio u pitanje i mislim da je to sasvim u redu i zaslužuje podršku. Ja ću ovdje problematizirati dvije stvari koje mislim da se provlače kroz zakon a čini mi se da nisu plemenite. Možda ako smijem upotrijebiti nešto tvrđi izraz moguće je da se tu provuče nešto i mimo zakona, da ne kažem protivno zakonu. Komentiram ili problematiziram dvije stvari. Prvo, ovdje se prije svega cijela konstrukcija zasniva na broju 3 tisuće 968 što znači toliko ima zauzetih kuća, toliko treba osigurati alternativni smještaj i u različitim formama kako je malo prije kolegica govorila naći će se izlazi i na taj način potrošiti novci. Druga stvar što se ovdje potencira a to je po mom mišljenju jednako važno barem pojmovno. U materijalu se kaže time će se stvoriti uvjeti za održivi povratak istog tog broja. E sada gledajte, ono što ja mislim da je, da je tu problematično. Prvo, znajući stanje na terenu, ako ovaj broj uključuje one ljude koji su sada privremeni korisnici onda to znači da se automatski zadovoljava zahtjev svih tih ljudi. Ja i osobno znam, a vjerujem da o tome postoje podaci, pitanje je sada da li ih imamo, i hoćemo li na tome poraditi da do njih dođemo. Upitno je da li 3600 i koliko ovdje piše osoba, doista ima pravo na alternativni smještaj ili za tzv. stambeno zbrinjavanje zato što po kriterijama moguće to njima ne pripada. Ja nisam zadužen da sada to istražujem, ali ponavljam znam iz prakse da je moguće da se to dogodi, znam iz prakse i ovo što imamo sada rješavanje zauzete imovine bez pravnog osnova, radi se ponekad ili ako mogu reći podosta i na način da se zbrinjava i one ljude koji fakat nemaju pravnog osnova na zbrinjavanje. Ja ne ulazim u dobru namjeru, ja ne ulazim u dobru gestu ali ovdje se radi o suviše velikim novcima da se i na to ne bi trebalo obratiti pažnju. Sada ovo što ovdje u nastavku piše da time postižemo tzv. održivi razvoj. Mislim da će se svi novci potrošiti i tehnički i sadržajno na kupovinu kuća, smještaj nekih ljudi i da novaca za ono što bi bilo funkcionalno održivi razvoj neće biti ni za ove ni za one. Ni za privremene korisnike ni za vlasnike kojima se vraćaju kući. Ja neću dalje, ja sam samo mislio da je dobro da upozorim na nešto što zaslužuje bolju analizu i bolju analitičku osnovu. Ja sam za to da se uzme zajam za ovakvu svrhu, ali sam za to da, ja mislim da bi bilo posve nužno da se u nastavku kada treba vidjeti kako će se ova sredstva iskoristiti doista to radi po modelu. Daj da vidimo činjenice, daj da vidimo šta piše u zakonu i da se onda na bazi činjenica primjeni zakon i neka odlučeno bude u skladu sa tom formulom. I onda ćemo čini mi se imati i nešto novaca za ovo što ovdje piše za ovo što ovdje piše održivi razvoj. I još ću nešto reći. 60% novaca u ovom, spomenutih i opredjeljenih u ovom modelu jeste za APN što znači za otkup kuća. I to je nužno da bi se riješili ovi problemi. Ali imate APN sada ima na raspolaganju priličan fond kuća u koji neće nitko ući. Ja se bojim da ćemo potrošiti novce na neki način po modelu tzv. promašene investicije. Opet se vraćam na ovo, izostat će ovo što ovdje piše održivi razvoj a mislim da je to barem jednako značajno kao ovo prvo u ovom broju 3900 itd.. Dakle, u redu sa ovim zajmom, u redu sa skupljanjem novaca da se problemi razrješavaju ali neće biti u redu ako rješavanje problema praktično bude išlo trasom kako ovdje piše. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Završili smo raspravu po klubovima. Poštovani zastupnik Radimir Čačić, izvolite kolega.
Hvala lijepo. Dame i gospodo, ja sam toliko puta govorio o temi koju danas imamo pred sobom da više zaista nema razloga da posebno o tome govorim. Ali ipak, bih podsjetio još jednom na činjenicu da je Klub HDZ-a zbog Zakona o obnovi zbog kojeg danas ovdje pretežno uzimamo ova sredstva traže moju ostavku. Da su ljudi ugledni, najugledniji članovi ovog Sabora i onda i danas javno tvrdili da će biti zadnje hulje, ako budu glasali za taj zakon, a danas naravno predlažu zakon po kojem će se financirati sve ovo, da su svi, da su svi, mogu reći i tko su ti ljudi ali pročitajte stenogram, biti će nezgodno ako budem govorio, da su svi koji su predlagali tada taj zakon po kojem ćemo sada to financiranje vršiti, proglašavani izdajnicama, slugama stranih interesa, ne talijanskih, ne talijanskih, makar vjerojatno i talijanskih, i oni su bili u toj priči. I naravno da se nikada ne može u skladu sa savješću prihvatiti bilo kakva mogućnost da s i građanima srpske nacionalnosti a ova sredstva idu 95% u tu namjenu da budemo potpuno jasni, da jednak tretman kao građanima hrvatske, hrvatske nacionalnosti. Strašna se promjena desila u ovoj zemlji i ponosam sam da se to desilo, hvala vam gospodo što ste uspjeli shvatiti da ova Europa i ovaj svijet ima neke druge civilizacijske standarde i neke druge pravne norme nego što ste ih vi imali do jučer. Hvala lijepo.
Zaključujem raspravu. A prije, budući da državna tajnica se želi očitovati da ne mora dolaziti kod glasovanja u vezi amandmana, izvolite gospođo Dalić. Samo ste o tome htjeli zar ne? Izvolite.
Hvala lijepa. Na tekst konačnog prijedloga zakona postoje dva amandmana i to amandmana Odbora za zakonodavstvo koji podupire donošenje ovoga Zakona, ne protivi se prijedlogu predlagatelja da se zakon donese po hitnom postupku i predlaže sljedeće amandmane: na članak 2. i 3. predlaže da se izmjene riječi ...
Recite samo gospođo Dalić, samo se očitujete da li prihvaćate ili ne prihvaćate ove amandmane.
Vlada prihvaća amandmane.
Dobro, hvala lijepa. Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Okvirnog ugovora o zajmu za projekat 1435, 2002. održivi povratak prognanika i izbjeglica, povrat imovine i stambeno zbrinjavanje između Republike Hrvatske i Razvojne banke Vijeća Europe, hitni postupak, P.Z. br. 101. Rasprava je zaključena. Amandmane koje je podnio Odbor za zakonodavstvo predlagatelj je prihvatio. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno donesen predloženi zakon kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 6. sjednici održanoj 25. svibnja 2004. godine pisani zahvtjev Jakše Marasovića od 4. svibnja 2004. godine kojim je izvjestio predsjednika Hrvatskog sabora da ga je Vlada Republike Hrvatske rješenjem od 29. travnja 2004. razrješila dužnosti direktora Hrvatskih voda pa su time prestali razlozi za mirovanje njegovog zastupničkog mandata, a zbog nespojivosti dužnosti direktora Hrvatskih voda sa zastupničkom dužnošću. Povjerenstvo je utvrdilo da mirovanje zastupničkog mandata gospodinu Jakši Marasoviću izabranom na listi Hrvatske narodne stranke u 10. izbornoj jedinici započelo 22. prosinca 2003. godine te da je njegov zamjenik gospodin Branko Vojnović, 27. siječnja 2004. godine započeo s obnašanjem zastupničke dužnosti u Hrvatskom saboru. Kako je gospodin Jakša Marasović sukladno članku 13. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor podnio pisani zahtjev predsjedniku Hrvatskog sabora u zakonskom roku Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti pa je mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Jakše Marasovića prestalo osmog dana od podnošenja zahtjeva te je istim danom prestala zastupnička dužnost njegovog zamjenika Branka Vojnovića. Sukladno rečenom Mandatno-imunitetno povjerenstvo je nakon provedene rasprave jednoglasno predložilo Hrvatskom saboru da donese Odluku o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupniku Jakše Marasovića i prestanku zastupničkog mandata njegovog zastupnika gospodina Branka Vojnovića kojom se utvrđuje da je dana 12. svibnja 2004. godine prestalo mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Jakše Marasovića i da je zamjenik zastupnika gospodin Branko Vojnović 12. svibnja 2004. godine prestao obnašati zastupničku dužnost.
Hvala lijepa. Vi ste skupno pročitali kompletno izvješće u pogledu sva tri, samo Jakšu Marasovića. Onda ste dugo čitali, a ja sam malo sa strane slušao nešto. Izvolite, onda ćemo prvo to razriješiti. Otvaram raspravu o izvješću. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje odluku sukladno prijedlogu Mandatno-imunitetnoga povjerenstva. Tko je za? Hvala. Protiv? Uzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 91 glasom za, donijeta predložena odluka. ... [[Pljesak]] Idemo dalje.
Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 6. sjednici održanoj 25. svibnja 2004. godine pisani zahtjev za mirovanje zastupničkog mandata koji je sukladno članku 14. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, predsjedniku Hrvatskoga sabora podnio Darko Šantić, zastupnik u Hrvatskom saboru aktom od 20. svibnja 2004. godine. Kako je gospodin Šantić izabran za zastupnika kao kandidat na listi Hrvatske narodne stranke i Primorsko-goranskog saveza u 7. izbornoj jedinici Hrvatska narodna stranka i Primorsko-goranski savez su sukladno članku 12. stavku 1. Zakona odredili da gospodin Nikola Vuljanić kao zamjenik zastupnika u navedenoj izbornoj jedinici započne obnašati zastupničku dužnost umjesto zastupnika Darka Šantića. Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za početak mirovanja zastupničkog mandata Darka Šantića kao i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti njegovog zamjenika Nikole Vuljanića. Sukladno rečenom Mandatno-imunitetno povjerenstvo je nakon provedene rasprave jednoglasno utvrdilo prijedlog Hrvatskom saboru za donošenje Odluke o mirovanju zastupničkog mandata i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika kojim se utvrđuje da je dana 24. svibnja 2004. godine započelo mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Darka Šantića i da je zastupničku dužnost sukladno članku 9., stavku 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora dana 26. svibnja 2004. godine počeo obnašati zamjenik zastupnika Nikola Vuljanić.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o izvješću.Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Odluku sukladno prijedlogu Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Uzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 94 glasa za donesena predložena Odluka. Izvolite dalje.
I na kraju Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 6. sjednici održanoj 25. svibnja 2004. godine obavijest Hrvatske demokratske zajednice od 25. svibnja 2004. godine kojim je izvijestila povjerenstvo da je zastupniku dr. Dujomiru Marasoviću sukladno članku 9. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor zbog nespojivosti obnašanja nove dužnosti na koju je imenovan sa zastupničke je započelo mirovanje zastupničkog mandata te da će umjesto njega zastupničku dužnost obnašati njegov zamjenik Marijan Bekavac. Kako je gospodin Marasović izabran za zastupnika kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice u 10. izbornoj jedinici Hrvatska demokratska zajednica je sukladno članku 12. stavku 1. Zakona odredila da gospodin Marijan Bekavac kao zamjenik zastupnika u navedenoj izbornoj jedinici započne obnašati zastupničku dužnost umjesto zastupnika doktora Dujomira Marasovića. Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za početak mirovanja zastupničkog mandata doktora Dujomira Marasovića kao i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti njegovog zamjenika Marijana Bekavca. Sukladno rečenom Mandatno-imunitetno povjerenstvo je nakon provedene rasprave jednoglasno predložilo Hrvatskom saboru donošenje Odluke o mirovanju zastupničkog mandata i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika kojom se utvrđuje da je dana 12. svibnja 2004. godine započelo mirovanje zastupničkog mandata zastupnika doktora Dujomira Marasovića i da je zastupničku dužnost sukladno članku 9. stavku 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora dana 26. svibnja 2004. godine počeo obnašati zamjenik zastupnika Marijan Bekavac.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu o izvješću. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Odluku sukladno prijedlogu Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Tko je za prijedlog ove Odluke? Hvala. Protiv? Uzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 97 glasova za usvojen prijedlog predležen Odluke . Sada ćemo prijeći na davanje prisege zastupnika. ... [[Pljesak]] Sukladno članku 7. Poslovnika zastupnici Nikola Vuljanić, Marijan Bekavac i Jakša Marasović dati će prisegu. Prisega se daje na način da predsjednik Doma pročita tekst prisege, a zatim zastupnik pošto je prozvan ustaje i izgovara: “Prisežem”. Ja ću sada pročitati taj tekst prisege: Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštovati pravni poredak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske. Molim zastupnika Nikolu Vuljanića.
Prisežem.
Hvala. Molim zastupnika Marijana Bekavca.
Prisežem.
Hvala. Molim zastupnika Jakšu Marasovića.
Prisežem.
Hvala. Čestitam svim zastupnicima, na položenoj prisegi želim im uspjeh u obavljanju časne i odgovorne dužnosti. Sljeeća točka je - Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europska banka za obnovu i razvoj za projekt dovršenja autoceste na koridoru X u Republici Hrvatskoj, hitni postupak prvo i drugo čitanje P.Z br. 95, Predlagatelj zakona je Vlada. Kod utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo primjenu hitnoga postupka kod donošenja ovoga zakona. Prijedlog akta primili ste poštom. Vrlo je teško nadgladsati zastupnika Kramarića glasom. Moram ulagati dodatne napore da bih svladao mikrofon radi vaše mikrofonije. Molim. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i ruago čitanje zakona. Amandmani se mogo pondoisti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zaknodavstvo, finacije i državni proračun, pomorstvo promet i veze. Izvješća st eprimili na sjednici. Molim državnu tajnicu u Ministarstvu fianacija gospođu Martinu Dalić da dodatno obrazloži prijedlog a potpredsjednika Doma gospodina Luku Bebića da preuzme presjedanje.
Hvala lijepa. Europska banka za obnovu i razvoj pokazala je interes da zajedno sa europskom investicijskom bankom sudjeluje u financiranju dovršeka autoceste na koridoru x Odnosno izgradnju posljednje dionice autoceste Zagreb Lipovac od Županje do Lipvoca. Koju čine dvije poddionice Županja Spačva i Spačva Lipovac. Cijelokupna financijska konstrukcija za izgradnju ovde dionice uklučuje ulaganje Hatca 12 milijuna eura, RBDa 45 milijuna eura o čemu j evoaj zakon, Eiba 45 milijuna eura. Preovori o ovme zajmu dovršeni su 12. i 11. prošle godine radi se o zjamu sa rokom otplate na 18 godiona, tri godine povlačenja i 15 godina otplate. Sredstva iza navedenog kredita planirana su u financijskojm planom Hrvatskih autocesta, procedura hitnoga postupka omogućit će povlačenje ovoga kredita u skladu sa planiranim. Planirani rok dovršetka radova je kraj 2006 .godoine .Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzet riječ? Da. U ime Odbora za gospodin Čačić.
Uvaženi gospdoine predsjedavajući. Hvala. Uvažene kolegice i kolege. U ime matičnog odbora za pomorstvo promet iveze odbor za pomorstvo promlet i veze Hrvatskoj sabora na 5. sjednici održanoj 24. svibnja 2004. raspravio je prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između RH i europske banke za obnovu i razvoj. Odbor je prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora razmotrio sukladno odredbi članka 89. Poslovnika Hrvatskog sabora. Odbor je prhvatio prijedlog predlagatelja da se zakon donese po hitnom postupku sukladno odredbi članka 159. Poslovnika Hrvatskog sabora. Uvodno izlaganje dao je predsjednik predlagatelja koji je naglasio da se radi o potvrđivanju ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Eurospke banke za obnovu i razvoj za projekt dovršetka autocestena koridoru x u Republici Hrvatskoj sa povoljnim uvjetima. Uvijeti su ovdje navedeni i zaista su izuzetno povoljni. Nakon rasprave Naime tijekom rasprave otvoreno je i pitanje financiranja i odobranje od strane Vlade izgradnje drug polovine autoceste Rijeka Zagreb i zatraženo je da se paraleno sa ovom odlukom od strane odbora postavi navedeno pitanje. Obzirom da je 53 miliona euera osigurano i ovog trenutka se na to plaćaju interkalalne kamate a čeka se rješenje Vlade. RAdi se o autocesti do vijadukta Stara Sušica u dužini od 16 i pol km što bi od Zagreba činio 101 km punog profila autoceste. Odbor nije izglasao većinom glasalo se 4-4 i time imamo izdvojeno mišljenje 4 člana odbora Radimira Čačića Slavka Linića, Antona Peruška, I Šime Lučina. Nakon provedene rasprave Odbor za promet, pomordstvo i veze jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru da donese zakon o potvrđivanju ugovora o jamstvu između RH i Europskebanke za obnovu i razvoj za projekt dovršetka autocetse na koridoru x u Republici Hrvatskoj. Hvala lijepa.
Zahvaljujem predsjedniku Odbora. Otvaram raspravu. Najprije klubi, u ime kluba HSPa gospodin zastupnik Pero KOvačević.
Gospodine potpredsjedniče, štovani predstavnici Vlade, nesporna je činjenica da Hrvatska stranka praav podržava izgradnju autocesta, pa i ovaj dio vezano za granicu prema Srbiji i CRnoj Gori jer na taj način možemo prisilitit i Sloveniju da ona počne konačno svoj dio izvršavati vezano prema Hrvatskoj a znamo da to pitanje već dugo stoji. No prije nego što nešto drugo kažem mogu vam reći da ne znam koliko ste vi čitali ove materijale, i ovaj zakon. Nas je u HSP iznenadile su negdono tri stvari. prva je stvar a čuli smo da je danas ministar financija puno govorio i kritizirao bivšu vlast kako i na koji način što su radili. I on je ovdje jedan od predstavnika Vlade kojega nema. I onda imamo u razlozima donošenja zakona po hitnom postupku uvijek onu klasiku, veli, s obziorm na prirodu postupka potvrđivanja međunarodih ugovora kojima država i formalno izražava spremnost da bude vezana već potpisanim međunarodnim ugovorma kao i na činjenicu da se u ovoj fazi postupka u pravilu ne mogu vršiti izmjene i dopune teksta međunarodnog ugovora predlaže se da se to znači da mi to izglasujemo bez da u biti i raspavljamo i da ulazimo u meritum. A mislim da u ovome ugovoru stvarno ima mjesta ulaziti u meritum. prva stvar je sadržana u tome da on ima to vam je na str. 37., stavak 6. točka 2. pravna mišljenja. i Kaže u svrhu stavka 2. pod 3. standardnih uvjeta pravno mišljenje ili mišl,jeje u ime zajmoprimca daje odvjetničko društvo Hanžeković Radakvić. Divota prašine neće raditi besplatno. Mi smo mislili kao klub HSPa predložiti da ćemo mi davati besplatno a ne da se plaće jedna odjetnička kuća, jer neće ona to davati badava. Ali nije to sve. Kako mi to inače i radimko i kada se sklapaju ugovor onda je sastavni dio ugovora dvije su isto bitne stvari. Veli, usluge konzultanata koji će pomagati Hrvatskim autocestam D.e.o u izgradnji nadzoru, posredovanju, praćenju projketa i usluge konuultanata koji će pomagati u procjeni opcija za uvođenje sustava naplate cestarina, s posebnim osvrtom na naplatu cestarima za teretna vozila izradu prijedloga sustava naplate carina na temelju trošaka na mreži autocesta u Republici Hrvatskoj, opet će doći ti konzultanti od ove međunardone banke i normalno to se plaća kao što vodje piše iz ove kvote odobrene ugovora. Prema tome onda se pitamo koliko već ovakvih ili sličnih ugovora mi imamo sklopljenih, da je bilo u ovome ili onome sazivu sabora. I kaad se to sve zbroji nisu to zanemariva sredstva. Sad ću vam reći jednu stvar što smo mi govorili i govorimo već duže vremena. Situacija do sada u izgradnji posebno u slučaju Bechtel Enke i drugih građevinskih firmi koje su u ovome trenutku nazočne, znači rade na izgradnji autocesta pa je situacija vrlo jednostavna. Bechtel Enke i druge firme Štrabak, Alpina Bau da ih sve ne nabrajam, hrvatskoj državi prodaju hrvatski kamen koji neovlašteno eksploatiraju. Znači hrvatskoj državi prodaju hrvatski kamen jer imaju nelegalne kamenolome i to Hrvatska država njima plaća. Samo po toj osnovi Bechtel je oštetio što je državni inspektorat napravio, poslao državnom odvjetništvu, ali kad se nešto očito pošalje državnom odvjetništvu kao da je otišlo u bunar ništa još to nje sačinjeno, Bechtel Hrvatskoj državi duguje nešto oko 25 milijuna dolara samo po toj stavci. Kad se uzmu svi prema podacima koji su bili prošle godine za ostale, taj vam je dug 47 milijuna dolara. Znači samo po toj osnovi znamo da je na ravničarskom dijelu, vidimo da je cijena realna auto-kilometra određena to vam je negdje oko 4 milijuna dolara, znači samo po toj osnovi Hrvatska je mogla imati 12 kilometara autoceste. Ali sada idemo još na drugu stvar jako bitnu, to je znači riječ o cijeni, to je u biti kamen u stijeni, ono grubo nakon miniranja. Ako se uzme da se taj kamen normalno "predrobljava" pa se ugrađuje i u asfalt i sve druge stvari, a to opet oni prodaju nama. Znači vrlo jednostavna računica. Znači uzme tvoj kamen koji neovlašteno eksploatira i onda ti ga proda i naplati ga, vrlo zanimljiva stvar. I kad se uzme taj dio, mi smo mogli samo po toj osnovi imati tih 102 milijuna eura koliko košta ovaj dio autoceste, a ne zaduživat se kreditima. I zanimljivo je, to je ministar Šuker govorio u programu Vlade kako će se na tome području uvesti reda da jedan od oblika će biti punjenje državnog proračuna i ta stvar, ali na žalost vidimo da se to i dalje tako nastavlja, Bechtel i dalje prodaje hrvatskoj državi hrvatski kamen i to papreno naplaćuje i onda se nema šta čuditi kad nam se kaže vi samo možete o tome dići ruke kako ovdje proizlazi. Prema tome mi u ime kluba tražimo da se cijela ova situacija vezano za izgradnju autocesta dobro preispita. Mi sami smo svjesni činjenice da je ova trasa koridor 10, D-4 on je isplativ, on će sam sebe održavati jer je tolika fluktuacija i sve ostalo. Ovi prema Jadranu za sada nisu i ne mogu biti i o.k. ne mogu odmah biti rentabilni, ali mislimo da ćemo doći u onu varijantu sa ovom brzinom što se sada radi što se sili da se ovaj dio otvori do 24.6. doći ćemo u varijantu da će nam biti skuplje održavanje, održavanje od same izgradnje zbog toga što će se siliti i na brzinu raditi i onda će biti nekvalitetno. Evo zbog ovoga tražimo da Vlada sve one stvari što smo mi ranije govorili i gospodin Letica i predsjednik stranke i sa ovima novima činjenicama da se mi stvarno dobro zamislimo da li smo mi stvarno spremni u Hrvatskome saboru podržavati tu varijantu da nama kradu naš kamen i da nam ga dobro prodaju prerađenom situacijom. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. U ime kluba SDP-a gospodin Mato Gavran.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani članovi Vlade, kolegice i kolege. Klub SDP-a podržat će Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za projekt dovršenja autoceste na X. koridoru u Republici Hrvatskoj i to iz nekoliko razloga. Primarno iz razloga što svi dobro započeti projekti bivše Vlade i danas imaju utemeljenje i nadasve dostatno argumenata pa stoga i potrebu da budu prihvaćeni i od sadašnje Vlade. To dokazuje da je bivša Vlada vrlo odgovorno i studiozno prilazila svakom projektu ovakove prirode, rekao bih strateške prirode pa na koncu za isti se interesirala i Europsku banku za obnovu i razvoj sa kojom je zaključila ugovor 12. studenoga 2003. godine. Današnji predloženi zakon jamstvo je da će predloženi projekti biti i završeni siguran sam na veliko zadovoljstvo, da mi dijelimo iz SDP-a to zadovoljstvo, zajedno sa lokalnim stanovništvom ali i svima onima koji će sa znatno većom sigurnošću prometovati ovim za sada jedinim nezavršenim dijelom X. koridora kroz Slavoniju. Vjerujemo i na zadovoljstvo i hrvatske Vlade koja će uz postojećih 170 kilometara autocesta koje će u promet pustiti ove godine, koncem 2006. godine kako to stoji u prijedlogu ovog zakona, pustiti i ovih nepunih 30-tak kilometara navedene dionice. Tim činom će biti konačno dovršen X. koridor na području Slavonije spojen sa autocestama u Srbiji i Crnoj Gori i dalje te otvorene mogućnosti da se krene sa izgradnjom drugih isto tako značajnih komunikacija na području Slavonije. Mislim primarno ili mislimo primarno na koridor 5C ali i druge. Kao što je istaknuto, ovo je vrlo povoljni zajam sa rokom otplate od 18 godina, ima i svoju punu ekonomsku opravdanost. Ne bi trebao biti nikakav teret proračuna jer je povećanje prometa iz godine u godinu evidentno što je naravno i garancija da će Hrvatske ceste iz svog poslovanja redovno i nadasve uredno servisirati ovaj dug. Prema podacima iznijetim na 3. europskom prometnom kongresu u Opatiji održanom 22. i 23. travnja ove godine, u članku autora gospode Željka Lesića i drugih, tokovi, promet teretnih vozila i robe na koridoru X. u tranzitu preko Republike Hrvatske i Srbije i Crne Gore u zemlje jugoistočne Europe i Bliskog istoka bilo je preko 41 tisuća vozila sa preko 600 tisuća prevezenih tona robe. Godinu dana ranije bilo je samo 19,7 tisuća vozila sa 287 tisuća tona robe što znači da je samo u godinu dana obujam prometa u navedenom smjeru povećan za preko dva puta. Prema tim podacima najviše vozila u tom smjeru bilo je sa bugarskim oznakama i to 12,8 tisuća zatim sa turskim 11,8 tisuća i njemačkim 9,5 tisuća. Promatrajući po zemljama utovara zapaža se da je najviše vozila utovareno u Njemačkoj i to 13,2 tisuće sa 193 tisuća tona robe, zatim u Italiji gdje je utovareno 10 tisuća vozila sa 139 tona robe itd. Imajući u vidu dalje gospodarsko povezivanje sa istokom za očekivati je stoga još dinamičniji promet u oba smjera čime će ovaj najmlađi koridor prihvaćen tek na … konferenciji 1997. godine, a koji povezuje sjeveroistok Europe sa jugoistokom dobiti još više na značaju. Naravno da će i ovih 30-tak kilometara autoceste po izgradnji ne samo ubrzati gospodarski razvoj i omogućiti bolju razvijenost ovog dijela Slavonije i Republike Hrvatske već i potvrditi strateško opredjeljenje Republike Hrvatske da ćemo koristeći naše komparativne prednosti prometnu i geostratešku poziciju prije svega nastaviti sa daljnjom izgradnjom suvremenih prometnica, vodeći računa o tehnološkim, ekološkim, ekonomskim, ali i drugim standardima, a sve s ciljem da uvažavajući potrebe suvremenog gospodarstva, a napose turizma omogućimo smanjenje prometnih troškova, brže međusobno povezivanje, neometano kretanje putnika i robe, sigurnost istih uz naravno maksimalnu zaštitu čovjekove okoline. Na ovakav način, sigurni smo da iskazujemo i čvrsto uvjerenje da bez razvijene mreže prometnica Hrvatska teško može uhvatiti korak sa Europskom unijom kojoj svi skupa težimo. Na kraju, uz još jednom iskazanu potporu ovom zakonu, Klub SDP-a ističe dobar put koji je trasirala bivša Vlada, hrabre poteze koje je vukla naročito na području izgradnje infrastrukture o čemu je na neki način svoje čuđenje iskazao kolega iz Kluba HSP-a. Za nas to nije čuđenje. Stoga su i zaduživanja koja su proteklog vremenskog perioda ostvarena, a kojima, o kojima je kako proteklih dana tako i danas u "Aktualnom prijepodnevu" izrečeno niz teških riječi i optužbi, vide kao efekti budućnosti. Ponavljam, ove godine na ovih 170 kilometara suvremenih autocesta koje će služiti svih građanima, ne samo Republike Hrvatske već i šire. I upravo iz tih razloga predlažemo našoj Vladi da nastavi isto tako hrabro sa ovakvim projektima jer iskustvo je pokazalo da su to i dobri i pametni potezi. Osim toga, stiče se dojam da jedino na ovim projektima bivše Vlade na čelu sa Ivicom Račanom, Vlada gospodina Ive Sanadera ima za sada i najviše uspjeha. Na tome nema prigovora, zadovoljstvo građana je očito. Isto je dobro, s tim se svi hvale, i građani i Vlada. Dakle, upravo iz tih razloga još jednom puna potpora ovom zakonu. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Nemamo prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu.
I sada idemo na glasovanje. Mislim da za onu raspravu o kamatama ima puno prijavljenih pa Zakon o kamatama ne bi danas obavljali nego da prijeđemo na glasovanje. Molim kvorum. 96 zastupnika u sabornici i zastupnica. Prvo, Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za projekt dovršenja autoceste na koridoru 10 u Republici Hrvatskoj, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 95. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno sa 96 glasova za donijet ovaj konačni prijedlog Zakona o koridoru X.
Prelazimo na - Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora o slobodnoj trgovini između Republike Hrvatske i Republike Moldove, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 108. Predlagatelj je zakona Vlada Republike Hrvatske, a kod utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog Zakona. Prijedlog akta primili ste u pretince, sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu. Izvješće ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti? Nema. Molim te da dođeš ovdje jer ja ne mogu govorit. Želi li predstavnik predlagatelja, ne znam, želi li izvjestitelj? Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu.
Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora o slobodnoj trgovini između Republike Hrvatske i Republike Moldove, P.Z. br. 108. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 96 glasova za donesen predloženi zakon br. 108.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o fondu hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 104. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske, a kod utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona. Prijedlog akta primili ste poštom, sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, članak 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun i Odbor za ratne veterane. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno objasniti Prijedlog? U ime predlagatelja državni tajnik Tomislav Ibić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Pozdravljam vas u ime potpredsjednice Vlade i ujedno njezina isprika što zbog sjednice Vlade nije nazočna na ovoj sjednici. No, evo ja ću u najkraćim crtama reći koji su razlozi zbog kojih ministarstvo, odnosno Vlada predlaže izmjene Zakona o fondu hrvatskih branitelja. Naime, na Zakon o fondu hrvatskih branitelja koji je usvojen u 10. mjesecu prošle godine postoje ozbiljne primjedbe i zamjerke struke na pojedine odredbe i to prije svega Komisije za vrijednosne papire, Hrvatskog fonda za privatizaciju i Ministarstva financija koji su usmjerene prije svega na sljedeće tri stvari. Postojećim Zakonom nije definirano je li riječ o otvorenom ili zatvorenom fondu pa zbog toga nije moguće donjesti ni provedbene akte. Zatim, postojećim Zakonom nije moguć kvalitetan i stručan nadzor s obzirom da cjelokupan nadzor nad poslovanjem Fonda provodi jedino upravni odbor Fonda. Pošto Fond po definiciji postoji na novčanom tržištu i tržištu kapitala, upravni odbor na sebe preuzima ulogu Hrvatske narodne banke i Komisije za vrijednosne papire koje su zadužene za nadzor poslovanja sudionika financijskih tržišta i koje najbolje poznaju zakonske odredbe i način funkcioniranja ovakvih institucija. I ono što je možda u cijeloj priči i najvažnije, financijsko izvješćivanje članova Fonda i Vlade Republike Hrvatske po postojećem Zakonu ne može se napraviti na objektivan način prikazati stanje imovine, obveza i neto imovine Fonda iz čega svatko zainteresiran može ocijeniti rezultat poslovanja Fonda. Pored toga, Zakon mora omogućiti primjenu međunarodnih računovodstvenih standarda i nezavisnu reviziju u cilju pravilnog vrednovanja imovine Fonda. Dakle, nedefinirani status Fonda u postojećem Zakonu ne omogućava primjenu niti jednog od postojećih obrazaca financijskog izvješćivanja kada su u pitanju investicijski fondovi kao što je ovaj. To su tri osnovna razloga zbog kojih se predlažu izmjene postojećeg Zakona. Naravno, tu je i odnos sa Društvom za upravljanje naknada, Depozitarna banka, itd. Međutim, ovo su tri težišna razloga zbog kojih se predlaže izmjena postojećeg Zakona. Ono što je najvažnije u cijeloj priči za provedbu i izmjenu ovog Zakona nisu potrebna nikakva dodatna sredstva. Sa izmjenama Zakona su upoznate i udruge iz Domovinskog rata koje nemaju značajnijih primjedbi na Prijedlog izmjena i one su to u biti jednoglasno podržale kao uostalom i sva ministarstva. Dakle, držim da će i Sabor podržati ovu izmjenu i dopunu Zakona o fondu hrvatskih branitelja. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Izvolite. Odbor za ratne veterane.
Odbor za ratne veterane Hrvatskog sabora na 6. sjednici održanoj 25. svibnja 2004. godine razmotrite Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Fondu hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji s Konačnim prijedlogom zakona koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske svojim aktom od 13. svibnja 2004. godine uz prijedlog da se isti sukladno članku 159. Poslovnika Hrvatskog sabora donese po hitnom postupku. Odbor se ne protivi donošenju zakona po hitnom postupku. Odbor je raspravu proveo u svojstvu matičnoga radnog tijela sukladno članku 81. Poslovnika Hrvatskog sabora. Sjednici Odbora nazočili su predstavnici udruga proizašlih iz Domovinskog rata. Smisao nadopuna izmjena zakoan o Fondu hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji prema riječima predlagatelja je u njegovom poboljšanju. Omogućiti će se donošenje provedbenih akata statuta, pravilnika i odluka, kvalitetnije se propisuje nadzor nad poslovanjem Fonda gdje se pored upravnog odbora uvodi komisija za vrijednosne papire te preglednije i kvalitetnije financijsko izvješćivanje o poslovanju Fonda koncem godine. Fond se definira kao otvoreni investicijski fond i nema svojstvo pravne osobe kao što je do sada u zakonu bio slučaj. Iznijeto je da će Vlada Republike Hrvatske svojim amandmanima izmijeniti neke članke Konačnog prijedloga zakona, konkretno članak 19. i 24. u kojima su uočene neke neobičnosti i nepravilnosti. Nazočni predstavnici udruga proizašlih iz Domovinskog rata uglavnom su pozdravili predložene izmjene i dopune. Osnovno je po njihovom mišljenju neponavljanje grešaka iz kuponske privatizacije te ostavljanje dovoljno vremena da Fond postane likvidan čime bi on ostvario svoju svrhu. Treba poraditi na tome da se iz što većeg broja državnih trgovačkih društava koja će se tek privatizirati, dio sredstava rezervira i prenese u Braniteljski fond. Neki predstavnici udruga predlagali su da se dobit ostvarena poslovanjem Fonda ne oporezuje kako je to riješeno u važećem zakonu, da se izvrši drugačija raspodjela neto dobiti od ulaganja te da se skrati vremenski rok nakon kojeg bi se imovina Fonda može prenijeti na članove sa 3 na godinu dana. Članovi Odbora podržali su predložene izmjene i dopune zakona uz napomenu da Vlada Republike Hrvatske mora konačno utvrditi broj hrvatskih branitelja te mjerila prema kojima će se utvrditi broj pojedinačnih udjela po članu Fonda u rokovima koji su predloženi. Nakon provedene rasprave Odbor je jednoglasno donio sljedeći zaključak: Predlaže se Hrvatskom saboru donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Fondu hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji u tekstu kako ga je predložila Vlada Republike Hrvatske. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom zastupniku Jukiću. Je li još netko od odbora želi uzeti riječ? Otvaram raspravu. Prelazimo na raspravu po klubovima. U ime Kluba IDS-a poštovana zastupnica Dorotea Pešić-Bukovac. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, štovani kolegice i kolege. Evo sa par riječi da se osvrnemo na ovaj Zakon, mi zaista u IDS-u ne možemo zaista reći da ima netko nešto protiv ovog Fonda za hrvatske branitelje. Smatramo da je to dobro, ali svejedno moramo kazati i ukazati da ovim Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama zakona s konačni prijedlog koji je došao ipak na dnevni red po hitnom postupku. Smatramo da je ipak jedna slojevita ozbiljna i opširna problematika o kojoj se možda još trebalo prije provesti širu raspravu jer je u tu raspravu trebalo zaista uključiti one kojih se to najviše tiče odnosno same branitelje. To vam govorim iz razloga jer su mi se obratili branitelji iz Primorsko-goranske županije koji kažu, iznijeli su mi određenu problematiku koja ih još uvijek muči i dovodi ih u nedoumicu odnosno što je sve do sada trebalo učiniti i koje probleme je trebalo riješiti prije samog ovog Zakona o fondu za hrvatske branitelje. Evo ja ću samo par primjera navesti što, na što su se ti branitelji žalili. Jedan od najvećih problema, a čuli smo da je tako i Odbor zaključio je sama evidencija hrvatskih branitelja odnosno što ne postoji registar hrvatskih branitelja tako da se govori o raznim brojakama, koliko branitelja ima. Od toga da ima 400 tisuća branitelja što oni smatraju da nije realno i da nije točno jer da je došlo do duplih evidencija i kada su se izdavale potvrde za povlašten uvoz automobila onda je izdano 340 tisuća takvih potvrda za uvoz automobila. Što smatraju branitelji realnošću? Kažu da bi oko 250 tisuća branitelja bila zaista ona prava brojka. Zašto je pravi broj branitelja važan? Pa naravno oko buduće raspodjele bilo dionica ili nečega drugoga kroz sami Fond. Jer uzmite primjer da svaki branitelj dobije samo 1000 EUR-a vrijednosti to je već 400 milijuna EUR-a vrijednosti. No, drugi problem koji tišti iste te branitelje je kako ustvari pokazati da je pravedna raspodjela i kako provesti pravednu raspodjelu? Jer kažu ako se bude vršila raspodjela prema principu kako su se primjenjivale beneficije za uvoz automobila onda oni neće biti zadovoljni. U nekim gradovima se isto tako po tim mjerilima dijele i rade liste za stanove što također za njih nije pravično. Što se tiče samog Fonda mislim da treba zaista povesti računa oko samog unutrašnjeg ustroja jer branitelji smatraju da nisu dovoljno zastupljeni u upravljačkim strukturama Fonda, preko same znači, u samog upravljanja kako raspodjele tako i raspodjele dobiti. Što se same dobiti tiče vjerojatno će tu još biti puno govora i postavlja se pitanje naravno ono početno oko samih branitelja kako ustvari pravedno podijeliti samim braniteljima ono što ih pripada? I mislim da su se trebale možda udruge branitelja više uključiti u sve to tako da bi zaista jednom napravili jednu pravednu raspodjelu i završili taj jedan proces registracije samih branitelja. Zašto nekome nije u interesu da se učini evidencija i registar? To je možda neko drugo pitanje. Hvala.
Zahvaljujem poštovanoj zastupnici Pešić-Bukovac. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Josip Đakić.
Gospodine potpredsjedniče ispravljam netočan navod kolegice Bukovac u tome da branitelji nisu zastupljeni u upravnim organima ili tijelima tj. u Fondu, Upravnom odboru Fonda hrvatskih branitelja. Navod je netočan jer 4 udruge tj. koordinacija udruga je predložila 4 člana Upravnom odboru i to je zapravo većina koja je, kojim je braniteljska populacija zastupljena u tom Odboru. I netočan je navod da ovim Zakonom se ne definira broj članova. Ovim Zakonom se baš definira vrijeme do kada se treba ustanoviti točan broj branitelja, a oni će biti ustanovljeni po evidencijama ureda, uprava za obranu Ministarstva obrane koje su najtočnije, a, i najkompetentnije da govore o tome tko je hrvatski branitelj. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Ne može, ne može ispravak na ispravak. U ime Kluba HSS-a poštovani zastupnik Zdenko Haramija.
Štovani gospodine potpredsjedniče, štovana gospodo iz Vlade. Zakon o Fondu hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, predložili smo donošenje Hrvatskom saboru 22. siječnja 2003.godine zastupnik SDPa Pavle Kalinić i zastupnik HSSa Stjepan Živković. Glavni motiv predlaganja toga zakolna bio je prvenstveno omogućavanje hrvatskim braniteljima i čloanovima njihovih obitleji da uživaju sveukupna prava koja su sadržana u pravu na dionice. Te da se na nestabilnom tržištu vrijedosnih papira očuva vrijednost dodjeljenih dionica kojima bi moguće je tržišna vrijednost pala zbog pritiska veće količine dionica na tržištu. TEmeljni kapital fonda sastojao bi se od prijesnosa 7% dionica Hrvatskog telecoma, Hrvatske elektroprivrede i Ine. koje su tvrtke do tada u državnom vlasnitšvu privatizirane a nakon provedene privatizacije također i prijenosa 7% dionca HRTa, HŽa, Hrvatskih cesta. Hrvatskih šuma, a što su samo anjveće tvrtke u vlasništvu Republike Hrvatske kao i drugih dionica manjih tvrtki iz porfelja Republike Hrvatske. Predloženi zakon Sabor je usvojio 1. listopada 2003.godine, te je stupio na snagu 25. listopada tj. 8 dan po objavljivanju u Narodnim novinama. Sada Vlada RH daje prijedlog za izmjene i dopune toga zakona. kako jedan od predlagatelja zakona koji se predlaženim promjenama i izmjenama mijenja bio je i zastupnik HSSa to HSSa na izvestan način doživljava kako svoj. Odmah treba reći da je HSS za svako poboljšanje zakona koje se predlaže a predmetne izmjene i dopune klubHSSa smatram poboljšanjem toga zakna. Prvo što se ovim poboljašnjem jasno naznačuje jeste da je fond svrstan u kategolriju otvorenih investicijsjih fondova, te da nema svojstvo pravne osobe. U buduće eć sve poslove uz vrijedosne papire iz svoga porfelja obvezno obavljati an burzi dok će nadzor nad poslovanjem fonda obavljati komisija za vrijednosne papire. Čime će se postići transparetnija i kvalitenija kontrola financijskog poslovanja fonda. Osnovni cilj je fonda kao što rečeno da se dionice branitelja Domovinskog rata i članova njihovih obitelji ne obvezvređuju. Pa se sljedom toga fondu predloženim dopunama i izmjenama zabranjuje ulaganje u nekretine kao i kreditno zaduživanje na tržištu novca. A što bi potencijalno moglo dovesti do obrezvređivanja vrijendosti dionica te samim time nestajanja razloga zbog kojega je fond i osnovan. Udruge proizlašle iz Domovinskog rata preko svojih predstavnika uglavnom su podržale predložene izmjene i dopune. A opet iz razloga što ocjenjuju da predložene izmjene daju dopunska sigurnosna uporišta da do obezvređivanaj dionica neće doći. Iz tijh razloga a kao što smo i ranije naznačili HSS će podržati izmjene i dopune ovoga zakona. Hvala najljepša.
Zahvaljujem poštovani gospodine Haramija. U ime kluba Hrvatske demokratske zajednice poštovani zastupnik Josip Đakić.
Gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Klub HDZe podržava ove izmejne i dopune zakona o fondu hravtskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji iz razloga što one nedostatke koji nisu otklonjeni u prijašnjem zakonu sada se rješavaju i zasigurno da ovakvim izmjenama i dopunama doupnjuje se zakon koji je bio donošen u prijašnjem sazivu i sigurno se reguliraju prava hrvatskih branitelja na jedan dobar način za svu populaciju hrvatskih branitelja.Naime donošenjem ovih izmjena i dopuna zakona donose se tri one glavne stasvke koje predstavnik Vlade rekao, i to je donošenje provedbenih akata koje nije regulirano dosadašnjim zakonom. Kvalitetan stručni andzor, i financijsko izvješćivanje kako članova fonda tako i Vlade Republike Hrvatske. Ovim zakonom status potpuno nije omogućavao donošenje tih akata, i stoga je bilo potrebno učiniti ove izmjene i dopune, dosta stvari je dobro definirano, i u prijašnjem zakonu ali s ovim izmjenama i dopnama zasigurno ćemo dobiti sigurnost kako se ne bi dogodio više hrvatsski domovinski fond. Koji je zapravo na granicama stečaja, likvidacije više ne znam čega. ali ovim dpunama nadam se da ćete ih svi podržati, svi klubovi i da ćemo imati zakon koji će ovoj popu laciji donjeti stvarne vrijednosti i da će moći kroz ovaj Zakon i kroz ova prava dioničarska, kroz ove firme koje će dati sudjelovati i u gospodarskom ratu RH i kontorlitati najveća hrvatska bogastva iz kojih su dobili i ta prava. Moram reći da ovim izmjenama i dopunama zakona jasnije se definira status fonda, oglašava se način poslovanja izvješivanja o poslovanju i financijsko prikazivanje rezultata. Postiže se bolja zaštita imovine fonda ne samo drugačijim limitima ulaganja, već i neposrednim nadzorom komisije za vrijednosne papire. Jasno i dvosmisleno se definira položaj društva za upravljanje, i depozitne banke, kao njihovi međusobni odnosi. Nije moguće transformacija u niži organizacijski oblik fonda, tj. zatvoreni fond. I Vlada će moći bolje svoja osnivačka prava i dužnosti u ime Republike Hrvatske postići ne samo kod distribucije zarade fonda, u prve tri godine, već i kod eventualne likvidacije fonda po isteku roka od tri godine od osnivanja. Nadam se da ovo sasvim zadovoljavajuće stavke koje govore o tome kako se želi kontrolirati rad ovoga fonda i kroz koje sve organizacione oblike se može kontorlirati njegov daljnji rast kroz ove tri godine ili njegovo daljnje realizacija. Ove izmjene i dopune zakona su još zbog jedne stvari nužne a koje će naići u sljedećim točkama dnevnog reda a toje zbog odluke o izmjenama odluke o redosljedu i dinamici organiazcije Ine u kojoj točno ćestajati ili stoji da će dionice namjenjene i transferirane u fond biti odmah po donošenju ovoga zakona. St oga je nužnost da se on donese i meni bi bilo drago da se donese konsenzosom svih stranaka kako bi populacija hrvatskih branitelja u kojoj su zastupljeni ljudi i ljudi koji su dali simpatizire dali članov isvih stranak bili zadovoljni i kako bi ostvarili stvarno kroz njega svoja prava. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem poštovnom zastupniku Josipu Đakiću. U ime kluba SDPa poštovani zastupnik Ivica Pančić.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodo predlagatelji. Kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je zakon o izmjenanma i dopunama zakona o fondu hrvatskih branitelja, iz Domovinskog rata. Čuli smo donjetog prije nekih 6,7 mjeseci treba reći zaslugama dvojce saborskih zastupnika Pavla Kalinića iz SDPa i Stjepana Živkovića iz HSSa. ali treba naglasilti i to da jettaj zakon donjet jednoglasno znači kon senzsom ako se ne varam svih saborskih zastupnika Hrvatsskog sabora. Stoga nema razloga i da ove izmjene zakona isto tako budu prihvaćene. Naravno treba reći i s onim što smatramo da je možda trtebalo stajati ili ispustiti iz ovih prijedloga zakona kao i upozoriti na neke stvari koje će vrlo brzo usljediti, i koje će možda roditi neke dodatne pr obleme. I bolje ih je znati i pokušati ih otkloniti jer mislim da ćemo se tu suglasiti da je svima nama na prvom mjestu da podjela dionica ovih javnih poduzeća bude kranje poštena i transparetna. Te se radi o fondu hrvatksih branitelja. Ovdje je rečeno da su se u izmjene zakona krenulo zbog ozbiljnih zamjerki na postojeći zakon. Mislim da ta možda konstatacija je i ne stoji, jer ako vidite ove izmjene, predložene izmjene postojećega zakona dvije trećine njih su čisto kozmetičke prirode. Radi se o izričajnim promjenama, čak i promjenama redoslijeda pojedinih riječi i po našem stajalištu radi se o nepotrebnim promjenama, ali vjerojatno predlagatelji žele i dio prava na autorstvo ovoga zakona. Ali ostavimo to po strani jer više govori o formi nego o sadržaju, prijeđimo na ovu trećinu koja je bitnija, koja prema navodima preciznije određuje djelokrug rada fonda, koja bi trebala doprinijeti stabilnosti toga fonda u skladu sa zakonom kako se navodi o investicijskim fondovima. Treba naglasiti to je ostalo možda nezamijećeno, da ovaj prijedlog izmjena zakona ograničava u određenoj mjeri ovlasti postojećega upravnog odbora, a u upravnom odboru sjedi sedam članova od kojih četiri, znači većinu članova čine predstavnici udruga iz Domovinskoga rata. Također povećane su ovlasti komisiji za vrijednosne papire iako će stručnjaci koji se ovim područjem bave reći da je nejasno na koji će način komisija vršiti kontrolu koja je zapisana u ovome zakonu. Isto tako dalje su produženi rokovi za donošenje svih potrebnih akata za normalno funkcioniranje ovoga zakona. Rokovi su ne znam promašeni negdje prije mjesec dana tako da sada od donošenja ovih izmjena oni dalje nastavljaju teći. Međutim udruge su se sa svima ovim usuglasile tako da možemo slobodno reći da one snose i dio odgovornosti za ono što će dalje se događati sa ovim fondom. Naravno odgovornost je i na Hrvatskom saboru i na svim parlamentarnim strankama u njemu, jer moraju omogućiti kvalitetan zakonski okvir, nadam se da je to ovaj postojeći. Isto tako kontrolu djelovanja fonda, jedan od članova upravnog odbora je i predstavnik Hrvatskoga sabora u njemu, ali i svako od nas treba eventualno na svaku nepravilnost ukazivati na njih da se ne bi dogodilo ono što je bilo ovdje govora, sa Hrvatskim domovinskim fondom. Jer branitelje se ne smije varati. Sve se to, svaka laž, neistina se vraća kao bumerang i stoga i ovaj fond treba još jednom krajnje pošteno i transparentno sprovesti u djelo, odnosno trebamo učiniti sve da normalno zaživi. Samo da se malo podsjetim na 90-te godine i taj famozni Hrvatski domovinski fond, stradalnički fond pod kontrolom tadašnjeg vodstva HVIDRA-e, recimo nekoliko elemenata koji ukazuju na to kako je on djelovao i što treba sve učiniti da se ne dogodi sa ovim fondom. Recimo nadzorni odbor nikada se nije sastao, a čak u nadzornom odboru su određeni ljudi koji danas sjede kao savjetnici ili ne znam koja im je funkcija u Ministarstvu hrvatskih branitelja, odnosno u ovome novom Ministarstvu obitelji i branitelja i međugeneracijske solidarnosti tako da bi možda i oni mogli više reći o tome zašto je to bilo tako. Nadzor Ministarstva financija nikada nije uspostavljena, čak i Ministarstvo branitelja je postavljalo pitanje zašto je to tako, a nikada suvisloga odgovora nije došlo. Isto tako nepoznata je i imovina uopće toga fonda, jedino što je poznato to je slučaj nestanka, odnosno ne nestanka već preuzimanja dionica tiska iz toga fonda i privatizacija jednoga poduzeća od jednoga hrvatskog tajkuna, a hrvatski branitelji su dobili zamjenske nevrijedne dionice. Znači to su iskustva Hrvatskog domovinskog fonda koji se ne smije ponoviti, imamo iskustva privatizacije 90-tih godina koja se ne smiju ponoviti. Imali smo iskustvo i prošli tjedan "Sunčanoga Hvara", nadam se da je i na njemu pouka izvučena, jer sumnje na Fond za hrvatske branitelje ne smije biti niti najmanji jer postoji opasnost da se onda sva ova dobra namjera koja je svo ovo vrijeme pokazivana i od bivše HDZ-ovske vlasti i od protekle kada smo to ugrađivali u Zakone o privatizaciji pojedinih javnih poduzeća da ne bi palo u vodu. Isto tako treba jasno reći da se ne smiju stvarati i iluzije kod hrvatskih branitelja da će dionice koje budu dobili u nekom doglednom roku da će riješiti sve njihove egzistencijalne probleme. Oni koji su nezaposleni da će ju moći poplaćati sve račune, sve dugove. Oni koji nemaju stambeno pitanje da će zahvaljujući tim dionicama moći riješiti stambeno pitanje i sl. na žalost u najvećem dijelu slučajeva to neće biti tako. Naravno da to zavisi i o kriterijima koje hrvatska Vlada zajedno sa udrugama bude donijela, ali jedan od kriterija, temeljnih kriterija će biti vrijeme provedeno u Domovinskom ratu tako da maksimalni iznos pored ne znam 100%-tnih invalida koji će vjerojatno biti obuhvaćeni ovom dodjelom dionica imat će branitelji koji će u ratu biti ne znam, koji su bili u ratu 4 ili 5 godina. Ali u ovome trenutku još nitko ne može reći o kojoj vrijednosti se ukupno dionica radi i koja će pojedinačna vrijednost tih dionica biti i naglašavam još jednu opasnost a to je da se privatizacija javnih poduzeća ne završi u tri godine, da se pristupi likvidaciji ovoga fonda i da se krene u pojedinačnu podjelu dionica što je isto jedna od solucija. Postoje tu dva problema koji će se javiti, a to je da će doći do opterećenja institucija koje će to moći sprovesti. Znamo koji je njihov kvalitet tako da trebamo iznaći i odgovore na eventualan taj problem i drugo, to je da novčani udjeli koji će dolaziti parcijalno znači nakon svake privatizacije svakih godinu ili dvije dana neće se kada dođe do hrvatskog branitelja niti primijetiti jer će biti daleko manji nego što bi bio slučaj kada bi branitelj dobio od jednom dionice svih privatiziranih poduzeća. Znam da se na takvom razmišljanju ne može graditi izborna kampanja, ali smatram da ovo niti ne radimo zbog izbora ili da nećemo niti u podjelu dionica ulaziti neposredno uoči kampanja već ovo radimo zato što je zakonski i zakonska obveza prema hrvatskim braniteljima postoji i da bi jednom dijelu hrvatskih branitelja makar malo olakšali njihovu egzistenciju. Nadam se također da će Vlada donijeti odluku ne samo o prijenosu dionica Ine kako smo čuli to bi trebalo uslijediti odmah kod izglasavanja ovih promjena zakona, već da će donijeti i odluku i o prijenosu dionica recimo HT-a jer nema razloga da onda isti ti kriteriji ne vrijede i za to poduzeće. Sve u svemu na samome kraju mogu reći da u ime kluba SDP-a podržavamo ove izmjene zakona. Nadamo se da će Vlada kao što je i obećala na Odboru za ratne veterane, amandmanima popraviti postojeći tekst jer se radi u nekim slučajevima o vjerojatno o slučajnim greškama i da ćemo ovaj Prijedlog jednoglasno izglasati jer barem prema ovome što se je do sada čulo, nema nekih velikih razloga za sumnju u dobre namjere, a zadaća svih nas je da pratimo provedbu ovoga, ukazujemo na nepravilnosti i u hodu ih otklanjamo. A istovremeno, nadam se da će pored ovoga, ovih Prijedloga izmjene Zakona, da će u skoru proceduru doći i novi Zakon o pravima hrvatskih branitelja koje, evo, vidim i kolegu Jukića, svesrdno se nadamo tako da možemo raspravljati i s druge strane o daljnjem poboljšanju položaja hrvatskih branitelja. Jer bivša vlast je polazila od postojećih gospodarskih, postojeće gospodarske situacije, dala je onoliko koliko je mogla dati, a vjerujem da ako se gospodarstvo pokrene, a nema razloga da se ne vjeruje svim onim obećanjima koja su data o pokretanju i procvatu hrvatskog gospodarstva, da će onda biti i više novaca i za hrvatske branitelje. Ali eto, da bi to vidjeli bilo bi dobro i da zakon se stavi u proceduru, onaj pravi koji je davno već obećan, a to je zakon o pravima hrvatskih branitelja. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom zastupniku Pančiću. Za ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Đakić.
Gospodine potpredsjedniče, ispravljam netočan navod uvaženog kolege Pančića. Naveo je da u Ministarstvu hrvatskih branitelja sjedi savjetnik koji je učestvovao prije u radu Fonda HDF-a. Nije točno, zamijenili ste imena. Juraj i Đuro nisu ista imena. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. U ime Kluba HSP-a poštovani zastupnik Vlado Jukić.
Štovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Obzirom da sam predsjednik Odbora za hrvatske branitelje i treći mandat u Saboru, mogu reći da je ova rasprava i ovaj Konačni prijedlog zakona ne samo on po sebi, nego vezan i za odluku, vrlo važnu odluku Vlade o dodijeli dionica INA-e, najveći događaj u korist hrvatskih branitelja u ovoj sabornici od donošenja prvog Zakona o pravima hrvatskih branitelja i to je neosporno i to treba svakako naglasiti. Ono što je potrebno isto tako reći i podsjetiti pa barem one kolege zastupnike koji možda nisu pratili u prošlim mandatima, svi zakoni o pravim hrvatskih branitelja koji su donošeni u Hrvatskoj državi, a od njih je najvažniji onaj 96. godine, predviđali su u svojim odredbama dodjelu dionica hrvatskim braniteljima. Znači, 96. godina, a kao što smo čuli i to, i ja sam dužan ovdje naglasiti, predlagatelji su tek prije 7 mjeseci je taj Prijedlog zakona o Fondu hrvatskih branitelja usvojen i valja odati još jedanput priznanje kolegama Kaliniću i Živkoviću jer kao što svi dobro znamo, bilo je, jer da nije bilo ne bi čekali 7, 8 godina, bilo je uvijek otpora provedbi tih zakonskih odredbi u svim onim zakonima o pravima hrvatskih branitelja. Kao što znate, vrlo su se često, često mijenjali i tome se ne treba, naravno, niti čuditi jer ne radi se o malim sredstvima. Radi se o dionicama značajnih poduzeća, trgovačkih društava, a iznosi su stotine i više milijuna kuna, a naravno radi se i o nekoliko stotina tisuća hrvatskih branitelja. Tih je otpora bilo i to ja mogu osobno posvjedočiti obzirom da sam sudjelovao u i kao član odbora i kao zastupnik u dugoj proceduri u prošlom mandatu prije, kažem, 7, 8 mjeseci u donošenju ovoga važnog Zakona o Fondu hrvatskih branitelja koji danas poboljšavamo. I to je neosporno kao što je isto tako neosporno da svi predstavnici udruga proisteklih iz Domovinskog rata podržavaju ove izmjene i dopune. Pa čak bi se usudio reći da su čak i oni bili inicijatori tih izmjena i dopuna jer koordinacija udruga pri Ministarstvu hrvatskih branitelja je, što se tiče Fonda, koliko je meni poznato, vodila kako se to kaže narodnim rječnikom glavnu riječ i to je dobro jer to samo pokazuje dobru namjeru i dobru volju i Vlade i ministarstva, da se taj problem konačno skine sa dnevnog reda. Ovim izmjenama i dopunama, a posebno odlukom, ponovno naglašavam Vlade Republike Hrvatske o dodjeli dionica INA-e se ustvari oživotvoruje taj Fond hrvatskih branitelja koji bi u kratkoj budućnosti u sve 4 godine trebao biti izvor sredstava za hrvatske branitelje, a svi mi dobro znamo u kakvoj su oni poziciji u hrvatskom društvu. I vjerojatno se i svi slažemo sa činjenicom kako su hrvatski branitelji loše kao kategorija prošli proteklih 10-ak godina i da im hrvatsko društvo i hrvatski narod i Hrvatska država nisu u materijalnom smislu dali dovoljno koliko su oni zaslužili svojim sudjelovanjem u Domovinskom ratu i u krajnjoj liniji i stvaranjem Hrvatske države. Ono što je također, držim, bitno naglasiti jest da uprava Fonda u samoj upravi Fonda većinu, a to znači i mogućnost odlučivanja, a time i odgovornosti imaju predstavnici udruga proisteklih iz Domovinskog rata. Naravno, manjinu čini, čine predstavnici Vlade. I tu se po mom uvjerenju donekle i krije opasnost kod kasnijeg upravljanja Fondom, da se ne bi donosile pogrešne odluke koje bi eventualno dugoročno mogle nanijeti štetu radu Fonda, a time i hrvatskim braniteljima u cjelini. Jer iskustva naša u Republici Hrvatskoj sa investicijskim fondovima nisu velika i vrlo je malo kadrova u Republici Hrvatskoj koji razumiju tu problematiku. Načelno, naravno, načela tržišne ekonomije većina naših stručnjaka u Hrvatskoj razumije, međutim u ovim raspravama oko ovoga Fonda uvidjelo se u praksi da je malo ljudi koji su sposobni sa stručne strane govoriti i obrazlagati pitanje investicijskih fondova. Tako da o tome treba itekako voditi računa jer po našem mišljenju budućnost Fonda, a na taj način znači i njegove dobiti i svih onih poteza koje treba on ostvariti u korist hrvatskih branitelja, prije svega ovisi o kvaliteti uprave fonda, a to znači o kvaliteti ljudi koji će u ime u Fondu u ime hrvatskih branitelja donositi odluke, a one su, kao što znate, nisu samo vezane za sam Fond nego i za tržište i za privatizaciju i za burzu i za mnoge druge faktore koji nisu do kraja predvidivi. S druge strane, očekivanja hrvatskih branitelja putem medija i putem ovih svih godina i temeljem Zakona o pravima hrvatskih branitelja su velika. Čak bi se usudio reći i prevelika, obzirom na činjenicu da velika većina hrvatskih branitelja očekuje nakon što Fond se stavi u funkciju da će dobiti značajna materijalna sredstva u kratkom roku, temeljem naravno nekih iskustava drugih privatizacija i dodjele dionica. Kao što se sjećate, u Hrvatskoj državi dodijeljene su dionice hrvatskim ratnim vojnim invalidima, pa dodjeljivanje su dionice i članovima obitelji, a kao što znamo, sve te dodjele dionica završile su vrlo loše za one kojima su dodijeljene, obzirom da naglim izlaskom na tržište, te su, tima dionicama je toliko pala vrijednost da su one praktički obezvrijeđene i ona namjera dobra kod dodjele dionica praktički nije donijela materijalnu korist, a to je bila namjera tim ljudima, nego nekakvim mešetarima, torbarima i onima koji su imali mogućnost za male novce otkupiti te dionice. I zbog toga je i zbog tog iskustva i mi u HSP-u, ali u ovom slučaju i Vlada i većina kolega koji su davali prijedlog kada se donosio prvi u prošlom mandatu Prijedlog zakona o Fondu, bili smo mišljenja da je potrebno ograničiti mogućnost rasprodaje dionica i time zaštititi same hrvatske branitelje i to je ovim prijedlogom zakona i samim zakonom i učinjeno i to jedobro, bit će problem kada sami branitelji pojedinačno dobiju dionice i kada oen budu stavljene na burzu. Postoji uvijek opasnosta obzirom da je tržište da njimavrijednos padne, a na taj način da materijalnu korist ne ostvare branitelji nego nekakvi neki drugu. Naravno čitamo novine pratimo medije, i časopise i imamo ifnoramcije kao zastupnici, i znamo da oko investicijskih fondova i oko dionica ima mnoštvo nejasnoća i dvojb ina toj našoj ekonomskoj sceni u Hrvatskoj. I uvijek treba biti oprezan kada se radi o ovako jednoj ozbilljnoj temi koja se tiče nekolikostotina tisuća hrvatskih branitelja. I tu mi u HSPu vidimo prije svega bezobzira što je manji dio uprave fonda Vlada vidimko prije svega odgovornost vlade kao ključnu i najznačjaniju. Jer ipak Vlada ima i mogućnosti i sredstva i način da usmjeri kretanja upravaljanja fondom u smjeru koji bi morao biti pozitivan i za sam fond a time i za hrvatske branitelje. Ovaj prijedlog zakona je vrlo kvalitetan, on je poboljšan stručnjaci s kojima smo se konzultirali svi kažu da je to vrlo kvalietan prijedlog, i ako se bude pošteno i na pravi način stručno upravljalo fondom , nema opasnosti da on dođe u pitanje. Nego se prije svega može očikivati značajna dobit a time i koristi za hrvatseke branitelje. I ponavljam upravljanje fondom je ključna karika u ostvarenju i oživotvorenju ovoga zakona. I na to želimo upozoriti. Jasno je da je otvoreno pitanje brojka hrvatskih branitelja u RH. Međutim nije to tako teško pitaje to je političko pitanje. Kao što mi svi znamo, nitko ne može izvaditi potvrdu uredu za obranu niti u MUPu a da nije evidnetiran. SVi su hrvatski branitelji evidnetirani, drugo je pitanje zašto to nije pred očima javnosti. Ja vas uvjeravam da ministar unutarnjih psolova aktualni ministar obrane, može vrlo kratkom roku putem informatičkog sustava dobiti podatke o svim hrvatskim braniteljma koji su evidentirani. Oni koji su evidentirani naravno da postoji neki broj hrvatskih branitelja jedan mali broj koji je eventualno u dvojbenom statusu i nije im riješen status. Ali govoriti na način da postoje hrvatski branitelji sa statusom a da nisu evidentirani to nije primjereno. Nije to tako veliki problem kao što se možda čini. I riječ dvije o kriterijima, prema ovom prijedlogu zakona, Vlada će utvrditi kriterije za dodjelu dionica braniteljima. Nema drugoga kriterija osim vremena provedenog u Domovinskom ratu. Uvođenje bilo kakvog drugoga kriterija po mišljenju nas u HSPu bilo bi neprimjernoe. pa bilo to činovi bilo to neke druge funkcije , pozicije, vrijeme provedeno u Domovinskom ratu ako ćemo postupiti a to nam mora biti namjera pravedeno u ovom slučaju mogao bit biti samo vrijeme provedeno u Domovinskom ratu. Pitanje privatizacije je pitanje oko kojega se lome koplja u Hrvatskoj, ali valja isto tako reći da privatizacija nije počela 1996.godine znamo da je zakonom o privatizacija donjela još ona prva vlada tzv. vlada nacionalnog jedinstva u vrijeme Domovinskog rata, i taj proces teče. I tekao je od 96. godine pa do prošle godine do donošenja zakona ovog zakona o fondu. I zbog toga i proces privatizacije je nužćno vezan za provedbu ovoga zakona. I praktično dobra volja Vlade iskazana kroz prihvaćanje izmjena i dopuna ovoga zakona, i poglavito kroz odluku o dodjeli dionica Ine. Dalje će se moči pratiti jedino na način da dobro obratimo pozornost na to, da kod svake odluke o privatizaciji Vlada povede računa i o ovom fondu. Imamo ružnih iskustava, nećemo spominjati Hrvatski domovinski fond međutim to je jedno iskustvo koje zasigurno nanjelo veliku štetu Hrvatskim braniteljima, i uopće ideji o tome da se na dodjelom dionica na neki način Hrvatskim braniteljima vratti barem dio onoga što su dali za hrvatsku državu. Pa barem onaj dio vremena jer su svojom nazočnošću u oružanim snagama bili isključeni iz mogućnosti tržišnog natjecanja znači nisu mogli se uzapošljavait, nisu mogli zauzimati pozicije u zaposlenju, niti u državnoj upravi i mnogim drugim segmentima. Pa barem taj dio da im se nadoknadi, jedan način jeste ovaj fond. Mi ćemo u klubu Hrvatske stranke prava i te kako pozorno pratiti i rad naravno upravnog odbora fonda i posebno odluke Vlade vezane za privatizaciju. Kod kojijh očekujem oda Vlada povede račuan o tome netko je r ekao i kolega Pančić, nema razloga da uz ovu odluku o INi nije bila odluka i o dodjeli dionica HTa. Ili još uvijek taj famozni ugovor o privartizaciji HTa koji mi pokušavamo već godinama dobiti u ruke mi zastupnici, koji imamo na to navodno imamo ustavno pravo, na žalost kao što znate mi još uvijek nismo uspjeli niti očima vidjeti taj ugovor. Očito da tu nešto ne štima. Pa predlažem Vladi da tu priču završimo oko tajnih ugovora i tajnih aneksa oko HTa, da ona donese odluku o dodjeli dionica fondu Hrvatskih branitelja i da tu priču na neki način završimo jer za to nema razloga postoje zakonske pretpostavke pa čak i i obaveze. naravno podržavamo ovaj prijedlog zakona i nadamo se da će nakon što fond krene, postati jedan od jačih fondova u RH i da će ova hrvatska država konačno svojim braniteljima a ne samo invaldiima ne samo članova obitelji poginulih kroh dionice kroz dividende ko načno vratiti barem dio o oga što su dali za Hrvatsku državu. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se poštovanom zastupniku Jukiću. S ovim smo iscrpili raspravu po k lubovima, Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Na redu je poštovani zastupnik STazić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, dakako da valja podržati ovaj predloženi zakon. prije svega zbog toga što on predstavlja jedan pokušaj dorade važećeg zakona važeći zakon kao što znamo donesen je i na prijedlog člana kluba SDpa u prijašnjem sazivu zastupnika Kalinića. Koji je zajedno sa zastupnikom Živkovićem predložio taj zakonski tekst. Sa dobrom namjerom da konačno dobijemo jedam fond od kojeg će branitelji imati koristi. Dakle koji će olakšati njihovu egzistenciju, koji će značiti poboljšanje njihovih životnih prilika. Činjenica da su udruge braniteljske dale podršku i samome zakonu onda kada se donosio, i sada ovoj njegovoj doradi. Pokazuju da su očekivanja branitelja velika. TA će očekivanja valjati ispuniti, jer ako se ona ne ispune onda će i njihovo nezadovoljstvo biti veliko. U tom pogledu mislim da će nastati problem oko evidnecije korisnika. Naime mi u Hrvatskoj posstoji evidencija branitelja, 410, 420 tisuća je branitelja, Ali činjenica je i ta su u tu evidenciju ušli i svi oni koji su dobli spomenicu domovinskog rata ili domovisnke zahvalnosti predsjednika Tuđmana. pa i oni koji su znači radili kao činovnici u Ministarstvu unutarnjih poslova ili u Morhu. TAjnici, telefonisti, i tako dalje, koji na ratištu nikada nisu bili Tu su različite bile neborbene postrojbe. Svi su oni danas u ovoj evidenciji. Ako i oni budu imali pravo koristditi se benificiajma ovoga fonda, bojim se da će nastati nezadovoljstvo među onima koji su stvarno ratovali. TAj odgovor nat o pitanje mi još nemamo. I nije kasno napraviti tu evidenciju korisnika ovoga fonda. Ali u taj posao bi trebalo krentuti št oprije, inače će se jedna dobra namjera dobar napor izvrći u svoju suprotnost. Opet ćemo imati podjele opet ćemo imati dokazivanaj tko jeste branitelj tko nije branitelj, tko je bio na ratištu, tko je bio na rovu, tko nije bio u rovu. Mi smo sličnu situaciju imali i sa invalidima kada se ovim sustavom prevođenja nastalo ustanoviti tko ustvari jest vojni invalid i to po načinu stradavanja, mjestu stradavanja, okolnosti stradavanja, da li je to bilo u borbenim akcijama, da li je bilo u vezi s borbom ili je bilo u gradu, u nekakvoj automobilskoj banalnoj nesreći koja veze nije imala sa ratnim djelovanjima. No kao što znamo sad je taj postupak zaustavljen koji je počeo i to je šteta da je on zaustavljen, to je šteta. Jer on će u konačnici, neraščišćeni računi se kad-tad vrati na naplatu. Ako se posao tu ne obavi do kraja to će se kad-tad vratiti na naplatu i kad-tad će stvarni invalidi se početi žaliti na to da su zajedno s njima se u istoj grupaciji nalaze oni koji nisu stradali u ratu, koji nisu u pravom smislu ratni vojni invalidi. Ali konkretno na sam zakonski prijedlog imam dvije primjedbe. Nije mi jasno zašto je u članku 4. postojećeg zakona ispao stavak 1. koji glasi: "Fond je ovlašten stjecati vrijednosne papire samo ako to dovodi do povećanja vrijednosti imovine Fonda i stvaranju pretpostavki za unapređenje njegovog poslovanja, a sve u skladu s ovim Zakonom." To je u izmjenama ispalo. Ne bi bilo dobro da se pomisli kako to sugerira da Fond će biti ovlašten stjecati vrijednosne papire i onda ako to ne dovodi do povećanja vrijednosti imovine Fonda. Ako će te dionice koje će Fond stjecati kupnjom biti loše kvalitete nekih trgovačkih društava koji će završiti u stečaju pa da Fond, a na koncu u krajnjoj liniji branitelji od toga neće imati nikakve koristi. Ovo je bio koristan stavak u ovom članku i nije mi jasno iz kojih razloga je on ispao van, jer ako ga zadržimo u zakonu onda sve one koji će upravljati tim Fondom, pa i one koji će kontrolirati njihovo upravljanje obvezujemo ovim stavkom, obvezuje da paze kako stječu dionice kojih trgovačkih društava. Pojačavamo njihovu odgovornost sve u svrhu zaštite onih koji će se Fondom koristiti, a to su branitelji. Prema tome molim Vladu da ovu primjedbu razmotri, a eventualno svojim amandmanom to vrati nazad ako nema nekakav poseban razlog zbog kojeg je to ispalo van. Ali taj razlog u ovim obrazloženjima zakon on nije naveden, on uopće nije naveden. To da je ovaj 1. stavak ispao van nigdje se ne komentira u obrazloženju ni članaka ni u ovom generalnom obrazloženju i nije mi jasno zbog čega je u postojećem članku 5. ispala alineja 2. koja kaže da Fond ima statut kojim se uređuju temeljna načela i ograničenje ulaganja. To bi bilo korisno da u statutu piše. Pa zato statut i postoji da temeljem ovog zakona razradi pojedinosti i da unese se u statut uistinu i temeljno načelo Fonda i naročito ograničenje ulaganja do koje mjere i na koji način, do kojeg stupnja rizika se može ići u ulaganja. Prema tome molio bih predlagatelja da ove primjedbe, ja neću ulagat poseban amandman, mislim da je intencija predlagatelja dobra i da će ove primjedbe razmotriti s uvažavanjem i ako ih prihvati da će vlastitim amandmanom ovo vratiti u zakonski tekst. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom zastupniku Staziću. Na redu je poštovani zastupnik Ivan Bagarić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospođo potpredsjednice Vlade, dame i gospodo. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Fondu hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji osim što ispunjava, izvršava zadovoljenje socijalnih prava branitelja i na određeni način ispunjava i dug prema njima više od toga je zapravo njihovo djelatno uključivanje u gospodarski rast Hrvatske gdje se zapravo branitelji pojavljuju kao subjekti, suvlasnici gospodarstva u Hrvatskoj. Dobro je da će izmjene postojećeg zakona osigurati više, tj. transparentnije poslovanje, zatim pravo članova Fonda na odlučivanje o promjeni investicijske politike, statusu Fonda itd. Također i izmjene koje se odnose na upravni odbor gdje će se zapravo članovi mijenjati kroz četiri godine, ne znam pošto će te izmjene biti kroz četiri godine možda se mogu vezati i uz izbore, jer zapravo i predstavnici vlasti sudjelovat će u Fondu i tako će na sebe preuzimati više odgovornosti za dobro funkcioniranje Fonda. Zatim i druge izmjene koje su učinjene koje ja ovog časa ne bih ovdje navodio jer bi se zapravo ponavljao, su dobro došle. Ovu prigodu koristim da zapravo skrenem pozornost na Ministarstvo branitelja na čelu kojeg je potpredsjednica Vlade Jadranka Kosor koja je učinila veliki napor i zaokret u odnosu spram branitelja i to treba naglasiti. Ja bih dakle ovaj zakon stavio u jedan od segmenata onog što je do sada učinjeno, a on je, dakle u domenu ja bih rekao socijalne sigurnosti tj. gospodarskih integracija hrvatskih branitelja. Osim toga za hrvatske branitelje se puno učinilo na polju komunikacije s njima, dakle ono što je do sada bilo vrlo teško i otežano sad je lagano. Zatim učinjeno je puno toga na polju medicinske i psihosocijalne rehabilitacije što me posebno kao liječnika raduje. Također izmjene zakonske regulative koja je preduvjet svemu ovome je i u ovom momentu činimo je, a i do sada je rađeno na tome puno. Jutros me dakako ohrabrilo i zahvaljujem se i ovom prigodom gospođi potpredsjednici da će status branitelja Hrvatsko vijeće obrane biti razmatran na jednom dakle međudržavnom, na jednoj međudržavnoj razini i na koncu bih i kao simbolično, ali i više od toga istakao pokušaj, odnosno odluku ovog ministarstva o izradi zastave zatočenih i nestalih kao etičku i moralnu gestu spram ove vrlo osjetljive populacije. Dakle branitelji su naše bogatstvo i zaslužuju svako poštovanje i ovo je još jedan od pokušaja u nizu ostvarenja toga. Zahvaljujem.
Zahvaljujem poštovanom zastupniku Bagariću. Na redu je poštovani zastupnik Ćosić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo. Svakako nedvosmislena, jasna, puna potpora projektu Fonda hrvatskih branitelja, onoj izvornoj ideji kao svakako inicijativi da taj Fond što je moguće prije saživi, profunkcionira. Kad govorimo o Fondu hrvatskih branitelja onda svakako to je naglašeno, a ja ću i posebno naglasiti, ne razgovaramo i ne govorimo samo i isključivo i jedino o ostvarenju punih legitimnih prava hrvatskih branitelja nego govorimo i o jednoj važnoj gospodarskoj temi. Zaista govorimo o jednoj važnoj gospodarskoj temi jer ne smijemo zaboraviti da u Fondu hrvatskih branitelja nalazi se ili nalaziti će se najvredniji dio hrvatskog gospodarstva. Ono što kažu, obiteljsko srebro ili zlato jer 7% dionica INA-e, 7% dionica HT-a, značajan dio dionica HEP-a, onog časa kad krene privatizacija HEP-a. To su Hrvatske šume, Hrvatske željeznice, itd. Prema tome, kroz projekt Fonda hrvatskih branitelja stvara se zaista jedan veliki gospodarski potencijal kojim treba znati kvalitetno dobro i učinkovito upravljati, iz niza razloga. Ne samo iz onih gospodarskih, ne samo iz onih političkih nego prije svega i najviše zbog potrebe da se i na ovaj način kroz upravljanje Fondom hrvatskih branitelja, hrvatski branitelji afirmiraju i u mirnodobsko vrijeme. Svakako moramo ovom prilikom prisjetiti se i nekih naših naučenih lekcija iz nedavne povijesti koje nisu bile tako dobre i koje upozoravaju nas da je upravljanje jednim takvim fondom zaista vrlo složena zadaća u svakom pogledu. Nažalost, projekt Hrvatskog domovinskog fonda nije bio uspješan. Mnoge naučene lekcije iz tog projekta trebamo uzeti u obzir, trebamo ih uvažavati kako nam se greške iz naše nedavne prošlosti ne bi ponovile jer na greške u ovom slučaju, u slučaju ovog velikog i važnog političkog, gospodarskog projekta nemamo pravo na greške. I zbog toga, ja bih rekao nekoliko riječi o onom što je posebno važno, a to je vezano uz kvalitetno upravljanje Fondom hrvatskih branitelja. Nekoliko je tu tijela koje imaju iznimno važnu i odgovornu ulogu. Prije svega, upravni odbor. Upravni odbor kako piše u izmjenama, odnosno izmjenama i dopunama Zakona imenuje hrvatska Vlada. Upravni odbor treba imati između ostaloga nekoliko, odnosno jednog predstavnika Vlade, konkretno ministricu hrvatskih branitelja, predstavnika Hrvatskog sabora, predstavnika gospodarstva čime se naglašava činjenica da je projekt Fonda hrvatskih branitelja važan i gospodarski projekt. 4 predstavnika braniteljske populacije trebaju izražavati sve interese branitelja u cjelini. Da li je to 240 ili 400 tisuća branitelja, to je nešto što se mora prije svega jasno, pouzdano i nedvosmisleno utvrditi. Prema tome, velika zadaća je na upravnom odboru da jasno definira strategiju upravljanja ovim Fondom jer tu strategiju mora prihvatiti i Društvo za upravljanje fondom koje će biti izabrano na odgovarajućem javnom natječaju. Netko je ovdje dobro rekao i naglasio, to su novi oblici gospodarskog djelovanja, investicijski fondovi. Nedostaje nam zaista iskustva i moramo biti krajnje pažljivi kad biramo ljude koji će upravljati ovom važnom, ovim važnim Fondom. Prije svega, to se odnosi na Društvo za upravljanje fondom. Ono će biti birano na javnom natječaju i nadamo se da ćemo dobiti kvalitetno, stručno i kompetentno tijelo koje će u potpunosti slijediti onu strategiju koju će definirati upravni odbor. U tom upravljačkom sustavu svakako nešto što se tek treba napraviti, na čemu se, kolko znam, radi to je statut tog Fonda. Vjerujem da povjerenstvo koje na tome radi je svjesno svih svojih odgovornosti i kompleksnosti zadaće koju treba uraditi što je moguće prije. Veza između HT-a, INA-e, HEP-a, Šuma, Hrvatskih željeznica, kompleksnost tog Fonda zahtjeva zaista iznimno znanje koje bi se trebalo znat naći, integrirano u okviru Društva za upravljanje Fondom. Da li je to realistično ili nije to ćemo tek vidjeti. Svakako kad govorimo o braniteljima i braniteljskoj populaciji, kad govorimo o fondu kao projektu onda treba posebno naglasiti realističnost očekivanja što se tiče Fonda. Treba izbjeći iluzije, netko je ovdje dobro naglasio da će taj Fond moći brzo riješiti sva ona socijalna i druga statusna pitanja koja muče hrvatske branitelje. Zbog toga bi posebno naglasio važnost edukacije braniteljske populacije kada je u pitanju Fond hrvatskih branitelja. Bez razumijevanja uloge Fonda, bez razumijevanja ciljeva, bez jasnih stavova braniteljske populacije u cjelini koji moraju biti integrirani u upravnom odboru i ukupnoj strategiji ne samo upravnog odbora nego i Društva za upravljanje Fondom i Statutom, neće taj projekt doživjeti onu pozitivnu afirmaciju koju očekujemo. Prema tome, trajna briga, kvalitetni ljudi, permanentni, konstantni nadzor sukladno najvišim standardima. Dalje, danas je istaknuto, 27 tisuća hrvatskih branitelja je nezaposleno, prekvalifikacije, obrazovanje, zapošljavanje hrvatskih branitelja svakako jedno je važno pitanje, jedna važna tema u kojoj ovaj Fond može naći svoju ulogu i smisao djelovanja. I naglasio bi, možda na kraju, da se bez posebnog razloga u Prijedlogu zakona inzistira na tzv. izlaznoj strategiji ili likvidaciji fonda. To je spriječeno vremenskim ograničenjima u trajanju od 3 godine, ali mislim da je to onaj dio koji ovaj čas nije najvažniji. Da su mnogi elementi, kao što sam rekao, edukacija braniteljske populacije i uspješan menadžment svih ovih tijela koje trebaju upravljat ovim Fondom daleko važnije. Likvidacija fonda zaista bilo bi ono što bi najmanje htjeli. To bi bilo politički neprihvatljivo, to bi bilo gospodarski neprihvatljivo i vjerujem svakako da će se stvoriti svi oni uvjeti, da će se tim fondom kvalitetno upravljat, da će on imat kvalitetan nadzor i da će bit afirmativan, ne samo za branitelje nego i za one koji ga pokreću. I da će to bit jedan uspješan gospodarski Fond. Zbog toga s punim pravom i puna potpora ovoj inicijativi, ali istovremeno i upozorenje da konstantan, kontinuirani nadzor nad radom ovog Fonda mora biti trajna zadaća svih upravljačkih tijela, ali i Hrvatskog sabora. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom zastupniku Ćosiću. Na redu je poštovani zastupnik Damir Kajin. Nije u sabornici, gubi pravo na raspravu. I posljednji od prijavljenih poštovani zastupnik Željko Kurtov.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani članovi Vlade, kolegice i kolege. Klub HNS-a i PGS-a i ja osobno sa velikim zadovoljstvom podržavamo ovaj Prijedlog o izmjeni i dopuni Zakona o fondu hrvatskih branitelja. Javna rasprava o ovom Fondu traje već 6, 7 godina što bi već samo ta činjenica trebala rezultirati kvalitetom materijala i konačnim prijedlogom Zakona o fondu. Izmjene Zakona nisu narušile smisao Zakona te on ostaje isti u svojoj suštini i namjeni, a u nekim segmentima je i poboljšan. Hrvatski branitelji već dugo čekaju da se na neki način ispuni socijalni i domovinski dug prema njima. Zbog toga ovaj Fond treba i hoće uključiti braniteljsku populaciju da sudjeluje u gospodarskom rastu države kroz najjače firme u Republici Hrvatskoj, a u kojima će sad biti i suvlasnici. Moram napomenuti da 1999. godine prvi Zakon o privatizaciji HT-a koji kaže da 7% rezervira za Hrvatske branitelje bez naknade, te izmjena zakona o Hrvatskim telekomunikacijama 2001. godine, to potvrđuje da te 2002. godina Zakon o privatizaciji INE i HEP-a također rezerviraju po 7% dionica. Hoću reći da ovaj Fond ima dugačak put pa mislim da će biti u funkciji Hrvatskih branitelja i njihovih obitelji. Ovaj Fond kao otvoreni Fond je maksimalno zaštićen od raznih torbara koji za jeftine novce kupili dionice i tako obezvrijedili vrijednost udjela u Fondu. Zato u ovom Fondu nema dionica već udjeli koje će svaki branitelj dobiti za 6, 7 mjeseci. Treba naglasiti da Vlada, Sabor i nadzorni odbor kontroliraju rad ovog Fonda te mislim da je zaštita Fonda maksimalna. Kronomologija kojom bi saživio ovaj Fond ja hoću zbog Hrvatske javnosti a i zbog kolegica i kolega u Saboru da na neki način pokažem kroz koje vrijeme ovaj Fond treba saživjeti. Znači 6. mjesec. Izrada statuta, izrada natječajne dokumentacije za izbor Fond menađera društva za upravljanje. 6 i 7 mjesec odluka Vlade o načinu upisa, mjerilima i kriterijima upisa branitelja u Fond, 7. mjesec izbor društva za upravljanje Fondom. 8. mjesec početak upisa branitelja u Fond, prvog upita 6 mjeseci. 8, 9 mjesec prijenos dionica u Fond iz Vlade, očekujemo da će se u veljači 2005. godine branitelji da dobiju potvrdu o udjelu u Fondu nakon što popisi Vlade i društva za upravljanje međusobno se iskontorliraju članak 33a. I na kraju raspodjela dobiti Fonda. 1/3 ide za podjelu kao dividenda vlasnicima Fonda, 1/3 ide za razvojno socijalne i humanitarne mjere a u svrhu poboljšanja statusa hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji. Upravni odbor u suglasnost Vlade posebnim pravilnikom utvrdit će namjenu ovog dijela neto dobiti i na kraju treća trećina ulagat će se u reinvestiranje Fonda da u raspodjeli i reinvestiranja fonda odredit će Komisija za vrijednosne papire Republike Hrvatske. I na kraju zahvalio bih svima onima koji su doprinijeli ovom Fondu i radu na njemu u ime svih Hrvatskih branitelja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom zastupniku Kurtovu. U Ime predlagatelja riječ ima potpredsjednica Vlade gospođa Kosor izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođe i gospodo zastupnici. Ja vam se najprije želim ispričati što dolazim pred kraj rasprave, kao što vjerojatno znate od 16 sati trajala je izvanredna sjednica Vlade i morala sam biti na sjednici. Evo, ali sam dobila informacije i o raspravi do sada i ovo što sam čula, evo me jako veseli kao ministricu, kao potpredsjednicu Vlade. Drago mi je da su klubovi jedinstveni u stajalištu da podupru ove izmjene i dopune Zakona, meni će biti veliko zadovoljstvo da se ove izmjene podupru konsenzusom, i vjerujem da će tako biti kada budemo raspravljali, kada budemo glasovali o novom Zakonu o pravima hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji koji se upravo završava, i uskoro će početi javna rasprava o Zakonu o pravima hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji. O Fondu još želim ponoviti odnosno o ovom Zakona, odnosno o izmjenama i dopunama Zakona da su te izmjene i dopune usuglašene sa Udrugama koje čine koordinaciju udruga iz Domovinskoga rata. DA je na ovim izmjenama i dopunama radila jedna stručna radna skupina koju su činili i predstavnici Vlade ali i predstavnici udruga. DA će ovo biti fonda najveći u Republici Hrvatskoj sa imovinom koja će se sastojati od udjela u našim najkvalitetnijim dioničkim društvima kao što su Hrvatski telekom, INA, HEP, HŽ i još nekoliko društava, imovina od oko 3 do 4 milijarde kuna, i zbog toga smo morali ići u ove izmjene prihvaćajući sve savjete i primjedbe stručne javnosti. Posebice i Fonda ali i Komisije za vrijednosne papire, te primjedbe nismo mogli preskočiti jer želimo da ovo bude Zakon na zdravim nogama koji će uistinu vraćati i moralni i svaki drugi dug hrvatskim braniteljima. Naravno da nam je svima zajedno i vama zastupnicima i nama u Vladi u Ministarstvu prije svega želja zaštititi hrvatske branitelje od raznih torbara, sjećamo se prošlosti i želimo da se dogođaji iz prošlosti naravno ne ponove. MI ćemo naravno prihvatiti i prijedloge koji su izneseni u ovoj raspravi, koji su konstruktivni i koji ćemo pretočiti u amandmane Vlade. Želim na kraju također podsjetiti na nedavnu odluku od 5. svibnja Hrvatske vlade o izmjenama Odluke o redoslijedu i dinamici privatizacije INE Industrije nafte d.d., ta izmjena je išla u tom smjeru da se odmah po izmjeni ovoga zakona, zato je bilo nužno zakon izmijeniti u hitnoj proceduri, dakle da se odmah po izmjeni Zakona o Fondu hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji dionice prenesu Fondu hrvatskih branitelja iz Domovinskoga rata i članova njihovih obitelji. Dakle, to je bila Odluka o izmjenama Odluke o redoslijedu i dinamici privatizacije INE. Što se tiče daljnjih događaja oko Fonda, ja se zahvaljujem gospodinu zastupniku koji je malo prije govorio o prijedlogu, hodograma za aktivnosti za provođenje Zakona, želim reći prijedlog našeg hodograma o čemu smo već raspravljali na Upravnom odboru fonda, čim vi poštovani zastupnici budete izglasovali ovaj Zakon, ja koja sam po funkciji predsjednica upravnog odbora sazvati upravni odbor i odmah idemo u daljnju realizaciju svih potrebnih radnji za postavljanje Fonda na noge. Znači izrada statuta, odmah nakon donošenja izmjena i dopuna Zakona, utvrđivanje uvjeta i raspisivanje javnog natječaja za odabir društva za upravljanje Fondom, u lipnju, zatim izbor društva za upravljanje Fondom u srpnju, izbor depozitne banke također u srpnju i jasno paralelno sa svim tim teku poslovi oko izrade registra hrvatskih branitelja. Taj posao teče on će tijekom godine biti završen i imat ćemo konačno ono što smo već dugo trebali imati što nam nedostaje registar Hrvatskih branitelja, a izrada kriterija za udjele u fondu, predstoji kao posao u srpnju odnosno kolovozu ove godine. Hvala vam lijepa, na konstruktivnoj raspravi i dopirnosu da ovo bude uistinu dobar Zakon koji će se moći provoditi. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem gospođi potpredsjednici Vlade i ministrici Jadranki Kosor i zaključujem raspravu. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Fondu hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, P.Z. br. 104. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo i Vlada poslije roka i u skladu sa člankom 166. stavak 1. Poslovnika treba se Sabor izjasniti prihvaća li ove amandmane koji su nakon roka prvo Vladina dva amandmana. Tko je za? Hvala lijepo. Molim državnog tajnika da obrazloži prijedloge amandmana 1 i 2. Gospodin Tomislav Ivić, državni tajnik.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvažene gospođe i gospodo zastupnici riječ je o relativno sitnim korekcijama postojećeg prijedloga izmjena koje su usmjerene ka još boljem pravnom pozicioniranju ovih propisa. Mijenja se članak 19. zbog toga što je konačnim prijedlogom zakona predviđena izmjena stavka 1., 2., 3. i 4. članka 23. zakona, budući da člankom 5. postojećeg zakona već reguliran na način da se statutom određuje osnovica za izračunavanje naknade društva za upravljanje fondom koji će se platiti iz imovine Fonda. Člankom 8. propisuje se da upravni odbor donosi statut Fonda uz prethodnu suglasnost Vlade Republike Hrvatske. Sukladno tome predlaže se urediti cijeli članak 23. ovako kako glasi u amandmanu. U 2. amandmanu, u članku 34. ...
Hvala lijepa. Moramo, imamo prije proceduru jednu. Otvaram raspravu o ovom amandmanu po članku 166. stavak 2. u raspravi mogu sudjelovati samo predstavnici klubova zastupnika. Nema zainteresiranih. Dajem na glasovanje amandman 1 Vlade. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je amandman 1 Vlade prihvaćen sa 93 glasa za i 4 suzdržana. Amandman 2. Izvolite državni tajniče.
Hvala lijepo. U amandmanu 2 u članku 24. stavak 2. umjesto riječi: "Vlada će posebnom uredbom utvrditi namjenu ovoga dijela neto dobiti", dodaju se, odnosno zamjenjuje se riječima: "Upravni odbor će u suglasnost s Vladom Republike Hrvatske posebnom odlukom utvrditi namjenu ovog dijela dobiti.". Vlada Republike daje suglasnost na statut fonda koji predlaže i donosi upravni odbor. Analogno tome zakonskom rješenju predložena je izmjena u članku 24. stavak 2.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem. Dajem na glasovanje amandman 2 Vlade. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je amandman 2 Vlade usvojen sa 95 glasova za i 2 suzdržana. Državni tajniče, molim očitovanje na amandmane Odbora za zakonodavstvo.
S obzirom da je riječ o nomotehničkoj prirodi, Vlada prihvaća amandmane Odbora za zakonodavstvo. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Postaju sastavni dio Zakona. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 93 glasa za i 4 suzdržana donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o fondu hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji u tekstu kako ga je predložio predlagatelj, zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Sukladno prijedlog Odbora na glasovanju, Odbora za zakonodavstvo dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Ovlašćuje se stručna služba Hrvatskog sabora da obavi redakciju teksta ovog Zakona prije njegove objave u Narodnim novinama. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 97 glasova za donijet predložen zaključak. Sljedeća točka je - Davanje suglasnosti na Odluku o izmjenama Odluke o redoslijedu i dinamici privatizacije INA-Industrija nafte d.d. Sukladno članku 4. stavak 4. Zakona o INI-Industrija nafte d.d. Vlada Republike Hrvatske dostavila je navedeni akt. Prijedlog akta primili ste u pretince. Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, gospodarstvo, razvoj i obnovu. Izvješća ste primili na sjednici. / . Molim gospodina Branka Vukelića ministra gospodarstva, rada i poduzetništva da dodatno obrazloži prijedlog. Izvolite ministre.
Recite nam predsjedniče, šta je sutra, sa čime se starta?
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane gospođe i gospodo saborski zastupnici. Na temelju članka 4. stavka 4. Zakona o privatizaciji INA-e Vlada Republike Hrvatske je na sjednici održanoj 18. travnja 2002. godine donijela odluku o redoslijedu i dinamici privatizacije INA-e industrije nafte d.d. U toj odluci se u prvoj točci govori o 7% dionica rezerviranih za hrvatske branitelje i članove njihovih obitelji, u toj točci u 2. stavku se govori o 7% dionica koje su rezervirane za zaposlenike i ranije zaposlene u društvima koje čine INA grupu. U 3. stavku točke 1. te odluke govori se o strateškom ulagatelju kome će se prodati 25% plus 1 dionica, i u 4. stavku te prve točke odluke govori se o 15% dionica koji će se prodati u postupku javne ponude hrvatskim državljanima uz pravo prvenstva, pogodnosti i uvjete koje će utvrditi Vlada Republike Hrvatske, posebnom odlukom, te domaćim pravnim osobama i stranim ulagateljima bez prava prvenstva i posebnih pogodnosti. U točci 2. ove odluke definirana je dinamika, pa se u 1. stavku govori da će se dionice namijenjene hrvatskim braniteljima i članovima njihovih obitelji, dakle 7% dionica prenijeti Fondu za hrvatske branitelje i članove njihovih obitelji odmah po osnivanju fonda. Zatim se govori da će se dionice koje pripadaju 7% zaposlenicima i ranije zaposlenima u društvima koje čine INA grupu prenijeti, odnosno da će se ta prodaja obaviti u roku od 30 dana od prve prodaje dionica u postupku javne ponude. A u stavku 4. te druge točke ove odluke, govori se da će postupak prodaje dionica hrvatskim državljanima, odnosno pravnim osobama i stranim ulagateljima onih 15% dionice da će se obaviti najkasnije u roku 6 mjeseci od dana okončanja postupka prodaje strateškom ulagatelju onih 25% plus 1 dionica. U ovoj izmjeni odluke o redoslijedu i dinamici privatizacije INA-e predlaže se izmjena u dva stavka točke 2. ove odluke. O prvoj izmjeni kazala je i nešto potpredsjednica gospođa Kosor, a to je da dionice iz koje su namijenjene hrvatskim braniteljima i članovima njihovih obitelji će se prenijeti u taj fond za hrvatske branitelje odmah nakon usvajanja izmjena i dopuna Zakona o fondu za hrvatske branitelje, dakle o tome ste proveli raspravu u prethodnoj točci i kada Sabor usvoji izmjene i dopune Zakona o fondu hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji odmah će biti prenijete i ovih 7% dionica po prijedlogu dakle ove odluke. i mijenja se stavak 4. točke 2. odluke, gdje se rok od 6 mjeseci koji je bio definiran u prethodnoj odluci pomiče na rok do 12 mjeseci, dakle do 12 mjeseci, ne za 12 mjeseci, nego do 12 mjeseci, dakle može i ranije, ali najkasnije u roku 12 mjeseci se mora obaviti druga faza, nazovimo to tako privatizacije i prodaje dionica 15% dionica INA-e hrvatskim državljanima, odnosno pravnim osobama i stranim ulagateljima. Kratko obrazloženje, postupak svima je jasno i poznano, postupak pripreme javne prodaje dionice veoma složen postupak u kome je potrebno poduzeti niz prethodnih radnji koje zahtijevaju i dosta vremena. Postupak same prodaje isto je također vrlo složen postupak, koji zahtijeva i prethodno ispitivanje tržišta vrijednosnica, analizu trgovačkog društva, čije se dionice prodaju i niz pratećih radnji koje se odnose na sam postupak prodaje dionica. Iz svega toga navedenog razvidno je i da je opisana ta priprema i provedba prodaje putem javne ponude dionice postupak koji zahtijeva duže vremensko razdoblje, nego što je to bilo propisano ovom odlukom Vlade od 18. travnja 2002. godine i kako bismo mogli na vrijeme i kvalitetno sve radnje pripremiti i izvršiti na kvalitetan način sve ono što je vezano za prodaju ovih 15% dionica INA-e predlaže se izmjena odluke o redoslijedu i dinamici privatizacije INA-e industrije nafte d.d. na način kako sam to sada i obrazložio. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne žele. Otvaram raspravu. Nema klubova. Pojedinačna rasprava. Prvi je poštovani zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, samo dvije stvari oko ovog kratkog teksta ove kratke odluke. Prvo, nije posve jasno zašto Vlada dolazi pred Saborom s ovom odlukom, kada je po Zakonu pred Sabor obavezna doći samo kad se tiče odluka o strateškom partneru? Znači, ovu odluku je Vlada mogla donijeti i sama, bez suglasnosti Sabora. S jedne strane je dobro da se dolazi pred Sabor i zbog javnosti i zbog poštivanja institucije Sabora. Ali s druge strane to može značiti i skidanje odgovornosti za odluke Vlade. Druga i bitnija stvar. Fondu hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata prenosi se 7% dionica odmah. Odmah po izglasavanju promjena zakona i dakako izglasavanje ove odluke. A fond još nema ni statut. Fond nema statut. Fond nema opće akte prema kojima će djelovati. Stvar je malo nelogična. i tu se ja mislim nepotrebno brza. Mi o fondu imamo zakon, evo sad smo raspravili njegove potrebne izmjene, korisne izmjene. Ali mislim da je ipak trebalo sačekati da fond zaživi po tom zakonu. Jer samo zakonsko postojanje fonda i postojanje Upravnog vijeća nije dovoljno da fond posluje, da djeluje normalno. Prema tome, ne shvaćam svrhu, smisao ove žurbe? Fond tri godine treba skupljati kojekakve dionice državnih poduzeća, kupovati dionice, da bi uopće mogao nakon tri godine početi isplaćivati braniteljima nekakve dividende ili te dionice dijeliti. Zašto sada, ovaj ili idući tjedan prenijeti tih 7% fondu koji još ne djeluje? Pa ja vas molim da u svojoj zaključnom obraćanju po ovoj točki ako možete mi odgovoriti na ova pitanja? Hvala.
Zahvaljujem. Poštovani zastupnik Zvonimir Mršić. Nema ga, nema ni riječi. Poštovani zastupnik Šime Prtenjača. Odustaje. Hvala lijepa. I Milan Meden. Hvala lijepa. Gospodine ministre, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Zašto suglasnost Sabora na ovu odluku proizlazi iz Zakona o privatizaciji INA-e članak 4. gdje jasno piše da redoslijed i dinamiku privatizacije utvrđuje Vlada Republike Hrvatske uz suglasnost Hrvatskoga sabora i za sve ove faze privatizacije i za sve ove dionice o kojima smo govorili ovdje u ovoj odluci. Prema tome, nitko se ne skriva u ovim izmjenama odluke iza Sabora niti Vlada nego se govori o onome što je Zakon o privatizaciji INA-e kazao i obvezi hrvatske Vlade kada mijenja redoslijed i dinamiku privatizacije da da takovu odluku na suglasnost Hrvatskom saboru. Mislim da je to sasvim jasno. Slijedeća stvar, ono što mijenjamo u stavku 1. točke 2. ove odluke je ono što se odnosi na prethodnu odluku koja je glasila da se dionice za branitelje, hrvatske branitelje i članove njihovih obitelji prenijet će se u roku od osam dana od dana njegova osnivanja Fondu za branitelje. To ste takovu odluku donijeli 2002. godine. S obzirom da je u proceduri i to ste ovdje imali na sjednici u prethodnoj točci izmjene i dopune Zakona o Fondu za branitelje prirodno je da i na taj način kažemo da po izmjenama i dopunama odluke o fondu će se dionice prenijeti jer one nažalost po ovoj točci su već trebale biti prenešene odmah po formiranju fonda a ustvari do danas i nisu bile jer konačno fond i nije profunkcionirao jer je Zakon o fondu trebalo i mijenjati. Mislim da je jasna i želja i nakana i hrvatske Vlade s ovom izmjenom da se jasna poruka da i hrvatskim braniteljima i članovima njihovih obitelji da je hrvatska Vlada spremna ispuniti svoju obvezu temeljem i ove prethodne odluke, dakle i u ovoj odluci je to potvrđeno o prijenosu 7% dionica Fondu hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji odmah po usvajanju izmjena zakona koje su nužne za napraviti. Hvala.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Davanje suglasnosti na odluku o izmjenama Odluke o redoslijedu i dinamici privatizacije INA Industrija nafte d.d. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Odluku o izmjenama Odluke o redoslijedu i dinamici privatizacije INA Industrija nafte d.d. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 97 glasova za donijeta predložena Odluka.
Hvala, gospodine predsjedniče. Gospođe i gospodo zastupnici! Kao što znate, dvije i pol godine primjenjuje se Zakon o poticanoj stanogradnji i utvrdili smo nakon preuzimanja kompletnih poslova da je nužno potrebno određene stvari promijeniti i zbog toga predlažemo izmjene i dopune Zakona o poticanoj stanogradnji ali po hitnom postupku zbog nekih elemenata koji bi se trebali riješiti odmah. Prvo što želimo promijeniti u ovom zakonu to je da se izjednače prava građana koji kupuju gotov stan izgrađen prema odredbama zakona i onih građana koji rekonstruiraju, dograđuju ili nadograđuju zgrade i obiteljske kuće. Naime, dogodilo se da u pojedinim mjestima uglavnom manjim moramo graditi kuće sa tri, četiri ili pet stanova što smo utvrdili da je neracionalno i da bi bilo puno bolje omogućiti ljudima da mogu pod istim uvjetima znači ako su na listi pod istim uvjetima kao i da kupe stan da si dograde ili nadograde bilo u svojoj obiteljskoj kući ili obiteljskoj kući svojih roditelja. Zatim, predlažemo da se omogući jedinicama lokalne samouprave da za potrebe izgradnje stanova osnivaju vlastite neprofitne organizacije. Naime, kao što znate do sada je temeljem zakona za kompletnu izgradnju i za kompletnu provedbu zakona bilo zadužena Agencija za pravni promet nekretninama koja je temeljem sporazuma prebacila poslove oko projektiranja, nadzora i izvođenja radova na Ministarstvo javnih radova. Mi mislimo da se država ne treba baviti izgradnjom stambenih objekata nego da te stambene objekte trebaju graditi jedinice lokalne samouprave u svojim one koje naravno to žele i one koje imaju mogućnosti da osnuju i da prate rad takvih agencija odnosno neprofitnih organizacija. Tu nam je naročito je to dobro prihvatili veliki gradovi radi toga jer se i najviše takve izgradnje događaju u velikim gradovima a ti ljudi i znadu kojim građanima najviše treba i što im to treba. Zatim, predlažemo da se olakša stambeno rješavanje obiteljima sa troje ili više djece da oni ne moraju platiti učešće nego da se to uračuna u kredit. Mislimo da na taj način će ti ljudi isto tako lakše doći do stana jer kako god mi gledamo 15% vrijednosti stana je ipak teško osigurati. Zatim, jedan od glavnih razloga zbog kojih tražimo hitan postupak je problem izgradnje garaža ispod stambenih objekata ili poslovnih prostora odnosno javnih sadržaja koji se nalaze u pojedinim objektima. Naime, prema sadašnjem Zakonu o POS-u jasno je bilo da bi trebalo graditi pojedinačne zgrade u već gotovim naseljima, međutim kako se sada dogodilo predviđaju se izgradnje novih naselja u kojima treba osigurati i dodatne sadržaje. Detaljnim planovima ili urbanističkim planovima pojedinih gradova i općina potrebno je garaže graditi ispod objekta i potrebno je u pojedinim velikim objektima graditi dječje vrtiće i neke kulturne sadržaje, ambulante i slično. Ovim zakonom to nije bilo regulirano jer se pretpostavljalo da se garažna odnosno parkirna mjesta mogu osigurati oko samih objekata, međutim to očito nije moguće i naročito imamo takav problem u Zagrebu i u Splitu. Kako smo mi započeli sa izgradnjom u Zagrebu stanova u naselju Špansko i za 23 zgrade smo konačno dobili građevinsku dozvolu a one u pravilu imaju garaže ispod svojih objekata mislimo da je to potrebno napraviti i mi predlažemo da država, da te garaže kupuju ljudi koji kupuju i stanove radi toga jer je to normalno i logično jer nemaju gdje drugdje ostaviti svoje automobile i da u garažama se dogodi poticanje znači da država potiče i izgradnju tih garaža na način da to uračuna, znači da zajedno sa stanom se rade takvi kupoprodajni ugovori. Što se tiče pratećih sadržaja, znači što se tiče vrtića, škola ili objekata koji se još dodatno moraju graditi predlažem da ukoliko to jedinica lokalne samouprave traži, znači ako je donijela takav detaljni plan u kojem u pojedinoj zgradi se mora dogoditi takav sadržaj predlažemo da to onda i plati jedinica lokalne samouprave bilo da će ona to platiti na način da će nekome dati u koncesiju, da će nekome prodati taj prostor, međutim, smatramo da oni to jednostavno moraju napraviti. Država ne može sufinancirati to jer država na kraju krajeva ima izgradnju i potiće samoizgradnju stambenih objekata a jedinice lokalne samouprave plaćaju zemljište i komunalnu infrastrukturu. Sada se događa u pojedinim slučajevima da jedinice lokalne samouprave su se potpuno distancirale iz određenog problema da ne žele sudjelovati niti u davanju zemljišta niti u izgradnji komunalne infrastrukture kao što recimo imamo primjer u Splitu ili u Imotskom i da mi jednostavno moramo riješiti ova pitanja koja u ovom zakonu nisu bila riješena. Još ima jedna stvar koju isto tako moramo brzo riješiti. Naime, oko 300 stanova su neprodanih od ovih kjoi su izgrađeni i useljeni. Ti stanovi se jednostavno ne mogu prodati, niti na tržištu niti bilo kome. Mi predlažemo da se ti stanovi da bi se mogli koristiti dadu našem središnjem uredu za državnu imovinu i da središnji ured za državnu imovinu zajedno sa Vladom donese odluku da se daje, da se ti stanovi daju jedinicama lokalne samouprave koji će onda u te stanove putem najma smještavati ljude koji su im ili socijalni problemi ili stradalnici Domovinskog rata. Na taj način tih 300 stanova a vjerojatno će biti još tih stanova ćemo moći to riješiti. Evo navesti ću samo recimo primjer Siska gdje smo sagradili 68 stanova a svega 20 stanova je prodano i drugi stanovi se prodati ne mogu. Prema tome, nema razloga da država čuva te stanove umjesto da ih, da useli unutra ljude kojima je to zaista i potrebno. To su glavne izmjene i dopune ovog Zakona, mislimo da je to pravedno da bi trebali na takav način taj zakon i usvojiti. I eto, mi vam predlažemo da ga donesemo po hitnom postupku. Ima još jedna stvar koju sam zaboravila reći, radi se o tome predlažemo da se cijena stanova uprosjeći na nivou zgrade. Zašto? Zato što mislimo da u pravilu su u tim stambenim zgradama projektirani u prizemlju poslovni prostori. Poslovni prostori se teško prodaju ili se ne prodaju uopće. Mi mislimo da bi to trebalo preprojektirati u stanove ali da bi stanovi u prizemlju ili na zadnjem katu bez lifta trebali biti nešto jeftiniji od stanova koji se nalaze na prvom, drugom ili trećem katu. Prosječna vrijednost u toj zgradi ne može preći 910 eura po kvadratu ali nema nikakvog razloga da oni u prizemlju ili o ni u potkrovlju ne plate manju cijenu po kvadratnom metru stana. Eto, to je to i ja vas molim da taj, izmjene i dopune tog zakona podržite. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospođo ministrice. Žele li izvjestitelji Odbora? Ne žele. Otvaram raspravu po klubovima. Prvi, poštovani zastupnik Pero Kovačević u ime Kluba HSP-a.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, štovana ministrice. Klub HSP-a će podržati Izmjene i dopune zakona o društvenoj i poticajnoj stanogradnji. I ovdje moramo pohvaliti ministricu i njezino ministarstvo da iz njezinog ministarstva dobivamo stvarno kvalitetne zakone, znači koji su i nomotehnički i sadržajno daleko bolji nego što inače dobivamo iz Vlade. Prije nego što se osvrnem na sam prijedlog zakona moram prvo reći ono što je jako bitno. A to je ta činjenica što je program ... [[Govornik se ne razumije.]] mi znamo da je gospodin Čačić kojega sada nema ovdje stalno isticao to su Čačićevi stanovi, to je program POSA a program POSA je u biti prijepis programa stambenog zbrinjavanja stradalnika iz Domovinskog rata. Znači pod istim uzancama taj program je 96. je utvrđen, iste su uzance ili slične i onda je na kraju ispalo da je to program ministra bivšega Čačića, jer uzance su iste, općine i gradovi daju gradilišta, ... [[Govornik se ne razumije.]] ide na njihov teret i gradi se. Evo, to je istina, oko programa POSA s time što ovdje odmah moram kazati da je prema ovome programu, početnom za zbrinjavanje stradalnika Domovinskoga rata, prije uvođenja PDV-a cijena metra kvadratnoga izgrađenoga je iznosila nešto oko tisuću tadašnjih maraka, odnosno to bi današnje bilo negdje oko 500 eura a znamo kako su cijene i koja visina je dospjela vezano za program POSA pa preko 900, 900 i nešto eura, kako na kojim područjima, istina bilo na području kao što je u Zadru i drugdje da je cijena bila daleko realna. Znamo isto i varijantu da je za stradalnike Domovinskog rata bilo utvrđeno 700 eura po metru kvadratnome isto to bivše ministarstvo. Prema tome, podržavamo ovaj dio i nadamo se da će se uspjeti u svemu tome da ako se puno gradi što je jedna logika da cijena metra kvadratnoga bude što niža. Također nam je drago da je konačno i kazano što je do sada postignuto ovome području. Vidljivo je da je tu ukupno negdje 9806 stanova ali od toga je izgrađeno samo 1023 a ovi drugi se nalaze u razno raznim fazama. Pogotovo je ova brojka od 4606 to je znači 46,97%, to su stambene građene u fazi izgradnje, izvoditelji nisu uvedeni u posao potpisan je ugovor o građenju i nadzoru. Prema tome, vidljivo je i konačno da se dobije i prava istina o svemu tome. Kakva je sama kvaliteta tih stanova vidjeli smo i mnogi u televizijskim razno raznim prilozima Crikvenica i druga područja a također ovdje moram reći i činjenicu koja je istina vezana i uz program stambenog zbrinjavanja stradalnika Domovinskog rata uzmimo primjer Špansko jug koja je odavno trebalo biti gotovo i koliko sam čuo radi se 8. aneks ugovora. Znači već je bilo od temeljnog ugovora 7 aneksa na način da je svaki aneks prema onome što mi imamo informacije vrijedi od 4 milijuna kuna, sada se radi novi aneks jer mahom se davalo razno raznim tvrtkama koje su u međuvremenu otišle u stečaj, znači propale i noramlno nikako dovršiti izgradnju do kraja, a to je trebalo biti napravljeno još 2000, mislim 2001. godine. I na taj način dođe se do iznosa ako svaki aneks nosi recimo 4 milijuna to je 32 milijuna, znači imamo onu jednu cijelu zgradu koju bi mogli napraviti. Prema tome, i o tome se takođe mora povesti dužna pažnja. Klub HSP-a na sam konačni prijedlog zakona ima dva amandmana. Prvi amandman odnosi se na vrijedeći članak 15. stavak 4. to je prema konačnom prijedlogu zakona, članak 7. mi naime predlažemo da se za kupnju stanja uz obročnu otplatu kupcu hrvatskom branitelju iz Domovinskoga rata i kupcu koji ima obitelj sa troje ili više djece što je predloženo u samom tekstu zakona ne moraju, da kupci ne moraju osigurati financijska sredstva kao vlastito učešće. Mislim da je to dio da možemo ubaciti dragovoljce iz Domovinskog rata. Znači to su hrvatski branitelji koji su sudjelovali u Domovinskom ratu, znači u onome prvome razdoblju do 15. siječnja 92. godine najmanje 4 mjeseca. Prema tome, nije to tako ni velika brojka i mislim da bi bilo pametno da na ovaj način omogućimo i dragovoljcima što smo mi, imamo u svom programu HSP. A mislim da i HDZ ima u tome svome dijelu. Također drugi amandman se odnosi na članak 20. stavak 2. vrijedećeg zakona, odnosno to je članak 11. konačnog prijedloga zakona. Naime, utvrđeno je u vrijdečem zakonu da razlika utvrđena u predodgovoru i konačna cijena ugovoru o kupoprodaji prema sadašnjim, znači 5% može iznostiti. Vlada je predložila 10% mislim da je to previsoki iznos da bi to mogli spustiti na 7% jer se bojimo toga da će se svi držati toga iznosa do 10% pa će to postati pravilo. Očito je da iz obrazloženja je vidljivo da se to mora korigirati. Ali mislim da ne bi trebali dizati na 10% nego ostati pokušati na tih 7% i na taj način, ovaj, ipak onemogućiti jer mi znamo o svim tima stvarima uvijek ima mešetarenja. Također podržavamo i ovaj dio da se omogući i drugima da sudjeluju u ovima programima ko’ što imamo već slučaj mislim da je Makarska i negdje drugdje da se na taj način radi. Prema tome mislim da su i ovi amandmani prihvatljivi i hvala lijepo.
Zahvaljujem. Na redu je Klub SDP-a. Poštovani zastupnik Leko.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, gospođo ministrice u ime Kluba SDP-a mogu reći da podržavamo Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o društveno poticajnoj izgradnji naprosto što nije ni predložen ni jedan bolji način rješavanja stambenih pitanja mladih i potrebitih za takvim stanovima. Međutim što se stvar više mijenja ona sve više sliči. Kolegu Peru Kovačevića na jedan zakon koji je donijela ova vlast, a mene ovo podsjeća na društveno usmjerenu stambenu izgradnju iz socijalističkog perioda. Recimo tako su se gradile Dugave. Ali pošto mi znamo kako su se gradili stanovi u društveno usmjerenoj stambenoj izgradnji i koje su posljedice ja mislim da je vrlo važno naglasiti što sve mogu izazvati ovakvi oblici gradnje stanova za određenu kategoriju građana. Najprije smatramo da je zemljište jedan od najvažnijih trajnih resursa za društvo i za razvoj. Ovakvim načinom prisiljavamo, prisiljavamo lokalne zajednice da nađu zemljište koje u cijeni izgradnje neće prelaziti 30% etalonske vrijednosti. Time mi definiramo tko će stanovati u tim stanovima. Time stvaramo socijalne skupine i naselja iste socijalne skupine. To sa stajališta urbanizma niti sa socijalnog stajališta nije prihvatljivo. Još nešto napokon se iz POS-a mogu graditi i obiteljski objekti. Nesporno je među nama svima da Hrvatska nije prenapučena zemlja i da ovakvom, ovakvom načinom rješavanja stambenih potreba nije napadnuta podsljemenska zona. Zbog toga nemojmo graditi više stambene objekte nego urbanizirajmo i urbanistički pripremimo zemljište. Pripremimo zemljište, isparcelirajmo ga i dajmo ga obiteljima da grade objekte. Na taj način ćemo učiniti zainteresirani, zainteresirani buduće, ove vlasnike da oni kreiraju svoj život gdje će stanovati. Svoj prostor gdje će živjeti. Kad govorimo o efektima koje će proizvesti ovakva stambena izgradnja moram reći da i važeći Zakon o POS-u, mislim da je članak 7. ne osigurava komunalni standard koji predviđaju drugi zakoni. To je još jedan, moglo bi se reći, neodgovoran odnos društva prema ljudima koji će stanovati u tim naseljima, ali neodgovoran odnos društva prema zemljištu kao najvažnijem resursu. Sad me je kolega Slavko Linić na brzinu uvjerio da je stipulacija i formulacija članka 6. Prijedloga, 16, ali članka 6., 6. Prijedloga zakona gdje se obvezuju jedinice lokalne samouprave da osiguraju financijska sredstva za prateće objekte, škole o čemu je govorila ministrica, uvjerio da jeste to rješenje koja, koje ostali zakoni koji tretiraju tu materiju tako predviđaju. Ja sam bio uvjeren i to sad javno kažem da neke od tih sadržaja financira država. Povlačim amandman odmah da kažem, povlačim amandman. To je vlastiti moj doprinos brzini, ali istodobno smatram da bi u zakonu trebalo zakonski osigurati da se, da se ne može pristupiti izgradnji tih stanova pogotovo ako je višestambeni objekt ili ne daj Bože naselje, a da nisu osigurana sredstva i da istodobno se ne grade ti objekti. Tako ćemo učiniti društveno pravedniju, pravedniju izgradnju i društveno pravednije stanovanje u tim prostorima. Ako je rasprava moja u ime Kluba potakla na razmišljanje da društveno poticajna stanogradnja bude kvalitetnija za buduće vlasnike tih stanova i kuća onda mislim da smo kao Klub doprinjeli da ovaj Zakon izgleda bolje, a izgradnja kvalitetnija. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se poštovanom zastupniku Leki. U ime Kluba HSS-a poštovana zastupnica Lalić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospođo ministrice, kolegice i kolege zastupnici. Zakon o društveno poticajnoj stanogradnji ovaj Sabor je donio u prosincu 2001. godine. Cilj donošenja zakona bio je dvostruk; aktiviranje graditeljstva kao poticatelja cjelokupnog gospodarstva i razvoja zemlje općenito te olakšavanje pristupa stanovima građana s manjim i srednjim primanjima. Naime, nesporno je da je nakon 1990. godine graditeljstvo zabilježilo recesiju o čemu govori i podatak da je 80-tih godina u Hrvatskoj gradilo se preko 30 tisuća stambenih jedinica dok se koncem 90-tih gradilo tek oko 12 tisuća a prodavalo se tek oko 1200 stanova godišnje. Iz tih podataka se može iščitavati da su opale potrebe, ne može se iščitavati da su opale potrebe rješavanje stambenog problema građana Republike Hrvatske. Stanovi su bili preskupa roba na tržištu i bitno osiromašeni građani uz nesigurna radna mjesta, vrlo niske i neredovite plaće nisu bili u mogućnosti upuštati se u kupnju stana. Donošenjem zakona pristup stanovima i zadovoljavanje stambenih potreba bitno je olakšano. Udruženim sredstvima države, jedinica lokalne samouprave i građana sagrađeno je 1023 stana, a u gradnji je 1288. Ugovorena je izgradnja 4606 stanova. Kroz primjenu svaki zakon pa tako i ovaj ukazat će na potrebu izmjena radi boljeg uređenja odnosa i postizanja boljih efekata. Tijekom primjene potvrđena je pretpostavka da su najveće potrebe za novim stanovima u velikim gradovima u kojima je najteže osigurati slobodno građevinsko zemljište koje je opremljeno komunalnom infrastrukturom. Međutim tamo gdje su najveće potrebe Agenciji za pravni promet i posredovanje nekretnina predano je na prodaju ukupno 206 stanova dok se svi preostali stanovi nalaze u manjim gradovima i općinama gdje se pojavljuje problem neprodanih stanova. Očito je da se za manje gradove, a posebice za općine mora pronaći model koji bi im odnosno građanima tih jedinica lokalne samouprave bio prihvatljiviji. Sadašnjim zakonom uređuje se u pravilu izgradnja stanova u više stambenim zgradama. Međutim u Hrvatskoj gotovo dvije trećin stambenog fonda čine obiteljske kuće što ukazuje da je to tradicionalni način stanovanja na našim prostorima. Imajući na umu tradiciju koju treba poštivati i uvažavati imajući na umu činjenicu nedostatka slobodnog građevinskog zemljišta za više stambene zgrade, ocjenjujemo vrlo korisnim izjednačavanje prava građana koji kupuju gotov stan izgrađen prema odredbama zakona o društveno poticanoj stanogradnji i građana koji grade ili vrše rekonstrukciju zgrada i obiteljskih kuća, radi zadovoljavanja stambenih potreba. na ovaj način se još više olakšava dostupnost rješavanja stambenog problema. No unatoč ovim poboljšanjima u velikim gradovima će i nadalje biti najveće potrebe. Zašto. pa zbog toga što su veliki gradovi postali obećana zemlja svih onih koji bez obzira na stručnost i obrazovanje u svojim sredinama ne mogu naći posao nemaju prihoda i osuđeni su an besciljna lutanja. U potrazi za poslom i izvorima prihoda građani ili preciznije rečeno mladi ljudi odlaze iz svojih sela i manjih gradova u Zagreb Split Rijeku ili Osjeki tamo postaju podstanari. Ovaj podatak bi trebao biti dradocijen za premijera vlada kada i ako uopće bude jednoga dana osmišljavao viziju gospodarskog razvitka Hrvatske. Hrvatska i njeni građani ne mogu živjeti samo u 4 ili 5 gradova, a sve drugo se svodi na zajednički nazivnik vegetiranje. Hrvatska se mora ujednačno gospodarski rauzvijati i samo će tada primjerce moj kobašan ostati u svom kobašu zaposliti se u Slavonskoj Brodu Novoj Gradišci ili Orjavcu. Neće ga patiti stambeni problemi jer njegov dom je tamo gdje je rođen. Nastavljanjem politike gospodarskog razvitka samo veliki gradova država će se suočavati sa sve većim problemima među kojima će stambeni biti tek najmanji problem. U funkciji pronatalitetne politike promatramo predloženu izmjenu prema kojoj obitelji sa troje i više djece ne moraju osigurati financijska sredstva ako vlastito učešće. Razumijevanja radi prema sadašnjem zakonu kupac stana dužan je osigurati vlasitto učešće, najmanje u iznosu od 15% predračunske vrijednosti stana.I ako učešće nije veliko oslobađanje njegova osiguarnaj obitelji s troje i više djece jeste pomaganje obitelji ko,je postoje sve poželjnije ali na žalost su one i sve malobrojnije. DAkle kao što sam na početku rekla cilj donošenja zakona bio je, aktiviranje graditeljstva kao poticatelja cijelokupnog gospodarstva. I ako nemamo analize posetignutih ciljeva sam brojka izgrađenih stanova ukazuje da cilj nije promašen. U cijelom procesu angažiran je veliki broj radnika, koji su ili dobili ili zadržali radna mjesta. Postignut je i drugi cilj a to je olakšanje pristupa stanovima građanima sa manjim i srednjim primanjima. Pored ova dva cilja u vrijeme donošenja zakona u ime kluba zastupnika Hrvatske seljačke stranke predlagala sam i treći cilj a to je kroz ovaj zakon riješiti problem onih koji žive u stanovima u vlasništvu fizičkih osoba. To su stanari sa statusom zaštićenog najmoprimca, na žalost naš prijedlog je prihvćen samo djelomično. Problem i nadalje postoji i nije nerješiv kako izgleda. I ako se predlagetelj izmjenama nije dotaknuo toga problema smatramo potrebnim ponovno ukazati na njega i ukazivati ćemo sve dotle dok postoji te dvije skupine nezadovoljnika ali i oštećenika. Jedna skupina nezadovoljnika i oštećenika su vlasnici stanova ili stambenih objekata, koji su svojedobno primili rješenja sličnog sadržaja kao što je rješenje rajonnskog narondog odbora od 9.1. 1949. gfodine a koji glasi. Određuje se prisilno iseljenje Puškaš Milana sa obitelji i svim stavrima iz dvosobnog stana u Zagrebu DAničićeva 54. U jednu sobu dvosobnog stana kod njegova oca u istoj kući u Zagrebu Daničićeva 54. Iseljenje izvršiti će se dana 4.2.1949 godine u 8 sati, i to službenikom stambenog odsjeka 5 rajona i radnom snagom na teret Puškaš Milana. Ukoliko bi pomenute prostorije u gore određeno vrijeme bile zatvorene iste će se prisilno otvoriti i stvari izvršenika prenjeti u dodjeljene mu prostorije. Izvršenje ovoga rješenaj povjerava se službeniku ovoga odsjeka Bračunu Marinku uz asistenciju dakako, narodne milicije. I tako dalje. Rješenje bez obrazloženja ali zato na dnu rješenja je neizostsavno ono smrt fašizmu i sloboda narodu. Eto dragi kolege zastupnici tako je obitelj Puškaš Milana njih 4, Milan njegova supruga i dvije kćeri od 2 i pol i pet godina, ostala bez stana i smještena u jednu sobu rodiljskog stana. Obitelji Puškaš oduzet je stan, ali ne i vlasništvo jer je upravo iz njega proizašla obveza plaćanja pričuve za stan sa statusom zaštićenog najma u iznosu od 449 kuna. zaštićeni najmprimac plaća najamninu u iznosu od 146 kuna, a obitelj Puškaš uz nemogučnost korištenja stana plaća dodatnih 300 kuna za pričuvu stana, u kojem je zaštićeni najmočprmac. DAkako da je pun gorčine PUškaš Milan ali nezadovoljan je i zaštićeni najmoprimac koji smatra da je to njegov dom i da ima pravo na njega. TAković stanova u Hrvatakoj prema procjena udruga vlasnika ima oko 3000. Nađimo rješenja tih problema kako nas ne bi pratile sjene prošlosti. To je moguće uz malo političke volje. I na kraju klub zastupnika Hrvatske seljačke stranke podržati će predložene izmjene jer još više našim građanima približavaju mogućnost rjeašvanja stambenog problema. Hvala.
zahvaljujem poštovanoj zastupnici Lalić. U ime kluba IDSa poštovani zastupnik Valter Poropat.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana gospođo ministrice, članovi Vlade kolegice i kolege zastupnici. Klub IDSa podržati će svako poboljšanje zakona o društveno poticanoj stanogradnji, a naročito ako isto ide u koridst onih ljudi kojima je to najpotrebnije kao u ovom sluačju obiteljima bez riješenog stambenog pitanja. Neki gradovi u Istri kao što je to primjer grad Labin prepoznao me pozitivne starne društveno poticajne stanogradnje za takve obitelji u samom početku. Zgrada sa 41 stanom je na zadovoljstvo svih nas izgrađena. Međutim, iskustva koja smo imali prihvaćanjem Posa dovele su do kreditnog zaduživanja grada radi ispunjenja preuzete obveze izgradnje komunalne infrastrukture. Poticajna sredstva države koja sudsjeluju sa 25 posto povratnih sredstava koja se vraćaju trećim obrokom kredita i to od 16 do 31 godine, u samoj se izgradnji vraćaju prvi puta gotovo u cijelosti. Samim time udio države u financiranju društavneo poticajne stanogranje trebao bi se odnositi na financiranje komunalne infrastrukutre barem sa 50% vrijednosti komunalnog doprinosa za predmetnu zgradu, tim više što jedinica lokalne samouprave kod izgradnje komunalne infrastrukture plaća PDV. Želim reći da u svakom slučaju društveno poticajna stanogradnja ide u korist jedinicama lokalne samouprave jer je i zakonska obveza da jedinice lokalne samouprave, gradovi i općine grade zgrade za svoje stanovništvo. Međutim, u svim tim stvarima očekuje se naravno i pomoć države da bi i jedinica lokalne samouprave imala isto takav poticaj da krene u izgradnju takve građevine i zbog toga da ne duljim zbog svega ovog što donose ove izmjene i dopune Zakona o društveno poticajnoj stanogradnji od garaža koje isto tako ulaze do parkirnih mjesta, do svega onog što se popravlja ovim izmjenama i dopunama molim ministricu zaštitu okoliša i prostornog uređenja i graditeljstva gospođu Marinu Matulović-Dropulić da iznađe mogućnost djelomičnog rasterećenja jedinice lokalne samouprave na teret države, a odnosi se na PDV kako sam i naveo. Da ponovim još jednom, klub IDS-a će podržati ovaj prijedlog. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se poštovanom zastupniku. Na redu je klub HNS-a PGS-a poštovana zastupnik Alenka Košiša Čičin-Šain.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedniče, poštovane dame i gospodo, poštovani zastupnici, poštovana gospođo ministrice. Dopustite mi da prije ove kritičke rasprave izrazim svoje neslaganjem sa donošenjem ovih izmjena i dopuna po hitnom postupku iz razloga što prije prijedlog obiluje manjkavostima, nedorečenošću i nedovoljnom upućenošću predlagatelja u financijske pogodnosti koje upravo daju smisao ovom modelu te predlažemo da se izmjene i dopune Zakona o društveno poticanoj stanogradnji koji je predložila Vlada RH uputi u drugo čitanje radi dorade te da se rasprava provede objedinjeno sa prijedlogom izmjena i dopuna istog zakona koji je u proceduru uputio klub HNS-a i PGS-a. Potreba za hitnim postupkom na žalost nije utemeljena niti činjenicom o eventualnim dodatno raspoloživim financijskim sredstvima za provedbu ovog zakona do donošenja sljedećih proračuna, a poticanje gradnje obiteljskih kuća u potpunosti je pokriveno postojećom zakonskom regulativom. No prije komentara po pojedinim člancima ovog prijedloga željela bih se osvrnuti na promjene koje koncepcijski dovode u pitanje model poticanja stanogradnje. Zakon o društveno poticanoj stanogradnji iz 2001. godine u osnovi imao je dvojaki cilj, omogućavao je radno sposobnim uglavnom mladim ljudima rješavanje egzistencijalnog stambenog pitanja, pružanje mogućnosti kupnje stana po pristupačnim, ljubezno bi molila kolege da zapamte ovaj izraz, po pristupačnim uvjetima, uzajamnim aktiviranjem privatnih i javnih sredstava ali što je jednako tako važno generiranjem graditeljstva naročito u visokogradnji kao jednog od najmobilnijeg i sveobuhvatnog segmenta gospodarstva koji se brzo i učinkovito direktno odražava na porast bruto društvenog proizvoda, a time i neposredno na standard građana. Samo u protekloj godini građevinarstvom u visokoj gradnji utjecalo je na porast GDP-a cca 1%. Dopustite da ovdje izrazim skepsu da će se započeti pozitivni trend rasta bruto nacionalnog dohotka u dijelu građevinarstva nastaviti ukoliko javna poticajna sredstva usmjerimo na gradnju i rekonstrukciju tzv. dogradnju i nadogradnju zgrade i obiteljskih kuća slobodno bez kontroliranih provedbenih programa i u okviru organizirane gradnje. Nadogradnje, prigradnje i izgradnje obiteljskih kuća svjedoci smo u Hrvatskoj već veći niz godina uglavnom su u vlastitoj režiji bez obzira da li se radi sa ili bez građevne dozvole. Grade ih investitori sami ili uz pomoć polukvalificirane radne snage ili uz majstore u tzv. "fušu" i tada nema niti kontrole kvalitete niti poštivanja svih onih obaveza po Zakonu o gradnji koje investitor ima, a o plaćanju poreza i obveza prema državi da i ne govorimo. Dakle još jedanput prešutno podržavamo sivu zonu, samo sada još k tome sa društveno poticanim sredstvima. Inspekcijske i ine kontrole nisu dovoljne da se snose sa problemima bespravne gradnje pa je potpuno izlišno očekivati da će se baviti zakonitošću provođenja ovakve gradnje, a da pritom talent naših građana ne spominjemo u kontekstu transferiranja tih sredstava u neka druga materijalna dobra. Zalažemo se za decentralizaciju velikog broja funkcija sa državnog na lokalnu razinu, ali i izražavamo bojazan u transparentnost, javnost i pravičnost ovog sustava te naročito odabira prioriteta kod distribucije proračunskih sredstava. Kao što je to pokazalo iskustvo u školstvu i zdravstvu i tu je potreban selektivni pristup tim više što su mnoge jedinice lokalne samouprave možda željne raspolaganja proračunskim sredstvima Republike Hrvatske deficitarne u stručnom osoblju, a ništa o poslovanju i ustroju neprofitabilnih pravnih osoba u ovom prijedlogu izmjena nije detaljnije poznato. Mehanizmi moraju prvo saživjeti, a dok ne sažive naročito u pogledu prostornih planova, rješavanjem imovinsko pravnih odnosa i slične regulative koje još ni na državnom nivou nije u potpunosti usvojena i laka, ovakvi prijedlozi samo su demagoškog karaktera i imaju jedini cilj zaustaviti, destruirati i u najmanju ruku usporiti proces rješavanja stambene problematike u Hrvatskoj. Što nam to donosi Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o POS-u? Izjednačavanje prava građana koji nemaju riješeno stambeno pitanje te kupnju stana po odredbama POS-a i građana koji sami grade stan i vrše dogradnju ili nadogradnju postojećeg neadekvatnog stana po veličini, a sve to u odnosu na broj članova obitelji. Ideju o osnivanju neprofitabilnih organizacija poput APPN-a na nivou gradova i općina za organiziranje i izgradnje potrebnih stanova na njihovu teritoriju. Olakšice za rješavanje stambenih problema obiteljima sa troje i više djece. Reguliranje, financiranje, izgradnje i prodaje garažnih ili garažno-parkirnih mjesta, poslovnih prostora javne namjene koji se po prostornim planovima moraju graditi u sklopu građevina, odnosno objekata. Dodatni uvjeti kada pravne i fizičke osobe ovlaštene za poslove građenja ponude zemljište u vlasništvu APPN-a, kriterij za određivanje prosječne cijene stana unutar zgrade uz poštivanje zakonskog maksimuma od 910 € po m2 neto korisne površine, povećanje postotka sa 5 na 10% cijene iz predugovora o kupnji stana u odnosu na konačnu kupoprodajnu cijenu te napokon utvrđivanje načina upravljanja i korištenja eventualno neprodanih stanova. I sada možemo raščlaniti zakon po člancima. Uz članak 1. poticajna sredstva mogu biti u visini nedostatnih sredstava za izgradnju nedostatnih površina u odnosu na broj dokazanih članova zajedničkog kućanstva. Potvrdu o stanju izdaje nadležno tijelo općine ili grada uz dokaz o ishođenoj građevnoj dozvoli za izgradnju, dogradnju ili nadogradnju. Ovaj član je nebitan i nepotreban, jer se postojećim zakonom potiče gradnja i rekonstrukcija zgrade i obiteljskih kuća izrijekom u članku već 30. važećeg zakona. Uz članak 7. na žalost moramo konstatirati da se radi samo o malo jeftine demagogije, tj. obitelji sa tri i više djece ne trebaju plaćati učešće. Naime prijedlog zvuči kao pogodnost, no već kod jednostavnijeg financijskog izračuna uočava se nepovoljnost, jer ako kupac ne osigura vlastito učešće taj dio se osigurava od banke. U tom slučaju prosječna kamata na rok otplate od 30 godina raste ovisno o cijeni i strukturi financiranja stana sa 4% godišnje na čak 6,2% godišnje. Naime što je niži dio javnih sredstava to je prosječna kamata više. Više bankovnog novca, a manje javnih sredstava. Što znači da se iznos kamate za 30 godina sa 72% glavnice za 4% kamata penje na čak 120%. Kupac koji tobože ima pogodnost jer nije platio učešće nakon 30 godina je platio iznos kamate cca 60% više od onoga koji je platio to učešće. Da li je to pogodnost? Očito predlagatelj nije bio upoznat sa financijskim kalkulacijama i sa suštinom modela kada to neplaćanje učešća može smatrati kao neku posebnu pogodnost. Time se narušava načelo da svako za svoj stan mora platiti učešće od 15% sa napomenom da se ovdje radi o vlasništvu nekretnine, što nigdje nije socijalna kategorija, ni u jednoj zemlji. To otvara pitanje ravnopravnosti drugih kategorija građana te se time u biti poništava osnovna pogodnost POS-a jer nije kamata više cca 4% već 6 ili više pa stambene štedionice i banke počinju konkurirati. S obzirom na ovo upaljeno svjetlo, ja bi možda preškla na zadnji dio, ne bi elaborirala ove ostale članke jer je dosta dugačka elaboracija, ali možda samo jedna napomena. Agencija prodaje stan po tržišnoj cijeni, to je člankom 13. regulirano. 6 mjeseci od početka gradnje, ali koja ne može biti niža od cijene određene zakonom. Upitno je koja je to cijena određena zakonom? To je cijena koja pokriva sve troškove i sada prema važećem Zakonu ne može biti viša od 910 eura. Ali Prijedlog izmjena Zakona je prosječna cijena, pa nema u suštini definirane niti najviše niti najniže cijene na koju se možete vezati. Pitanje je koja je to tržišna cijena kad se ne može prodati stan za investitora prvo da pokrije troškove, a što ako ne može prodati po toj cijeni? Postoje povoljne mogućnosti plaćanja, a cijena je potpuno jedno drugo pitanje. Isto tako, ukoliko se stanovi i ostalo ne proda pod uvjetima iz ovog Zakona Republika Hrvatska će isto ustupiti na upravljanje Središnjem državnom uredu za upravljanje imovine. Pravno potpuno krivo. Ne može RH ustupiti stanove jer vlasnik nekretnine i investitor, odnosno agencija koja se prvo i upisuje u zemljišne knjige, a nikako to kao pravna osoba nije Republika Hrvatska. Agencija posluje u svoje ime za račun RH vidi u Zakonu i uredbu o osnivanju APPN-a. Nadalje, RH je i do sada kao domaća pravna osoba mogla kupiti stan ili poslovni prostor temeljem odluke Vlade i to pod istim uvjetima obročne otplate i uz obavezno plaćanje učešća kao i sve druge domaće pravne osobe no pri tome joj se nije dio javnih sredstava osiguralo ...
Ja, sekundu, sekundu da vas upozorim. Krivo je vrijeme postavljeno, imate još 5 minuta.
Hvala lijepo. Onda ću se vratit na početak. To znači da sam pola vremena iskoristila, jel tako? Dobro. Ovako, u članak 6. dodaje se novi članak 10. koji se propisuje neprofitna pravna osoba. Nije razvidno koji je njezin pravni status, da li je to ustanova koji je način poslovanja pitanje dobiti, usmjeravanja dobiti, kontrole financiranja, osnivanja. Postavlja se pitanje jamstva vezano za poslovanje i sigurnost realizacije projekta. Tko je osniva, tko jamči za poslovanje te neprofitne pravne osobe? Za APPN jamči solidarno i neograničeno Vlada RH. Tako proizlazi iz uredbe. Tko će koordinirati raspodjelu poticajnih sredstava iz državnog proračuna i davati suglasnost na kupnju zemljišta ako je za izgradnju nemaju općine i gradovi. Koliko će vremena proteći i koliko će se administracije na nivou svih jedinica lokalne uprave angažirati da se anketama utvrde obitelji koje ili nemaju riješeno stambeni problem ili isto parcijalno riješen pa ulaze u dogradnje kako bi se iz proračuna izdvojila sredstva za oslobađanje uplate učešća u kupnji stanova i koliko to u konačnosti stan poskupe? Zaista dosta nejasno i nedefinirano. Garaže i garažno parkirna mjesta koja sukladno prostornom planu čine građevinsku cjelinu sa zgradom u kojoj se nalazi stan. Zakon o vlasništvu poznaje nekretninu, a kupac kupuje suvlasnički dio te nekretnine koji je povezan sa posebnim dijelom nekretnine koji čini samostalno uporabnu cjelinu, a posebni dio može imati i pripadak. To je formulacija iz 1992. iz Zakona o prodaji stanova u kojima je postojalo stanarsko pravo, ali tada još nije bilo Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima, koji je stupio 1.1.97. Pa tako niti načela jedinstva nekretnine. Pravno uopće upitno da li se mogu prodavati parkirna mjesta pa i dio garaža koji su proizašli iz obaveze urbanizma o zadovoljavanju prometa u mirovanju jer su upravo svi kupci stanova kroz komunalni doprinos financirali izgradnju tih sadržaja pa su kao takvi svi i vlasnici tih prostora. Pravna je dilema da li je potrebno na parcelama uz stambene građevine i pored uplate komunalnog doprinosa za izgradnju nedostatnih parkirnih mjesta koristiti poticajna sredstva, a svakako da se konačna odluka može donijeti nakon uvida u program mjera za komunalno opremanje sa iskazanim obimom troškova za izgradnju ukupno potrebnih parkirnih mjesta. U članak 8. stav 3., ako je prostornim planom predviđena gradnja poslovnih prostora, javne namjene, financijska sredstva osigurava jedinica lokalne uprave. Zbog čega samo jedinica lokalne samouprave? Zbog čega to ne bi mogao osigurati bilo tko tko je zainteresiran za te objekte, a zna se tko načelno financira zdravstvo, školstvo, kulturu i drugo. Izgradnju poslovnih prostora javnih namjera treba organizirati grad ili općina, bilo da financira osobnih sredstvima uz uvjet da dokaže prije početka izgradnje da je osigurana dinamika isplate, obima izvedenih radova, bilo da ugovorno financiranje povjeri nekoj pravnoj ili fizičkoj osobi po modelu "public private partnership". Člankom 9. mijenja se bit i smisao članka 18. Građenje bez javnog natječaja uz neka ograničenja. Propisuje da jedinice lokalne uprave moraju utvrditi stambene potrebe pa više de facto ne odlučuje investitor. Jedinica lokalne uprave tako uvjetuje investitoru da li će uopće graditi i kome će dati posao, nesuvislo i neprihvatljivo. Ako jedinica lokalne uprave nema zemljišta, što ako ga nema ili neće da ga nabavi? No ono što je vrlo bitno i neprihvatljivo, financiranje priključaka i komunalne infrastrukture kaže mora osigurati samo isključivo jedinica lokalne uprave. Ne više financiranje osigurano na način, na odgovarajući način kako to stoji u dosadašnjem zakonu. Pa čak ta sredstva Agencija ne može niti osigurati preko banaka pod povoljnim uvjetima, ako je banka zainteresirana. Niti to može financirati eventualno izvoditelj radova sam ili kupci stanova ili drugi unatoč tome što su kupci voljni sve to platiti kroz cijenu stana u modelu, samo da dođu do tog svog stana. To je na određeni način čak i u suprotnosti sa Zakonom o komunalnom gospodarstvu gdje je plaćanje priključaka, rad i utrošeni materijal i naknada na investitoru, a dana je i mogućnost da uređenje komunalne infrastrukture obaveze jedinica lokalne uprave komunalnim doprinosom osigura investitor umjesto plaćanja komunalnog doprinosa jedinici lokalne uprave. Komentar o financiranju poslovnih prostora javne namjene dan je već ranije. Odredbom članka 10. Prijedloga zakona cijena stana na prvom i drugom katu bit će viša od cijene stana u prizemlju ili, primjerice, na zadnjoj etaži, ali prosjek za zgradu ne može biti veći od 910 eura. Neto površine stana u građevini. Najviša cijena metra kvadratnog na prvom katu ne bi smjela biti viša od 20% etalonske cijene ili 1092 eura za metar kvadratni i neto površine. Načelno bi ova odluka bila u redu, ali je narušena suština i koncept određivanja granice tzv, skupog stanovanja. Tako da svi znaju da cijena ne može biti viša od određenog limitiranog iznosa. Kod prosječne cijene najviše, kod prosječne najviše cijene stana u praksi bi bilo moglo značiti teoretski da jedan stan može koštati 700 eura, a drugi u istoj zgradi tisuću 120 eura. Pa je opet prosjek 910. Tko će sada znati cijene stanova u zgradi i koliko je prosječna cijena stana, vrlo netransparentno. To naročito imajući u vidu novi članak 13. stav 1. koji određuje da nakon 6 mjeseci ako nisu prodani svi stanovi Agencija prodaje stanove po tržišnoj cijeni. Postavlja se pitanje da li ta tržišna cijena ulazi u računanje prosječne cijene stana? Predlagatelj miješa cijenu kapitala i cijenu proizvoda, te koja je to tržišna cijena koju treba hitno odrediti, a nitko ne želi kupiti nekretninu? Zar će se za svaki stan vršiti procjena vještaka, radi se o nekretninama koje treba što prije prodati i zatvoriti financijsku konstrukciju izgradnje. Poput svakog suvislog investitora.
Zahvaljujem poštovanoj zastupnici Košiša Čičin-Šain. U Ime predlagatelja ministrica Matulović-Dropulić izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici, samo par riječi oko dosadašnjih klubova. Mislimo da ćemo prihvatiti ove amandmane koje nam je HSP predložio i dao. Što se tiče gospodina Leke u ime kluba SDP-a mislim da je to podržao, a to što je rekao da nije predviđeno ništa novo, meni je žao da mi nismo mogli predviditi ništa novo, ali znate kada pruzmete obvezu od milijardu i 700 milijuna koje treba napraviti jer su svi ugovori sa izvođačima radova potpisani onda jednostavno je nemoguće predložiti nešto novo. Ali budite sigurni prije nego što završimo ove stanove mi ćemo sigurno predložiti nekakva nova rješenja. Gospođa Lalić ima pravo što se tiče zaštićenih najmoprimaca ali mi upravo i vlasnika, mi radimo sada na određenom prijedlogu, nije to lako riješiti, jer su tu suprostavljeni interesi onih koji su u stanovima i onih koji su vlasnici. Probat ćemo naći najbolje moguće rješenje i to rješenje i predložiti. Gospodin Poropat je govorio oko pomoći države. MI, država će i u takvim slučajevima i u agenciji koja se formira ili neprofitna organizacija na nivou grada ili općine, isto tako davati 175 eura po kvadratu prema tome i tu država pomaže tim ljudima. Što se tiče govora gospođe Čičin-Šain u ime HNS-a ono što vjerojatno najviše začuđuje a to je da sada najedamput naglo mogu predložiti izmjenu Zakona, a da dvije i pol godine do te izmjene zakona nije došlo. Osim toga kada smo mi, kada se donosio Zakon o poticajnoj stanogradnji i kada smo govorili o prijedlozima ništa defakto od naših prijedloga se nije htjelo prihvatiti jer se mislilo da je to jedino i pravo rješenje. Danas se pokazalo da to nije pravo rješenje, da je samo jedan razlog zbog kojeg je Zakon donešen, da je to jedan cilj izvršen a to je da su građevinari ipak imali posla, međutim, da li su ljudi kupovali po najpovoljnijim uvjetima te stanove to je veliko pitanje. A taj Zakon se nije donosio zato da bi se građevinari zaposlili nego zato da bi oni koji nisu riješili stambeno pitanje, to stambeno pitanje riješili. Što se tiče agencija i decentralizacija Zakona, zašto mi cijelo vrijeme omalovažavamo jedinice lokalne samouprave. Ja tvrdim da veliki gradovi a neki i mali gradovi imaju itekako sposbne ljude da mogu bez ikakvih problema organizirati tu izgradnju, a što se tiče tko će odgovarati za tu agenciju, potpuno isto kao država, ako je država je osnovala APN onda će jedinica, i odgovara za njegov rad, onda će isto tao i grad ili općina napraviti jer odgovara za ono što je ona osnovala, prema tome, zato i govorimo o neprofitnoj organizaciji. Međutim, i stvarno je čudno da ti ljudi ne bi mogli obaviti posao, ali ovo Ministarstvo koje je do sada radilo taj posao nije osposobilo APN da i oni niti ovi na nivou države da obavlja sve poslove, jer je isti čas napravljen Sporazum između APN-a i Ministarstva da Ministarstvo obavlja sve one interesantne radove, a to su ugovaranje projektiranja, određivanje projekata, ugovaranje nadzora, ugovaranje izvođenja radova, raspisivanje natječaja i sve to. Zašto to sve nije radio APN koji je po Zakonu bio određen da to radi nego netko tko da je zakonodavac, odnosno ovaj Sabor želio da to radi Ministarstvo on bi u Zakonu rekao da to radi Ministarstvo a ne APN. Prema tome, to su stvari mi moramo više vjerovati ljudima koji se nalaze na nižem nivou. Oko demagogije i troje i više djece, ja vas pitam, znam da je činjenica je da će ti ljudi platiti nešto veću kamatu, to je činjenica ali za dvosobni stan od 60 kvadrata ti ljudi moraju osigurati vlastito učešće od 8200 eura, vrlo malo njih takvo učešće ima, a ako nema mora uzeti hoćeš nećeš kredit od banke za potpuno drugačije kamate onda je veliko pitanje što je povoljnije. MI mislimo da je to povoljnije ali nitko ne omogućava ovim zakonom one obitelji koje imaju troje i više djece da i plate učešće ako mogu i ako to hoće, prema tome, mi im samo dajemo mogućnost da se to riješi na ovakav način. Sad ću samo reći nešto oko garaže. Do sada je samo jedan objekat napravljen koji je bio problem oko garaža koje se nalaze ispod zgrade. I znate što se onda dogodilo, naša Agencija za pravni promet nekretnina je te garaže i poslovne prostore prodala Kongami a znamo čija je firma Kongama koji su izvodili radove na tom objektu, nakon toga oni su dali te radove podizvođaču a po kojim cijenama i na koji način je Kongama prodala to na tržištu te garaže umjesto da je dala tim ljudima to je veliko pitanje i mi o tome nemamo nikakvog saznanja jer ga ne možemo imati. A ovaj APN je prodao toj Kongami jednu garažu za 6 tisuća eura. Prema tome, ja mislim da je ovo puno pravedniji način i puno bolji način da ljudi koji stanuju u tim stanovima koji rješavaju stambene probleme i kupuju te garaže a ne da to kupi bilo tko i onda tamo otvori ili poslovni prostor ili nešto slično i da opet nemamo garažnih mjesta. A što se tiče članka 18. i nejasnoća ja ću samo reći da je u Varaždinu prije kratkog vremena zemljište kupljeno isto tako od te iste firme i još jednoga za 68 eura po metru kvadratnom zemljišta, prema tome, ja mislim da više daljnje diskusije ne bi trebalo oko toga biti da je sve jasno i da jednostavno mislimo da smo predložili pravedniji i bolji Zakon. Hvala.
Zahvaljujem ministrici Matulović-Dropulić. U ime Hrvatske demokratske zajednice poštovani zastupnik Marko Širac.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospođe i gospodo zastupnici, gospođo ministre. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržava donošenje ovoga Zakona a ja ću u ime našega Kluba pokušati obrazložiti stajališta s kojima smo se rukovodili pri donošenju takve odluke. Za nas je stan egzistencionalna potreba svakog čovjeka, pravo na stan jamči se Ustavom Republike Hrvatske. Prema odredbama članka 132. Ustava poslovi koji se odnose na uređenje naselja i izgradnju stanova u nadležnosti su jedinica lokalne samouprave. Pored toga država ima konačnu odgovornost u pogledu rješavanja stambenih potreba svih građana naravno donoseći određene zakone i stvarajući uvjete na koji način se to može u praksi ostvariti. Ratna agresija na Republiku Hrvatsku je uz ogromne ljudske žrtve i materijalne štete imala za posljedicu i preko 14% oštećenog ili razorenog stambenog fonda. U proteklom desetljeću državni prioritet u stambenoj politici je obnova razorenog stambenog fonda za što su utrošena ogromna sredstva. Prema podacima Državnog zavoda za statistiku u 1990. godini izgrađeno je 18 tisuća 596stanova, a od tada broj izgrađenih stanova godišnje naravno ne računajući obnovu, stalno je u padu, da bi u 2001. godini bio, bilo samo izgrađeno 3 tisuće 220 stanova. Istovremeno građani kojima je neophodno potreban stan, a nisu bili vezani uz obnovu ili nisu mogli bez državne pomoći samostalno riješiti svoje stambeno pitanje kupnjom ili izgradnjom stana, nisu mogli to pitanje riješiti. Kredite za kupnju ili izgradnju stanova banke su odobravale na kratke rokove sa visokim kamatama. Ponuda stanova na tržištu bila je skromna. Stanovi koji su se prodavali bili su vrlo skupi, većina građana nije mogla u tim okolnostima izgraditi ili kupiti stan. U namjeri da potakne stambenu izgradnju i stvori preduvjete uvjete građanima i jedinicama lokalne samouprave da na pogodniji način mogu kupiti ili izgraditi stan, Vlada je predložila Saboru, a Sabor je donio Zakon o stambenoj štednji, poticanju stambene štednje, Zakon o fondu za dugoročna financiranja stambene izgradnje uz poticaj države i to 1997. godine. Prema tome, nije ovo jedini zakon s kojim su se mogla riješavati na pogodniji način pitanja. Ali sad ćemo vidjeti šta je s tim zakonom bilo. Danas možemo sa sigurnošću tvrditi da je postignut veliki uspjeh u provedbi Zakon o stambenoj štednji. Građani su koncem 2000. godine imali na bankovnim, u bankama ušteđen iznos od 400 milijuna kuna. Sa takvom ušteđevinom moguće je dobiti povoljne kredite za izgradnju ili kupnju stana sa malim kamatama i rokovima otplate od 10 do 30 godina. Kod provedbe Zakona o fondu za dugoročna financiranja stanogradnje uz potporu države postavljeni ciljevi nisu postignuti. Naime, u državnom proračunu za 1999. godinu osigurana su sredstva u visini od 150 milijuna kuna i HBOR je u ime Fonda za dugoročno financiranje stanogradnje kod Privredne banke osigurao narednih 200 milijuna, dakle bilo je na raspolaganju 350 milijuna kuna za kreditiranje riješavanje stambenih potreba određenih kategorija građana i jedinica lokalne samouprave. Mlade obitelji pri tome su imale samo prednost. Ništa drugo, samo prednost. Prema Pravilniku kreditna sredstva raspodjeljena su po županijama razmjerno broju stanovnika, a fond je temeljem javnog natječaja odobrio i isplatio građanima 1228 stambenih kredita. Nažalost, provedbu tog zakona, Vlada je obustavila 2000. godine. Posljedice koje su radi toga nastale snosili su samo građani kojima je stan neophodno potreban. Programom socijalno poticajna stanogradnja donijet je u srpnju 2000. godine. A Zakon o dugoročnoj poticajnoj stanogradnji u prosincu 2001. Zakonom se uređuju u pravilu izgradnja stanova u više stambenim zgradama, poticajnim javnim sredstvima. Provedbom programa iz zakona tijekom protekle tri godine izgrađeno je 1023 stana ili u prosijeku svake godine 41 stan. Znači tri godine 1023 stana, svake godine 341 stan. Takav opseg izgradnje nije dovoljan niti za godišnje zadovoljenje potreba socijalno ugroženih građana u gradu Zagrebu, a u državi da i ne govorimo. Kvalitetni pomak učinjen je tek 2003. godine. Kao što je navela ministrica trenutno je u izgradnji 1288 stanova. Ugovoreno je izgradnja narednih 4 tisuće 606 stanova. Vrlo je upitna, jer izvođači nisu uvedeni u posao iz razloga što nije sređena vlasnička i druga potrebna dokumentacija za građenje tih objekata. Najveće potrebe za izgradnjom novih stanova iskazane su u velikim gradovima u kojima je najteže osigurati slobodno građevinsko zemljište koje opremljeno komunalnom infrastrukturom. Daleko manje potrebe iskazane su u ostalim gradovima i naseljima, a ima jedinice lokalne samouprave koje nisu pokazale interes za takav način riješavanja stambenih potreba svojih stanovnika. U provedbi zakona utvrđen je veći broj teškoća koje proistiću iz nemogućnosti jedinice lokalne samouprave da osiguraju uređeno građevinsko zemljište za izgradnju stanova u više stambenim zgradama, te da u primjerenom roku utvrde red prvenstva temeljem kojeg agencija prodaje građanima stanove. Od ovih 1200 stanova koji su izgrađeni, većinom su to projektirani, izgrađeni tijekom 2003. veliki stanovi sa garažama i drugim sadržajima koje građani ne mogu kupiti. Neriješeno je pitanje financiranja poslovnih prostora za razne namjene koji se grade u stambenoj zgradi, a izgradnja je uvjetovana prostornim planovima. Najveći broj naših građana svoje stambene potrebe riješava na tradicionalni način, izgradnjom novih ili rekonstrukcijom i dogradnjom postojećih kuća. U provedbi Zakona …programa izgradnja stanova agencije, stanove gradila isključivo u višestambenim zgradama i pretežito u velikim gradovima. Znači, najveći dio stanovništva nije imao prilike da kroz ove programe riješi svoju stambenu izgradnju. Građani koji su gradili novu ili rekonstruirali postojeću stambenu zgradu nisu mogli ostvariti niti potporu države, niti dobiti poticajna sredstva. Posebno je prijeporno pitanje definirano Zakonom da su projektiranje i izgradnja stanova isključivo u nadležnosti države putem agencije. Tom odredbom uskraćeno je Ustavom zagarantirano pravo jedinicama lokalne samouprave da same provode stambenu izgradnju uz pomoć države na način da organiziraju izgradnju stanova i kuća putem vlastitih agencija. Stoga se prijedlogom izmjena i dopuna ovoga zakona uređuju sva navedena pitanja na način da se omogućava jedinicama lokalne samouprave da za potrebu izgradnje stanova po ovom zakonu imaju vlastite neprofitne organizacije koje će poslovati pod istim uvjetima kao što posluje i agencija. Izjednačavaju se sva prava građana koji kupuju gotov stan prema odredbama ovog zakona i građana koji grade novu ili rekonstruiraju postojeću obiteljsku kuću. Određuje se prosječna cijena stana po metru kvadratnom u zgradi, olakšava se stambeno riješavanje obitelji sa troje i više djece, oslobađanjem osiguranja financijskih sredstava kao vlastitog učešća. Uređuje se način financiranja izgradnje i prodaje stanova na tržištu, garaža, poslovnih prostora i poslovnih prostora javne namjene. i na koncu uređuje se upravljanje i korištenje neprodanih stanova, garađa i poslovnih prostora sagrađenih pod uvjetima iz ovog zakona na način da se isti ustupi na upravljanje središnjem uredu za upravljanje državne imovine, što smatramo vrlo kvalitetnim riješenjem. Dozvolite mi da na kraju istaknem da će se ovim izmjenama Zakona na kvalitetan način urediti pitanja koja poboljšavaju stanje u ovoj oblasti i ubrzati proces stambenog zbrinjavanja građana Republike Hrvatske, te će se jedinicama lokalne samouprave, te će jedinice lokalne samouprave moći aktivnije sudjelovati u riješavanju stambenih pitanja građana koji žive na njenom području. Stoga predlažemo da se ovaj zakon usvoji.
Zahvaljujem poštovanom zastupniku Šircu. Za ispravak netočnog navoda poštovana zastupnica Košiša Čičin-Šain.
Poštovani gospodine zastupniče, gospodin Širac je pogriješio i krivi je navod dao kad je rekao da izvođači nisu uvedeni u posao iz razloga jer nisu riješeni imovinski odnosi na zemljištu. Željela bih reći za 2 tisuće 725 stanova odnosno 60 objekata u zagrebačkom naselju Sesvete, procedure su sve dovršene, sve je bilo u proceduri dobivanja građevne dozvole, dobivene su sve suglasnosti, zemljište je u potpuno čistom vlasništvu jedinice lokalne uprave i ne postoji nikakvih zapreka da se krene i uvede izvoditelja.
Zahvaljujem poštovanoj zastupnici. Iscrpili smo raspravu po klubovima. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Riječ ima poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović.
Gospodine dopredsjedniče, gospođo ministrice! 300 neprodanih stanova dobar je pokazatelj da izgradnja posla nije išla selektivno, da nije bila često dobro pripremljena nego je bila ponekad i sama sebi svrhom. U ovom prijedlogu posebno je interesantan poticaj za izgradnju, dogradnju i nadogradnju zgrada obiteljskih kuća što potiče stanovanje u malim sredinama odnosno smanjuje doseljavanje u prenapučene gradske sredine kao što su recimo već sada Špansko farma Sesvete i slično. Planiranje vrtića, ambulante i škola u takovoj izgradnji ipak je iznimka a ne pravilo u Hrvatskoj, dakle samo mogu, to je uglavnom u ovim najvećim sredinama i dobro je da se troškovi ne prebacuju na sredstva namijenjena POS-u a najgora varijanta bi bila da to ide u cijenu stana pa je također normalno da izgradnju financiraju jedinice lokalne samouprave, jasno ako pristanu na ovakova mamut naselja. Dobro je da su poticaji predviđeni i za podzemne garaže ako se one moraju izgraditi jer u tom slučaju sigurno da će stanari ići na kupnju takovih garaža. Nažalost, mislim da je ministarstvu ostavljeno premalo manevarskog prostora jer limitirano velikim brojem ugovorenih stanova uglavnom 2003. godine za koje su potpisani ugovori s izvođačima radova a za poprilično tih stanova nije ni dan danas osigurano zemljišta a kamoli građevinska dozvola, opet prije svega farma Sesvete što je i pravno a pogotovo moralno upitno. Pri tom je posebno interesantno da smo imali slučajeve da su ponegdje firme istog vlasnika pripremale natječajnu tender dokumentaciju a poslovi bili dodijeljeni sestrinskim firmama istog vlasnika. Ja vjerujem da se to više nikada neće ponoviti i konačno da ćemo graditi stanove za one kojima su namijenjeni, pod uvjetima koji su najbolji. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom zastupniku Markovinoviću. Na redu je poštovani zastupnik Rade Ivas. Nema ga u sabornici, gubi pravo za riječ. Na redu je poštovana zastupnica Jelena Pavičić-Vukičević.
Hvala vam lijepo, gospodine potpredsjedniče. Uvažena gospođo ministrice, predstavnici Vlade, kolegice i kolege zastupnici! Pažljivo sam pročitala ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o društveno poticanoj stanogradnji i zapravo smatram nužnim podvući neke po meni ipak nedostatke Vladinog prijedloga. Zakonom se između ostalog omogućava samostalna gradnja i rekonstrukcija tj. dogradnja i nadogradnja zgrada i obiteljskih kuća pa tekst zapravo podsjeća na regulativu vezanu uz stambene štedionice inače vrlo popularan oblik danas štednje građana pa takvu štedionicu činjenica je ima i moja jednogodišnja kći a također podsjeća i na tekst obrazloženja olakšica u našem poreznom sustavu gdje se podsjećam u iznosu do 12 tisuća kuna godišnje porezni obveznik oslobađa od dijela uplaćenog poreza za svaku adaptaciju, kupnju i izgradnju vlastite stambene jedinice. Ovim zakonskim prijedlogom predviđa se osnivanje neprofitnih pravnih osoba koje bi u okviru pojedinih jedinica lokalne samouprave obavljale poslove koji su do sada bili u nadležnosti isključivo Agencije za pravni promet i posredovanje nekretninama. Zapravo država dio svojih ovlasti prebacuje na jedinice lokalne samouprave kako bi ova mogla odlučivati o kvalitetnijem zbrinjavanju svojih sugrađana a zapravo proračunski ne prateći financijske potrebe ovakvog tipa decentralizacije blokira daljnje stambeno zbrinjavanje. Jer ako predlagatelj zakona tj. Vlada smatra da provođenje ovog zakona neće zahtijevati osiguranje dodatnih sredstava u državnom proračunu zato što su ta sredstva navodno predviđena ali ih Vlada nije alimentirala na jedinice lokalne samouprave tada bez takve preraspodjele nema niti dovoljno sredstava za poticanu stanogradnju u lokalnim proračunima. Ovaj zakon naprosto je trebao ići u paketu sa Zakonom o financiranju jedinica lokalne i područne regionalne samouprave. Ovo govorim iz vrlo jednostavnog razloga. Zapravo, u članku 8. koji govori o novom članku 16a. odnosno stavak 3. zapravo posve suprotno, on je posve suprotan duhu postojećeg zakona gdje se predviđa izgradnja poslovnih prostora javne namjene, dakle škola, vrtića, knjižnica, ambulanti, pošta itd. i sredstava proračuna jedinica lokalne samouprave na čijem se području i grade stanovi iz programa društveno poticane stanogradnje. Sada kada sam sve ovo izložila posve je jasno da jedinica lokalne samouprave koja je do sada trebala osigurati samo građevinsko zemljište i komunalnu infrastrukturu i priključke sada odjednom mora osigurati i dodatne objekte društvenog standarda prema predviđenim urbanističkim planovima a bez osiguravanja dodatnih proračunskih sredstava. Stoga sam bila tako slobodna da sa svojim kolegom Mršićem predložim i jedan amandman a to je da se taj stavak 3. u članku 16a. briše. S ove dvije predložene izmjene, dakle proširenja prava na izgradnju i dogradnju obiteljskih kuća te gradnju objekata društvenog standarda novcem iz lokalnog budžeta posve je narušen pa čak i napušten dosadašnji koncept izgradnje stanova iz programa POS-a. Jesmo li uopće svjesni da lokalne sredine pod ovim uvjetima neće moći dalje graditi i stambeno zbrinjavati. Jesmo li uopće svjesni da danas takvih stanova u izgradnji ima 8 tisuća 783 prema Vladinom obrazloženju i da ima puno više obitelji koje bi rado riješile svoj stambeni problem. Ovim prijedlogom nažalost poništavate i jednu dobru socijalnu mjeru koja se našla pod istim kišobranom a to je da se obitelji s troje i više djece oslobode od sada obaveznog 15% učešća. Mislim da bi možda bilo poštenije građanima jednostavno reći da se napušta dosadašnji model POS-a i da svoje stambeno pitanje i dalje rješavaju kako god to znaju i umiju, doista smatram da bi to bilo poštenje. Gospođo ministrice, i sami ste konstatirali da se glavnina stambene izgradnje odvija u urbanim sredinama zapravo velikim gradovima ali najviše u Zagrebu. Zagreb i Hrvatska tako postaju velika glava na malenom tijelu a svi se slažemo da Hrvatska prije svega treba regionalno ravnomjeran razvoj. Ovime jednostavno, ovim prijedlogom zakona takvom umjerenom i ravnomjernom regionalnom razvoju ne pogodujemo. Nažalost, ova Vlada ne nudi program razvoja jer će sve te manje lokalne sredine zbog nemogućnosti izgradnje pratećih objekata napustiti ovaj oblik stanogradnje. Nažalost alternativu građanima nismo ponudili i to me sve skupa zapravo još više učvršćuje u mome uvjerenju da je ovaj zakon napisan isključivo radi grada Zagreba i bojazni ministarstva ove Vlade da financijski neće moći pratiti izgradnju objekata od društvenog interesa dakle, sve spomenutih u stavku 3. članka 16. a), vrtića, škola, ambulanti, pošti, svega onoga što je zapravo predviđeno detaljnim planom. Hvala.
Zahvaljujem se poštovanoj zastupnici Pavičić-Vukičević. U ime predlagatelja riječ ima ministrica Matulović-Dropulić, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, odnosno gospođe i gospodo zastupnici, meni zapravo nije jasno da netko ne može pročitati zakon onako kako on piše. Što se tiče objekata javne namjene, jedinica lokalne samouprave je isključivo ta koja određuje svojim prostornim planom da li će se nešto predviditi, da li će se nešto graditi ili ne. Ako se gradi jedan objekat poticajne stanogradnje nema nikakvog razloga da se u tom objektu radi dječji vrtić. Ali ako jedinica lokalne samouprave odluči da baš tu hoće graditi dječji vrtić, onda niti ti ljudi koji kupuju stanove nisu u stanju platiti taj vrtić a niti država to isto tako ne može financirati. I tu je traj problem što do sada u zakonu se uopće to nije utvrđivalo. I da su se gradila ne nova naselja nego da se gradilo kao što ova dva idu Špansko, Sesvete i dole Brodarica, da toga nije bilo vjerojatno se ovakvi problemi ne bi niti pojavljivali. Jer nema nikakvog razloga da se u stambenim zgradama osim ako one nisu ogromne, mastodonske ne grade i ovakvi, ovakvi sadržaji. Prema tome ne vidimo razloga da jedinica lokalne samouprave mora blo što izgraditi što inače nije gradila na svojem području, ako se to u tom detaljnom planu ne zacrta. Niti država ne donosi njezine prostorne planove niti nitko drugi. Agenciji koji su na nižim razinama, isto tako već sam jedanput rekla da će Vlada poticati i izgradnju tih stanova. A regionalno to sigurno nije narušeno. Mi imamo obveze, draga gosopđo Čičin-Šain, za daljnjih 4 godine. Prema tome, ako ste vi utvrđivali svi skupa regionalnu raspostranjenost ta će se biti osigurana. Jer svi ti stanovi koji su predviđeni, svi ti ugovori koji su napravljeni će se sagraditi. Da li će to biti u Sesvetama ili negdje drugdje, to je veliko pitanje, ali o tome će odlučiti grad Zagreb i to nije nikakav zakon koji gradu Zagrebu daje neke veće ovlasti i neka veća prava nego što daje ostalima. To što nitko nije razmišljao na koji nači će u pojedinom naselju napraviti kompltenu komunalnu infrastrukturu, dopeljati nove ceste, napraviti, napraviti sve ove objekte društvenog standarda da ih tako nazovemo to već nije naš problem. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovana zastupnice, članak 209. glasi: "Zastupnik može ispraviti netočan navod samo jedanput i to na osnovno izglaganje!" dakle nemate pravo na ispravak netočnog navoda. Sljedeći za riječ javio se poštovani zastupnik Ivica Klem. Nije prisutan u sabornici, gubi pravo na raspravu. I kao posljednja poštovana zastupnica Košiša Čičin-Šain. Izvolite.
Zahvaljujem još jedanput na prilici da govorim o ovoj problematici. Ugodno me iznenadila diskusija kolegice zastupnice Vukičević i moram priznati da u velikoj mjeri se slažem sa njenim, njenom diskusijom, njenom raspravom. Naime, upravo ovo o čemu je gospođa ministrica govorila istina je da se izgradnja objekata društvenog standarda tzv. objekata društvenog standarda da je vezana na naselja, na veća naselja. Ali moram isto tako utvrditi da guranjem zgrada u postojeću urbanu sredninu nećemo imati rješene vrtiće i naravno da će djeca iz tih zgrada kao što su Vrbani itd., isto tako trebati pohađati nekakve vrtiće i nekakve škole, naprosto postojeće kapacitete morati ćemo povećavati. Dakle mi u oba slučaja imamo problem građenja društvene infrastrukture u jednom i u drugom slučaju. Ono što bih ovdje ponovila, ponovila bih možda samo to da ovom izmjenom koja se odnosi na ove dogradnje i nadogradnje ono što sam u početku rekla, stvara se jedna siva zona, siva zona ekonomije, mislim da neće biti, neće biti poticaja, neće biti razvoja u sferi gospodarstva u sferi građevinarstva, neće biti oragniziranje gradnje, biti će gradnje u fušu, biti će gradnje sa građenom dozvolom ali bez kontrole kvalitete. To je nešto na što svakako upozoravam. Ono što nisam stigla izreći još sada je ova teza o tome da stanovi u poslovne prostore moraju se prodavati, mora se zatvoriti financijska konstrukcija a da se stanovi besplatno daju Republici Hrvatskoj. Mislim da se ne mogu davati, mislim da se treba zatvarati financijska konstrukcija i ne mogu se davati na upravljanje Republici Hrvatskoj. Što se tiče poticanja radova, suštinjski je vrlo nedefinirano u članku 16. a moglo se prema važećem članku već puno napraviti u vezi poticanja do sada izgradnje obiteljskih kuća u organiziranim programima. U prijedlogu je ispuštena odredba, sada ona postoji da se na kamatu za javna sredstva ne plaća PDV. Što znači da agencija ustupa bilo kome sredstva i dobiva ih nazad sa kamatom, mora platiti PDV na tu kamatu. Predlagatelja ovim putem želimo upoznati sa time da jedino banke i štedionice ne plaćaju PDV na kamatu dok se druge pravne osobne moraju platiti PDV jer se ta kamata smatra novoostvarenom vrijednošću. Možda još samo nešto, ono što možda najviše boli i što je u krajnjoj liniji i kolegica Vukićević iznjela ovdje indirektno u članku 17. predviđa da će se postupci započeti po starom zakonu završiti po novom. Što to znači? Koji to postupci? Postoje važeći ugovori iz kojih proizlaze prava i obaveze ugovorenih strana i ne može ih se sada zakonom derogirati. Potpuno neopravdano. Posebnu pozornost želim vam poštovani zastupnici skrenuti vezano uz novi članak 16. a) stavak 3. u pogledu financijranja škola, ambulanta i vrtića, govorimo samo o naseljima da ih mora samo i jedino JLS financirati, ne mora, uopće načelo prava je da se primjenjuje zakon koji je najpovoljniji za stranku vezano za prijelazne odredbe i započete postupke, ovdje nema upravnih postupaka već postoje ugovori. I zaključno, prijedlog izmjene i dopune ovog zakona je još uvijek konfuzan, nejasan je, nedorečen je i u najmanju ruku traži doradu. No, ovo su ionako uglavnom kozmetičke promjene, ono što ovdje suština je da se nema drugog načina da se zaustavi jedan ogroman napor, trošak koji je uložen da se projekt osmisli, da se isprojektiralo, da se pripremilo, da se i započelo i da se započela izgradnja na nivou 10 tisuća stanova. Od toga praktički da se realiziralo 1300 stanova do današnjeg dana. Nema se hrabrosti to reći građanima već se projekt zaustavlja promjenama u zakonu i to štoviše retroaktivno na već započetim projektima. Ovima se građni direktno izigrava vaše povjerenje. Hvala lijpepo.
Zahvaljujem, zahvaljujem, poštovanoj zastupnici. Za repliku na izlaganje zastupnica Čičin-Šain. Poštovana zastupnica Pavičić izvolite.
Hvala lijepo. Evo, zapravo samo bih htjela dodati mislim da je gospođa Košiša Čičin-Šain propustila reći. Jedinice lokalne samouprave dužne su osigurati građevinsko zemljište i komunalnu, dovesti komunalnu infrastrukturu, osigurati priključak. Svima je poznata prepiska između nadležnog Ministarstva i grada Zagreba i svi jako dobro znamo da se u toj prepisci upravo kao sporno navodi pitanje tko će izgraditi prateće objekte? Ovo je odgovor na to tko će izgraditi prateće objekte u gradu Zagrebu, na svinjogojskoj farmi, govorim o poslu Sesvete i to zapravo samo potvrđuje moju tezu. Hvala.
Zahvaljujem poštovanoj zastupnici. U ime predlagatelja ministrica Matulović-Dropulić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospođe i gospodo eto žao mi je da zapravo samo jedan klub nije podržao ovaj Prijedlog izmjena i dopuna zakona jer, doduše valjda je to i normalno ali ja mislim da smo zbilja predložili ono što je ovaj čas bolje. Ja ne kažem da je to sjajno, ali nismo mogli, ovaj, ništa drugo predložiti. Samo bih još htjela reći par riječi oko ovih zadnjih diskusija. Znate guranjem grada, to znači građenjem pojedinačnih objekata u postojećim naseljima je sigurno optimalnije nego graditi potpuno nova naselja tamo gdje ona uopće ne bi trebala biti i gdje se ona nalaze usred gospodarske zone, a da ne kažem na svinjogojskoj farmi za što je sve upitno od toga da sad ovaj čas građevinari traže dopunske cijene radi toga jer temeljenje niste istražili kada ste krenuli u izgradnju. Prema tome ima tu svega i svačega. Da, kad je grad Zagreb ako već gospođa Vukičević spominje grad Zagreb, gradio bilo koje objekte društvenog standarda gradio ih je iz svojeg poreza i prireza. Nijedan objekat od osnovne škole, vrtića ili slično nije država financirala u gradu Zagrebu. Prema tome iz, građani grada Zagreba su to sve platili i činjenica je da se, kad se dolazi da treba još puno tih objekata i da povećanjem broja stanovnika će trebati i povećati ovaj, isto tako, ove i vrtiće i škole i sagraditi nove škole i slično, ali to ne može graditi država. Niti država je to po zakonu potrebno niti je grad Zagreb taj koji nema novaca za to, ali ovako neosmišljen projekat kao što su bile Sesvete to sigurno nije u redu. Međutim bez obzira na sve to ako grad Zagreb odluči da će financirati svoju, komunalnu infrastrukturu i prateće objekte država Hrvatska će izgraditi to jer kao što je rekla gospođa Alenka Čičin-Šain mi smo, mi, činjenica je da su ugovori sklopljeni, ugovori su, ugovori su sklopljeni, ugovori su napravljeni i ugovore treba izvršavati. Ali da li je bilo pametno i da li je bilo dobro 3 mjeseca, 10., 11. i 12. mjesec u prošloj godini ugovoriti za milijardu i 700 milijuna kuna izgradnju i to ostaviti nekome drugome da to realizira na ovakav način to na, na vašu, na vašu dušu. Ja samo tvrdim da mi ćemo napraviti i nećemo zaustaviti POS. Ukoliko će se POS i dalje biti ljudi zainteresirani za POS i dalje će i nakon naše ili produženjem naše Vlade će se taj, taj POS, POS raditi, ali postoje i druge mogućnosti i druge mogućnosti će se napraviti. Jer to moramo predložiti i poseban zakon jer socijala, socijala je danas tamo gdje je, nema nikakve mogućnosti. Nakon što gradovi daju komunalnu infrastrukturu i kad daju zemljište i za POS i za stradalnike još uvijek Domovinskog rata, njima jasno ne ostaje mogućnost da još financiraju izgradnju svojih socijalnih ili najamnih stanova što ima cijela, cijela Europa. Što se tiče još samo jednoga, projektno osmišljeno, projektno je tako osmišljeno da stanovi su prosječno veličine 80 kvadrata. Dalo se projektantima mogućnost jer zašto? Zato što Pravilnik koji je trebao biti donešen dvije i po godine nije donešen. I nema Pravilnika po kojem treba projektirati. Ima neki interni Pravilnik kojeg su dobili projektanti u ruke, ali šta, mogli su raditi šta su god htjeli. Napravili su stanove gdje nas ljudi dolaze moliti sklopljenim rukama da treba stan dvosobni od 60 kvadrata, a njima su ljudi napravili stanove, projektirali od 80 kvadrata. Ili zatvoriti velite financijsku konstrukciju. Kako može država zatovoriti financijsku konstrukciju ako od 68 stanova na jednoj lokaciji, u jednoj zgradi možeš prodati 20, a 48 ostaje neprodano. Tko je taj, možda postoje neki biseri koji mogu zatvoriti financijsku konstrukciju na taj način, ali mi nismo ti. Mi smo realni ljudi koji znadu da to ne mogu. Prema tome nema nikakvog razloga da ne pomognemo Sisku u tom slučaju ova Hrvatska država da oni dobe i, i da daju stanove svojim u najam socijalnim slučajevima ili stradalnicima Domovinskog rata. To je puno bolje nego ovo što smo do sada radili odnosno što ste vi do sada radili, a to je da su se čuvali stanovi, da smo plaćali 30 tisuća kuna svaki mjesec za čuvanje tih stanova i, i šta dalje? Kad nitko neće kupiti te stanove. Prema tome vjerujte da se razumijemo u izgradnju. Probali smo ljudima napraviti najbolje. Ako netko štiti jedinice lokalne samouprave onda sam ja sigurno ta koja proba štititi maksimalno jedinice lokalne samouprave. Prema tome sve ćemo napraviti da se kuće grade tamo gdje je to opravdano i da jedinice lokalne samouprave ne moraju još dodatno ulagati sredstva ako to nije potrebno, ali isto tako i da ćemo im dati mogućnost da oni sami odlučuju gdje hoće graditi, kakve stanove hoće graditi, a država će njima to subvencionirati. Jer nitko bolje ne pozna potrebe građana nego oni koji s njima žive. Hvala lijepa. ... [[Pljesak]]
Zahvaljujem ministrici Matulović-Dropulić. S ovim zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda i s ovom točkom završavamo današnju sjednicu. Sutra je nastavak u 9.30. Počinjemo sa Konačnim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj potpori u poljoprivredi, ribarstvu i u šumarstvu. Prijedlog Vlade Republike Hrvatske i prijedlog Kluba HSS, objedinjena rasprava.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o društveno poticajnoj stanogradnji, hitni postupak, P.Z. br. 106. Rasprava o tekstu zakona je podijeljena, završena. Posebna tabela sa podnijetim amandmanima podijeljena je zastupnicima. Molim predlagatelja Marinu Matulović-Dropulić, ministricu zaštite okoliša i prostornog uređenja da se očituje o predloženim amandmanima. Izvolite. Amandman broj 1 zastupnika Marka Širca.
Prihvaća se.
Hvala. Postaje sastavni dio zakona. Amandman 2 Kluba zastupnika HNS-a i PGS-a.
Ne prihvaća se zato što mislim da je puno bolje da jedinice lokalne samouprave organiziraju svoje neprofitne organizacije ili agencije i da na taj način se potakne još bolje stambena izgradnja. Ne prihvaćamo da jedino Državna agencija gradi stanove u poticajnoj stanogradnji.
Hvala. U ime Kluba HNS-a, PGS-a poštovana zastupnica. Izvolite Košiša Čičin-Šain.
Hvala, gospodine predsjedniče, poštovana gospođo ministrice. Što se tiče amandmana kojima se briše članak 3., 4., 5. i 6. ja bi htjela samo dodati da se mi zalažemo da APN bude kao, da ostane, naprosto ostaje sumnjivo neprofitne pravne osobe koje se osnivaju na nivou jedinica lokalne samouprave. Ja moram dopuniti da je model poticanja stanogradnje u svijetu poznat u pravilu tako da se zajednički, da više izvora sredstava povezuje jedan nositelj projekta i moram priznati da je pitanje garancije, odnosno jamstva za izvršavanje zacrtanog cilja i osiguravanja uloženih sredstava upitan. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 3. Kluba zastupnika HSP-a.
Prihvaća se.
Hvala. Postaje sastavni dio zakona. 4, Kluba zastupnika HNS-a, PGS-a.
Ne prihvaća se. Javni sadržaj koji se detaljnim planom utvrde da će se raditi, znači, jedinica lokalne samouprave utvrdi da će se graditi u određenoj zgradi, smatramo da je treba financirati jedinica lokalne samouprave, a ne država niti ljudi koji kupuju tamo stanove.
Poštovana kolegica Alenka Košiša Čičin-Šain. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče, poštovana gospođo minisitrice. Mi smo tražili brisanje ovim amandmanom po članka 8. zbog toga što smatramo da nije dobro da jedino jedinica lokalne samouprave bude ta koja bi mogla osigurati gradnju škola, vrtića i drugih objekata socijalne infrastrukture već smatramo zašto ta pitanja i ta sredstva se ne bi mogla integrirati i iz drugih izvora, uključivši same građane, banke, državu i lokalnu vlast. Prema tome, molila bi da i o ovom amandmanu imamo glasanje. Zahvaljujem.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 5., zastupnik Josip Leko.
Ne prihvaća se, isto obrazloženje.
Nema ga, moramo glasovati. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 6. zastupnica Jelena Pavičić-Vukićević i Zvonimir Mršić.
Ne prihvaća se. Isto obrazloženje.
Kolega Mršić, izvolite.
Pa čak bi možda mogli odustat od ovog, kad bi bilo preciznije definirano. Kaže se samo da osiguravaju jedinice lokalne samouprave. Mi smo i na odboru objašnjavali da lokalna samouprava ne gradi primjerice ambulante i srednje škole. Kada bi se reklo da to rade osnivači možda ustanova bilo bi preciznije, ali ovdje se doista stavlja u obvezu općinamai gradovima da grade ono što nisu oni osnivači, to je jedno. i drugo, možda da se uvede da netko mora to sagraditi, a da nije iz sredstava POS-a, privatnik ili ne znam netko treći, kao što se grade poslovni prostori. Ali mislim da ovaj zakon je u suprotnosti sa ostalim zakonima koji definira tko je osnivač i investitor u zajedničke ustanove, dakle bolnice, škole, dječje vrtiće. Općina koja nije osnivač škole ne može investirati u izgradnju te škole. Tako da, evo tražim glasanje.
… [[govornik se naknadno uključio, ne čuje se]] amandman. Tko je za? Nije dobio potrebnu većinu. 7. amandman zastupnik Mate Brletić.
Ne prihvaća se. Iz razloga što je građevinskom dozvolom već sve definirano, a mi ne možemo kad se kupuju parcele, jer je važno da se ima lokacijska dozvola i plan uređenja, a ne da ima građevinsku dozvolu, jer pravilnikom o poslu se određuju i kakvi stanovi i koliko i kolike kvadrature.
Kolega Brletić.
Povlačim amandman.
Hvala. Amandman povučen. 8. Klub zastupnika HNS-a, PGS-a.
Ne prihvaća se. Mislimo da je naš prijedlog bolji i jasniji. A ovaj prijedlog bi bilo vraćanje na postojeći Zakon o POS-u.
Kolegica Alenka.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče, poštovana gospođo ministrice. Mi smo tražili brisanje ovog prijedloga, zato što smatramo da jedinice lokalne samouprave nisu podobne da za pravne i fizičke osobe utvrđuju kako interes za kupnju tako niti da one ne moraju utvrditi potrebe, niti financiranje komunalne infrastrukture, ne moraju isključivo jedino i samo one to utvrditi. Prema tome, dopustite mi da iskažem svoje negodovanje oko toga i smatram da će time doći do bitnog zastoja u provođenju ovog programa. Zahvaljujem. Molim, tražim glasovanjeo ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 9. Kluba zastupnika HSP-a.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. 10. Kluba zastupnika HNS-a, PGS-a.
Ne prihvaća se. Naime, mi smo ovdje predložili u zakonu da tamo gdje se ne mogu prodati stanovi da se predaju stanovi, da agencija predaje stanove državnoj upravi za nekretnine, središnjem državnom uredu, a da i da onda se oni dogovore sa jedinicama lokalne samouprave hoće li ta sredstva dati, znači te stanove dati socijali, hoće li ih dati u najam, stradalnicima Domovinskog rata ili slično. Radi toga, jer je najgora moguća varijanta da stanovi ostaju prazni, da ih treba čuvati i da ih nitko ne može u njih useliti. A što se tiče prijedloga HNS-a i PGS-a da bi država trebala od agencije kupiti te stanove, stim se ne možemo složiti, jer je zakon rekao, da Republika Hrvatska osigurava sredstva iz državnog proračuna za izgradnju stanova djelomično, da iz, da mora osigurati rezervni fond za one stanove koji se ne mogu prodati da se zgrada može dovršiti. Prema tome, potpuno je nelogično da država plaća završetak izgradnje tih stanova, i nakon toga da ih mora još jedanput kupovati.
Kolegica Alenka Čičin-Šain.
Zahvaljujem. U pravnom smislu mislim da je ovo vrlo upitno, jer ukoliko stanovi garaže se ne prodaju pod uvjetima iz ovog zakona, Republika Hrvatska će isto ustupiti na upravljanje središnjem uredu za upravljanje imovinom, kao što je u vašem članku rečeno. Naime, vlasnik nekretni je investitor, odnosno agencija koja se pravno i upisuje u zemljišne knjige, a nikako to kao pravna osoba nije Republika Hrvatska. Ta agencija posluje u svoje ime, za račun Republike Hrvatske. Nadalje, Republika Hrvatska i do sada kao domaća pravna osoba mogla kupiti stan ili poslovni prostor, temeljem odluke Vlade i to pod istim uvjetima obročne otplate i uz obavezno plaćanje učešća kao i za sve druge domaće pravne osobe. No, pri tome se dio javnih sredstava koje je osigurala RH priznaju kao plaćeni dio cijene. A što izrijekom već određeno u sadašnjem članku 15. stav 3. zakona. Svi plaćaju učešće, sredstva za izgradnju se osiguravaju iz više izvora, što je ovdje važno napomenuti, pa se stanovi i poslovni prostori moraju prodati kako bi se zatvorila financijska konstrukcija izgradnja, a ne bi se mogli besplatno odstupati, odnosno davati niti državi niti drugoj osobi. Zahvaljujem. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman, koji Vlada ne prihvaća? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 87 glasova za i 11 protiv donesen zakon o izmjenama i dopunama Zakona o društveno poticajnoj stanogradnji u tekstu kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Gospodine predsjedniče ja ne znam jeste li pročitali dobili smo jutros u klubove program za sutrašnju svečanzh sjednicu Hrvatskoga sabora pa ima nekoliko suštinski pogreški trebalo bi to ispraviti. Najavljuje se dolazak glavnoga tajnika Hrvatskoga sabora a mi nemao takvu funkciju. I ovom programu glazbenom bi možda ako nije kasno trebalo nešto promjeniti, najavljue se ilirska budnica Još Hrvatska ni propala. Trebalo bi tom prigodom možda nešto konkretnije napraviti u Hrvatskom saboru ja bih predložio dvij estvari. Da se izvede možda Europska himna, stavi europska zastava i pusti u pogon napokon elektroničko glasovanje. Tako da taj svečani element sjednica ima i suštinski neki element.
Gospođe i gospodo zastupnici nastavljamo sa radom sjednice. Molim zastupnik Letica. Hvala lijepa na prijedlozima. Vodit ćemo o tome, uzeti ćemo ih u obzir. dakle idemo na - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o državnoj potpori u poljoprivredi, ribarstvu i šumarstvu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 105; - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o državnoj potpori u poljoprivredi, ribarstvu i šumarstvu, prvo čitanje, P.Z. br. 65; Predlagatelj Klub zastupnika HSSa; Vladin prijedlog je hitan postupak, koji objedinjuje prvo i drugo čitanje, jer su raspravu proveli Odbor za zakonodavstvo, poljoprivredu i šuamrstvo. Prijedlog kluba zastupnika HSSa je provo čitanje, rasrapvu su proveli isti odbori, izvješta ste primili na sjednici. Molim prvo ministra poljoprivrede, šumastva ia vodnog gospodarstva Petra Čobankovića da obrazloži vladin prijedlog. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovane dame i gospodo zastupnici. Dozvolite mi da u kratkom crtama obrazložim prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona. O državnoj potpori u poljoprivedi, ribarstvu i šumarstvu. Prije svega ja bih želio naglasiti da je za ministarstvo poljoprivede, šumarstva i vodnoga gospodarstva ovo temeljni zakon. I da praktično na osnovu ovoga Zakona raspodjeljuje se cirka 85% proračuna kojim Ministarstvo poljoprivede, šumarstva i vodnoga gospodartva raspolaže u dijelu normalno poljoprivede ako tu izuzmemo ona dio nadodani vodnog gospodarstva. Shondo tome ovo Ministarstvo je vrlo temeljito pristupilo izradi ovoga prijedloga. I sukladno tome obavili smo i održali više konsultatitnih sastanaka sa predstavnicima proizvođačkih udruga. Sa predstavnicima poljoprivednih i prehrambenih tvrtki, savjetodavnim, i drugim stručnim službama u poljoprivedi, hrvatsokm gospodarskom komorom, Hrvatskom udrugom poslodaavca te akademskom zajednicom. Normalno željeli smo saslušati i vidjeti što oni koji se bave i kojih se tiče ovaj Zakon misle što bi trebalo učinit,k što izmjeniti kako bi ovaj Zakon u praksi dao svoj puni doprinos onome što želimo. A želimo da taj Zakon i da sredstav predviđena koja će se raspoređivati ovim zakonom budu u funkciji razvitka hrvatske poljoprivede. Normalo da smo salušali sve prijedloge normalno da smo neke nastojali, da smo većinu toga nastojali ugraditi u zakon ali isto tako normalno da smo morali voditi računa i da ono što ugrađujemo u zakon bude sukladno postojećoj legislativi, da za ono što ugrađujemo budemo odgovorni. I da za tja dio imamo u proračunu predviđena financijdska sredstva. nisam pristalica da se u zakonu navode određene stavke, određeni iznosi, a onda da se iz razno raznih razloga ti iznosi ne mogu ostvariti. Ali generalno kada sagledamo suštinu kompletne rasprave mogu kazati da smo se oko bitnih stvari uspjeli usugladsiati sa svima, onima kojih se tiče ovaj Zakon. A to je prije svega pa određene polazne naše osnove, to je da još više želimko poraditi na razdvajanju komercijalnih i nekovencijalnih gospodarstava. Uz značjno povećanje dohodovne potpore. Potom, da više i ovim zakonom potičemo i na neki način favoriziramo onaj dio proizvodnje i onaj sektor za koji je i Vlada i ovo Ministarstvo već pripremilo i strateške programe kao što su programi podizanja višegodiošnjih nasada, kao što je program unapređenja govedarske proizvodnje. I da više vrednujemo radno intenzivnu proizvodnju te značajnije jačanje stočarstva. Što podrazumijevamo povećanje proizvodnje mesa i mljeka. Također naša polazna osnov je bila i da moramo voditi računa o raspoloživolm proračunu, i poštovanju međunarodnih obveza RH prije svega vezano na WTO. I zadnja naša ali isto tako bitna odrednica, da ovaj Zakon ide u pravcu usklađivanja hrvatskih potpora sa politikom Europske unije. I sukladno tome, dozvolite mi ja ću iznjeti onaj dio po nama najbitniji i najvažnijih promjena koje smo regulirali ovom prijedlogom. Kao što sam već rekao jedna od smjernica i u svakom pravcu u svakom slučaju je jače razdvajanje komercijalnih i nekonvecijalnih gospodarstava, ali u isto vrijeme mi smo svjesni i broja poljoprivrednih gospodarstava, svjesni smo situacije svjesni smo da je naša poljoprivreda isto tako u tranziciji svjesni smo 50 godina socijalističke vlasti. Koja je utvrđivala određene maksimume, koja se borila da poljoprivedna gospodarstva ili bolje rečeno seljačka gkospodarstva ne mogu se okrupniti ne mogu se osnažiti. Znači politikom zemljišnom politikom i politikom maksimuma. Iz tih razloga mi smo svjesni i staračke strukture na našem selu i sukladno tome smo išli da potporu donotku ili dohodovnu potporu za postojeću skupinu korisnika povećamo sa 7200 na 12 tisuća kuna godišnje. Isto tako smo željeli i da povećamo korištenje poljoprivednog zemljišta na maksimalno 5 hektara. Znači da obuhvatimo i one koji uvjetno rečeno imaju nešto više poljoprivrednog zemljišta. Ovo držimo jednom strateškom odrednicom i očekujemo da će onaj dio poljoprivrednih gospodarstava koji neće moći biti tržno orijentiran i neće moći opstati na tržištu da ga usmjerimo u pravcu potpore dohotku i sukladno tome očekujemo da ćemo na tom dijelu znatno povećati broj gospodarstava koja će ući u ovaj sustav potpore. Na žalost u prošloj godini je to bilo negdje cca nešto više od 2 tisuće gospodarstava, naša intencija je da se taj iznos povećava. Osim postojeće skupine uvodi se i druga skupina korisnika za koju je iznos 5 tisuća kuna po nekomercijalnom poljoprivrednom gospodarstvu. Sljedeće što bih želio naglasiti, a to je rekao bih u kontekstu da je naša orijentacija da ove potpore budu u funkciji razvoja poljoprivrede. Nismo pristalice da se bilo koga na bilo kakav administrativni način limitira nego želimo u poljoprivredi da imamo i da dijelimo gospodarstva po onima koji su uspješni i koji dobro rade, a ne po veličini njihovog posjeda. Držimo da ima prostora i za uvjetno rečeno manja gospodarstva kao i za ona veća i u tom kontekstu ukidamo ograničenje od 2 milijuna kuna što je u prijašnjem zakonu bio predviđen kao najviši ukupni godišnji iznos potpora koje jedno poljoprivredno gospodarstvo može ostvariti. Ali isto tako kao što sam već i rekao želimo ovaj zakon što više uskladiti i sa politikom potpore Europske unije i sukladno tome uvodimo proporcionalno smanjenje poticaja od 4% godišnjeg iznosa za iznos ostvarenih poticaja veći od 78 tisuća kuna po poljoprivrednom gospodarstvu od 1. siječnja 2005. godine. Zbog čega ovo uvodimo? Normalno je za očekivati da veća, snažnija i jača gospodarstva da su ona i konkurentnija i u boljoj i stabilnijoj poziciji i sukladno tome smo se odlučili da svi oni koji ostvaruju godišnji poticaj veći od 78 tisuća kuna da im se umanjuje poticaj za 4%. Zašto 78 tisuća kuna? To smo uzeli kao određeni iznos poticaja koje bi po našim procjenama i sukladno našoj orijentaciji trebala ostvarivati rekao bih ciljana poljoprivredna gospodarstva u Republici Hrvatskoj. To je po nama iznos poticaja kojem bi trebalo težiti po određenom gospodarstvu, a normalno sukladno tom iznosu poticaja da bi bila, da mora biti i određena veličina određene proizvodnje. Sada mi dozvolite upravo da kažem vezano i za onaj dio što sam rekao da ovo ministarstvo i hrvatska Vlada donosi i određene operativne programe, povećanje određenih proizvodnja pa kao što sam rekao imamo operativne programe za podizanje dugogodišnjih nasada i u tom kontekstu mi i kroz politiku potpora želimo staviti određeni akcenat na te proizvodnje. Mislim da nema potreba da opet ponavljam, jučer smo govorili i o uvozu, govorili smo o onome što uvozimo i na koncu konaca sam podatak da u prva tri mjeseca je uvezeno povrća i voća za 52 milijuna kuna mislim da sam za sebe dovoljno govori i to nas još učvršćuje da moramo značajnije poraditi u tom pravcu i da to evo moramo i kroz politiku poticaja na takav način voditi. I sukladno tome udvostručuju se poticaji za vinograde i voćnjake, udvostručuju se iz godišnjih plaćanja. Znači udvostručuje se iznos godišnjeg plaćanja po hektaru za vinograde i voćnjake. Za 20% povećavaju se poticaji za podizanje voćnjaka i vinograda. Isto tako uvodi se novi poticaj za podizanje matičnjaka vinove loze i matičnjaka loznih kako podloga tako isto i plemki koji se isplaćuje normalno kao i za ostale dugogodišnje nasade jednokratno. Povećavaju se poticaji za cijepove i sadnice sa kune na od 2 do 5 kuna i dozvolite mi samo da kažem da ove dvije mjere uvođenje poticaja za podizanje matičnjaka kako loznih podloga i plemki tako isto i voćnih podloga i plemki i ovo povećanje potpore za proizvodnju cijepova i sadnica je u funkciji razvoja rasadničarske proizvodnje. Kada smo radili operativne programe podizanja dugogodišnjih nasada i kad smo analizirali postojeću situaciju, a na koncu konaca to svi koji se bave tom proizvodnjom jako dobro znaju da je jedan od faktora koji onemogućava značajnije zahvate na podizanju upravo istih je upravo i vrlo slabo razvijena rasadnička proizvodnja u Republici Hrvatskoj i da praktično naša samodostatnost u toj proizvodnji se mjeri desecima posto od ukupnih potreba. I zbog toga upravo predlažemo ovakve mjere, ali isto tako dozvolite mi da naglasim da je rasadnička proizvodnja visoko radna intenzivna proizvodnja gdje je veliko učešće ljudskog rada gdje se po jedinici površine ostvaruju znatno veći prihodi, a samim tim i dohodak i da tu proizvodnju moramo poticati prvenstveno da bi zadovoljili svoje potrebe. Imamo i velikih specifičnosti i naša orijentacija i u dijelu voćarstva, ali još više u dijelu vinogradarstva je razvoj i podizanje novih nasada autohtonih sorata i tu se normalno javljaju slobodan sam kazati veliki problemi, jer jednostavno ne može se adekvatan sadni materijal ni uvesti. Evo iz tih razloga upravo i predlažemo ovakve mjere. Sljedeće što bih želio naglasiti kao našu slobodan sam kazati stratešku odrednicu što sam rekao, to je značajnije potpore stočarstvu a sve u funkciji veće proizvodnje mesa i mlijeka je to da u govedarskoj proizvodnji uvodimo jednu novu vrstu poticaja za tele za tov. Činjenica je i to je slobodan sam kazati javna tajna da se velika većina domaće teladi pokolje, da se i unatoč zabrani klanja ona pokolje u pravilu, da završava na crnom tržištu i da praktično tov junadi se zasniva na uvoznoj teladi. Iz tih razloga mi želimo promijeniti taj odnos, želimo staviti akcenat na proizvodnju domaće teladi, da bi od domaće teladi zatim imali tov junadi. Isto tako je činjenica da imamo dvostruku štetu. Dijelom, u prvom dijelu je što domaća telad ne završava u tovu, a u drugom dijelu što ta domaća telad se tovi u pravilu na mlijeku do relativno visoke kilaže i na taj način priprema za klanje, ili bolje rečeno za prodaju u meso. Na ovaj način dobivamo, kao što sam već rekao, domaću telad u tovu, a s druge strane povećava se količina mlijeka što nam je jedna isto tako od strateških odrednica. I u nastavku, poticaj za utovljeno june od domaćeg teleta povećava se na tisuću kuna. U konačnici gledano, domaće june uzgojeno od domaćeg teleta, u konačnici se potiče sa tisuću 600 kuna ili kada to kompariramo sa prijašnjim poticajima, znači da je udvostručen iznos poticaja po jednom grlu. Ovdje bi samo želio naglasiti jednu stvar, da ne bi bilo određenih nedoumica. U Hrvatskoj je uveden sustav obilježavanja životinja i sukladno tome sva junad, ili bolje rečeno sva telad koja je ušla u to i koja je evidentirana ona će se, ona će ostvariti poticaj onaj koji je i do sada bio predviđen od 800 kuna. Ova mjera se odnosi na stavljanje nove teladi u tov. Zašto? Iz prostog razloga što mi primjenom ovoga Zakona moramo i razdvojiti način obilježavanja junadi, moramo u obilježavanju voditi računa da bude jasno vidljivo što je domaći tov, a što je tov uvozne teladi. Isto tako, u dijelu uzgoja svinja razdvajamo poticaj na grla ili bolje rečeno, svinje utovljene od uvozne prasadi i tu se smanjuje poticaj na 50 kuna, a za tov domaćih prasica ostaje poticaj od 100 kuna. Na ovaj način želimo dati značajniju potporu i orijentaciju ka vlastitoj proizvodnji. Sljedeće, vezano za mlijeko. Mlijeko uz vino je, sigurno najosjetljiviji proizvodi za Europsku uniju, proizvodi za koje se utvrđuju proizvodne kvote i sukladno tome, a znajući situaciju da mi danas svoje potrebe sa mlijekom zadovoljavamo negdje u iznosu od 70% ili bolje rečeno 30-ak posto mlijeka uvozimo i želimo povećati tu proizvodnju. Želimo i promijenili smo odredbu postojećeg Zakona gdje je već u ovoj godini su poticaji mogli ostati samo oni koji proizvođači koji su u prošloj godini ostvarili veću proizvodnju od 6 tisuća litara. Ovo je, ja sam slobodan kazati, jedna od iznimki. Naša orijentacija nije da smanjujemo minimalne poticaje bilo površine, bilo grla iz prostog razloga jer stojim na stajalištu da time ne činimo nikom korist. Time samo zavaravamo ljude. Mi naše poljoprivrednike moramo usmjeravati i voditi u jednom pravom pravcu, a pravi je pravac da svoju proizvodnju moraju ukrupnjavati, da moraju povećavati svoje potencijale i nije dobro ići i razvodnjavati ove iznose koje imamo u potporama na one koji nažalost neće moći opstati na tržištu i za koje bi pogotovo bila katastrofa i šok da nepripremljeni uđe, kada Hrvatska uđe u Europsku uniju. Iz tih razloga mi smo, o čemu sam i govorio, išli na povećanje iznosa potpore dohotku i želimo pokazati da smo socijalno osjetljivi i da taj dio proizvođača želimo rješavati na jedan drugi način. Ali u mljekarstvu činimo iznimku iz prostog razloga jer smo svjesni i na osnovu analiza iz prošle godine došli smo do spoznaje kada bi ostavili po starom Zakonu važeću odrednicu da negdje cca 45% proizvođača mlijeka ne bi u ovoj godini mogli ostvarivati poticaje. To jeste veliki broj proizvođača, ali je to isto tako i značajna količina mlijeka i ona iznosi negdje cca 17% ukupne proizvodnje. Nama je, rekao sam, u ovom periodu pošto se radi o izuzetno osjetljivom proizvodu interes da se naš otkup mlijeka ne smanjuje. Intencija nam ide ka povećanju i u tom pravcu smo izradili određene programe koje ćemo prezentirati na Vladi i koje ćemo provoditi, povećanja proizvodnje mlijeka. I sukladno tome išli smo da kod mlijeka u ovoj godini i u sljedećoj godini nema limita u minimalno poticajnim količinama. Znači, još dvije godine praktično ostaje našim proizvođačima da nastoje svoju proizvodnju uskladiti i povećati i da onda na taj način posve drukčije ostvaruju potpore. Ovdje želim naglasiti još jednu stvar, da sukladno važećem Zakonu i zbog toga je jedan od razloga zbog čega smo tražili hitan postupak donošenja ovog zakona je to što ne možemo isplatiti sukladno važećem Zakonu, ne možemo isplatiti poticaje za mlijeko onim proizvođačima koji nisu ostvarili u prošloj godini tih minimalno poticanih 6 tisuća litara i želimo da ovaj zakon što prije donesemo kako bi mogli retroaktivno od 1.1.2004. godine isplatiti sve one zaostatke po osnovi neisplaćenih poticaja onima koji po važećem Zakonu nisu uspjeli ostvariti potporu. Sljedeće što želim naglasiti da smo kod maslinarstva u prijedlogu išli na poticaj za preradu ploda masline u iznosu od 1 kune po kilogramu. Znači, promijenili smo odrednicu poticaja maslina po stablu i vratili smo se poticaju po kilogramu, ali poticaji će se moći ostvariti samo za one masline i maslinike koji su navedeni u upisniku i tu smo, da bi izbjegli eventualne zlouporabe primjene ovoga zakona o poticajima, maksimalan iznos mora biti na bazi 35 kilograma masline po rodnom stablu i po stablu koje je upisano u upisnik. Ovdje bi, kada govorimo o maslinarstvu želio još naglasiti da uz poticaj za poticanje nasada koji se normalno kao i za ostale dugogodišnje nasade povećava sa 20%, da smo kroz potpore i kroz programe u ruralnom razvitku, znači, drugoj vrsti potpora predvidjeli određeni program kojim bi poticali obnovu maslinika. Znači, znamo situaciju da na prostoru priobalja i pogotovo na otocima imamo veliki broj maslina, stabala maslina, površine pod maslinama koje su iz razno raznih razloga zapuštene. Znamo da je maslina dugogodišnja kultura čiji je vijek, i eksploatacija i života višestoljetan i upravo iz tih razloga kroz programe potpora ruralnog razvitka čemu omogućiti poticanje revitalizacije postojećih nasada i stabala maslina. Sljedeće što želim naglasiti da smo u poticanju sjemenske proizvodnje uvodi se isplata po hektaru priznatog sjemenskog usjeva a korisnici, što je posebno bitno za naglasiti više nisu samo dorađivači sjemena već i poljoprivredni proizvođači. U ekološkoj proizvodnji dozvolite mi par riječi da kažem i o ekološkoj proizvodnji za koju držim da je vrlo bitna proizvodnja, da je proizvodnja, da je to proizvodnja u kojoj Hrvatska ima svoju šansu razvoja i da Hrvatska ima velike potencijale i mogućnosti razvoja ekološke proizvodnje. Ja sam svjestan da je naša, danas gledajući ekološka proizvodnja na niskim granama, da je to izuzetno mala proizvodnja ali je isto tako činjenica da sve intencije visokorazvijenih zemalja idu upravo u pravcu proizvodnje što zdravije i što kvalitetnije hrane. U tom kontekstu, a isto tako uvažavajući činjenicu da se radi o visoko radno intenzivnoj proizvodnji gdje je znatno veće direktno učešće ljudskoga rada, a držim da je to ono čemu mi u poljoprivredi moramo težiti ako hoćemo da onaj postotak stanovništva koji se danas bavi poljoprivredom da i dalje može opstati na poljoprivredi i da od poljoprivrede može živjeti. Iz tih razloga u ekološkoj proizvodnji proširuju se poticaji na sve biljne kulture a u stočarskoj ekološkoj proizvodnji uvode se poticaji i za sve vrste stoke kao i za kuniće. Također, jedna odrednica i uvođenje jedne vrste potpora vezano za reprodukciju naše stoke, i sukladno tome uvodi se poticaj za proizvodnju uzgojno najkvalitetnije ... bikova i nerastova kao i dodatni poticaj za ženke, uzgojno valjanih grla i sada još mogu naglasiti da se uvode novi poticaji za određene kulture kao što su proso, siljak, uljanu gorušicu, uljnu tikvu, ricinus, slan, konoplju, cikoriju, sudansku travu, sve poveće nove vrste ljekovitog, aromatičnog i začinskog bilja uzgojene na oranicama, i za jagode u iznosu kao što je predviđeno za poticaje za znači u iznosu od 1250 kuna po hektaru. I sada mi dozvolite još na kraju da kažem isto tako da smo išli i uveli kroz ovaj Prijedlog zakona uvodimo postupnost uključivanja svih komercijalnih poljoprivrednih gospodarstava koja ostvaruju pravo na poticaje u sustav obveznika poreza na dohodak. DA mijenjamo postojeću odrednicu i uvodimo slobodan sam kazati jedan blaži i postupniji kriterij za primjenu ove mjer i tako u 2005. godini korisnici poticaja koji ostvaruju više od 25 tisuća kuna poticaja, znači morat će biti obveznici poreza na dohodak, dok u 2006. godini tu obvezu moraju ispuniti korisnici poticaja koji ostvaruju potporu veću od 12 tisuća kuna. Od 1. siječnja 2007. godine svi korisnici će morati biti u sustavu poreza na dohodak. Ovu mjeru uvažavamo trenutnu situaciju i kažem uveli smo određen vid postupnosti jer smo svjesni da je to slobodan sam kazati, jedna mjera koja nije dobro primljena kod naših poljoprivrednih proizvođača ali jedna od neophodnih mjera ako želimo ići u pravcu onome kojem želimo, ako želimo uvesti od reda na tržištu, od kontrole, od proizvodnje, do završnog proizvoda a vjerujem da i vi dijelite mišljenje Vlade da Vlada želi ići beskompromisno upravo u pravcu uvođenja reda na tržištu eleminiranju sivog ili crnog tržišta, eliminiranju proizvoda koji se na takav način trže. MI želimo sve staviti u određene okvire, želimo sve urediti od tržišta do države i sukladno tome mi smo samo ovom izmjenom prolongirali primjenu ili uveli postupnost primjene ove mjere ali u konačnici dozvolite mi da kažem to je jedna od mjera kojom želimo još značajnije ići na razdvajanje komercijalnih od nekomercijalnih proizvođača. MI nismo socijalno neosjetljivi, znamo i uvažavamo trenutak Hrvatske poljoprivrede, Hrvatskog sela, znamo da je to posljedica razno raznog zatečenog stanja ali u određenom pravcu moramo ići, to je pravac povećanja proizvodnje, to je pravac, u pravcu okrupnjavanja poljoprivrednih gospodarstava i to je smjer kojim će ova Vlada i ovo Ministarstvo voditi Hrvatsku poljoprivredu u narednom periodu. Na kraju, dozvolite mi da samo kažem završnu riječ, da kažem ovo nije novi Zakon, ovo su samo izmjene i dopune postojećeg Zakona, ovo je u funkciji prilagodbe hrvatske poljoprivrede za ulazak u Europsku uniju, u Europskoj uniji već idu ide se u novom pravcu politike poticaja i potpora, mi ćemo daljnjim aktivnostima i u narednim godinama normalno još više poraditi kako bismo ovu legislativu ali i primjenu ovih mjera uskladili sa načinom primjene u zemljama u Europskoj uniji. Hvala lijepo.
Hvala. Molim tko će u ime Kluba HSS-a obrazložiti prijedlog? Poštovani zastupnik Božidar Pankretić izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodine ministre, dame i gospodo. Dozvolite da i ja kažem nekoliko riječi ali neću u potpunosti iskoristiti vrijeme kao gospodin ministar, jer je on veliki dio posla učinio za mene. U tom dijelu moram naglasiti, mi već pred nama drugi Zakon koji na žalost moram reći nije po hitnoj proceduri nego je u prvom čitanju. Vidimo Vlada ovdje ima zakon po hitnom postupku. Mislim da to moram vrlo jasno naglasiti da smo mi naš Zakon dali u veljači mjesecu da je tek sada došao na red, a da na žalost smo morali tako dugo čekati prijedlog Vlade. Gotovo jedan veći dio ovih tehničkih promjena je isti pa ja ih neću u tom dijelu ponavljati, ali mi je žao, jer moram reći da mi u Klubu HSS-a razmišljamo na jedan drugačiji način oko predlaganja zakona. Gotovo ako se dobro sjećam osim jednog zakona ispred Kluba HDZ-a u vrijeme kada sam ja obnašao funkciju ministra nije bilo. Mi sada predlažemo zakone, želimo na jedan konstruktivan način sudjelovati oko određenih promjena, i mislim da bi to trebalo na određeni način i valorizirati, pa je bilo vremena da se možda naš zakon pošto je bio završen, a nitko ne može reći da nije na tragu, jer gotovo imamo 80-tak, 90% istih odredbi, na tragu ovoga što sada Vlada predlaže pustit u proceduru, pa onda zadužit Vladu da u jednom kratkom roku donese konačni prijedlog, pa mislim da bi to bila jedna odgovorna procedura u tom dijelu, ali evo imamo situaciju koju imamo. Ja želim ovdje u prvom redu naglasiti one stvari gdje se na određeni način razlikujemo između prijedloga Vlade i našeg prijedloga HSS-a. Ono što posebno naglašavam i ono o čemu želim malo detaljnije elaborirat je nešto, što je cijelo vrijeme, ja bih rekao bilo ograničavajuće u pogledu određenih prijedloga, a to su određene zakonske odredbe. Određene zakonske odredbe koje su određivale određene minimume, određene maksimume dakako da su bile postavljene kao jedan određeni cilji. No, međutim, moramo definitivno znati da taj cilj, da te težnje prema kojima želimo ići su dobre težnje. No, međutim, veliko je pitanje kako ih je moguće ostvarit i da li je potrebno kada definiramo određene stvari o njima maksimalno voditi računa. Ono što želim ovdje naglasit je zasigurno onaj prijedlog koji smo imali vezan uz ograničenje oko sjetvenih površina, tj. onih 3 hektara koji su bili napisani u zakonu, ali se nisu nikad primjenili u 2003., 2002. ili 2001. godini, ali su bili prijedlog, jasan prijedlog. Mislim da, svi oni koji malo više znaju o poljoprivredi njima je jasno, da kada bi koncentrirali određene proizvodnje, kada bi ih optimizirali u pogledu troškova, onda dolazimo do toga da primjerice za pšenicu, za proizvodnju pšenice nam ne treba više od 4 tisuće 300 proizvođača, da u nekim drugim proizvodnjama zasigurno imamo u tom dijelu jedan puno, puno manji broj proizvođača ako želimo to maksimalno optimizirat. No, međutim, tu je glavna razlika o kojoj želim govoriti. Mi u tom smjeru možemo ići i dalje, ja tu mogu dati i možda neke konkretne prijedloge koje smo čuli i na našem odboru kada smo raspravljali, što uopće se želi od poljoprivrede i da li je samo usmjerenje poljoprivrede u određenom smjeru u samoj proizvodnji i da li ona ima još kakvu ulogu. Možda je dobar primjer te višeznačajne uloge poljoprivrede u Europi je nazivaju multifunkcionalnost primjer kojeg nam je dao član naših pčelara, predstavnik pčelarske udruge koji je vrlo jasno rekao. U Hrvatskoj danas proizvodimo negdje cca meda za nekih 25 milijuna kuna i to je ta gospodarska djelatnost u pogledu meda koja je vrlo direktna. No, međutim, kada se razmišlja što pčelarstvo znači, onda dolazimo do vrlo značajnih drugačijih činjenica. Nema bez pčela oprašivanja, nema druge proizvodnje koja je indirektno u tom dijelu. Pošto znamo da je takav način nužan, onda znamo da je ta indirektna vrijednost gotovo da se može govoriti i o nekoliko milijardi kuna. Što bi značilo. Mi možemo sve pčelare staviti u dva, tri to bi bilo vrlo isplativo, da jedan pčelar ima primjerice nekoliko tisuća košnica i onda sve stavimo na dva mjesta tamo gdje je neka bogata paša, no, međutim, imamo onda problemm, pčele ne mogu letjet 500 ili tisuću kilometara one mogu letjeti samo 2,5, 3 kilometra i oprašivaju to područje. Kako oprašivat onda druga područja, ili ćemo opet uvozit bumbare itd. Prema tome, funkcija prava funkcija poljoprivrede je malo drugačija, to je ono što smo mi vrlo jasno u ovom našem zakonu stavili, a to je nismo išli i sigurno smo u tom dijelu na administrativna ograničenja. Administrativna ograničenja u pogledu onih koji su se odlučili da li žele dohodovnu potporu ili žele biti komercijalni, oni koji žele biti komercijalni puštamo ih, izvolite gospodo sa jednim hektarom, izvolite sa 10 litara mlijeka, vi izvolite, pa vidite kako će biti na tržištu jel ste se odlučili da idete na tržište. Nemamo pravo, nemamo pravo administrativnim mjerama to činiti. Mnogi će reći, evo vidite, kako su oni sad pametni, a oni su donijeli te zakone, ta ograničenja itd. Jasno je da donijeli smo zbog usmjerenja nekih kojima je trebalo dati smjer. No, međutim, niti jedno od tih ograničenja nije bilo ponavljam u primjeni. Klasičan pokazatelj tih ograničenja dati ću vam ovom primjeru najnovijem koji se odnosi na strukturu isporučitelja mlijeka prema količinama i razredima. Do 6 tisuća litara mlijeka broj proizvođača danas u Hrvatskoj je 34 tisuće. To je ukupno 58% proizvođača ili 17% proizvodnje. Od 6 do 10 tisuća, 10 tisuća 452 proizvođača ili 17% proizvođača, 15% proizvodnje. Kada zbrojimo samo ova dva podatka dolazimo do toga da je tu ukupan broj preko 75% proizvođača. Ja bih rekao, mi smo čuli i u prijedlogu, pa da tu izvršim komparaciju prijedlogu Vlade, da u jednom budućem razdoblju moramo ići sa prethodnim razdobljem u proizvodnju od 12 tisuća litara. Ako to sada uračunate, ja sam došao do cca 10 tisuća litara, a u ovom razredu od 10 tisuća do 20 tisuća ima još 9 tisuća proizvođača i još jih 15%, pa gotovo se može reći 80% proizvođača neće biti u mogućnosti da s obzirom na administrativno ograničenje prima određenu naknadnu. Mislim da se maksimalno mora voditi računa o tome, i da nemamo pravo u administrativnom dijelu određivati takve stvari definitivno to pokazuje iskustvo. Ono što moram reći, bez razlike što smo odredili u zakonu, dali određene ciljeve, nije to pokazalo rezultate. Poljoprivreda je spora, poljoprivreda je tradicionalna i bez razlike što administrativno odredite određene stvari nisu se dogodile značajne promjene. Nije značajna promjena bila onih malih gospodarstva koji su postali veliki, oni su i dalje nažalost ostali tradicionalni. Mi možemo imati, ovdje smo slušali, dobra usmjerenja, višegodišnje nasade, dobra usmjerenja da idemo u one proizvodnje koje zahtijevaju više rada. Ali gospodo, ja bih molio svakoga onoga tko je spreman odraditi najteži dio posla, a to je, edukacija, razgovor s ljudima, koji primjerice ono što nam uvijek pada na pamet i ono što uvijek govorimo, koji 30 godina sije pšenicu da sutra više ne sije pšenicu, nego da posadi vinograd ili voćnjak. Nije to tako jednostavno. za to su potrebne godine i godine, i mislim da u tom smjeru je jedan veliki dio posla koji je zasigurno pred nama. Moram reći još jedan aspekt u kom dijelu zasigurno postoji bitna razlika između našeg prijedloga i prijedloga Vlade i možda čak nešto što i osobno mogu reći ovdje pred hrvatskom javnošćui pred vama dame i gospodo, što nismo uspjeli ni mi do 2003. pokrenut, a to je tržište. Tržište kao jedan od najznačajnijih faktora, ja bih rekao u poljoprivredi, kao jedan od najnestabilnijih dijelova. Što smo mi u našem prijedlogu željeli učiniti? Željeli smo učiniti ono što je moguće. Nemoguće je pronaći kupca, nemoguće je pronaći ja bih rekao nekoga i reći sigurno će taj uzeti određeni poljoprivredni proizvod, nažalost to dakako moramo prepustiti poljoprivrednim proizvođačima da sami odrade taj dio posla. No, međutim ono što smo mi predložili a prvenstveno se odnosi na dvije proizvodnje i to u stočarstvu, to je proizvodnja i tov svinja da se taj poticaj, ona potpora od 100 kuna veže za cijenu. Primjerice, mi imamo ciljanu cijenu kod svinja, ona iznosi negdje između 9 i 10 kuna. Naš je prijedlog za tu i takvu proizvodnju po komadu utovljenog tovljenika imamo 100 kuna. Ako cijena pada, primjerice padne za 1 kunu tada ta potpora raste na 200 kuna tj. povećava se za 100 kuna. To je direktna sigurnost poljoprivrednom proizvođaču. Dakako da na taj način ima ja bih rekao jedno dogoročnije planiranje, jednu sigurnost u svojoj proizvodnji. Nešto slično predlažemo i kod tova junadi da se i tu zadržimo u određenim okvirima ipak jedne dugoročnije, stabilnije proizvodnje i mislimo da na taj način najdirektnije pripomažemo poljoprivrednim proizvođačima. Znam da će ministarstvo i Vlada reći da je to protivno određenim propisima itd., itd. no međutim moram reći da ponekad i ono što je protivno dok to dođe u fazu da je stvarno protivno mi smo imali i određenih sporova sa Svjetskom trgovačkom organizacijom itd., prolazili su mjeseci ali jedan veliki dio posla se sigurno odrađivao u tom dijelu. Možda još nekoliko rečenica oko tih bitnih razlika u samom poimanju određenih stvari. Stvarno naše razmišljanje o poljoprivredi, o selu, ta jedna višeznačna uloga same poljoprivrede je nešto što smatramo da se mora jače naglasiti ovom jednom od temeljnih zakona koji definira određene stvari. Nažalost, ni u ovom zakonu nismo krenuli dalje u smjeru ruralnog razvitka, u smjeru onih mjera koje bi nam u svakom slučaju omogućile, dakako da one niti ne spadaju u onaj dio naših obveza prema VTO-u ali da ih raširimo što više. Zato mi i u ovom dijelu predlažemo da se u modelu ruralnog razvitka naglasi jedna bitna stvar za koju smatramo da će u mnogome pripomoći našim poljoprivrednim proizvođačima. Mi znamo da mnogi poljoprivredni proizvođači imaju danas svoje objekte, svoje farme. Nažalost, za njih nemaju ni građevinske dozvole ni mnoge potrebne dokumente. Budućnost je pred nama, integracije su pred nama i to zasigurno neće moći ići u tom smjeru i naš je prijedlog da putem ruralnog razvitka osiguramo iz državnog proračuna da svi oni koji pokrenu te procese mogu na određeni način zahtijevati novac i to automatski, ne nekim natječajima ili nekim drugim stvarima nego čim ostvare tu mogućnost, čim taj svoj objekt zatraže da dobe građevinsku dozvolu i sve ono drugo da se na neki način pomogne. Također, razmišljanja koja su bila naročito u prošloj godini vezana uz kapitalna ulaganja kao jedan dobar novi model koji zasigurno sa 25% nepovratnih sredstava od proračuna daje jedan poticaj jer poljoprivredi trebaju nove investicije, treba novo ulaganje i mislimo da je to jedan dobar način na koji način to potaknuti. Ono što je bilo ograničavajuće i ono sa čime smo se mi sreli je zasigurno to da je u zakonu stajalo da to moraju biti bankarske financijske institucije. Mnogi poljoprivredni proizvođači su i od mene tražili da to promijenimo i stavimo i da to mogu biti i vlastita sredstva. Razmišljajući o tome mislim da u svakom slučaju s obzirom da taj model a vidimo nije iskorišten u onoj mjeri u kojoj smo mi mislili da će biti iskorišten, da će biti tražena velika sredstva, to smo čuli i nedavno od ministra koji kaže da također ima značajna sredstva i ne zna da li će sva biti utrošena, mislimo da u tom dijelu treba promijeniti i dozvoliti svima onima koji imaju vlastita sredstva da također idu u investicije i da im se u tom dijelu maksimalno pripomaže. Mislim da bit će prilike i u daljnjoj raspravi da daleko više govoriti o ovom dijelu, o samim razlikama u pojedinim člancima ali dakako najbitnije što želim naglasiti je jedno ukupno promišljanje, ukupno promišljanje koje moram reći je danas u mnogo sadržano i u razmišljanju u Europskoj uniji, razmišljanje što je poljoprivreda i da li je ta poljoprivreda samo gospodarska djelatnost koja je važna ili ima svoju jednu širu ulogu. Mi u HSS-u i u tom dijelu idemo. Tvrdimo da ona ima svoju multifunkcionalnost, da je ona višeznačna i da ima mnoge segmente opće korisnosti koji se dakako ne mogu direktno naplatiti ali ih društvo mora prepoznati i dakako u tom dijelu ih mora u poljoprivrednog proizvođača i nagraditi. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne možete ministre još. Odbor za zakonostavstvo? Ne. Odbor za poljoprivredu? Ne. Otvaram raspravu. Budući da je objedinjena rasprava predstavnici klubova imaju pravo 20 minuta. Prvi u ime klubova je poštovani zastupnik Željko Pavlic u ime Kluba LIBRE. Izvolite!
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege! Dopustite da u ime Kluba LIBRE iznesem neke bitne osnovne stavove o predloženim zakonima. Klub LIBRE za sada je suzdržan u prihvaćanju ovih zakona jer iako one predstavljaju napredak o dosadašnjoj politici poticaja oni po mišljenju našeg kluba Kluba LIBRE ne daju kvalitetne i cjelovite odgovore na zahtjeve za, citiram, promjenama sadržajne naravi u skladu s programskim smjernicama Vlade o razvitku poljoprivrede kako se navodi u prijedlogu Vlade a ni ne ostvare osnovni cilj osiguranja ispunjenja ciljeva reforme poljoprivrede kako se navodi u prijedlogu zakona Hrvatske seljačke stranke. Ono što posebno ističemo je naše mišljenje da zakon koji je predložila Vlada neće ispuniti namjeru Vlade koju ona posebno također ističe a to je da onoliko koliko treba i koliko je potrebno restrukturira poljoprivredne potpore u smjeru radno zahtjevnije proizvodnje uz daljnje jačanje uloge stočarstva te poglavito vinogradarstva i voćarstva. Nije dakle ni slučajno da i sama Vlada ističe potrebu ulaganja u razvoj voćarstva i vinogradarstva jer nam stanje u tom segmentu poljoprivredne proizvodnje može poslužiti kao paradigma primjer lošeg stanja u našoj poljoprivredi. Naime, riječ je o najizraženijem deficitu u poljoprivredi. Tj., podaci nam govore da je u 2003. godini izvezeno voća i povrća u vrijednosti od 114 milijuna kuna od izvoza koji je bio ukupne veličine od 3,7 milijardi kuna a uvezeno je voća i povrća u vrijednosti od čak 1,56 milijardi kuna što je najveća stavka u uvozu hrane i živih životinja u 2003. godini koji je iznosio 6,6 milijardi kuna. I u ovoj godini bilježimo deficit. Samo u prva tri mjeseca ove godine uvezeno je voća i povrća u vrijednosti od 52 milijuna dolara a ne kuna po mojim informacijama, odnosno više nego mlijeka i mesa zajedno. Hrvatska danas za podmirenje svojih potreba ima samo dovoljno mandarina, sve drugo moramo uvoziti. Šljive 20%, jabuke 50%, kruške 80%. Ono što posebno bode oči je činjenica da je još 1987. godine da se iz Hrvatske izvozilo voća u vrijednosti od 175 milijuna dolara a uvozilo se samo južno voće u vrijednosti od 45 milijuna dolara. Hrvatska je dakle od izvoznika postala veliki uvoznik iako ima izvanredne uvjete za uzgoj voća i povrća. Hrvatska bi za podmirenje vlastitih potreba trebala podići čak 40 tisuća novih nasada voćnjaka, vinograda, maslenika. Iako predloženim promjenama zakona dolazi do povećanja ulaganja u voćarstvo i vinogradarstvo, nprv. vodi se poticaj za podizanje vočnjaka i vinograda u većem za 20% uz udvostučen izvoz godišenjeg plaćanja po, godišnjeg plaćanja. A također ako usporedimo ulaganje u susjednim zemljama po našem mišljenju ta sredstava su nedostatna i biti će nedostatna. I to pogotovo s toga jer se u nekoliko narednih godina u relativno kratkom roku dakle, moraju ispuniti kvote za sađenje novih zasada voćnjaka i vinograda a zaostatak koji je evidentan ne može se doseći predviđenim sredstvima jer su troškovi podizanja nasada vrlo veliki. No, revitalizacija ovog dijela poljoprivrede ne smije se svesti samo na novčane poticaje. ... [[Govornik se ne razumije.]] zemljišta, nepostojanja poslovnih organizacija koje bi organizirano otkupljivale i plasirale proizvode, nedostatak hladnjača i veletržnica. Također su uvjeti koji se moraju zadovoljiti kako bi pokrenuli proizvodnju poljoprivrednih proizvoda kod kojih imamo najizraženiji deficit. Osim oblažavanja ukupnog deficitar efekt intenzivnijeg poticanja proizvodnje voća, povrća, grožđa trebao bi biti i tržišni ili socijalni, to je shvaćanje da se može više zaraditi na manje jedinice površine uzgajaći npr. krastavce a ne kukuruz. Dakle Klub LIBRE još jednom ističe primjer voćarstva kao primjer ne iskorištenog ili bolje rečenog izgubljenog potencijala. A također posebno istiće činjenicu da su do sada voćari dobivali samo 0,3% ukupne svote poticaja dok su ratari dobivali 62%, stočari 30%, ribari 4% itd. Ovim novim zakonom ovime se bitno ne mijenja, što znači da ostajemo na pozicijama na kojima smo bili godinama, da se reforma poljoprivrede kojom bi ona postala produktivna, raznovrsna i konkrentna teško biti ostvarena. Ističemo i ulogu Vlade i savjetodavnih službi koji bi trebali napraviti bilansu naših potreba na temelju čega bi se najviše poticali upravo i proizvodi koji se najviše uvoze a možemo ih u dovoljnoj količini proizvesti u Hrvatskoj. Ono na što bi željeli posebo upozoriti je pitanje zemljišne politike. Tj. mogućnost da i ovim zakonima utječemo na ... [[Govornik se ne razumije.]] zemljišta. Rascjepkanost naših poljoprivrednih površina jedna je od najvećih prepreka. I bez rješavanja tog pitanja teško da će se u poljoprivredi išta napraviti. A kakvo je stanje u prostoru, ilustrirati ću vam primjerom iz međumurske županije gdje čak 76% gospodarstava posjeduje manje od jednog hektara poljoprivrednih površina i da ta gospodarstva drže 25% zemljiša. S time da taj 1 hektar ili maje od jednog hektara su podjeljeno na više parcela. Prosjek hektar u tim gospodarstvima je 0,35. Slična je situacija i u drugim dijelovima Hrvatske. Zbog toga je Međimurska županija ovih dana raspisala natječaje za dodjelu subvencija za ... [[Govornik se ne razumije.]] i povećanje posjeda poljoprivrednog zemljiša na obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima. To je čini mi se jedinstven takav natječaj za sada u Hrvatskoj, nažalost nema ga u ovom sustavu poticaja. Dakle, tim natječajem dodjeljuje se bespovratna novčana sredstva za ... [[Govornik se ne razumije.]] i povećavanje posjeda poljoprivrednih zemljišta na obiteljskim, poljoprivrednim gospodarstvima koja su kupljenja odnosno zamjenjena u 2004. godini u sljedećim iznosima, dakle, daju se bespovratna sredstva. 1500 kuna po hektaru za kupljeno ili zamljenjeno zemljište u svrhu povećanja ukupnih poljoprivrednih površina i 2,5 tisuće kuna za kupljeno i zmjenjeno zemljiše u svrhu ... [[Govornik se ne razumije.]] postojećih parcela. Dakle, mislim da se i ovakva vrsta subvencija da bi se trebala nači u ovom zakonu ukoliko želimo postiči okrupljenost naših posjeda. No, osim ovakovim sustavom poticanja subvencija novčanim, a u cilju okrupnjavanja poljoprivrednog zemljišta trebalo bi razmišliti o vezivanju obaveze onih poljoprivrednih domaćinstava koje primaju ili koje će primati dohodovnu potporu da se ugovorno obvežu da će ustupiti svoju zemlju u cijelosti ili dio državi u zamjenu za dohodovne potpore ili na neki drugih oblik odštete. Naime, neke zemlje imaju agencije koje obavljaju takve poslove, koji ubrzavaju proces okrupnjavanja. Također treba promijeniti Zaknon o nasljeđivanju kako bi se spriječila daljnja parcelizacija poljoprivrednih površina koje se dešavaju i dan danas i nastavljaju zapravo. Treća stvar na koju bismo htjeli upozoriti i za koju se nadamo da će se promijeniti vezano je za podatke koje smo već iznjeli tj. na činjenicu da veliki broj naših poljoprivrednika pogotovo u nekim krajevima Hrvatske kao šot su Međimurje, Zagorje, Podravina posjeduje manje od jednog hektara poljoprivredne površine i to često u nekoliko parcela. Pa je pitanje koliko oni mogu zadovoljiti uvjete da ostvare minimalno poticanju količine proizvodnje koja je uvjet za dobivanje poticaja. Tako da predlažemo mogućnost da se za neke županije tj. ili za neke regije ti uvjeti ublaže tj. da se snize kvote i potrebne površine. Međimurska županija također je predložila 3. amandmne koje ćemo probati prenjeti ministarstvu. Dakle, zbog specifičnosti poljoprivrede u Međimurskoj županiji se predlaže promjena minimalnih poticanih količina npr. za vočarsku, povrćarsku proizvodnju sa 0,5 hektara na 0,25 hektara. Za ekološku proizodnju što je jako bitno s 0,5 na 0,25 hektara, za broj mliječnih krava sa 4 komada na 2 komada itd. Tu mislim da bi trebalo napomenuti da je zbog dosadašnjih uvjeta čak 4 tisuće gospodarstva u Međimurskoj županiji ostalo bez prava na poticaj upravo zbog malih dakle, svojih parcela i slično. Poštovne kolegice i kolege evo, Klub LIBRE dakle zbog navedenih razloga je suzdržan pri donošenju ovih zakona a podnjeti ćemo određene amandmane dakle, o kojima će ovisiti da li ćemo podržati ovaj zakon. Hvala lijepa.
Hvala. U ime Kluba SDP-a poštovana zastupnica Dragica Zgrebec.
Gospodine predsjedniče, predstavnici ministarstva, kolegice i kolege. U uvodu ću reći nekoliko opaski općenito o stanju u poljoprivredi i to što bismo mi u razdoblju koje je pred nama trebali u ovom segmentu gospodarstva činiti. Koji su to utjecaji na stanje u poljoprivredi općenito a posebno u Hrvatskoj. ... [[Govornik se ne razumije.]] poljoprivredna politika koja se vodi čak i više ... [[Govornik se ne razumije.]] koja se temelji na tome da je više socijalna nego razvojna a u posljednje vrijeme nedovoljna brzina promjena u ovom segmentu gospodarstva. Mi smo u poljoprivredi što se tiče poljoprivrede ali i ukupnog našeg gospodarstva nespremni ušli u postupak liberalizacije hrvatskog tržišta. Ulazak u Svjetsku trgovinsku organizaciju pa potom mnogobrojni ugovori o slobodnoj trgovini bez obzira na prijelazno razdoblje koje se u većini slučajeva odnosi na poljoprivredu i dijelom prehrambenu industriju ili na asimetrične ugovore koje smo potpisali sa određenim zemljama zapravo su poticali uvoz. Ukoliko ne osposobimo domaću poljoprivrednu proizvodnju i prerađivačku industriju dakle prehrambenu industriju. Svaki postotak rasta standarda u Hrvatskoj zapravo će uz ovako liberalizirano tržište i veću potražnju, nedovoljnu domaću potrošnju, nekonkurentnu domaću potrošnju koja će imati višu cijenu bez obzira na kvalitetu proizvoda poticat će uvoz u ovom segmentu. Dakle mi u ovom kratkom razdoblju u kojem svi planiramo da ćemo u narednih nekoliko godina biti ne samo kandidati nego i ući u Europsku uniju, moramo učiniti maksimalno moguće da što spremnije, što spremnije uđemo u te procese odnosno da naša poljoprivreda i prehrambena industrija bude što konkurentnija. Ovdje bih se osvrnula na jednu pogrešnu percepciju koju mi u Hrvatskoj imamo da poljoprivreda može značajno poticati zapošljavanje. Ona to može činiti samo posredno i to kroz prerađivačku industriju, a profitabilnost u poljoprivredi može se naći samo u ukupnom lancu dakle od proizvodnje sirovina, od prerade do trgovine i u tom lancu ako su dobri odnosi onda u svakom slučaju može se ostvariti manji ili veći profit i neće se prebacivati gubici samo na onoga koji je prvi u lancu, a profiti samo na onoga tko je zadnji u lancu. Mi po prilici sada imamo takvu situaciju. Prerađivačka industrija jer je financijski slaba nastoji sve probleme zaliha prebaciti na poljoprivredu, a trgovina također posredno na prerađivačku industriju, zalihe u trgovini odnosno kroz relativno visoke marže ostvariti prihod na manjem, manjoj realizaciji odnosno trgovina je veći uvoznik nego što je to prerađivačka industrija u ovom segmentu. Kad govorimo o tome kakve sve proizvodnje i na kojim područjima Hrvatske razvijati onda ovdje nismo otišli daleko. Posljednjih 15 godina intenzivno se govori da je potrebno izvršiti regionalizaciju, a kad to učinimo, kad odredimo koji su optimalni prostori za pojedinu proizvodnju da ona bude i po prinosima i po kvaliteti takva onda je moguće na taj način imati i različite poticaje za istu proizvodnju pa nećemo onda proizvoditi pšenicu ili kukuruz tamo gdje su niski prihod, prinosi nego tamo gdje ima dovoljno zemljišta i gdje je moguće ostvariti optimalne prinose. Zato postoji i problem što svugdje nemamo dovoljno kvalitetnog zemljišta pogotovo što se tiče dugogodišnjih nasada. Ja bih tu rekla, posebno bih istakla ovdje Primorje i Dalmaciju i tu zaista treba vidjeti što činiti sa šumskim zemljištem, sa zemljištem pod makijom i na koji način to privoditi kulturi jer to ima ne samo dobar utjecaj na poljoprivrednu proizvodnju nego i na neke posredne utjecaje sprečavanja požara i slično. Potrebno je radikalnije provoditi selekciju poticaja prema nedostajućoj proizvodnji, prema proizvodnji koja ima više života rada jer je ona i profitabilnija i za one proizvodnje koje će za, biti za Hrvatsku interesantne u izvozu i koje će i u izvozu ostvarivati profit. To bi onda značilo da ćemo morati postupno smanjivati poticaje za žitarice, a poticati, povećavati poticaje za takve proizvodnje. Međutim prije nego što uopće govorimo o tome da bi, da povećavamo proizvodnju mi moramo analizirati kakvo je naše stanje u investicijskom smislu i u tehnološkom smislu. Koliko mi zbog toga što su male investicije bile u posljednje vrijeme u poljoprivredu i prerađivačku industriju što u kratkom roku treba podići taj dio ulaganja smo zaostali i u tehnološkom smislu. To onda u nastavno, u nastavku daje, povećava cijenu koštanju, povećava ukupnu cijenu proizvodnje i u čitavom lancu postajemo nekonkurentni. To bi značilo da moramo značajno povećati sredstva za investicije i kroz to mijenjati i strukturu proizvodnje i, slažem se, ovo što je u uvodu govorio ministar da je potrebno ići na, što je intencija ovoga Zakona, ići u one proizvodnje koje su u značajnoj mjeri podložne već danas uvozu. Dakle to su i nasadi i matična stada i neke druge proizvodnje. Međutim očito je da su tu ograničenja koja su vezana uz sredstva i koja su vezana uz proračun i zaista bi ta sredstva koja za naše uvjete jesu velika što se tiče proračuna ali mala za potrebe koje stoje pred nama, trebalo što racionalnije gospodariti i iz takozvanog agrarnog proračuna izbacivati sva ona davanja koja imaju karakter socijalnih davanja. Mislim da je bitno ovdje progovoriti i danas da je potrebno značajno da ovo stanovništvo koje će se baviti poljoprivredom participira u adekvatnim obrazovnim programima i da i u tom smislu trebamo izvršiti određenu reformu obrazovanja. Nije dovoljno imati samo poljoprivredne fakultete nego je potrebno i ono na nižoj razini obrazovanje za jedan dio ljudi koji će se baviti poljoprivredom. S obzirom da je Vlada dala zakon po hitnom postupku, a Klub HSS-a u prvom čitanju mislim da bi trebalo barem što se tiče ovog prijedloga Vlade u jednom dijelu uvažiti i ono što predlaže Klub HSS-a, čini mi se da oni u jednom dijelu na drugačiji način reguliraju visinu određenih poticaja pa bi u tom smislu trebalo spojiti možda ova dva prijedloga s obzirom a ćemo se mi već izjašnjavati o konačnom prijedlogu izmjena i dopuna. Ja bih sada u nastavku izlaganja pokušala reći nekoliko naših primjedaba koje se odnose na konkretne članke konačnog prijedloga zakona. U članku 3., u članku 2. zapravo se na možda drugačiji način definiraju poljoprivredna gospodarstva na komercijalna i nekomercijalna i to na način da se jednostavnije kaže da su komercijalna gospodarstva sva ona koja su upisana u upisnik i mi nemamo primjedbe na takvu definiciju. U članku 3. povećava se maksimalno korištenje poljoprivrednog zemljišta za poljoprivrednike koji će ući u sustav potpore dohotku. Mislimo da to ne bi trebalo raditi s obzirom da je u Hrvatskoj, barem kako statistike govore, se negdje kreće prosjek poljoprivrednog zemljišta po domaćinstvu oko 3 hektara, kod većine, u većini dijelova Hrvatske to je i daleko manje. Kolega Pavlic je prije toga rekao što je to Međimurje, ali takav je i ovaj dio sjeverozapadne Hrvatske, dakle i Zagorje. Mislim da ne bi to trebalo raditi, da bi trebalo regulirati status poljoprivrednog zemljišta nakon umirovljenja nositelja gospodarstva, korisnika potpore dohotku i da bi u ovom smislu trebalo poticati takva gospodarstva koja imaju manje zemlje na intenzivniju proizvodnju na proizvodnju povrća, cvjeća, ne znaš čega sve ne. Ekološke proizvodnje, ili pak na udruživanje više takvih poljoprivednih domaćinstava u zadruge makar naši ljudi nekako zaziru od toga naziva kao da on ima neke ideološke predznake. A mi znano da zadrugarstvo dobro funkcionira u nekim zapadnim zemlajma. nama je ovdje najbliža Austrija i trebalo bi korisiti takva iskustva. U članku 6. i 7. nam prihvatljivo je da se uvidi poticaj za preradu ploda maslina međutim za pravne osboe registirane za djelatnots proivodnje sperme a proširuje se kao što je bilo u uvodu rečeno, i na prava napoticaje za matične nasade za tov teladi i proizvodnju sperme. Dakle, mi zaista iammo zakonom o poticajima obuhvaćena gotovo svaku proizvodnju ili svaku djelatnost u poljorivedi ali bi trebalo analziati i tražiti odnose u kojoj visini bi pojedini poticaji trebali biti , i to kroz analizu što smo u dosadašnjim kroz ispkatu dosadšnjih poticaja i visine poticaja postigli u tim proizvodnjama. Ja bih se nešto malo dulje zaustavila na članku 8. On govori sada o prelaznom razdoblju i uvjetima da do 2007. godine sva komercijalna gospodarstva uđu u sustav porezna na dohodak. DRugim riječima one bi bili i u sustvu PDVa i u sustavu dohotka. Što po postojećem zakonu nije tako. U obrazloženju se kaže da jet ovezano jedno sa druagim međutim ja bih ipak se osvrnula na članak 15. zakona o porezu na dohodak koji u tom članku kaže da se obrtničkim djelatnostima u smislu ovoga zakona smatraju između ostaloga i djealtnosati poljoprivede i šumarstva koja obuhvaća korištenje prirodnih bogastava zemlje i uporabu od tih djelatnosti dobivenih proizvoda. Porez na dohodak od poljoprivede i šumarstva plaća se ako je fizička osoba po osnovi te djelatnosti obveznik poreza na dodanu vrijendodst prema tom zakonu. A istovremeno članak 22. porezu na dodanu vrijednost govori da je poduzetnik dužan ući u sustav PDVa ako njegovi prihodi koji se oporezuju iznose više od 85 tisuća kuna. bojim se da naši poljoprivednici bez obzira na veličinu posjeda će biti nesposnobni da 2007. godine svi oni koji su upisniku i tretiraju se kao komericijalna gospodarstva postanu u stvari i obrtnici i vode obrtničke odnosno, poslnovne knjige, plaćaju i porez na dohodak i porez na dodanu vrijednost. U članku 12. nešto se proširuje način odnosno, propisivanje uvjeta za ostvarivanje za ostvarivanje poticaja u biljnoj proizvonji, mi bismo ponovno predložitli kao št osmo i kod donošenja samoga zakona rekli, da bi trebalo uz korištenje deklariranog sjemena sadnog materijala uključiti i primjena agrotehničkih mjera. Uključiti i referentne prinose i kvalitetu eventualno razmoriti jeli potrebno imati i ugovore o plasmanu za proizovde koji se proizovde iznad bilančnih potreba. Ili su u izvozu neprofitabilni. Budući da se u biljnoj proizvodnji poticaji isplaćuju po jediniic površine dakle po hekaru smatramo da za ostvarenje poticaja mora biti ostvarena prosječna količina i prosječna kvaliteta. Mi sada imamo slučajeve da se poticaji zatarže isplate a onda imamo vrlo niske prinose jer se onda uvijek na stoji naći razloga zašto se ne ostvari neki normalan prinos. Mi prihvaćamo i ovaj ovu izmjenu koja se odnosi na članak 13. gdje se ukida ono ograničenje za 2 miliona kuna maksimalno mogući ostvarenih poticaja. to smo predlagali da se ukine i u priliklm donošenja osnovnog zakona. Međutim željeli bisno da nam se ipak pojasni što to znači ciljano gospodarstvo. I limit na 78 tisuća kuna. Kolega Lončar je zatražio kroz zastupničko pitanje odgovor koliko je realiziranih poticaja čini mi se u 2003. godini ili za 2002. godinu su podaci. Vidi se da značajan broj poljoprivednika nositelja poljoprivednih gospodarstava koji se bave proizvodnjom mljeka ili stoke, su ipak ostvarili veći poticaje od 78 tisuća kuna. Ali se kreću negdje do maksimalno 200 tisuća kuna i mislim d ne bi trebalo na taj način ograničavati iznos na 78 tisuća kuna. Nego vidjeti koji je to naš ciljano gospodarstvo i sa željenom proizvodnjom. jer se zna da na nekim proizvodnjima su poticaji veći. Kada se govori o sadnom materijalu i da će se poticaji davati samo za prodane količine to je članak 18. izmjena zakona trebalo bi vijdeti ili ćete to riješiti posebnim pravilnikom. Što je sa onim materijalnom koji proizvođač koristi za svokje potrebe. Imamo značajan broj proizvođača koji proizvodi sadni materijal ali istovremeno podiže dugogodišnje nasade. I s obzirom da vrijeme id ekraju osvrnula bih se samo na ovaj dio koji se odnosi na svrstavanje nekomercijalnih gospodarstva u dvije kategorije. Mislimo da to ne bi trebalo raditi, nemamo primjedbu da se poveća iznos sa 7200 na 12 tisuća kuna po članu. I ograniči na 24 tisuće po domaćinstvu. S obzirom da oni su i obbveznici plaćanja mirovinskog doprinosa, koji značajno bi opteretio ovaj sredstva koja dobivajul Ali ponovno mislimo da bi trebalo riješiti problem zemljišta koje na temelju kojeg oni dobivaju ovakvu potporu donotku. Smatramo da je nepotrebno dakle razdvajati nekomercijalna domaćinstva, jer korisnike druge skupine treba rješavati drugim sredstvima. Npr. kroz nacionalnu mirovinu, o čemu smo raspravljali i još ćemo raspravljati ovdje u Parlamentu. Ili kroz socijalne potpore ako se radi o nezaposlenima, korisnici potpore dohotku do ostvarenja minimalne mirovine da primaju potrebu potporu ali da imaju zato određenu obvezu. Dakle kada posljednji član koji prima takvu potporu ostvari mirovinu da to zemljište onda prelazi u državno vlasništvo i ima posebnu namjenu okrupnjivanja posjeda onih koji će se baviti komericjalnom proizvodnjom. I da država kroz posebne uvjete pogoduje upravo takvim domaćinstvima. Na kraju uz nekoliko ovih primjedaba i nekoliko amandmana koje ćemo uputiti, mi ćemo prihvatiti ovaj konačni prijedlog zakona.
Hvala lijepa. Ministar Čobanković izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Hvala lijepo gospođo zastupnice koja ste govorili u ime kluba SDP-a. Smatram ovo vašom potporom intenciji i želji načina vođenja naše poljoprivredne politike, ali evo dozvolite mi samo jedan kratki osvrt na vaše izlaganje možda više u formi pojašnjenja. Ja sam svjestan da je liberalizacija trgovine i ugovori o slobodnoj trgovini sa pojedinim zemljama i Europskom unijom da su u svakom slučaju doprinijeli povećanju uvoza poljoprivredno prehrambenih proizvoda u Republiku Hrvatsku. Ali isto tako ti ugovori su stvorili i osnovu povećanja našeg izvoza u te zemlje. Što se tiče asimetričnih ugovora mi smo imali asimetrični ugovor na našu štetu samo sa Bosnom i Hercegovinom. Vremenski tijek je prošao od ove godine sve taj ugovor više nije asimetričan nego praktično je uvoz bez carinskih opredjeljenja kao što je i uvoz iz Bosne i Hercegovine u Republiku Hrvatsku. Svjestan sam da imamo određenih poteškoća, ali evo jednim upornim radom i suradnjom najveći dio tih problema rješavamo i vjerujemo da će rezultat toga u konačnici biti da ćemo imati puno konzumiranje i s jedne i s druge strane ugovora o slobodnoj trgovini. Što se tiče ugovora s Europskom unijom on je asimetričan u našu korist. Asimetričan je u našu korist, znači to je ono da se tim ugovorima stvorili povoljniji uvjeti za izvoz hrvatskih prehrambenih proizvoda u zemlje Europske unije. Isto tako i sada više nisu na snazi ugovori o slobodnoj trgovini sa zemljama pristupnicama i sukladno tome smo išli na dodatni Protokol 7 i tu smo utvrdili znači ove dodatne kvote za Europsku uniju u čemu vjerujem da smo odradili jedan dobar posao ali o tom po tom, ne želim ovdje polemizirati. Ali želim naglasiti jedan drugi aspekt tih ugovora, da upravo i kroz politiku potpora mi moramo voditi našu poljoprivredu u pravcu povećanja konkurentnosti naših proizvoda i povećanja rekao bih onih proizvoda za koje imamo mogućnost izvoza i u zemlje Europske unije, ali i u neke druge zemlje a to su na žalost upravo oni proizvodi u kojima je Hrvatska ne zadovoljava ni samodostatnost. Znači upravo na proizvodima radno intenzivnih kultura, na ekološkim proizvodima i sl. su naše velike šanse i mogućnosti izvoza u druge zemlje. Što želim kazati? Želim kazati da je problem na nama i u nama. Mi moramo voditi svoju agrarnu politiku, mi moramo stvarati uvjete i povećavati upravo ciljano one proizvodnje. Mi smo i kroz ovaj zakon željeli dati određene naznake u kojem idemo. Ja sam naglasio u svom izlaganju, ovo nije novi zakon, nije nova filozofija nego postojeći zakon želimo učiniti učinkovitijim, više u funkciji razvoja hrvatske poljoprivrede i želimo trasirati određeni smjer, želimo dati naznake u kojem pravcu i u koje proizvodnje želimo favorizirati. U tom kontekstu smo isto tako svjesni da u pojedinim područjima je limitirajući faktor upravo razvoja takve proizvodnje i poljoprivredno zemljište. Nedostatak, na žalost mi imamo dobar dio privatnog poljoprivrednog zemljišta koji na žalost ne možemo na pravi način ili do sada nismo na pravi način stavili u funkciju i često ili u pravilu kada se govori o poljoprivrednom zemljištu onda je uvijek akcenat bio na državnom poljoprivrednom zemljištu. Mi moramo u žižu našeg interesa staviti privatno poljoprivredno zemljište koje praktično ili se ne obrađuje ili se ne obrađuje na željeni način. Ali smo isto tako svjesni da bi stvorili pretpostavke njegovog korištenja, postoje već zakonske odrednice i mi ćemo isto inzistirati da se primjenjuje i Zakon o poljoprivredi i Zakon o poljoprivrednom zemljištu koji kaže da neobrađeno poljoprivredno zemljište jedinice lokalne samouprave moraju raspisati i staviti u funkciju. Mi ćemo na tome inzistirati, ali je problem kada govorimo o dugogodišnjim nasadima. Znači to zemljište kako ga staviti u funkciju dugogodišnjeg nasada, kako omogućiti onome tko će zasnovati dugogodišnji nasad osigurati dugogodišnji oblik zakupa. Mi smo svjesni i niti u primisli imamo namjere da bi ulazili u privatno vlasništvo na način gdje bi osporavali vlasništvo ili sl. Mi istražujemo pravne mogućnosti kako sukladno zakonu da ne bude protuustavna kategorija, da to zemljište možemo staviti u funkciju dugogodišnjih nasada, ali moramo osigurati i onoga tko će uložiti i tko će investirati da bi to zemljište priveo kulturi i da bi na tom zemljištu, isto je velika investicija zasnova dugogodišnju kulturu moramo onda zakonski regulirati i iznaći zakonska rješenja koja će ga zaštititi da on može tu svoju investiciju i konzumirati određen vremenski period. Ali svjesni smo i da postoji potencijal uvjetno rečeno u tzv. šumskom zemljištu, neobraslom šumskom zemljištu i sukladno tome jedan od zaključaka Vlade, naše Vlade je bio na sjednici u Splitu da smo zadužili Hrvatske šume i Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva i vodnog gospodarstva da izvrše evidentiranje onoga šumskog zemljišta neobraslog normalno ne govorimo o šumskom zemljištu pod šumama nego neobraslog i da se na taj način vršimo prenamjenu toga zemljišta i da se na tom zemljištu omogući zasnivanje dugogodišnjih nasada. Isto tako moramo voditi računa o Zakonu o šumama o određenim i međunarodnim konvencijama jer sukladno toj odluci smo isto tako i naveli da sav dio prenamijenjenog zemljišta da se može izvršiti pošumljavanje. Znači ni u kojem slučaju da ne bi netko krivo interpretirao da ćemo mi sada smanjiti površine pod šumama ili sl. Ne, dapače, učinit ćemo dvije korisne stvari. Mi imamo na stotine tisuće hektara neobraslog poljoprivrednog zemljišta krša sličnog. Ovdje ćemo jedan dio staviti u funkciju poljoprivredne proizvodnje, a u drugom dijelu isto sukladno tom zaključku se isto tolika površina mora izvršiti pošumljavanje. Znači činimo duplu korist. Ja se isto tako slažem i učinit ćemo maksimalne napore kako bi povećali investicije u poljoprivredi i sukladno tome iz našeg prijedloga proračuna i vidite da smo išli na znatno povećanje investicijskih potpora. Mi smo mijenjali pravilnik i mijenjat ćemo ga ponovno pravilnik, jer iz postojećih rezultata, zahtjeva, činjenica je da je problem udovoljiti zahtjevima pravilnika koji je postavljen. U prošloj godini je na investicijskim potporama isplaćeno samo 13 milijuna kuna. Mi smo u ovoj godini predvidjeli 122 milijuna kuna. Analizirajući dosadašnje vrijeme svjesni smo da ponovo moramo ići u izmjenu toga pravilnika da bi uopće mogli da se konzumira to pravo. Ići ćemo vjerojatno i na povećanje iznosa, ne limitirat sa 20%. Za određene programe od interesa države i to je jedan od načina kako učiniti. Samo još riječ o ciljanom gospodarstvu. Mi smo svjesni 80% našeg gospodarstava je mješovito. Vrlo je teško pojasniti. Imamo par modela šta znači ciljano gospodarstvo, ali da ne bih sada ulazio i trošio vrijeme, kazat ću samo što je poanta. Poanta je da je ukupan prihod ciljanog gospodarstva po nama nekih cca 400 tisuća kuna. Ovih 78% čini 20%-tnu potporu ono što država u strukturi toga prihoda daje. Evo, to je ta neka prelomnica i kada to kompariramo sa zemljama Europske unije tamo je ta razdjelnica od 5 tisuća eura. Znači, svi koji ostvaruju poticaj veći od 5 tisuća eura idu na proporcionalno smanjenje u određenom postotku. Mi smo se opredijelili i ovdje smo za ciljano gospodarstvo imamo određene modele, ali neću govoriti, odredili da je to iznos prihoda od cca 4 tisuća kuna. Hvala lijepo.
Zahvaljujem ministru Čobankoviću. Na redu je Klub Hrvatske demokratske zajednice, poštovani zastupnik Vladimir Kurečić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre i suradnici, kolegice i kolege zastupnici. Da je stanje u hrvatskoj poljoprivredi teško poznato nam je ne samo iz povremenih pojedinačnih nastupa zastupnika u Hrvatskom saboru ili pak povremenih press konferencija pojedinih seljačkih udruga. S teškim stanjem u hrvatskoj poljoprivredi i na hrvatskom selu upoznati smo svi mi koji s poljoprivredom, od poljoprivrede ili uz poljoprivredu zajedno sa svojim obiteljima smo živjeli i koji danas živimo na selu i svakodnevno se susrećemo s teškoćama s kojima naša poljoprivreda živi. To teško stanje najviše na leđima nosi šutljivi i strpljivi hrvatski seljak koji drži, nosi, proživljava i preživljava sve sustave i sve vlasti. Naslijeđena nepovoljna struktura posjeda i gospodarstva, visoka prosječna dob domaćinstva, dugogodišnjim izostankom akumulacije uzrokovana niska razina tehnike i tehnologije, stalno povećanje cijena ulaznih troškova i nemogućnost države da na potrebnoj razini podupire poljoprivrednu proizvodnju sučeljava se sa otvorenim granicama i tržištem, sa pritiskom poljoprivrednih proizvoda iz zemalja sa uređenom poljoprivredom i visokim izvoznim subvencijama. Sučeljava se sa interesima trgovine kojoj je naravno interes zarada i profit, a nikako ne boljitak hrvatskog sela i seljaštva. Iz tih se razloga u Hrvatsku koja nota bene ima potencijala prehraniti preko 20 milijuna ljudi, uvozi sve više i sve nekvalitetnije. Podsjećam na podatak da je samo prošle godine uvezeno poljoprivrednih proizvoda u Hrvatsku u vrijednosti preko 1,2 milijarde američkih dolara vrijednosti. Iz tih se u razlogu u Hrvatskoj proizvodi samo 5 proizvoda dostatnih za domaće potrebe i domaću potrošnju. Radi se, kao što je poznato, o kukuruzu, pšenici, grožđu, mesu, peradi i jajima. A uz sve tio hrvatska polja i štale sve su u jadnijem stanju. Često nepredvidivi uvjeti poslovanja, nesigurnost plasmana, već spomenuti pritisak uvozne robe i poslovanje na rubu isplativosti uvjetuju česte i velike oscilacije u proizvodnji, a što se posebno negativno odražava na pad stočnog, a pogotovo matičnog fonda u stočarstvu kojega je zbog često dugog biološkog ciklusa vrlo teško vratiti. Posebna težina ovog problema je u tome što ćemo ulaskom u Europsku uniju moći zadržati postojeće, sada niske kvote koje imamo. Sličan problem je i stranim nasadima i nekim drugim proizvodima. Reforma poljoprivrede koja je imala za cilj razgraničiti komercijalna od nekomercijalnih gospodarstava, dakle, pomoći robnim proizvođačima da lakše konkuriraju na tom famoznom tržištu iako želim posebno naglasiti niti u jednoj europskoj zemlji poljoprivreda nije prepuštena samo tržištu. S druge strane stvaranje malih i podupiranje malih nekomercijalnih gospodarstava koje su u hrvatskom slučaju najčešće socijala ili čista socijala. Dakle, ta reforma krenula je promjenama Zakona iz 2002. i njegovim izmjenama iz 2003. godine. Kao ideja ona nije bila loša, međutim, nije do sada postigla neke posebne pozitivne učinke zbog tromosti cijelog sustava poljoprivrede, dijelom zbog kratkoće vremena. Nadalje, zbog izostanka hrabrijeg iskoraka u poticanju nekih vrsta proizvodnje, a naravno i zbog nedostatka novca što je često glavni problem. Ove izmjene i dopune Zakona iz 2002. i 2003. o kojima danas raspravljamo predstavljaju odlučniji iskorak u mnogim segmentima i mogu se nazvati znatnim poboljšanjem u odnosu na dosadašnja rješenja. Ona se očituju u nekoliko sljedećih točaka. Prvo, jako važno da se u razgraničenju komercijalnih od nekomercijalnih gospodarstava uvode dvije skupine korisnika potpore dohotku. Korisnici potpore dohotku prve skupine jesu nekomercijalna gospodarstva čiji nositelj ili član u trenutku podnošenja zahtjeva za dohodovnu potporu ima status osiguranika mirovinskog osiguranja u svojstvu poljoprivrednika i najmanje 50 godina za ženu, odnosno 55 godina za muškarca. Ta se potpora povećava s dosadašnjih 7 tisuća 200 na 12 tisuća kuna po korisniku ili nositelju, odnosno maksimalno 24 tisuće kuna po poljoprivrednom gospodarstvu godišnje. Druga skupina, daklem, korisnici potpore dohotku druge skupine su nekomercijalna gospodarstva čiji je nositelj ili najmanje jedan član u trenutku podnošenja zahtjeva za potporu dohotku korisnik mirovine kao poljoprivrednik ili je nezaposlen ili ima status osiguranika mirovinskog osiguranja u svojstvu poljoprivrednika, a ne udovoljava kriterijima za ostvarenje potpore iz prve skupine. Tu potpora iznosi 5 tisuća kuna, što je vrlo značajna, težak izraz, ali ipak daklem i socijalna kategorija iako neki smatraju da je ne bi trebalo kroz poljoprivredni proračun uvoditi, ali u ovom trenutku kada ne postoji bolje rješenje, smatram i smatramo da je ovo dobro rješenje. Nadalje, poboljšanje u ovim zakonskim prijedlozima odnosi se i na poticanje sve biljne ekološke proizvodnje. Sasvim je jasno da ekologijom možemo konkurirati već sada za razliku od drugih vrsta proizvodnje. Treće, novi poticaj za matičnjake vinove loze i voćnih vrsta čega do sad nismo imali, daklem, kao poticaja nismo u biti imali niti kao proizvodnje jer ono što je radilo u polog legalnim uvjetima, a ne podupirano dakako da nije bilo naročito ozbiljno. Nadalje, radi se o znatnom povećanju poticaja kod trajnih nasada, kod površine se radi o povećanju od 20 i preko 20%, a kod poticaja po jednoj sadnici dosadašnje količine, odnosno dosadašnji iznosi su udvostručeni negdje i učetverostručeni. Poticanje sjemenarstva je posebno vrijedna priča u ovoj ideji i ovim promjeni Zakona jer sasvim jasno da će davno ugašenu sjemenarsku proizvodnju u Hrvatskoj 60-ih, 70-ih i 80-ih kada je predstavljala vrlo značajnu količinu u europskim razmjerima trebati vratiti. I dakako, na taj način lakše se oduprijeti biljnoj poljoprivrednoj proizvodnji i pritisku iz konkurentnih zemalja. Nadalje, poticaj kod teladi za tov se udvostručavaju, dosadašnjih 800 kuna, oni idu na 1600 kuna, u zbroju dakle poticaj za tele i poticaj za utovljenu junad što je dakle za pozdraviti, kao i novi poticaju kod uzgojno valjanih grla također su značajni. Dakle, u odnosu na dosadašnja rješenja nije ukinut niti jedan poticaj. Nadalje, uvedeni su novi, mnogi su povećani, neki i višestruko i to je posebno za pozdraviti. Sve ovo navedeno predstavlja novost, povećanje i vjerojatno budući veći interes za neke deficitarne proizvodnje u Republici Hrvatskoj. Poljoprivredni proizvođači moći će u sljedećem prijelaznom periodu odabirati vrstu proizvodnje kojom će se baviti ili pak prijeći u skupinu potpore dohotku. Naime, status quo kakvog već duže vremena imamo nije moguće održavati ubuduće, nešto se promijeniti ipak mora, vrijeme ide, mi se približavamo Europi isasvim je jasno da se mora učiniti korak naprijed. S obzirom da se radi o prijelaznom razdoblju i postupnim promjenama neka rješenja bi trebalo ublažiti što ćemo pokušati s nekoliko amandmana. Nadalje, moguće su već možda sljedeće godine, možda ne zavisi dakako od nas zavisi od mnogih stvari, možda i od promjene zakona, ako se pokaže da sadašnja rješenja treba poboljšati nakon što se analiziraju efekti ovih mjera, nakon što će se pokazati stanje i mogućnosti državnog proračuna, nakon što će se vidjeti kako će Hrvatska kao kandidat za Europsku uniju moći polako pristupati predpristupnim fondovima koji će onda u kombinaciji sa proračunskim sredstvima dakako moći napraviti značajnije iskorake u reformi poljoprivrede. Dakle, to će se vidjeti međutim, u cjelini Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice pozdravlja ovaj zakon i naravno da ćemo ga podržati. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom zastupniku Kurečiću. Na redu je Klub HSS-a imamo dva prijaveljena, Željko Pecek i Ivan Kolar.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedavajući, gospodine ministre, predstavnici Vlade. Ja bih uvodno vrijeme HSS-a iskoristio za jedan konkretan prijedlog a daljnje vrijeme bih prepustio kolegi Kolaru koji bi ušao u meritum stvari oko Prijedloga zakona. Moj konkretan prijedlog se svodi upravo na ono što je u Hrvatskoj na žalost već konstanta da imamo prevelik uvoz poljoprivrednih proizvoda i zapravo da nemamo sa čime konkurirati na domaćem tržištu u segmentu poljoprivrednih proizvoda što je temeljno pitanje nas Hrvata. Nije važno koliko ćemo mi uvesti poljoprivrednih proizvoda u Hrvatsku nego je važno što možemo izvesti i važno je sa čime možemo konkurirati a to znači sa cijenom i kvalitetom uvoznim proizvodima doma. Zbog toga i predlažem da se malo posvetimo segmentu koji se zove slatkovodno ribarstvo koji je ovdje u izmjenama Zakona potpuno zaobiđen. Ja bih molio upravo ministra pošto nemamo mogućnost podnošenja amandmana jer se slatkovodno ribarstvo ne spominje u izmjenama da on na osnovu ovog prijedloga u obliku amandmana Vlade posveti dužnu pažnju ovome sektoru. O čemu se radi? Danas mi u Hrvatskoj proizvodimo oko 2,5 tisuća tona slatkovodne ribe, za tu proizvodnju trošimo negdje oko 12 tisuća i 500 tona žitarica ali ono što je najvažnije mi nemamo dovoljnu količinu slatkovodne ribe ni za domaće tržište. Međutim, kada gledamo sa čime Hrvatska raspolaže, važno je reći da imamo 15 tisuća hektara izgrađenih ribnjaka koje imaju kompletnu infrastrukturu. Važno je reći da imamo genetiku za uzgoj, da imamo matični štok, da imamo stručne ljude, da imamo vodu i da imamo uzgojnu tehnologiju. A što mi možemo? Možemo proizvesti iz jednostavnog razloga jer se i proizvodilo na tim površinama, oko 14 tisuća tona slatkovodne ribe i za tu proizvodnju nama će trebati oko 70 tisuća tona žitarica što znači da vjerojatno u ljetu nećemo razgovarati o tržnim viškovima pšenice, o potrebi izvoza nego ćemo je koristiti za domaće potrebe. Važno je reći da je plasman za ovu proizvodnju osiguran za narednih 10 godina, to je potpuno sigurno i od ove količine možemo izvesti od 50 do 70% ukupne proizvodnje. Najvažnije je, ovo je čisti Hrvatski proizvod, potpun Hrvatski proizvod, u izvozu ostvarujemo čisti neto devizni priliv, niti jednog centa ne trebamo uložiti kako bi koristili uvoznu komponentu. Naglašavam u ovaj proizvod ugrađujemo sve Hrvatsko. Međutim, ovu ukupnu priču podupiremo negdje sa 10-tak milijuna kuna. Pošto se radi o velikim mogućnostima o razvoju domaće proizvodnje, naravno i o zapošljavanju, pošto se radi o području koje je uglavnom na području Slavonije i središnje Hrvatske ja predlažem da Vlada u obliku svojih amandmana predloži povećanje poticaja za uzgoj slatkovodne ribe prve i druge skupine i naravno mlađi za 20%. Time ćemo zapravo se vratiti mi na nivo poticaja koje smo imali 2002. godine, omogućit ćemo aktiviranje ovih ogromnih potencijala, dovest ćemo do zapošljavanja, imat ćemo konkurentan domaći proizvod i naravno moći ćemo izvoziti 50% te proizvodnje van. Ja vjerujem da na ovakvim konkretnim prijedlozima možemo i moramo zasnivati poljoprivrednu politiku i zbog toga se nadam da će ministar odnosno Vlada predložiti amandmane upravo u ovome pravcu kako bi povećali poticaje za proizvodnju slatkovodne ribe i mlađi za 20%. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Poštovani zastupnik Ivan Kolar.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo, gospodine ministre sa suradnicima. Evo, dozvolite meni malo emocija, ja sam ipak seljak, moje dugogodišnje iskustvo u Saboru govori da nikada Vlada do sada, nikada resorno Ministarstvo do sada nije izašlo sa ovakvim prijedlogom koji definitivno raslojavanje na selu dovodi u pitanje. Naime, takav prijedlog gdje se okrećemo ne u liberalnom nekakvom tržišnom gospodarstvu na selu gdje poljoprivreda kao gospodarska grana prepušta se tržištu uz male ili ovakve intervencije do sada ni jedna Vlada nije napravila. Učestale promjene, naznake za tržište gospodarstvo za restrukturiranjem nisu napravile pomak. Ja vas uvjeravam da ni ovaj vaš pokušaj sigurno nema utemeljenje selu a prisustvo nas u sabornici govori koliko smo zainteresirani, ali mislim da naša baza ljudi koje se ovo tiče dobro bude procijenilo što znači ovaj vaš prijedlog. Naime, ja ću vas podsjetiti na našu filozofiju jer govorim u ime Kluba HSS-a i da ne bi bilo zabune da Klub HSS-a ne da želi biti u Europi nego smo mi integracijski dio Europe, osjećamo se kao Europljani i u tom smislu mi živimo u Europskom kulturnom krajoliku kojega obrađujemo, kojem gospodarimo na seljački način. Ali kako? Ekološki podnošljivo, generacijski odgovorno, postojano, to je već rečeno jer je seljak opstal i za one Vlade i ... preživjel i sve skupa opstat će iz Vlade. Okoliš ispravno, ali u povezanosti i usklađenom odnosu prema tlu prirodnim vrstama, vlasnički orijentirano potsjećam vas da još uvijek imamo 82% gruntovno i katastarsko vlasništvo, jer se govori o vlasništvu i naša koža je u pitanju. Znači, da vlasnički znamo na koji način stim baratamo, mnogostručno strukturirano, tržišno i konkurenciju orijentirano. Ja vas to uvjeravam koliko god vi govorite da smo nekonkurentski, mi smo opstali, nitko nas nije saniral i konkurentski stalno proizvodimo. A dokazivanje na drugoj strani itekako se treba dokazati. Odnositi se odgovorno prema našim prvotnim životnim temeljima i biti odgovoran prema važna je zadaća i smislen je red ljudskog življenja. To smo stoput u ovom Saboru ponovili i ponavljamo i sada. Dakle, ja vam predlažem i HSS-ova odlika je, mi respektiramo društvene gospodarske modele u ostalim dijelovima svijeta. Ali zahtijevamo od drugih također da poštivamo naše modele, znači proizvodnje. Ja vas potsjetim, za ove vaše prijedloge gdje 400 tisuća dohotka treba imati, samo da se potsjetimo prema popisu pučanstva 2001. godini bila je 712 tisuća 944 obitelji koje su imale poljoprivredno zemljište. Po popisu stanovništva 2003. godine 448 ti suća 523 obitelji su registrirali se kao poljoprivrednici, znači da obrađuju. Odnosno, mi imamo još 264 tisuće koje posjeduju zemljište, a nisu poljoprivrednici. Ali čudi jedan pokazatelj da, 10 hektara poljoprivrednoga zemljišta 1981. godine bilo 14 tisuća i 500, 2001. bilo 16, 700, 2003. 20 tisuća 878. Sveukupni fond kojega takvi ciljani proizvođači obrađuje otprilike od 180 do 200 tisuća hektara. Ako još 200 tisuća hektara obrađuju društvene bivše pretvorene, nepretvorene firme, ja vas pitam, milijun i pol tisuća hektara se odnosi na poljoprivrednike. Ovaj zakon i Zakon o poljoprivredi kao temeljni zakon govori o tom dijelu poljoprivrede. To je populacija od milijun i pol tisuća stanovnika koji ovisno na ovaj ili onaj način ovise o tome. Zato vas potsjećam da modeli koje nam Europa, svijet prepisuje nisu modeli za Hrvatsku, jer smo premali, jer ne možemo nikako to akceptirati i nemamo nadomjestak za socijalu koja se pojavljuje. A vjerujte mi ovi ljudi koji nas sad slušaju, koji neće biti komercijalna domaćinstva i ne upadnu ni u jednu kategoriju ostaju bez poticaja i oni jednostavno ne mogu preživjeti. Zato vamj a predlažem da ekosocijalni standardi koji se temelje na principima kršćanskog socijalnog nauka, koji se nalazi u jezgri našega društveno političkoga života, to smo se svi odredili i kojem se teži, on mora biti da na čelu vaše politike da se ostvare ... između slobodnoga tržišta, socijalne pravde i ekološke odgovornosti. U ovom prijedlogu toga nema, ja vas uvjeravam, jer smo računice izveli i znamo kaj to znači. Mi tražimo da principi koji se ugrađuju u ovaj zakon, budu da se postigne sigurnost seljačke proizvodnje, kao najvažnijega dobra koje ova država baštini. Između sitno poduzetničkih i seljačkih obiteljskih domaćinstava nema velike razlike. Jer sitno poduzetništvo ako se multicipira puta ne znam koliko tisuća ono daje veliko poduzetništvo, a to je princip da nam ostane prostor naseljen, da nam svaka jedinka bude interesantna i da nam svaka proizvodnja bude evidentirana i da. I sada da, malo o zakonu rečem, gdje se mi apsolutno ne možemo složiti s primjenom zakona. Glagoljivo i hvalevrijedno druga skupina, o prvoj skupini svakako treba pozdraviti, ja budim neka druga nastojanja koje vaše ministarstvo predlažem apsolutno pozdravljam. Ali vas upozoravam, naša je temeljna zadaća bila i dvaput smo u ovom Saboru predlagali da socijalu maknemo s Ministarstva poljoprivrede i šumarstva, jer joj nije mjesto. Ali, ako smo već uveli prvu skupinu kao ciljanu grupu, onda znamo da ona ima svoj životni vijek, tijek i da mora završiti negdje u mirovini i nije stalna socijalna pomoć. Međutim, sada ovakvim nastupom kakav se daje da se druga skupina uvodi i još 5 hektara zemljišta mogućnost da dobiva 5 tisuća kuna potpore, mislim da je zabluda, velika zabluda za hrvatskoga seljaka, koji sigurno neće pasti na takvu jednu podvalu. Jer ja vas uvjeravam i računica govori da s 5 hektara posjednika ima otprilike 50%, ako zbrojimo sveukupno ciljano stanovništvo koje po popisu stanovništva, ali da ono ciljano proizvodi, zapravo ima u svojem vlasništvu 70% stočnoga fonda, jer veliki koji su otišli od 20 hektara nadalje, nije im ni primisao da stočarstvo i ratarstvo povezuju, nek se šire, i hoće biti veleposjednici samo ratarstvom se baviti, jer je stočarstvo jedna izuzetno složena grana poljoprivrede, koja iziskuje dnevno angažiranje seljaka. Znači, mi u ovoj skupini kad bi se sve to ukalupilo i ušlo u drugu skupinu, zapravo smo zašparali za državni proračun enormno velika sredstva. Zato vas molimo i prijedlog je naš da se ne ide s 5 hektara, nek se on ograniči ili na ona tri koji prva socijalna ili na dva hektara i za ciljanu skupinu staračka domaćinstva ko po ni jednoj drugoj osnovi ne ostvaruju socijalna davanja, pa nek se to zove onda socijlna mirovina ili nacionalna mirovina, jer izračun govori da jedno domaćinstvo koje ima 5 hektara ili ti 8,5 jutara zemlje još uvijek može imati i do 5 krava, 5 krava puta 800 kuna računica govori da je već ostvaril jednokratnu za godinu dana poticaj. Ako još k tome proizvede slučajno recimo po 3 tisuće litara ili 4 tisuće litara mlijeka od 15, 16 tisuća litara mlijeka puta 0,65 najmanja cijena računice govore da mu je to čista dobit. Ako još ima 2, 3 teladi 1500 kuna, on ostvaruje. Znači mi moramo jasno narodu reći, na ovu se ljepenku ili na ovaj mamac ne treba lijepiti ono obiteljsko domaćinstvo koje u funkciji proizvodnje i koje još ima mogućnost da dalje napreduje ili da ostane na ovih 5 hektara i da pomalo doživi svoj eventualni kraj. Zato druga ciljana skupina bi trebala biti ciljano osmišljena, rečena, i samo za takvu jednu dob ja predlažem u ime Kluba HSS-a da to bude dob rečena, i da se hektari smanje da se na nju ne lijepi toliko velik broj domaćinstva. Ja znam da vi budete rekli, pa nije to obaveza. Jasno da nije obaveza, ali dok jednom se uđe, više nema mogućnosti izlaska. A naši ljudi dok pročitaju zakon i doznaju kaj ga zakon kači za toga, zato je prešlo vrijeme. Zato ja bi ponovio ono da poljoprivreda kao gospodarska grana ona mora postati zdravo perspektivno nadasve humano zanimanje. Mi ovim prijedlogom zakona ako stvaramo, a rekli ste da vam je cilj velika obiteljska domaćinstva 400 tisuća dohotka to je domaćinstvo najmanje 40 hektara najmanje 40 krava ono mora imati 2 traktora od bar 100 tisuća maraka koji, 100 tisuća eura on mora imati još k tomu mehanizacije koja vrijedi i 2, 3 milijuna kuna. Ja vas od takve namjere odgovorno odbijam takve namjere, jer je to krah sela, jer je to nazadovanje u onom smislu, gdje mi smo začuvali i obitelj i dom i tradiciju i vjeru, i gdje smo se oslanjali uglavnom na zdravo seljačko domaćinstvo je znalo preživjeti kak je tu rečeno sve ove daće i nemogućnosti koje su bile. Zato bih ja predložio da Vlada ipak nađe snage da komparira naš prijedlog zakona. Nekome je čudno, ja sam i u ovom našem prijedlogu zakona u ovom Saboru na isti način govorio, na isti način iako je ministar bio iz naše stranke. Na isti način govorio, mi zakone moramo predlagati u smislu Europe, ono šta nam Europa sada pomalo bube šalje, međutim Europa ima jedan korak ili je stala ili ide unatrag i vraća se na eko socijalne programe, na razmišljanje u onom smislu gdje nam ovo bar moji kontakti govore, gdje nam govore da smo uspjeli sačuvati okoliš, uspjeli smo sačuvati ljude a uspjeli smo i staništa tih ljudi sačuvati jer su oni upropastili okoliš, upropastili su ljude jer su ih natjerali jednostavno u gradove a nama je cilj da ta apsorpcija nezaposlenih koji su se javili privatizacijom na ovaj ili onaj način a završili su na selu koliko toliko žive, imaju uporišta, oni se bore i ekonomski tvrdim stalno ekonomski proizvode koliko god je to nekome nejasan pojam ja tvrdim da oni još uvijek ekonomski dobro posluju. I nadalje, HSS sigurno neće prihvatiti i to je izvan naše jednostavno filozofije da se uvode ograničenja ili da se potvrđuju uvedena ograničenja po hektaru, znači ona tri famozna pa da se podiže broj krava i sve skupa. Može netko reći da smo mi to započeli, započeli ali nikada primjenjivali jer sam ja prilikom donošenja takvih zakona u prvom redu sjedio i rekao da ovaj ministar sigurno bude padao, njegov vijek trajanja neće biti mandat nego ako počne to primjenjivati i ako naš seljak svaki to neće dobivati. Zato i sada ja vam predlažem da se okanite ograničenja tri hektara u jednoj Podravini, u jednom Međimurju, u jednom Zagorju. Nedostižna je brojka gdje je nemoguće i krušna i stočna žita jednostavno dostići tu brojku. Napravimo prijelazno razdoblje ili u konačnici ne treba biti niti prijelazno, neka bude trajno da svaki može ostvariti poticaj koji pošteno sije, koji pošteno žanje, bere uz određena ograničenja. Ja predlažem da su to referentni prinosi oko kojih se možemo slagati ili ne možemo ali ja predlažem da oni budu na europskoj razini i nema dalje problema jer i ova ograničenja koja su bila nisu donesla rezultata ni po veličini niti smanjenju jer neki nisu sijali a nažalost dobijali su poticaje. To u konačnici svi skupa znamo. Zato ja predlažem da komparacija našega prijedloga zakona, vašega prijedloga zakona bude sukus mogućega u ovom momentu jer radi se o ogromno velikoj populaciji koja ima pravo s državnoga proračuna baštiniti sva ona dobra kao i veliki kojim je ovaj prijedlog namijenjen. Zato ne ograničavajmo, nemojmo sputavati ljude nego se neka prirodnim putem jer nametanje ovakvih teza sigurno šteti našemu društvu i sigurno neće donijeti rezultate. To vam govore u konačnici sredstva koja se višekratno nisu uzastopnih godina koristila za trajne nasade jer već je rečeno tradicija je uvriježena i teško je tradiciju mijenjati. Zato ja molim za razumijevanje i da ne bi bilo problema na selu jer mi zastupnici koji dolazimo iz tih krajeva sigurno to ne možemo podržati bez obaveze čija je stranačka pripadnost koga jer selo nam govori da selo nije zavrijedilo nakon svega ovoga da ostane na cjedilu i da ne može baštiniti, po drugi put ponavljam, ono šta mu pripada. Zato uz prijedlog naših amandmana moguće je neke druge prijedloge, vidjet ćemo kako ćemo glasovati prilikom donošenja zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom zastupniku Peceku i Kolaru. Sukladno članku 207. stavak 2. Poslovnika isteklo je vrijeme za prijavu za raspravu u trajanju od 10 minuta. U ime predlagatelja ministar Čobanković.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Gospođe i gospodo zastupnici! Dozvolite mi par riječi. Mislim, moram reagirati na ova izlaganja. Prvo ću se osvrnuti na izlaganje gospodina Peceka i ja nijednog momenta nikada nisam rekao da prevelik uvoz nije jedan od problema hrvatske poljoprivrede kao isto tako i relativno manji izvoz hrvatskih proizvoda. I slažem se, liberalizacijom tržišta mi moramo stvarati uvjete, stvarati proizvode gdje, o tome sam upravo govorio i u prošlom, prijašnjem izlaganju gdje moramo stvoriti i naći svoju šansu upravo da iskoristimo i potencijale i mogućnosti koje su nam otvorene upravo i na kontra strani liberalizacijom i ugovorima o slobodnoj trgovini. Apsolutno se slažem da je slatkovodna riba, da može i da je nekada bila jedna od naših izvoznih aduta i da je to naša šansa. Mi u ovim izmjenama nismo išli na promjenu iznosa po kilogramu iz prostog razloga, ima više razloga. Nismo išli iz razloga jer u Europskoj uniji na ribe nema poticaja i ne želimo, mi ga želimo zadržati jer je to jedna od naših strateških grana ali želim vas upoznati da kroz nacionalne kvote smo mi osigurali adekvatna sredstva koja će se poticajem, znači da se u apsolutnom iznosu omogući isplata po svakom kilogramu proizvedene ribe. U prosječno na poticanje za slatkovodno ribarstvo je bilo negdje cirka 17 milijuna kuna dok je u prošloj godini iz, opet ću kazati, opravdanih razloga jer ribarstvo je pretrpjelo velike štete od elementarne nepogode suše je isplaćeno 13 milijuna kuna. I što bih sada još posebno želio naglasiti. Nije slatkovodnom ribarstvu problem poticaji. Njemu je problem nešto drugo. To su visoke vodne naknade koje po osnovu korištenja voda se u Hrvatskoj primjenjuju dok to u drugim zemljama Europske unije nije slučaj. Iz tih razloga mi smo već počeli određene aktivnosti kako bi te vodne naknade za korištenje voda u slatkovodnom ribarstvu sveli na neku razumnu mjeru ili stvorili uvjete da bude kao i u drugim zemljama Europske unije i držim da je to krucijalno pitanje slatkovodnog ribarstva. Druga stvar, naši ribnjaci su zapušteni. Mi moramo omogućiti iznaći financijska sredstva da pomognemo onima koji se bave ribarstvom da srede ribare. Prosjek kilograma po jedinici površine je znatno manji nego i nama zemljama u okruženju i to su realni problemi i svjesni smo jedne od naših sigurno strateških odrednica i razvoj slatkovodnog ribarstva jer je to nesumnjivo proizvod koji ima svoje tržište i s kojima možemo ostvariti jako dobru vanjsku trgovinsku bilancu. Znači, u tom pravcu ćemo ići i kroz određeni drugi niz mjera. A sada se moram osvrnuti na izlaganje gospodina Kolara i ... [[Upadica se ne čuje.]] Što? [[Upadica se ne čuje.]] To ću kazati kasnije. Ja sam rekao kroz ovo da ćemo drugim mjerama, nisu samo poticaji ti koji će stvoriti uvjete da se neka proizvodnja. Tu je i nacionalna kvota i slično. Mislim, ja ne znam da li uopće komentirati ovo što je rekao gospodin Kolar. Rekao sam i u uvodnom izlaganju i u prethodnom izlaganju sam ponovio. Ovo nije novi zakon, ovo je samo usklađivanje postojeće zakonske regulative, znači postojećeg zakona. Pa je li treba da ponavljam koje je ovaj zakon donio kada je donoše i kako je donošen? Da li nešto znači. Pa oprostite, kažete niste komzumirali niti jednu od mjera minimalno poticajnih količina. Pa gospodo, što znači da nije po postojećem zakonu mi danas ne možemo isplatiti potpore za mlijeko onim proizvođačima po važećem i još uvijek važećem zakonu ne možemo isplatiti potpore proizvođačima mlijeka koji u prošloj godini nije ostvario 6 tisuća litara. Znači, on je konzumira, on se konzumira i mi ga želimo samo, uočavamo da su to određeni probelmi, uočavamo potreba određivanja određenog smjera i u tom pravcu smo ga samo, ga nastojimo samo uskladiti sa onim što želimo. Znači mi smo ti koji predlažemo smanjenje minimalno poticajnih količina. Mi se direktno zalažemo za određene proizvode i u tom smislu mijenjamo postojeći zakon. Druga stvar, smjer politike, agrarna reforma, pa što se u ove 4 godine osim, drugo pričalo, osim o agrarnoj reformi, o poljoprivrednoj reformi, provođenju reforme, reforma i promjene u hrvatskom selu i u hrvatskoj poljuprivredi su nužnost gospodo. I ja sam uvjeren da ovim i ovakvim mjerama uvažavamo potrebu i postupnosti i kod nekih proizvoda evo i idemo, produžujemu tu postupnost ali smjer se mora pokazivati, mi moramo stvoriti uvjete da ti naši poljoprivredni proizvođači mogu opstati, da mogu se baviti tom proizvodnjom. Nije korist nikome da mu omogućavamo sada da ostane na dvije kravice i da misli da će cijeli život ostati na dvije kravice. Prošlo je to vrijeme, nažalost je prošlo vrijeme takve poljoprivrede. I mi nastavljamo određeni smjer, imamo svoj smjer i svoj cilj. A koliko ćemo trajati, pa to ćemo vidjeti gospodo, pa, nitko nije vječan, nitko, niti nitko nije Bogom dani da bi trebao nešto provoditi ako ima netko bolji ili kvalitetniji neka vodi ovo ministarstvo. Ali isto tako želim kazati da ovo ministarstvo je to koje maksimalno uvažava i Sabor i saborske zastupnike, da niti do sada niti jedna sjednica, niti jednog odbora saborskog koji je u vezi poljoprivrede nije se održala bez nazočnosti ministra i njegovih najbližih suradnika. Na koncu konaca i današnji odaziv nas iz ministarstva tu smo sa glavnom ekipom, ide u pravcu i želimo slušati. A sljedeće, i mi isto kontaktiramo i sa direktnim proizvođačima i sa udrugama, udruge su u više navrata bile upoznate sa prijedlogom, a smijer kao što sam naglasio u uvodnom mom izlaganju, na smije kojeg ... [[Govornik se ne razumije.]] u poljoprivredu nije bilo primjedbi. Može se nači neka manja primjedba ali generalno gledajući, na koncu konaca to ste vidjeli i na sjednici odbora da predstavnici udruga na smjer nemaju primjedbi. I treće što želim još jednom jasno i glasno kazati, želimo i ovaj zakon i ovu politiku voditi u realno mogućem pravcu. Ne želimo radi dobivanja uvjetno rečeno jeftinih političkih poteza, obečavati brda i doline a onda tu obvezu ne ispuniti ili ostaviti nekome drugome da ispunjava. Gospodo, zakon je tu da se rpovodi. Zakone treba poštivati i treba ih provoditi. Ne smijemo se dovesti u situaciju u kakvu smo bili dovedeni prošle godine da sukladno zakonu nisu utvrđene nacionalne kvote da nisu sukladno zakonu isplaćeni poticaji koji su regulirani zakonom. I sada držati drugima prodike i govoriti da smo mi ti koji ćemo unazaditi hrvatsku poljuprivredu. Niti jedna Vlada, niti jedno ministarstvo u ovakvo kratkom periodu nije donjelo toliko strateških odrednica za razvoj poljoprivede. A rezultati u poljuprivredi ne mogu se vidjeti za dva ili tri mjeseca. Oni će se vidjeti u budućnosti. I vjerujem da će to i naši proizvođaći znati prepoznati i biti ti koji će na koncu konaca i odlučivati tko će voditi i državu i vlast. Hvala lijepo.
Zahvaljujem ministru Čobankoviću. Prije sljedećeg, prije, prije sljedećeg govornika koristim priliku da u ovom Visokom domu pozdravim djecu koja su članovi Udruge "Naša djeca iz Vukovara"! ... [[Pljesak!]] U ime predlagatelja Kluba HSS-a, poštovani zastupnik Kolar.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Pa gospodine ministre, ja niti jednom riječju nisam rekao da je ovo novi zakon, ja sam izrekom rekao nikad konzumirane odredbe u ovom zakonu pa iako su bile predložene dok nije zasjela nova ova Vlada koja je izrjekom, ja vas sada brojkom i slovima budem rako za 3 županije sjeverozapadne Hrvatske izbacila 46% korisnika poticaja. Vi se dobro sjećate, molim, ja o svojoj županiji odgovorno mogu govoriti, o Međimurskoj i Zagorskoj isto tako, nisu mogli radi tri hektara, nisu. Gdje ste počeli primjenjivati dosljedno zakon. Mi zakon nikada nismo konzumirali jer smo se složili oko toga da bi bila nepravda, nepravda ga primjeniti iako smo se odredili na ovaj ili onaj način. To je prva stvar. A reforma u kojem smjeru je krenula? Reforma je krenula u natuknicama i da ne kažem na koji način ali čuvajući selo kao oazu i kao jedan svjetli moment da ono mora ostati nositelj tradicije, da ono mora sačuvati obitelj i dom. Međutim, na ovaj način kako se sada predlaže mi gubimo autonomnost, autoktonost jer to je više ništa selo ne bi značilo u ovom dijelu. Reforma kao reforma, već sam to 10 puta u ovom Saboru rekao, toliko omrznuta riječ da ju nikada ne volim niti spominjati, ona ima svoj tijek trajanja, vijek trajanja, ona mora bit momentalni hir jedne ekipe, može trajati 10 godina i nadograđivati se. Zato vas sada usmjeravamo da ta reforma traje, da ona ima postupnost, da ona uvažava činjenice koje jesu na terenu a ja vas uvjeravam da su činjenice na terenu, da sitno seljačko obiteljsko domaćinsto ima šansu da prežive i u europskim okvirima. Jer Europa nema više mogućnost širenja, nema više mogućnost, nema teritorija jednostavno gdje bi postavila nekakve farmere, ne znam koga, jer sada se čude kada kod nas dođe do okvira jedno uređeno mjesto, jedno seljačko mjesto koja ima sve multifunkcionalne sadržaje od doktora, veterinara, županika, vrtića, škole, da sada ne nabrajam u konačnini nogostupa, asvalta, vode i kanalizacije i svega toga. Dok na ovaj način mi sada tjeramo ljude da stvaraju farme negdje na nekakvi hacijenti i da oni budu poljoprivredni proizvođač. ... [[Govornik se ne razumije.]] jedne molbe na hiljadu i 500 stanovnika gdje nemre više od 10 hektara imati jedan. Nemre. Jer bi morao zatrti svoga susjeda da bi došao do zemlje. Nema državne zemlje da ju kupi pa kako ta sela budu preživjela. Ja vas tu pitam. Na ovaj način koji vi sada predlažete bez poticaja, bez potpora, na koji način, koje fondove koristiti? A i moram jedno, još jednu važnu stvar reći. Mi u Europi vidimo nekakve svijetle momente. Kad mi počnemo koristiti te pristupne fondove ja vjerojatno više ne bum niti tu negdi ni vikal ni govoril ni hodal po ti zemlji jer očigledno to ide tak sporo kak vidim kak su Mađari 10 let, Poljaci 10 let i tak dalje jel’, koliko njim treba. Zato ja ne bi žuril i predlažem vam da nikakva ograničenja ne uvodimo, da se na nikakve svijetle primjere v Europi ne, ne ugledamo jer vas uvjeravam Europa hodi korak unatrag i pomalo uvažava naše specifičnosti i ne tera nas v nikakve integracije niti nekakve velike sisteme. Ajmo zato na ovom se složiti, nek taj hektar, nek ta krava, već ste rekli litra mlijeka, ali to ovisi i o kravi jer ovaj nemre imati sada na jednom, lani jer imal 4 krave i mora, ovaj, 3 krave i proizvodil je mlijeko bez količina ograničenja. Mogel je dobiti poticaj, a sad bi trebal 4 već dobiti. Na leto 5 i tak dalje. Ajmo reći nek ima onoliko kolko ima, on se određuje je li ekonomski isplativo, on si to bude znal reći, a ne vi. Jer ove računice koje se negde f kabinetu događaju, to sem svemu ministru znal reći. To su za svemirce, ljudi hodaju po zemlji, po zemlji. Dajte za toga čoveka zračunate kaj mu na zemlji treba. On treba preživeti jer najgore bi napravili kad bi sada prirodnom selekcijom ili nametanjem ovim koje, kojega, koji se sad veli da moraju ovi stariji koji posjeduju zemljište da sada moraju nestati. Pa mi moramo dati mirnu sigurnost da doživeju svoju starost, na svojem obiteljskom domaćinstvu. Na koji način? Zato govorim, a ova druga skupina nek bude ciljana skupina i tak dalje. A vaš komentar, vi, ja vas molim pred visokim domom, osobnim, zadržite za sebe, ja sam govoril u ime Kluba HSS-a. Ja nikad ne govorim u svoje ime. Dok budem govoril u svoje ime onda bute vidli kaj mislim i kaj hoću o poljoprivredi reći. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanom zastupniku Kolaru. U ime Vlade ministar Čobanković.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana gospodo i gospođe zastupnici ja ću opet kazati jednu stvar pa sviđalo se to nekom ili ne sviđalo. Dok sam ja na čelu Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva to Ministarstvo će poštivati i konzumirati važeće zakone. Ja ne mogu dozvoliti da se niti jedan zakon koji donese ovaj visoki dom ne konzumira i ne primjenjuje. A sada gospodo da kažem par stvari. U sedmom mjesecu prošle godine rađene su izmjene i dopune ovoga Zakona. Tada, kada govorimo o minimalno poticanim količinama je intervencija urađena samo na mlijeku. Zašto? Tada se nije uvažilo potreba ovoga o čemu danas pričate. Ja odgovorno govorim da ovo Ministarstvo itekako shvaća probleme hrvatskog sela, shvaća potrebu ostanka ljudi na selu i u tom pravcu vodi svoju politiku. I to ću argumentirati. Argumentirati ću sa više stvari. Kao prvo, ovo Ministarstvo je formiralo upravu za održivi razvoj ruralnih prostora. Digli smo na nivo uprave. U Proračunu smo osigurali 2 i po puta više financijskih sredstava za programe u ruralnom razvitku. Slažem se.
Molim vas. ... [[Upadica se ne razumije]]
Ja govorim o činjenicama. Vi svoje komentare, vi, ja, ja vama uopće niti zamjeram niti imam išta protiv da vi imate različito mišljenje, različite stavove i da mislite da to nije dovoljno, ali ako činjenica ne govori; formiranje uprave, dva i po puta povećanje financijskih sredstava i proširenje programa koje će pratiti ruralni razvitak ne govore same za sebe onda vi izvolite i dalje, ja nikog ni ne tražim da promijeni svoje mišljenje, ali govorim o činjenicama, o faktima. I, i sljedeće gospodo. Niste konzumirali. Pa mi smo samo isplatili ono što je po važećem zakonu, po važećim programima koje smo zatekli i po važećem upisniku što je došlo na naplatu. Znači nemojte nam predbacivati i govoriti da smo mi ti koji smo eliminirali, ne znam, koliko ste rekli 45% dosadašnjih korisnika iz, ne znam, međimurske ili bilo koje druge županije. Gospodo molim da odgovorno, javno istupate. I sljedeće. Ova mjera, o tome sam govorio, vjerujem da će sigurno donijeti pozitivne pomake, da će dovesti do određenih oblika kvalitetnijih i boljih udruživanja poljoprivrednih proizvođača kroz određene oblike i da je to ono čemu mi isto i kroz organizacionu šemu gdje smo u ruralnom razvitku formirali i odjel za, zadruga i udruga i da će to dati ja sam uvjeren svoje pozitivne pomake u razvoju ovih sredina. Hvala lijepa.
Zahvaljujem ministru. U ime predlagatelja poštovani zastupnik Zlatko Tomčić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče hvala vam lijepa, gospodine ministre, gospođe i gospodo zastupnici. Meni, meni se čini da bi mi morali se prvo dogovoriti oko čega govorimo. Naprosto ovdje se radi, gospodine ministre bez ikakvog vrijeđanja o dvije škole, o dva pristupa, o dva shvaćanja. I po 101. put ću progovoriti sa ove saborske govornice. Poljoprivreda nije samo za agronome, za veterinare, za struku. Poljoprivreda je za seljaka. A seljak osim proizvodnje, osim oranja i kopanja ima i neke druge funkcije i uloge u ovom društvu. Mi u HSS-u govorimo i o proizvodnji, ali govorimo i o tim drugim ulogama seljaka u društvu. Tu je razlika između nas, suhoparno je govoriti o poticajima, o potpori dohotku, o dvije krave, tri krave i tako dalje, o pet hektara, tri hektara, to razumiju i seljaci. To je atraktivno. To naprosto je privlačno jer se radi o novcima. Novci sve privlače. Vi kao ministar morate govoriti upravo o onoj, onom drugom aspektu. Vi ste to obavezni govoriti. Jer vi niste zaduženi u Ministarstvu poljoprivrede i šumarstva i u hrvatskoj Vladi samo da govorite o proizvodnji. Vi ste zaduženi prije svega da govorite i o promjenama na selu, o sociološkim aspektima promjena na selu. Ovaj vaš prijedlog o kojem vi govorite na prvi pogled je vrlo privlačan za seljaka jer osim prvog stupa dohodovne potpore dobija i drugi stup dohodovne potpore, a ja vam tvrdim kada to primjenite i ako se to bude primjenjivalo nekoliko godina za dvije, za dvije godine će 70% seljaka objesiti svoje kopačke o klin, 30% seljaka ćemo imati seljaka poduzetnika, a hrvatska poljoprivreda više neće davati Hrvatskoj ono što joj mora davati. I dolazimo zapravo do središnje teme. Ovo nije tema samo da li potpora 1200 ili 1500 kuna. Da li 3 hektara ili 5 hektara? Ovo je pitanje o kojemu ovdje moramo u Saboru konačno raspraviti. Što Hrvatska hoće od poljoprivrede i kakvu poljoprivredu hoće? Mi moramo znati da u borbi te dvije škole postoje različita razmišljanja. Jedni zastupaju tezu: poljoprivreda je gospodarska grana koja osigurava prehranu stanovništvu i eventualno omogućava nekakav izvoz. Druga škola govori da je poljopriveda gospodarska grana koja ima uz proizvodnju vezanu na sebe i određeno društveno korisne funkcije. Zovimo mi to demografski potencijal. Zovimo to kulturološke funkcije, zoveimo to ekološke, geostrateške posve je svejedno kako ćemo zvati ali moramo znati da se borimo između dva koncepta. Da poljopriveda bude gospodarska grana u kojoj egzistiraju samo poduzetniic, to je vaš koncept očito, i drugi koncept koji zastupa Kolar i HSS da je to gospodarska grana u kojoj seljak ima opće priznate korisne društvene funkcije. E sada da raščistimo i pitanje dohodovne potpore. Dohodovna potpora ovdje je vrlo primaljiva u ovom vašem prijedloguj. TA dohodovna potproa prije svega ne može biti socijala i ona nije socijala i ne smije se govoriti o dohodovnoj potpori kao socijalnoj kategoriji. Dohodovna potpora je plaćanje seljaku onoga što ne može prodati na tržištu. On nekada ni svoj prozvod ne može prodati na tržištu. Ali on prodaje sve one svoje ostale funkcije kojemu nitko ne valorizia i za koju nema utvrđen cijene. On prodaje gospodo draga i čisti zrak i čistu vodu i narodnu nošnju i kulturno nasljeđe, prodaje sve ono pšto se na selu događa. Ne radi on to radi toga da bi prodavao on to radi radi toga da bi tako živil. A kada on kaže da to radi radi toga da bi tako živio onda to znači da čuva idnetinitet ovoga prostora ove države i tako dalje. DAkle tema je puno šira. Tema nije tako jednostavna i tema se ne može promatrati dali ćemo imati dva tri pet hektara i tako dalje. Gkospodine ministre, ja vas lijepo molim radi digniteta ljudi koji vas gledaju nemojte govoriti vrijeme dvije kravice je prošlo. Nijeprošlo i neće skoro tako proći. nemojte govoriti o tome da je poljopriveda isključivo gospodarska grana poduzetničkog karaktera, poljopriveda je nešto drugo i to seljaci vrlo dobro razumiju. Prema tome ono što je na pvi pogled u vašem prijedlogu zakona vrlo privlačno, zapravo pokazati će se kao potpuna katastrofa. Pokazati će se kao katastrofa da će ova država izgubiti svoj ruralni identitet, da će ostati bez da će dalje se selo depopularziati, da na selu mladi neće željeti ostati, da ćemo ugroziti o onaj niski demokgrafski potencijal kojega imamo. Da ćemo izgubiti dodatne i proizhvodne izvozne potencijale. Jer nemojte zaboraviti velika proizvodnja poljoprivedna na velikim površinanma u velikim štalama ne vode računa ni o lastavičjem gnjezdu, ni o rodinom gnjezdu ni o zmijama ni o žabama, a i zmije i žabe i komarce Europa ke izgubila. Mi govorimo o prirodnoj ravnoteži. Mi govorimo o okolišu kojeg se mora sačuvati. I sada će netko reći da sada se on za komarce zalaže i za žabe i za zmije a baš ga briga šta se sa seljakonm događa. Ma ljudi moji o tome se radi da se mora shvatiti ta multifunkcionalnost poljoprivede. MOra se shvatiti da poljopriveda ne može egzistitati i da ne može državi i društvu dati one nenaplative funkcije ako to netko neće platiti. Onaj koji plaće to ministarstvo poljoprivede odnosno državni budžet mora shvatiti da ne daje pomoć, da ne daje socijalu nego da plaća ono što je taj seljak uistinu i zaslužio. Ma kada bi u poljoprivedi bilo lako riješiti probleme, pa ne bi se Europa patila već godina da razrješi probleme u poljoprivedi. Pa ne bi Europa vodila razmo razne priče o koncepcijama velikih poduzetnika pa sada ide ka malim poduzetnicima u poljoprivedi. Ne bi Europa 50% svojih fondvoa trošila na agrar na poljoprivedbu kad ne bi ta sitaucija komplicirana bila. DA je i Europa u određenim dvojbama, ja ću ovdje ilustirati sa jednim citatom dsa jednoga savjetovanja, koji se u Europi održao. Dakle ne u tranziucijskim zemljama nego u Europi među članicama. Pa kaže ovako, subvencije, carine, nameti, kvote u osnovi su dobre, ali su se već pokazale mane zajedničke agrarne politike. Govori se o zajedničkoj agrarnoj poliltici Europe. Proizvodnja postaje sve intenzivnija, sve više postaju kompleksniji instrumenti kojima se uspostavlja zaštita unutarnjeg tržišta, a viškovi rastu. Agenda 2000. uspostavlja novu politiku agrara koja uz povećanje proizvodnje donosi stabilnost prihoda i standarda seljaku ali i povećava povećanje konkurencije. Međutim protekcionizam ostaje, kao suprotna strana povećanju te konkurenosti. A protekcionizam možete prepoznati i u činjenici da 10 novih zemalja europske unije i naglašavam ovo ne govorim kao euroskeptik nego kao euro realist će dobiti puno pravo na pristup razvojnim fonodvima u agraru za 10 godina. Pa pitanje što nas čeka i kada nas čeka. Dakle ne bi ni Europa imala takva razmišljanja, takve dubioze a ovaj citar završava od prilike ovako u biti to je pomoć velikima ali ne da budu konkuretni i inovativni i da šite tlo i okoliš. Oko 50% ukupnog proračuna Europske unije odlazi tako seljaku u najravzijenim zemljama europske unije. Što je politička igra, s mogućnosti izbijanja konflikata između regija ali i internacionalnih konflikata. Ovo citiram samo radi jedne činjenice da naglasim koliko je kompliciran odnos u poljoprivedi. Ne samo kod nas koji smo tek u začetku stvaranje nekakvog ravnovjesa u poljoprivedi nego i u Europi koja milijarde i milijarde eura ulaže u nju. Pa ako je već tako, ako smo svjesni toga pa nemojmo se onda tvrdoglaviti i pokušavati zapravo objektivni i budimo. SA ovim vašim prijedlogom sa manje novaca zapravo prividno zadovoljiti veći broj ljudi. Dohodovna potpora zahtjeva manje novaca nego poticaj. jedino rješenje je u tome da ove visoke standarde u pravu na poticaj bitno smanjite i po broju hektara i po broju litara mljeka , i po svim onim stvarima o kojma se ne razumijem. Ali razumijem ovo o čemu pričam, moraju se smanjiti ti visoko standrdi, da bi i mali iveliki seljaci mogli opstati. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem poštovanom zastupniku Zlatko Tomčiću. U ime predlagatelja ministra Čobanković.
Vrlo kratko evo oprosite, ja se neću veiše javljati. Ali ipak dozvolite mi da kažem samo jednu još stvar.
Ja vas molim za mir. Predstavnici predlagatelja imaju pravo uzeti riječ.
Ja apsolutno cijenim razmišljanje, promišljanje, mišljenje svakoga svako ima pravo na svoje mišljenje, na svoju filozofiju, na svoju školu. Ali opristite nemojte u moje ime govoriti kakav sam ja pripadnik koje škole kakve ovakve onakve. Ja govorim za sebe ja govrim u ime Ministarstva, ja govorim u ime hrvatske Vlade. I sljedeće što još želim kazati. Spreman sam i danas ako ima vremena i prostora da otvirimo kompletnu raspravu o hrvatskoj poljoprivedi, o svim aspetkima od socioloških, do ekonomskih aspekata. I ovo je uvjerenje i mene osobno, i ovoga ministarstva i Vlade da ovim zakonom činimo kvalitetni pomak. I sukladno tome samo želim kazati još jednu stvar, da jedno je pričati a drugo su argumenti i djela koja se rade. Hvala lijepa.
Zahvaljujem, zahvaljujem. U ime predlagatelja, Kluba HSS-a, poštovani zastupnik Tomčić.
Dozvolite, ja ću sa mjesta reći. Svojom raspravom sam želio, gospodine ministre, skrenuti pozornost ovoj polupraznoj sabornici i hrvatskoj javnosti da pitanje ovog Zakona nisu suhoparne teme veličine poticaja i distribucije tih poticaja, nego da je to prije svega komplicirano sociološko pitanje koje su sociološkom smislu determinira budućnost ne samo hrvatskog sela nego malo, nego malo šire. Zato vas molim, vi zastupajte svoju školu, ja ću zastupati svoju školi. Ali meni nije cilj bio nijednog momenta da vama to pravo oduzmem, a vi u zadnjoj rečenici pokušavate meni moje pravo oduzeti. Tu se složiti nećemo.
Zahvaljujem. Prije sljedećeg govornika jedna obavijest. Sjednica Odbora za financije i državni proračun održat će se danas u 13 i 30 sati u dvorani 149, prvi kat. I napokon Klub IDS-a, poštovani zastupnik Damir Kajin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, cijenjeni gospodine ministre, uvažena gospodo zastupnici. Treba biti prije svega korektan i pokušati priznati da kako se prilike u Hrvatskoj poboljšavaju iz godine u godine tako se na taj način povećavaju i poticaji. Isto je tako bilo jasno da u onim ratnim, ne znam, poratnim godinama kada je Proračun Republike Hrvatske iznosio 3 ili 4 puta manje nego što je ovogodišnji, poticaji su razumljivo bivali znatno niži. Slažem se sa ministrom kada kaže da poljoprivrednu revoluciju mi ne možemo u ovoj zemlji očekivati niti za 6 niti za godinu, 6 mjeseci, odnosno niti za godinu dana. Ali isto tako treba reći bez obzira na ova prepucavanja koja su se maloprije čula, da nitko ne može u zemlji imati monopol na, pod navodnicima, zastupanje teza o poljoprivredi. Međutim, onako kako mi doživljavamo, alfa i omega hrvatske poljoprivrede nisu i ne mogu biti isključivo poticaji već prije svega zemljišna politika, a oni koji misle da sa prosječnih 2,8 hektara koliko inače iznosi prosječan posjed u Republici Hrvatskoj, hrvatski seljak može biti bilo kome konkurentan, taj se gadno vara. Hrvatski seljak, hrvatsko selo, hrvatska poljoprivreda bez obzira na poticaje sa posjedom veličine 2,8 hektara neće opstati. Kao što nažalost ne može opstati niti mala trgovina nad navalom velikih trgovačkih lanaca, ako tu poljoprivredu, tu trgovinu na neki izvjestan način ne prati i država, a nažalost određene grane država nametima guši, a ne potiče. Samo da spomenem spomeničku rentu kad je trgovina posrijedi. Kako Hrvatska bude ulazila u Europsku uniju, tako će zasigurno pritisak bilo na tu trgovinu, bilo na naše poljoprivredne proizvode ili poljoprivredu bivati iz godine u godinu sve veći. Na stranu u ovom času relativno i, ja ću reći, prihvatljiv Protokol 7 za Republiku Hrvatsku. Na stranu i nešto veće kvote za izvoz hrvatskih proizvoda, Hrvatska niti ima šta u ovom času izvoziti niti će u tome presudnu ulogu odigrati sami poticaji. Poticaji će, prije svega, pomoći za golo preživljavanje velikih poljoprivrednih sustava kojima ovakvi kakvi jesu očigledno u buduće nema, pod navodnicima, spasa osim što su idealan paravan za privatne interese garniturama koje ih vode. Stoga, ponavljam, condicio sine qua non hrvatske poljoprivrede mora prije svega biti razrješenje ovog statusa poljoprivrednog zemljišta. Da bi se to učinilo treba najprije, jasno, osposobiti urede državne uprave po županijama na koje nikakvu nadležnost ili utjecaj nemaju župani, županijske skupštine ili slično. Za to mora se u ovom trenutku osposobiti druga tijela državne vlasti, od katastra, preko gruntovnice, itd. Po ukinutom članku 13. Zakona o poljoprivrednom zemljištu, u Županiji istarskoj tamo negdje počev od 94. godine podijelili smo negdje preko 5 tisuća hektara poljoprivrednog zemljišta od propalih poljoprivrednih kombinatima našim stanovnicima. To je omogućilo da se npr. iz Italije vrati više stotine obitelji koji su kroz obradu zemlje ili nekih drugih kultura sebi riješili itekako na jedan dobar način egzistenciju. To je uz poticaje najprije županijske, a potom i ove države omogućilo usuđujem se reći, jednu vinsku maslinarsku renesansu u Istri. Dovoljno je spomenuti recimo jednoga Degrassia, Kozlovića, Metoševića, Armana, Sirotića, Ravalika, Katunara, sada mladu ekipu uljara od Chiavallonia, nadalje, koji su na neki način postali zaštitni znak tih prostora. Dovoljno je spomenuti da Županija istarska uz sve probleme, recimo, koji su bili sa Pulskom mljekarom, povećalo je proizvodnju mlijeka u 10-ak godina za 4 do 5 puta. Što je jedinstven slučaj u Hrvatskoj, ali bez da se riješi status tog poljoprivrednog zemljišta, ti mladi ljudi ne mogu povlačiti poticaje što je katastrofa, apsolutno. Time se namjerno, ja bih se čak usudio reći, koči razvoj poljoprivrede na tom prostoru i te ljude se na neki način stavlja u neravnopravan položaj u odnosu na svoju konkurenciju. O podizanju novih nasada, recimo u tom kontekstu da ne govorim. Država, država doista je velikodušna kada npr. za 1 hektar vinograda daje 28 tisuća kuna, a sada još to povećava za 20%, što je negdje 35 tisuća kuna. Da to, recimo, Županija istarska daje trećinu do 50% kod kupnje sadnica, na to u županiji, gradovi i općine u Istri daju još jednu trećinu do 50% za te iste sadnice. Plus će se uskoro omogućiti strojna sadnja tih vinograda. Tako da možemo reći da po hektaru to može iznositi naknadu od 50, 60 do 70 tisuća kuna. I to zapravo nije igra. Toga nema, tvrdim, niti u Italiji, niti u ne tako dalekoj nam Austriji, bez obzira što su te zemlje 5, 6 ili 7 puta bogatije od Republike Hrvatske. Zbog toga i zbog svega toga prošle je godine, recimo, u Istri posađeno 350 tisuća sadnica vinove loze kod poljoprivrednika plus 150 tisuća kod "Istravina", odnosno "Agrolagune". Negdje oko 500 tisuća što je možda 40% od ukupno zasađenih tih kultura na prostoru Republike Hrvatske. Isto je bilo kod maslina. Država daje, ako se ne varam, 20 tisuća kuna, sada još plus 20%. Županija i istarske općine, gradove daju sadnice tako da su to respektabilna sredstva pa je u 10 godina uspjelo se posaditi oko 300 tisuća stabala maslina što je sigurno 50% od ukupno posađenih količina te kulture na prostoru Republike Hrvatske. Ali još jedanput ponavljam, condicio sine qua non, na tom prostoru kojega je u poratnom periodu pogodio jedan stravičan egzodus, još jedanput ću reći je zemljište. I poštovana gospodo iz ministarstva. Jednu stvar držim da treba shvatiti. Najveći problem ovoj Vladi, vašem ministarstvu, znači poljoprivrede, pa čak ni nisu ovi proračunski, kako ih netko nazivlje kosturi koji ispadaju sada iz ormara koji povećavaju deficit centralne države. Već ja mislim da je najveći problem aktualne vlasti s jedne strane ekonomija, s druge strane vrijeme. Bruto društveni proizvod 2003. ostvaren je na razini 91% iz godine 89. Ili industrijska proizvodnja prošle godine u ovoj zemlji bila je 40% niža od one iz 1989. Proteklo je, slobodno se može reći 6 mjeseci novoj Vladi i svi smo da kažem u jednom velikom iščekivanju. Dobro. Odrađen je ovaj protokol 7., apsolutno uspješno koliko je bilo moguće. Pred nama su ovi poticaji za što se opet u proračunu osigurava milijardu 665 milijuna kuna, povećavaju se određene kategorije za poljoprivredu, ribarstvo, što isto tako valjda nije loše. Međutim, kako usmjeravati te poticaji, u koje kulture ih usmjeravati? Recimo samo jedan možda banalan primjer da spomenem izvoz tuna, koja možda nije najekološkija kako bih ja rekao uzgojena na Jadranu, ali ona u ukupnom izvozu Hrvatske poljoprivrede sudjeluje sa 10% ili možda vrijednost te tune je 50% od ukupne proizvedene pšenice na prostoru Republike Hrvatske. Znači, držim da je, kada je ribarstvo posrijedi, a ono je čisto izvozna grana, to daleko bitnije možda u ovom času riješavati, nego se baviti statusom ekološko ribolovne zone, od čega se povlačimo, kao što je daleko bitnije potaknut ne znam, gradnju domaće ribolovne flote od možda u ovom času razmišljati o ekološkoj zoni. Ja ću se ponovo vratiti na ovo, ali da ne zaboravim sada spomenuti istarsko govedo, bolje rečeno naše boškarine. Za 2003. bili su poticaji za boškarina 50% manji, nego ranijih godina, točnije 3 tisuće 500 kuna 2002. bilo je, ako se ne varam 7 tisuća kuna. Dobro, sada će ova ekipa u Vladi reći, tada oni nisu bili na vlasti, ali ja doista molim gospodu iz ministarstva da ulože dodatan napor i da povećamo naknadu na visinu kada su boškarini posrijedi istarsko govedo na onu iz godinu 2002. Ne samo da je naknada 2003. smanjena za 50%, nego čak te 2003. nije isplaćena i isplaćena je pred nekoliko mjeseci i zamolili su me ti uzgajivači da se zahvalim ministarstvu. U Istri u ovom času imamo 180 rasplodnih goveda te istarske pasmine, to je izrazito ugrožena pasmina od nje nota bene osim gnoja nema nikakve koriste, prijeti joj nestanak kao istarskoj pramenki ovci, koju također valja subvencionirati. Zaštita autohtonih pasmina od značaja je za očuvanje kao što je gospodin Tomčić prije govorio tradicijskih vrijednosti identiteta bitno je to, ja ću reći za očuvanje identiteta ruralnog prostora Republike Hrvatske. Stoga držim da autohtone sorte na poseban način treba subvencionirati. Sjetimo se recimo samo kakvu smo bitku vodili sa susjednom Slovenijom da kao izvornu hrvatsku pasminu prikažemo recimo istarsko oštrodlakog i kratkodlakog gonića, ali što želim reći, ti psi kao i taj boškarin kao ona pramenka kao jedan zagorski puran ili ne znam neke druge sorte su dio identiteta, ma ne samo Zagorja, Istre, Dalmacije, Slavonije, nego Republike Hrvatske. Da se vratim na još jedan bitan segment kada poljoprivreda, odnosno kada je ribarstvo posrijedi, a ima vrijednost po meni poput poticaja, to su krediti, ne samo za velike susjede, već i za male poljoprivrednike, ribare, jer sve više se malih ljudi, mladih ljudi htio sam reći uključuje u tu granu, a jasno obrada zemlje kao što se nekada činila, jednostavno je bez ogromnih sredstava, nemoguće, pa je Kolar prije spominjao da jedan traktor košta 50 tisuća eura, što je zapravo istina. Znači, ne samo to, nego treba pokušati isfinancirati i općine ako želimo izgraditi ribarsku infrastrukturu, ako želimo izgraditi veletržnice riba itd. Po tom osnovu kada je Istra posrijedi nešto novaca se povuklo iz Europske unije i susjedne Italije. No, što je još bitno kada je ova materija posrijedi da nam poljoprivrednici gospodo u ovom trenutku ne završe u bankrotu. Zašto? Mi smo se u zadnjih nekoliko mjeseci ili zadnjih tjedana bolje rečeno suočili sa jednim ogromnim problemom. Jasno, financijskim, koji pogađa 12 tisuća 700 građana Republike Hrvatske koji su zaposleni ili su u mirovini, a dopunski imaju registriranu poljoprivrednu djelatnost, odnosno neki obrt. Ti ljudi, sada dobivaju poreska riješenja o naplati od 14 do 15 tisuća kuna doprinosa za 2003. godinu. Ta po mom sudu zakašnjela retroaktivna, paušalna riješenja za plaćanje doprinosa dospijevaju poljoprivrednicima i obrtnicima za iznose koje uopće nisu zaradili i taj problem na neki način valja razriješiti jasno u korist obrtnika i poljoprivrednika, jer u protivnom će se taj problem pretvoriti u ogromnu nepravdu za te ljude. Mislim da je to na neki način između ostalog i ključ ovog zakona, točnije ulazak obveznika u sustav sada poreza na dohodak. Drugo se odnosi na model podjele gospodarstva, one dvije skupine, što je europski svakako model, ali sve što funkcionira u Europi rekao bi gospodin Kolar, ne znači da će automatski funkcionirati u Republici Hrvatskoj. Dobro je što se od sada poticaj na primjer za jagode, ljekovito aromatsko bilje, povrće itd. povećavaju, uvode se te neke nove kulture. Možda će nas to okrenuti ponovo nekim povrtlarskim kulturama, ali rekoh samo možda. Međutim, ponovo se vraćam na vrijeme. "Hrvatskoj poljoprivredi" istječe vrijeme, pogotovo znači kada je poljoprivreda posrijedi. Hrvatska će ući u Europsku uniju, ma nema spora. Najvjerojatnije će to biti 2009. Međutim, kakav će biti tada pregovarački položaj Hrvatske poljoprivrede, e to ostaje da se vidi. Da li ćemo ostati na ovim veličinama i da li ćemo ostati na postojećim kvotama ili će nam se omogućiti u međuvremenu jedan ekspanzivan razvoj. Neki prijatelji su mi sugerirali da bi se u članku 10. morale ugraditi i gljive. Kažu, ako se na primjer potiču školjke, jagode, luk, mrkva, cikla, ne znam protiv čega nemaju ništa, onda kažu da bi trebale i gljive, one mogu biti značajan izvozni proizvod. Moji u Istri sada počeli su razmišljati u komercijalnom uzgajanju čak i tartufa, rade na tome sa profesorom Bošcem. Da li će se u tome uspijeti ne znam, bijeli tartuf ne može se uzgojiti, ali možda i bolje da ta delicija možda afrodizijak ostane nedokućiv znanstvenicima. Vidimo da se smanjuju kazne za one koji dadu netočne podatke. Zašto se to čini, ne znam. No, možda nije to ni tako loše, jer znamo i sami o kakvim se zapravo ljudima, sirotinji jednom riječju radi. Ključni problem Hrvatske poljoprivrede još jedanput ću reći je zemljišna politika, na tom polju sve stoji i ponavljam vrijeme nam nije saveznik, vrijeme je najveći protivnik usuđujem se reći vašemu ministarstvu i Vladi. Nitko nema pravo na čekanje i mora se u taj posao koliko god da je on nezahvalan i koliko god da će zbog toga zasigurno biti prozivani ljudi koji će nositi taj projekt. Jasno tu treba govoriti o poticajima, kreditima, izvozima, okrupnjavanju posjeda, rekoh o zaštiti auktoktonih kultura, pasmina, mirovinskoj reformi. Klub LIBRE, ako se ne varam spominjao je ovaj Zakon o nasljeđivanju, tu je otkup veletržnica, poticanje manofakturne proizvodnje jer je uvoz prošle godine bio milijardu i 200 miljuna USA dolara. Tu je istobitno kako održati hrvatsku trgovinu itd., itd.. Sve u svemu iz godine u godinu osigurava se više sredstava ali stanje u poljoprivredi se jednostavno ne popravlja i jednostavno nije moguće taj problem riješiti preko noći pogotovo ako se ne podijeli državna zemlja. U Hrvatskoj te državne zemlje ako se ja ne varam ima negdje oko 8%. U županiji Istarskoj od 30 i nešto do ... [[Govornik se ne razumije.]] preko 45%. Zašto je tome? Zbog rekoh, posljedica egzodusa. Otišli su ljudi, ostala je zemlja, jasno pitanje ... [[Govornik se ne razumije.]] iz 65. godine je razrješeno ali ako želimo danas zadržati ove ljude koji su ostali na selu moramo im dati jednostavno da rade a to će moći ako dođu u posjed zemlje. Ona međutim, jasno ne smije postati predmet spekulacija, spekulacije, ne smije postati predmet zemljišne trgovine. Ona mora biti u funkciji poljoprivrede. Znači ako bi je netko želio utuđiti, pretvoriti u građevinsku ili ako se mijenjaju gabariti prostornim planovima oko nekih gradova ta zemlja ponovo se mora vratiti, ja ću reći, ne znam državi ili lokalnoj samoupravi ili u protivnom razmišljajmo da poljoprivrednim tim obiteljima damo u dugogodišnje 60-godišnje recimo zakupe tu zemlju kako bi barem dvije generacije mogle biti vezane uz nju. Ali isto tako želim reći, općine i gradovi, županije nemaju niti jedan kvadratni metar poljopirvrednog zemljišta od 93., nemaju niti jedan kvadratni metar šumskog zemljišta, županije uopće nemaju niti jedan kvadratni metar bilo poljoprivrednog, šumskog, turističkog, ne znam kakvog zemljišta i taj problem može riješiti samo država. I na kraju kada gledam da od tih milijardu 660 milijuna kuna poticaja na Istru otpada, Primorsko-goransku županiju izuzeto malo. Da samo je jedno poduzeće koje povlaći sredstav preko 5 milijuna kuna, ne računajući TDR koji posebno povlaći oko 45 milijuna kuna, onda neka budu hrabri i neka se naprosto uključe u taj sustav jer od toga bi možda mogli imati i koristi. Još za kraj ponavljam, dajte gospodo pokušajte dignuti tu naknadu, tu subvenciju za istarsko govedo. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom zastupniku Kajinu. U ime Kluba nacionalnih manjina, poštovana zastupnica Zdenka Čuhnil.
Uvaženi potpredsjedniče, uvaženi doministri, kolegice i kolege zastupnici. Drago nam je da se na dnevnom redu ovog Visokog doma konačno našla poljoprivreda pa makar i kroz izmjene zakona o državnoj potpori u poljoprivredi, ribarstu i šumarstvu, ali izražavam žaljenje što smo opet pobrkali redosljed i mijenjamo zakon koji je svakako najvažniji ali nažalost posljednja karika u lancu. 2001. godine Hrvatski sabor usvojio je Zakon o poljoprivredi koji je temeljni zakon kojim se propisuje da poljoprivredna politika se provodi prema nacionalnom programu za poljoprivredu i seoska područja. Nacionalni program izrađuje Vlada, donosi ga Hrvatski sabor za razdoblje od najviše 5 godina. I upravo taj nacionalni program sadrži kratkoročne i srednjoročne ciljeve, mjere, vremenski slijed i rokove ostvarivanja tih ciljeva a posebno izvore novčanih sredstava za provođenje mjera poljoprivredne politike. Novčani poticaji i naknade određuju se sukladno upravo tom nacionalnom programu kojega ovoga časa nemamo. Kolegice i kolege kao što prošla Vlada nije poštovala zakone koje je predložila ovom domu i koji su je obvezivali nova Vlada nažalost čini isto. Umjesto da prvo izradi i ovaj Dom usvoji nacionalni program kao osnovu poljoprivredne politike, govori se samo o programskim smjernicama na kojima se temelje i promjene ovog Zakona o kojima ovaj Sabor nije informiran pa od tuda i današnji sukob koncepcija. Poticaji iz godine u godinu rastu, 95. uložili smo 482 milijuna u poticaje, 2000. već je to bila milijarda 232 milijuna. Za ovu godinu planirano je gotovo milijardu 665 milijuna. Njihov je cilj stvoriti stabilno gospodarsko okruženje, konkurentni poljoprivredni sektor i otkloniti prepreke gospodarskom rastu. Nažalost efekt tog novčanog rasta obrnut je rezultatima u proizvodnji. Niti smo postigli veću i dostatnu proizvodnju a niti konkurentne cijelne. Hrvatska samo pet proizvoda proizvodi u dovoljnim količinama. I dalje Hrvatskoj nedostaje gotovo 50% voća, 25% goveđeg mesa, 20% svinjskog mesa, 20% mlijeka, 30 do 40% ulja i ne želim nabrajati više. Mi i dalje ukazujemo na problem prevelikog uvoza o čemu je jučer u jednom dijelu argumentirano brojkama govorio kolega Lonačar, ali paralelno ne ukazujemo na problem premalog izvoza. Da je donjet nacionalni program poljoprivrede on bi jasno morao odgovoriti koji to danas jesu ili koji će to sutra biti hrvatski proizvodi u koje ćemo ulagati, stvarati ih prepoznatljivaima, koje ćemo poticati i izvoziti. Jesu li to ratarski proizvodi i koji su to proizvodi? Koji dio stočarske ili prerađivačke industrije ima najviše šansi. Kojim ćemo to mjerama postići. Kako jačati tržište i konkurentnost hrvatskih proizvoda na domaćem i europskom tržištu kada s jedne strane se susrećemo sa proračunskim ograničenjima, s druge strane visokim standardima kakvoće hrane te visoka očekivanja glede ekologija i očuvanje ruralnog prostora. Kada sam spominjala što u Hrvatskoj ne proizvodimo u dovljnim količinama spomenula sam svinjsko meso kojeg ne nedostaje gotovo 20%. A već mjesecima govorimo o višku svinja na terenu. To je dokaz da ne postoji uređeno tržište poljoprivrednih proizvoda već smo tipičan primjer tržišne anarhije gdje 40% predstavlja sivo tržište. Danas u razvijenim europskim zemljama evidentirano je svako grlo stoke, svaki pomladak, svaka prodaja, klanje i uginuće. Sve što nije obuhvaćeno navedenim evidencijama predstavlja sivu ekonomiju i podliježe brojnim sankcijama. Kod nas dominira nered i apsurd na tržištu mesa i stoke. Što svjedoči činjenica npr. da držanje mačke ili pas morate evidentirati i prijaviti a istovremeno možete imati 30 krmača ili 50 krava negdje u predgrađu a da o tome nema evidencije i da nikome ne odgovarate. Ovo naglašavam iz dva razloga, jedan je prigovor iz uvjeta Europske unije, upravo je nesređena poljoprivredna statistika, a drugi kako bih ukazala da ne dostaju poticaji za tržišnu infrastrukturu koja podrazumijeva organizaciju prometovanja poljoprivrednih proizvoda čime nam se događa da upravo poticani proizvodi ne pronalaze tržište odnosno otkupljivača ili po nama takozvanog poznatog kupca. Važnost poticanja, stvaranje infrastrukture proizlazi iz još jedne bitne činjenice vezane uz primjenu Zakona o poticajima u poljoprivredi. Do 2007. godine svi korisnici poticaja morat će biti u sustavu PDV-a. Način vođenja porezne dokumentacije i edukacija za 145 tisuća sadašnjih gospodarstva upisanih u upisnik i korisnika poticaja nužno je početi već danas. Ako to ne učinimo sami na to će nam prisiliti Agencija za plaćanje i korištenje sredstava potpore koja će kontrolirati isplatu poticaja u skladu s pravilima Europske unije i na temelju kvalitetne vođene dokumentacije i vjerodostojnih podataka. Cjenovnu politiku ovdje je netko već spomenuo. Ona je zasigurno problem za sebe. Što je sa ciljnim, zajamčenim minimalnim cijenama? Što je sa tržišnim redovima? Pripremamo se za ulazak u Europsku uniju koja zaista ima jednake poticaje za sve kulture ali zato svaka zemlja ima svoje dodatne nacionalne poticaje. Navodim primjer Austrije koja potiče dopunski soju, uljanu repicu, bundeve, grašak i tako dalje. Uz definiranu tehnologiju, definirane proizvodne troškove i prinos određeni su dopunski nacionalni poticaji. Imat ćemo kvote koje zadovoljavaju samodostatnost, ali gospodo nitko nam ne brani da potičemo preradu toliko tisuća tona pšenice u preradu etanola. Toliko tisuća tona krumpira za preradu u škrob, toliko tisuća tona uljane repice za preradu u biodizel. Gdje su poticaji preradi? Što je sa zemljištem usmjerenim u neprehrambeni lanac, a koji Europa dobro potiče? Kako riješiti viškove pšenice u kukuruza kad upravo uvozimo etanol, uvozimo škrob, a imamo viška sirovina za tu proizvodnju. Uvodi se nova skupina korisnika potpore dohotku u iznosu od 5 tisuća kuna godišnje što bi trebalo biti alternativa za nacionalne mirovine za najugroženiji i najosjetljiviji spoj staračkog stanovništva koja ne, koji ne ostvaruju nikakav oblik novčanih primanja a nisu u prvoj kategoriji koja je limitirana godinama, statusom aktivnog mirovinskog osiguranika i minimalno poticajnim količinama. Ne samo da je druga skupina upitna zbog nejasnoća tko je može koristiti već i dalje mobilizira dio potpora namijenjenih stvaranju konkurentnosti poljoprivrede i povećanju proizvodnje i ne oslobađa poljoprivredno zemljište čak što više povećavamo ograničenje sa 5, sa 3 na 5 hektara što upravo proizvodi kontra efekte jer se trebalo sa, sa ograničavanjem 3 hektara ići u to da se oslobode površine za one koji idu u tržišnu konkurenciju. Zašto izbjegavamo model prijevremenog umirovljenja koji podupire i Europska unija, a koji upravo postiže ove ciljeve s jedne strane, a s druge strane osigurava sigurnost, pristojan životni standard malim, nekonkurentnim gospodarstvima i zašto bježimo na kraju reći tome pravo ime: nacionalna mirovina. Ono što Klub nacionalnih manjina ocjenjuje vrlo pozitivnim u ovom Zakonu je jačanje potpora intenzivno radnim kulturama; voćarstvu, vinogradarstvu, povrtlarstvu te sjemenskoj proizvodnji i mediteranskim kulturama. Do ulaska u Europsku uniju nužno je povećati površine pod voćnjacima jer iako statistika bilježi gotovo 70 tisuća hektara stvarno stanje ukazuje da ovog časa imamo produktivnih svega 6 tisuća hektara. Ista situacija je i s vinogradima gdje katastar vinograda govori o 13 tisuća vinograda uredno evidentiranih, a službena statistika o 60 tisuća hektara. Bilo bi tragično za ove proizvodnje dobiti na temelju takve evidencije europske kvote. Ali ne samo zbog Europe ovo je nužno učiniti radi novog zapošljavanja i stvaranja sigurnijeg dohotka i većeg profita. Kolegice i kolege! Vraćat ću se još jedanput na naprijed iznijeto. Nadam se da će u roku koji propisuje Zakon o poljoprivredi u ovaj dom doći zeleno izvješće Ministarstva poljoprivrede, a možda i Nacionalni program za poljoprivredu i seoska područja koja će konačno dati jasnu sliku stanja gospodarskog položaja naše poljoprivrede, mjere povećanja proizvodnje i konkurentnosti, zaštite prostora, zemljišne politike te važne socijalno-demografske mjere u ruralnom prostoru. Tim više što je već za ovom govornicom ministar danas obećao da on itekako konzumira važeće zakone a rok mu je 30. lipnja. Nadam se da ćemo tada upravo moći odgovoriti i na sukob današnjih koncepcija, na to da je poljoprivreda gospodarska grana, da je selo ruralni prostor. Jedno i drugo mora imati svoje mjere, ali koordinacijom postići što kvalitetniji život u očuvanju etno prostora tradicije i svega onoga što nas veže uz selo. Do tada nam jedino preostaje podržati ovaj zakon i ovako nepotpun jer je to jedino što ovog časa za poljoprivredu možemo učiniti. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem se poštovanoj zastupnici Čuhnil. U ime Kluba HNS PGS-a poštovani zastupnik Željko Kurtov.
Poštovani potpredsjedniče, cijenjeni ministre i pomoćnici, poštovane kolegice i kolege! Konačni prijedlog zakona preciznije definira nekomercijalna i komercijalna domaćinstva. Nekomercijalna domaćinstva su samo ona koja imaju ukupni obujam proizvodnje od tri proizvodna jedinice. Sama su izabrala taj status. Ukoliko udovoljavaju daljnim uvjetima kad jednom izaberu ovaj status on je nepromjenjiv. Nekomercijalna domaćinstva po novom razdvojila bi se u dvije grupe: prva grupa je ista kao i do sad izuzev maksimalni posjed koji se koristi, povećan je sa 3 na 5 hektara. Ova grupa ostvaruje 12 tisuća kuna, do sada 7 tisuća i 200. Po nositelju i članu ukoliko udovoljavaju uvjetima starost osiguranici mirovinskog poljoprivrednog osiguranja maksimum 5 hektara zemljišta na korištenje. A maksimalni iznos po domaćinstvu iznosi 24 tisuće kuna. Oni se moraju, oni ne moraju biti u sastavu, sustavu poreza na dohodak. Bilo bi nužno Pravilnikom riješiti što znači koristiti? Da li je to samo posjedovati ili stvarno koristiti? Nadalje posjed od maksimalno 5 hektara relativno je velik kad se zna da prosječan posjed obiteljskog poljoprivrednog gospodarstva u Hrvatskoj 2,8 hektara. Ova odredba se primjenjuje od 31.12.2004. godine. Druga grupa nekomercijalnih domaćinstava kad je u pitanju dohodovna potpora zapravo je u osnovi socijalna pomoć ili staračka nacionalna mirovina. Jer taj iznos od 5 tisuća kuna godišnje dobijaju oni koji su umirovljeni poljoprivrednici, nezaposleni ili obveznici mirovinskog osiguranja kao poljoprivrednici ukoliko ne udovoljavaju starosnim uvjetima. 50 godina za žene, 55 za muškarce. Dakle mogu biti stariji ili mlađi. Nepovoljnost ovakvog oblika sastoji se u činjenici da ovakva domaćinstva primaju sredstva iz proračuna, nemaju obavezu proizvodnje na zemljištu. Dakle zemljište može biti zapušteno. Nemaju obvezu davanja zemljišta u zakup drugim domaćinstvima osim razlike iznad 5 hektara ukoliko koriste više od 5 hektara. Svakako ovaj oblik zaštite malih domaćinstava je potreban i svrsishodan, ali se postavlja pitanje kondicija pod kojima je moguće ostvariti ovu potporu uzimajući u obzir nužnost okrupnjivanja posjeda i zemljišta koje je u privatnom vlasništvu, a kakvo je u Republici Hrvatskoj 80%. Novi sustav dohodovne potpore primjenjuje se od 1.1.2005. godine. Komercijalna domaćinstva: Komercijalna domaćinstva su sva ona upisana u upisnik PG-a osim onih koji su izabrala status dohodovne potpore, odnosno status nekomercijalnih domaćinstava. Kada je u pitanju model poticanja proizvodnje koji se odnosi na ovu grupu domaćinstava promjene su vezane uz uvođenje novih kultura npr. jagode te povećanje iznosa poticaja za godišnje plaćanje za vinograde sa 1.250 na 2.500 kuna. Voćnjake s 1.250 na 2.500 kuna. Podizanje novih nasada vinograda s 28.000 kuna na 37.800. Na posebnoj državnoj skrbi na 33.600, odnosno 45.400 za posebnu skrb voćnjaci, 20.000 prva skupina i 14.000 druga skupina. Na 24.000 tj. 32.400 posebna skrb i prva skupina 16.800 odnosno 22.700 posebna skrb. Druga skupina povećan je iznos za poticanje ljekovitog bilja s 1.250 na 3.000 kuna. Promjena je u maslinama, poticaj se isplaćuje sada po stablu, a prijedlog je da se isplaćuje po litri ulja što znači da se vrednuje proizvodnja minimalno poticana količina 100 litara. Ukinuta je minimalno poticana količina za mlijeko te se uvodi tek od 2005. ali u iznosu od 12 tisuća litara i zbog utvrđenih kvota u Europskoj uniji. Uvode se poticaji za sadni materijal koji je bolje razrađen i povećan s jedne kune na 2-5 kuna. 5 kuna vinova loza, 4 kune voćka s certifikatom, 2 kune voćka standard što je problem jer znamo da kod nas je 90% sadnica bez certifikata pa bi trebalo to izbaciti. Potpuno je drugačije obračunavanje i poticaj za sjemenske usjeve. Sve ide po kilogramu već po površini uz uvjet da je gospodarstvo upisano u upisnik proizvođača sjemena. Uvodi se poticaj za proizvodnje sjemena nerasta ili bikova. Dobar potez je poticaj za povrće bez ugrađene strukture po kulturama što je bilo potpuno nepotrebno. Posebno dobar potez je uvođenje dodatnog poticanja za uzgojno valjana grla te veza s poticanjem za livade i pašnjake no nije jasno da li se poticaj za livade i pašnjake od 100 kuna po hektaru ostvaruje samo za uzgojno valjana grla a ne za svu stoku. Kao do sada utovljena junad domaćeg porijekla imaju povećanje s 800 na tisuću kuna po grlu. Pitanje proizvodnje odnosa na porijeklo i moguće malverzacije, a uvozom smanjenje s 800 na 400 kuna uvozne. Ova mjera je odlična ali uz stvaranje kvalitetne baze upisane stoke što sada na žalost nije slučaj pa stoku koja je legalno upisana nitko neće kupiti zbog razduženja markica. Ovdje ostaje problem nekomercijalnih domaćinstava koji su potencijalno sivo tržište, jer oni s obzirom na 5 hektara imaju poljoprivredni proizvod primjerice tovljenike, imaju malu količinu izvan sustava i baze koja potencijalno može ugrožavati prave proizvođače u sustavu poticaja proizvodnje. Kad je stoka u pitanju, sva stoka bez obzira na status gospodarstva mora biti upisana u centralnu bazu podataka u protivnom stvara se kaos na tržištu. Vodi se poticaj za kuniće. Gospodarstva koja imaju više od 25 tisuća kuna poticaja za 2004. u 2005. morat će ići u sustav poreza na dohodak i to dokazati pri donošenju zahtjeva za poticaj u 2004. godini. U 2006. sva seljačka gospodarstva koja su u sustavu poticanja proizvodnje moraju biti uključena u sustav poreza na dohodak. Ova odredba kad se poveže sa Zakonom o porezu na dohodak pretpostavlja ulazak u sustav PDV-a jer Zakon o porezu na dohodak propisuje da sustav je, poreza na dohodak moraju ući poljoprivrednici koji su u sustavu PDV-a. Postavlja se pitanje da li je ova odredba usuglašena s Ministarstvom financija Republike Hrvatske. Gospodarstvima koja primaju više od 78 tisuća kuna poticaja obračunat će se proporcionalno smanjenje od 4% kako će se i tko će to provoditi stupa na snagu od 1.1.2005. ali se iznimno primjenjuje od 1.1.2004. Ta odredba je nejasna. Sva povećanja iznosa poticaja osim za tov teladi i junadi primjenjuje se od 1.1.2005. Očito nisu osigurana proračunska sredstva, pitanje je da li za sve ima novaca. Poljoprivredna inspekcija odlazi u ministarstvo, općenito centralizacija inspekcije nije dobar potez jer se vrlo loše provodi nadzor zbog činjenice da je upis u djelokrugu županija pa je stalan problem nedostatna komunikacija s inspekcijama koje su već centralizirane: vinska, stočarska, šumarska itd. Klub HNS-a i PGS-a podržat će ove izmjene poticaja koje su stvarno dosta poboljšane u odnosu na dosadašnje, međutim svjedoci smo da uz poticaje nismo uspjeli povećati proizvodnju zato se moramo osvrnuti na sve one probleme u agraru. Dok ne riješimo i te probleme, a usporedno poboljšamo i usmjerimo proizvodnju poticajima, agrar sigurno neće imati uspjeha. Problem broj jedan jest okrupnjivanje zemljišta. Problem broj dva je sređivanje katastra. Broj tri, burza roba sustav veletržnica. Ovo su samo jedni od osnovnih problema bez kojih ne možemo ni zamisliti napredak u agraru. Sljedeće razdoblje mora obilježiti oporavak proizvodnje da proizvodimo dovoljno za domaće tržište, a kroz turizam poboljšamo ponudu kvalitetnim proizvodima po kojima možemo biti prepoznati i u Europi. Mišljenja smo da ministarstvo što prije treba krenuti u prave reforme da bi što prije osposobilo domaći agrar za kvalitetnu i dostatnu proizvodnju na zadovoljstvo svih nas. Ja imam dva amandmana gdje bih zamolio ministra i pomoćnike ministra. Jedan je poljoprivrednici koji imaju zemljište izvan granica Republike Hrvatske tj. u susjednim državama trebao omogućiti da to zemljište uđe u kvotu zemljišta ako je to potrebno za ostvarenje poticaja. Mislim da ćemo taj problem riješiti našim amandmanom ako vi to do sada niste riješili. I imamo još jedan, to je što se tiče plave ribe, što se tiče srdela mislim da sa 0,35 lipa na 0,55 lipa je bilo korektno da se ribarima pomogne na taj način što je njima jako bitno i u svrhu obnavljanja flote koja je u katastrofalnom stanju. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanom zastupniku Kurtovu. Na redu je klub HSP-a poštovani zastupnik Tonči Tadić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici, poštovana gospodo iz Ministarstva poljoprivrede. Naš klub zastupnika ima niz primjedbi, ali naravno i pojedinih pohvala ovom zakonu koji je dijelom usvojio ideje i amandmane koje je naš klub zastupnika davao u prošlom sazivu na ondašnji Zakon o potporama u poljoprivredi koji sada eto mijenjamo. Ono što je ključno ovdje napomenuti jest to da po našem sudu potpore dohotku ne bi trebale spadati u ovaj zakon, one bi trebale biti regulirane posebnim zakonom, jer socijalna skrb na selu nije posao Ministarstva poljoprivrede. Svi se pozivamo na Europsku uniju, na europske standarde, … [[govornik se ne razumije]] se zapravo bavi sa kompletnim razvojem ruralnih područja i to ne kroz Ministarstva poljoprivrede u dotičnim zemljama, nego kroz združeni napor kompletne Vlade u zemljama članicama Europske unije, koje pokušavaju raznim vidovima poticaja, raznim vidovima državnih subvencija, olakšica poreznih i tome slično olakšati život u ruralnim područjima. Dakle, držimo da ovaj dio potpora dohotku tu zapravo ne bi trebao biti i da bi ovo trebao biti zakon koji bi se isključivo trebao baviti sa poljoprivrednom proizvodnjom. S druge strane smatramo da je pogreška što do sada nije učinjeno više na poticanju onih poljoprivrednih domaćinstava koje ne mogu ravnopravno pratiti tržišnu utakmicu i koje stoga ne mogu ispoštovati ovako stroge uvjete koje nameće Ministarstvo poljoprivrede. Dakle, u svim zemljama unije to je vrlo dobro jasno Ministarstvo poljoprivrede daje određene uvjete da bi poljoprivrednik mogao dobiti poticaj, a ti uvjeti su naravno osposobljenost tog poljoprivrednog proizvođača i njegova mogućnost sa svojim proizvodnim kapacitetima odradi godišnje određeni posao i da godišnje proizvede planiranu i ugovorenu količinu robe. Naravno u zemljama u kojima to nije moguće u domaćinstvima u kojima to nije moguće nastupaju teškoće i postoji naravno jedan dio poljoprivrednika koji to ne mogu pratiti i koji slijedom toga ispadaju iz cijele priče. Za njih je naš Klub zastupnika još u prošlom sazivu predlagao uvođenje poljoprivredničke socijalne kartice, dakle predlažemo da se za ona poljoprivredna domaćinstva koja ne mogu pratiti tržišnu utakmicu uvede poljoprivrednička socijalna kartica koja bi im olakšala kupnju repromaterijala, koja bi im olakšala nabavu poljoprivredne opreme i općenito olakšala život na selu, i držim da bi to upravo trebalo onda kroz posebni zakon regulirati. Problem ovog zakona i problem općenito sustava poticaja poljoprivredi u Hrvatskoj jest WTO, odnosno obveze koje je Hrvatska preuzela ulaskom u WTO, a to je da u roku od 7 godina smanji ukupni iznos svojih poticaja sa 194 na 136 milijuna eura godišnje. Mi taj postupak smanjenja moramo provoditi, jer je tako eto Hrvatsko izaslanstvo ispregovaralo s WTO-m. Ali s druge strane to znači da moramo vrlo racionalno trošiti sredstva koja su preostala za poticaje i to naravno na one grane poljoprivredne i ribarske proizvodnje koje najviše doprinose izvozu. Dakle, ovdje se moram sad nadovezati na ribarstvo o kojem je govorio jedan od mojih prethodnika. Riječ je o tome, govorilo se o izvozu tune. Mi na izvozu tune samo u Japan zaradimo godišnje 80 milijuna dolara. Ukupni prihod od izvoza tune od izvoza ulovljene plave ribe, uzgojene bijele ribe, od ribljih konzervi, dakle ukupni izvoz Hrvatskog ribarstva godišnje iznosi otprilike 163 milijuna dolara. Riječ je o ciframa koje su dovoljno značajne da se Hrvatska mora posebno posvetiti toj grani gospodarstva i nju više poticati, ponavljam zato što je ribarstvo definitivno izvozna grana Hrvatskog poljoprivrednog i ribarskog sektora. I zato pozdravljamo što je u ovom zakonu konačno uklonjena gornja granica poticaja protiv koje smo prosvjedovali i prošli put kad je usvajan ovaj zakon i to upravo zato jer se sa time otežavalo riboprerađivačkoj industriji opstanak i jednako tako se otežavalo izvoz. Primjenom ugovora o slobodnoj trgovini znatno je naime smanjena konkurentnost domaće proizvodnje u akvakulturi, i domaće riboprerađivačke industrije. Odobrene kvote za ribe i prerađevine na izvoz za tržište zemalja Unije ogrničavaju naše izvozne potencijale. i zato je ograničavanje poticaja za domaće riboprerađivačke tvornice bilo doista pogubno. Drago nam je da je ova Vlada to uočila i da je to uklonila. No, ono što je općeniti povod većine zahtjeva za većim poticajima jest zapravo to da poljoprivredni proizvođači pokušavaju tražeći veće poticaje kompenzirati kroz veću cijenu, odnosno kroz veće poticaje činjenicu da je često neriješena logistika vezana uz otkup, vezana uz plasman, vezana uz skladištenje. Često puta recimo ribari inzistiraju na povećanju cijene ribe. Kad čovjek sagleda bolje u čemu je problem, onda dođemo do zaprešćujućih podataka koliko zapravo Hrvatska ima hladnjača koliko se mora platiti po kilogramu ribe u hladnjači. Suočimo se sa činjenicom da Hrvatska u tisuću otoka i uz ovoliku dugu obalu ima svega 2 tisuće i 700 metara operativne obale za ribarske brodove, što praktično znači da ribari, a jednako tako i poljoprivrednici pokušavaju kroz veću cijenu svog poljoprivrednog proizvoda kompenzirati sve te gubitke, sve te nebuloze i nedostatke logistike koja bi ova država morala imati da im olakša život i proizvodnju. Dakle, kad god je riječ o zahtjevu za veće poticaje budite sigurni da je riječ o vatrogasnoj mjeri i da se jedan dio tog posla može odraditi doista kroz bolju državnu logistiku, odnosno kroz smanjenje vodnih naknada o čemu je već govoreno ovdje kroz smanjenje PDV-a za poljoprivrednu opremu, kroz jasniju regulativu koja se tiče otkupa, kroz jeftinije skladištenje proizvoda i tomu slično. Ovdje se mora međutim, posebno nadovezati na cijelu priču o masalinarstvu i to iz niza razloga. Još od Svjetskog sajma prehrambenih proizvoda Siel koji je bio koncem 2002. godine u Parizu, potpuno jasno da jedan od svjetskih prehrambenih hitova maslinovo ulje. Međutim, taj sajam 2002. u Parizu unatoč silnim proizvođačima maslinovog ulja sa svih strana svijeta, pa čak iz nama susjedne Slovenije i Makedonije prošao je bez predstavnika Hravtske. Toliko o Hrvatskoj skrbi za maslinarstvo, toliko o Hrvatskoj inicijativi da se osvoji taj dio tržišta, odnosno proizvodnje maslinovog ulja. i zato meni, poštovana gospodo iz Ministarstva tu jedna stvar, ali nikako nije jasna. Ajde, drago nam je da ste povećali poticaj za masline na jednu kunu po kilogramu, što se bliže otprilike poticajima u Europskoj uniji od jednog eura po litri maslinovog ulja, dakle dobro je da se išlo na kunu po kili proizvedene masline, ali nam je doista nevjerojatno da imate ovdje ograničenje od maksimalno 35 kilograma proizvedene masline po stablu. Pa ne očekujete valjda da će ljudi sjekirama rezati grane, jer su proizveli više maslina po stablu, odnosno jer su se trudili oko tih svojih stabala maslina? Jesmo li stvarno dotle došli? Također, u Hrvatskoj se stalno govori o tome da moramo poticati sadnju stabala maslina. Hrvatska je 1910. imala oko 13 milijuna stabala maslina. Danas imamo 4 puta manje odnosno 3 puta manje, negdje između 3 do 4 milijuna stabala. Točan podatak se doista ne zna što je još jedan od posebnih dostignuća Hrvatske države a to je da uopće ne znamo koliko imamo stabala maslina. Prije ulaska u uniju smijemo posaditi sve što možemo, nakon ulaska u uniju više nema sadnje. Ako želimo postići tu ciljnu cifru od tih 13 milijuna stabala maslina koliko smo imali u doba Austro-Ugarske onda moramo godišnje saditi najmanje 3 milijuna stabala maslina. A sada vas ja pitam na kojim površinama i sa kojim sadnicama. Tko će proizvesti godišnje 3 milijuna sadnica i na kojim površinama ćemo to sve skupa raditi. Postoji naravno mogućnost da te masline sadimo na opožarenim površinama. Za time vape svake godine, svako ljeto sve udruge maslinara pa čak i udruge branitelja koje su radile posebne programe sadnje maslina. Ali svake godine se ponavlja opet ista priča, sukob sa Hrvatskim šumama koje to hoće pošumljavati i na kraju cijela stvar jednostavno legne. Dakle, ako želimo doista osigurati Hrvatskoj izvoz maslinovog ulja, ako želimo zauzeti svoj prostor na međunarodnom tržištu maslinovog ulja i konsolidiranih maslina onda ova godina gospodo iz ministarstva treba biti zadnja u kojoj u novinama čitamo da se na opožarenim površinama ne može dobiti koncesija za uzgoj maslina. Mislim, nas u HSP-u ne zanimaju spekulativne ideje. Nas zanimaju konkretni projekti a to je odgovor od strane vašeg ministarstva hoće li se ove godine konačno moći na opožarenim površinama dobiti koncesija za sadnju novih maslinika. Tu je naravno i problem upisnika. Mi smo imali dvije godine za redom upisnik koji se provodio samo dva mjeseca u godini za razliku od Slovenije gdje se on provodio kontinuirano cijele godine. I sada imate cijeli niz poljoprivrednika koji su ostali izvan sustava. Koje će poticaje oni moći povući? Riječ je dakle o potpuno nepotrebnim glupostima u proceduri i to vrijedi za sve poljoprivredne kulture. Ako čovjek ima manje proizvodne kapacitete od onoga koji je ovdje minimum on ostaje potpuno izvan sustava. Najbolji primjer je na primjer poticanje proizvodnje u sustavu krava i tele. Ako imate manje od 15 grla vi ste izvan sustava. Što s onima koji imaju 12 recimo? Vrijedni su, hoće proizvoditi ali minimum je 15. Oni ostaju potpuno izvan priče. Tako vrijedi i za masline i za višnje, za breskve, za bilo koju proizvodnju. Mislim da je tu trebalo biti više fleksibilnosti i da će Hrvatska sa time potpuno nepotrebno sebi odrezati pojedine izvozne kvote koje su mogle biti veće da je cijela politika upisnika bila drukčija i da su u upisnik mogli ući i oni čiji su proizvodni kapaciteti bitno manji. Dobro je da se s druge strane išlo na smanjenje minimalno poticanog uloga male plave ribe na 10 tisuća kilograma, to smo i mi tražili prije par godina što se toga tiče. Međutim, i dalje smatramo da je bilo nužno ići na povećanje minimalno poticane količine za uzgoj ribe odnosno školjki i to tako da se ih poveća sa 3 tisuće kilograma godišnje na 5 tisuća kilograma godišnje. Radi se naprosto o tome što to znači toleriranje samo onih uzgajivača koji su doista spremni dosta investirati u proizvodnju i pri tome kad govorim o većim investicijama u marikulturu poštivati sve regule zaštite okoliša. To praktično znači manji broj većih proizvođača sa dobrom ekološkom zaštitom umjesto šume malih proizvođača nedovoljno jakih da osiguraju ekološku zaštitu u marikulturi. Osim toga, jedan niz od 11 bačava sa pratećom opremom godišnje daje 5 tona dagnji i doista je nejasno zašto je limit još uvijek na 3 tone godišnje. Jednako tako i imamo primjedbu i na članak ovog zakona koji se odnosi na osiguranje od šteta od požara. Nama je neprihvatljivo da unutra i dalje stoji formulacija da ministarstvo osigurava onoliko sudjeluje u osigurnini kod šteta od požara ili od tuče, općenito od elementarnih nepogoda koliko je sredstava u državnom proračunu. Mi smatramo da mora postojati fiksirani iznos a to je da država sudjeluje sa 20% sredstava u troškovima osiguranja. Ako nam je poljoprivreda prioritet, ako nismo sposobni osigurati protugradne rakete, ako nismo sposobni osigurati protupožarnu zaštitu onda ljudi moji idemo lijepo barem pomoći poljoprivrednicima sa fiksnim državnim iznosom od 20% osigurnine za štete od elementarnih nepogoda. Također, ovdje moram komentirati i članak koji se odnosi na sadni materijal. Opet se ponavlja priča od prošli put. Govori se samo o poticanju deklariranog sadnog materijala. Mi međutim smatramo da se može ići i šire od toga a to je da u slučaju da nema deklariranog sadnog materijala, da se poticaj može ostvariti za određene sorte u slučaju da ti proizvođači ga već ne proizvode odnosno da nisu upisani u upisnik proizvođača sadnog materijala. Dakle, primjer je na primjer sadnica vinove loze sorte Dobrinčić na otoku Šolti koja je u tamošnjim vinogradima zastupljena sa 80% i doista nema razloga da se ne ide i na poticanje i ostalih sadnih materijala osim onih koji su ovdje strogo navedeni. Jednako tako, smatram da bi trebalo i to će biti naš amandman povećati poticaje za proizvodnju meda odnosno za pčelarstvo jer Hrvatska ima izvrsne šanse da poveća izvoz meda čak za 4 puta ako se imalo o tome povede računa. S druge strane, potpuno je jasno da povećanje pčelarske proizvodnje doprinosi i oprašivanju odnosno da bez pčela nemate dobre voćarske i povrtlarske proizvodnje pa će vam onda možda manje uvoziti bumbare. Jednako tako smatramo da bi trebalo uz levandu poticati i buhač i to jednostavno zato jer se od buhača proizvodi ekološki prihvatljiv pesticid. I na kraju, smatramo da je potrebno u uvodnim djelovima ovog zakona koji govore o tome što su to poljoprivredna gospodarstva voditi računa da se potiče okupljanje poljoprivrednika u poljoprivredne zadruge kako bi se zadruge mogle prijaviti u upisnik poljoprivrednih gospodarstava i tako olakšati život onima koji imaju proizvodne kapacitete manje od ovdje predviđenog minimuma. Dakle, imamo niz amandmana na ovaj zakon i ovisno o njima ovisit će naše glasovanje. No ono što jednako tako moramo napomenuti jest činjenica da je ovaj zakon morao ići po redovitom postupku u redovitoj proceduri jer je ovdje riječ o cijelom niz vrlo osjetljivih pitanja koja se ne mogu rješvati po hitnom postupku. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom zastupniku Tadiću. S ovim smo završili rasrpravu po klubovima. U ime predlagatelja. Poštovani zastupnik Kolar.
Hvala gospodine potpredsjedniče, pomočnici ministra, dame i gospodo. Pa dopustite mi da u ime HSSa ponovim barem dio onoga akj smo već rekli. Dakle u najšimre smislu rječi selo i poljoprivreda za nas su uvijek bili a i danas su vrlo složeno društveno i gospodarsko tkivo. koje čini glavninu hrvatskog nacionanog prostora. I da ponvoim seljaštvo je ona konstatna u hrvatskoj povijesti koja je dala obilježje obranila i sačuvala kroz našu cijelu povijest hrvatski narodno idnetitet hrvatski jezik i k7ulturu sam hrvatski žiovotni prostor. Jer je narod sudbinski ukorjenjen u zemlju. Selo za nas znači posebnu nacionalnu vrijednost koja nadilazi samo poljoprivedu jer su njegovi temelji dom i obitelji, a iz tih temelja izrasa smisao za poštenje i moral, pravicu i rad, vjeru te sklad i ljepotu života. Od svega što određuje seljaka i poljodjeljstvo mi stavljamo u središte dom i obiteljsko poljoprivedno g ospodarstvo, na kojem se treba odvijati tehnološki suvremena, ekološki prihvatljiva i biološki zaokružena proizvodnja. U najširem smislu riječi selo i poljoprivreda uvijek su bili a i danas su najvažnija glavnina hravtskog nacionalnog prostora. Zato središnje mjesto u gospodarskom sustavu i razvitku Hrvatske mora imati obiteljsko gospodarstvo. Koje za svoje članova može ostvariti dostatna stabilna materijalna i duhovna dobra za socijalnu sigurnors i mirnu starost. Ja vas molim neka nitko ne određuje veličinu toga posjeda, neka nitko ne implicitne zahtjeva veličinu ili proizvodnju namaće neka se samo takvo obiteljsko domaćinstvo određuje veličinom namjenom proizvodnje i neka odredi kakav je taj kakva je njegova socijalna sigurnost i mirna starost. TAkav je način i gosporarenja osobito pogodan za one djelatnosti koje prirodno čini bitni dio hrvatske privede. Od poljoprivede u najširem smislu riječi stočarstvom, ribarstvom, voćarstvom, do turizma od male privrede i obrtništva do obiteljskog gospodarstva koje pruža intelektualne i druge usluge. Zato mi mislimo da je jedino moguće da bi se sve to dogodilo poboljšanje materijalnog i duhovnog stanja svih. Ne samo onih o kojima se to tiče. Trebalo bi da se to temelji i oblikuje po mjerilu i okviru poštene, radišne i štedljive obiteljske zajednice. Takva koncepcija bi sigurno blagotvorno djelelovana na obnovu života u ruralnim g raničkim područjima i posebno to je bilo spomenuto na otocima. Međutim, državno makroekonomska politika koja mora voditi ovu uravnoteženom javno mproračunu očigledno danas kreće u jednom drugom pravcu, i to se koncepcijski HSS i prijedlog Vlade ili ministarstva razlikuje u suštini. Mi govorimo o poljoprivedi kao gospodarskoj grani da ona ostaje u onom okviru u kojem je b ila, značu ruralnom prostoru da se iz njega miče. Mi govorimo da mora čuvati obitelj, dom vjeru i sve skupa. Međutim sada nam se događa raslojavanje na način i nemogućnost pristupa svih državnom proračunu na način kako je u ovom prijedlogu rečeno. Zato HSS još jednom predlaže koncepcijske razlike neka ostaju, neka u prelaznom razdoblju se približimo u onom djelu gdje se razlikuje a to su ta famozna tri hektara. To su nenmogučnost dostizanja broja kraja u ovom razdoblju, uvjetno rečeno mi imamo prijedlog amandmana koje je lako uz vašu dobru volju, naše sugestije dogovoriti usuglasiti. I da takve različitosti u koncepcijskom nastupu ublažimo u ovom prelaznom razdoblju i da damo šansu malim poljoprivednicima da ostanu, da egzistencija im neće biti ugrožena na način kako se predviđa u konačnici. I da pravda i pravica koja nas cijelo vrijeme koncepcijski i potiče da o njoj razmišljamo a to je dostupnost svih fondova pod jednakom uvjetima svima. Bude u konačnici i na djelu. ja moram na ovaj način izraziti i sumnju jer jednu možda i ustavnu odredbu gdje ograničavamo poduzetništvo na način d velike preferiramo a malim da ograničavamo. MIslim da tu isto pravimo jednu grešku, gdje nam mžda koja nije dozvoljena. zato mi budmo pratimo vaše reakacije, vaše nastojanje na koji način p ribližiti koncepcijski se. I možda u konačnici napraviti kompromis da ovo tzv. vrijeme prelazno ili prilagodbe bude još jedna šansa za mogućnost svih onih da prežive. Ja ponavljam mi govorimo o glavnini hrvatskoga seljačkoga korpusa koja je bar polovično u vlasništvu te zemlje. A neće biti im biti dostupno to, i o 70% koji imaju vlasništva stočarstva, znači stočarske proizvodnje, koja je izuzetno osjetljiva jer ako bi se dogodilo da 3 hektara ili ovih 5 hekata koje predlažete sada za dohodovnu potporu onda sigurno padamo brojem krava, sigurno nemamo proizovodnju mljeka dostatnu. I sigurno produciramo i sivo tržišt epod jednim uvjetima. Možda kompromisno se može dogovoriti ili vaš prijedlog može biti da se dio poticaja i ako to teško spojivo, bude dopušteno korištenje i takvim domaćinstvima koje uđu u drugu skupinu dohodovne potpore. Možda za prelazno razdoblje da se znači koristi i dohodovna jer ograničiti nekorištenje ni jedne potpore znači po zakonu o državnim potporama, a ući u dohodovnu skupinu druge kategorije druge vrste. Mislim da je konepcijski za nas neodreživo. Pa evo sukladno već rečenome mi mislimo da smo pokušali objasniti detaljno naš načelni stav i koncepcijsku politiku koju mislimo provoditi, i nadalje zalagati se za nju. Ali sukladno prihvaćenim eventualno amadmanima predloženim novim amandmanima Vlade. Odredit ćemo se za glasovanje. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanom zastupniku. U ime Vlade ministar Čobanković.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Dozvolite mi vrko kratko još jedan osvrt na prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o državnoj potpori u poljoprivredi, ribarstvu i šumarstvu. Još jednom moram naglasiti da ovo ni u kojem slučaju nije novi zakon, da su to izmjene i dopune postojećeg zakona. Da smo ga upravo uvažavajući i analizirajući situacije u godini primjene da smo ga nastojali prilagoditi da bude operativniji, da bude prihvatljiviji da bude više u funkciji razvoja poljoprivede, iz tih razloga smo išli i sa određenim prijedlogom izmjena i dopuna. Isto tako želio bih naglasiti naše trajno opredjeljenje da poljoprivredu vodimo u po nama pravom smjeru, da radimo na suštinskoj stvari u poljoprivredi, a to je okrupnjavanje poljoprivrednih gospodarstava i da na tom smjeru dajemo određeni akcenat. Isto tako bih želio naglasiti još jednom da smo po viđenju ministarstva došli do nekih gornjih iznosa, iznosa poticaja po jedinici površine ili po grlu da ćemo nastavak daljnje politike potpore i poticaja voditi u smjeru i usmjeravati sredstva u druge oblike potpora između ostalog kao što sam i naglašavao cijelo vrijeme u dohodovnu potporu, u investicijske potpore, da ćemo povećavati financijska sredstva, da ćemo pravilnike mijenjati i prilagođavati ih da budu u funkciji pravilnici, nisu statički. Određena iskustva koja nam dolaze ćemo koristiti da bi ih učinili operativnijim i da bi oni bili ti koji bi potakli investiranje u poljoprivredi. Rekao sam da razmišljamo i o povećanju investicijske potpore za određene ciljane projekte. Želim naglasiti da za određene projekte koji su od strateške važnosti za razvoj određenih poljoprivrednih proizvodnji a koje su nam nužne kao što je primjer razvoj voćarstva da ćemo projekte izgradnje … hladnjača, znači hladnjača sa kontroliranom klimom da ćemo poticati u nelimitiranom iznosu od 250 tisuća kuna nego na kompletnu investiciju do 25%. Da ćemo isto tako sukladno tome razrađivati i za određene druge projekte način investicijskih potpora. Sljedeće što posebno još jednom želim naglasiti našu rekao bih trajnu orijentaciju i brigu za problem seoskih prostora. Ja isto tako jako dobro poznajem situaciju na selu. Dolazim iz takvih prostora, živim na sličnim prostorima, obitelj mi živi na tim prostorima i mislim da dobro poznajem tu problematiku. Svjestan sam problema depopulacije cijelih prostora, svjestan sam da nam seoske sredine ili ruralne sredine da nam stare, da je veliko učešće starije populacije. Pogotovo je teška situacija na ratom stradalim područjima gdje se praktično vratio stari dio populacije, a na žalost onaj najvitalniji dio iz rekao bih isto tako ekonomskih i gospodarskih interesa nije se vratio i to je isto tako jedno veliko opterećenje. U tom pravcu naša je i odrednica i ono što činimo, a to je da smo i formirali jednu upravu unutar strukture ministarstva koja bi se bavila tom problematikom, znači upravo za održivi razvoj seoskih prostora, da je ta uprava upravo u formiranju, da nastojimo povećavati i da ćemo sigurno povećavati sredstva za taj vid potpore, znači za ruralni razvitak. To je ono kad kažem da iznos direktnih potpora će praktično ostati na sličnom ili istom nivou, ali ćemo ove druge oblike razvijati. Kroz ruralni razvitak ćemo razvijati isto tako značajne programe i projekte koji će biti u direktnoj vezi sa poboljšanjem uvjeta življenja na selu s jedne strane, ali s druge strane i direktno ekonomski od koristi za one koji se bave poljoprivredom. To su te naše odrednice. Svjesni smo svih poteškoća s kojom se poljoprivreda susreće, svjesni smo negativnog nasljeđa za poljoprivredu, svjesni smo velikog broja ljudi koji se na bilo koji način bavi poljoprivredom, ali je činjenica da je u upisnik upisano 139 tisuća ili kažimo 140 tisuća. Znači to su prava poljoprivredna gospodarstva. Nema ovo ministarstvo dapače ništa protiv niti poljoprivrede kao dopunskog zanimanja, niti bavljenja poljoprivredom ljudi koji imaju osnovno zanimanje neko drugo, ali isto tako mislim da ćete se tu i vi složiti, da naša prvenstveno za one interese moraju biti onima kojima je poljoprivreda osnovno zanimanje i u tom kontekstu ja i kažem da smo i ove izmjene i dopune vodili u tome pravcu, da smo unutar raspoloživih mogućnosti i financijskih išli na ovaj prijedlog i sukladno tome evo prijedlog je pred vama, rasprava je ovdje, mi smo isto tako spremni i nastaviti ćemo sudjelovati u raspravi ali još jednom želim naglasiti da i ova Vlada ima itekako razumijevanja za probleme i problematiku poljoprivrede. Da su određeni problemi, određeni projekti od strateškog interesa za razvoj Republike Hrvatske i mislim da to ni u kojem slučaju nije zanemarivo za razliku na žalost poljoprivreda je uvijek bila negdje na repu. Kompletna Vlada želi da i svjesni su da je poljoprivreda najosjetljiviji dio integracija, na koncu konaca to se vidi iz iskustva drugih zemalja i da se za poljoprivredu mora imati i razumijevanja, ali isto tako ja od ovoga neću odstupiti. Mi moramo imati svoju strategiju razvoja, mi moramo imati svoj cilj i viziju razvoja poljoprivrede. Nismo socijalno neosjetljivi kroz druge oblike potpora, ćemo voditi računa i o staračkim domaćinstvima i o onima koji nemaju dovoljan potencijal. Ali zašto? Upravo i naglašavamo to da smo svjesni i te strukture i da naša orijentacija ide prema razvoju visoko radno intenzivnih kultura gdje se i na manjim površinama mogu steći uvjeti i za ostvarivanje potpore i poticaja. I sljedeće još jednom da naglasim, postoje mogućnosti i naše intencija da manji proizvođači prođu određene oblike udruživanja, da nađu svoj organizacijski oblik i kroz zadružni oblik i druge oblike i da na taj način ostvare ono što im država sukladno njihovim potencijalima nudi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem ministru Čobankoviću. Jedna obavijest. Odbor za zakonodavstvo održat će svoju sjednicu u dvorani Centar u 13,30. S ovim smo završili dopodnevni rad sjednice. Nastavljamo u 15,00 sa pojedinačnom raspravom. Na redu je poštovani zastupnik Stazić.
Kolegice i kolege nastavljamo sa radom, prelazimo na pojedinačnu raspravu. Riječ ima poštovani zastupnik kolega Stazić izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kada govorimo o hrvatskoj agrarnoj politici onda ne možemo ni primjetiti da nju obilježava jedan paradoks. Hrvatska je zemlja koja bi mogla hraniti pola Europe a onda uvozi hranu. Onaj tko razrješi ovaj paradoks tko ovaj paradoks ukine taj će biti nacionalni heroj, to će biti genije u državotvorini i zaslužit će spomenik u naravnoj veličini u svakom pa i najmanjem selu u ovoj zemlji. Rješavati ovaj paradoks ne može se drugačije nego početi od strateškog razmišljanja. Znači pokušati odgovoriti na pitanje što mi ustvari želimo. Što hoćemo? Da li hoćemo da agrarna politika bude dio socijalne politike, ili hoćemo da agrar bude proizvodna grana. To jesu dvije koncepcije i tu je gospodin Tomčić potpuno u pravu. To su dvije različite škole mišljenja. One su svoj izraz danas našle možda najpregnantnije u različitom stavu ministra Čobankovića i gospodina Tomčića o tome kakva će biti sudbina malog seoskog gospodarstva sa par jutara zemlje i dvije kravice u štali. Ministar Čobanković kaže oni moraju nestati, takvi su procesi, gospodin Tomčić kaže oni ne smiju nestati jer selo i seljak nisu samo poljoprivredna proizvodnja oni su jedno kulturološko dobro. I njih moramo braniti i kao kulturološko dobro. Na ovom svijetu nestalo je mnogo stvari, nestalo ih je kao da ih nikada nije ni bilo, nestali su primjerice stari zanati i riječ kolar danas predstavlja, označava vrijedno cijenjeno prezime uvaženog zastupnika ali ta riječ je označavala nekada cijenjeni zanat koji je potpuno nestao jer je nepotreban. Ulaskom u Europsku uniju nestat će u Hrvatskoj mnogo toga kada je o agraru riječ, nestat će svinjokolje, nestat će pečenja rakije, nestat će sira i vrhnja na tržnici. Mnogo od tih stvari morat ćemo zaboraviti one će ostati živjeti samo u našem sjećanju, već je naprosto takva pravila Europske unije vladati ovdje u Hrvatskoj. Danas ovdje govorimo o poticajima. Oni godinama rastu, a problem se u agraru ne riješava, ne događa se ništa. Postaje opravdano postaviti pitanje da li ova politika poticaja uopće može, da li je ona prikladan instrument da problem agrara riješi. Posebno mislim da poticaji nisu problem, da nije toliko bitno da li će se za ovu kulturu dobivati ovoliki ili onoliki poticaj, da li će se uopće jedna kultura poticati ili ne kada imamo daleko veći problem koji paralelno egzistira i koji se nikako ne rješava a to je problem tržišta. Tržište nije uređeno, ne postoji uređeno tržište, nema organiziranoga otkupa, zajamčenoga otkupa za sve one poljoprivredne proizvode koji se proizvode, tim tržištem vladaju nakupci, prekupci i njima se isplati od seljaka kupovati i dalje prodavati skuplje. Ali država nije pronašla instrumente do sada kako da tome doskoči i da na organizaciji tog tržišta pomogne seljaku. Jer gledajte što vrijedi seljaku stimulans od 100 kuna ili koliko po svinji kada on tu svinju uzgoji i nema je kome prodati, evo žale se seljaci da su im puni svinjci. Što mu vrijedi poticaj za govedo kada ga nema kome prodati, može prodati samo nakupcu ili prekupcu. Jest da su organizirali interventni otkup sada u zadnje vrijeme ali to su problemi koje seljak želi da se riješi i kada bi se oni riješili on bi bio zaštićeniji. Nema da je tržište problem dokazuju neke druge poljoprivredne grane, primjerice vinarstvo i vinogradarstvo, ministar Čobanković koliko čujem također vinogradar i vinar doduše njegovi nasadi su mladi, koliko čujem, još ne donose prinos pa bit će vremena za to ali pitajmo afirmirane vinogradare, pitajmo ..., Jakobovića, Enjegija imaju li oni problema sa plasmanom svojih proizvoda, nemaju, ni jedan drugome ne konkuriraju, uspiju prodati sve što proizvedu i to uspiju po dobrim cijenama, zašto? Njihova proizvodnja je kvalitetna imaju vrhunske enologe, ne okopavaju gorice motikom, imaju uređene nasade, imamju sređenu moderniziranu proizvodnju, to jest put i ti primjeri nam pokazuju koji jest put za oporavak agrara. To mi međutim, ne možemo očekivati od malog seoskog koji je najčešće uz to i staračko. I od njih ne možemo očekivati niti da na moderan način obavljaju poljoprivrednu proizvodnju jer oni nemaju ni sredstava, ni volje, a najčešće nemaju ni snage da se takvom poljoprivrednom proizvodnjom bave. Govoriti o poljoprivredi dakako mora se politički ali mislim da ne bi bilo dobro o poljoprivredi govoriti stranački. Poljoprivrednici seljaci dakle jesu biračko tijelo, znatan dio biračkoga tijela ili barem zanimljiv dio biračkoga tijela. Ali problem agrara nadilazi tu činjenicu, zbog toga u raspravama kako popraviti stanje seljaka, kako popraviti stanje poljoprivrede treba pod svaku cijenu odustati od vođenja bilo kakve stranačke politike. Za početak bi možda valjalo odvojiti ministre Čobankoviću socijalnu politiku prema seljaku, koja je potrebna. Ne možemo te ljude u staračkim domaćinstvima prepustiti same sebi, oni zaslužuju skrb države, oni ne mogu, nemaju snage, stari su, ne mogu oni više ni orati ni sijati, ni brinuti se o plasmanu svojih proizvoda. Trebalo bi to, socijalnu politiku prema seljaku odvojiti od agrarne politike kao važne proizvodne grane koja može i treba u budućnosti biti i izvozno orijentirana. Ako u tome uspijemo, u tome se ne može uspjeti ni za 6 mjeseci, ni za godinu ni za dvije, to je dug posao, veliki posao za koji treba vremena. Ali tek ako na to pitanje riješimo, možda idući ovim smjerom, odvojiti socijalnu politiku od proizvodne politike onda imamo šanse doći do trenutka kada će osnovni paradoks biti riješen a to je da živimo u zemlji koja može hraniti pola Europe a koja hranu uvozi. Hvala.
Ministar poljoprivrede Petar Čobanković. Izvolite.
… [[govornik se naknadno uključio, ne čuje se]]
Glasnije Petre.
… [[govornik se naknadno uključio, ne čuje se]] intencija ovog Zakona o potporama u poljoprivredi da oni koji imaju dvije krave nestanu i da negdje moraju nestati. Mi ovim mjerama upravo nastojimo odvojiti socijalnu politiku od agrarne politike. Mislim da je to suština ovih izmjena i dopuna ovoga Zakona o novčanim potporama. Na način kao što sam već govorio da smo socijalno osjetljivi i da za onu kategoriju i da imamo povećanje dohodovne potpore da uvodimo drugu kategoriju dohodovne potpore i da se želimo u ovome drugome dijelu usmjeriti ka vođenju upravo ovih što ste rekli agrarne politike. Ja se apsolutno slažem, jedna ako ne i najbolnija točka Hrvatske poljoprivrede je, pitanje neriješenih tržišta poljoprivredno prehrambenih proizvoda u Hrvatskoj. I normalno, da je to jedan od prioriteta rekao sam i Vlade. Želimo uvesti red, želimo eliminirati, pokazujemo namjeru u relativno kratkom vremenskom periodu donijeli smo Zakon o posebnim uvjetima za stavljanje brašna na tržište. Pri kraju smo riješavanja pravilnika, izrade markice, intenzivno se radi na tom projektu, doći će na red i pitanje mesa i pitanje i drugih proizvoda. I slažem se da moramo stvoriti uvjete da proizvođač ono što proizvede da može realizirati i plasirati i da ima onaj tko će to uzeti, tko će otkupiti i tko će to platiti, što je vrlo bitno. Mi smo bili prisiljeni ići u ovu mjeru interventnog otkupa. Bili smo suočeni sa trenutnim vrlo visokim viškom stoke, riješili smo ga. Ja i s ove govornice pozivam, ako bilo tko iz bilo kojih razloga ne može naći kupca za jednu, dvije ili tri ili više svinja isto tako za junadi neka se slobodno obrati ministarstvu, stvorili smo način mehanizam da to možemo riješit. Regulirali smo i pitanje tržišta stoke i danas su tržne cijene iznad cijena koje su bile u interventnom otkupu to nam je bio cilj i suština. S druge strane, to meso interventnog otkupa stoji uskladišteno i koristit će se kada bude najpotrebnije ili kad bude manje ponuda koristit će se u turističkoj zoni. Stvorili smo pretpostavku da turiste hranimo vlastitom hranom. I upravo i to je ono čemu slijedimo. To smo morali napraviti iz prostog razloga, jer smo predvidjeli u proračunu određena sredstva za intervencije na tržište. i kada govorimo o potporama onda nije samo ono što po jedinici površina, nije samo ono što je po grlu davanje, nego su to i neke druge indirektne mjere. Govorio sam, o programima ruralnog razvitka, govorio sam o investicijskim potporama, dohodovnim, nisam do sada spominjao potpore za intervencije na tržištu to su ti oblici koje ćemo dalje razvijati, nadograđivati i to su te potpore koje će davati, slobodan sam kazati i sigurnost proizvođačima da će se moći intervenirati tada kada bude potrebito. Hvala.
Poštovani zastupnik Miroslav Korenika.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, gospodine ministre. Više puta tijekom današnje rasprave i gospodin ministar je ponovio da ovo nije novi zakon, ja mogu odmah postaviti pitanje, prošlo je sasvim dovoljno vremena da imamo potpuno novi zakon. Nije mi jasno zašto kukati, jer svaka Vlada ima svoju strategiju razvoja države, pa i u poljoprivredi, prošlo je evo 5,5 mjeseci kako nova Vlada djeluje i radi. Nije mi jasno, koji su razlozi da onda nemamo potpuno novoga zakona koji će regulirati i pokazati uistinu što Vlada želi na, u segmentu poljoprivrede riješiti? Osim toga bilo bi normalnije da se ne radi parcijalno, jedan zakon sada, pa drugi za dva mjeseca. Imali smo prije dva mjeseca zakon koji smo pokušali nadam se uredili tržište brašna. Bilo bi normalnije da se dođe sa cijelim setom zakona kako bi se razriješilo pitanje poljoprivrede u najvećoj mjeri. Jasno mi je i nemam iluzija da u doba kada trebamo postati punopravni kandidati za ulazak u Europsku uniju i počet pregovarati o tome, da nam se otvaraju mogućnosti ulaska u pristupne fondove, i evo ga čini mi se petu godinu za redom napominjem da polazne osnove s kojih krećemo će biti te koje će itekako biti važne, i važno je što je moguće više ulagati u poljoprivredu. Upravo zbog toga bez obzira što ministar stalno govori i ponavlja, ja želim vjerovati da on uistinu tako i misli da ova Vlada i socijalno osjetljiva, ali zato bi trebalo prihvatiti amandmane koji su došli iz opozicije i koji su pojedini klubovi opozicijskih stranaka i ovdje najavili i izrekli da treba onda smanjiti i površine kojima će se poticati proizvodnja kao i poljoprivredna proizvodnja, količinski koja će se poticati, jer moramo biti svjesna da naša poljoprivreda za razliku od industrije još manje sposobna za tržišnu utakmicu ovoga časa. Meni se čini da ipak u razradi ovoga zakona, a to nam se ponavlja iz godine u godinu, tako ne treba shvatiti samo kao kritiku ovom ministru poljoprivrede. Mi bismo vjerojatno trebali prije toga raspraviti ili barem dobiti bilancu svih potrebnih poljoprivrednih proizvoda za Republiku Hrvatsku. Da se jasno i glasno obznani svima u ovoj državi koji su to poljoprivredni proizvodi i koje su to količine koje trenutno ovoj državi trebaju. Jasna je stvar i to je ministar u nekoliko navrata rekao, ali rekao je i u ime Kluba HSLS-a čini mi se i gospodin Pankretić, tržište nije uređeno. Ja bih volio čuti koje će to biti konkretne mjere da se tržište poljoprivrednih proizvoda riješi, da nemamo više prekupaca, nakupaca i da nemamo mekane granice preko koje prelazi sve i sva. U okviru ovoga trebalo bi sasvim sigurno reći što se čini da se, da Ministarstvo, odnosno birokracija unutar ministarstva ne bude prepreka da se brže iako su i jedinice lokalne samouprave znači općine i gradovi sukrivci za to, da se brže odobravaju programi raspolaganja državnim zemljištem kako bi se taj dio riješio, a uz to da znamo i na koji način će ova Vlada potaknuti okrupnjivanje zemljišta, jer i to jedan od kamena spoticanja da ova poljoprivredna dohodovna domaćinstva, odnosno gospodarstva budu kvalitetnija i bolja. Čuo sam naznaku da će biti povoljnijih kredita, negio što ih je bilo do sada, i to sasvim sigurno treba podržati i reći da je to dobra stvar. Međutim, ovdje u ovim potporama, iako se radi o izmjenama i dopunama ovoga zakona, mene bi zanimalo zaštoneke od roba koje intenzivno uvozimo i za koje znamo da ih je nedostatak na hrvatskom tržištu zašto ih uporno ne pokušavamo potporama dovesti poljoprivredniku u situaciju da imamo bolju situaciju. Recimo, cvijeće, nažalost znamo da se većina cvijeća u Hrvatsku uvozi ... [[Govornik se ne razumije.]] poljoprivredna kultura koja bi mogla biti vrlo dohodovna ali čini mi se da je značajan poticaj Vlade koji bi išao sa time da se da i potpora za proizvodnju cvijeća. Dosta toga je rečeno o slatkovodnom ribarstvu, međutim, čini mi se da za razliku od ribarstva na moru gdje je ipak ta potpora daleko bolja i kvalitetnija čini mi se da se za slatkovodno ribarstvo imamo nedovoljne potpore. Bilo je ovdje riječi da će za slatkovodnu ribu ići i nešto investicija i svega ostaloga, međutim, nemojmo zaboraviti da prijašnjih godina su bile suše koje su poharale slatkovodno ribarstvo, imali smo isto tako i visoke namete vodoprivredne naknade i svega ostalog i bojim se dok slatkovodni ribari dožive da dobiju sve te potpore da jednostavno dođe do toga da nitko od njih više neće moći proizvoditi pogotovo s toga što veći dio proizvodnje ove godine neće postojati jer zbog suše prošle godine oni ni nemaji što ove godine proizvesti i velikim dijelom izvesti na strana tržišta. Posebno napominjem da se ovdje radi da je slatkovodno ribarstvo najvećim dijelom razvijeno i na područjima od posebne državne skrbi odnosno na područjima sa otežanim uvjetima privređivanja. Čuo sam i imam informacija da je Hrvatski pčelarski savez izrazio negodovanje ja bih volio dobiti dodatno tumačenje i izjašnjenje, da se matice, odnosno proizvodnja matica neće više poticati. Čini mi se da pčelarstvo kao izuzetno važna grada poljoprivrede ipak je zaslužila i trebala imati bolji i kvalitetniji tretman. Ovdje su i kolege iz Kluba HNS-a i PGS-a dali amandman a ja sam o tome isto tako mislio govoriti radi se o pograničnim područjima, seljaci koji žive na područjima uz gradnicu imaju imovinu, imaju zemljišta na područjima najčešće se radi o Republici Sloveniji. Ja moram reći da dajem punu potporu Klubu HNS-a da u sustav poticaja uđu i površine koju naši poljoprivrednici imaju na slovenskoj strani koje oni dnevnim prelascima mogu obrađivati kao što mogu i poljoprivredne proizvode s te strane uvoziti u Republiku Hrvatsku. U ovom smislu, ovih potpora, dao sam jedan amandman u kojem bih ipak volio i molio da se napravi nešto što možda ranije nismo uspjeli napraviti. U sjeverozapadnoj Hrvatskoj razvijena je i proizvodanja i potrošnja bučinoga ulja, to je jedno od kvalitetnijih ulja koje možemo reći da je u Hrvatskoj i autoktoni poljoprivredni proizvod. Nažalost koštice iz kojih se on proizvodi uglavnom su se do sada uvozile iz Kine. Ja bih molio i nema potrebe da govorim koliko je to važno i bilo bi izuzetno korektno od ove Vlade da i ovu, znači da proglasi da su i bučine koščice isto tako služe za proizvodnju ulja, znači da spadaju u uljarice. A ostim toga u sjeverozapadnoj Hrvatskoj se koristi i bijela repa kao za preradu, za industrijsku preradu, ona se do sada nije poticala, mislim da bi bilo izuzetno korisno da se i to napravi. I progovoriti ću još o jednom problemu koji se, svjestan sam ne može razrješiti ovim zakonom ali bih molio da ministarstvo i ministar osobno uzme u obzir i da se to što je moguće prije pokrene izmjena određenih zakona da se situacija popravi. Rekli ste gospodine ministre da se u Hrvatsku uvozi otprilike 30% potrebnih količina mlijeka. Ovdje u sustavu potpora o kojima mi danas govorimo nažalost ide se sa većim količinama milijeka koje su potrebne u proizvodnji da bi se proizvodile što smo svjesni toga da naša mala obiteljska gospodarstva ili seljaci koji ne rade na dohodovnoj osnovi jednostavno ne mogu to napraviti. Trebalo bi uistinu više socijalne sigurnosti da se s njima izađe, izađe u susret i da se omogući da oni mogu dobivati dodatne potpore odnosno premije za mlijeko. Uz to, ukidanjem znamo da postoje područja od posebne državne skrbi, ona treća skupina koja jedan dobar dio tih područja je i u brsko-planinskim područjima, neki su i u područjima sa oteženim uvjetima privređivanja, međutim, neki su naglo ispali iz svega ovoga. I seljaci su nezadovoljni i sa pravom jer odjednom su ostali bez svojih premija. Ja bih vas molio i apeliram jedan takav skup poljoprivrednika u Varaždinskim toplicama, radi se možda za ministarstvo ovoga časa o ne velikim novcima međutim za seljaka koji teško živi je svaka kuna dobro došla. Ja vas molim i iniciram da pokušate promijeniti onda i klasu tog područja sa otežanim privređivanjima i koja su to područja brdsko-planinska kako bi se tim seljacima vratila prava koja su imali da imaju dodatne veće premije za mlijeko. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Stjepan Fiolić.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici. Zadovoljstvo mi je što mogu govoriti o proizvodnji poljoprivrednih proizvoda isto tako i o proizvodnji mesa. Proizvodnja koja najbolnija točka resornog ministarstva već desetljećima. Poteškoće koje su isplivale na površinu, zadnjih nekoliko godina kada se uvoz iz godine u godinu povećava svega i svašta od voća, povrća i mesa. Tim gore što su se ti proizvodi uvozili upravo kada je u našoj državi trajala berba voća i povrća. Gospodo takve greške ne smije ponavljati i ne treba se vraćati prošlosti već okrenuti budućnosti. Stoga me vesesli što Vlada i resorno ministarstvo pripremilo dopunu Zakona o državnoj potpori u poljoprivredi, ribarstvu i šumarstvu. Zakon koji je puno bolji za obiteljska gospodarstva isto tako i za velike proizvođaće kojima neće biti maksimalan limit 2 milijuna kuna već i neće više trebati jedno uspješno poduzeće dijeliti na više poduzeća. Već će smanjiti troškove i biti uspješniji. Upravo ovoj Vladi pripalo je da riješi i ozdravi to bolesno gospodarstvo i ministarstvo koje godinama boluje o ne brigi za proizivođače. Radi velikih poteškoća u toj proizvodnoj gradnji i budućnosti hrvatskih proizvođača molio bih za pomoć predsjednika Vlade da pomogne resornom ministarstvu. Vlada i Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva, vodnog gospodarstva mora uvažavati mišljenja udruga seljaka, proizvođača i industrija ljudi i ljudi koji imaju iskustva u toj proizvodnji. Upravo radi tih proizvođača na temelju članka 153. Poslovnika Hrvatskoga sabora podnosimo amandman u kojem tražim da poticaj na uvozno tele za tov umjesto 400 kuna ostaje 800 kuna. Time vas uvjeravam da će se proizvesti više junećeg mesa za domaće potrebe i smanjiti uvoz istog. I time ćemo isto tako pohraniti svoje proizvode toj junadi. Pozdravljam odluku da seljak dobije 600 kuna za tele koje će završiti u tovu, isto tako i za proizvodnju istoga u juneče meso gdje će proizvođač za to domaće porjeklo utovljeno june dobiti 1000 kuna poticaja. Naravno da bi svi, svaki hrvatski proizvođač želio više i veću potporu i poticaj nego što je u ovom trenutku mogla dati hrvatska Vlada. Nadam se da će hrvatksa Vlada i sljedeće godine sa svojim mogućnostima kao i ove povećati potporu i poticaje i što prije izjednačiti se sa susjednim državama. Tim potezom uvjeravam sve vas u ovom Domu isključili bismo uvozničke lobije, potaknuli, povećali domaću proizvodnju i povećali izvoz milanskog ... u Italiju koji je danas minimalan na naše mogućnosti. Važno je pokrenuti inicijativu da stočari kao i proizvođači mesa što prije mogu zakupiti i kuptiti poljoprivredno zemljište u vlasništvu države jer upravo na njima treba temeljiti našu prizvodnju. Isto tako prosječan proizvođać od 3 hektara treba preorjentirati u stručnu i finacnijsku pomoć na proizvodnju voća i povrća jer takvim obiteljskim gospodarstvima ne mogu pokrivati svoje troškove sa svojom proizvodnjom žitarica. A proizvodnju žita prepustiti velikim gospodarstvima. Takva gospodarstva imaju opremu za obradu zemlje za razliku od malih kojima se ne isplati ulagati u novu opremu. A bez opreme nema napretka. ne treba se bojati poznate komunističke parole, DA je bogati seljak opasan za državnu vlast. Dapače samo takvi proizvođači ne boje se Europe jer žele i znaju raditi ili udruženi u zadruge. Kao što sma naglasio ne treba se bojati Europe, jer ni jedna država koja je ušla u Europu nije dala zahtjev da izlazi iz Europske unije. Resorno ministarstvo i te kako treba voditi računa za prodaju zemlje, proizvođačima mesa, jer bez zemlje i zemljišta badave farme u Europskoj uniji. TAkvi proizvođali ne nmogu biti konkuretni i ne ma budućnosti za njega. U sudjenoj Mađarskoj farmi koje nisu imale vlastit eobradive površine propale su ili su prodane vladinicima zemlje. U Europi je pravilo koje mi moramo p rimjeniti jedna krava hektar zemlje. Ako stvorimo ovakve uvjete našim proizvođačima nestat će crna trgovina, od mesa povrća i voća, nestati će nelojalna konukrenicja. nestati će velika utaja poreza, nestati će uvoznički lobi, šverceri koji i te kako koriste nered na tržištu. Nestati će interventni otkupi viška svinja i junadi, dobit ćemo po prvi puta zadovoljne proizvodđače, koji će biti ravnpravni Europi prodavati upravo njima svje proizvode i zamjeniti uloge. Molim još jednom da svi podržimo promjenu zakona o državnoj potpori i poticaju poljoprivedi. isto tako za boljitak stočarske proizvodnje mesa. Molim Vladu da prihvati amandmane. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Prije nastavka rasprave ja bih sukladno članku 204. stavak 2 Poslovnika predložio dopunu dnevnog reda sa dvije točke. Pod jedan; Prijedlog zakona o izmjenama zakona o porezu na dodanu vrijednost, sa konačnim prijedlogom zakona. P.Z. 109. Prijedlog Vlade upućen u proceduu sa prijedlogom za donošenje po hitnom postupku. I Prijedlog odluke o izmjeni odluke o utvrđivanju obrasca zastupničke iskaznice. Predlagatelj Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnoga postupka kod donošenja zakona o izmjenama zakona o porezu na dodanu vrijednost? Nema. MOlim tko je za primjenu hitnoga postupka? Hvala lijepa. Protiv? Utvrđujem da je prihavćena primjena hitnoga postupka sa 75 glasova za, i 11 protiv. Hvala lijepa. prijedlog izmejne odluke o utvrđivanju obrasca zastupnike iskaznice od Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove razlog leži u tome što je kod da je u postupku izrade zastupničke i skaznice se utvrdilo da troškovi izrade iznosi oko 100 tisuća kuna dobijene novim proračun i novi izvođač koji za pola skraćuje te troškove. Pa je budući da smo odlukom utvrdili obrazac trebamo promjenom odlukom i promjenti. Ako nema primjedbi nitko na uvrštenje ovoga prijedloga odluke onda smatram da je dopuna dnevnog redana taj način i izvršena. Nastavljamo raspravu sa molim poštovanog zastupnika Matu Štimca. Na Odboru je. gubi pravo na riječ. Poštovani zastupnik Vladimir Kurečić.
Hvala lijepa. Gospdoine predsjedniče Hrvatskog sabora poštovani gospodine ministre i suradnici, poštovani kolegice i kolege zastupnici. U okviru rasprave o izmjenama i dopunama zakona o dražvnoj potpori u poljoprivredi, ribarsvu i šumarstvu u kojoj smo do sada čuli puno podatka i činjenica o težini stanja u predmetnom području. U kojoj smo čuli puno različitih ideja i pogleda na to. kako poboljšati stanje, u kojoj smo čuli puno disonantnih tonova da ne kažem prepucavanja, vezano na koje bih želio istaknuti da bi poljoprivedna politika pogotovo u ovoj situaciju trebala biti nad stranačko pitanje lišeno dnevno političkih interesa. U kojoj nitko ne bi trebao polagati ekskluzivno pravo za zaštitu sela i poljoprivede, nego bi svi trebali istinski i zdušno raditi zalagati se da se tom prevažnom segmentu hrvatskog društva i gospodarstva pomogne. Čuli smo na žalost i to da ne netko ranije donio zakon kojeg nije poštovao i provodio a naknadno optužuje nekoga iza sebe zašto taj zakon provodi. To je na žalost dio političkog folklora, koji bi končano trebao prerasti u odgovorno ponašanje. U ime Kluba HDZa dao sam potporu ovim promjenama koje predstavljaju iskorak prema snažnijem poticanju proizvodnje onih proizvoda koji u RH nemamo dovoljno. Koji se u velikoj mjeri uvoze a koje snažnije poticanje a kojih snažnije poticanje važno i zbog dostizanja kvota prije ulaska u Europsku uniju. Dao sam potporu i znatno poboljšanim i povećanim iznosima potpore donotku, kao i uvođenju nekih posve novih potpora. U ovoj pojedinačnoj raspravi želim kratko objasniti što sam mislio kada sm u ime kluba rekao, da s obzirom an prijalazno razdoblje i potrebu postupnih promjena neka rješenja treba ublažiti. naime, u ime nekoliko zastupniak HDZa predložio sa amandane koje bi trebali ublažiti prijelaz i mnogim obiteljskom gospodarstvima pogotovo u svjeverozapadnom dijelu Hrvatske omogućiti da i u manjem opsegu proizvodnje egzistiraju da ne kažem opstanu,. Prvo, predložio sam amandman da se težina teladi koja se potiču i ulaze u tov sa 100kg poveća na 130. To objašnjaavm time da je svi koji nepšto znamo malo otehnologiji da tek sa 120, 125, 130 kg tele zapravo postaj espremno za t ov postaje preživač i tako dalje. Počinje preživati i tako dalje. DRugo da se broj pčelinjih zajednica koje se potiču smanji s brojke 40 na 30. Naime i u raspravi na odboru za selo i poljoprivedu, bilo je u ime predstavnika proizvođača pčela i meda rećeno i naglašeno ono što je inače opće poznato da je praktički svaka košnica važna i da bi trebalo i male proizvođače i te kako poticati. Jer su više stsruke koristi od pčelarstva ne samo preko meda i proizvoda nego i preko oprašivanja daleko veća. Treće, da se minimalno poticana količina mljeka s 12 tisuća litara, smanji na 6 tisuća litara. Na t aj način omogućujemo mnogim malikm poljoprivednim obiteljskim gospodarstvima u svjeverouzapadnom dijelu Hrvatske da stvarno prežive. Spomenuti ću jedan podatak, za kojeg znam da je točan, dakle za područje Varaždinske županije ima preko 4 tisuće 200 obiteljskih gospodarstava koji posjeduju u ovom trenutku do 3 krave. Ukoliko bi tu došlo do drastičnih rezova, daklem, naglog povećanja broja krava koja se potiču, naglo preko noći praktički bi 4 tisuće 200 obitelji ili pak nešto manje, ali u svakom slučaju velika zapanjujuća brojka obiteljskih gospodarstva ostali praktički bez egzistencije. Nadalje, da se broj utovljenih svinja koje se potiču također smanji sa 100 na 75 slično tumačenje kao i kod ranijeg prijedloga promjene. Nadalje, da se kod roditeljskih jata u peradarstvu perad prevedena u rashod potiče sa 9 kuna. Naime, do 2001. godine taj poticaj je postojao. Nakon toga je on bio doduše u znatno manjem obliku prisutan ali preko uredbi Službe za veterinarstvo, koliko znam. Sada predlažemo da se vrati u Zakon i da iznosi 9 kuna. I šesto, da se broj krava koje se potiču ne povećava drastično nego također da ostane na brojki 4. Govorim o 2005. što znači da će proizvođači mlijeka, odnosno uzgajivači krava u 2006. ostvariti poticaj ukoliko su u 2005. imali minimalno 4 krave. Smatram da je taj prijedlog prihvatljiv. Pozdravljam uz to još jedanput nove i veće poticaje. Razumijem trenutačne vrlo reducirane mogućnosti Ministarstva poljoprivrede i šumarstva uzrokovane velikim dijelom i zbog obveza koje su ostale iz prethodnog razdoblja, a morale su biti u vrlo kratkom vremenu isplaćene. Ali naglašavam da će trebati u vrlo kratkom vremenu, ako je moguće već za sljedeću sjetvenu sezonu, daklem, za proljeće 2005. godine vrlo ozbiljno razmisliti i povećati poticaje za uljanu repicu, šećernu repu i povrće. Naime, uljana repica i šećerna repa kao industrijske biljke u području u kojem stvarno ne proizvodimo dovoljno, kod njih je sada poticaj takav da doista ne može proizvodnja biti isplativa. Svatko tko će trebati razmisliti, daklem, o povećanju kako bi proizvodnja bila kako tako isplativa i kako bi se, kako bi se, daklem, stvorio interes da se zasiju u tim kulturama veće površine kako bismo, daklem, i po pitanju približavanja Europskoj uniji i one startne kvote bili u povoljnijem položaju. Isto tako kod šećerne repe, a ista ta logika je i kod povrća. Naime, mi imamo u sadašnjem Prijedlogu izmjena i dopuna Zakona poticanje povrća za industrijsku preradu, a nemamo poticanje u toj mjeri ostalog povrća. Pa kada se često žalimo da na tržnicama je sve samo uvozno, a nema hrvatskog onda treba znati da bi i tom povrću koje bi trebalo završiti na tržnicama tim poticajem trebalo omogućiti da se lakše othrvaju toj invaziji, da tako kažem, uvoznog povrća. Isto tako bi trebalo što prije razmisliti i povećati poticaje uzgojno valjanih životinja, barem u mjeri kao što je to bilo ranije, u proteklih nekoliko godina to je bilo provođeno preko HSSC-a. Međutim, smatram da bi trebalo razmisliti o vraćanju poticaja uzgojno valjanih grla, krava, krmača, ovaca, koza, itd. Na kraju, pozdravljam i zahvaljujem ministarstvu i Vladi što je podigla poticaj za zagorskog purana na 150 kuna. Naime, od 98. godine kada je zagorski puran postao autohtona, postao je već daleko ranije, ali kada je ušao u sustav državnog poticaja i kada je ostvarivao 140 po puranu, odnosno 110 kuna po purici. Nažalost, i prije 2 godine, odnosno prije 3 godine taj poticaj je smanjen na 90 kuna. Sadašnjim povećanjem na 150 kuna omogućuje se da se ta životinja i dalje zaštiti i ne samo to nego da se i u tom pogledu napravi korak dalje, kako bi zagorski puran, daklem, autohtona pasmina domaće peradi mogao postati i ekonomski isplativ proizvod, ekološki proizvod koji bi se mogao plasirati i na zapadno europsko tržište, kao što je to u velikim količinama bilo prisutno ovdje prije 70-ak, 80-ak godina. Što je posebno važno upravo za te male, usitnjene zagorske, prigorske i slične prostore i površine i to bi mogao biti ne samo dodatni oblik nego nekima čak i u ozbiljnoj proizvodnji, ozbiljni i osnovni oblik zarade. Toliko. Hvala vam lijepa.
Ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnica Zdenka Čuhnil.
Ispravljam navod uvaženog kolege koji je naveo, Vlada, prošla Vlada donijela je zakon za koji sada saznajem, a sada se optužuje ova Vlada zato što ga primjenjuje. Naprotiv i prošla Vlada i sadašnja Vlada ne primjenjuje i ne poštuje temeljni Zakon o poljoprivredi na temelju kojega je najprije trebala donijeti nacionalni program, a na temelju tog nacionalnog programa onda dograđivati Zakon o poticajima u poljoprivredi.
Nema replike, kolega? U ime predlagatelja zakona HSS-a poštovani zastupnik Božidar Pankretić. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Pa nisam imao priliku da nakon izlaganja klubova se u ime predlagatelja zahvalim svim klubovima i kažem nekoliko rečenica pa ne znam koliko je to sada više aktualno, ali možda je ovdje najaktualnije da se osvrnem na ovo nešto što je rekao ovoga trenutka uvaženi zastupnik koji je diskutirao. Moram reć da je poziv, da je poljoprivreda nešto nadstranački, nešto što sam i sam nekoliko puta u ovom Parlamentu i prije pa i danas na neki način napomenuo zbog općeg značenja poljoprivrede i mislim da to ne treba više ponavljati. No međutim nakon tih rečenica dobrog poziva i ja pozdravljam takav poziv uvaženog zastupnika reć da su neke izjave politički folklor i reći da netko nije poštivao zakon, mislim da nije korektno jer u svakom slučaju treba vodit računa o činjenicama. Činjenica, uvaženi zastupniče govori drugačije. Zakon je donesen i Zakon u tom dijelu u kojem je donesen je poštivan. Vrlo jasno, sve odredbe Zakona u onom dijelu na koji ste vi apelirali bile su poštivane. Prema tome, ja nisam govorio ovdje prije kada je gospodin ministar govorio o određenim stvarima da se poštuje zakon. Mora se znati da smo mi, prošle godine je Vlada donijela uredbu sa kojom je na neki način anulirala dio zakona koji se odnosi na poticane količine u mlijeku. Prema tome, Vlada je mogla i u siječnju mjesecu ove godine donijeti takve uredbe, a ne čekati zakon. Prema tome, nemojmo tu reć da nema se mogućnosti određenih stvari ako se želi učinit ili se čekaju određene stvari i mislim da nije korektno to nazivat nikakvim političkim folklorom nego se u svakom slučaju u poljoprivredi zalagat za jedan opći nadstranački interes, a u svakom slučaju dozvolit svakome da ima različite poglede. A ovdje mogu reći u ime predlagača jedan pogled koji smo danas ovdje iznijeli, za koga vjerujem da je sigurno dobrodošao u poljoprivredi. Mislim da se možemo razlikovati, čuli smo ovdje i pojedine zastupnike iz SDP-a koji imaju drugačije mišljenje. To je njihovo pravo dakako sa takvim mišljenjima smo se i prije sukobljavali. Nemoguće je pomiriti i socijalu i konkretan onaj dio kada govorimo o određenoj konkurentnosti, mi vidimo to na jedan drugačiji način, ali svatko od nas valjda ima pravo kada i predloži konkretan zakon da čvrsto stoji na stanovištima tog zakona. Ali u svakom slučaju govorim o izmjenama i dopunama, kada se i slijede ja bih rekao dobra nastojanja koja evo čujemo dolaze iz Europske unije, a svi se ovdje koliko mi je poznato kunemo na Europsku uniju, onda bi trebalo poslušati neke stvari koje tek dolaze, a ne primjenjivat sve one koje su davno već i napuštene. Hvala lijepa.
Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Vladimir Kurečić.
Hvala lijepa. Vrlo kratko, ovako malo u šali. Na temelju čega je kolega Pankretić zaključio da sam mislio na njega? Netočan navod je njihova tvrdnja da se zakon poštivao. Točno je sljedeće. Zakon je donešen. On nije bio popularan, i prije izbora se naime nije probudio. Zato jer je bio nepopularan. i treće, Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva nažalost je, kada je sjeo ovaj ministar u svoju fotelju, u siječnju mjesecu kad je došao već bio zasut sa 800 milijuna problema, znamo na što mislimo. Zato nije mogao napraviti ono što je možda i trebalo.
Izvolite, poštovani zastupnik predlagatelj Božidar Pankretić.
Gospodine predsjedniče. Zbilja me čudi da uvaženi zastupnik iznosi nešto i to pred hrvatskom javnošću što naprosto nije točno. Ja molim gospodine zastupniče, kada iznosite stvari da se neki zakon nije poštival, da točno citirate, koji zakon, koji članak i u tom dijelu vrlo jasno pred hrvatskom javnošću to iznesete. Ja vas molim govorite na neki način o nekih 800 milijuna problema. Ja bih molio sada ovdje da definiramo tu situaciju. Ako trenutačni aktualni ministar ovdje javno kaže da će isplatit do zadnje lipe proljetnu sjetvu ove godine, ja mogu preuzeti ja to nisam učinio 2003. godine. Ali nemojte navodit određene stvari koje nisu točne u pogledu nepoštivanja zakona, jer svatko od nas snosi odgovornost, a onda ako to dovodi mora reći koji je to zakon, koji je to članak, a ne ovako, pa se onda može iz toga svašta iščitat.
Poštovani zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani ministre i suradnici. Reforma poljoprivrede očito će biti najteža reforma koju će Hrvatska provoditi u njenom približavanju na putu ka Europskoj uniji i to iz nekoliko razloga. Prije svega, ova reforma poljoprivrede ima snažnu socijalnu komponentu, ona je snažno socijalno osjetljiva. Drugo, imamo ograničeno vrijeme za njezinu provedbu, zato jer moramo to učiniti do točno poznatog trenutka, u ovom trenutku to ne znamo da li 2007. ili 2009., ali sasvim je sigurno izvjesno da dakle imamo za to vrlo ograničeno vrijeme. Treće, potrebno je napraviti izuzetno puno, a nemamo dostatnih resursa, nemamo dostatnog zemljišta ili nisu riješeni vlasnički odnosi ili treba prenamijeniti zemljište, nemamo sadnice primjerice i ne možemo ih proizvesti u tako kratkom roku, jer i kolega Tadić je rekao za masline, ja znam za vinovu lozu prošle godine se i moglo posaditi puno više, ali bio je problem u tome da se nisu mogle dobiti licencirane sadnice da bi se podigli novi nasadi. Važno je da ova reforma bude provedena što opsežnije, da ona bude provedena što potpunije i da bude doista provedena u što kraćem roku, zato jer je ona velika ogromna šansa za Republiku Hrvatsku. Šansa je za to u poljoprivredi, šansa je u prehrambenoj industriji, šansa je u trgovini, šansa je u uslužnim djelatnostima. No, za to treba napraviti i opsežne poslove. Dobro je što se proširuje opseg poticanih kultura, ali to nikako neće biti dostatno. Nije dostatno samo propisati poticane kulture i povećati poticaje, jer oni sami po sebi neće rezultirati time da dođe do promjene kulture i nasada na našim poljima i da se podižu primjerice štale ili farme. Do tog roka moramo učiniti ono što trebamo, a to znači da doista imamo onako izbilanciranu poljoprivrednu proizvodnju koja će nam omogućiti ne da uvozimo poljoprivredne proizvode u Hrvatsku, nego da budemo jedan ozbiljni izvoznik poljoprivrednih proizvoda u Europsku uniju i druge zemlje i to po mogućnosti da bude izvoznik ekoloških i ekoloških proizvoda, čime ćemo postići značajnu razliku u cijeni. Ali nemojmo smetnuti s uma da poljoprivredna proizvodnja i poljoprivreda u Hrvatskoj nije vezana samo uz sebe, ona je vezana uz prehrambenu industriju. i upravo je prehrambena industrija još jedina preostala industrija koja se nalazi u vlasništvu Hrvatske ili građane Hrvatske, a koja ima snažnu ili veliku šansu na međunarodnom tržištu. Ne moram vas valjda potsjećati da je Podravka regionalna, srednjeeuropska kompanija, čiji primjerice brend vegeta je na Poljskom tržištu poznatiji od brenda Coca Cole. Dakle, postoji jedna velika mogućnost da upravo preko prehrambene industrije na jedan prerađujući poljoprivredne proizvode izvezemo ogromne količine onoga što će se proizvesti na poljima u Hrvatskoj. Ne tako davno u Podravki je radilo 10 tisuća radnika, ali je još 10 tisuća kooperanata, dakle 10 tisuća obitelji bilo vezano za Podravku upravo na u kooperantnskim odnosima poljoprivredne proizvodnje. Danas nažalost u Podravki radi 6 tisuća ljudi i gotovo da nema kooperanata. Dakle, samo da se vratimo na taj broj kooperanata 10 tisuća obitelji moglo bi proizvoditi i dobro živjeti od onoga što će proizvesti za Podravku. Naravno da mora se za to onda učiniti korak i da se mora doći do promjene kulture na našim poljima, da pšenicu moraju zamijeniti povrtlarske kulture, da pšenicu moraju zamijeniti voćarski nasadi. Danas Podravka 90% svojih potreba primjerice za šljivom ne može realizirati u Hrvatskoj. Zato jer naprosto nema nasada šljive bistrice. i ne samo to, nego bi vjerojatno još dvostruko ili trostruko šljive bistrice se moglo prodati u pekmezu i u Hrvatskoj i izvan Hrvatske, kada bi bilo tih nasada. Ali zato naši brežuljci stoje naprosto kao ili kao pašnjaci ili kao neobrađene površine, jer nisu mladi ili postojeći poljoprivrednici dovoljno motivirani da promjene kulturu i da nasade nasad šljive. Tako i sa mrkvom, tako i sa peršinom, i sa pastrnjakom, tako je sa krastavcima u konačnici, sa zeljem i nekim drugim kulturama. Dakle, sami poticaji iako je ovo dobar korak, neće učiniti dovoljno da motiviramo poljoprivrednike koji već imaju poljoprivrednu proizvodnju da promjene kulturu, a posebice neće motivirati mlade ljude da se odvaže biti nazovimo ih hrvatski farmeri. Mi moramo učiniti svi dovoljno jedan još iskorak da ih naprosto motiviramo i da kažemo da u poljoprivredi u novom načinu poljoprivrede, u novim nasadama i kulturama postoji dovoljno ili ogromna šansa da ljudi mogu od toga živjeti. Sada ću konkretno predložiti još neke stvari za koje mislim da bi bilo dobro ugraditi u program poticanja, a što primjerice mi u koprivnici iako smo urbana sredina, iako imamo samo 44 hektara poljoprivrednih površina činimo. Ja mislim da bi upravo na tom putu trebalo razmisliti o subvencioniranju podizanja plastenika iz staklenika, jer mislim da trebamo ići ka tome da se ne proizvodi samo na otvorenim poljima nego i u plastenicima i u staklenicima. Nadalje, trebalo bi poticati okrupnjavanje posjeda što znači kupnju susjednog zemljišta jer to jest problem u Podravini, u Međimurju i u Zagorju zato što su posjedi mali, usitnjeni i trebalo bi dakle ići za time da motiviramo da se posjedi okrupnjuju. Nadalje, trebalo bi poticati ili subvencionirati analiziranje zemljišta prije podizanja nasada. Mi danas imamo obavezu da se ono mora analizirati ali trebalo bi pomoći poljoprivrednicima to nisu skupe analize, dakle, da se subvenicionira, mi primjerice u Koprivnici subvencioniramo to. Nadalje, trebalo bi subvencionirati kalcifikaciju tla prije podizanja, prije podizanja trajnih nasada. Da, ministre, i to bi trebala biti mjera koja bi potaknula da se, da se radi. Nadalje, trebalo bi subvencionirati izgradnju sustava za navodnjavanje. Dakle evo primjerice mi u Koprivnici mi potićemo sa 30% investicije. Ja mislim da bi se mnogi ljudi odlučili da izgrade sustav navodnjavanja kada bi recimo i država se odlučila sa 30% subvencionirati sustav navodnjavanja. Ili kada bi recimo na 30% koliko grad Koprivnica daje za podizanje plastenika i staklenika jednako toliko dala i država. Ono što bi bilo dobro još dakle osim ovih generalnih stvari vidjeti što je sa poticanjem, primjerice o čemu je i kolega Korenika govorio proizvodnje koštica, dakle ima ovdje uljna tikva, mislim da se definira kao kategorija ali mislim da bi to trebalo dakle izrjekom drugačije reći i da bi doista trebalo bućine koštice subvencionirati, to je velika, velika šansa za poljoprivredu u sjeverozapadnoj Hrvatskoj. Ali jednako tako bi trebalo kao što se subvencionira proizvodnja maslinovog ulja prosubvncionirati i proizvodnju bućinog ulja, dakle, ne samo proizvodnju koštica i trebalo bi subvencionirati u proizvodnju koštica nego i trebalo bi subvencionirati i proizvodnju, proizvodnju ulja. Nadalje, ja osobno mislim da treba vidjeti što je sa subvencioniranjem proizvodnje pilića, purana, guski, što je sa subvencioniranjem primjerice proizvodnje nojeva. Vi znate ministre da mi nekoliko tisuća nojeva imamo na farmama u sjeverozapadnoj Hrvatskoj. To je nešto što doista može biti jedan dio poljoprivrede koji bi otvorio nova radna mjesta ali jedako tako omogućio i izvoz. I u konačnici ono gdje ništa nema to je pitanje cvječarstva. Mislim da je pitanje cvječarstva jednako tako važna kategorija koju bi trebalo subvencionirati već se veliki broj građana u sjeverozapadnoj Hrvatskoj bavi proizvodnjom od cvječarstva, sada više kao presadnica, ali zašto ne učiniti daljnji korak, omogućiti im da dignu plastenike i staklenike i sa presadnica dođu i do sjemena i da to malo zemljišta koje imamo jer problem je sa zemljištem iskoristimo na najefikasniji način. Hvala.
Hvala. Ministar Čobanković.
Ja bih se prije svega želio zahvaliti na konstruktivnoj raspravi i da ne bi bili uvjetno rečeno u određenim oblicima zablude kazati upravo da smo mi spremni ove proizvodnje koje su u žiži našeg interesa kao što je plastenička, staklenička proizvodnja, proizvodnja cvijeća, i pitanje okrupnjavanja poljoprivrednog zemljišta da je i u dogovoru sa predstavnicima ugovora proizvođača tih proizvoda da je naš stav da je daleko veća i efektnija pomoć i potpora njima osigurati im kroz program investicijskih potpora. Znači neopovratna sredstva da budu u određenim, rekao bih u određenom dijelu u prioritetima upravo te proizvodnje i govorio sam da planiramo izmjenu i pravilnika u kojem čak ćemo ići i na povećanje znači postotnog sufinaciranja investicije. Držimo da su to optimalniji oblici potpora tim proizvodnjama, slično mislim da možemo govoriti za cvječarstvo isto na bazi stakleničke, plasteničke proizvodnje i da bi tu praktično pošto se radi o relativno malim površinama da tu poticaji direktne, poticaji po jedinici površine i po kulturi ne bi dali takav efekat kaka očekujemo da ćemo kroz vid investicijske potpore uspjeti učiniti. Također smo kroz investicijsku potporu uvrstili i ivesticijsku potporu za kupovinu poljoprivrednog zemljišta, za kupovinu privatnog poljuprivrednog zemljišta jer držimo da je i privatno poljuprivredno zemljište ono koje može poslužiti u procesu ukrupljavanja poljoprivrednih gospodarstava. Znači i to je već postojećim pravilnikom uvršteno kao za dobivanje, za mogućnost dobivanja investicijske potpore. Hvala.
Poštovana zastupnica Ivana Sučec-Trakoštanec.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, drage kolegice i kolege, ja bih skoro kao pokojni Delić mogla zavapiti ma ljudi moji je li to moguće makar ne znam to tako dobro reći, slušajući ponekad svoje drage kolege, kolege Pankretića niti nema kada govore o onome što su sami predlagali, sami donosili, sami provodili, na način kao da se to njih uopće ne tiče ali srećom ne patimo svi od totalne amnezije pa se ja kao zastupnica Županijskoga doma dobro sjećam otpora i vlastitoga kada su se te prve minimalne količine od 3 hektara počele uvoditi kao prijedloga i kada smo svi naravno stajali u stavu mirno upozoravajući da hrvatska poljoprivreda kreće u tranziciju sa sasva drugim startom nego možda poljoprivrede u nekim drugim državama. I ne bih ja sada tu docirala na koji sve način možemo gledati danas, da li kao pastoralu iz 19. stoljeća, da li kao skup foklornih ili kakvih sve elemenata jer selo sve to ima u pozitivnom smislu naravno da kao čuvare vjere ali ja bih vrlo rado gledala kao dio hrvatskoga društva u promjenama tako da su i na selu te promjene i danas neminovne i ja se nadam da će ova Vlada sustavno i cjelovito rješavajući poljoprivredu riješiti počevši naravno od malih koraka s poticijama i ostalo a slažem se sa svima onima koji kažu da niz drugih stvari nije riješen. Prema tome, dobiti poticaj i proizvesti nešto tek je mali korak i ponekad možda seljacima a ja dolazim isto iz Koprivničko-križevačke županije gdje je većina stanovništva rularna, gdje većina stanovništva živi da li obrađujući svoje okučnice, površinu od prosjećnog domaćinstva 2,8 hektara ili stotinjak hektara ili 200 koliko već neki imaju kao hobi gospodarstvo kao kombinirano ili kao farme tržišnog tipa. Dakle u takvom jednom okruženju poljoprivreda je taj pokretač i radnih mjesta i razvoja malih mjesta i razvoja gospodarstva u cjelini, a kod nas je kruna svega stočarstvo koje i u ukupnoj poljoprivredi Hrvatske čini oko 40% dohotka i svega onog ostaloga, a uz sebe veže još niz djelatnosti. Dakle ja vidim to selo upravo kao poduzetničko, a onaj dio socijale će naravno država riješiti kroz mogućnosti koje se pružaju u okviru proračuna. Bilo bi mi jako drago kad bismo istovremeno mogli s poticajima razgovarati i o sustavu veletržnica, o formiranju pakirnica, o građenju rashladnih prostora i o sušionicama voća i povrća jer razgovarajući o Podravki koja već 30 godina proizvodi Vegetu zar nije za čuditi se i pitati zašto nije izgradila i sušionicu voća i povrća dakle kad mrkvu podravski seljak proizvede moramo odvesti u Austriju da je posuše i onda ju mljevenu i sušenu vratiti nazad. To je ono što Hrvatskoj treba osim naravno poticaja, treba i preradbenih kapaciteta. I žao mi je što i naša županija 2002. godine po prvi puta postala uvozno ovisna i to nažalost ne za police u maloprodaji nego upravo prerađivačka industrija je uveza za 120 i nešto milijuna dolara sirovine za preradu, a samo 20 milijuna i nešto kuna je uvezla trgovinska, trgovačka su uvezla poduzeća za prodaju na policama. Dakle osim uvoza koji je problem, problem je i nedostatak poljoprivrednog zemljišta, a naravno i nesređeni odnosi u ukupno cijelom lancu i nadam se da će uvođenjem i određenog, određene kategorije garantirane cijene seljaku biti olakšano preživljavanje jer ponekad je gazdinstvu najvažnije da mu netko u vrijeme kad svinja ima 100 do 120 kila, kad tele izraste iznad 450% i kad ostale merkantilni proizvodi budu spremni za tržište netko to i kupi i pravodobno plati. To je u ovom času selu i najvažnije. Dakle u tom dijelu on će biti u stanju onda zaraditi za život u svojoj porodici, bit će u stanju vraćati kredite koje mora podići naravno da bi izgradio nove farme, da bi kupio strojeve koji mu trebaju ali ćemo svi zajedno i na selu biti prisiljeni racionalnije se ponašati i prošla su ta vremena, ja se nadam iz, ne samo ekonomske nužde nego iz zajedništva koje je preko zadruga nanovo, ponovno moguće da svatko na 2 i pol hektara ima tri veličine traktora, 8 nekakvih priključaka nego će vjerojatno 5 domaćinstava kupiti 1 stroj kojim će onda jeftinije proizvesti svoj proizvod. Eto u takvom jednom ozračju i nastojanju zajedništva samo bih onda podsjetila još, nema mi sad ponovno se vraćam na bivšeg svog dragog kolegu ministra kojim sam s nekad radila u PIK-u Vrbovec pa smo se zajedno bavili tim problemima, na ono vrijeme kad smo mi u Županijskoj skupštini prošle godine na početku kao vijećnici slali pisma i molbe da se one količine od 6 tisuća litara, ove godine je to trebalo biti 9 tisuća litara po domaćinstvu minimalna količina proizvodenoga mlijeka iznad koje bi se mogao i za koju bi se mogao dobiti poticaj, poništi, pa je trebalo negdje godinu dana da ministar to pismo pročita, razumije i konačno postupi prema tome. Dakle zahvaljujem gospodinu ministru Čobankoviću što je nastavio tu dobru praksu da se i ove godine svaka litra mlijeka dakle dok Hrvatska uvozi i jednu litru mlijeka dobro je svaku litru mlijeka poticati. Isto tako ne mislim da treba poticati stoku radi nečijeg boljeg života ili socijale nego je treba poticati radi strateških, nacionalnih i gospodarskih razloga, radi očuvanja domaće proizvodnje i domaćeg proizvoda ali radi čuvanja zdravlja hrvatskog naroda. To je ono možda i najbitnije u svemu tome. Dakle još bih jednom sve nas pozvala na jedno zajedništvo i možda eto ne zlorabeći vrijeme sviju vas mogli bismo o poljoprivredi iz različitih aspekata i sa različitim dijelovima pričati jako puno kroz amandmane koje sam potpisala sa svojim kolegama i za koje se nadam da će ih ministar prihvatiti samo u okviru postojećeg prijedloga želimo kao što je i politika umjetnost mogućeg, u okviru dodatnih ili sredstava koja su na raspolaganju malo prerasporediti na one strateške artikle za koje mislim da će donijeti bolje, a kod prijedloga gospodina Fiolića kojeg podržavam za ovu godinu jer smatram da stoka koja je uvežena radi toga što je imala 800 kuna poticaj po grlu, treba do kraja svoje proizvodnje i do izlaza van imati garantirane jednake uvjete ali da se za novu stoku koja se bude uvozila sljedeće godine razmisli u kojem suodnosu treba biti da se potiče uglavnom domaća proizvodnja. Dakle ja bih samo rekla jedno: Dragi prijatelji ne dijelimo krave na HDZ-ove i na HSS-ove. Krave su hrvatske i seljaci su hrvatski. Zahvaljujem [[Upadice: Bravo, bravo.]]
Prije nego što prijeđemo na dva ispravka netočnoga navoda skrenuta mi je pozornost da ste kolegice vjerojatno omaškom uporabili i označili da je naš legendarni športski novinar i komentator Mladen Delić pokojni. On je živ. To je vjerojatno omaška.
To samo znači da će jako, jako dugo živjeti. Ispričavam se, lapsus lingue.
Nisam vam dao riječ, molim vas. Dajte se, držimo se toga. Ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnica Ljubica Lalić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa kad je uvažena kolegica u zanosu rasprave rekla da Hrvatska nema sušionica i kako bi se morala voditi briga o sušionicama jer Podravka odvozi u Austriju da bi tamo sušila pa uvozi nazad, to naprosto nije točno. Prije tri godine sredstvima Ministarstva poljoprivrede odnosno Vlade Republike Hrvatske županije Brodsko-posavske, općine Vrpolje i Holdniga je izgrađena sušionica povrća i voća u Vrpolju i to sa najsuvremenijom opremom. Ta sušionica se sada nalazi u problemima jer nema sirovine i zamoljena je pomoć Vlade da intervenira međutim Vladi je očito interesantnije dati uvozne dozvole da Podravka uvozi sušeno povrće iz Egipta. A kad se govori o teladi kolegice,
Hvala lijepa kolegice.
Tele od 450 kila je junica ili bik, a tele ne može biti.
Kolegice Lalić. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Zvonimir Mršić.
Pa žao mi je što kolegica koja dolazi iz Koprivničko-križevačke županije ne zna da se Vegeta počela proizvoditi 1958. godine dakle i da se proizvodi 46 godina, a ne 30 godina. To bi bilo korisno znati budući da se izvozi u 44 zemlje, da se proizvodi u 3 zemlje od koje u dvije u Europskoj uniji. Dakle to je korisno za vas da znate da nije 30 godina nego 40, 45 godina, 46. I prošle godine je proslavljena 45 godina tako što je otvorena nova tvornica juha vrijednosti 120 milijuna kuna.
U ime predlagatelja Kluba zastupnika HSS-a poštovani zastupnik Zlatko Tomčić. Izvolite. Vi niste imali repliku jer sam vas pažljivo promatrao. Vi ste repliku nakon što je završeno izlaganje bilo, podigli pločicu.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. Gospođe i gospodo zastupnici, dobri su oni glasovi koji dolaze iz ove dvorane i upozoravaju da krave nisu ni HDZ-ove ni HSS-ove, da su seljaci hrvatski seljaci, to me upućuje na činjenicu da možda može doći do približavanja i nekih strateških stavova. Ali ne mogu prihvatiti činjenicu da neke stvariu koje smo učeni vodje u ovoj dvorani danas se ne prihvaćaju. Izgleda da se ne prihvaća više da ne se smije priomjeniti stav. Ja sma puno puta ovdje slušao u ovoj dvorani dok je HDZe bio u oporbi da je često govorio pogriješili smo nemote vi griješiti. I to je zapavo dobro bilo. pa nije nikakva tajna da kada smo i mi donosili zakon o poljoprivedi zako o poticajima da je zapravo to bilo na samom početku poljoprivedne reforme nakon 60tak godina kda se nitko do tada, ni ona vlast od 45. do 90. ni ona vlast od 90. do 2000. godine nisu usudili dirnuti u poljoprivedu i one silne nataložene nelogičnosti u socijalno i gospodarskskom položaju seljaka početi rješavati. Mi smo se usudili to, početi rješavati nije bilo lako. Ni sa vama iz oprobe pa nije bilo lako mogu reči ni sa našim koalicijskim partnerima. HSS je iamo viziju znao je protumačiti što to u sociološkom i gospodarskom smislu znači bili smo uporni zato. I danas se usuđjjemo reći da možda smo se zaletili sa 3 hekktara. možda smo se zaletili sa 6 hiljadalitara mljeka ali smo isto tako našli zakonsku osnovu putem vladine uredbe da se te recimo samo dvije stavne zakona nikada ne primjenjuju. Potpuno legitimno. Na taj isto legitimni način ste mogli i vi postupiti, ne trebamo danas toliko suza liti i krv proljevati kod ove rasprave o ovom zakonu da ga moramo brzo donjeti i tako dlaje, naprosto Vlada može uredbom spriječiti da se primjenjuju one odredbe iz postojećeg zakona koje su nepovoljne. Nikome ne bi kruna s glav epala. kao što vjerojatno neće ni kruna s glave pasti današnjom vlasti, današnjoj valsti koja je samo prije tri četri mjeseca žestoko branila smanjenje PDVa sa 22 na 20% uz silna upozorenja stranaka oprobe da je to loš potez, da je to štetan potez za gospodarstvo, da je štetan za one kojima je zapravo pomoć iz poreskgo sustava najveća, najviše potrebna. Dakle onim najsiromašnijima. Danas jednim potezom pera evo danas smo dobili na klupe zakon o izmjenama i dopunama zakona o PDVu će se vratiti ponovno stopa na 22%. Ja to prihvaćam naprosto kao jednu realnu činjenicu kao spoznaju vlade da je prije tri, četri mjeseca krivo razmišljala, da je krivo vidjela porezni sustav, da je mislila da može investirati u svoje građene 3 milijarde kuna. Ne može investirati to je dobro i dakako da ćemo mi što se HSSa tiče prihvatiti vraćanje PDVa stope na 22%. isto tako ako gledemo što radi Europska unija o tome sam vrlo površno govorio u svom prethodnom izlaganju. I Europska unija vrlo često lavira kada je u pitanjeagranka politika, jedna je važina do 2000.godine, iza toga agenda 2000. godine. Postoje određene nedoumice, postoje velilki sukob unutuar same europske unije, postoji sukob sa novim zemljama sa novim članicama, postoji sukob oko dinamike prava korištenja razvojih fondova. to su sve sukobi kkoji dakako pokušavaju pojedinim zemljama omogućiti ili da imaju i dalje supremaciju, odnosno da žive u zavjetrini protekcionizma. a oni koji žele pristupiti eurpskoj uniji koji žele koristiti iste te fondove dakako koriste čim pokušavaju ćim prije izaći iz svoje nezavidne situacije. U tom smislu nije ništa sporno nije ništa zabranjeno, ponekad i promjeniti mišljenje. Međutim ovdje se ne radi samo o tome dali je netko mijenja mišljenje ili ne. Ovdje se ja ću ponoviti radi zapravo o dva koncpeta o jednom koncpetu koji želi poljoprivedu pretvoriti u čistu tržišnu gospodarsku granu bez ikakve primjesa multifunkcionalnosti sela i seljaštva. To je ono sa čime se mi ne možemo složiti. Drugi koncpet je dakako sa znatno širom ulogom, sela i seljaštva sa svim onim funkcijama koje su društveno korisne, koje su nenaplative, čiji se račun ne može izračunati, dakle, to je ono što koristi cijelo društvo. Od tradicijske k ulture, preko ekologije do demografskih potencijala, i tako dalje. To moraom priznati selu, to selu moramo platiti, ali ne smijemo reći da ljudima dajemo milostinju i da je to socijala. To nije socijala, oni su to odradili. Oni to zaslužuju da budu naplaćeno. Naprosto ovdje se postavlja pitanje dali želimo takvo selo i takvu poljoprivedu, ili želimo onu nemilosrdnu kapitalističku industrijsku poljoprivedu koja će zbrisati sve tradicionalne vrijednosti. Znate često seljaci kažu, da mi smo konzervativni. Mi vrlo teško razgovaramo sa onima za koje kapital i financijska sredstva predstavljau svetinju. Za nas je svetinja zemlja i obitelj. Mi želimo biti čuvari starih vrijednosti. Oni koji sav svoj napredak i svoju poziciju promatraju isključivo kroz kapital mi sa njima teško razgovaramo i sa njima naprosto ne možemo naći zajednički jezik. Pa da ne bi ovaj Sabor došao u tu poziciju, da se mi raspravljamo oko toga dali je selo samko koje će cijeniti kapital, ili je selo to koje će čuvati svoje tradicijske vrijednosti. A dakko biti i proizvođač dakako biti i hranioc i branioc oko toga se mi naprosto moramo dogovoriti. Zato ja još jednom dobronamjeno upozoravam, pokušajmo, te razlike nisu tako velike. Naprosto treba zaustaviti taj trend industrijalizacije poljoprivede gdje će se samo 25 ili 30% seljaka uspjeti održati u toj nemilosrdnoj konkkurenciji a ostali će u roku nekoliko godina propasti. Ja mislim da to nije nacionalni interes. To ne može ni u kome slučaju biti nacionalni interes. Na taj način mi gubimo svoj identitet, svoju autenitčnost, gubimo naprotso nešto što nas karakterizira kao narod. I zato nije nikakav problem tri hektara smanjiti na jedan hektar, 12 hiljada litira mljeka ovoga momenta smanjiti na nulu kao što u zakonu i piše. Odgoditi primjenu nekakve kvote pitanje koliko će se seljaka uspjeti prilagoditi koliko će njih uspjeti preskočiti tu magičnu barijeru od 3, 4 ili 5 krava. Dakle pokušajmo otvoriti proces da čim veći broj ljudi može biti konkuretna ali može obavljati i ove nenaplative društvene funkcije. Stvar je naše samo procjene dali hoćemo takvu poljoprivedu ili hoćemo isključivo tržišnu poljoprivredu. Mi ne smijemo lakomisleno zanemariti negativne sociološke efekte ovakvo naglog ulaska u isljučivo tržišnu proizvodnju. Mi ne smijemo naprosto zanemariti mogućnost da može doći do eksplozije depopulacije sela. Mi ne možemo zanemariti činjenicu da može doći do brze u roku godinu dvije dana propasti 50 ili 60% malih poljoprivednih proizvođača. Mi moramo na koncu shvatiti da se i na malom poljoprivednom posjedu može racionalno funkcionirati ali dakakao ako čovjek ima ideju zaokružene biološke proizvodnje. Ako zna da može uspješno živjeti na dva hektara jagoda, ali da mu za te jagode trebaju dvije kravice koje će mu daavati stajski gnoj i tako dalje da ja sada ne govorim o svim tim teorijama. dakle ako imamo ljude koji su spremni na taj način funkciionirati, ne vidim zašto im ne bi omogućili. A društvo mora biti svjesno činjenice da one funkcije koje on obavlja a koje ne prodaje kroz svoje proizvode naprotso da mu mora platiit. Na koncu samo još jednu rečenicu da kažem. Ovakav koncept ubrzane industrijalizacije poljoprivede u smislu naglog okrupnjavanja posjeda. On je u potpunoj suprotnosti sa najnovijom strategijom europske politike eko socijalnog tržišnog poljoprivrednog gospodarstva. Hvala vam lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Josip Đakić.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora ispravljam netočni navod kolege Zlatka Tomčića u kojem je izrekao da je Vlada krivo procjenjivala kad je predlagala smanjenje PDV-a. Točno je da Vlada nije znala kakvu ste joj katastrofu i lažni prikaz stanja ostavili, tj. 6,7% bruto društvenog proizvoda zaduženja. Hvala lijepo.
Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Darko Milinović, potpredsjednik Doma.
Evo kolega je prije mene ispravio ono što sam ja htio.
Hvala. Ministar Petar Čobanković izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovana gospođe i gospodo zastupnici. Poštovani gospodine zastupniče ja ne želim ni kroz ovaj zakon niti politizirati niti ovdje pričati, ovdje smo danas se okupili vezano za Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o novčanim potporama u poljoprivredi, ribarstvu i šumarstvu i moja koncentracija je uglavnom usmjerena na dotični zakon. Ja sam spreman rekao sam to i u prijašnjim svojim dijelovima, spreman sam na poziv Sabora raspravljati o kompletnom konceptu hrvatske poljoprivrede, o strategiji razvoja hrvatske poljoprivrede, o načinima rješavanja problematike u poljoprivredi jer i u ovome periodu od kada je ova Vlada i ovo ministarstvo držim da smo učinili puno toga upravo na strategiji daljnjeg razvoja hrvatske poljoprivrede. Ali isto tako dozvolite mi i da kažem da i za nas je selo svetinja i mi smo i kao politička opcija okrenuta prema vrijednostima hrvatskog čovjeka i ni u kojem slučaju naša želja i intencija nije da budemo grobari hrvatskog sela nego dapače mi i ja osobno držim da ovim mjerama radimo u interesu razvoja hrvatskog sela. Možda nekima to izgleda apsurdno, ali je činjenica da moramo potaknuti i onaj dio na selu poljoprivrednih gospodarstava koji ima određeni potencijal i mi ga moramo i potaknuti da učini i dodatne napore i zbog toga zadržavamo ova prijelazna razdoblja, tražimo postupnost, svjesni smo pa nismo pali s neba i ne želim pričati niti odakle dolazim ni kojeg sam porijekla ni što, znamo svu opterećenost hrvatskog sela od populacije do svega da se ne ponavljam, nego želim još jednom naglasiti sve ove mjere radimo u interesu razvoja hrvatske poljoprivrede, a sam razvoj hrvatske poljoprivrede je u normalno za sebe treba da povuče jednu ljepšu i svjetliju budućnost i hrvatskog sela. Mi opet ću ponoviti, ne zadržavamo se samo na priči, imamo i konkretnih primjera što smo u ovom periodu i kojim pravcem idemo od uprave, od osiguranih više sredstava za određene oblike potpora i na koncu konaca i kroz taj vid socijalne osjetljivosti gdje želimo da oni imaju osiguranu budućnost kroz dohodovne potpore i ja ne znam što više kazati, više na ovakve primjedbe neću se javljati, mislim da sam o njima dovoljno govorio, a isto tako još jednom ponavljam, redovito komuniciram sa poljoprivrednim proizvođačima od velikih do malih, od određenih interesnih udruga, određenih skupina proizvođača, od stočara, povrćara, voćara, vinogradara i ostalih. O ovoj problematici smo raspravljali s njima, iznijeli smo im naše stavove, u većini slučajeva smo se složili. Ja se mogu složiti da postoji interes određenih skupina i to je normalno za određene oblike povećanja potpora, ali mi kao ministarstvo rekao sam, moramo voditi računa o zadanim okvirima i sukladno tome, a okvir je, za nas je okvir proračun, za nas je okvir oni iznosi koji se nalaze u proračunu i moramo sve to ukalupiti u taj dio i sukladno tome evo smo i dali ovakav prijedlog. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovana zastupnica Zdenka Čuhnil.
Budući da je uvaženi ministar rekao da je spreman pred ovim Saborom otvoriti temu poljoprivrede, ja ću samo ispraviti da je on dužan do 30.6. podnijeti zeleno izvješće pa je možda to prilika kada budemo raspolagali sa svim argumentima da se tada razgovara o ovoj temi i da se suprotstave mišljenja i sve ove teze kako bismo postavili poljoprivredu na stvarne osnove.
Hvala lijepo. Kolega zastupnik Ivan Kolar u ime predlagatelja.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, suradnici, dame i gospodo. Gospodin ministar cijelo vrijeme da ne polemizira, a zapravo on se suprotstavlja jednom stavu, jednom načelu HSS-a koji je legitiman, koji je napisan, koji je u proceduri i o kojem se trebalo izjasniti prilikom glasovanja, jednom očitovati i možda reći da ili ne i tu je kraj priče. Međutim mi se očigledno konceptualno ne razumijemo i vi očigledno za ovo kaj vi govorite nemate sredstava, ne znate kako bi izašli iz toga i to je vaš problem. Ja to shvaćam kao Vladu i objektivno te probleme prihvaćam, ali to ne znači da mi nemamo pravo na svoje uvjerenje, da ga ne mislimo do kraja braniti, nećemo, hoćemo sigurno na ovaj ili onaj način. Ovo je prvo jer je ovo demokracija, parlament u kojem se iznose stavovi, mišljenja jel' se to nekom sviđalo ili ne. Ali za ovo kaj vi govorite vi ste trebali onda povećati na 3 milijarde proračun, pokazati dobru volju u ovom Domu i reći da ciljano mislite te projekte sprovoditi, jer oprostite ja svojem selu, svojoj općini milijun kuna od 20 milijuna odvajam za ovakve projekte i oni znače sljedeće: besplatno osjemenjivanje svih plotkinja jel' su krave, krmače ili su koze, ovce itd. znači sufinanciram kompletno deratizaciju ne znam kako se to sve zove, komarce ove špricam itd. Dajem nadalje mogućnost kupnje bilo gdje zemlje kredita, dajem otkup kad je već kolega Mršić o tome govorio, dajem otkup svih onih koji nisu mirovinsko i zdravstveno plaćali u jednoj rati da ih zbrinem socijalno mirno i da je taj prijedlog došao mi bi to podržali. Mi bi to rekli to je socijala koja pada na teret države i gdje rješavamo višak poljoprivrednih. Vi sada ovim zakonom ja vas uvjeravam, u našoj županiji od 10.800 domaćinstava brojkom i slovom, 4.580 ostavljate bez mogućnosti poticaja za proljetnu sjetvu i za jesensku kompletnu. Za jesensku 5-10% naših ljudi može to dobiti. Ja vas pitam tko je taj organizator koji bude prebrodio to sve skupa i ja cijelo vrijeme vam pokušavam, Vladi ili ne znam komu bi trebal govoriti, ali vas vidim kao Vladu tu da je to potez koji eliminira poljoprivrednoga proizvođača kojemu je pravo da bude mu dostupnost Fonda, a to je državni proračun da mu omogući dalje da prežive. Ja pitam dalje, kakve implikacije to na nezaposlenost dovodi? Jel je to neko preračunal? Jeste vi probali računati zapravo kolko ljudi i da imate te podatke vi bi govorili i brojkama i govorili nam, i meni i svima nama da sada dohodovnu potporu druge skupine zbrinjavamo, ajde recimo na pamet, 50, 60 tisuća ljudi. Ja bi to prihvatil da je to realnost, da je to dobar potez i ja bi se pokril slonovskim ušima i rekel da sam u pravu. Međutim, ne znamo ništa. Priznali smo grešku jer smo govorili da u dohodovnu skupinu prve kategorije bude ušlo 50, 60 tisuća ljudi. Ušlo je 3 tisuće 400 i 3 tisuće 500. Znači, totalni promašaj. Nismo poučili onaj efekat i lako se država sada šegaći i govori da 700 idemo na tisuću. Da, pitam vas, ali to nije trajna pomoć. Znate da je rečeno da je ona ciljana. Možda drugu godinu bude prijavljeno ovih 50, 60 tisuća novih, ovih 5 tisuća vi rečete, više od toga nema ništ. Kam taj seljak? Nema novac i ... [[Govornik se ne razumije.]] sve skupa kako je ovaj kolega Đakić rekel sada, nema sredstava nije se dobro preračunalo. Ja bi rado čul i mi svi skupa izračune kolko seljaka dobiva takvu dohodovnu potporu? Kolko ih ostvaruje dohodovnu potporu po ovom Zakonu ak se on decidirano primjenjuje. Ja sam vam podastrl podatke da mi ovoga proljeća smo ostali od 10 tisuća 800, 5 hiljada 600 nije dobilo poticaja. Jer se primjenjival zakon, a nije se uredba produžila koju je moguće bilo produžiti i da bi svi dobili poticaje. Ja se pitam je li je to bilo namjerno ili je to bilo slučajno? Za Boga miloga, jer postoji ova Vlada koja more promptno reagirati, u dva dana moramo donesti novi zakon. I rado bi slušal da govorimo o novom zakonu, a mi smo svi skupa priznali da smo išli jednim tempom koji je nemoguće izdržat, nemoguće, a u konačnici ova saznanja koja imamo, ja vas uvjeravam da vi o tom bute govorili i na Vladi za par dana i dok Franz Fischer ode sa svoje pozicije, dok ga zamijene novi ljudi. A ja vam tvrdim da Franz više nemre voditi europsku politiku na način komesara i zapovijedanja da se to mora poduzimati na ovaj il na onaj način i nam tu lekcije govoriti da je ovo potrebno ili nije. Jer ga Europa više ne sluša, jer mu Europa okreće leđa, jer ovakav način politike koje je on vodil, nije primjeren pogotovo u ovakvoj maloj državi kakva je Republika Hrvatska. Zato dajte nam izračune, uvjerite nas da ste u pravu, da svi su namireni, bilo socijalom, bilo dostupnosti poticaja, onda smo mi u pravu, onda ste vi u pravu. Međutim, dok aproksimacija, govorite da budete ovo, da budete ono. Znate, ja znam o dohodovni potpori puno više nego vi i zalagal sam se da se pravilnik napravi po mjeri seljaka i svojem sam to ministru govoril. Međutim, ministar je imal jačeg čovjeka nek ste vi, a vjerojatno ga i vi sad imate koji vas uvjerava da vlastita sredstva nisu prava sredstva da bi se mogla zvitoperiti i da se ne dobiva za to vlastita dohodovna, zapravo ona bespovratna potpora Ministarstva poljoprivrede, a to su najkvalitetnija sredstva, ulaganje vlastitih sredstava u proizvodnju koja znači život seljaku. Ali dok su ona komercijalna onda su ona ciljana jer je određena banka, sad se ona proširuje kak tak ali to nije zapravo ništ. I nemogućnost zapravo nedostupnost seljaku tu je ograničena, a vi govorite sad seljak samo dojde u ministarstvo bu dobival novce. Koje novce? Pa ja znam kak je, čovjek se oteli dok za jednoga seljaka dobi nekakve papire, a ne samo nekakve novce. Zato, dajte nam izračune, uvjerite nas konkretno onda i mi prihvaćamo vaše uvjeravanja. Ali vi o našem zakonu niste progovorili danas cijeli dan nijednu riječ, a govorite da ne valja. Pa dajte konkretne stavke koje ne valjaju. Hvala lijepo.
Ministar poljoprivrede, šumarstva i ribarstva, Petar Čobanković. Izvolite.
Vlada se vrlo jasno očitovala o vašem Prijedlogu svojim neprihvaćanjem toga Prijedloga. Iz prostog razloga što smo u izradi imali prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona koji uvažava realno stanje. Ja, gospodine Kolar, i vama i svima ostalima dajem za puno pravo da vi možete imati svoje mišljenje, ali gospodine, činjenice ne možete izvrtati. Ne možete pričati da smo mi eliminirali tolko i tolko tisuća seljaka iz sustava poticaja kada smo mi to jasno i glasno i odgovorno ponovo ponavljam naslijedili i na osnovu sustava i na osnovu zakona, važećeg zakona koji smo naslijedili. Ja nisam mogao ići niti ministarstvo nije moglo ići u izmjene i dopune zakona, prvo i prvo jer nismo imali proračun. Morao je biti donesen proračun da bi mogli krenuti sa ovim aktivnostima. I svima koji misle da se jedan zakon koji mijenja i bit i filozofiju jedne materije može napraviti u nekom roku od, za 2 mjeseca ja iz dosadašnjih iskustava stojim na stajalištu da se to ne može napraviti. Iz tih razloga, a iz potrebe da ispravimo neke stvari smo išli i tražili hitnu proceduru i hitno donošenje kako bi mogli isplatiti ono što je, draga gospodo, vašim zakonom bilo onemogućeno korisnicima. I dozvolite mi da kažem, kakve vam mogu dati projekcije i proračune koliko će biti poljoprivrednika u drugoj skupini dohodovne potpore. Pa niti ćemo koga prisiljavati, niti ćemo na koga vršiti pritisak. Uvažavamo činjenicu i držimo da smo dizanjem površine koja se može ući u dohodovnu potporu učinili jedno dobro i socijalno djelo. Iz prostog razloga jer smo svjesni da 5 hektara neke proizvodnje nekom poljoprivrednom gospodarstvu ne može dati sigurnost komercijalne proizvodnje. Iz tih razloga, nismo smo željeli da mu to bude zapreka da ostvari nego smo pokazali jednu znatno, znatno veću socijalnu osjetljivost od dosadašnjeg važećeg zakona. I ja se opet, još jednom ću ponoviti, svatko ima svoje pravo na svoje razmišljanje, na svoje viđenje i na svoj prijedlog rješavanja problema, ali ne može imputirati nešto što nije točno nekome drugome. Hvala lijepo.
U ime predlagatelja Božidar Pankretić.
Gospodine predsjedniče, pa mislim da je nužno se javit samo sa dvije, tri rečenice. Pa mislim, gledajte, da se neke stvari ne mogu izmijeniti ja to ne mogu naprosto vjerovati jer smo evo svjedoci. Samo je pitanje koja je težina. Ako mi MMF prihvaćamo pa možemo nešto mijenjat u roku 24 sata, a ne prihvaćamo nešto koje je težnja poljoprivrednika u tom dijelu i o tome mi ćemo 6 mjeseci, onda je to stvar odabira. Ja ću reć, mi smo donijeli uredbu koja je skinula važeći zakon koji je važio važan za kvote što se tiče mlijeka. Prema tome, donijeli smo niz uredbi koje je moguće donijeti bez ikakvog problema da se nešto riješi. Prema tome, to nije nikakav problem i to se moglo riješiti. Prema tome, mislim da u tom dijelu uopće ići diskutirat da se nije moglo je jedna stvar, ali iskoristiti sada situaciju koja je tako postavljena i pozivati se na nešto što je kao zakon takvo, a ne to promijenit to nije dobro i mi smo dali drugačiji prijedlog. Ja sam vrlo jasno govorio u uvodu i ne bi želio to ponavljati što je vezano, koji su naši ciljevi bili, ali dakako i procjene u tom dijelu. Procjene u kom smjeru treba ić, koji nam je bio cilj, koje su poruke. Ali jedno generalno razmišljanje koje smo uklopili u ovaj Zakon. Ja vjerujem ako ima dobre volje, ne da se odgovori kratko mi nećemo prihvatiti ovakve stvari, naše promišljanje koje je stavljeno u ovaj Zakon na jedan malo drugačiji način koji uvažava tu višefunkcionalnost, koji uvažava multifunkcionalnost koja je evidentna zasigurno treba o tome razmisliti i mislim da bi bilo jako dobro u interesu Hrvatske poljoprivrede i prihvatiti u obliku naših amandmana. Hvala.
Poštovana zastupnica Ljubica Lalić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici, donoseći Zakon o poljoprivredi Hrvatski sabor utvrdio je načela i ciljeve agrarne politike. Politiku kao stratešku gospodarsku granu potrebno je prilagoditi novim uvjetima tržišta. Prilagodba je zahtjevala reforme koje su po svojoj prirodi trebale biti pokrenute još ranih 90-tih godina. Podsjećanja radi Hrvatska je još 90. godine bila izvoznica hrane, no od tada proizvodnja pada, ogromne provršine poljoprivrednog zemljišta ostaju neobrađene, naglo se smanjuje stočni fond, a u politici je prevladala teza da je za Hrvatsku jeftinije uvoziti hranu negoli ju proizvoditi. Logična posljedica takove politike je gubitak statusa izvoznice i Hrvatska postaje uvoznica hrane. Uvoz se iz godine u godinu sve do dana današnjeg povećava prema navedenom Zakonu cilj agrarne politike jest proizvesti dovoljno hrane za vlastito stanovništvo i proizvesti za izvoz po konkurentnim cijenama. Za ostvarenje tih ciljeva bila je potrebna reforma u kojoj značajno mjesto zauzima Zakon o državnoj potpori u poljoprivredi, ribarstvu i šumarstvu. Cilj promjena u politici bio je poticanje veće produktivnosti i konkuretnosti putem kapitalnih ulalganja u gospodarstva, poticanje dohotka malih poljoprivrednih kućanstava koji nemaju drugi izvor zarade, poticanje profitabilnije proizvodnje kod tržišno usmjerenih gospodarstava, očuvanje određenih tradicijskih vrijednosti hrvatske poljoprivrede te poticanje veće produktivnosti i konkurentnosti pute uzgoja stoke i bilja kvalitetnog genetskog potencijala. Dakle politika poticanja, željela je povećati ovim proizvodnje, povećati konkuretnost ali je sadržavala i socijalnu notu. Taj socijalni element izvrgnut je žestokim kritikama ali u zatečenom stanju i strukturi seljačke populacije on je sada nužan. Postupnom prilagodbom ta potreba će nestajati i u konačnici nestati. Svojedobno dok je prevladavala politika jefitinije je uvoziti negoli proizvoditi tvrdilo se da svekoliko seljačko pučanstvo treba ući u socijalni program zbrinjavanja. Međutim, ništa nije učinjeno. Mirovine seljaka u većem dijelu su i danas i manje od 500 kuna mjesečno, a nedopustivo je velik broj onih koji nemaju nikakvih primanja osim prihoda od poljoprivrede. DA je ovaj Sabor prihvatio naš prijedlog zakona o nacionalnim mirovinama sustav poticanja u poljoprivredi mogao se potpuno osloboditi socijalnog karaktera no nažalost to se nije dogodilo. Kada smo 2002. godine donosili Zakon o poticanjima u poljoprivredi, nismo se zanosili ni išli da se radi o savršenom zakonu koji se neće trebati mijenjati i dopunjavati. Praksa će pokazati što se treba pojačati, a što treba izmijeniti i to se dogodilo i zbog toga je Klub zastupnika Hrvatske seljačke stranke predložio izmjene i dopune još u 3. mjesecu s prijedlogom donošenja po hitnom postupku. Voljom saborske većine hitnost postupka je skinuta i sada ga imamo u redovnoj proceduri. Postojećem sustavu poticanja prigovaralo se da je izložen zloporabama te da nije postigao osnovni cilj a to je povećanje proizvodnje, da li ima zlouporaba. Bilo bi potpuno pogrešno tvrditi da nema, ali pred tom pojavom se ne smiju zatvarati oči kontrola nije učinkovita a sve pod izgovorom da nema dovoljno inspektora. S takvim odgovorom nisam zadovoljan bila ni prije a ni danas. Dokle god postoje pojave, da inspektori nekažnjeno instruiraju kontroliranu kako će prikriti zlouporabu i kako će počiniti novu, dok se na povrat poticaja prisiljava pravna osoba preko koje je zlouporabitelj poticaj ostvario a on sam preko drugog organizatora nesmetano poticaje ostvaruje zlouporaba se neće stati na kraj. Upisnik poljoprivrednih gospodarstava ne daje samo prvi korak u ... i sagledavanju stanja u poljoprivredi, on može biti u funkciji kontrole zlouporaba. Možda zbog toga jest bio izvrgnut kritikama i pokušaju opstruiranja od strane svih onih kojima nije u interesu sređivanje evidencija u poljoprivredi nego podržavaju nered kako bi u njemu ostvarivali osobne koristi. Pretpostavka uspješnoj kontroli jest i uređenje zemljišnih knjiga kako bi one bile slika stvarnog stanja a ne evidencija stanja od prije 100 godina. Nerijetko se u zemljišnim knjigama kao oranica vodi zemljište koje već desetcima godina je neprohodno. Možda upravo zbog ovakvih iskustava treba tražiti način kako bi se poticaj ostvarivao na temelju prodanih količina a ne zasijanih površina. Kontrola bi bila jednostavnija pod uvjetom da se kupac odgovorno ponaša. DA li je sustav poticanja doveo do povećanja proizvodnje, u nekim kulturama da u nekima ne. Prema podacima, stočarskog selekcijskog centra poticaji na žensku telad ostvarili su vrlo pozitivne rezultate. Do uvođenja poticaja u Hrvatskoj se u uzgoj stavljalo godišnje do 2 tisuće komada, nakon uvođenja poticaja dostignuta je brojka od 17 tisuća komada godišnje. Ovo su podaci Selekcijskog centra. Danas slušamo prigovore uzgajivača da su suočeni s problemom nedostatka tržišta dok se istodobno otvaraju granice za uvoz junica i to iz onih zemalja iz kojih su se prije nekoliko godina uvozile a iskustva su neslavno završila. Poticaji su ostvarili pozitivne pomake i u voćarstvu i vinogradarstvu, evidentirane su veće zasađene površine, dakakoda ti zasadi još nisu dali rod koji bi utjecao na smanjenje uvoza. Ono što u pojedinim županijama brine jest nedostatak interesa upravo za tu vrstu poticaja. Razlozi se svakako nalaze u nedostatku sigurnog tržišta i nedostatku rashladnih skladišnih kapaciteta. Sigurnost tržišta jeste osnovni preduvjet povećanja proizvodnje ali i preorijentiranja proizvodnje s tradicionalnim kulturama na kulture koje su u Hrvatskoj deficitarne. Sigurno tržište nije moguće bez razvoja prehrambene industrije i to u regijama gdje se događa primarna poljoprivredna proizvodnja. Dakako da tu primarnu poljoprivrednu proizvodnju treba učiniti konkurentnom a tome veliki doprinos može dati i politika poticanja. Upravo u tom smislu Klub zastupnika Hrvatske seljačke stranke predložio je izmjene i dopune Zakona. Cilj im je stimulirati domaću stočarsku proizvodnju te smanjiti situacije u kojima dolazi do poremećaja tržišta zbog nekontroliranog nastanka tržišnog viškova. Stimulira se voćarstvo, vinogradarstvo i maslinarstvo. U vrijeme donošenja Zakona o poticajima očekivalo se da će brže doći do okrupnjavanja obiteljskih gospodarstava. Nesređenost zemljišnih knjiga bitno je usporila proces raspolaganja poljoprivrednim zemljištem a udruživanjem malih proizvođača u zadrugi organiziranje proizvodnje putem zadruga nije prihvaćeno zbog loših iskustava sa zadrugama prošlog sustava, stoga je nužno smanjiti minimalno poticane količine i ne povećavati ih u narednom razdoblju. Također je činjenica da se seljaci vrlo teško uključuju u sustav PDV-a. Očito je da će zato trebati duže vrijeme te smo i u tom dijelu predložili izmjene. Na prijedlog izmjena Vlada se očitovala 15. 4. iako je prijedlog pušten u proceduru 23. 3. 2004. godine i bez navođenja ozbiljnih razloga predlaže se da se prijedlog odbije. Očito je da se Vladi Republike Hrvatske nije žurilo, i ako proizvođači mlijeka ove godine ne dobivaju poticaje za mlijeko. Proljetna sjetva davno je trebala biti obavljena, a Vlada je očito smatrala da za poljoprivredu nema potrebe žurbi. Sada kada su oba dva prijedloga pred nama, evidentno je da je Vlada iz prijedloga Kluba zastupnika Hrvatske seljačke stranke prepisala 90 % riješenja. Da je bilo volje i sluha za hitnost postupka, već smo mogli imati donesene izmjene i dopune, jer bi dio predloženih riješenja i sami prihvatili. No, Vlada za poljoprivredu očito nema dovoljno sluha, to ukazuje na opasnost povratka politici za čije vladavine je došlo do najvećeg smanjenja proizvodnje. Prijedlog Vlade Republike Hrvatske izgleda privlačan, ali kada se riješenja pretoče u simulaciju, tada to nije tako. Ubrzava se diferenciranje komercijalnih i ne komercijalnih gospodarstava, što je sukladno ministrovim izjavama da se poljoprivreda mora temeljiti na menađerima. Ovo podsjeća na politiku 200 bogatih obitelji, a to znači da oni mali nestaju, a njih je danas većina. Oni su proizvodili i zato su stimulirani. U buduće to neće biti tako. Postoje socijalni slučajevi, a njihova proizvodnja prepuštena je sivom tržištu. Simulacije govore da će doći do smanjenja proizvodnje, života na selu će nestajati, a poljoprivreda gubi multifunkcionalnost. Razmislimo o tome što ovakav zakon znači za očuvanje indetiteta nas kao naroda.
Kolegice molim vas, isteklo je vrijeme.
... nacionalnog identiteta.
Hvala lijepa.
Hvala gospodine predsjedniče.
Vi ćete još imati. Evo danas, samo malo ministre. Imamo još 11 zastupnika uz ove intervencije i ulaske predlagatelja, ispravke, replike i druge, mislim da nema šansi za nastaviti isto večeras veliku raspravu sa oko izmjene i dopune Zakona o komunalnom gopodarstvu sa 6 Klubova sa zasa prijavljenih 12 zastupnika, pa bi to onda ostavili za srijedu ovu raspravu o komunalnom gospodarstvu. Sad da kažem odmah, mi trebamo u srijedu početi sa onim što je po hitnom postupku danas uvršteno u proceduru, to je izmjena i dopuna Zakona o PDV-u sa isto ono što je zakonska obveza što je danas na Vladi utvrđeno, a poslato u Sabor, doći će nam tijekom današnjeg dana ili sutrašnjega, prijedlog godišnjega obračuna državnoga proračuna Republike Hrvatske za 2003. godinu, što se mora donijeti do 30. lipnja i poslati iz Vlade u Sabor, i nakon toga ove izmjene i dopune Zakona o komunalnom gospodarstvu i dalje redom, a danas bi, danas radi znanja i ravnanja ne bi stigli više, stigli bi, ali bi morali izaći duboko u noć. Ministar poljoprivrede Petar Čobanković, izvolite.
Hvala lijepo.Osobno bio jako zadovoljan kad bi netko 90% mojih ideja ugradio u neki zakon i onda bi u svakom slučaju davao potporu onome tko je to učinio, jer praktično onda uopće nema razlike između naših promišljanja. Pa, evo na neki način me ipak čudi žestina s kojom se pojedini saborski zastupnici obrušavaju na ovaj naš prijedlog zakona. Ja još jednom želim naglasiti da smo svjesni situacije i da riješavamo situaciju. Riješili smo pitanje, za nas su ustvari dijela. Riješili smo pitanje viška stoke,kompletno smo riješili pitanje viška stoke. Riješili smo kompletnu proljetnu sjetvu. Ja nemam ni jedne informacije sa terena, niti od strane pojedinih udruga da nije bilo lako, alida negdje nešto nije zasijano iz razloga što je ministarstvo u nečem pogriješilo. A na koncu konaca isplatili smo. Rekordna iznos novca na po osnovi potpora. Do sada od Nove Godine radi saznanja gospode zastupnika i šire javnosti je isplaćeno miljardu i cca milijardu i 100 milijuna kuna po osnovama potpora. Radi ekvivalenta da se stekne veličina toga iznosa, mislim da je dovoljno da kažem da je to jedna i pol, vrijednost jednoipolgodišnje žetve pšenice u Hrvatskoj. I sada kada nam se jednostavno ne mogu naći i isprovocirati određeni problemi, onda se želi na umjetan način imputirati neke ostvariti. Pa između ostalog i priča da se ja zalažem da u Hrvatskoj poljoprivredi budu menađeri. Krivo me citirate gospođo. Ja se zalažem za razvoj poduzetništva u poljoprivredi i to jasno i glasno i govorim i iza toga stojim. Ali, uvažavam i trenutno stanje i nastojimo osigurati i određena sredstva za one koji nažalost ne mogu ići u tome pravcu. Ne zanemarujemo ih, nego osiguravamo znatno veća sredstva, nego što su osiguravali odrednicama prijašnjeg zakona. A sada mi je još opet izuzetno žao za kolegicu iz iste izborne jedinice, da je relativno brzo zaboravila što je bilo u ranima 90- tima u Republici Hrvatskoj. Pa mislim da makar mi koji dolazimo iz tih prostora i koji znamo, a znaju i ostali da ne bi se netko osjetio pogođenim, što je bilo u ranim 90-tim godinama osobno opet moram kazati da sam u tom periodu nažalost morao napuetiti svoju kuću i do 97. godine provesti u drugim dijelovima Republike Hrvatske skupa sa svojom obitelji i zaboravljaju da je u ranim 90-tima Hrvatskoj bilo nedostupno stotine tisuća hektara najkvalitetnijeg i najboljeg poljoprivrednog zemljišta, da su tada normalno bile neki drugi prioriteti, ali isto tako i da je Hrvatska morala skrbiti o nama koji nismo mogli biti u svojim kućama i nismo se mogli baviti svojim poslovima, pa isto tako i onima koji su nažalost dijelili našu i sličnu sudbinu iz Bosne i Hercegovine, i da je Hrvatska država i tada položila ispit i odradila svoj dio osla. Ali neću se vraćati na to. Samo da vas potsjetim, proces reintegracije, mirne reintegracije i proces zaokruživanja Hrvatskog teritorija završio je 15. 01. 1998. godine, ako ste to zaboravili. Tada je službeno završen proces mirne reintegracije, tada je službeno Hrvatska zaokružila kompletan svoj teritorij. Osobno sam 97. godine sudjelovao u reintegraciji poljoprivrednog sektora kao direktor Podrumovi Lokvi, i znam što sam zatekao i što je trebalo učiniti. i sada pričati da je zbog nečega Hrvatska od izvoznice postala uvoznica, mislim u ranim 90-tima, evo gospođo Ružo žao mi je što brzo dobivate određenu amneziju, ali što ja mogu.
Zahvaljujem ministru Čobankoviću. Ispravak netočnog navoda poštovana zastupnica Lalić.
Gospodine ministre, za razliku od nekih ja ne dobivam amneziju i jako dobro se sjećam što je bilo 1991. godine, jako dobro se sjećam za razliku od nekih. Mi se ne ljutimo i ne prigovaramo onim rješenjima koja ste prepisali od nas ali onih 10% ste napravili takav zaokret koji je nama neprihvatljiv iz ovih razloga iz kojih je cijelo vrijeme obrazlagano zato što umjesto da se skinu ograničenja ta ograničenja se povećavaju a da ne bi proteklo vrijeme gospodine ministre a počeli ste ... [[Govornica isključena, ne čuje se.]]
Poštovana zastupnice, ispravak netočnog navoda, ja vas molim.
... 2000. godine isplatila dug za otkup pšenice roda ...
Poštovana zastupnice Lalić, zlorabili ste instrument ispravka netočnog navoda. [[Upadica se ne čuje.]] Neću, dogovorili smo se na početku ovog Sabora da ćemo taj instrument što manje koristiti za razliku od prošlog saziva Sabora. Evo, neću vam uslišiti ove molitve. U ime predlagatelja poštovani zastupnik Pankretić.
Gospodine potpredsjedniče, pa ja mislim da je važno, ja možda nekoga ova tema ne interesira, možda ne treba sve stvari pojasniti ali mislim da ćete dopustiti da kažem nekoliko riječi. U prvom redu ja se zahvaljujem gospodinu ministru, vidim da ga nema, njegovim pomoćnicima ovdje što je ministarstvo uključilo, ja neću biti i upotrijebiti onu riječ ali ja ću reći uključilo u svoj zakon jedan veliki dio dakako ovog našeg zakona. Ja sam to na početku rekao da je taj naš zakon ušao u proceduru prije gotovo tri mjeseca i da smo imali i drugačiju mogućnost oko svega toga. Mislim da je dobro to naglasiti i da to nije loše. Gospodin ministar je ovdje istaknuo jednu stvar s kojom se ja potpuno slažem da je do sada rekordno isplaćeno potpora u ovom dijelu iznos od milijardu i nešto kuna. Da bi se to moglo isplatiti ja moram ovdje i cijenjeni zastupnici vama i hrvatskoj javnosti reći to se moglo isplatiti zbog toga zato što smo mi gotovo udvostručili poticaje i povećali ih da su oni tako veliki da treba takvu isplatu izvršiti. Mislim da je ovdje nešto što je najbitnije reći u čemu je razlika. Ono o čemu sam govorio na početku. Govorio sam o tome jednom razmišljanju na koji način shvatiti poljoprivredu, shvatiti selo na nešto drugačiji način osim onog načina kako se to evo ja bih rekao i nastavkom ovog zakona pokušava. Ja mislim da je i gospodinu ministru a posebno nekim njegovim pomoćnicima poznato kako se te stvari rješavaju u novije vrijeme u Europi. Poznat je odnos između dijela sada poticaja koji idu i direktnih plaćanja u odnosu na onaj dio koji je sada pretežiti a koji ide u strukturne potpore u tzv. zelenu košaru u ruralni razvitak. Danas imamo taj odnos negdje u Europi gotovo 60% ovih direktnih plaćanja a već 40-tak posto plaćanja u dijelu ruralnog razvita, dijelu tog o čemu smo mi danas ovdje htjeli ja bih rekao i pojasniti hrvatskoj javnosti ali i putem našeg zakona na neki način da se i ozakoni. Danas ako to uspoređujemo sa ovim zakonom onda smo i čuli podatke da ovaj dio direktnih plaćanja gotovo obuhvaća 90-tak posto ukupnog ovog dijela i mi znači tek trebamo ići u ovom smjeru u kojem je Europa krenula, i to je ja bih rekao suštinska razlika, to je ono o čemu smo mi i na egzaktan ali ja bih rekao i na slikovit način pokušali reći zbog čega ruralno područje, zbog čega mala obiteljska gospodarstva, zbog čega gotovo svaki hektar, svaka litra da ipak tu nađemo jedan odnos, da se približimo tim ljudima ipak da ih i zadržimo u tom ruralnom prostoru. Evo, mislim da je bilo bitno pojasniti evo kratko ovih nekoliko rečenica, vjerujem da će biti još prilike za javiti se. Hvala lijepa.
Ispravak netočnog navoda Mato Štimac.
Gospodine potpredsjedniče, ja ću ispraviti samo ovaj navod što je poštovani kolega rekao, da je udvostručio poticaje. Evo ja ću samo navesti primjer slatkovodnog ribarstva koje je kolega Pecek zamolio ministra Čobankovića da vrati na 2002. godinu a gospodin Pankretić kao ministar je smanjio poticaje za 3,5 milijuna ili sa 4 kune na 3,5 kune za prvu kategoriju ili a 6 kuna na 4,80 za drugu. Znači, nije duplo povećano nego je smanjeno i kolega Pecek je upravo to i molio ministra da vrati kako je bilo prije. Zahvaljujem.
Riječ ima uvaženi zastupnik Ivo Lončar.
Gospodine potpredsjedniče, gospođe i gospodo! Na posljednjoj sjednici prošloga saziva Sabora oni koji su tada bili u Saboru sjetit će se a može se i u fonogramu provjeriti rekao sam govoreći o poljoprivredi da bez obzira tko na idućim izborima pobijedi u najskorije vrijeme morat će promijeniti sve poljoprivredne zakone koji su bili doneseni u posljednjih godinu i pol dana jer tzv. reforma poljoprivrede u prošlom sazivu Sabora počela je gle čuda tek u zadnjoj četvrtini toga mandata. Zašto sam to rekao? Zato što su ti zakoni nakaradni. I evo sada ovdje govorimo o dva zakona, jedan je pod brojem 105 a jedan pod brojem 65. Budući da je postojeći Zakon o poticajima toliko nakaradan a bio je i izvor kriminala ja sada podržavam predlagatelje zakona pod brojem 65 koji tako drastično ruše postojeći zakon. Samo jedna mala ironija što su isti autori toga zakona i iz iste stranke. Gospodo, poljoprivreda je svugdje u razvijenim zemljama svijeta temeljna gospodarska grana. Poljoprivreda je političko pitanje jer da nije političko pitanje mi ne bi sada ni raspravljali o ovome zakonu jer ovi poticaji oni se donose ne ekonomskim zakonima nego političkim odlukama, i to tako shvatimo. Ali kod nas Hrvata i kod nas u Hrvatskoj poljoprivreda nije samo političko i gospodarsko pitanje, ona je ponajprije nacionalno i socijalno pitanje. U protekle četiri godine, za to imam argumente i činjenice, neću sada govoriti, nadam se da će mi replicirati. Tadašnja koalicijska vlast partijsko-seljačka napravila je više zla, napravila je više zla poljoprivrednoj proizvodnji, selu i seljaštvu nego komunisti u zadnjih 30 godina svoje vladavine a znademo da su komunisti figurativno rečeno bili ubojica seljaštva. Znate ono kulaci itd., itd. Ja ću se ovdje založiti i to neće biti popularno, možda ću izvući i gnjev. Znademo da u poljoprivredu treba ulagati. Ja se zalažem za iduću godinu da poticaji budu dvostruko veći nego sada, da budu 4 milijarde kuna a da odustanemo od kapitalnih drugih ulaganja jer cilj nam je svima, valjda ćemo se tu složiti, da Hrvatska uđe u euro-atlanske integracije. Ovakva hrvatska poljoprivreda kakva je sada ona nema nikakve šanse u jednom tržišnom gospodarstvu kao što je Europska unija. E sada da ovdje kažemo nešto oko ovih poticaja. Ministar je u nekoliko navrata danas govorio, neki su ga za to kritizirali. I ja se tu slažem s ministrom iako se ja često ne slažem s ministrima. Dakle, ovaj zakon, ove izmjene i dopune one moraju biti pod hitno ali to je samo krpanje rupa. Zakon treba kompletno promijeniti, sve zakone u poljoprivredi treba promijeniti. Pa čak da u proračunu izdvojimo nekoliko desetaka milijuna kuna neće biti šteta da angažiramo kompletnu hrvatsku znanost i struku da na novoj filozofiji kao što vlada u Europskoj uniji gdje nam je cilj da uđemo da rade zakone a ne da imademo nakaradne zakone pa da isti autori pljuju vlastiti zakon, dakle, žao mi je autora. Vidite ovako, mi sada ovako ovdje potićemo, potićemo i ovo i ono. Govorili smo o svemu i svaćemu. Idemo uzeti primjer pšenice. U protekle 4 godine mi smo pšenicu proizvodili svake godine dvostruko više nego što nam je trebalo po dvostruko većim cijenama nego što su bile na europskom i svijetskom tržištu i onda smo tu istu pšenicu izvozili po dvostruko nižim cijenama i gle čuda subvencionirali izvoznike. Tako da je pšenica svake godine hrvatske gladne porezne obveznike koštala milijardu kuna. To je bila jedna politika koju danas ovdje hvale kako su oni tada radili itd., itd., alamnezija je vrag. Ali i ovo sada u ovim zakonskim prijedlozima nešto nije dobro. Mi primjerice kombinatska proizvodnja o kojoj ja mislim sve najgore ona u ukupnoj strukturi poljoprivredne proizvodnje čini samo 18%. Ali uzmimo mi neke kombinate, neću govoriti o njihovim imenima koji imaju po 20, 25 i 30 tisuća hektara zemlje, ne svoje nego koncesije. Mi znademo po onom zakonu o poljoprivrednom zemljištu kako do njih mogu doći tako da će ti zakoni sada, da će ti kombinati sada dobivati negdje između 50 i 60 milijuna kuna. To je nedopustivo. S druge pak strane mi ne možemo imati da nam bude donja granica prinosa kod pšenice 3 tone. Mi moramo ići da nam bude najmanje 5 do 7 tona i ne smijemo ići u površine 250 tisuća hektara kao što smo imali 2002. i 2003. godine, nego moramo ići na površine od 120 do maksimalno 150 tisuća hektara. Zašto? Jer ako ćemo proizvoditi 5 do 7 tona onda ćemo osloboditi 100 tisuća hektara a nama u Hrvatskoj za prehranu stanovništva ne treba nego 500 do 550 tisuća tona komercijalne, merkatilne pšenice i negdje 45 do 50 tisuća sjemenske pšenice. Vidite, još imam nešto što bih htio reći oko maslinarstva. Mi smo imali u prošlomu, evo onih koji plaću za nekakvim vremenima od protekle 4 godine oni su ukinuli zakon i uveli su, ukinuli su i poticaj po kilogramu ali su uveli po jednomu stablu. A znademo po kilogramu da je to praktično u zadnjih desetak godina revitaliziralo hrvatsko maslinarstvo. Međutim, i sada u ovomu zakonskom prijedlogu ima nešto što je potpuno nedopustivo i nakaradno. To je, idemo točno i to pozdravljam da se ide po kilogramu ali ne da se ograničava po 35 kg po jednomu stablu. Što ćemo time napraviti? Time ćemo napraviti da ćemo one maslinare koji imaju a ja znam da takvih mnogo ima koji mogu proizvesti na svom stablu maslina 50, 60 pa čak i do 80 kg. A zašto je uvezen, uveden ovaj limit? Znam da je on uveden je se tu događao kriminal. Ali to nije stvar ovoga zakona to je stvar policije i pravosuđa. I zato to maknimo jer na ovaj način ako ostane 35 kg mi ćemo destimulirati prave maslinare. Još jedna stvar također, moramo imati i potpore na otocima. Ja kada bih bio u prilici ja bih sve ljude koji žive na hrvatskim otocima stimulirao zato što tamo žive. Jer što će nam ova prekrasna zemlja ako na njoj ne žive ljudi?! I još, još nešto. Govoreći o ovomu zakonu, ovaj Zakon o poticijima a na početku sam svog govora rekao da je poljoprivreda političko pitanje ovaj zakon upravo stoga mora biti temeljni poljoprivredni zakon jer s tim zakonom mi ćemo određivati poljoprivrednu proizvodnju. A da bi taj zakon bio što uspješniji, što bolji odnosno ove izmjene i dopune jer ja držim da je to privremeno rješenje, da ćemo mi čak i tijekom ove godine ili najkasnije početkom sljedeće godine donjeti potpuno novi zakon jer ovo je kao što sam rekao samo krpanje rupa. Dakle, mi da bismo imali to uspješno moramo imati bilancu potreba i ono što je najvažnije moramo imati regionalnizaciju i rajonizaciju poljoprivredne proizvodnje. A vi koji imate amneziju samo recite Bože moj, Bože moj zašto si me ostavio.
Zahvaljujem poštovanom zastupniku Ivi Lončaru. Na redu je poštovani zastupnik Anton Peruško.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodo iz Vlade, kolegice i kolege. Prijenosa nema pa mogu slobodno govoriti. I valjda neće se biti replika jer nije više profitabilno. Mi danas paralelno raspavljamo o dva zakonska prijedloga jednoga koga je u proceduru uputila oporbena stranka HSS, u redovnoj poreduri i drugi prijedlog Vlade po hitnom postupku. Prijedlog HSS-a dotira iz negdje iz veljače mjeseca i po mojoj skromnoj porcjeni u njemu su predložena neka rješenja koja u mnogome pojednostavljuju proceduru administrativnu proceduru i uvažavaju stanje u Hrvatskoj vezano za obiteljska gospodarstva. Kao što je kolegica Dragica Zgrebec govoreći u ime Kluba SDP-a istakla i u prijedlogu za izmjenu zakona koga je ponudila hrvatska Vlada ima podosta dobrih rješenja poboljšanja u odnosu na postojeći zakon i može se dakako popraviti brojnim amandmanima za koje smo već svjedoci da su upućeni u saborsku proceduru a i očekuju se tijekom ove rasprave odnosno do dana kada budemo izglasavali zakon. Mnogo toga je već rečeno, ja ću svoju rasprvu koncentrirati kratku raspravu u odnosu samo na dvije tradicionalne mediteranske kulture svojstvene Jadranskom priobaljju, tj. kraju iz kojega dolazim. I dakako neću propustiti osvrnuti se na plavu njivu jer mi osim zelene njive u Hrvatskoj naše žitnice imamo i našu plavu jadransku njivu. I skoncentrirati ću se isključivo na vinovu lozu i masline i to pokušati razjasniti na primjeru Istarske županije dajući i neke podatke. Početkom prošlog stoljeća u Istarskoj je županiji pod vinogradima bilo 35 tisuća hektara zemljišta. Danas se vinova loza u Istarskoj županiji uzgaja na nešto preko 5 tisuća hektara, prosječna starost svih nasada je oko 20 godina, a ekonomska isplativost iskorištavanja vinove loze je 25 godine. Da bi se zadržala, dosadašnji nivo proizvodnje potrebno je godišnje saditi oko 4 tisuće loza. I zato svaki poticaj dakako ima smisla. Kada je u pitanju maslina, zastupnik kolega Tadić je iznio podatak da je na početku prošlog stoljeća u jadranskoj regiji Hrvatske bilo 13 milijuna maslinovih stabala. Prema podacima objavljenih prekjučer u jednoj emisiji Hrvatskog radija u ovom trenutku u jadranskoj regiji imamo svega 3 milijuna i 200 tisuća stabala maslina a u Istri je 1910. godine bilo milijun stabala maslina, danas ih imamo oko 700 tisuća, time da je 1991. broj stabala bio pao na 350 tisuća stabala, a u međuvremenu je zasađeno 278 tisuća stabala maslina. Istra je rubno područje za proizvodnju ulja međutim ulje je izrazito visoke kvalitete upravo radi toga što se radi o rubnom području. Prijedlogom izmjena zakona o poticajima o kojim se vodi rasprava, poticaji za proizvodnju maslina vežu se za proizvedenu količinu i isporučene količine ulja na tržište što je po meni dakako logično i dobro rješenje. Međutim za sadnju novih maslinika predviđeno je da se poticaj može ostvariti ukoliko je maslinikom zasađena površina od najmanje pola hektara. Taj donji limit nije dobar. Prevelik je. Razlika je, maslina je mediteranska kultura koja se u Republici Hrvatskoj uzgaja u Priobalju i na otocima, a kako se radi o specifičnom kraškom terenu sa puno vrleti i malih parcela uobičajeno je istu saditi na tim malim parcelama. Teško je u priobalju nači parcelu od pola hektara otprilike površine jednog nogometnog igrališta. Kako je maslini za sadnju, rast i, i rod potrebno 30 kvadrata, 30 kvadratnih metara površine ako bi donji limit ostao od pola hektara u praksi znači da bi poticaje za novi nasad maslinika moglo ostvariti tek ono domaćinstvo koje bi zasadilo 160 stabala maslina jer je prema normama, na jednom hektaru se može zasaditi 333 stabla masline teoretski. Taj tako visoki kriterij nije stimulativan za otočko i priobalno stanovništvo i ne uvažava specifičnosti priobalnog područja te sam iz tog razloga i podnio amandman kojim donji limit predlažem da se smanji na 0,25 hektara i da u praksi poticaj može primjerice ostvariti svako ono domaćinstvo koje bi zasadilo 80, prosječno 80 stabala maslina što smatram da je jedna objektivna veličina. Iako mislim da bi valjalo stimulirati svako stablo koje se posadi. I ja bih molio Vladu da prihvati moj amandman čime se posebno ne opterećuje državni proračun, a daje se pozitivan impuls razvoju maslinarstva Jadranske regije Republike Hrvatske. I nekoliko riječi kad je u pitanju naša plava njiva, proizvodnja hrane iz mora, onda u svakom slučaju valja pronaći odgovarajuće rješenje za poticanje uzgoja, ulova i prerade ribe. Sadašnji sustav kojim se potpore daju temeljem prodanih količina školjaka i riba iz uzgoja definitivno nije stimulativan za podizanje novih nasada školjaka i ribogojilišta jer je proizvodni ciklus predugačak, a da o problemima izvoza ribe ulaskom Slovenijom u Europsku uniju ne govorim i vjerujem da će Vlada učiniti sve da ove nove zapreke koje su nastale i koje bitno otežavaju hrvatski izvoz ribe otkloni. Mi zaista se moramo susresti sa realnošću i priznati greške u ekonomskom iskorištavanju, ali i zaštiti najvrijednijeg resursa sa kojim raspolažemo, a to je Jadransko more. Ribarske politike nismo nikad ni imali niti je imamo nažalost ni danas. Prema podacima Ribarskog instituta u Splitu za vrijeme bivše države gotovo polovina ulova bijele ribe ostvarivala se na području Sjevernog Jadrana. Ma ne zato što je to područje bogato ribljim staništima već zato što se radi o kontinentalnom shelfu gdje se dubine u prosjeku kreću oko 50 metara te je primitivnijim sredstvima i manjima brodovima bio moguć ulov. Otvoreno more izvan granica unutarnjih morskih voda i teritorijalnog mora bilo nam je, a i danas je nažalost nedostupno. Bilo je nedostupno i još uvijek je nedostupno našim ribarima zbog nedovoljne veličine broda i nedovoljne snage motora koje naši ribari posjeduju. Zbog naše neprisutnosti na tim morskim prostranstvima na istima su se pojavljivale i pojavljuju se ribarske flote nekih drugih zemalja. Te flote gotovo da danas pretendiraju na neko svoje povijesno pravo, a nas nema i neće nas još dugo biti na tim morskim prostranstvima ukoliko ne učinimo snažan zaokret u jadranskoj orijentaciji naše zemlje. Hrvatski je sabor u prošlom sazivu donio odluku o proglašenju ekološko-ribolovne zone. Što to u praksi vrijedi kad nas tamo nema? Nema naših ribara, nema naše obalne straže. Da, mislim da je vrijeme da se zamislimo. Pri tome čitam neki dan u medijima da je predsjednik Vlade govorio o kvotama za izlov ribe, ribarskih flota drugih zemalja dakako uz naplatu za ribolov u zaštićenom ekološko-ribolovnom pojasu. Danas su se pojavile i neke druge mogućnosti. Svakako kad nas nema, a radi se o ulovu ekonomski najznačajnijih vrsta a to je sitna plava riba; srdela, inćuni, papalina onda moramo ulov omogućiti drugima. Da, to je moje razmišljanje. Osobno sam svjestan da bez obzira na našu odluku o proglašenju ekološko-ribolovnog pojasa, a sutra možda i gospodarskog pojasa što po Međunarodnoj konvenciji o pravu mora imamo pravo, ukoliko u tim morskim prostranstvima ne budemo prisutni svojom snažnom ribarskom flotom i svojom obalnom stražom neće biti puno efekata. Vidim gori crveno svijetlo. Podržavajući izmjene zakona uz mišljenje da će biti i neki amandmani usvojeni ukoliko ne, i ovom posebnom problemu posvećenom ribarstvu ne bude dovoljno pažnje nemamo perspektive. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom zastupniku. Sljedeći je na redu poštovani zastupnik Ivica Klem.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege evo želim u svakom slučaju pohvaliti i ovaj iskorak Ministarstva poljoprivrede i šumarstva jer ove izmjene i dopune o poticaju poljoprivredne proizvodnje će sigurno pomoći hrvatskom seljaku. Naravno da je teško riješiti probleme sela i seljaštva samo poticajima i sigurno je da ćemo i u ubudućem vremenu morati poraditi i na izradi strategije u kojoj će se imati regionalni pristup jer teško je i Ministarstvu kao predlagaču ovoga Zakona u isti koš svrstati i zapadni Srijem, Slavoniju, Baranju i Liku i Istru i ostale krajeve koji su po svojoj raznolikosti zaista, zaista ih je nemoguće svrstati u one okvire u koje, u kojima moraju biti obuhvaćeni kroz ovaj Zakon. Ono što se svakako može napraviti uz poticanje poljoprivredne proizvodnje, uz ove poticaje to je i promjena u strukturi poljoprivredne proizvodnje. Na tome smo najmanje radili i najmanje smo koristili struku, ovdje prvenstveno mislim na hrvatsku poljoprivredu, na savjetodavnu službu koja po meni nije u najboljoj mjeri iskorištena za edukaciju i za pomoć seljacima u ruralnim područjima. Stoga očekujem da ćemo koristeći i pozitivna iskustva zemalja koje nam mogu biti uzor i koje su probleme sela i seljaštva riješili na najbolji mogući način, naravno ne preko noći, jer i proces reforme poljoprivrede ne može trajati ni jednu godinu pa usudio bih se reći ni nekoliko godina nego očekujem da će trajati najmanje desetak pa možda i više godina kako bi naše selo doveli na razinu europskih sela. Naravno da je puno danas rečeno jer smo cijeli dan izgubili na ovom problemu poljoprivrede, ali očekujem da ćemo imati vrlo skoro priliku raspravljati o cjelokupnom stanju u poljoprivredi, a očekujem isto tako da ćemo donijeti dovoljno kvalitetnu nacionalnu strategiju u kojoj će poljoprivreda imati visoku poziciju s obzirom na njen značaj u Hrvatskoj. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanom zastupniku. Na redu je poštovani zastupnik Damir Špančić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Pa evo možda vrlo kratko jer je poodmakla rasprava i s obzirom da smo se već i mnogi ponovili, možda kratko u ime područja kojeg predstavljam, ali jedan generalni osvrt na predloženi zakon. Pa sigurno da ova današnja rasprava govori koliko je važan prijedlog zakona, dakle i njegovo usvajanje kao što je rekao kolega Lončar, politički zakon. U njemu su zastupljeni svi krajevi, dakle i sama duljina rasprave i ja ću odmah na početku izraziti svoje zadovoljstvo ministra i resornog ministarstva da se uopće dakle i krene sa ovim zakonom i njegovo predloženje. Ovo je zakon koji će koristiti i seljaku i poljoprivrednom proizvođaču, to je zakon koji će sigurno biti osnova da mladi ostaju na selu, ali je i zakon koji je jasan model, hrvatski model razvoja poljoprivrede normalno koji već u perspektivi vidi što će se događati i prilikom ulaska u Europsku uniju. Možda sa terena s obzirom da postavljam i područje od posebnog državnog interesa, dakle uglavnom se to radi o Požeško-slavonskoj županiji. Ja ću reći u mom kraju već ove godine, dakle očigledno da se su poljoprivrednici shvatili da dolaze dobri zakoni na području mojih gradova Pakraca i Lipika već ove godine je udvostručen broj koperantskih ugovora sa firmama razno-raznim za proizvodnju povrća što sigurno dakle je i potvrda i najava nove poljoprivredne politike koju provodi ovo ministarstvo. Ne moram nabrajati sve ono što je u njega ugrađeno, ali ću samo istaknuti posebno me veseli jer sam član Odbora za poljoprivredu, izlaganja predsjednika i predstavnika udruga, razno-raznih poljoprivrednih udruga ali i znanstvenika dakle koji rade u institutima i predaju na fakultetima dugi niz godina i zaista koji mogu govoriti o poljoprivredi, svi su izrazili svoje pozitivno mišljenje o predloženom zakonu, normalno bilo je tu i manjih prijedloga, međutim generalno gledajući dakle oni kojima je zakon namijenjen, a to su predstavnici udruga i oni koji mogu proanalizirati, a to su razni znanstvenici koji su bili na Odboru za poljoprivredu, izrazili su svoje zadovoljstvo sa predloženim zakonom. Posebno bih želio naglasiti ono što će se odnositi na područje koje ja predstavljam, to je dakle poticanje razvoja višegodišnjih nasada, prije svega se misli na voćarstvo i vinogradarstvo. Normalno da će to pratiti investiciju i izgradnju hladnjača. Poticanje razvitka, stočarstva pogotovo onaj dio kada se odnosi na poticaje za tov teladi. Posebno ugradnja članka 6.a a to je razdvajanje komercijalnih i nekomercijalnih gospodarstava svakako je jedna socijalna komponenta koja se odnosi na onih 5 tisuća, potpore 5 tisuća i ono što je vrlo važno za budućnost Hrvatske a to je ograničenje od onih 2 milijuna kuna vezano za ukupan broj koji je ukupan mogućnost poticaja. Svi mogu koristiti tri modela poticaja i ono što posebno me raduje, a to je dakle konkretan početak okrupnjavanja poljoprivrednih gospodarstava što će se odraziti svakako i sa ovim zakonom, a to je uvođenje reda na tržištu poljoprivrednih proizvoda i postupnost o kojoj je ministar dosta govorio. Moramo znati da poljoprivreda i ovaj zakon nije donošenje zakona o zabrani izgradnje peterokatnica u nekakvom obalnom pojasu, dakle kao jedan graditeljski čin nego je poljoprivreda itekako vezana za specifične uvjete prije svega dakle radi se o godinama u kojima je treba razvijati i svakako normalno i u atmosferskim prilikama. Ono što je posebno za naše područje, dakle to je posebno, ubuduće područje zona od posebnog državnog interesa, to je proizvodnja dakle na eko područjima. Znamo da dugi niz godina tamo nije bilo obrađivanja, male su količine pesticida, gnojiva. Posebno treba razvijati ruralni turizam koji je ovdje ugrađen u ovaj zakon koji se može koristiti i ono što bih želio ovdje predložiti možda ministru i ministarstvima. Jedinice lokalne samouprave koje zapošljavaju i koje će zaposliti agronome, dakle kako bi mogli pratiti sve ovo trebalo možda nagraditi sa nekakvim prioritetnim sredstvima, da li kreditnim, da li ciljanim sredstvima, dakle ljude, stručnjake koje će jedinice zapošljavati. Konkretno kod mene u Pakracu ih je dvoje zaposleno u zadnje dvije godine, kako bi bili dakle i servis i gradskoj upravi i pisanju poslovnih planova, ali isto tako i servis poljoprivrednicima. Međunarodne organizacije prate naše programe konkretno to se radi o tzv. "pršut" programu. Tove se svinje u našem području, a suše se dijelovi toga u Oklaju i u Drnišu. I sada nešto ono što je veliki problem, a to je našeg kraja, s time da bih posebno želio istaknuti tamo gdje postoje terme i gdje postoje termalni izvori možda sa nekakvim projektima koje bi stručnjaci mogli izraditi, zašto ne razvijati u Zagorju ili kod mene u Pakracu ili Lipiku, dakle na bazi termalnih izvora kao energenta dakle i plasteničku proizvodnju. Cilj nam je dobiti poljoprivrednika poduzetnika. U Hrvatskoj govorimo o poljoprivrednim područjima, o stočarskim, o ratarskim područjima. O područjima koje ja predstavljam mogu govoriti o poljoprivredno-minskim područjima. Najveći problem Požeško-slavonske županije i ratom stradalih područja su mine. Na žalost u mojoj Požeško-slavonskoj županiji svega 22% je deminirano u protekloj godini vidimo iz izvješća HCR-a za razliku od ostalih županija gdje je taj postupak čak do 1100, pa 700% itd. Bez deminiranja u tim područjima nećemo moći zaista potrošiti ove poticaje niti ćemo moći nekome predstaviti ove programe. Zato bi molio i ministarstvo resorno kada se gradovi javljaju sa određenim konkretnim programima, prioritete HCR-u kako bi mogli se naši programi provoditi. Potpisani sporazum sa poljoprivrednom komorom Štajerske on se izvanredno odvija, ali mine su zaista velika prepreka za novih tisuću hektara voćnjaka, 220 hektara povrtlarskih kultura i 150 hektara na području Pakraca i Lipika pa bi zato još jedanput apelirao i molim resorno ministarstvo zaista za područje dakle ovih ratom postradalih gradova, a vi znate o kojim se gradovima radi, prioritet u deminiranju kako bi ljudi mogli raditi. I za kraj. Cilj je stvoriti poljoprivrednika poduzetnika i na kraju postavljam jedno pitanje za formiranje idućeg proračuna. Dakle kad se radi o kapitalnim investicijama da li je potrebno napraviti u potpunosti ogromne kapitalne infrastrukturne projekte kada je u pitanju promet ili nešto slično, a ne staviti u prioritet ono što je ministarstvo i predložilo i ja se nadam da će to uspjeti ući i realizirati u … [[Ne razumije se.]] za 2005. godinu kao kapitalna investicija a to je navodnjavanje. Ja vjerujem da će i kolege saborski zastupnici kada se pojavi u proračunu ta stavka za 2005. godinu itekako dati svesrdnu podršku Ministarstvu poljoprivrede kada budemo prihvaćali proračun gdje ćemo jasno vidjeti da su više stotina milijuna kuna predviđenih za projekt navodnjavanja Hrvatske kao jednog od osnovnih preduvjeta za provođenje svih ovih poticaja. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom zastupniku Špančiću. Na redu je poštovana zasatupnica Nevenka Majdenić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani članovi Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Priključila bi se raspravi o zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj potpori u poljoprivredi, ribarstvu i šumarstvu i obrazložila zašto podržavam prijedlog Vlade. Smatram da je predloženi zakon u cilju povećanja proizvodnje, da promovira konkurentnost poljoprivredne proizvodnje i da će dati dobre osnove za pregovaranje s Europskom unijom pri određivanju kvota. Posebno mi je drago što je pri izradi ovog dokumenta provedena temeljita rasprava u kojoj su sudjelovali gotovo svi oni na koje se zakon odnosi, a to su bile proizvođačke udruge, tvrtke, savjetodavne i druge stručne službe u poljoprivredi, Hrvatska gospodarska komora, HUP te Akademska zajednica i smatram da je napravljena solidna temeljna podloga za njegovo oblikovanje. Pri ocjeni ovog zakona svakako se moraju uzeti u obzir i ključne polazne postavke od kojih se pošlo pri izradi izmjena zakona, a to su da smjer reforme ide u pravcu još većeg razdvajanja komercijalnih i nekomercijalnih gospodarstava u značajno povećanje dohodovne potpore. Da unutarnja preraspodjela potpora ide u smjeru veće uloge u budućnosti onih sektora za koje Vlada Republike Hrvatske već, za koje je Vlada već pripremila strateške programe, a tu mislim na višegodišnje nasade i stočarstvo. Da se poštuju raspoloživa proračunska sredstva i poštivanje međunarodnih obveza Republike Hrvatske te da se ide na postupno usklađivanje hrvatskih potpora s politikom Europske unije. Uvažavajući ove polazne postavke, vidljivo je da su kreirane izmjene i dopune Zakona kojim je uvedena obveza postupnog uključivanja svih komercijalnih poljoprivrednih gospodarstava koje ostvaruju poticaj u sustavu obveznika poreza na dohodak. Od 1. siječnja 2007. godine svi korisnici bi morali biti u tom sustavu. Zakonom je također iskazano naglašenije i raznovrsnije iskazivanje dohodovne potpore kao glavnog oblika potpore brojnim nekomercijalnim gospodarstvima. Iznos potpore dohotka potpore po osobe za postojeću skupinu korisnika povećan je sa 7 tisuća i 200 kuna na 12 tisuća kuna godišnje, pri čemu je povećano korištenje poljoprivrednog zemljišta maksimalno na 5 hektara. Osim postojeće skupine uvodi se druga skupina korisnika koja iznosi 5 tisuća kuna po nekomercijalnom gospodarstvu. Važno je također istaknuti opredjeljenje Vlade da se u cilju razvoja poljoprivrede gospodarstva ne dijele po veličini posjeda nego po uspješnosti rada i da se u skladu s tim ukida ograničenje od 2 milijuna kuna poticaja što je bilo predviđeno kao najviši ukupni godišnji iznos potpore koje jedno gospodarstvo može ostvariti. Što se samih poticaja tiče smatram da je posebno važno da su uvedeni novi poticaji i za razvoj ekološko biljne proizvodnje, što se stimulira sadnja domaćeg sadnog materijala, što se uvode značajnija povećanja poticaja za podizanje vinograda i voćnjaka, što se potiče sjemenska proizvodnja s jačanjem izvozne orijentacija. Također su bitne kvalitetne promjene u stočarstvu, odnosno uvećanje poticaja za prodaju domaće teladi za tov kao i povećanje poticaja za utovljenu junad domaćeg podrijetla. Posebno želim istaknuti da je Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva pod vodstvom ministra Čobankovića do sada uspješno obavilo sve programske zadaće, primjer Protokol 7, pa tako smatram da će i ove izmjene Zakona doprinijeti razvoju našeg gospodarstva posebno poljoprivrede i stočarstva što će utjecati na kvalitetu i standard naših građana. Na kraju rasprave, odnosno izlaganja smatram da se ovaj zakon treba prihvatiti i to po hitnom postupku da bi se propisana prava mogla na vrijeme i što potpunije ostvariti kako ne bi došlo do poremećaja u gospodarstvu. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanoj zastupnici. Na redu je poštovani zastupnik Milan Meden.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, predstavnici Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Ovim zakonom je predložen niz poboljšanja postojećeg Zakona, a također i neki novi sadržaj koji bi trebali poticajno stimulirati proizvodnju u poljoprivredi i ribarstvu. Budući kao zastupnik dolazim iz Županije istarske kao i moj prethodni govornik, gospodin Peruško, reći ću nekoliko riječi o istarskim tradicionalnim poljoprivrednim djelatnostima, maslinarstvu i vinogradarstvu, njihovim povijesnim usponima i padovima i razvojnim mogućnostima. U Istri je pod maslom, prije prošlog stoljeća, odnosno 1900. godine bilo točno milijun stabala u vrijeme Austrijske Istre. Samo 90 godina kasnije je ovo palo za više od 300% odnosno danas u Istri, tih je godina bilo svega 350 tisuća rodnih stabala. Putem programa Županije istarske u periodu od 91. do 2003. godine zasađeno je još 278 tisuća stabala, odnosno danas je u Istri oko 600 tisuća stabala. Kao odgovor na postojeću situaciju u maslinarstvu u Hrvatskoj citirati ću Ahmeda Tauzanija, izvršnog direktora Međunarodnog vijeća za maslinovo ulje koji je u siječnju boravio u Splitu na Međunarodnom seminaru o maslinarstvu. Na novinarsko pitanje u "Slobodnoj Dalmaciji" od siječnja ove godine, koje glasi: "Usporedite hrvatsko maslinarstvo i one drugih mediteranskih zemalja", gospodin Tauzanij odgovara. "Za Hrvatsku je zbog klimatskih uvjeta važno navodnjavanje. Još uvijek se osjeća da u Hrvatskoj maslinarstvo nije bio prioritet, a prije 15 do 20 godina ono nije bilo povezano ni sa svijetom. I navodnjavanje i osuvremenjavanje prerade i veća suradnja sa svijetom, sve je to u Hrvatskoj u tijeku. Svjetsko tržište treba doznati da Hrvatska proizvodi zanimljivo, kvalitetno maslinovo ulje". Situacija u Hrvatskoj vjerodostojno prikazuje i voditelj prehrambeno razvojnog centra, magistar Mirko Gubić koji tvrdi da je stanje maslinarstva u Hrvatskoj nezadovoljavajuće. To ilustrira podacima kako se današnja proizvodnja maslina kod nas odvija na 3 i pol milijuna stabala što je rasprostranjeno svega na 17 tisuća hektara. To je veli, tek oko 7% poljoprivrednog zemljišta koje bi se za to moglo iskoristiti. Domaćom proizvodnjom, tvrdi gospodin Gugić, Hrvatska ni iz daleka ne može podmiriti ni želje u Istri kojima godišnje treba 600 tona stolnih maslina i oko 4 i po tisuće maslinovog ulja. Dakle, zaista vidi se jako velike potrebe u razvoju ove grane. U ovom zakonu je podržano uvođenje poticaja po kilogramu ploda koje je ekvilent od 35 kilograma maslina po stablu. Vjerujem da je to još jedan pozitivan korak u razvoju maslinarstva, a potrebno je uvesti i drugi niz praktičkih razvojnih i zakonskih mjera za što će se, vjerujem, naše ministarstvo uskoro i pobrinuti. Analizom postojećeg stanja i imajući uvida u nasade masline iz prošlog stoljeća u Istri, ministarstvo bi u suradnji sa Županijom Istarskom i Institutom poljoprivrede i turizma u Poreču moralo postaviti čvrste programske ciljeve i to revitalizaciju maslinarstva u županiji, sadnju maslina ukupno milijuna stabala. Dakle, vratiti se na početak prošlog stoljeća i taj program podržati do 2009. godine, na ukupno odgovarajuću površinu od 2 tisuće i 900 hektara. Također valorizirati autohtonu sortu radi dobivanja tipičnih ulja zaštićenog porijekla i na kraju usporedno s realizacijom programa podizanja nasada i izgradnje preradbenih kapaciteta, potrebno je definirati nacionalnu i regionalnu strategiju marketinga maslinovog ulja i prerađevina na bazi plodova maslina. Također želim ukratko opisati kakva je slika u istarskom vinogradarstvu. Dosadašnja višegodišnja politika i razvoj vinogradarstva i vinarstva u Istri postigla je vrlo skromne rezultate u usporedbi sa mogućnostima i sa povijesnim značajem te grane. Istarska županija je 1880. godine imala prema tadašnjim izvorima 33 tisuće, 840 hektara vinograda koje je potpuno uništila filoskera. Danas je u Istri registrirano po Zakonu o vinu oko 2 tisuće 960 hektara i procjenjuje se još oko 2 tisuće hektara za uzgoj za kućne potrebe. TO je svega 14% od kapaciteta koji su bili 1880. godine. Istra ima optimalne klimatske uvjete i oko 50 tisuća hektara zemljišta na kojem se može uspješno uzgajati vinova loza. U deset godina uz pomoć općinskih i županijskih vlasti posađeno je svega 500 hektara odnosno 50 hektara godišnje koristeći time svega 1% zemljišnog potencijala. Ovakva se agrarna politika može smatrati neuspješnom i neadekvatnom i zato je neophodno cijeli posao postavljanja nasada vinograda postaviti na potpuno druge osnove, odnosno da bi neki program mogao uspjeti treba ga postaviti i na temelje državne politike. Ozbiljan program razvoja bi trebao donijeti Ministarstvo poljoprivrede, a provoditi ga u suradnji sa lokalnom vlasti. Osnove postavke programa u Istri koje je prikazao Institut poljoprivrede iz Poreče je sadnju novih 5 tisuća i 300 hektara vinograda do 2008. godine što bi činilo povećanje od 100% u odnosu na dosadašnji kapacitet. Temeljem analize učinaka Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o potpori u poljoprivredi te analizom ... na temelju situacije u vinogradarstvu vjerujem da će Ministarstvo poljoprivrede prepoznati suštinu problema te postaviti strateške zakonske orednice i programe podizanja trajnih nasada, tu prije svega mislim na utvrđivanje cilje na državnoj razini što se želi od poljoprivrede, s polazišta društvenih i gospodarskih potreba i od poljoprivrednih prostora, tko je poljoprivrednik, što je poljoprivreda u gospodarskom sustavu, što su njezini proizvodi, potencijali, tržište i ograničenja. Za poljoprivredna zemljišta u državnom vlasništvu poželjno bi bilo izmjenom zakona omogućiti davanje koncesija za višegodišnje nasada na 30 godina do 50 godina bez naknade i sa pravom nasljeđivanja koncesije prema postojećim prioritetima. Umjesto prodaje potrebno bi bilo preferirati zakup za ostale poljoprivredne proizvodnje. Također je izmjenom zakona potrebno onemogućiti nasljeđivanje trajnih nasada po fizičkim dijelovima, dakle cijepanjem i umanjenjem proizvoda, nego logikom vlasništva nad gospodarskim subjektima odnosno udjelima i dionicama. Na taj bi se način sačuvali proizvodni potencijali, njihova devastacija, zemlja bi ostala u funkciji poljoprivrede što je i namjena i društvena potreba. Za razliku od mnogih drugih kultura maslinama i lozama treba posvetiti mnogo više vremena i rada, predložene promjeni u Zakonu zastigurno će uspješno potaknuti sadnju trajnih nasada a vjerujem da će u kreiranju novih prijedloga zakona iz područja poljoprivrede Ministarstvo prepoznati i koristiti iskusne i dokazane stručnjake u našoj županiji a tu prije svega mislim na Institut poljoprivrede i turizma u Poreču koji bi na taj način doprinijeli puni doprinos Hrvatskom maslinarstvu i vinogradarstvu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom zastupniku Medenu. Na redu je poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege,prije svega dobro je da danas raspravljamo ova dva zakonska prijedloga, prije svega sa stajališta da se konačno otvori pitanje stanja u hrvatskoj poljoprivredi. Naime, kakvo nam je stanje u Hrvatskoj poljoprivredi najbolje nam govore podaci za prošlu godinu iz kojih je vidljivo da smo mi kao zemlja kojoj bi trebala biti poljoprivreda temeljna gospodarska grana uvezli poljoprivrednih proizvoda nešto otprilike milijardu i 300 milijuna dolara, a u isto vrijeme smo izvezli 769 milijuna dolara. Sama ta činjenica dovoljno govori kakvo nam je stanje u hrvatskoj poljoprivredi, a znamo i sami da nam je to grana gdje bi nam trebao biti odnos uvoza – izvoza sasvim drukčiji, znači trebao bi biti obrnut. Jučer smo čuli na aktualnom prijepodnevu što me opet razočaralo što je gospodin Lončar rekao, a ministar potvrdio da je uvoz poljoprivrednih proizvoda u Hrvatskoj za ovo razdoblje u odnosu na prošlu godinu još viši nego što je bio prošle godine, i što to sve govori. To sve govori da su ove mjere, ovi predloženi zakoni samo jedan vid palijativnih mjera i da vizije i programa niti je imala bivša vlast a niti ima ova Vlada. Evo 6 mjeseci je prošlo, ovo su samo palijativne mjere, mi ne zaustavljamo negativne procese vezano za uvoz poljporivrednih proizvoda, dapače taj uvoz postaje sve veći, i došli smo u situaciju da u biti ono što danas govoreno da postoje tu dvije škole, mislim da je uvaženi kolega iz HSS-a rekao očito je da te oba dvije škole treba zatvoriti. Jer ta ni jedna škola nije donila dobra hrvatskome seljaku, ribaru, nego ih je dovela u situaciju da nemaju perspektive, nemaju budćnosti. I zato sam vrlo nezadovoljan današnjom raspravom jer današnja rasprava je prošla samo na prepucavanja između predstavnika dva zakona i na ispravke navoda i replike. Mislim da ono tko je slušao od Hrvatskih građana, odnosno gledao na HTV-u mislim da ne mogu biti zadovoljni, niti mi možemo biti zadovoljni kada vidimo kakvo nam je stanje u Hrvatskoj poljoprivredi a ovo što se predlaže su palijativne mjere i očito da mi moramo izaći konstruktivno razgovarati oko tog dijela, a ubuduće preporučavam za ovakve rasprave, prepucavanja da nas zastupnike ostavite ovdje i da nam omogućite da konstruktivno raspravljamo a da vi odete u malu vijećnicu i organizirate okrugli stol pa onda iznesite sve te jalove prijedloge i dijelove rasprave. Zašto nam je takova situacija, problem nam je već dugo vremena mi HSP-ovci govorimo, mi do dan danas nemamo bilanciranja poljoprivrednih i drugih proizvoda u državi, da se zna koliko u Hrvatskoj treba koje poljoprivredne proizvodnje u kojim količinama, a onda se to mora pratiti i poticajima i drugim stvarima, a to je što mi govorimo mi nemamo državne banke, u ovom području da se bavi dijelom agrara jer to je jedini način da mi pomognemo hrvatskom seljaku i da pomognemo državi da poljoprivreda i ribarstvo nama postanu temelji gospodarski uz turizam i malo i srednje poduzetništvo. Ali na žalost do dan danas nije napravljeno. Znamo i sami kakva nam je situacija vezano sa izvozom, i ono što bi mogli izvesti nemamo mi diplomatske službe koja bi radila u svrhu Hrvatskog gospodarstva a to bi trebao biti jedan od temeljne zadaće, znači naše diplomacije vani da promiče jer mi ustvari imamo ogromne mogćunosti već sam rekao, da mi prema potencijalima koje ima Hrvatska možemo proizvoditi hrane za 20 milijuna stanovnika a ne da ovoliko uvozimo s jedne strane, s druge strane imamo Bog nam je dao prigodu da možemo proizvoditi zdravu, domaću, autohtonu hranu a ta cijena te hrane na europskom tržištu i drugdje postaje sve viša. Zbog toga je krajnje vrijeme da Vlada se posveti, da jedan cjeloviti program jer ovo što je sada to opće ne rješava situaciju, riješava jedan mali dio ali kažem poticaji su samo dio svega toga, uz bilanciranje potrebno je provesti i educiranja da bi se mogla proizvoditi prava poljoprivredna proizvodnja a znamo kakva su nam ta savjetovališta na razini županija i drugdje, prema tome, moramo osigurati i prave škole. Ja opet moram kazati da sam i nezadovoljan i današnjim dijelom ministar kaže za područje recimo pogotovo na drugoj izbornoj jedinici gdje postoji proizvodnja slatkovodnih riba, znamo kakva je situacija, što se dogodilo i on nama danas govori da je to problem toga što su visoke vodoprivredne naknade. Pa nisam ja predstavnik Vlade nego on predstavnik Vlade, pa on kao ministar trebao poduzeti da se te naknade smanje i da se na taj način Vlada otkloni takvu jednu zapreku. Također oko maslinarstva kolega Tonči je govorio više će reći naša uvažena zastupnica gospođa Ruža. Onaj dio vezano za 35 kilograma na stablu, ja ne znam što vam je bilo kad ste stavljali takvo riješenje u zakon, to znači da onoga tko više proizvodi, da će morati rezati grane. Jel ste to htjeli napravit? Znači razvijamo maslinarstvo, onda će čovjek da bi mogao ući u taj dio morati rezati grane. Prema tome, očito da ima tih puno stvari o kojima dovoljno niste razmišljali. Ali mislim da će polako biti prostora i da se polako krenemo i na područje šumarstvo i da mi jedanput konačno u ovom visokom domu raspravimo o stanju u Hrvatskim šumama. i drugdje gdje je situacija, to je jedan ogroman monopol i gdje ima također puno kriminala i razno raznih drugih djelatnosti. Posebno me, vidio sam da i kolege iz HDZ-a daju amandmane, ako bi naš hrvatski čovjek čitao ove amandmane, uzet ću jedan dio vidljivo je da uopće neće znati o čemu se radi. Evo jedna grupa zastupnika iz HDZ-a predlaže da se dodaje jedan novi dio za poticaj veli, uzgoj rasplodne peradi (roditeljska jata – perad) prevedena u rasplod. Pa dajmo to recimo hrvatski. To su kokoši i pijevci. A ne raspravljati o nekim velikim velikim stvarima. Dajmo recimo obično ovo kad pročitate sad, tko će razumijeti. Je li tako? Prema tome, sve to nam govori, dajmo napravimo ono što možemo, imamo mogućnosti, a nejmomo gubiti rasprave na ovaj dio predlagatelja. Kažem, imamo mogućnosti, jer mi dolazimo u opasnu situaciju, znamo i sami da mi od poljoprivrednih proizvoda proizvodimo samo pšenicu, kukuruz i još jedan proizvod, gdje mi zadovoljavamo svoje potrebe. Pa sramotno je da mi danas moramo šljive uvoziti. O bumbarima da ne govorim i drugima stvarima. 13,5 kuna, ali izgleda, nemam još jamstva da je ministar Čobanković i dalje ne uvozi bumbare, znači da našu rajčicu oprašuju nizozemski bumbari. Pa dajte poticaj za hrvatskog bumbara onda. Prema tome, puno je tih tema, ali je vidljivo, ja nažalost moram na taj način govoriti, ali je to, pazite, ja sam rekao predizbornoj kampanji, Hrvatska država je hrvatskom seljaku sve osigurala, znači, mi smo, mi uvozimo i vodu, to znamo, uvozimo i bumbare, sijeno smo uvozili 15,5 kuna jedan kilogram. Koštice, odite u dućan pa ćete vidjeti da su koštice sve strane proizvodnje, nema domaćih koštica. A koliko bundeva ima na području? Koliko ima? Čačkalice, sve ostale stvari. Sve je Hrvatska država omogućila hrvatskom seljaku, samo mu treba novaca da to nabavi od slame, sjena i svega ostaloga. Prema tome, to su stvari koje se moramo zabrinuti i riješiti te stvari na način znamo i sami da smo dopustili ulazak velikih lanaca, pa bar da smo ih uvjetovali da 65% proizvoda može biti hrvatski, napravili bi puno. Prema tome, molim Vladu da konačno shvati koja je pozicija, a mi imamo programe konkretne. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom zastupniku Kovačeviću. Zaslužili ste i pljesak o hrvatskim bumbarima i.. Sljedeći na redu je poštovani zastupnik Zlatko Kramarić. Njega nema, gubi pravo na raspravu. i posljednja prijavljena, poštovana zastupnica Ruža Tomašić.
Gospodine dopredsjedniče, moram svoga kolegu razočarati, jer kad sam vidjela koliko ljudi prijavljeno i kako su svašta govorili, ja sam jako smanjila svoj govor. Tako da neću o svemu onome govorit što sam trebala. Ali kao žena i majka koja je izabrala život na otoku, i koja se aktivno bavi maslinarstvom, pozdravljam temeljnu ideju i svrhu zakonskih izmjena i dopuna o državnoj potpori u poljoprivredi i ribarstvu i šumarstvu. Ja ću se samo koncentrirati na maslinarstvo, jer je to uz vinogradarstvo najvažnija grana poljoprivrede pogotovo na otoku Korčuli. A nekima i jedini izvor sredstava za život. Dakle, veseli me velika pažnja koja se posvećuje maslinama i maslinarima, pogotovo ako se zna da je početkom prošlog stoljeća bilo oko 15 milijuna stabala maslina, sada ih ima negdje oko 3,5 milijuna stabala, ali od toga samo oko 2,5 milijuna aktivnih. Ako znamo da je litra djevinčanskog maslinovog ulja u Hrvatskoj između 70 i 80 kuna, jasno nam da je da si to puno ljudi u Hrvatskoj ne može priušititi, nego kupuju uvozno ulje koje je puno lošije kvalitete. A kada bi državni poticaj maslinaru i prerađivaču bio veći, to bi utjecalo na cijenu ulja. Također kada bi dosegli brojku od 15 milijuna stabala kao iz prošlog stoljeća isto bi imalo utjecaja na cijenu maslina i maslinova ulja. Zato predlažem Vladi da pokrene jedan projekt, a to je da na svim opožarenim područjima, pogotovo na otoku Korčuli, gdje je izgorjelo oko tisuću hektara borove šume, uz svoj angažman i peticije pomogne da se zasade masline na tim opožarenim područjima. Ne samo da je to bolje i unosnije od bora, nego čuva i od novih požara, jer u uređenim maslincima teško dođe do požara. Osim toga, ne kaže se bez razloga da je maslina kao majka, možete zaboraviti, zapustiti godinama, ali ako joj se vratite i poklonite joj malo muke, ljubavi i pažnje ona će vam uzvratiti ljepotom, plodom i uljem. Mi moramo od masline ponovo stvoriti sveto drvo, ali ne kao simbol, nego kao sa svim konkretnim pokretač gospodarstva na otocima od kojeg mnogi mogu živjeti, a onda isto takvu pažnju posvetiti uzgoju lavande, lijekovitog bilja, mandarina, naranči i općenito svih ostalih voćaka i nasada. Zahvaljujem.
Zahvaljujem poštovanoj zastupnici Tomašić. U ime predlagatelja ministar Čobanković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovane gospođe i gospodo zastupnici. Evo, danas smo imali jednu iscrpnu raspravu o prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj potpori u poljoprivredi, ribarstvu i šumarstvu, i ja se svima zahvaljujem koji su sudjelovali u raspravi. Vjerujem da su svi išli sa dobrim namjerama i dobrim željama, i na koncu konaca kazat ću na neki način da mi je i drago da je ovaj zakon izazvao ovoliku pozornost, da je ovaj zakon izazvao i ovoliku raspravu što potvrđuje da je to stvarno temeljni zakon u poljoprivredi i da je od izuzetno bitne važnosti za razvoj poljoprivrede. Ja u ovoj završnoj riječi ne bi više se vraćao na sve ono što sam rekao. Kažem, još jednom bi se svima želio zahvaliti na konstruktivnom pristupu. Amandmane koji su nam priloženi, mi ćemo vrlo ozbiljno i studiozno razmotriti i kada se bude izjašnjavalo iznijet ćemo svoje stavove i razmišljanja, što budemo u mogućnosti usvojiti i što procijenimo da je u interesu poboljšanja postojećeg zakona mi ćemo nastojati usvojiti. Ja nemam uopće nikakvih ambicija da mislim da je ovo idealan prijedlog, da je on Bogom dani, ali evo ja bih samo želio da respektirate da smo relativno u kratkom vremenskom roku nastojali donijeti upravo i radi onih zbog kojih ga donosimo, a to prvenstveno kad o tome govorim to prvenstveno mislim na one kojima bi trebalo biti isplaćen poticaj za mlijeko. I kažem još jednom svima se zahvaljujem na pozornosti, svima se zahvaljujem na konstruktivnim prijedlozima i temeljito ćemo razmotriti amandmane koji su priloženi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem ministru Čobankoviću. U ime predlagatelja Kluba HSS-a poštovani zastupnik Kolar.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima, dame i gospodo! Pa evo, dopustite i meni da u ime predlagatelja se zahvalim svima na raspravi poštujući svako vlastito određenje i ne prigovarajući ni ne misleći da smo jedino mi u pravu. Ja molim da vi nas shvatite kao predlagatelje, mene osobno kao jednoga od predlagatelja da imam pravo da sam na svoje vlastito mišljenje a kao klub da smo ga javno iznijeli bez pretenzija da je ono potpuno ispravno ili da je jedino ono moguć. Ja molim da se shvati ako postoji dobra volja da koncepcijski ako se razlikujemo suštinski smo jako blizu i budem podsjetio da su ostala dva ključna momenta u raspravi zapravo nedefinirana i o njima zapravo se nije ni raspravljalo a to je svaki hektar da se potiče, da ima pravo na najmanju poticanu količinu jedan hektar i najmanju poticajnu količinu jedna krava bez ograničenja koliko litara mlijeka, već je rečeno. Znači, varijacije na temu jedne ili druge koncepcije mogu se unedogled varirati, međutim koncepcijski to je razlika i ako se malo bolje raspravi i ako ima dobre volje i taj jaz se lako moguće prevladati. Naime, mislim da osnovna razlika ukoliko bi čvrsto ostala Vlada na stajalištu tri plus ono sve drugo koje je rečeno onda stvarno dolazi na selu do velikoga raslojavanja, veliki postaju još veći a malih je neizvjesnost još veća. Propadanje seljaka onoga najnižega sloja je neminovno. Zato ja molim, evo i završnu rečenicu da vas sve skupa ne gnjavim. Ne odričimo se tako lako maloga seljaka jer njegova je sudbina sada na ovom Domu i pitanje je kada će biti u prilici više o njemu raspravljati. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se poštovanom zastupniku Kolaru. Zastupnice i zastupnici, nekoliko obavijesti. S ovim danas zaključujemo rad. Nastavak je radne sjednice u srijedu 2.6. u 9 sati i 30 minuta sa Prijedlogom zakona o izmjenama Zakona o PDV-u i Godišnji obračun Državnog proračuna za 2003. godinu i Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o komunalnom gospodarstvu. To je dakle u srijedu 2.6. u 9,30 sati. Sutra je Svečana sjednica s početkom u 10 sati. Molim kolegice i kolege da nešto prije 10 dođete u sabornicu. S ovim zaključujem današnji rad.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj potpori u poljoprivredi, ribarstvu i šumarstvu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 105. Rasprava o tekstu zakona je završena. Sukladno članku 154. Poslovnika dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Za povratno djelovanje odredbe članka 49. podstavka 1. ovoga zakona postoje osobito opravdani razlozi. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je sa 82 glasa za, 2 protiv i 14 suzdržanih donesen predloženi zaključak. Idem ona glasovanje o podnijetim amandmanima, posebna tabela podjeljena je zastupnicima. Imamo amandmane Vlade koji su dostavljeni poslije roka. Prvo trebamo u skladu sa člankom 166. stavak 1. glasovati o tome hoćemo li raspraviti o amandmanima koje je Vlada podnijela poslije roka. Tko je za ovaj prijedlog da se glasuje? Molim vas kolege. Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 80 glasova za, 8 protiv i 9 suzdržanih odlučeno da se raspravi o amandmanima koje je Vlada podnjela nakon isteka roka. Molim ministra Čobankovića da se očituje o, da obrazloži amandmane, prvo amandman 1 Vlade.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovane gospođe i gospodo zastupnici. Amandam 1 stoji u članku 8. stavku 2. brojka "2004" zamijenjuje se brojkom "2005". Razlog izmjene je ispravak tiskarske pogreške.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem. Dajem na glasovanje ovaj amandaman Vlade. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan. Utvrđujem da je prihvaćen amandman sa 82 glasa i 13 suzdržanih. Postaje sastavni dio zakona. Amandman 2 Vlade. Izvolite ministre.
Hvala lijepo. Članak 49. mijenja se i glasi: "Ovaj Zakon stupa na snagu 8. dana od dana objave u Narodnim novinama" s time da se odredbe članaka 8. 13. i 29. ovoga Zakona primjenjuju od 1. siječnja 2004. godine. Odredbe članka 40. ovoga Zakona primjenjuje do 31. prosinca 2004. godine. Novi poticaji i povećani iznosi poticaja uvedeni ovim Zakonom u dodatku 2 i dodatku 4 iz članka 46. ovoga Zakona osim poticaja za preradu ploda masline roda 2004. godine iz članka 24. ovoga Zakona poticaja za utovljenu junad i prodaju domaće teledi za tov iz članka 30 i 31. ovoga Zakona dodatnih poticaja za uzgojno valjana grla, matične životinje te povećani iznosi poticaja za vinograde, godišnja plaćanja i voćne vrste I. i II. skupine godišnja plaćanja iz dodatka 2. ovoga Zakona primjenjuju se od 1. siječnja 2005. godine. Odredbe članka 36., 37. i 38. ovoga Zakona primjenjuju se od 1. siječnja 2005. godine osim iznosa potpore dohotku I. skupine korisnika. Obrazloženje. Zbog nomotehničke pogreške izmjenjeni su neki brojevi članaka na koje se odnose prijelazne odredbe te je utvrđeno da se kao zamjena za potpore iz programa razvitka stočarske proizvodnje već od stupanja na snagu ovoga Zakona trebaju primjenjivati samo godišnja plaćanja za uzgojno valjana grla. Također se preciznije određuje da je u slučaju poticaja za telad, za tov riječ o prodaji isključivo domaće teladi za tov.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje amandman 2 Vlade. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je amandman Vlade prihvaćen sa 92 glasa za i 3 suzdržana. Idemo sada na ministre i gospođe gospodo zastupnici na amandmane koje su podnjeli zastupnici i klubovi zastupnika. Gospodine ministre izvolite. Prvi Klub zastupnika HSS-a. Amandman 1.
Hvala lijepo gosopodine predsjedniče. Ne prihvaća se. Podnošenje zahtjeva za ostvarenje potpore dohotku kao i za ostale potpore regulira se pravilnikom.
Zastupnik poštovani Kolar, izvolite.
Hvala uvaženi gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, pa mi smo ovaj amandman ciljano podnesli iz razloga toga da prekinemo ovu silnu administraciju koja se svakoga proljeća događa, hodočašćenje naših poljoprivrednika ili urede za gospodarstvo ili već kod općina jer osim zahtjeva modela potpore, napisali smo decidirano, znači sve je rečeno, jer taj prvi stupanj ili prva vrsta modela potpore dohotku ona je ciljana skupina, točno treba ispuniti uvjete, godine starosti muške, muškarac i žena, rečeno je najviše tko može to ostvariti i jedino smrt ili stupanjem mirovinu on prestaje biti. Međutim, sada mi ponavljamo taj zahtjev i pravilnikom se on mora svako proljeće doći između zapravo između Nove godine već kako se propiše a mislim da je 15. 12. do zaključno 1. mjesec prijaviti. Ako je živ on je prijavljen i čemu ga prijavljivati drugi put jer je on ustvari sve one pretpostavke koje su mu rečene. Jedino novi, on se mora prijaviti za Boga miloga, neka se prijavljuje. I mislili smo pomoći jednostavno na terenu da se ne stvara gungule i oni pristisci koji se stalno vrše. Hvala lijepa.
Glasovanje?
Da.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. Drugi Kluba zastupnika HSP-a.
Ne prihvaća se. Člankom 3. stavkom 1. Zakona definirano je da su korisnici državne potpore poljoprivredna gospodarstva određena Zakonom o poljoprivredi a tu spadaju i poljoprivredne zadruge. To znači da bi bilo suvišno tu činjenicu dodatno isticati.
Povlaćimo amandman.
Hvala. Amandman 2 povućen. Amandman 3 Klub zastupnika HSS-a.
Ne prihvaća se. Povećanjem maksimalno korištenog poljoprivrednog zemljišta na pet hektara željelo se povećati broj korisnika dohodovne potpore. Promjenjena je, promjena je usklađena sa proširenjem obuhvata poljoprivrednog zemljišta. Prije je bilo obuhvaćeno samo obradivo zemljište a sada se ova odredba odnosi na ukupno poljoprivredno zemljište.
Kolega Kolar.
Pa, gospodine predsjedniče, gospodine ministre mislim da evo na ovom amandmanu se zapravo cijela suština poljoprivredne reforme i vidi. Ako se prisjetimo rasprave plenarne sjednice onda smo konstatirali da nam je 2,8, 2,9 ili 3 hektara prosjećno domaćinstvo veličina posjeda i sada mi ne inzistiramo na ovom 2 ili 3 svejedno ali smo mislili da se i u raspravi smo rekli neka se ne podiže ta granica jer jednostavno ona je preširoko određena i eliminira komercijalne proizvodnje veliki dio poljoprivrednika i stvaramo jednu novu silu, zonu koju teško može bilo tko kontrolirati. Jer tu je rečeno samo treba po osnovi poljoprivrede znači imati zemlju, prijaviti se na mirovinsko osiguranje i ostvariti temeljem poljoprivredne proizvodnje, znači vlasništva zemljišta određene površine mirovinu, baviti se poljoprivredom i ostvarivati dohodak. Kakav dohodak? Rekli smo da je to manje od stvarno mogućega ostvarenoga dohotka putem potpora i prevelika je ta količina hektara.Mi na tom zapravo smo gradili cijeli koncept da ne podižemo, da ne stvaramo nove neke poljoprivrednike mimo zakona. Ovo se sada direktno stvara sivo tržište.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu večinu. 4. zastupnice Dragice Zgrebec.
Ne prihvača se. Isto obrazloženje kao za prethodni amandman s tim da želim naglasiti još jednom da je ulazak u sustav potpore dohotku dobrovoljno i procjena svakog poljoprivrednog proizvođača, a ovom promjenom, dizanjem na 5 hektara smo željeli samo omogućiti većem broju jer je činjenica da se određena domaćinstva ni sa 5 hektara ne mogu komercijalno organizirano baviti poljoprivrednom proizvodnjom.
Budući da poštovane zastupnice nema moramo glasovati. Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. Amandman 5. Kluba zastupnika HSP-a.
Ne prihvača se. Kazat ću. Zadruga može podnijeti zahtjev za upis u upisnik i zahtjev za poticaj za ono zemljište za koje ima pravo posjeda. Zemljišnom vlasništvu, zakupu, koncesiji i dobiveno na korištenje bez naknade. Dakle svi zadrugari mogu na dragovoljnoj osnovi ustupiti sve svoje zemljište zadruzi ali time gube pravo kao pojedinačna poljoprivredna gospodarstva. Zakon ne dozvoljava dvojni sustav.
Kolega Tadić izvolite.
Poštovani gospodine ministre. Cilj našeg amandmana je da se zadrugari koji su članovi zadruge zajednički prijave za poticaj ako su slučajno u, unutar zadruge svaki za sebe ispod minimuma kojeg vaš zakon propisuje. Dogodit će se isto ono što smo imali na prethodnom amandmanu. Da ćemo jedan veliki dio poljoprivrednika ostaviti izvan sustava. Oni se upravo zato udružuju u zadrugu, da zadruga bude iznad minimuma kojeg vi propisujete ovim zakonom. Zašto gubiti proizvodne kapacitete? Mi tražimo dakle gospodine predsjedniče Sabora glasovanje o našem amandmanu.
Glasovanje. Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 6. Kluba zastupnika HSS-a.
Ne prihvača se.
Tko je za taj amandman? Nitko. 7. ... [[Upadica se ne razumije]] Molim? ... [[Upadica se ne razumije]] Pa znam ali jeste, jeste digli ruku, ali nemam ništa protiv, ali vi ste digli ruku nakon što sam ja vidio da nema nikog. ... [[Upadica se ne razumije]] Dobro. Ponovit ćemo glasovanje o tome amandmanu Kluba zastupnika HSS-a broj 6. Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 7. Kluba zastupnika HNS-a PGS-a.
Ne prihvača se. U izmjenama zakona obrazloženo je da se ukupan obujam poslovanja ne primjenjuje kao kriterij za ostvarenje poticaja za komercijalna gospodarstva. Osim toga odredbe ovoga kao i drugih zakona mogu se primjenjivati samo na teritoriju Republike Hrvatske.
Kolega Lesar izvolite.
Sve što ste rekli gospodine ministre je točno međutim radi se o amandmanu koji pokušava građanima Republike Hrvatske, poljoprivrednicima koji imaju poljoprivredno zemljište uz granicu i regulirano međudržavnim ugovorom Hrvatske i Slovenije i koji plodine vraćaju u Hrvatsku i na ovom tržištu ga realiziraju da im se to prizna u posjedovanje zemlje da bi ostvarili pravo na poticaj gdje ona je uvjet za ostvarivanje poticaja. O tome se dakle radi i takvih građana Republike Hrvatske od Međimurja do Istre, vi znate ima strahovito puno. Tražim glasanje. A obrazloženje koje ste dali ne odnosi se na sadržaj amandmana.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 8. Kluba zastupnika HSS-a.
Ne prihvača se.
Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 9. Kluba zastupnika HSP-a.
Prihvača se. ... [[Pljesak]] Uvrstit ćemo buhač s lavandom.
Postaje sastavni dio zakona. Broj 10. Kluba zastupnika HSS-a.
Ne prihvača se.
Ministre je li vi kažete, ne čujemo se dobro. Kolegice i kolege molim vas. Shvatite da radimo.
Ne prihvača se.
E tako. Tko je za taj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 11. zastupnika Miroslava Korenike.
Djelomično se prihvača drugi dio amandmana da se bijela repa uvrsti u poticaje za povrće za industrijsku preradu.
Kolega Korenika u pogledu prvog dijela amandmana.
Ja izražavam zadovoljstvo što je prihvaćen drugi dio amandmana ali bih molio nekakav razlog zbog čega se ne prihvaća i prvi dio. Vjerojatno će biti prihvaćen amandman iza.
U sljedećem amandmanu je dat bolji izričaj i cjelovito rješava ovaj problem.
Hvala lijepa. Povlačim prvi dio.
Prvi dio povučen. Drugi dio prihvačen amandmana. Postaje sastavni dio Zakona. 12. zastupnika Zvonimira Mršića.
Ovaj amandman se prihvača.
Hvala. Postaje sastavni dio Zakona. ... [[Pljesak]] Koja je razlika između tikve uljarica i uljne tikve? 13. zastupnik Zvonimir Mršić.
Prihvača se djelomično da se uvrste mahune, feferone i cvjetača.
A grah i bob i češnjak ne?
Ne. Ima razloga.
Znači idu, idu mahune.
Prihvača se djelomično. Ponovit ću još jednom mahune, fererno i cvjetača. Radi se o kulturama koje služe za industrijsku preradu.
A grah, bob i češnjak ne? Kolega Mršić.
Ja mislim da je, da je moj amandman u cjelini potpunije odgovarao onome što prehrambena industrija treba, ali evo bolje mahune, feferon i cvjetača u ruci nego grah, bob i češnjak na grani.
To znači da ovaj dio povlačite je li tako? Hvala lijepa. Ovaj drugi dio je usvojen kod mahuna, feferona i cvjetače. 14. Klub zastupnika HSS-a.
Ne prihvača se zakon, prijedlog amandmana.
Molim?
Ne prihvača se amandman.
Tko je za taj amandman? Da li želi predlagatelj amandmana, Klub HSS-a? Ne. Tko je za taj amandman? Nije prihvačen. Nema. Nije prihvačen. 15. Kluba zastupnika HSP-a.
Ne prihvača se. Posebnim pravilnikom koji je na snazi utvrđen je postotak ali se i na ovu stavku moraju odnositi sve odredbe kao i na ostale stavke potpora kod kojih se utvrđuje maksimalno poticanja količina. Znači ili maksimalno poticani iznos, ne možemo ga utvridti, jer se utvrđuje maksimalno poticani iznos i na osnovu toga će se doći do određenog postotka. Na žalost tako je.
Samo može onaj tko je podnio amandman. A tako je. Kolega Tadić iuzvolite. Ja sam se zagledao negdje drugdje ovaj prethodni amandman ova krave, u sustavu krava tele.
Gosodine, tu smo mi na redu bez brige. Dakle, ovdje je stvar suštinska dakle riječ je o osiguranju od elmentarnih nepogoda, mi tražimo da se država uključi kod osiguravajućih društava, sa iznosom od 20% troškova, plaćanja osiguranja. Ako već nemamo sustav osiguranja od tuče. Svake godine koma nema protugradne raketa, imamo problem sa tučom. Ako ne možemo dobro organizirati protupožarnu zaštitu, ako svako malo imamo problema sa opožarenim maslnicima, i vinogradima, onda vas molim lijepo idemo u proračunu ako već nismo sposobni osigurati zaštitu, onda idemo u proračunu barem osigurati osigurninu. pa neka ljudi imaju pomoć države za plaćanje osiguranje. Evo to hoćemo a ne da to varira od godine do godine, koliko ima novaca u proračunu. Dakle zato HSPe traži da ovdje 20% troškova plaćanja osiguranja sudjeluje država. Tražimo glasovanje gospodine predsjedniče.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. NIje dobio potrebnu većinu. 16. zastupnice Dragice Zgrebec.
Ne prihvaća se. Minimalni prinos po hektaru veći je uvjet za ostvarenje poticaja.
Ne znači dako nema predlagatelja amandaman da se ne mora obrazložiti razlog za otklanjanja odbijanja amandmana.
Znači miminalni prinos po hektaru veći je uvjet za ostvarenje poticaja za krušna žita, pivarski ječam, uljarice, soju i šećernu repu. Reglativa koja se odnosi na standardnu kvalitetu proizvoda je u procesu izrade, te se u ovom trenutku ne može vezhati uz uvjet za ostvarenje poticaja.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio dovoljnj većinu. 17 kluba zastupnika HSpa.
Ne prihvaća se na žalost. IZmjenama zakona je predloženo da ministar propisuje izuzetke od obveza korištenja deklarinog sadnog materijala. Znači v eć je to predviđeno.
Povlačimo ok.
Hvala. 17 amandman povučen. 18 kluba HSSa.
Ne prihvaća se.
Tko je za? Nije dobio većinu potrebnu. 19 kluba zasatupnika HSPa.
ne prihvaća se. MOram kazati na žalost tijekom rasprave pogrešno je protumačena ova odredba u prijedlogu zakona. Naime, ako bi i bilo slučajeva da se na nekom gospodarstvu prosječno dobije više od 35 km maslina po stablu, to nikako ne znači da bi to gospodarstvo bilo izuzetno od isplate poticaja. Maslina je kultura koja je poznata po alternativnoj rodnosti, na svim razinama. Što znači iz godine u godinu ali i unutar itse proizvodne godine ako i unutariste mikrolokacije. što znači unutar jednoga gospodarstva. Provjereno je od strane struke i maslinara da je navednenim maksimum na razini gospodarstva a ne razini pojedinog stabla, znači uzeti će seprosjek po gospoddarstvu, dovoljna da obuhvati najveći dio proivzodnje i da samo posluži kao dobar indiktor u što boljem upravljanju proračunskim sredstvima. Dodatno smo provjerili ovo sa maslinarima i oni su suglasni.
Kolega Tadić.
Gospodine ministre, iz svega ovoga što ste rekli proizlazi samo jedna činjenica da je svako ograničenje nepotrebno i to je ono uza što se mi zalažemo. Dakle netko može jedne godione igrom slučaja na nekoj maslini uroditi 50 kg i za tih 15kg više viš eneće dobiti poticaj. Čovjek se trudio zaljevao trošio je vodu, dakle molim vas skinute ograničenje iz zakona. nama je cilj čim veća proizvodnja maslina a ne neki limti, Osim ako imat možda dil iz protokola 7 sa talijanima za izvoz maslina. isto tako ovdje se poticaj mora davati za obrađena stabla maslina. A ne za bilo koje stablo maslina. Ima maslina koje su vlasnici zadnji puta vidjeli još u 50 tih godina. Dakle molim vas lijepo odje mora biti obrađeno stablno masline unutra, mi potičemo dakle obnovu maslinika. Jednako tako tražimo da se ukinu ograničenja, neka se proizvode masline. A ne 35 kg po stablu. Ovo sve što ste rekli ne otklanja našu glavnu sumnju. DA vi ograničavate količinu proizvednne masline. Ja vas molim da to pojasnite prvo.
Tko je za ovaj amandman. Hvala nije dobio potrebnu večinu. 20 isto kluba HSPa.
Prihvaćamo on se nadovezuje na prethodni što je prihvaćen.
20 prihvaćen. 21. klub zastupnika HSSa.
Ne prihvaća se.
Tko je za ovaj amandman? Hvala nije dobio potjrebnu većinu. 22 istoga kluba HSSa.
Ne prihvaća se.
Tko je za taj amandman? Hvala nije dobio potrebnu većinu. 23 zastupnika Antona Peruška.
Ne prihvaća se. Svrha modela poticanja proizvodnje je ste stimuliranje prooizvodnje je stimuliranje proizvodnje na komercijalnim gospodarstvima. I njihovo okrupnjivanje. Podizanje nasada, od 0,25 hektara, nije financijski isplativo niti se radi o komercijalnoj proizvodnji. Za mala nekomericijala gospodarstva predviđena je potpora unutar modela potpore dohotku.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 24 zastupnika Vladimira Kurečića, Ivana Jarnjaka, Ivane Sučec TRakoštanec, Karmele Caparin, Vladimira Pleška, Velimira Pleše i Katarine Fuček.
Prihvaća se.
Hvala. Postaje sastavni dio zakona. 25 zastupnice Dragice Zgrebec.
Na žalost ne prihvaća se.
Tko je za ovaj amandman? Hvala nije dobio potrebnu većinu. 26 također zastupnice DRagice Zgrebec.
Ne prihvaća se.
Hvala. Tko je za taj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 27 kluba zastupnika HSSa.
Ne prihvaća se.
Tko je za taj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 28 zastupnice Dragice Zgrebec.
Ne prihvaća se.
Tko je za taj amandman. Nije dobio potrebnu većinu 29 kluba zastupnika HSSa.
Ne prihvaća se.
Tko je za taj amandman? Nije dobio potrevnu većinu. 30 kluba zastupnika HSSa.
Ne prihvaća se.
Tko je za? Nije dobio potrebnuvećinu. 31 istog kluba HSSa.
ne prihvaća se.
Tko je za? Nije dobio potrebnu većinu. hvala. 32 klub zastupnika Libre.
Na žalosat ne prihvaća se, jer prijedlog prelazi proračunski okvir predviđen zakonom.
Nema od Libre nikoga. Tko je za ovaj a,mandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. 33 zastupnika Zvonimira Mršića.
Ne možemo prihvatiti ovaj amandman. Ne prihvaća se jer prelazi proračunski okvir.
Kolega Mršić.
Ali kolega ministar vi ste rekli da ionako se većina toga odnosi na proračun za 2005. godinu. Ja ću prihvatiti da se ovaj moj amandman odnosi znači na 2005. godinu, ali suočit ćete se s menom da ne može biti poticaj za povrće po hektaru manji nego što je poticaj za pšenicu. Treba puno više ulaganja, treba puno više rada, treba puno više stvari koje se rade i zato mislim da treba povećati poticaj isto kao što treba povećati poticaj na ostalo industrijsko bilje gdje je to isto ispod onoga što dajemo za pšenicu. Ako želimo da nam se promijeni kultura na poljima onda moramo to početi i poticati na nekakav pravedniji način. Ovdje možda po hektaru izgleda puno 5 tisuća kuna, ali rijetki su proizvođači koji imaju povrće na hektaru, tako da evo ja bi molio glasanje.
Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 34 zastupnika Mate Brletića.
Može se prihvatiti uz da najviše 2.500,00 kuna po hektaru, odnosno kao i za vinograd.
Kolega Brletić.
Zadovoljan.
Hvala. Dakle modificirani amandman. Prihvaćen 34 zastupnika Mate Brletića. 35 Kluba zastupnika HSP-a.
Ne prihvaća se. Prijedlog prelazi proračunski okvir predviđen zakonom, ali ističem da se ova proizvodnja u pravilu potiče putem kapitalnih ulaganja što će ovo ministarstvo maksimalno provoditi.
Kolega Tonči Tadić.
Poštovani gospodine ministre mi tražimo ovdje povećanje za podizanje nasada maslina i to jednostavno zato jer trebamo biti duboko svjesni činjenice da možemo podizati nasade maslina još samo koju godinu ako tvrdite da 2007. ulazimo u Uniju. Ako hoćemo imati 13 milijuna stabala maslina, sad ih imamo 4, mi godišnje moramo posaditi 3 milijuna stabala maslina. Dakle to treba poticati, treba ljude poticati da sade masline. Jednako tako želimo da se proizvodi ekstra djevičansko maslinovo ulje, ne bilo kakvo. A što se tiče pčela ma potpuno je jasno da uz male poticaje možemo učetverostručiti izvoz meda vani, ali jednako tako bez pčela nemate ni uspješno voćarstvo ni uspješno povrtlarstvo pa ćemo onda možda manje uvozit bumbare po 14 kuna po komadu bumbara. Molim vas lijepo dakle ovdje su sve logične i potrebne stvari. Jednako tako ulov male plave ribe. Želimo da se poveća poticaj za ulov male plave ribe od 35 lipa po kilogramu na 50 lipa po kilogramu. Naravno da bih sad ovdje mogao još načeti raspravu o tome koliko je vaše ministarstvo i upravo za ribarstvo uopće surađivala sa Ministarstvom mora da se riješe problemi hladnjača za ribare, da se riješe problemi operativnih obala za ribarske brodove. Od 63 tisuće kilometara mi imamo samo 2 od 6.300 kilometara imamo samo 2,7 kilometara operativne obale za ribarske brodove. Dakle naš amandman je doista minimum minimuma i zato tražim glasovanje gospodine predsjedniče.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 36 zastupnika Zvonimira Mršića.
On se ne prihvaća. Već je konzumiran sa amandmanom 13.
Kolega Mršić.
Nije tamo konzumiran sa amandmanom 13, jer ...
Ne, amandmanom 12.
Da, da. Ali tamo se radi o poticaju sađenja tikvi, ovdje se potiče prerada koštica. Dakle ovdje dobija proizvođač koštica, odnosno onaj tko prerađuje te koštice u ovo. Mislim da ovo neće biti značajan udar na ...
Kolega oprostite, kod amandmana 12 ... se radilo o tikvama uljaricama pa se zamijenilo sa riječju: "biljna uljna tikva" onaj 13 gdje se odnosi na mahune, feferone i cvjetaču. Ovo se odnosi na preradu bučinih koštica. Gdje je ministre to konzumirano? Nije konzumirano, jer amandman 13 je na mahune i feferone i cvjetaču. 12 je uljna tikva, a nije prerada bučinih koštica. Izvolite.
Dakle ovdje u amandmanu 12 radi se o poticanju proizvodnje tikvi, a ovdje se radi o tome da se potiče prerada koštica. Jednako kao što imamo kod masline, imamo čak tamo tri ili četiri vrste poticaja. Imamo podizanje nasada, imamo masline, imamo preradu i imamo ulje. Ne vidim razloga zašto to ne bi bilo kod koštica, a ovdje imamo vrlo minimalni iznos 2 kune po kili, to mislim da neće biti nikakav udar na proračun. Tražim glasanje. To je ulje koje izvozimo.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 37 također zastupnika Zvonimira Mršića. Kolegice i kolege probajte vi tu sjediti pa voditi raspravu i glasovanje o amandmanima uz nemir i žamor. 37 zastupnika Zvonimira Mršića.
Ne prihvaća se, ali želio bih naglasiti da ćemo ove programe poticati kroz kapitalne, kroz investicijsku potporu i u svakom slučaju da nama proizvodnja cvijeća jeste jedan od prioriteta, ali radi se o specifičnim proizvodnjama gdje je daleko veći interes i onih koji proizvode cvijeće a u pravilu se radi o plasteničkoj i stakleničkoj proizvodnji, znači o malim površinama i stav grupacija cvjećara da im je daleko veći interes da uđu u prioritete dobivanje investicijskih potpora za podizanje plastenika i staklenika.
Kolega Mršić.
Pa to je pohvalno da razmišljate o tome da potičete ili sufinancirate izgradnju plastenika i staklenika, nadam se i navodnjavanja. Nadam se i navodnjavanja, ali to je jednokratna investicija. Međutim proizvodnja cvijeća u tim plastenicima i staklenicima je svake godine. Vi imate danas već u Ludbregu 150 obitelji koje su udružene u udrugu cvjećara od kojih velika većina će se čak odlučiti baviti time kao temeljnim zanimanjem i mislim da treba napraviti i način poticanja upravo proizvodnje cvijeća, dakle sjemena, presadnica i rezanog cvijeća na način da ne samo da im kupimo ili pomognemo da naprave staklenik ili plastenik nego da onda i potičemo i ono što će raditi tih 10 ili 12 godina koliko je vijek trajanja tog plastenika i staklenika. Time ćemo motivirati obitelji prije svega mlade da se počnu baviti ovim vidom poljoprivrede i to upravo u kontinentalnom dijelu Hrvatske gdje su parcele male, gdje nisu velike površine da se mogu saditi ekstenzivne kulture. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 38 zastupnik Stjepan Fiolić.
Prihvaća se.
Hvala. Postaje sastavni dio. 39 zastupnice Dragice Zgrebec.
Pa to je isti amandman. Prihvaća se.
Dobro to je konzumirano. 40 Kluba zastupnika HSS-a.
Ne prihvaća se.
Glasovanje. Tko je za ovaj amandman? Nitko. 41 zastupnika Zvonimira Mršića.
Ne prihvaća se. Prijedlog prelazi proračunski okvir predviđen zakonom.
Kolega Mršić.
Da li možemo se dogovoriti da ostane bez iznosa, nek ostane u okviru Zakona pa da za sljedeću godinu da onda odredite poticaj koliko će biti?
Tko je za ovaj amandman, molim vas?
Da, ali ne, dozvolite mi onda da objasnim, molim vas.
Objasnite da jer ne možemo ovako uvjetovati sa pitanjem. To ne ide, znate.
Ja ne smijem govorit poslije.
Da, ali ministar se dosta dugo dvoumio da li će reći na početku ne ili će reći prihvaća se.
A nije, on je takav po naravi. On samo promišlja, ne dvoumi se on.
Da, ali ...
Već sam ja tu donio odluku.
Ali ministre, ja mislim da bi bilo dobro poticati, ja razumijem proračunske stavke i razumijem da postoje ograničenja. Međutim, stavimo li veće referentne prinose ili stavimo manji iznos, ali mislim da bi bilo dobro da ugradimo ovo u poticaj na način da ljudi vide da će se poticati i one proizvodnje koje nisu, dakle, klasične proizvodnje kao što je perad nego, kao što je dakle kokice su, nego guske i purani. I ono što je važno, nojevi koje sve više ima ovdje, vi znate da se u Virju gradi tvornica, ova klaonica za nojeve i njima treba pomoći da mogu, da može to egzistirati. Dakle, da se otvore tamo ... [[Govornik nije uključen.]]
Ministre ... ... [[Upadica se ne razumije.]] Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 42 Kluba zastupnika IDS-a.
Ne prihvaća se. Kod uzgoja puževa najvažnija su početna investicijska ulaganja za koje korisnici mogu ostvarivati potporu unutar modela kapitalnih ulaganja.
Klub IDS-a izvolite.
Pa s obzirom da kod nas u Hrvatskoj ima tek 51 farma i istina je da jedinice lokalne samouprave potiču razvoj toga, ali poučeni Europskom unijom i način na koji oni sufinanciraju, odnosno daju poticaje za takve uzgoje, oni čak daju subvenciju od 25% od prodajne cijene puževa, a mi smo išli svega na 10% od tog poticaja. S obzirom da bi trebalo razvijati tu granu jer su velika potraživanja za izvoz, a ovim količinama od 75 tona ne pokrivamo niti ono što je potraživanje u Hrvatskoj. Znači, da već imamo tržište obezbijeđeno, da bi trebalo zaista poticati da se što prije razviju.
Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 43. zastupnika Vladimira Kurešića, Ivana Jarnjaka, Ivane Sučec-Trakoštanec, Karmele Caparin, Vladimira Pleška, Velimira Pleše i Katarine Fuček.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. 44, zastupnika Željka Kurtova.
Ne prihvaća se i slično obrazloženje već je bilo u Prijedlogu HSP-a slično. Ne prihvaća se.
Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 45, Kluba zastupnika IDS-a. 45.
Ne prihvaća se, ali će se unutar programa ruralnog razvitka za sve zaštićene pasmine ponuditi neke isto tako mogućnosti koje će moći konzumirati.
Dok se to ne dogodi, dok se to ne ponudi, mi, jasno držimo da bi trebalo ovaj iznos od 3 tisuće. Ne, koliko je sada? 3 tisuće 500 kuna ponovo vratiti na razinu 7 tisuća 500 kuna kao što je i bilo do 2002. godine. Nakon toga je Pankretićevo Ministarstvo poljoprivrede "boškarinima", pod navodnicima, skinula naknadu sa 7 tisuća 500 na 3 tisuće 500 kuna. Znači, za 3 tisuće kuna i mi držimo da vis a vis zaštite autohtone prepoznatljivosti. Ma ne Istre nego Republike Hrvatske da bi bilo oportuno jednostavno ponovo učiniti ono što je bilo na dijelu do 2002. godine. Konačno, slažem se sa vama da treba poticati autohtone, pod navodnicima, sorte, autohtone sorte su dio naše prepoznatljivosti, pod navodnicima, dio našeg identiteta. Ako ostanemo bez njih, ostat ćemo i bez dijela svog identiteta. Radi se o 120 preostalih primjeraka istarskog goveda i ja vas doista, gospodo zastupnici, molim podržite ono što su vaši prethodnici podržavali od 92. godine do današnjeg dana.
Tko je za ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća? Hvala. Nije dobio dovoljnu većinu. 46, Kluba zastupnika HSS-a. 46, Kluba zastupnika ...
Ne prihvaća se.
Molim?
Ne prihvaća se.
Samo kad se razluči "ne" i "prihvaća se" onda mi čujemo i dalje. Tko je za ovaj amandman? Nitko. 47, Klub zastupnika LIBRE.
Ne.
Glasovanje, tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 48, Klub zastupnika HSP-a.
Ovdje se radi, oprostite. Ne prihvaća se. Ovdje je jedan, rekao bi, kontra slučaj od velike većine drugih amandmana. Ovdje se traži da se izvrši povećanje minimalno poticane količine sa 3 tisuće na 5 tisuća kilograma dok je kod većine ostalih amandmana bila intencija da se minimalna poticajna količina smanjuje. ... [[Upadica se ne razumije.]] Mi držimo, stvarno smo održali jednu raspravu unutar ministarstva, jel kažem, radi se o specifičnom amandmanu u odnosu na sve, na veliku većinu ostalih. Da je i 3 tisuće kilograma za sadašnje vrijeme i opremljenost ribara i školjkara primjerena količina i da ne bi trebali ići da im dižemo minimalno poticajnu količinu ribe i školjaka.
A ovo u amandmanu o razdjelu? Ovaj jedan što se odnosi na Buhač, to je prihvaćeno, jel?
To je prihvaćeno, Buhač.
Aha, tako je. Kolega Tadić, izvolite.
Dakle, ovdje je riječ zapravo o tome da HSP želi da se primjeni potpuno druga politika širenja marikulture u Jadranu. Veliki su problemi sa zagađenjem mora, naravno, negdje se vlasnici drže ekoloških standarda negdje ne. Ali u pravilu, što je veća firma to je veća mogućnost investiranja u zaštitu. I zato mi želimo da se uvede manji broj većih proizvođača, dovoljno financijski jakih da ulažu u ekološku zaštitu oko svog ribogojilišta negoli veliki broj malih uzgajivača nedovoljno financijski sposobnih da ulažu u vlastitu zaštitu. Svi moji kontakti sa školjkarima kažu da jednostavno 11 bačava sa pratećom opremom daje godišnje 5 tona dagnji. Dakle, ispod toga se bojimo da će to sve biti zapravo najobičnija eksperimentalna proizvodnja koja nema smisla niti poticati, ali gospodine ministre, obzirom da ste odbili najveći dio naših amandmana ne bi me čudilo da i ovaj odbijete jer je doista za ministarstvo važnije da potiče uvoz teladi i tako u tovljene junadi. Dakle, molim vas da ipak o ovom amandmanu glasujemo.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Šteta radi kamenica. 49. zastupnika Vladimira Kurečića, Ivana Jarnjaka, Ivana Sučec-Trakoštanec, Karmele Caparin, Vladimira Pleška, Velimira Pleše i Katarine Fuček.
Prihvaćamo, jer je ovo jedan od razloga kao što kažem mlijeko, što smo i tražili hitan postupak da možemo onu količinu koju važećim zakonom nismo mogli isplatiti i isplatiti, a ovdje se samo znači prolongira još ovaj dio na određen vremenski period, minimalno poticane količine.
Hvala. Postaje sastavni dio zakona. Amandman 50. od iste skupine zastupnika.
Prihvaća se.
Hvala. 51. od iste skupine zastupnika.
Prihvaća se.
Hvala. 52. od iste skupine zastupnika Kurečić, Jarnjak, Sučec-Trakoštanec, Caparin, Pleško, Pleša, Katarina Fuček.
Prihvaća se.
I 53. zastupnika Zvonimira Mršića.
Ne prihvaća se. Ne. Buče se u ekološkoj proizvodnji već potiču. A po WTO obvezama RH mora ograničiti i smanjiti poticaje vezane uz količinu.
Da. Ali gospodine ministre ovdje se ne radi o proizvodnji ekološke buče, odnosno buče, tikve. Ovdje se radi o tome da se potiče proizvodnja ulja koji ima izuzetnu izvoznu šansu i takvih proizvođača, dakle trenutno ja mislim da u Hrvatskoj nema niti kapljice bučinog ulja koje je proizvedeno iz ekoloških koštica, niti kapljice. Možda ima tikvi, možda ima nešto koštica, koje se onda izvoze, ali treba poticati ulje, ovdje dakle radimo, neće probiti proračunsku stavku, zato jer nemamo trenutno ni jednog proizvođača ulja koji proizvodi to iz ekoloških koštica, imamo jednog proizvođača u Koprivnici koji ju je pripremio teren da to sadi. Ali potaknimo ga da doista on to počne proizvoditi. Jer to je nešto što ima izuzetnu izvoznu šansu.
Dobro. Ima u Našicama.
i mi u Koprivnici imamo uljaru koja to radi sa … prešanjem, dakle najkvalitetnije bučino ulje proizvodimo i sad potaknite da to radimo još iz ekoloških koštica.
Molim. Tko je za ovaj amandman? Nije, nažalost dobio potrebnu većinu. I sa amandmanima smo završili. Hvala ministru Čobankoviću. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 77 glasova za, 9 protiv i 2 suzdržana donesen zakon o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj potpori u poljoprivredi, ribarstvu i šumarstvu u tekstu kako ga je predložila Vlada zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Sukladno prijedlogu Kluba zastupnika HSP-a, dajem na glasovanje sljedeći zaključak. A prije ću zatražiti očitovanje od ministra poljoprivrede, prijedlog zaključka glasi: Obvezuje se Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva i vodnog gospodarstva da bez odlaganja izradi program sadanje maslinika na opožarenim površinama, te da o provedbi ovog programa tromjesječno izvješćuje Hrvatski sabor.
Za opožarena područja na otocima i u priobalju donesen je program obnove višegodišnjih opožarenih nasada u koje spada i maslina. U programu razvitka seoskog prostora predviđene su mjere za obnovu opožarenih šumskih i poljoprivrednih površina. Znači, već je predviđeno određenim mjerama i programima. Držimo da izvješćivanje svaka tri mjeseca o ovom problemu da isto tako nije primjeren, a aktivnosti vezano za ovu problematiku koja je u svakom slučaju izuzetno bitna i važna, se već provode, i provodit će se ne samo iz dijela potpora proizvodnji, nego i kroz ruralni razvitak što posebno želim naglasiti da će sve više aktivnosti kako i za zaštićene vrste, da ćemo raditi određene programe kroz projekte ruralnog razvitka, tako isto i za određene projekte pa između ostalog predviđa se kroz ruralni razvitak određen program revitalizacije ili obnove postojećih maslina koje nažalost sada nisu u funkciji. Ne možemo ići kroz formu, ovih potpora o kojima smo kroz ovaj zakon govorili, nego će ići program revitalizacije i obnove zapuštenih maslinika. Ići će kroz ruralni razvitak.
Kolega Tadić izvolite.
Poštovani gospodine ministre, gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Dakle, svako ljeto nakon požara ostaju opostušena polja, ostaju opustošeni maslinici i ostaju naravno opustošena područja otoka. Dovoljno je samo pogledati Biševo koje izgleda kao da je pala automska bomba na njega. Dakle, ja vas lijepo molim da prihvatite ovaj zaključak, ne mora biti tromjesječno izvješće, može biti svakih pola godina … [[govornik se isključio, ne čuje se]]
Kolega Tadić ministar daje znak da je spreman da se jednom godišnje daje izvješće. Dobro. Tko je za ovakav zaključak jednom godišnje? Hvala. Protiv? Suzdržan? Nema. Utvrđujem da je jednoglasno prihvaćen ovaj prijedlog zaključka s ovom izmjenom. Gospođe i gospodo zastupnici, idemo dakle na - Prijedlog godišnjeg obračuna državnog proračuna Republike Hrvatske za 2003. godinu Sukladno članku 128. Zakona o proračunu Vlada je dostavila navedeni akt za donošenje. A na temelju članka 47. Zakona o proračunu Vlada je dostavila i izvješće o korištenju proračunske zalihe za 2003. godinu. Materijale ste primili u pretince. Raspravu je proveo Odbor za financije i državni proračun. Izvješće ste primili na sjednici. Molim ministra financija gospodina Ivana Šukera da dodano obrazloži prijedlog. Izvolite gospodine ministre.