Kolegice i kolege započinjemo sa sjednicom. Raspravit ćemo Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2013. godinu. Izvolite kolega Vukšić.
Poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, u ime Hrvatskih laburista – stranke rada zbog nemilih događaja u Kliničkoj bolnici Dubrava tražim stanku 15 minuta i tražim da nam se obrati ministar zdravlja i da nam pojasni zbog čega partijske smjene po nekim odjelima te bolnice.
Kolega Reiner.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Klub HDZ-a traži isto stanku iz istog razloga.
Određujem stanku do 9,44. STANKA U 9,34 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,44 SATI]] Nakon stanke koju su zatražili klubovi, u ime kluba Hrvatskih laburista – stranke rada Branko Vukšić. Izvolite.
Uvažena potpredsjednice Hrvatskog sabora, evo 30 sekundi prije ste počeli, ali u redu je. Tu smo. Svijet bi imao neograničene mogućnosti kada bi mogao ograničiti moć ograničenih. Mnogi bi iz vlasti rado zaustavili Reuters, odnosno svaku za njih lošu vijest. Ali ne bi ama baš nikada zaustavili sebe u lošim, pokvarenim ili nestručnim potezima. Zato moj apel glasi "zaustavite koroliju i Ostojića". Zaustavite kaos u zdravstvenom sustavu i konačno zaustavite štrajk liječnika na primjereniji način dogovorom, dijalogom, dobrom voljom i jedne i druge strane i poslodavaca i države i Liječničkog sindikata, odnosno liječnika. Dijalog neće ni započeti ako će jedna strana, a ovaj put je to Vlada, odnosno njezini ministri, pa i sam premijer Milanović pokušavati na ne baš uljudbeni, civilizacijski način obezvrjeđivati liječnike. U svakoj, baš svakoj profesiji od portira, automehaničara, poljodjelaca, preko političara, do odvjetnika ili liječnika ima kukolja. Ima loših portira, loših poljodjelaca, stočara, političara, čistača, odvjetnika, prometnih inženjera, sudaca, novinara i liječnika. Ali ruku na srce najmanje je nestručnjaka po mojem skromnom mišljenju među liječnicima. Hrvatski su liječnici među najboljima u Europi, sa njima se možemo dičiti. Uostalom pacijenti u velikoj većini ističu upravo medicinske sestre i liječnike kao jedine čvrste stupove našega zdravstvenog sustava. U transplantacijama smo u svjetskome vrhu. Molim vas kolegice i kolege u čemu smo to mi još u svjetskome vrhu? Ni u čemu. I kako se vlast odnosi prema medicinskim sestrama i liječnicima, vrhunskim stručnjacima specijalistima kao prema evidentičarima, čatama, pisarima. S mjesta predstojnika Klinike za kirurgiju Kliničke bolnice Dubrava, sanacijski ravnatelj dr. Dragan Marinić Korolija smijenio je prof. Leonarda Patrlja s mjesta predstojnika Klinike za unutarnje, pardon. Smijenio je prof. Leonarda Patrlja, a s mjesta predstojnice Klinike za unutarnje bolesti dr. Jadranku Morović Vergles. Zašto su smijenjen Patrlj i Jadranka Morović? Zato što nisu vodili urednu evidenciju o tome tko štrajka. Za one koji ne znaju Leonard Partlj je i izvan granica Hrvatske uvaženi kirurg, hrvatski pionir transplantacije jetre, kirurg kojeg bi poželjela svaka bolnica i za predstojnika klinike. Ali ne želi ga Kukuriku vlast. Ona traži od njega da ne presađuje jetru, ne da vodi itekako važnu kliniku, nego da vodi evidenciju tko štrajka, a tko ne štrajka. Kao što su do spuštanja na pistu bez kotača osuđivali pilote zbog od prosjeka većih plaća te ih izjednačavali sa vozačima viličara tako i vrhunske kirurgije, vrhunske liječnike smjenjuju jer ne obavljaju zadatke koje su pred njih postavili partijski aparačici. Patrlja je smijenio Marinić Korolija ravnatelj zbog kojeg su mijenjali status bolnice i snižavali kriterije kako bi ga mogli postaviti za ravnatelja, do Korolije je ravnatelj KB Dubrava mogao biti jedino liječnik koji ima status sveučilišnog nastavnika. Nova vlast omogućuje da ljudi koji nisu vodili ni najmanji sustav vode bolnički gigant poput KB Dubrava. Zanimljiv je i način na koji smjenjuju Patrlja preko tajnice, reko bi se mučki iz zasjede. I što na to kaže ravnatelj da sniženim svojstvima? Samo sam izvršavao naredbe. Čije? Partijske, knjižica i podobnost su i dalje u modi zato je u 4 mjeseca u inozemstvo otišao 151 liječnik, odlaze i medicinske sestre. Tko će liječiti hrvatske građane? Ministar zdravlja će organizirati brzopotezne tečajeve za one SDP-ovce koje još nisu uspjeli zaposliti u državnim službama. Da ipak ne dođe do toga tražimo da zaustavite torturu, nered i kaos u hrvatskim bolnicama i vratite stručnjake na pozicije koje su zaslužili stručnošću i radom, a svojim aparačicima dajte mjesta koja zaslužuju i ne snižavajte kriterije iz dana u dan.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a potpredsjednik Željko Reiner.
Poštovana gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege. Što reći u trenutku kada se smjenjuju vrhunski stručnjaci navodno zbog administrativnih propusta. Što reći u situaciji kad umjesto da se pokuša riješiti niz problema koji postoje u hrvatskom zdravstvu čujemo olake osude liječnika i medicinskih sestara koje su rečene takom nevjerojatnom lakoćom da svi možemo ostati samo zaprepašteni. Međutim, naravno ne spominju se brojke, ne spominje se činjenica da zbog takvog odnosa vlasti spram medicinskih sestara i liječnika je u zadnjih 4 mjeseca, samo u zadnjih 4 mjeseca, otišlo iz Hrvatske trbuhom za kruhom 151 liječnik. Mladi, vrhunski stručnjaci su otišli u još jednom egzodusu kao i niz drugih mladih stručnjaka zato jer ih očito ova Hrvatska ne treba. To je poruka koja im se svakoga dana šalje. Stotine medicinskih sestara uče strane jezike da odu u sljedećih mjeseci isto tako iz Hrvatske. I naravno i ja ću postaviti pitanje a tko će liječiti hrvatske bolesnike? Tko će nas liječiti? Poruke koje se šalju liječnicima i medicinskim sestrama su primjerice da su dežurstva i pripravnosti krađa iz državnog proračuna. Pa ja vas pitam kad netko dobije infarkt i dođe u bolnicu da li su to lopovi oni koji moraju sjediti 24 sata kod kuće uz mobitel i onda o svom trošku i u vlastitom autu od kuće u 2 u noći u 4 ujutro doći u bolnicu, nekoliko sati se posvetiti spašavanju života, postavljanju stenta, dilatiranju koronarnih krvnih žila bolesnicima i onda najčešće je već jutro i moraju nastaviti raditi. Zar je za njih, a čuli smo i te poruke, i 7 kuna previše za takav posao? To su poruke koje se šalju. Da li je odgovor koji se onda nudi potpuno neznalački i iz potpunog nepoznavanja problema neka se organizira smjenski rad. Smjenski rad da, odlično, mogao bi se kad bi se moglo zaposliti 25 do 30% više ljudi, a sada nam nedostaje i liječnika i posebice medicinskih sestara. One rade do krajnje granice izdržljivosti i naravno to se onih koji odlučuju ništa ne tiče, nije ih briga. Posežu za floskulama, posežu za olakim kvalifikacijama umjesto da pokušaju riješiti probleme. A problemi postoje, problemi su ogromni. Ja ne znam da li su vi svjesni da recimo klinički bolnički centri za lijekove i potrošni materijal danas imaju svega 50% sume novca koje su imali prije godinu, godinu i pol dana. Pa kako funkcionirati na isti način kad imate upola manje novca za potrošni materijal, a to su ti kateteri, stentovi, pacemakeri itd. Postavit ćete ih upola manje. Prema tome, kao što sam i više puta rekao nije štrajk taj koji je doveo do manjeg broja usluga u bolnicama, dovela je nestašica novca i to treba jasno reći. I to će se nastaviti i dalje, očito. Mi ćemo raspravljati o proračunu iz kojega je to potpuno razvidno. Razvidno je i iz rebalansa proračuna. Dakle, vrlo jasno treba reći nije došlo do nikakve sanacije zdravstva, potrošio se novac ali sanacija znači ozdravljanje. Za sanaciju treba napraviti strukturne reforme, nijedna nije načinjena, a kad napravite strukturne reforme i pokrijete sve dugove, a nisu pokriti svi dugovi, dakle dvije glavne komponente i jedine komponente nisu riješene, dakle niti strukturne reforme niti pokriveni svi dugovi onda možete krenuti od nule i zahtijevati od svih da rade odgovarajuće. Ako tim ljudima date upola manje novca, niste pokrili dugove i niste napravili nijednu reformu neće se dogoditi ništa. I to isto pokazuju brojke o kojima ćemo danas govoriti. Ne znam da li će to biti razvidno svima, ali bolnice su otpočetka tzv. sanacije napravile novih dugova otprilike gotovo milijardu kuna i nastavit će to i dalje raditi, da to svakom bude jasno. Jer nisu riješeni sustavni problemi već se umjesto toga diskvalifikacijama vrijeđaju liječnici i medicinske sestre. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Čuli smo klubove, a sad ćemo prijeći na raspravu. Čuli smo klubove, a sad ćemo prijeći na raspravu o - Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2013. godinu; - Prijedlog izmjena i dopuna odluka o davanju suglasnosti na Financijske planove za 2013. godinu: a) Hrvatskih voda, a) Hrvatskih cesta, a) Centra za restrukturiranje i prodaju, a) Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, a) Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka; - Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna i Financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2013. godinu (konsolidirano); Predlagateljica je Vlada Republike Hrvatske. Kod donošenja izmjena i dopuna državnog proračuna primjenjuju se odredbe članaka 211., 212. i 213. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli Odbor za financije i državni proračun, Odbor za pomorstvo, promet i veze, Odbor za zakonodavstvo, Odbor za ratne veterane, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku, Odbor za regionalni razvoj i fondove EU, Odbor za zaštitu okoliša i prirode, Odbor za gospodarstvo, Odbor za obranu i Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Podsjećam na članak 38. Zakona o proračunu prema kojem sve izmjene i dopune koje Sabor prihvati putem amandmana na predložene izmjene i dopune državnog proračuna ne smiju prijeći utvrđenu svotu dopuštenog manjka državnog proračuna. U tijeku rasprave o izmjenama i dopunama državnog proračuna podneseni se amandmani kojima se predlaže povećanje proračunskih rashoda i izdataka iznad iznosa utvrđenih prijedlogom izmjena i dopune državnog proračuna mogu prihvatiti pod uvjetom da se istodobno predloži smanjenje drugih rashoda i izdataka u posebnom dijelu proračuna. Gore navedeni prijedlozi amandmana ne smiju biti na teret proračunske zalihe ili na teret dodatnog zaduživanja. S tim u vezi upozoravam da će u saborsku proceduru biti upućeni samo oni amandmani koji su podneseni u skladu sa Zakonom o proračunu. Rok za podnošenje amandmana je do okončanja rasprave. Članak 212. Poslovnika određuje da se ne može glasovati o podnesenim amandmanima i proračunu u cjelini prije nego proteknu tri dana od dana rasprave. Sada pozivam ministra financija, gospodina Slavka Linića da nam obrazloži prijedlog izmjena i dopuna proračuna. Izvolite ministre.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege zastupnici. Razlog za izmjenu Državnog proračuna za 2013.godinu jesu i na prihodovnoj strani s obzirom da se smanjuju prihodi u odnosu na planirane ali i na rashodovnoj strani s obzirom da su rashodi veći nego li su planirani. Pa kratko obrazloženje i jedne i druge strane. Kad govorimo o prihodovnoj strani onda sa 113,4 milijarde kuna ukupnih prihoda smanjuje se proračun za 2013.na 110,5 milijuna kuna ili negdje 2,9 milijardi kuna manje nego li smo to proračunom predvidjeli za 2013.godinu. Ako promatramo posljednje tri godine, tada vidimo da smo sa 107,4 milijarde koliko su bili prihodi 2011.u 2012. Imali 109,8 znači porast i u ovoj godini imat ćemo nešto manje od jedne milijarde više prihoda nego u 2013.godini, što znači da prihodi rastu ali ne u predviđenim iznosima kako je to bilo predviđeno i samim proračunom. Na kojim stavkama se ne ostvaruju prihodi? Prihodi planirani se ne ostvaruju na PDV-u i s druge strane na porezu na dobit, pa nekoliko obrazloženja u tom dijelu. Kad promatramo razlog što ne raste PDV u planiranom iznosu onda možemo reći da je očito naša procjena da će gubitak biti oko jedne milijarde kuna na račun ulaska u EU bio podcijenjen i da u ovom trenutku bilježimo preko 1,6 milijardi izgubljenih PDV-a s obzirom na ulazak u EU iz razloga što se prihodi od PDV-a ne ostvaruju kod dana carinjenja već s obzirom da smo dio unutarnjeg tržišta EU tek od realizacije prodaje i redovitih obračuna. To je s jedne strane. S druge strane je negdje procjena za pola godine smo izgubili na carini oko 380 milijuna kuna i na trošarinama 470 milijuna kuna. To su otprilike efekti negativni na prihodovnoj strani vezano za šestomjesečno članstvo u EU i očito da u procjenama nismo uspjeli dobro prognozirati te minuse koje smo znali da nas očekuju. U isto vrijeme naše projekcije gospodarskog rasta koje su bile bazirane samo na investicijama nisu realizirane pa i u tom dijelu projekcija rasta od oko 1,7% odnosno 1,3% nije ostvarena pa je iz tog razloga manji iznos PDV-a. Kad promatramo porez na dobit, znate da smo donijeli propis da se gospodarstvo koje odluči reinvestirati dobit porez svodi na 0%, prema tome potpuno su oslobođeni poreza na dobit i to je iznos od oko 900 milijuna kuna koliko je manje ostvareno nego li u 2012.godini. Što možemo reći o prihodovnoj strani? Dakle kad govorimo o prihodovnoj strani, onda vidimo da u biti efekti nešto povećanih prihoda su samo zbog veće discipline u naplati poreza ali s druge s strane i da je Vlada RH nizom mjera pokušali smo gospodarstvo oporaviti od godina krize i krivih ulaganja u gospodarstvo i to nizom poticajnih mjera. Kad govorimo o poticajnim mjerama, onda spominjemo i dva indeksa poena smanjenja zdravstvenog doprinosa i smanjenja davanja za dio parafiskalnih nameta. Onda govorimo i za troškove reinvestirane odnosno poreza na reinvestiranu dobit jer su to sve sredstva koja su ostala u gospodarstvu. Tu je i politika PDV-a gdje smo za turizam na djela usluga pružanja u ugostiteljstvu također smanjili stopu na međustopu od 10%, pa su i to efekti koji su ostali u turističkoj privredi. Kad sve to zajedno zbrojimo tada je za gospodarstvo ubiranje poreza donijelo efekte oko 4,5 milijardi kuna u državnom proračunu, i toliko je otprilike vladinom politikom poticanja gospodarstva i bitke za konkurentnost ostavljeno gospodarstvo da bi njihovi rezultati poslovanja bili pozitivniji i da bi to gospodarstvo i svojim vlastitim snagama uspijevalo pokriti gubitke i dubioze iz ranijih godina. Rezultat se ne vidi. Ne vidi se iz razloga što privatno gospodarstvo nije pokrenulo niti ciklus povećane proizvodnje s obzirom na na otvaranje europskog tržišta sa 1.7.ove godine ali nije pokrenulo ni značajnije ulaganje u investicije. To je ono što možemo reći na dijelu poticaja privatnog sektora za rješavanje njihovih problema. Ono što također želim istaknuti to je da je Vlada i nizom mjera za povećanje likvidnosti i rješavanja insolventnosti također nizom dodatnih mjera nastojala pomoći gospodarstvu jel je jednostavno nelikvidnost bila toliko visoka da skoro 45 milijardi registriranih neplaćenih računa je značajno ugrozio funkcioniranje cijelog gospodarskog sustava. Sigurno da je najviše efekata je dalo direktno reprogramiranje obveza po porezima prema gospodarstvu gdje je negdje preko 7 tisuća gospodarstvenika koristilo te mogućnosti i negdje preko 3,2 milijarde kuna je omogućeno privrednicima refinanciranje obveza na tri godine. Posebne efekte imamo u dijelu predstečajnih nagodbi gdje se u pokušaju spašavanja radnih mjesta, a u ovom trenutku je već preko 5.400 pravnih subjekata koji su podnijeli zahtjev za predstečajnu nagodbu sa ukupnim dugovima prema cijelom sustavu znači ne samo prema poreznom u iznosu od 49 milijardi u tom postupku. Negdje je pozitivno riješeno oko 1.400 predmeta u kojima je oko 18 tisuća radnih mjesta spašeno i ti subjekti nastavljaju sa proizvodnjom. U tom dijelu opet odrekli smo se preko 2 milijarde vlastitih prihoda, a sve u pokušaju da omogućimo preživljavanje gospodarskih subjekata i zadržavanje ovih radnih mjesta. Prema tome, kada promatramo prihodovnu stranu tada moramo reći, 2 godine aktivne politike Vlade na tome da poreznim politikama smanji obveze gospodarstvenika, da ih učini konkurentnijim, a nizom dodatnih mjera nastojali smo popraviti sustav likvidnosti i omogućiti očuvanje radnih mjesta i ponovno vraćanje u aktivne gospodarske subjekte negdje preko tisuću subjekata. Toliko o prihodovnoj strani državnog proračuna. Neću govoriti o tome koliko su efekti od ovih 370 miliona kuna carine i trošarine jel je evidentno da je carina efekt ulaska u Europu jel nema više carina, ali s druge strane 470 milijuna manje trošarine su opet politika Vlade da se smanji dobar dio trošarina iz razloga što smo sada zajedničko tržište EU jednostavno želimo da dio potrošnje ostane na hrvatskom tržištu, a da se ne seli u susjedne zemlje. Prema tome i politika trošarina ali i politika poticaja gospodarstva kroz promjene porezne politike pokazuje da se aktivnim mjerama Vlada borila za očuvanje radnih mjesta i za povećanje gospodarske aktivnosti u RH neovisno o itekako potrebnim prihodima u državnom proračunu. A sada nekoliko riječi vezano za rashodovnu stranu i razloge zbog kojih rastu rashodi u 2013.godini u odnosu na planirane rashode. Pa ono što želim istaknuti da je najveći razlog rasta rashoda u 2013.godini 3,3 milijarde kuna dugova koji su podmireni kliničkim bolničkim centrima. Cijeli zdravstveni sustav koji je vođen niz ovih godina pokazao je izostanak odgovorne politike jer je zdravstveni sustav trošio više nego su se osiguravala sredstva. I sve priče o tome da smo smanjenjem čak 2 indeksna poena doprinosa za zdravstvo ugrozili zdravstvo su neistine jer nažalost i mirovinski i zdravstveni sustav ne pokriva se samo prihodima po osnovu doprinosa iz plaća nego se pokrivaju i redovitim prihodima iz državnog proračuna. Ostaje osnovno da zdravstveni sustav troši više nego što ocjenjujemo da je potrebno osiguravati za taj zdravstveni sustav i da je sanacija zdravstvenog sustava krenula u travnju ove godine formiranjem niza sanacijskih vijeća i da sanacija tog sustava za razliku od onih koji misle da je to stisnuti dugme, koji samo pokazuju koliko ne znaju što treba raditi da je to postupak koji će trajati cijelu i iduću godinu. Prema tome, itekako treba utvrditi gdje su razlozi ovakvih dubioza, zašto smo doveli sustav do toga da 900 dana ne plaćamo gospodarske subjekte ni za lijekove, ni za usluge, ni za isporuku struje, ni za isporuku vode i da ne nabrajam. Da, to je sustav koji smo tako osmislili jer je bilo osnovno napisati zakon u 2010.godini da je rok plaćanja 30 i 60 dana, ali svojim primjerima pokazivati da i 900 dana ne moramo platiti. U ovoj godini Vlada je krenula u sanaciju i to sa željom da jasno utvrdi koji su razlozi zbog kojih imamo ovakve dubioze. I očito da i politika koja je pokazivala da je bitno zaposliti ne medicinsko osoblje u svaku bolnicu, beskorisno trošiti novce na dio ne medicinskog osoblja, neracionalizirati poslovanje u tom dijelu, da u isto vrijeme nismo htjeli se baviti onim osnovnim a to je mrežom bolnica, mrežom odjela, pa imamo neracionalne odjele, pa imamo nepopunjene odjele, pa imamo bolnicu na 30 do 60 km jednu od druge. Sve su to jednostavno dubioze koje treba razriješiti i koje ćemo vjerojatno razriješiti tokom 2014. godine. Jer toliko otprilike treba da bi se ozbiljno pristupilo utvrđivanju i što je to mreža bolnica i što su to neophodni odjeli i što je to popunjenost i što su to sve službe koje trebaju bolnicama i da li je potrebno da budu dio zaposlenih ili dio usluga koje treba plaćati privatnom sektoru. Prema tome, poruka svima onima koje misle da se dugmetom upravlja sa ovakvim dubiozama koje smo stvarali 20 godina onda je poruka biti ćemo sretni ako to riješimo do kraja 2014. Ali isto tako da plaćamo, da trošimo novce, da plaćamo nerad a isto tako da se jednostavno klinički bolnički centri razlikuju po načinu obračuna plaća, da svatko ima svoj sustav plaće, da to možemo nazvati samo neredom. I ako netko misli da se nered može riješiti u 5 mjeseci koliko funkcioniraju stečajni, odnosno sanacijska vijeća onda je to samo poruka da želi se još više nereda. Prema tome, trajati će to, i da, ovu godinu vjerovatno gubitci toga nereda će biti milijardu kuna. Ali isto tako poruka svima jasna, nije to posao samo Vlade Republike Hrvatske. To je posao i odgovornih ljudi a to znači i ravnatelja i čelnika klinika. Jer dozvoliti ćete jedno je biti liječnik, kirurg ali onaj tko zasjedne na rukovodeće mjesto će polagati račune. Jer oni moraju znati što su to bilancne pozicije, što je to ugovor sa HZZO-om i koliko mogu trošiti. Prema tome, 3,3 milijarde je osigurano da ne prekine se isporuka lijekova, isporuka opreme iz razloga što se nije plaćala ta oprema. To je trošak koji dodatno dodajemo u ovom rebalansu proračuna koji je veći i isplaćen u toku 6 mjeseca. Prema tome, tek smo počeli sa sanacijom zdravstvenog sustava i godinu dana će trajati a to znači da ćemo i nadalje proizvoditi minuse jer sanacija se neće provesti preko noći. Ali to znači da i 2 milijarde dodatnih sredstava koje moramo osigurati za županijske bolnice koje nećemo govori kako su bile organizirane i na što se županijskim bolnicama trošilo jer za to račune trebaju polagati bivši, upravna vijeća i čelnici takvih bolnica. Prema tome na Vladi Republike Hrvatske da i podmiri dugove prema gospodarstvenicima, da sanira gubitke koje je nered stvorio u zdravstvu ali i da provede sve neophodne promjene koje niti jedan ministar do sada nije htio. I ono što ja mogu reći, Ministarstvo zdravlja sa Hrvatskim zavodom za zdravstveno osiguranje biti će u stanju provesti sve te mjere. Pored toga, ono što je još karakteristično za 2013. godinu to je da smo imali prekoračenje po nekim stavkama koje su bile u našem planu i to preko milijarde kuna za zaposlene, 500 milijuna za mirovine, 300 milijuna za naknade za zaposlene i oko 100 milijuna za socijalne naknade. Sve su to povećanja koja imamo u odnosu na planirana sredstva, znači negdje skoro 2 milijarde više rashoda nego smo to planirali. Ali ono što možemo reći te 2 milijarde pokrili smo unutarnjim preraspodjelama pa s tog osnova nemamo povećanje rashoda, nemamo povećanje rashoda. Pa nešto o tim rashodima. Vlada Republike Hrvatske dvije godine provodi uštede na tri stavke, plaći, subvencijama i na materijalnim rashodima. Kada govorimo o plaćama tada moramo reći da je 2011. izdatak za plaće bio 22.8 milijardi kuna, 2012. 22,4 milijarde, znači 400 milijuna manje u 2012. godini. Samo napominjem da je 2012. bila karakteristična i po 4% inflacije, što znači da realno je to i daleko veći iznos smanjenja rashoda na plaćama. I da ovu godinu očekujemo 21,7 milijardi izdataka za plaće. Pa kada to usporedimo sa prošlom godinom to je oko 700 milijuna kuna manje nego prošlu godinu. Znači dvije godine uzastopno smanjenje rashoda na troškovima plaće za zaposlene. I u tom dijelu smatram da je ipak u ovom trenutku prosjek plaća u javnim službama i državnim službama niži od hrvatskog prosjeka i da je Vlada s time postigla određenu uštedu s obzirom da smo inače bili sa 2011. iznad tog prosjeka. Ali kad promatramo planirane stavke imamo milijardu kuna više što znači tko nije uspio se uklopiti u proračun onda je to 650 milijuna ili 700 milijuna, vidjet ćemo do kraja godine, prekoračenje plaća u sustavu obrazovanja jer je to još sustav koji nije prošao reformu, racionalizaciju i isto tako sustav koji još nije pripremljen za obradu na centralnom obračunu plaće radi kontrola načina plaćanja, obračuna, posebno na dodacima. A isto tako zbog niza pregovora koje imamo oko kolektivnog ugovora, granskog sporazuma, nismo riješili ni pitanje prijevoza s …. Prema tome, nismo postigli uštede u Ministarstvu obrazovanja i isto tako kad govorimo o Ministarstvu unutarnjih poslova prekoračenje od skoro 400 milijuna kuna. Prema tome, u svim ostalim ministarstvima imamo manje-više kad govorimo o plaćama postignute uštede i prilagođene ostvarenja planiranim veličinama, osim kod ta dva ministarstva. Kad govorimo o mirovinama, naknadama za nezaposlene i socijalne naknade tada moramo reći da Vlada Republike Hrvatske iako zna da imamo ogromnih novih rashoda, a ti novi rashodi su osim zdravstva, osim povećanih kamata i članstvo u Europskoj uniji nije vodila politiku štednje. Prema tome, ocijenili smo da je mirovinski sustav takav da imamo vrlo nisku prosječnu mirovinu od 2400 kuna, da 80 umirovljenika ima primanja ispod tih 2400 i to ne radi toga što su imali niske zarade nego što je u dosadašnjim sustavima stimulirano bilo guranje ljudi u mirovine sa 51 godinom prosječne starosti, a to znači prijevremene mirovine i umanjenje mirovina. To je razlog da je Vlada odustala od bilo kakve štednje u mirovinskom sustavu. Nažalost, prostora za povećanje mirovina nije bilo, ali smo isto tako u 2013. godini imali dva puta indeksaciju mirovina i usklađivanjem sa rastom troškova života i to je razlog zašto imamo povećanje i za 500 milijuna jer druga indeksacija nije bila planirana u samom proračunu. Kad govorimo naknada za nezaposlene, također je Vlada ocijenila da treba osigurati naknadu svima onima koji ostaju zbog krize bez posla i to je razlog da ni u tom dijelu niti je bilo ušteda niti smanjenje naknada. Kad govorimo o socijalnim naknadama također nije bilo štednje i nije bilo smanjenja socijalnih naknada, da, bilo je uvođenja novih kriterija, bilo je čišćenje i micanje svih onih koji nemaju što raditi na socijalnim naknadama kao što su preprodavači na zelenim tržnicama koji su imali svoje prihode, a bili su na mnogim socijalnim davanjima. To je Vlada radila i uvodila disciplinu, ali nije štedila na građanima kojima je itekako potrebna pomoć, prema tome ni u mirovinskom sustavu ni u brizi za nezaposlene, a ni za socijalno ugrožene građane. Prema tome, ove politike pokazuju da skoro 2 milijarde i povećanih rashoda u odnosu na planirana sredstva su preraspodjelama kasnije prebačena na ostale uštede. Kad govorimo također o mogućnostima gdje štediti onda moramo reći da smo uštedili na subvencijama jer smo sa 6,5 milijardi kuna u 2011. subvencije sveli na 5700 u 2012. i 5600 2013., značajna smanjenja u subvencijama u brodogradnji i u poljoprivredi ali isto tako plaćene sve obveze koje su bile i pred Ministarstvom gospodarstva kad je u pitanju brodogradnja i poljoprivreda kad je u pitanju Ministarstvo poljoprivrede. Prema tome sve obveze isplaćene, dapače 2013. karakterizira da smo već u prvih 6 mjeseci izvršili sve obveze kad su u pitanju subvencije. Ono što možemo reći, subvencije će i nadalje padat s obzirom na to da će sve više sredstava za subvencije u poljoprivredi dolaziti iz fondova Europske unije. Kad govorimo o materijalnim rashodima također vidimo da je Vlada nastojala provesti štednju pa je negdje sa 8,7 milijardi na 8,3 milijarde smanjila rashodovnu stranu materijalnih rashoda. Naravno, kad promatramo rashode koji značajno rastu onda moramo reći da je to prije svega trošak financiranja javnog duga i preuzimanje dugova u brodogradnji, u željeznici, u zračnom prijevozu. Sve su to dugovi koji su preuzeti u javni dug pa je jednostavno kamata sa 7,5 milijardi negdje se procjenjuje ovu godinu iznad 10 milijardi što znači porast od 2,5 milijarde u dvije godine. To su troškovi financiranja koji će i nadalje rasti jer svi ovakvi deficiti koje ćemo iskazivat pokazat će da će kamata biti značajni dio našeg javnog duga. Prema tome, ako promatramo tih 10 milijardi kamata u 2013. godini onda u biti ono ocjenom što je to deficit u Hrvatskoj, onda moramo reći da je taj deficit razlika između ukupnog deficita i kamate 6 milijardi, a to znači da trošimo 6 milijardi iznad prihoda. 6 milijardi kad govorimo onda je dovoljno reći da više od polovice je otišao za financiranje gubitaka u zdravstvu, a dovoljno je spomenuti samo da u 2013. imamo novi trošak, a to je 1,8 milijardi za proračun Europe koji je proračun Europe će u buduće iznositi 3,6, 3,7 milijardi pa su to u biti troškovi koje ne možemo reći da je tako lako ih pokriti jer prihoda nema, a u isto vrijeme vrlo teško je kontrolirati rashodovnu stranu sa ovakvim novim prihodima. I naravno naša želja da hrvatski deficit u 2013. godini bude oko 10 milijardi nije ostvarena. Sa ovakvim promjenama na prihodovnoj i rashodovnoj strani deficit se penje na 5% što je jednostavno rizično za Republiku Hrvatsku iz razloga što rješavanje ovog deficita prije svega može biti u gospodarskom rastu, ali ne više u gospodarskom rastu koji je bio inače za Hrvatsku proklamirani, kojeg mnogi znanstvenici proklamiraju potrošnja, potrošnja, potrošnja. Sa dugovima građana onda to mogu biti samo nova radna mjesta i nove investicije. Prema tome, deficit koji je velik u Republici Hrvatskoj problem se sada pojavljuje i rast duga, pa je to razlog da Vlada mora voditi posebne račune kako smanjiti taj javni dug. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Prijeći ćemo na replike. Frano Matušić, izvolite.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Gospodine ministre, doista se čudim i pomalo sam zabrinut zapravo zbog činjenice da dolazite pred Hrvatski sabor sa rebalansom državnog proračuna koji podrazumijeva još uvijek gospodarski rast u ovoj godini i to za 0,2%. Dakle, vaše projekcije na današnji dan 26. studenog 2013. su da će BDP u Hrvatskoj rasti 0,2%. Svi dosadašnji rezultati u ovoj godini pokazuju da će doći do pada. Svi ozbiljni analitičari, među njima i posljednja analiza Europske banke za razvoj i obnovu govori da će BDP u ovoj godini pasti za 0,8%. Dakle, 0,8%. Svi ozbiljni analitičari govore da ćemo u trećem kvartalu u kojem se ostvarila jedna od najboljih turističkih sezona ikad, rekordna sezona, da ćemo također padati, BDP će pasti prema procjenama stručnjaka 0,4% ali vidjet ćemo za par dana i statistiku. Dakle, vi nama danas govorite da će BDP rasti 0,2% na današnji dan kad je sasvim jasno i izgledno da će Hrvatska u ovoj godini ostvariti pad BDP-a za 0,8% što znači da će u konačnici razlika biti 1% državnog proračuna u minusu u odnosu na ovo što ste sada planirali. Znači, dodatne milijarde kuna. O tome se radi. Ja ne vjerujem da vi ne čitate i da ne znate što se događa. Meni se čini da jedino u pitanju obmana javnosti. Nas ne možete obmanuti, zato što pratimo sve podatke, sve relevantne podatke i sasvim jasno kao što smo vas upozorili na početku kad ste govorili da će hrvatski BDP rasti 1,7% u ovoj godini. Gledajte gdje ste danas došli na 0,2 rasta, a imat ćemo sasvim sigurno pad 0,8%.
Odgovor na repliku, ministar Slavko Linić.
Kad govorimo o gospodarskom rastu, da postoje oni koji smatraju da gospodarski rast treba vezivat za potrošnju. Postoje oni koji vele da ju treba vezivati za izvoz i da je treba vezivati uz investicije. Prema tome, ostaje pitanje kako vodimo u Hrvatskoj investicije, kako vodimo hrvatske investicije. Prema tome, ostavimo. Slažem se mnogi, mnogi su svi sa procjenama ispod nule, negativni. Vlada je projicirala rast 0,2 jer jednostavno taj rast je moguće ostvariti na investicijama, pa i u 11 mjesecu. Uvijek ostaje pitanje da li tih 0,2 ili vaših 0,8 minus ima utjecaja na prihode. Prema tome, prihodi koje imate na ovoj strani su prihodi koji su bazirani na mogućim naplatama prihoda u 2013. godini. Ostaje pitanje kako tko promatra gdje vidimo izvor rasta. Polazim od toga da je ipak bitnih promjena u investicijama bilo u drugom polugodištu, pa ostavimo da statistika pokaže rezultat. Ali taj projekcija rasta neće imati jedan posto razlike na prihodovnoj strani, jer po vama to bi značilo tri i pol milijarde manjeg prihoda. Neće biti tri i pol milijarde manjeg prihoda.
Gordan Jandroković, replika.
Zahvaljujem se gospođo potpredsjednice. Pa gospodine ministre, danas ste bili vrlo iskreni. Niste napadali nikoga, govorili ste o vlastitim promašajima, vlastitim neuspjesima. Ja ću vas citirati. Dakle, rekli ste "nismo uspjeli dobro prognozirati prihode. Prognoze rasta BDP-a nisu realizirane. Naša želja da deficit bude 10 milijardi nije ostvarena." I to je korektno od vas, pošteno. Priznali ste vlastiti neuspjeh, priznali ste da niste ostvarili ono što što ste zacrtali. Niste optuživali nikog drugog i mislim da je to ovoga puta bilo u redu. Međutim, nadovezat ću se sad na ovo prošlo pitanje kolege Matušića i vaš odgovor. Kažete rast će biti možda 0,2%. Svi kažu neće, bit će minus od 0,7 do 1, kako tko. Vi kažete možda će biti 0,2 pustimo da vidimo. A recite sad a što ako ne bude 0,2% da li ćete vi snositi nekakvu odgovornost kao što dosada niste snosili odgovornost za potpuno krive procjene 2012. sjećate se plus 1,8 rast i na kraju završavamo sa minus 2. 2013. počeli ste sa 1,7, završit ćete vjerojatno s minus 0,7. Dakle, sada u 11. mjesecu, 26.11. vi kažete bit će plus 0,2. Svi znamo da neće. Ja vas pitam da li ste spremni podnijeti odgovornost za krivu procjenu. Za rebalans je vaša odgovornost ne naša odgovornost. Vi ste projicirali određene prihode i rashode, nisu se ostvarili. Dakle, moje je pitanje, pitanje odgovornosti. Kad ministar prizna neuspjeh, kad kaže nisam uspio u onome što sam naumio onda on mora i odgovarati. Prve dvije godine niste odgovarali, zanima me da li ste sada spremni odgovarati?
Odgovor na repliku, ministar Slavko Linić.
Dragi moj gospodine zastupniče ja se pitam zašto tu treba odgovarati, za projekcije gospodarskog rasta? Pa ja ne mislim da za to treba odgovarati. Projekcije služe zato da bi vidjeli da li postoje mogućnosti u Hrvatskoj za taj rast. U čemu se mi razlikujemo? Da vaše projekcije su bile gurnite građane u potrošnju pa su danas građani bez plaće, pa su danas građani bez mogućnosti vraćanja kredita. Da li ste odgovarali za to? Možda na izborima. Prema tome, kad mi govorimo o projekcijama uvijek je pitanje što netko očekuje, ja još uvijek smatram da potencijal hrvatskog gospodarstva je da može ulagati i ja od toga nikad neću odstupiti, nikada. U tome se mi razlikujemo. Vi Hrvatsku vidite kao zemlju u kojoj samo treba trošiti, uništiti državni proračun, stvoriti javni dug i ne odgovarati, odgovarati na izborima. Pa dozvolite ćete da i ja odgovaram sa Vladom na tim izborima. Ali kad govorimo o 2012. godini s vaših 15 milijardi nerazumnih deficita javnih dugova, potrošnje bez ikakvog razloga mi smo sveli 2012. na 10 milijardi. Itekako smo nastojali popraviti sve ono što ste vi ostavili. Pa i sada znate dugove u željeznici, dugove u zdravstvu, dugove u zračnom prometu da oni su krivi za ovakve minuse. Mi smo samo krivi što smo smatrali da će ipak gospodarski rast popraviti ovo stanje. Prema tome, ostavite izborima da reču o našoj krivici. A ono što ja mogu reći dok god popravljam vašu štetu, vaše uništavanje hrvatske budućnosti onda smatram da se mogu hvaliti sa učincima.
Hvala. Ivan Šuker, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Gospodine ministre, ovaj rebalans je samo potvrda onoga što je učinjeno pogrešno na prihodovnoj strani i onoga što nije učinjeno na rashodovnoj strani. I ovaj rebalans s obzirom na trenutak u kojem se donosi nije ništa drugo nego po onoj narodnoj ajmo proknjižiti ono što sam potrošio. I da toliko ne pričate o tome što je učinjeno u prošlosti jer ja sam rekao postoje na svu sreću dokumenti koji su usvojeni u ovom Saboru i možemo o tome razgovarati onda bi se vjerojatno pozvali na Zakon o fiskalnoj odgovornosti pa bi bar spomenuli koje sankcije, … [[Govornik se ne razumije.]] za vas zbog procjena nego po Zakonu o fiskalnoj odgovornosti oni koji su potrošili više nego što im je ovaj Sabor, a ovaj Sabor je usvajanjem proračuna dopustio nekome da troši toliko i toliko. Vi ste sami priznali da su pojedini troškovi učinjeni tako i tako. A sad bih vas podsjetio na onu famoznu nemojte plašiti narod. Kad smo govorili što će se dogoditi s PDV-om prilikom ulaska u EU, što će se dogoditi s PDV-om zbog smanjenja u ugostiteljstvu, kad smo govorili da nema dovoljno planiranih sredstava za mirovine i kad smo rekli da s obzirom na sve ono što je u radnom zakonodavstvu bez korjenitih promjena da će nažalost doći do prebijanja na plaćama. Evo ga, kraj je 11. mjeseca, sve ono što je dogovoreno i prije godinu dana prilikom donošenja proračuna i prilikom rebalansa proračuna se ostvarilo. O tome što je tko kome ostavio ja bih vrlo rado da to jedanput stavimo na papir. Ali gospodine ministre ako još možete u 2013. reći za neke stvari, u 2014. nažalost se ne možete pozivati na to, na vašu žalost, jer 2014. je izričito rezultat vašeg, ne vašeg osobno nego vaše Vlade rada ili nerada. Druga stvar, postoje deficiti ovakvi i onakvi, postoji ono što je govorio netko i u neko vrijeme ali ponavljam ovaj rebalans je posljedica onoga što je učinjeno loše na prihodovnoj strani i onoga što nije učinjeno na rashodovnoj strani.
Odgovor na repliku? Ne. Josip Borić, replika.
Hvala lijepo. Pa uvaženi ministre u 6. mjesecu kada je bilo izgledno da je deficit dosegnuo ukupno projicirani za cijelu godinu rekli ste da je to zbog toga što ste platili dugove poljoprivredi i najavili tada da neće biti rebalansa. U 10. mjesecu kada je svima već bilo jasno da će rebalans morati biti rekli ste da je to zbog toga što su nastali dugovi, što plaćate dugove u zdravstvu. Dan nakon vaše izjave premijer je rekao da nije ni zbog toga ni zbog poljoprivrede ni zbog zdravstva nego radi toga što niste uspjeli uštedjeti 2 milijarde kuna na plaćama u javnom sektoru. To su riječi vodećih ljudi. Rekli ste vi danas i da su sve trošarine smanjene. Mi svjedočimo u protekle 2 godine da su sve porasle. I na duhan i na benzine i na automobile i na alkohol i na kavu. To je ono čemu svjedočimo. A priznali ste, indirektno da vaša porezna politika nije postigla nikakav rezultat u 2 godine jer da je višak sredstava tj. ovih 2 milijarde više rezultat isključivo uvođenja reda. 2006. bila je jedna Mađarska vlada lijeve orijentacije koja je smijenjena, čiji je premijer rekao lagali smo vas cijeli dan i cijelu noć samo da ostanemo na vlasti. Pa vas ja pitam ministre lažete li nas cijeli dan i cijelu noć samo da ostanete na vlasti?
Šta da vam kažem na ovo zadnje kolega? Odgovor na repliku, ministar Slavko Linić.
Gospodine zastupniče, vi govorite neistinu kad govorite da rastu trošarine. Trošarine koje rastu na duhan i na motorne benzine su rezultat sporazuma sa EU o našem članu, al mi govorimo o ostalim trošarinama, na luksuz, na pića, na alkohol i to sve pada jer je sve to prilagođeno da građani ne odlaze u drugu državu. Prema tome, gospodine ne obmanjujte ovaj narod. Članstvo u EU ste se i vi zalagali. I vi ste ti koji ste znali da se trošarine u tom dijelu moraju, prema tome postoji nešto što se zove članstvo u EU i ne obmanjujte građane Hrvatske. Nije ih digla ova Vlada, ne digli smo ih svi zajedno jer smo se odlučili na članstvo. A znate rješavati gluposti koje ste ostavili, rješavati zdravstvo koje ste ostavili sa 6 milijardi minusa. Da, to je ono što mi moramo građanima pojasniti da ste ih vi obmanjivali neovisno što ste otišli sa vlasti, ali to treba riješiti. Dubioze od 3, 4 milijardi koje ste u proračunu ostavili ne plaćene da to treba riješiti i to mi samo pokušavamo objasniti, da ne može se pritiskom na dugme riješiti sve ono što niste odradili, ni zdravstvo, ni upravu. Pa vidjeli ste počeli ste upravu, pa vi skačete na dobe, hoće Istra svoju županiju, Dubrovnik izvinjavam se regiju itd. Nemojte obmanjivat građane, prema tome ne treba nam vlast al trebamo odgovorno odraditi sve ono što vi niste da bi Hrvatska bila bolje.
Branko Hrg, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospodine ministre, očito je da ste svjesni situacije i na licu vam se u krajnjem slučaju vidi zabrinutost što je sasvim normalno. Ja bih rekao da građane ne interesira u ovom trenutku više tko je što ostavio i tko je što loše napravio, nego da ih interesira kako što napraviti bolje. Rekli ste u svom izlaganju da privatno gospodarstvo nije pokrenulo investicije, ali također ste rekli da prihodi rastu ali ne onako kako ste priželjkivali. Ja ću reći ovako. Da je Vlada zadužena da stvara pozitivno ozračje, a u pozitivnom ozračju se onda stvari pokreću, kreću investicije, kreće potrošnja i puno se bolje počinje živjeti. Činjenica je da je od 1.1.ove godine uvedena stopa PDV-a na osnovne živežne namirnice a nije trebala biti od 1.1.pa mene interesira da li ste napravili kakvu analizu koliko je bilo učinka na povećanje stopa PDV-a na osnovne živežne namirnice i da li ste uspoređivali koliko je novaca otišlo preko granice, ulaskom Hrvatske u EU jer kažu da je evo u BIH negdje oko 20% jeftinija ona osnovna prehrana i da naši građani masovno prelaze granicu po kruh, mlijeko i osnovne stvari. Novac odlazi,građanima skuplje u Hrvatskoj. Dakle, ja bih to ovako rekao da jednostavno ta porezna represija na građane nije dala rezultate, a najgore je da za vlastiti neuspjeh optužujete privatno poduzetništvo.
Odgovor na repliku, ministar Slavko Linić.
Nema potrebe privatne poduzetnike optuživati ali mi govorimo činjenice. Ako ste omogućili tom privatnom poduzetništvu da svoje dugove prema državi reprogramiraju, pa 7 tisuća tih subjekata, ugovori trogodišnji otplatni rok za te dugove, ako 5 tisuća njih podnese zahtjev za predstečajnom nagodbom spašavate 18 tisuća radnih mjesta, dogovarate s njima 19 milijardi obveza kako ih restrukturirati od banaka, poslovnih pa do državnih dugova, onda s njima aktivno radite. I uopće nije problem riješiti to, samo znači da Vlada aktivno radi sa gospodarskim subjektima, rješava nelikvidnost, izmišlja nove načine kako to riješiti, pokušava i financirati znate 10 milijardi kuna iz proračuna HABOR-a je dano za kredite, skoro 60% za investicije. Znači aktivno se bori kako da ta privreda restrukturira svoje neuspjehe iz ranijih perioda, kako da zadrži radna mjesta i kako da krene u izvoz prema europi jer naš rast, neg radimo na domaćoj potrošnji. Zašto? jer imamo smanjenje plaća u državnim i javnim službama, jel imamo nisku plaću, imamo veliki broj nezaposlenih, nego u izvozu i investicijama. Pa to je ono što mi činjenično govorimo. Nije uspjelo se u tome. A zašto? pa zato što za razliku od mnogih od vas stisnu dugme, mi velimo dvije godine treba ulagati da vratimo privredu na ono gdje je bila 2008.godine, dvije godine krvavog rada.
Hvala. Darko Milinović, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa dvadeset minuta ste utrošili da objasnite zašto dolazi do ovog rebalansa. Ti razlozi se mogu svesti u jednu rečenicu, zbog krive ekonomske politike ove nesposobne Vlade. To je jedini razlog ovog rebalansa. Ali moram reći da sam zadovoljan sa vašim izlaganjem jer ste napokon priznali da ni jednu strukturnu reformu pa tako ni ovu u zdravstvu niste ne pravili, ne nego ni započeli. Rekli ste da zdravstvo pravi novi dug, istina je, dokument Vlade koji kaže da je 2012.godinu HZZO je napravio milijardu 348 milijuna novog duga, bolnice milijardu i 500. Dakle neka i ovi mladi ljudi gore poslušaju, samo godinu dana 2 milijarde 900 milijuna kuna novog duga, to je dokument Vlade. I ovo je dokument Vlade prva polovica ove godine novog duga milijardu 300, ukupno 4 milijarde 200 milijuna novog duga. Hvala vam što ste priznali da ste digli 3,3 milijarde kuna kredita da pokrijete svoj dug i nesposobnost onih koji danas upravljaju ministarstvom zdravlja. Ali nije bitno toliko, bitno, je bitno što nemate novaca, ali je bitnije od toga što vrijeđate ljude, što vrijeđate liječnike i ja vam to neću dozvoliti. Ministar Rajko Ostojić neka vam to dozvoli ali ja vam to neću dozvoliti. Kažete netko vam je digao tlak, neću dati liječnicima ni 8 kuna po pripravnosti. Leonarda Patrilja smijenili koji je ugledni liječnik, transplantira jetru u pripravnosti ta operacija traje tri sata, poslušajte vi mladi gore, i dobije za to 24 kune. A ova Vlada kaže ne dobije, ukrade 24 kune i tjera ga van kao i vas mlade. Nemoj ni ti Leonardo Patrilj ići van ni vi mladi, izdržite još malo jel neće ova represija dugo trajati.
Hvala. Odgovor na repliku ministar Slavko Linić.
E blago nama dok govori bivši ministar neistine. Znate kada mi velimo da je bolnicama 900 dana duga, pa onda prebrojite malo što je to 900 dana. Koliko vam ono godina ima dana? Preko 3 godine, sve su to dugovi gospodine ministre koji ste vi neodgovorno ostavili. Sustav niste riješili, a sada velite pritisni dugme i odmah ćemo smanjiti bolnice, reorganizirati odijele. Što ste radili gospodine ministre to ja vas pitam? E vidite ono što vam ja odgovaram ne zanima me što ste odgovarali jer ste bili neuspješan ministar koji ste ostavili zdravstvo sa dugovima. Ostavili ste ovakav sustav. Ono što mi velimo ovu godinu uveli smo sanacijska vijeća kod svih bolnica, ovu godinu počinjemo i sa smanjenjem rashoda i reorganizacijom bolnica i reorganizacijom odijela i 2014.mi ćemo to završiti. Mandat jedne Vlade traje gospodine ministre 4 godine. ja samo vas pitam što ste radili? Govorite neistinu, govorite brojke koje ne stoje. A gospodine ministre vi ste potpisali ugovore da liječnici mogu sjediti u Zagrebu, mogu ići u London i dobivati pripravnost, to ste vi riješili gospodine, vi ste potpisali takav ugovor, vi ste potpisali dežurstva. Pa ravnatelj dežura sa plaćom kirurga. Gospodine ministre treba platiti rad i svaki liječnik kada operira treba dobiti svoju cijenu rada. A ja ne bi govorio o cijeni rada koju ste vi ugovorili gospodine. Gospodine ministre … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]] vi ste potpisali kolektivne ugovore kojim se plaća nerad, vi ste kreator nerada u zdravstvu, a mi ćemo to popraviti.
Hvala lijepa. Kolega Milinović. Branko Bačić replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Gospodine ministre temeljna primjedba kao što smo već čuli ovog rebalansa proračuna da se on temelji na krivoj procjeni rasta, ali mene više od te krive procjene moram vam reći brine vrijeme kada Vlada i Ministarstvo financija Hrvatskom saboru predlaže rebalans državnog proračuna. Naime on se evo predlaže na kraju fiskalne i kalendarske godine kada više ništa ne može promijeniti osim što može konstatirati da nam nedostaje prihoda, da nam je višak rashoda i da je strahovito porastao deficit državnog proračuna. a to onda znači kada ništa Vlada u rebalansu ne može promijeniti ili nema vizije ili nema kapaciteta ili ono što je najgore Vladi nedostaje volje da bilo što promijeni. Jer da je željela nešto promijeniti onda bi ovaj rebalans bila predložila ili prije ljeta ili nakon ljeta kada bi još bilo dovoljno vremena da se bilo što promijeni u hrvatskom društvu. Zato vam ja postavljam pitanje gospodine ministre da li je ovakvim rebalansom i vremenom njegova predlaganja Vlada RH a isto tako i proračunom koga ćemo raspraviti ja se nadam sutra da li Vlada poziva u Hrvatsku Međunarodni monetarni fond da on umjesto Vlade onda uredi i popravi stanje u hrvatskom društvu?
Odgovor na repliku ministar Slavko Linić.
Da, mogu se složiti s vama da u 11.mjesecu predložiti ovaj rebalans možemo zaista vrlo malo očekivati da se nešto može promijeniti, ali kada govorite o MMF-u kada govorite o Europskoj komisiji pa onda budite ljubazni pročitajte njihova izvješća, hajd budite ljubazni pa pročitajte pa ćete vidjeti da oni itekako priznaju da za razliku od vas koji samo govorite neistinu koji puta da nismo proveli reforme. Interesantno, MMF veli da jesu provedene i Europska komisija veli. Prema tome provedene su jednim dijelom. Ostaje još niz toga što treba odraditi. Pa zato postoji četverogodišnji mandat gospodine zastupniče. Znate često se bavite teorijama, znate ono za Vladu je najbolje u prvoj godini mandata provesti reforme, da može uspješnija biti na izborima. Znači to vam ja mogu reći vrijedi teorija za stabilne ekonomije, stabilne zemlje. hrvatska je zemlja u krizi, uništena zahvaljujući politici vaše stranke, uništena, neprovođenjem nikakvih reformi od strane vaše stranke, od vaše stranke, nikakve reforme niste proveli. I ova Vlada 4 godine će trošiti na provedbu reformi, 4 godine. i ono što vrlo jasno poručujemo interes ove Vlade je provođenje reforma i dovođenje rada u državu, a neovisno o tome kako ćemo proći na izborima. Prema tome, četiri godine itekakvih promjena i rada iz godine u godinu. Prema tome, biti ćete svjedoci reformi koje još treba provesti da se stabilizira rashodovna strana.
Ivanka Roksandić, replika.
Hvala gospođo potpredsjednice. Gospodine ministre dobro je da ste danas priznali da ste krivo procijenili. O reformama neću govoriti. Pa mi smo ušli ove godine u Europsku uniju, pa ona Vlada, ja sjedim ovdje već 10-tu godinu, zaista je činila mnoge reforme da bi došli do toga cilja. Sve prethodne Vlade i to morate priznati. Ali dobro je da ste priznali hrvatskim nastavnicima, da ste krivo procijenili za njihove plaće. Upozoravala sam vas ovdje da će nedostajati za plaće i danas ste to rekli, nedostaju u obrazovanju za plaće. Ali ne ministre zato što nismo proveli velike reforme. Nemojte se nadati da će učitelji ubuduće morati čistiti učionice a da će defektolozi, pedagozi eventualno kuhati djeci topli obrok. Jer to jedino može biti u ovom trenutku nekakva reforma u obrazovanju i ušteda. Mi nemamo ni stručnih suradnika u obrazovanju i nedostaje nam nastavnika. Ili ćete ukinuti škole po svim manjim mjestima pa ćemo ostati toliko centralizirani da će djeca opet putovati i po 30, 40 kilometara i toj istoj Vladi i tom istom proračunu činiti trošak. Zaista mi je krivo što ste dotakli i županijske bolnice i sanaciju koju nećete ministre provesti, ja vam kažem na način na koji se sada provodi. Ma koliko mislite. Rekli ste, neka račune polažu čelnici i upravna vijeća. Na jednom upravnom vijeću ću vam reći i na jednom čelniku u Sisačkoj bolnici da to nećete provesti. 2005. kada je SDP-ova vlast preuzela Sisačku bolnicu bila je u plusu 3 milijuna i 500 tisuća kuna. Sada je u minusu 30-ak milijuna, gotovo 30-ak milijuna kuna. Zamislite, taj isti ravnatelj je, ova ista Vlada zbog dosljednosti i zbog uspjeha da je uspio učiniti toliki minus za 8 godina vlasti ponovo imenovala sanacijskim ravnateljem. Nemojte tako činiti i molim vas, nemojte vaše kadrove na taj način nagrađivati [[Upadica: Hvala. Hvala lijepa.]] Ovo je bio zaista presedan, pod takvim reformama, takvim reformama ništa nećete postići.
Odgovor na repliku ministar Slavko Linić.
A evo inače sam uvijek znao govoriti što je to reformski kapacitet u Hrvatskoj. Kao što vidite vi ste protiv svake reforme. Nema problema, nema problema, samo reforma je neophodna. Prema tome, itekako će se proračunavati da li su male škole održive ekonomski ili nisu. I da li će se nešto promijeniti sa većim školama. Jer građani Hrvatske moraju vašu ideju o malim školama platiti. Isto tako, znate u svakoj školi imate knjigovođu, i likvidatora i tajnika i sve tako dalje. Možemo o tome govoriti. O županijskim bolnicama ne bi ni htio govoriti kako je sve zapošljavano. Prema tome, itekako da treba mijenjati, itekako da treba reformirati. Ali vaša priča o kadrovima su jedno ali Vlada mora imati plan i mora postaviti jasno kako će se reforme provoditi, to je ono što nažalost ni vi niste do sada učinili a vidjeti ćete u 2014. biti će provedeno. Kao što vidite ja imam problema sa Zakon o poreznom jer mijenjam i reformiram, ja vidim da niste sretni i da ne podržavate takve reforme. Draga moja gospođo zastupnice ova Vlada će ih provesti. Zašto? Građani Hrvatske i privrednici nemaju novaca za plaćanje neracionalnih organizacija. I to će se promijeniti. Prema tome kao što smo počeli sa poreznom, sada ćete imati i sudstvo, imati ćete i državne uprave, imati ćete i obrazovanje, imati ćete i zdravstvo. U 2014. puno, puno promjena a vidjeti ćemo na kojoj ste strani. Vjerojatno suprotno. Po tome se razlikujemo, netko će biti odgovoran i reformama probati smanjiti rashodovnu stranu.
Branko Vukšić, replika.
Uvaženi ministre Liniću, rekli ste da vjerojatno mislim, valjda misleći na zastupnike netko da se može krizom upravljati pritiskom na dugme, na puce ili gumb kako god želite. Znamo da se ne upravlja tako krizom ali se niti krizom ne upravlja nesposobnim kadrovima. Prije ste govorili o reformama u bolnicama. Upravo klinička bolnica Dubrava je primjer kako upravljate krizom. Doveli ste čovjeka koji ne zna riješiti probleme. Međutim, sada ste maloprije rekli, tek smo počeli sa sanacijom zdravstvenog sustava na polovici mandata. Sada je polovica mandata. Izgleda da ne, da je opozicija ili dio opozicije ili narod mislio da kada vi dođete da ćete pritisnuti dugme, mnogi bi to htjeli, ja bih htio da se tako mogu rješavati te stvari. Izgleda da je Vlada mislila da će to pritiskom na dugme jer nije dvije godine radila te stvari. Kasni se kao što se kasni i sa rebalansom proračuna. I sami ste sada rekli da nije sretno rješenje da se krajem 11. mjeseca donosi rebalans proračuna gdje se gotovo ništa u mjesec dana neda napraviti. Onda se pitanje, to je zapravo evidencija stanja čemu ovaj rebalans proračuna. I zbog čega, pitanje zbog čega nisu reforme pokrenute na početku mandata. Dvije godine ste se pripremali za vlast, na vlast, na dolazak vlasti. Prije dvije godine, prije izbora se znalo da će kukuriku koalicija pobijediti jer su i takvo stanje u HDZ-u i HDZ je izgubio s pravom vlast zbog toga što nije dalje zaslužio vladati, međutim, onda je očekivao da ćete početi krenuti s reformama odmah. Nažalost, reforme kasne i reforme nisu samo plaćanje dugova. Reforma se kaže je čin ponovnog stvaranja, izmjena, preinačavanja neke strukture radi poboljšanja. Toga nema.
Odgovor na repliku ministar Slavko Linić.
Mogu prihvatiti vašu kritiku da smo mogli biti brži. To je vaše pravo da tako mislite. Ali pazite, sve bolnice izanalizirati, postaviti dubioze, pokušati vrlo jasno promijeniti strukturu upravljanja, postaviti sanacijska vijeća, s druge strane naručiti studije koje govore što je novi master plan, kako reorganizirati bolnice, što je to svaka bolnica za sebe, što je to višak nepotrebnih ljudi zaposlenih u nemedicinskom osoblju, kako ih razriješiti, gdje s njima. Da, sve to traži vrijeme. Mi smo potrošili cijelu ovu godinu upravo na te dokumente. Dal smo ih trebali imat prije izbora, pa ja bih to volio vidjet koja to stranka ima novce za financiranje ovako ozbiljnih projekata. Sve su to dokumenti koji ogromne novce koštaju i traže i vrijeme. Prema tome, u 2013. godini svi ti dokumenti su izrađeni, u 2014. postoji implementacija. Vaše je pravo da nas kritizirate jesmo li dovoljno efikasni ili nismo, ali poruka mi smo krenuli u sanaciju zdravstva, u reorganizaciju zdravstva, u zdravstvo koje mora biti puno, puno efikasnije nego do sada. potrošit ćemo 2013., 2014. za promjene toga, neovisno o svim vašim otporima. Ali isto tako morate znat, jedno je stručnjak u kardiologiji ili u nekoj drugoj medicinskoj djelatnosti, a drugo je čovjek koji upravlja sustavom. Taj čovjek koji upravlja sustavom također ima odgovornost, ne medicinsku nego upraviteljsku i u tom dijelu svako mora polagati račune.
Jadranka Kosor, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Gospodine ministre, prema HINA-inoj najavi koju sam vidjela jutros upravo se održava sjednica Gospodarsko-socijalnog vijeća na kojoj se među ostalim razmatra rebalans proračuna o kojem mi danas ovdje raspravljamo. Dakle prije svega smatram da nije dobro da Gospodarsko-socijalno vijeće nije imalo prije priliku reći svoje mišljenje, dakle vaši partneri odnosno partneri sviju nas, poslodavci, sindikati što misle o rebalansu proračuna koji je na dnevnom redu Hrvatskoga sabora. Međutim, javila sam se prije svega zbog toga što se obrazlažući izmjene i dopune proračuna jutros govoreći o smanjenju prihoda istaknuli naravno činjenicu da je najveće smanjenje na PDV-u, dakle milijarda i 600 milijuna kuna, ali ste kao razlog gotovo isključivo navodili ulazak Hrvatske u Europsku uniju, dakle i novi način izračuna itd. To s jedne strane. A s druge strane podbačaj u rashodima, dakle činjenica da za zaposlene moramo odvojiti novih više od milijardu kuna kroz ovaj rebalans govori da niste dobro planirali i to je tema o kojoj danas isto tako moramo razgovarati. Naime, ulazak u Europsku uniju 1. srpnja 2013. bio je izvjestan sredinom 2011., a u konačnici 9. prosinca 2011. kad smo potpisali pristupni ugovor. Prema tome, znalo se što nas čeka 1. srpnja 2013. i o tome se pa i o refleksu činjenice da postajemo članica Europske unije na PDV obračunavanje isto tako naravno na carine i sve ostalo što je vezano uz to znalo se, ali i koliko moramo uplatiti članarinu znalo se davno, znači prije dvije godine. Tako da niste dobro planirali, to je činjenica, nažalost.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku ministar Slavko Linić.
Gospođo zastupnice, slažem se s vama i ja sam u svom izlaganju rekao da smo krivo procijenili koliko ćemo izgubiti na PDV-u kad je u pitanju ulazak u Europske uniju. Naše su se procjene kretale od otprilike oko 900 milijuna kuna da će bit gubitak 8. mjeseca, ostvareno je milijardu i 600. Prema tome, pogrešno planiranje i zbog toga je manji prihod po osnovu tog dijela. Kad govorimo o drugom dijelu onda je to neostvaren gospodarski rast, prema tome krivo planirano, krivo procijenjeno. Znači planirali smo koliko ćemo izgubit ali očito nismo očekivali toliko, toliko značajno i to je ono što itekako moramo jednostavno vidjeti kako sada kontrolirati naplatu poreza jer je evidentno da imamo još neke evidencije koje nam ne štimaju jer smo drukčije prišli građevinskim radovima pa ne naplaćujemo porez po izvršenim pa jednostavno i tu vidimo ogromne, ogromne promjene. Prema tome, promjena sustava koja niti je dobro zahvaćena planska ali promjena sustava koja upućuje da možda ima i nekakvih nezakonitosti. Ogroman potreban rad Porezne uprave koja će trebat da utvrdimo što je jedno, a što je drugo i u 2014. Porezna uprava će nastojati poravnati sve ono što ima. Ali slažem se s vama, krivo procijenjeno.
Đuro Popijač, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospodine ministre, u svojoj argumentaciji spomenuli ste, evo već je ovdje i višekratno spomenut pad prihoda od PDV-a 1,6 milijardi zbog ulaska u Europsku uniju, znači vas je taj ulazak očito iznenadio ili ga možda niste očekivali ili se možda nešto trebalo sa njime dogoditi ili ste možda i nezadovoljni što smo mi uopće i završili pregovore za ulazak u Europsku uniju pa eto sada imate zbog toga problema. No međutim, ne bih rekao da je to sasvim ispravno, da je to samo zbog ulaska u Europsku uniju. A što je sa padom potrošnje, što je sa padom kupovne moći zbog rasta cijena, zbog rasta nezaposlenosti i općeg rasta siromaštva. To nisu razlozi zbog kojih su padali prihodi PDV-a unatoč fiskalizaciji i povećanju stope. Nadalje, govorili ste da je porez na dobit od 900 milijuna kuna zbog reinvestirane dobiti. Dakle, kažete da su privatni poduzetnici investirali jer kažete da je pad poreza na dobit zbog reinvestirane dobiti. U drugom dijelu kada ste govorili o poticajnim mjerama za gospodarstvo spomenuli ste 4,5 milijarde efekata za gospodarstvo i tu ste optužili privatno gospodarstvo da ne investira. Dakle, se dogovorite što je istina onda u vašoj argumentaciji da li privatno gospodarstvo investira ili ne investira. U jednom momentu govorite da je 900 milijuna pad poreza od dobiti zbog toga što imaju poduzetnici olakšice, a sa druge strane ih optužujete da ne investiraju unatoč tome što ste im sve omogućili i kakve sve olakšice i kakve sve kvalitetne mjere ste im omogućili za njihov rast poduzetničke aktivnosti. A sa druge strane naravno vidimo da vam se te brojke baš ne uklapaju u cijelu vašu argumentaciju. Još jedno pitanje.
Nema više pitanja. Hvala. Odgovor na repliku, ministar Slavko Linić.
Pa očito je kolega zastupniče da se mi razlikujemo procjenama stanja u gospodarstvu i da, bili ste i ministar u Vladi baš zadužen za to gospodarstvo. Niste puno mjera poduzimali kako se brinuti o tom gospodarstvu. Jer znate, doći do 45 milijardi blokiranih sredstava, neplaćenih sredstava između gospodarstva jednostavno ne rješavati nametnute probleme gospodarstva u krizi je razlog zašto ova Vlada sada mora toliko ulagati u to gospodarstvo. U tome se razlikujemo. Niste odradili svoj dio posla koji ste trebali odraditi. A s druge strane hajde malo proučite Zakon o porezu na dobit pa ćete vidjeti da reinvestiranu dobit mi ne smatramo da novac treba samo uložiti u investicije, nego ih je potrebno zadržati u kapitalu. Znate, najveći problem hrvatskog gospodarstva koji moramo riješiti je nelikvidnost, insolventnost. Ova privreda zahvaljujući ogromnim promašajima ulagala je svoj kapital, kapital banaka ali i kapital države jer nije plaćala poreze. Ulagala je u stanove, poslovne prostore, projekte, zemljišta i sve to sad stoji zamrznuto i neiskorišteno. To treba riješiti, jer to je izgubljen novac. Jedan dio otpisujemo, banke otpisuju ali je problem kapitala u tim tvrtkama. Prema tome, reinvestirana dobit ne znači ulaganje. Mi pokušavamo reći izgubljeno puno vremena jer se bavimo njihovom insolventnošću i nelikvidnošću, aktivno vodimo politiku, trošimo državni novac na to za razliku od vas gospodine ministre jer niste to radili. I sada imamo situaciju da nema investicija u privredi.
Hvala lijepa. I zadnja replika Šimo Đurđević.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, gospodine ministre. Ja ću se referirati samo na onaj segment kad se tiče plaćanja u poljoprivredi, kad se tiče potpora na zasijane kulture. Evo primjer. Ovo što ću izreći je istina koja se može provjeriti. Evo ja osobno radim kao zastupnik u Hrvatskom saboru, radim koliko radim, neka se to narod procjeni. Ali sam prije dvije godine ušao u sustav PDV-a, u OPG. Imao sam 13 hektara suncokreta, 12 hektara pšenice. Na suncokretu sam dobio, zaradio 160000 kuna, na pšenici 17. Platio sam državnom proračunu 131000 kuna do sada što PDV-a, što poreza na dobit. I ostalo je duga 3 tisuće nula 57 kuna. Naredba Poreznoj upravi u Slavonskom Brodu blokiraj ga. Ako sam platio 99,9 svojih obveza za prošlu godinu blokiraj ga. Ja sam sve svoje obveze izmirio i tih 3057 kuna. Ali i preživit ću jer imam ovdje solidnu plaću za hrvatske razmjere. Ali onaj hrvatski poljoprivrednik koji živi isključivo od poljoprivredne proizvodnje, od mlijeka, prodaje svinja, govedine itd. on je već odavno na koljenima. On preživit ne može. Ja prestajem raditi ovaj posao, izmirit ću sve svoje dugove, zatvaram OPG, a sa zemljom vidjet ću. Imam nula zemlje državne, nula, u nikakvom obliku raspolaganja. Sve je 1/1 moje braće, sestara, tate, moje itd. Znači, zašto raditi nešto što unaprijed znaš da ćeš biti, da će ti to donijeti gubitak a dobio sam potporu 9660 kuna, a trebam dobiti još 23. Htio sam ostati državi dužan 23 pa da vidimo šta će biti. Doviđenja!
Hvala lijepa kolega. Odgovor na repliku ministar Slavko Linić.
Sad ja pitam gdje mi živimo? Ali očito ne u istoj državi, jer vi dvije godine vi i vama slični poduzetnici su imali pravo sve svoje obveze ugovoriti sa državom. Na tri godine ako ne možete platiti svoje obveze mogli ste refinancirati na tri godine. Tri puta smo obnavljali taj postupak. Tri puta u dvije godine. Znači, svaki poduzetnik, interesantno, 7000 njih je iskoristilo tu mogućnost, 7000 njih, znači aktivnu politiku. Dapače, kad govorimo o OPG-u ja mislim da smo taman završili mogućnost da i građani svoje dugove mogu isto tako tri godine ugovoriti sa državom. Prema tome, aktivna politika Vlade Republike Hrvatske kako pomoći poduzetnicima i pojedincima i građanima da svoje dugove izvrše prema Hrvatskoj. 17000 građana je potpisalo ugovore o refinanciranju svojih dugova, 17000. Istina mi malo smo i iznenađeni jer je u stotinama tisuća takvih ali je dana mogućnost, dana je mogućnost. Prema tome, u tome se razlikujemo. Ali sad uvijek postoje oni nisam ugovorio s državom ali neću platiti. Ja ću odlučiti kako ću se ponašati. E mi vam velimo ne može takav nered u Hrvatskoj, ne može takav nered. Svoje obveze morate platiti. I tu su vam jasni odgovori. Vlada daje mogućnost da se reguliraju obveze, ali da ćete sami odlučivati da ili ne to je nešto što mi zovemo nered. I taj nered u Hrvatskoj ne može. I tu su vam onda jasne poruke tko god hoće raditi, plaćati svoje obveze, moći će u Hrvatskoj bez problema raditi.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne žele. Hvala. Otvaram raspravu. Prvi na redu je u ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista kolega Branko Vukšić.
Uvažena potpredsjednice Hrvatskoga sabora, uvaženi ministre sa svojim suradnicima. Rebalans je, piše u stručnim knjigama i leksikonima, uravnoteživanje financijskog plana ili budžeta. Uravnoteživati treba kad uravnoteživanje ima smisla. Ovaj zakašnjeli rebalans je tek puka administrativna mjera, evidentiranje stanja bez mogućnosti suštinskih promjena i bez ikakvog stvarnog uravnoteženja. Koliko je rebalans neozbiljan i neodgovoran ilustrira i činjenica da ga prijedlog proračuna za iduću godinu zaobilazi. Naime, prijedlog Proračuna za 2014. i projekcije Proračuna za 2015. i 2016. temelje se na podacima prije izrade rebalansa. Dakle, proračuna za iduću godinu i projekcije za naredne dvije godine rađeni su na nekim imaginarnim brojevima i podacima. Na pogrešnim procjenama. No ni tu prijedlog proračuna nije dosljedan. Dio prijedloga proračuna ipak uvažava pravo stanje stvari, manji prihod, veće rashode te gotovo 60% veći deficit od planiranog. Na jednom se mjestu spominje deficit državnog proračuna od 4,8% u 2013., a na drugom planirani i neostvareni deficit od 3%. U srpnju 2013. godine ministar Linić održava presicu na kojoj izvještava javnost da se proračun puni lošije od planiranog. Najveći je pad, kaže gospodin Linić, u prihodima poreza na dobit. U to je vrijeme proračunski deficit veći od planiranog za 5 milijardi kuna. Dakle, proračunski deficit u 6 mjeseci dosegao je 11,4 milijarde kuna ili 3,4% BDP-a. Rebalans se tada je bilo predviđeno očekuje u rujnu. Ali u rujnu niti r od rebalansa iako ministar financija govori o manjku u državnom proračunu od 13,3 milijarde kuna. Deficit se, kaže gospodin Linić, 7. listopada ne bi trebao povećavati. Najavljeno je predstavljanje proračuna za 15 do najkasnije 20 dana, dakle krajem listopada. Od planiranih 10 milijardi deficit se povećao za još 6 milijardi, ministar Linić nije bio u pravu. Još prije 2, 3 mjeseca ministri i premijeri a čuli smo to i danas dakle Vlada obećavali su rast od 0,2% koji ste da vas podsjetim kada ga je ostvarila Vlada Jadranke Kosor u jednom kvartalu nazvali statističkom pogreškom. Ova Vlada nije polučila ni rast koji bi se mogao tretirati kao statistička pogreška. Imat ćemo po svoj prilici nepogrešan pad od skoro 1%. I kakvo je na kraju stanje u državnoj blagajni? Nedavno ga je rekapitulirao predsjednik Vlade gospodin Zoran Milanović. Državne financije će u 2013. završiti s manjkom od 16,3 milijarde kuna ili 4,8% BDP-a što je znatno više od planiranog. Kada se u računicu uključe i izvanproračunski fondovi te lokalna samouprava proračunski deficit u 2013. godini penje se na čak 5,5% BDP-a. Prihodi će dakle u 2013. godini biti manji za 2,9 milijardi kuna u odnosu na plan i iznosit će u konačnici nešto više od 110,5 milijardi kuna. Rashodi će biti veći od planiranih za 3,2 milijarde i ukupno će iznositi 126,8 milijardi. Zašto je manji prihod? Zbog jednokratnog smanjenja PDV-a izazvanog drukčijim obračunom prilagođenim EU standardima. Riječ je o iznosu od milijardu i 600 milijuna kuna. Manji je proračunski prihod i zbog smanjenih prihoda zbog poreza na dobit. Naime, država se odriče poreza na dobit ako se dobit reinvestira. Riječ je o 890 milijuna kuna koje su prepuštene privredi. A zašto su veći rashodi? Zbog, kažu ministar Linić i predsjednik Milanović, sanacije zdravstva. Porezne platiše ne obveznici već platiše oni koji plaćaju poreze znači porezne platiše je ta sanacija koštala 3,3 milijarde kuna. Da nije bilo izdataka za zdravstvo deficit središnjeg proračuna bio bi, tvrde u Vladi, ispod 3% BDP-a. Naravno da je na zdravstvenom računu moglo biti barem 2 milijarde kuna više, ali pod pretpostavkom da se zdravstveni doprinos nije smanjivao za 2 indeksna poena s 15 na 13%. Upozoravali smo, a upozoravamo Vladu i danas da želimo li koliko toliko zdravu naciju, želimo li da nam siromašni pacijenti ne umiru zbog ne pružene medicinske pomoći ili zbog loših neadekvatnih lijekova, želimo li da u bolnice pacijenti ne trebaju donositi plahte, wc papir, pidžamu, hranu ili lijekove trebamo vratiti zdravstveni doprinos na 15% te stvarno reformirati zdravstveni sustav. Ali ne tako da se postavljaju na ključna mjesta u bolnicama podobni već sposobni kadrovi. Izdaci za plaće, mirovine, naknade nezaposlenima i socijalne naknade kao što smo čuli već od ministra Linića, porasli su za 1,9 milijardi kuna. Naravno da je problem u ovoj za Hrvatsku ekonomsku moć prenapuhanoj rashodovnoj strani, no još je veći rashod na onoj prihodovnoj strani. Malo se, vrlo malo učinilo da se pokrene industrijska proizvodnja, ne samo zbog slabih menadžerskih kapaciteta, bez značajnih novostvorenih vrijednosti u dva posljednja desetljeća već i zbog lošeg ozračja, depresije, straha od bankrota, crnih prognoza i potenciranog pesimizma. Umjesto da kupuju trošenjem potiču potrošnju a potrošnjom proizvodnju i otvaranje novih radnih mjesta, hrvatski građani stavljaju novac u strane banke i financiranju industriju u stranim zemljama. Sve su se uspješne države čupale iz krize na način da su poticale osobnu a mnoge i javnu potrošnju, smanjivale poreze i na taj način su stvarale optimističnu proindustrijsku klimu. Uostalom Franklin Roosevelt je prije 80-tak godina veliku depresiju u SAD-u pobijedio ne nagovaranjem naroda da štedi, već suprotno, poticanjem potrošnje, javnom potrošnjom. U nastupnom govoru Roosevelt je u ožujku 1933.godine izrekao za razvoj bilo ekonomskih, bilo političkih, demokratski antologijske a tako jednostavne rečenice. Prestrašenost je jedina stvar koje se moramo plašiti. Hrvatske se građane nastoji sve više prestrašiti, no o toj ću temi više govoriti sutra u raspravi u prijedlogu Proračuna za 2014.godinu. Kukuriku koalicija je imala sve preduvjete za uspjeh, Hrvatska je ušla u NATO i Vlada ne mora strepiti nad sigurnošću zemlje. Ušli smo u EU što je mnogima bio više desetljetni san. Dakle uskočili smo u vlak jedne od tri najmoćnije ekonomije svijeta i zbog te bismo činjenice trebali prštati od elana i hrliti u susret prosperitetu. Oko nas bi trebalo biti toliko dobre atmosfere koliko je nikad u Londonu bilo magle. O dobru bismo atmosferu kao što su rekli Londončani trebali moći objesiti kišobran, a mi hrlimo u depresiju, u ideološke podjele koje nameću iz nemoći, neznanja i loše namjere, nek se rasproda sve što itko želi kupiti, bivši i sadašnji vladari. Hrlimo u mrak, u predindustrijsko doba, u robovlasničko beznađe. Vješti smo industrijalci u proizvodnji afera, izvrsni pronalazači uzroka za ideološke ratove te majstori u stvaranju jaza između građana. U permanentnoj psihozi rata narod dijele netolerantni stožernici, samozvani čuvari Hrvatske državnosti te netolerantni na dijalog nespremne samozvane političke vođe. Umjesto podignutog standarda dižu se krediti kao zamjena za nepokrenute reforme. Jer da smo išta uspjeli reformirati, da smo uspjeli srezati barem 50-tak jedinca lokalne samouprave koje ne privređuju niti za plaće načelnika i gradonačelnika, da smo uspjeli stvoriti preduvjete za strana ulaganja što u prijevodu znači pobijediti u ratu s birokracijom ne bismo danas podizali kredite pod nepovoljnim uvjetima. Umjesto reformi političari na vlasti ugađaju koalicijskim parterima, ulagaju se glasačima porukama, sve će ostati po starom i dalje ćemo imati prema broju stanovnika najglomazniju lokalnu samoupravu i državnu upravu, bit ćete gladni ali imat ćete svoje načelnike, gradonačelnike i župane, ne njih dvadeset već ako i zatreba četrdeset, njima fotelje a vama građanke i građani kontejnere za smeće kao nadomjestak za švedske stolove. Nema reformi ni u zdravstvu osim ako se reformama ne računa krpanje bolničkih budžeta te postavljanje podobnih ravnatelja. Prije dvije godine bombardirali ste narod sloganima poput ovog: "U plusu tri plaće a ne u minusu da ti se plaće!" A u čemu drugom, malo se smirite kolegice. O čemu danas ministar Linić govori, nego o minusima o kojima plaće rida 700 tisuća obitelji, pola Hrvatske, ali nisu dužni zato što su obijesni, dužni su zato što nemaju posla, dužni su zato da što kad rade dobivaju crkavicu, dužni su penzioneri jer ne mogu sastaviti kraj s krajem. U 2011.ste galamili s političkih pozornica naš je posao osigurati vaš posao, a što ste nam osigurali, neozbiljno rebalansiranje i nerealne proračunske planove koji se temelje na lanjskim nerealnim planovima. Prije je ministar Linić rekao tko može odmah krenuti s reformama na početku svojega mandata, nemaju stranke toliko novca da bi se mogle u opoziciji napraviti toliko opsežne nužne pripreme. Poljska je povukla najviše novca iz EU fondova jer se opozicijska stranka dvije godine pripremala za vlast i dvije godine u opoziciji pripremala programe kad je došla na vlast, napravila je veliki bum za razliku od ove naše vlasti. Hvala.
Prelazimo na replike, prvo poštovani kolega Rađenović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, predsjedavajući. Pa da imamo stari poslovnik onda bi se ovo moje zvalo, ispravka netočnog navoda. Naime, navest ću tri ispravaka netočnih navoda koje je rekao kolega Vukšić, ne bih ulazio u polemiziranje oko robovlasničkih i sličnih kvalifikacija koje je ovdje iznio. Prvo je rekao da se ovaj, da se sljedeći proračun dakle bazira na stvarnom proračunu za 2013.godinu a ne na rebalansu. Pa kolega Vukšiću, nemoguće je dakle dok mi ovaj rebalans ne usvojimo Sabor usvaja rebalans dakle nemoguće je napraviti kolonu na način na koji ste vi to zamislili i dakako da je Vlada planirala proračun i projekciju za sljedeću godinu na temelju stvarnih projekcija i na temelju ovog rebalansa koji je tu pred nama jer to je njihov izračun a mi ćemo ga konačno donijeti, nije mogao biti u našim papirima. Drugo, neistinito ste govorili o izjavama gospodina ministra Linića u 9.mjesecu kada ste rekli da je on rekao za deficit da nije rekao da će deficit biti veći. Naime, rekao je točno tako deficit u odnosu od 3 milijarde i 300 milijuna kuna će rashodna strana će biti veća za taj iznos. I to svoje obećanje ili tu izjavu je dakako održao i rashodne strane na razini deficita zbog zdravstva, a radi se o plaćanju dugova iz prethodnih godina. Procijenjeno je vrijeme da se plate ti dugovi ove godine. I treći netočni navod a također se tiče zdravstva da konačno to jednom zaključimo. Znači vi ste isto ponovno rekli da je smanjenje doprinosa za zdravstvo uzrokovalo manjak u zdravstvenom sustavu. To nije istina. Proračun za zdravstvo je jednak ka prethodne godine čak je 100 ili 200 milijuna veći dakle sredstva za zdravstvo su jednaka jedino smo rasteretili gospodarstvo, dakle gospodarstvo je skinut 13% je bruto cijena rada smanjena da bi se rasteretilo gospodarstvo iz doprinosa za zdravstvo, a ta razlika nadoknadila se iz drugih poreznih prihoda između ostalog i poreza na dodanu vrijednost. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku Branko Vukšić.
Gospodine Rađenoviću vi mislite da ste ispravili netočne navode ali nisam nijedan ispravak netočnog navoda. Samo ja vas pitam jeste li vi pročitali prijedlog proračuna. pa ako ste pročitali prijedlog proračuna onda pronađite da se naći ćete mjesta na kojima se ne poklapaju podaci, pročitajte ga. To piše u prijedlogu proračuna, a vidjet ćemo što ćemo usvojiti, možda vi nećete usvojiti možda nećete dići ruku za to. Uostalom 60% je veći deficit od planiranog. Jel to činjenica? To je činjenica koju je gospodin Linić, o tome sam govorio, citirao sam točno gospodina Linića ono što je pisalo u medijima ne mogu drukčije, nisam bio na svim presicama da pišem točno što je gospodin Linić ali to nije demantirano u medijima. Kada govorimo o smanjivanju zdravstvenog doprinosa za 2 indeksna poena, mi znamo što ste vi učinili i mi se protivimo tome jel vi ste učinili to sa izlikom da ćete rasteretiti gospodarstvo i da će se u gospodarstvu zaposliti na temelju tog rasterećenja gospodarstva vojska ljudi. Vojska ljudi je jedino, mi smo govorili da se neće zaposliti niti jedan čovjek na temelju toga, vojska ljudi je jedino na Zavodu za zapošljavanje.
Druga replika Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Vukšiću ništa se ovdje nije dogodilo slučajno naprosto se moralo dogoditi ono što se dogodilo i na prihodovnoj i na rashodovnoj strani. Dakle sve ovo što se sada govori da je nekakav ekstrem i na prihodovnoj i rashodovnoj strani je upozoravano i prilikom donošenja proračuna i priliko rebalansa. Zašto? Pa zato što je hrvatski proračun toliko zatvoren da vi ako ne poduzmete nekakve radikalne mjere ne možete značajnije utjecati na rashodovnu strnu, a to se nije dogodilo. i zato rashodovna strana je ovakva je kakva je. Vi eventualno možete utjecati na prihodovnu stranu ali ako odredite ravnomjernu poreznu politiku i ako neke stvari donosite u paketu. Ali ako donosite s vremena na vrijeme ne znate kakav će biti efekat pa vam se dogodi ovo što se dogodi. Međutim izgleda da se nekima ulazak Hrvatske u EU dogodio slučajno. Točno se znalo na kraju krajeva i donijeli smo u ovom Visokom domu zakon o porezu na dodanu vrijednost da će se dogoditi odgoda naplata porezna na dodanu vrijednost u odnosu na ono što se događalo u prethodnim godinama, tj. ne plaća se više prilikom uvoza nego tek u trenutku kada se proda. I po nekim procjenama kakav je promet bio preko carine i svega to je govorilo da će to biti negdje milijardu 700, milijardu 800 kuna, 100 više gore ili dolje je nebitno ali ne možete promašiti 800, 900 milijuna. Ista takva rasprava oko poreza ne na turizam nego na ugostiteljstvo, niža stopa na turizam je uvedena davno. Isto tada je rečeno jel znate koliki će biti efekat toga i to će se negativno odraziti na proračun. Zašto? Pa zato što mnogi ugostitelji nisu mogli povratiti pretplaćeni porez koji su platili prilikom nabavke u odnosu na promet jer je toliko stopa smanjena. Dakle nije baš svejedno smanjiti sa 25 nešto na 10% i potvrda toga da se učinilo nešto što nije logično je izmjena ovih zakona. zato kažem da se ništa nije dogodilo slučajno. Ovo je nešto zbog zatvorenosti hrvatskog proračuna nešto što je bilo za očekivati i što se moralo dogoditi.
Vrijeme. Odgovor na repliku Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Šuker rekli ste u prvoj rečenici da se ništa nije dogodilo što se nije očekivalo. Pa ja osobno sam očekivao puno više, očekivao sam recimo da će država pokrenuti radove koje je obećala, da će država biti ta koja će šta se opet najavljuje, sjetite se da je prvo država najavljivala javne tzv. javne radove jel hrvatski new deal pa je onda to i rečeno da sjetite se koliko će se zaposliti radnika na energetskim zgradama. Nije se to dogodilo. Poslije toga je rečeno da se neće država baviti ulaganjem, investicijama da će to prepustiti privatnom sektoru. Nakon toga je bila razočarana privatnim sektorom i sada ponovno se kaže najavljuje da će država pokrenuti svojim investicijama industrijsku proizvodnju. Znači mi smo očekivali da će to učiniti već u prvoj polovici 2012.godine kao što je bilo najavljivano, međutim nije se to dogodilo. Jedan od najvećih problema je sasvim sigurno ste tu u pravu neravnomjerna porezna politika, odnosno ad hoc porezna politika. Ulazak u EU sjećam se rasprave kada ste vi upozoravali upravo na probleme koji će se pojaviti sa odgodom naplate PDV-a međutim tada se nisu uvažavala ta upozorenja. I ovaj porez na ugostiteljstvo sasvim sigurno mnogi su ekonomski stručnjaci upozoravali da taj porez na ugostiteljstvo ne treba smanjivati. Niti se lipa nije od uštede tog poreza prelila u nova radna mjesta ili za smanjivanje cijene pića ili jela, sve je to otišlo u džepove onih koji su poslovali.
Novu repliku iznosi Darko Milinović.
Hvala lijepo. Pa gledajte danas ste i vi u svojoj raspravi konstatirali da nema strukturnih reformi. Mislim da smo tu našli konsenzus sa ministrom zdravstva Linićem. Mislim dobro sam rekao, ministrom zdravstva, očito upravlja zdravljem. Pogledajte dva velika, danas izjava, zapravo jučer na … [[Govornik se ne razumije.]] dva velika javna sustava u Hrvatskoj koji zapošljavaju i najviše ljudi zdravstvo i obrazovanje, dakle Ostojić i Jovanović ne mogu se nadati da će dobiti više novaca dok god se sa sredstvima kojima trenutno raspolažu ne počnu racionalno ponašati. Pa je li to dokaz dakle da evo u dva velika sustava u zdravstvu i obrazovanju nije došlo do ne strukturnih, ne bilo kakvih započetih reformi zdravstvenog, ta dva sustava. Ministar je danas priznao, sjetite se dugove u zdravstvu ćemo pokriti iz PDV-a, dugove u poljoprivredi iz PDV-a. A danas prizna ili poreza na nekretnine, danas prizna da PDV ne raste planirano, prihodi iz PDV-a ne rastu planirano a porez na nekretnine naravno nije uveo. Ali znate što, ma nije sve loše, nije sve loše. Mene ministar Linić podsjeća na Einsteina, vjerovali ili ne. Kaže Einstein nisam pogriješio već sam našao tisuće razloga kako ne mogu doći do nekog cilja. Ove dvije godine ministar Linić je našao tisuće razloga u svojim pogreškama kako ne može doći do cilja i ova Vlada. Spomenuti ću samo evo koliko mi vrijeme dopusti. Povećanje PDV-a ne mogu riješiti situaciju, smanjenjem doprinosa se ne može riješiti novonastala situacija, smanjenjem poticaja se ne može riješiti kriza, oporezivanjem dividendi ne može se riješiti kriza, retrogradnim oporezivanjem dividendi se ne može riješiti kriza, porezom na nekretnine ne može se riješiti kriza [[Upadica: Hvala.]] Besmislenom sanacijom zdravstvenog sustava se ne može riješiti kriza [[Upadica: Hvala vrijeme je istaklo.]] Još samo da shvati da i prodajom Croatia osiguranja i Hrvatske poštanske banke i Autocesta se ne može riješiti kriza, samo da ne … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Vrijeme je isteklo. Hvala lijepa. Na repliku odgovara Branko Vukšić. Izvolite.
Uvaženi kolega, prije svega evo reflektirati ću se na ovo zadnje što ste rekli a to je povećanje PDV-a, šta će se riješiti povećanjem PDV-a. Pa povećanjem PDV-a dokazale su to mnoge Vlade koje su izašle iz krize, produbljava se kriza. Ovdje smo nekoliko puta vodili polemike sa ministrom Linićem koji se ne slaže s time, smatra da prebacivanjem tereta na građane a građani sve više, sve manje mogu podnositi taj teret, sve više stenju pod tim teretom, produbljuje se kriza. Zbog čega? Zbog toga što građani više nemaju novca, ne mogu više kupovati, kada se ne kupuje nema više potrebe za proizvodnjom, kada nema potrebe za proizvodnjom nema više potrebe za radnim mjestima. I kada nema radnih mjesta znamo da je to najveći problem ne puni se državni proračun i to je jedan zatvoreni krug. Povećanjem PDV-a gasi se mali požar ali buknuti će još veći požar. I mi sve dublje i dublje tonemo u krizu što je evidentno da ona politika povećanja PDV-a koja se uspostavila na samom početku mandata Kukuriku koalicije nije dala dobre rezultate i taj pravac bi trebalo mijenjati, promaći ako treba ovo što ste vi govorili o putevima, novi put. Međutim, traže se novi putovi ali po nama Hrvatskim laburistima krivi. Da nema strukturnih reformi nekoliko puta je rekao i sam ministar Linić. Očito stanje u hrvatskom zdravstvu dokazuje da umjesto reformi Vlada, uspostavljenih reformi vlada veliki kaos.
Nova replika i kolega Frano Matušić.
Zahvaljujem. Kolega Vukšić, rekli ste da je Vlada predvidjela rebalansom od ovog proračuna 16,3 milijarde deficita. Međutim, ni to neće biti točno. Nažalost neće biti samo povećanje od 60% deficita već će biti najmanje od 70% deficita. Jer će BDP pasti za 0,8% prema procjenama svih relevantnih stručnjaka koji prate analitička kretanja u hrvatskom gospodarstvu. A Vlada je predvidjela rast od 0,2%. Na temelju čega ne znam, na temelju čega, jer se, sasvim je jasno i izvjesno da se nikakve značajnije investicije neće dogoditi do kraja godine u Republici Hrvatskoj. I da će prema svim procjenama BDP padati negdje na razini između 0,7 i 1% ali ajmo reći na onoj procjeni oko 0,8 čini se dosta realne od strane svih stručnjaka koji su govorili o tom problemu. Dakle, ne za 60% da će porasti deficit nego za 70%, upozoravali ste da je vladajuća kukuriku koalicija obećavala tri plaće u plusu a ne tri plaće u minusu. To je isto točno, kao što je i točno da su obećavali tsunami investicija, točno se sjećamo izraza tsunami investicija u 2012. godini. I što smo na kraju 2012. odnosno što smo dobili u 2013.? Umjesto tsunamija investicija dobili smo tsunami nezaposlenih hrvatskih građana. Tsunami. Zašto to govorim? Zato što u vrijeme ove moje replike, samo za vrijeme ove moje replike koja je vrlo kratka, koja će trajati dvije minute nekoliko hrvatskih građana će izgubiti svoj posao. Nekoliko stotina će hrvatskih građana izgubiti posao za vrijeme rasprave o ovoj točki dnevnog reda. I to nije problem u Vladi. Njima nije problem deficit ni nezaposlenost.
Na repliku odgovara Branko Vukšić.
Da, iako je deficit veći od 60%, deficit ne treba i često u mnogim zemljama nije bauk. Mnoge su zemlje na deficitu i na vanjskome dugu digle zemlju iz pepela. Međutim, važno je na što se novac, posuđen novac troši. To je najvažnije. Znamo da najjače ekonomije svijeta američka znamo u kakvim je deficitima iz godine u godinu, iz desetljeća u desetljeće, kada su nastali ti deficiti '30.-tih godina i koje su pogreške rađene tamo '38. godine pa onda 2000.-tih godina upravo oko deficita. Ne bih se plašio deficita i većega deficita i vanjskoga duga većega kada bismo time pokrenuli proizvodnju. Tada bismo počeli konačno i vraćati dugove i smanjivati deficit kroz neki idući period.
Replika, Hrvoje Nekić.
Poštovani kolega Vukšić, da, dobro ste primijetili da nije bilo sanacije zdravstva deficit državnog proračuna bi zasigurno bio manji. Dug u zdravstvu nije ostavljen, u zdravstvu je ostavljen jedan bezdan, a sve to zahvaljujući bivšem ministru gospodinu Milinoviću. Ali u svojoj raspravi propustili ste i spomenuti činjenicu da je upravo ova Vlada gospodarstvu ostavila 5 milijardi kuna i što se zasigurno mora osjetiti i na prihodovnoj strani proračuna, a što je mjera koju u proteklih 8 godina vladavine HDZ-a nismo niti jednom primijetili. Hvala.
Na repliku odgovara Branko Vukšić.
Kolega Nekiću, niste me dobro slušali, upravo sam govori da je Vlada ostavila smanjivanjem zdravstvenog doprinosa, govorio sam ne porezom na … investiranu dobit, jesam, rekao sam to i to ne treba zaboraviti. Međutim mi smo, Hrvatski laburisti su na početku kad se smanjivao zdravstveni doprinos upozoravali da neće taj novac biti upotrijebljen za nova radna mjesta i sad tvrdimo da to treba natrag vratiti na isto. I gospodin Linić je često govorio upravo o tome da gospodarstvo, tu se u potpunosti ne slažem s ovom HDZ-ovom stranom koja tvrdi da je za sve kriva Vlada. Imamo loše menadžere, nemamo novostvorenih vrijednosti, tajkuni koji su pod navodnicima pokupovali hrvatska poduzeća isisali su sav novac. I da, to je točno, HDZ-ova Vlada je ostavila pustoš, međutim oni su izgubili izbore, sad ste na polovici mandata i trebamo početi govoriti o ovoj Vladi.
Posljednju repliku u ovom ciklusu iznosi kolegica Nadica Jelaš.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Vukšić, vi ste u svojoj raspravi rekli odnosno konstatirali da je rebalans uravnoteženje proračuna na novoj razini u odnosu na plan zbog nekih novih okolnosti. Činjenica je da su se u drugoj polovici ove proračunske i kalendarske godine dogodile neke nove okolnosti koje su eto izazvale neke efekt zbog kojih se mora provesti rebalans, a rebalans se mora provesti zbog toga što je deficit proračuna povećan sa 3,4% BDP-a na 5,5 BDP-a. Dakle prvenstveni razlog povećanja proračunskog manjka je trošak restrukturiranja zdravstva. Do sada je utrošeno kao što smo čuli 3,3 milijarde kuna za sanaciju KBC-a, a još će otprilike toliko biti potrebno utrošiti da se saniraju i županijske bolnice. Povećanje manjka uslijedilo je i zbog uplate polugodišnjeg iznosa članarine Europske unije. Manjak je povećan i zbog smanjenja prihoda, prvenstveno PDV-a i članarina. Dakle zbog svih tih novih okolnosti deficit je povećan za 2,2 postotna poena u odnosu na planirani. Dakle, da nismo proveli tu zdravstvenu reformu, a morali smo je provesti da bismo omogućili odnosno stvorili preduvjete za funkcioniranje Zakona o financijskom poslovanju, dakle da bismo stvorili uvjete da se može plaćati u zadanim rokovima od 30 odnosno 60 dana, dakle morali smo to napraviti, da svega ovoga nije bilo dakle deficit bi bio zapravo na razini od 2,6 BDP-a odnosno za opću državu deficit bi bio na razini 3,3% odnosno bio bi niži nego što je bio 2012. godine. Dakle mi smo mogli mirno sjediti, ne provoditi reforme i gledati kako država propada. Dakle brod može biti privezan u luci, ali on nije stvoren za to. Brod mora ploviti. Dakle ona prijašnja Vlada je bila brod koji se mirno ljuljao u luci, a mi smo …/Govornica isključena./…
Hvala. Vrijeme je isteklo. Kolegice i kolege sada vas pozivam da pljeskom pozdravimo Skupinu prijateljstva Francuske i Hrvatske u Nacionalnoj skupštini Francuske koju predvodi gospodin Patrik Bloš. [[Pljesak.]] A sad da čujemo odgovor na repliku Branka Vukšića.
Uvažena kolegice Jelaš, pa o svemu ovome što ste vi govorili govorio sam ja u svojoj raspravi. Ja se tu s vama slažem, međutim maloprije sam u replici rekao važno je na što se deficit troši, važno je na što se posuđeni novac troši. To je važno. Reforme su krenule prekasno. Sami ste rekli, već smo u 6. mjesecu znali stanje u državnoj blagajni, zašto nije u 9. mjesecu bilo rebalansa kad je i gospodin Linić rekao kad se moglo nešto napraviti, kad se moglo nešto popraviti stanje, kad se moglo preraspodijeliti novac, kad je imalo nekakve nade. Danas samo konstatiram i podvukli smo crtu, zbrojili, oduzeli i rekli smo takvo je stanje. Upravo ste dali za pravo ono što sam rekao u raspravi.
Za riječ se sada javio ministar financija gospodin Slavko Linić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kratak osvrt na izlaganje kluba. Bitne razlike u konceptu koalicije i prijedloga koje ste vi iznijeli nalaze se u tome što je okosnica razvoja Republike Hrvatske. Po vama to je potrošnja, a to znači veće mirovine, veće plaće veće potpore gospodarstvu i u biti samo trošenje. To je prijedlog koji vi nudite koji je za nas neprihvatljiv u koalicijskoj Vladi i ova koalicijska Vlada taj model koji je u Hrvatskoj bio prisutan napušta. Zašto ga napuštamo? Rezultat takvog vašeg prijedloga je dobrim dijelom bio prisutan u prethodnim vladama, da ne ispadne samo zadnji mandat Vlade, u prethodnim vladama. I što smo došli? Do 200 milijardi kuna javnog duga, do 200 milijardi. Došli smo do 45 milijardi eura ukupnog vanjskog duga Republike Hrvatske, došli smo do 45 milijardi kuna blokiranih računa, ogromnog broja pravnih osoba do totalne insolventnosti pravnog sustava. Došli smo do toga da su svi napustili i zatvorili proizvodnju, da su se okrenuli u realni, ono nabavku imovine i poslove sa imovinom. Da, to je privreda. U isto vrijeme došli smo do 300000 građana koji ne plaćaju svoje obveze, nisu u mogućnosti plaćati svoje obveze. Došli smo do 650 milijuna blokiranih računa. Potrošnja, potrošnja i to ne na vlastitom kapitalu vlastitim prihodima, ne. Na zaduživanju. I to je nešto što koalicijska vlada je rekla ne može biti izlaz za hrvatsku ekonomiju. Izlaz za hrvatsku ekonomiju i naše stope rasta su predviđene na dva segmenta, jedno je investiranje i to investiranje koje smatramo da treba ići u proizvodnju, proizvodni sektor i zato i ide oslobođenje od poreza na dobit samo za investicije u gospodarskom dijelu, proizvodnom dijelu. I drugo je izvoz. Izvoz koji znači ne potrošnju kod kuće, proizvodnju za van. E sad to je sad taj problem. Što znači izvoz prema van? Da li imamo hrvatsko gospodarstvo koje je konkurentno? Pa nije. 45 milijardi neplaćenih računa, blokiranih računa, svi su dobrim dijelom bili dvije trećine gospodarstva za otvaranje stečajeva. U isto vrijeme otpuštanje radnika. To gospodarstvo da bi moglo izaći van mora biti konkurentnije. I zato je Vlada u politici ne potrošnje, ne potrošnje kompletno restrukturirati brodogradnju, željeznicu, zračni prijevoz. Pred nama je restrukturiranje i energetskog sektora. Pored toga rješavanje nelikvidnosti. A čujte, 10 milijardi smo ju smanjili. S druge strane i ulaženje u to da ubrzamo postupke financijske konsolidacije privatnog sektora i da smanjujemo rashodovnu stranu privatnog sektora, pa je i to razlog zašto smanjujemo jedan porez, drugi porez, zašto damo ove olakšice samo da bi bili konkurentniji. Ono što je naš problem, što smo očekivali da će svi ti efekti dati bolje rezultate, da će biti nešto izvoza, da će biti i nešto investicija. Osobno ja sam to očekivao. Ali kao što vidimo imamo očito veće traume i probleme u tom gospodarstvu i još ih trebamo pomoći. Prema tome, za ovu Vladu koalicijsku bitka za to gospodarstvo da ide prema van, da krene za investicije i da otvori radna mjesta i zaposli. Privatni sektor ih može. I bitka za to da dobiješ radno mjesto, a ne da trošiš je politika ove Vlade i u tome se bitno razlikujemo. Prema tome, mi smo politički u prijedlogu vođenja ekonomske politike bitno različiti.
Slijede replike. Prvo kolega Branko Vukšić.
Uvaženi ministre Liniću, rekli ste bitne su razlike i rekli ste što je okosnica razvoja Hrvatske za hrvatsku Vladu. Meni ste stavili na teret da nudimo, Hrvatski laburisti samo trošenje. Mi nudimo trošenje sa ulaganjima. Recimo ovako. Kako to da je trošenje u Njemačkoj urodilo plodom, upravo zbog toga što su usporedbe se vode, jedna i druga mjera. Jer su i poticali potrošnju, istovremeno su i ulagali. Znali su naši model kako će potaknuti i gospodarstvo i kako će i država investirati. Kako to da je hrvatska Vlada povećavala PDV, a mnoge zemlje su smanjivale PDV kako bi povećale potrošnju, kako bi izvukle novac iz čarapa odnosno iz banaka, novac građana. Važno je ponavljam što sam rekao i u prijašnjim replikama na što se troši novac. Mi nismo za razularenu potrošnju, recimo onu potrošnju kakvu radi ili kako rade mnogi župani koji kupuju skupe automobile, kako rade mnogi gradonačelnici bez obzira na stranku, na pripadnost, na boju. Mi smo za trošenje, ja govorim o sasvim drugom trošenju, o trošenju koje potiče proizvodnju. Mnoge ekonomske teorije to potvrđuju, ali potvrđuju i nakon teorija i praksa a upravo u krizi koja je nastala 2007., 2008. godine se pokazalo da je to itekako ispravno rješenje.
Na repliku odgovara ministar Linić.
Kad ste već spominjali Njemačku, onda dozvolite da vas podsjetim. U vrijeme teške ekonomske krize ako se ne varam socijaldemokrati su bili na čelnim pozicijama u Njemačkoj. Pa ako se sjećate zašto je Schröder izgubio izbore? Da vam rečem zašto. Zaustavio je rast plaća, nije dozvolio rast plaća, smanjio je socijalne izdatke, restrukturirao je penzijski mirovinski sustav sve u funkciji štednje da bi se omogućilo privredi da podnese krizu. Da, to je radila Vlada u vrijeme pojave krize u Europi. Što smo mi radili? Trošili, trošili, trošili. Da vam ne spominjem desetke tisuća stanova koje nismo prodali. Milijuni kvadrata poslovnog prostora, milijune kvadrata zemlje koju smo prenamijenili. Sve smo to financirali ne iz vlastitog kapitala, iz financijskog kapitala. Što smo mi radili, filozofijom potrošnje, potrošnje, privredu smo gurali u potpuno krive smjerove. Nismo ništa načinili da štednjom, ograničavanje štednje i u javnom sektoru i ostalo provođenje reformi u javnom sektoru okrenemo se i pošaljemo poruku što bi trebala i privreda načiniti u svojem restrukturiranju. Danas, ova koalicijska Vlada pokušava popraviti greške. A popravak grešaka umjesto pravovremene intervencije je i najskuplje. Sada guramo novce, 5 milijardi privredi, i još nije dovoljno, još žele. A naš proračun je ovako tanak. E, to je ono. Ali još uvijek samo trebamo uložiti u tu privredu, u to radno mjesto i očekivati da ta privreda izveze ali mora biti konkurentna. A danas će biti vrlo teško konkurentna jer nije na vrijeme zaustavila uništavanje svog kapitala i u ovom trenutku treba vratiti kapital u privredu, a to je bolno i skupo.
Iduća replika kolega Domagoj Milošević.
Hvala gospodine predsjedavajući. Poštovani gospodine ministre možda se ne slažemo oko toga od kud treba očekivati gospodarski rast. Dakle, mi smo uvjereni u to da privatni sektor je ključ za taj rast i otvaranje novih radnih mjesta. Možda se i ne slažemo oko toga, tu smo upozoravali da bi podizanje opće stope PDV-a zapravo da će donijeti manji prihod u državni proračun. Upozoravali smo sad kad smo u EU posebno na činjenicu, a to je da potrošnja se puno lakše može preseliti izvan granica Hrvatske, potrošnja se seli i na internet. Ali ono gdje se slažemo, slažemo se oko toga da budućnost i hrvatski budući gospodarski rast mora sve više ovisiti o proizvodnji. E pa onda je moje pitanje zašto ne natjerate fondove gospodarske suradnje da ulažu, zato su i osnovani, u proizvodne tvrtke koje su danas u problemima. Možda je daleko da sad, nemamo vremena, dakle da idemo u priču predstečajnih nagodbi, ali dakle zašto fondovi gospodarske suradnje a vi imate tu poziciju da ih možete i trebate ako govorimo o tjeranju, dakle da se ulaže upravo u tvrtke koje imaju ne samo proizvodnju, mogu preživjeti nego imaju i izvozno tržište. Nije Dalekovod jedini. Dioki, Gredelj, ne znam ima puno toga. Ta radna mjesta trebaju svi znati. Jedno radno mjesto u proizvodnji otprilike vrijedi 100-njak tisuća eura. Logika zdrava kaže da je puno lakše sačuvati i jeftinije i brže ono što imamo nego stvarati nova. Tim više što nismo konkurentni trenutno, to svi dobro znamo, da bismo privlačili velike proizvodne investicije. Dakle, osnovani su za vrijeme HDZ-ove Vlade, fondovi gospodarske suradnje sa ključnim ciljem, a to je da se ulaže upravo u proizvodne tvrtke, da se čuva radna mjesta, ne da se čuva tuđi kapital. Osobno su to naravno bi trebali biti interesi tvrtki koje proizvode za izvoz.
Na repliku odgovara ministar Slavko Linić.
Gospodine zastupniče slažem se dobre mjere su bile formiranje financijskog tržišta i mirovinskih fondova i fondova gospodarske solidarnosti, dobre mjere. Ja bih rekao da kad govorimo o predstečajnim postupcima nekih većih trgovačkih društava, bez ulazaka fondova gospodarske solidarnosti mi ne bi riješili te probleme. Najveći problem je kako ih gurnuti prema tome, zašto. Jer osnovno je ti fondovi su dio državnog novca, dio privatnog. Ono što mi želimo to je da znanje tih privatnih ulagača pomogne u vraćanju ponovno gospodarske aktivnosti u restrukturirane tvrtke. To nam fali, nema ih dovoljno, nisu dovoljno prisutne. Ali morate shvatiti jednostavno privatne inicijative nedostaje. Isto tako kad gledamo energetske investicije u Hrvatskoj mi velimo trebamo partnere, pa ne trebamo uvijek. Zašto? Jer imamo vlastitog novca. 56 milijardi kuna u mirovinskim fondovima. A da li su to ljudi koji trebaju imati sposobnost osjetiti da li je neka hidroelektrana interesantan projekt, da li treba ići u njega, da li će tako oplemeniti novce Mirovinskog fonda? Znači mi nažalost u Hrvatskoj nemamo dovoljno inicijative privatnog sektora. Jer i mirovinski fondovi su privatni sektor. FGS-ovi su dano upravljanje privatnom sektoru iako smo 50-50%. Prema tome, sve to treba probuditi. Znači, to je istina da smo formirali dobar financijski sektor koji bi mogao ulagati i pomagati posrnule tvrtke. Predstečajne nagodbe su izvanredne jer treba zamijeniti kapital, treba umanjiti kapital za izgubljene novce i treba ući financijski kapital kojeg slažem se je HDZ-ova Vlada formirala. Prema tome, postupci koji će tražiti
Vrijeme. Svoju repliku će sada iznijeti kolega Josip Borić. Niste se javili? Josip Lucić.
Ja sam Franjo, još uvijek.
Franjo Lucić.
Evo gospodine ministre htio bih se osvrnuti na vaše izlaganje, dakle kako vidim isključivo vam je kriva bivša Vlada koju optužujete na svakom koraku, ali istovremeno nećete priznati nikako upravo one greške koje ste počinili u ove dvije godine. Govorite kako niz je onih krivih poteza koji su napravljeni u prošlosti. No istovremeno vas pitam pa kako je moguće onda da ste u ove dvije godine napravili 6 milijardi deficita, kako je moguće da ste smanjili porez prije turističke sezone na ugostiteljstvo iz kojega ste izvukli 3 milijarde deficita, kako je moguće da ste povećali nezaposlenost u ove dvije godine na 350 tisuća ljudi, kako je moguće da u europskim fondovima, a netočan je podatak kojeg je potpredsjednik Vlade iznijelo. Niste povukli ni ona sredstva koliko je Hrvatska morala uplatiti za svoje članstvo u EU. Kako je moguće da nećete reć da ste upravo vi bili otkada je države Hrvatske od 2001.-2004.na vlasti pa niste povlačili one poteze koji su trebali bit pravi ili bolje rečeno, započeli ste sa prodajom Ine koja je danas kulminirala, dakle gdje Hrvatska tako rekoć više nema vlasništva itd., itd. Zašto bježimo od činjenice da upravo vaša politika koja je usmjerena prema gospodarstvu je uništila masu tvrtki koje ne mogu danas poslovati i ljudi su završili na burzi. Zašto to nećete priznat? Pa daj pokušajte se okrenut budućnosti. Pokušajte ovome narodu reć, koje su to upravo vaše mjere koje se tiču gospodarstva a da bi izvukle ovaj narod iz teške situacije. Nemojte samo optuživat bivšu vlast jer i javnost i tiskovine i svi mediji su vam već nekoliko puta rekli, dosta je više takve politike, okrenite se doista gospodarskoj politici.
Na repliku odgovara ministar Linić.
Da gospodine zastupniče, krivi smo što smo dali privredi 5 milijardi kuna, 1,4% društvenog proizvoda da bi bila konkurentna, da bi počela zapošljavat i da bi pojačala izvoz. Da to smo krivi. Zato smo smanjili i doprinos na zdravstvo, parafiskalne namete. Zato smo ukinuli porez na reinvestiranu dobit, zato smo smanjili i porez na ugostiteljske usluge, da zato smo krivi. I zato što se borimo. Krivi smo zato što smo rekli nećemo dozvoliti da pravosuđe 15 godina rješava bankrote jer je to bio razlog da imate 300 tisuća građana koji ne plaćaju dugove, da imate 70 tisuća po osobnih subjekata koji po godinu dana stoje blokirani, pa smo krenuli sami rješavat taj problem, zajedno s bankarskim sustavom i pokušavat oporavit taj isti dio. Zato 5 i pol tisuća ljudi je podneslo zahtjev da se okrenu Vladi, da im pomogne u tom dijelu. Tisuću i 400 tisuća smo ih riješili i 18 tisuća radnih mjesta spasili, da za sve smo to krivi. I krivi smo što smo napokon riješili Brodogradnju koju vi niste htjeli riješit, umjesto plaće u željeznici sada ih restrukturiramo i pokušavamo graditi željezničke pruge. Zdravstvo i promet također, sve dubioze pretvarali na davni dug, da za sve smo to mi krivi, i za sve ćemo to mi bit krivi. Ali gospodine zastupniče, vi koji ste odgovorni što ste prodali Inu za male novce, dali da netko upravlja Inom kao stranka i ljudi dobili mito i korupciju za to, mito i korupciju. Gdje su vaši ministri u Vladi digli ruke za plinski biznis i ugrozili državu Hrvatsku, sve su to poslovi prljavi koje je vaša stranka i vaš ministar u Vladi, i sada imati hrabrost govorit da smo mi krivi za Inu, besramno.
Vrijeme. Zadnja replika, Darko Milinović.
Hvala lijepo. Zaboravljeno je kako se Pliva, kako je izgubljen kontrolni paket Plive, dionica Plive, ali dobro. Kažete da se ne može situacija riješiti potrošnjom ali tu ste kontradiktorni. Upravo ovaj deficit od 17 milijardi kuna ide iz jednog jedinog razloga da s njim financirate javnu potrošnju ali zašto s njim financirate javnu potrošnju, iz prostog razloga što kao što smo i nekoliko puta do sada pa i vi utvrdili da nije došlo do strukturnih reformi bilo kojeg sustava danas u Hrvatskoj. Pa i danas rashodi državnog proračuna, negdje 43% ide na razne socijalne naknade kroz mirovinsko, kroz zdravstvo, kroz socijalu, 27% ide na naknade za plaće, 6% ide na subvencije i čini mi se 6% na kamate. Dakle definirano je negdje 85% proračuna RH kao fiksni troškovi, a oni su fiksni još jednom iz razloga što je izostala bilo kakva strukturna reforma. Spomenuli ste maloprije da je dug u zdravstvu sada preko 6 milijardi kuna. Clean start je rekao 4 milijarde i 600 i slažemo se da je sada preko 6 milijardi, dakle 2 milijarde kuna novog duga. Isto tako a vi ste ministar financija možete vrlo lako provjeriti da devete, desete i jedanaeste godine nije bilo niti jedne sanacije zdravstvenog sustava zato jer nije rastao dug, nismo generirali nove obveze i krenuli smo u reformu zdravstvenog sustava. Pa evo pokušao vas je i obraniti i uvaženi zastupnik Nekić pa mu je malo glas zadrhtao, glas zadrhti kad prvi put govorite u Saboru pa imate malo treme ili kad govorite neistinu. Dakle, nije dug u zdravstvenom sustavu generiran od devete, desete, jedanaeste nego posljednjih dvije godine u iznosu od 5 na kraju ove godine, ukupni dug u dvije godine će biti 5 i pol milijardi kuna novoga duga.
Vrijeme. Hvala. Na repliku odgovara ministar Linić.
Gospodine Milinović, ako spominjete Clean start i velite četiri cijela 6 milijardi, znači vaš dug je 4,6. I istina je, prošlu godinu milijardu i ovu godinu milijardu, da to nitko ne osporava, ali 4,6, 5 milijardi ste vi ostavili, ali najgore je što niste ništa poduzeli da pripremite reforme, da pripremite. Maloprije sam vam govorio o Srhredderu, on je dosta toga pripremio, gospodine ministre bivši, probajte shvatiti, morali ste nešto učiniti, niste, niste, ali to je vaš problem a mi velimo riješit ćemo i riješit ćemo 2014.uz sva vaša protivljenja a bit će ih. To nema dvojbe. Bit će ih. Prema tome, probajte shvatiti. To što vi pokušavate reć da smo trebali prvu godinu, mi imamo četiri godine mandata i zdravstveni sustav će biti riješen. Riješena će biti i uprava. Ovdje nam je zastupnik malo prije govorio da bi trebali lokalnu samoupravu. Ne gospodo, najprije riješimo državnu upravu koja je posložena po županijama, po gradovima, po općinama, neracionalna, nefunkcionalna sve to treba promijeniti. Vidjet ćemo koliko ćete biti ti koji ćete podržavati reforme 2014.godine kojih će zaista biti jako puno i u vašem zdravstvenom sustavu da vam pokažemo kako se to moglo načiniti. Moglo se načiniti i nismo trebali imati takve rashode. Ali ono što također trebate znati, vladina poruka je vrlo jasna štednje na mirovini, socijalnim davanjima i na zaposlenima niti je bilo niti će biti na njima štednje neće biti, a restrukturiranje uprave, zdravstva, obrazovanja da neracionalne troškove smanjimo to će biti.
Nastavljamo s raspravom po klubovima. U ime kluba SDP-a govorit će poštovani zastupnik. Molim? … [[Upadica se ne razumije.]] pauze će biti normalno će biti pauze. U ime kluba SDP-a govori poštovani zastupnik Igor Rađenović.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, gospodine pomoćniče ministra. Evo taman sam pomislio kako je rasprava malo utihnula iako je sve manje replika i mislim da je dobro i potičem kolege iz opozicije da daju što više replika jer ćete tako ministru Liniću omogućiti da više puta ponovi svoju argumentiranu raspravu oko ovih izmjena i dopuna. Naime, razloge za izmjene i dopune postoje to je nedvojbeno, dakle nalazimo se krajem 11.mjeseca treba podvući račune za ovu godinu pad prihoda je cca 2,9 milijardi kuna, rast rashoda je gotovo 3,5 milijarde. I naravno da tu razliku definicija proračuna je uravnoteženje prihoda i rashoda da to moramo učiniti i to ovim drugim rebalansom ove godine i činimo. Prvo nekoliko rečenica o rashodima pa vas podsjećam kolegice i kolege, govoreno je što je bilo prethodnih godina da je prvo smanjene nominalno smanjenje rashoda u povijesti bilo upravo 2012.dakle prošle godine kada su rashodi smanjeni nominalno u odnosu na prethodnu godinu, a deficit je smanjen za punih pet milijardi kuna u odnosu na 2011.godinu i to po onoj našoj MMF metodi, a ne ESO 95 ona pokazuje 10-ak milijardi razlike. Svi troškovi koji su mogli biti smanjeni 2012.i ove 2013.su smanjeni u ovom času mislim da bjelodano to pokazuje i sindicirani rashodi poslovanja. dakle uz i ono što je ministar priznao uz neuspjeh na plaćama u znanosti i plaćama u policiji koji podižu rashode sa jedne strane ali kroz porast bruto plaće na tom iznosu pogledajte ostale troškove u razredu 31 i u razredu 38 pa ćete vidjeti da je Vlada učinila puno. Dakle ostali rashodi za zaposlene su smanjeni bez obzira na porast bruto plaća, smanjeni su materijalni rashodi dakle naknade troškova zaposlenima, rashodi za materijal i energiju, rashodi za usluge, naknade troškova osobama izvan radnog odnosa i ostali nespomenuti rashodi poslovanja svi su oni usprkos porasta ovdje na smanjenju i to dokazuje štednju i politiku ove Vlade na racionalizaciji poslovanja. Jednako tako pogledajte ostale rashode rashode 38 govorim o s indiciranim rashodima poslovanja pa tekuće donacije, kapitalne donacije, kapitalne pomoći sve se to smanjuje. No ponajviše je razlog zbog kojeg idemo sa rashodne strane u izmjenu ovog proračuna odgovorio sam u jednoj od svojih replika. Dakle upravo zdravstvo i sanacija zdravstva iz prethodnih godina. Nažalost to nije sve imamo još čuli smo u dosadašnjoj raspravi i županijske bolnice, imamo još otprilike 2,5 milijarde koje stoje kao … neodgovorne vlasti. dakle sanacija zdravstva 1,7 milijardi se odnosi na plaćanje lijekova na recepte i to prema 445 ljekarni. 1,4 milijarde sanacije plaćene za stacionarnu zdravstvenu zaštitu prema 170 različitih dobavljača KBC-ova i KB-ova. 115 milijuna kuna prema 434 ljekarne za ortopedska pomagala i iznos od 71 milijuna kuna prema raznim drugim pravnim i fizičkim osobama. Sustav zdravstva je svih ovih godina prije funkcionirao e sada zamislite što su ti poduzetnici kada im ne plaćate po 500, 600, 800, 900 dana na koji način su oni riješili svoje likvidnosti situacije i postavljam retoričko pitanje da li su možda i pribili svoje troškove i svojih usluga i svojih proizvoda upravo na državu i da li ih je država baš zbog neodgovornog ponašanja puno više platila. Što se tiče prihoda rečeno je uvodno dakle glavni razlozi za smanjenje prihoda smanjenje od carina, smanjenje od trošarina, pomak zbog uvoza koji se u 7.mjesecu dogodio rekao je gospodin ministar dosta optimistično procijenjen da će taj udar biti nešto manji. Bio je nešto veći od očekivanja ali gledajući to sa vedrije strane taj novac je ipak ostao u gospodarstvu u likvidnost … gospodarstvu on je ove godine udar u smislu državnog proračuna ali u … gospodarstvu ostaje čitave godine. No već kada sam na tome i ministar je sada govorio o 4,5 5 milijardi koje ova Vlada godišnje vraća gospodarstvo sa svojim osnovnim ciljem da to gospodarstvo probudi dozvolite da taksativno navedem koje to sve mjere na prihodovnoj strani imaju direktan utjecaj na proračun, dakle otežavaju Vladi da uravnoteži prihode, a sa druge strane pomažu gospodarstvu. Pa više puta ovdje spominjano smanjenje doprinosa na zdravstveno osiguranje, smanjenje sa 15 na 13 indeksnih poena, rasterećenje 2 milijarde godišnje kuna ili rasterećenje bruto cijene rade rada, a često govorimo da smo sa bruto cijenom rada nekonkurentni. Možda jesmo u okruženju u EU nismo, ali rasterećenje bruto cijene rada za 13%. Još jednom ponavljam to nije smanjenje zdravstvu, zdravstvo ima jednake prihode, razlika za zdravstvo nadoknađene iz drugih prihoda. Govorimo o reinvestiranoj dobiti, dakle ne plaća se odlukama ove Vlade, ne plaća se porez na reinvestiranu dobit. Efekt na proračun sa negativne strane na prihodnu stranu proračuna je do 2 milijarde kuna, ovisno tko će sve povući taj porez. Ono što moramo znati je i zašto je Vlada posegnula za tom mjerom da je kapitaliziranost hrvatskih poduzeća za razliku od banaka poprilično niska, da je u 2001.godini iznosila 55%, a da 2012.iznosi samo 34% No, međutim ukoliko bi izvukli državna poduzeća, poduzeća u javnom vlasništvu onda bi ta kapitaliziranost bila svega 21% i to je jedan od razloga zašto se Vlada odlučila na uštrb kažem prihoda proračuna odlučila da porez na investiranu dobit pokuša pomoći gospodarstvu. Smanjenje PDV-a dakle, tj. podizanje praga PDV-a za mala i srednja poduzeća i obrtnike sa 80 na 230 tisuća kuna koliko … [[Govornik se ne razumije.]] je ona bila važna možda najbolje govori podatak da je gotovo 27 tisuća poduzetnika prešlo dakle iz sustava PDV-a, izašlo iz sustava PDV-a. O reprogramiranju dugova 4 reprograma i poduzeća i građana mislim da je nepotrebno govoriti, 7 tisuća subjekata je preživjelo i prihvatilo te reprograme, o predstečajnim nagodbama sa gotovo 50 milijardi dakle internoga duga, o spašavanju 20 tisuća radnih mjesta. Ne znam da li je potrebno ponovno govoriti nakon što je to ministar više puta ponovio. Rekoh sa prihodne strane najveći udar je ulazak na jedinstveno tržište, negativan utjecaj kratkoročno ali dugoročno ipak likvidnosno taj novac ostaje u gospodarstvu. Zatim ulaskom u Europsku uniju također kao i elemenat pojavio se dakle i mogućnost korištenja i … [[Govornik se ne razumije.]] čađa kod PDV-a za porez za građevinare, tj. uzajamnog prijenosa obveza na primatelja. Matematički ta likvidnosna olakšica iznosi od otprilike milijardu kuna i gotovo 300 milijuna kuna PDV-a samo u srpnju. A u kolovozu 2 milijarde ili 553 milijuna kuna PDV-a. Trajna mjera godišnje je praktički olakšica za likvidnost, dakle građevinskih poduzeća, poduzeća koje su možda u najvećim problemima 4, 5 milijardi olakšica za njihovu likvidnost, dakle to su efekti od Europske unije. Ono što su, a opet kažem s druge strane likvidnost je i udar na proračun. Ono što je također rečeno je negativno za proračun ali dobro za gospodarstvo, dakle carina, ukidanjem u Europi ukinuli smo carine, efekat je oko 600, efekat je u ovoj godini 650 milijuna, godišnje oko milijardu i 300 znači i taj novac ostaje gospodarstvu a ne državnom proračunu pa onda lakše možemo tumačiti i ove deficite. HBOR 1,2 milijarde u dvije godine, dakle ulaženja u HBOR. E sada pojavile su se i u ovim raspravama razlike zašto niste povukli neke strateške reforme, zašto ne činite ništa. Puno je tu naknadne pameti, ako mogu upotrijebiti taj izraz zaboravljaju kolege vrlo često da su 8 godina bili u prilici povući te i takve reforme. Pa sam dužan za ovom govornicom pitati sve one koji su imali tu mogućnost a zašto niste donijeli zakon o poticanju investicija, o strateškim investicijama. Zašto gospodo nismo, zašto prethodne Vlade nisu centralni obračun plaća oživjeli, zašto ga nisu stvorili ako smo već imali OIB, ako smo imali mogućnosti zašto nisu dali dodatne napore da vidimo što je to red u svim plaćama u državnoj upravi ako su već tako velik iznos i opterećenje za proračun? Zašto nismo prije uveli fiskalne blagajne, zašto nismo prije primijetili da mnogi ne plaćaju porez? Zašto smo bili katastrofičari kada smo ih uvodili pa rekli e neće ovaj sustav zaživjeti, e udariti ćete na gospodarstvo, e zatvoriti ćemo radna mjesta itd.. Zašto se to nije dogodilo? Zašto niste prije brinuli za ravnopravnu tržišnu utakmicu koju su upravo fiskalne blagajne omogućile? Zašto nismo tada razgovarali o pravilnoj raspodjeli socijalne pomoći jer mnogi, govorio je ministar o tome uvodno i vrlo često govori, mnogi koji su koristili rad na crno primali su ujedno socijalnu pomoć iz tog relativno malog bazena, uzimali onima kojima je stvarno potrebno. Zašto smo dozvolili da pojedini subjekti godinama ne plaćaju nikakav porez, kako to da nismo primijetili da pojedini subjekti imaju 10, 20, 30 puta, danas imaju 10, 20, 30 puta veće promete u odnosu na prije a da sve to porezna uprava nije primijetila. Zašto kažem, … [[Govornik se ne razumije.]] sustav OIB-a, često to kažemo, zašto nismo centralizirali ovaj sustav socijalne skrbi, zašto ga nismo umrežili sa jedinicama lokalne samouprave, zašto u krajnjoj liniji da se maknem sa gospodarskog dijela a što je najveći dio prigovora konkurentnosti zašto nismo pristupili legalizaciji objekata, sređivanju zemljišnih knjiga? To je jedan od glavnih prigovora investitora. Zašto smo sve ove godine tolerirali nelikvidnost, zašto porezna uprava nije radila svoj posao? Zašto nije primijetila čak i porez na promet nekretnina u iznosu od stotinama milijuna kuna, znači samo 5% morate platiti a i takva potraživanja su našoj poreznoj upravi u nekim bivšim vremenima otišla u zastaru jer nisu pravodobno reagirali na one kažem koji su uložili 95% nečega a nisu imali 5% da plate porez. Zašto niste prije prepoznali problem, prepoznali problem u gospodarstvu pa niste sami osmislili predstečajne nagodbe a ne čekali stečajeve u kojima se naplatimo manje od 10% i to traje više od 10 godina. Zašto vi niste dokapitalizirali HBOR i pomogli dakle da državna investicijska banka pomogne. Zašto ste gospodo umjesto toga ostali pasivni? Zašto ste 2009. ukinuli sve porezne olakšice? Zašto uz uvođenje kriznog poreza niste osmislili neke druge mjere za oživljavanje gospodarstva osim modela A i modela A+ koji su bili, znamo to, prilično neslavno završili ispod milijardu kuna godišnje. Zašto se povlačili dobit iz javnih poduzeća umjesto da ih natjerate da investiraju? Zašto je INA, zašto obveza moderniziranja INA-e iz '05. i '06. što je stav u ugovoru nije izvršena modernizacija rafinerija? Zašto smo predali upravljačka prava o tome će reći sudovi? Zašto u HŽ-u nismo investirali? Zašto danas pruge u Hrvatskoj voze samo 40 na sat. Zašto ste zapošljavali razne Buljubašiće u HEP-ove i mnoga druga poduzeća a za energetsku strategiju odredili da je to atomska, da je atomska energija bez obzira što za atomsku energiju hrvatsko gospodarstvo ne može dati puno. Zašto ste, zdravstvo je možda najbolji primjer razvojačili dane plaćanja i doveli sustav … [[Govornik se ne razumije.]] nelikvidnost? Zašto ste potpisivali pred same izbore neosnovane i nerealne kolektivne ugovore kao zadnji pokušaj da još ostanete na vlasti i da možda u još jednom mandatu pokušate neodgovorno vladati? To su pitanja na koja svi zajedno moramo odgovoriti ali što prije i početi pogledati u budućnost i zato i pohvaljujem rasprave onih kolega, doduše rjeđe je to za ovom govornicom, ali i rasprave na odborima gdje ponekad dobri prilozi dolaze i mislim da tu možemo dobiti neku sinergiju, ali razlika koja dijeli ovu i onu stranu sabornice je u svakom slučaju odgovornost. Stanje u kojem se nalazilo hrvatsko gospodarstvo, proračun, ali i društvo u cjelini pokazuje to i najrecentniji događaji nisu baš najzavidniji i oni koji su očekivali da se čarobnim štapićem recesija može riješiti u nekoliko mjeseci ili godinu-dvije dana nažalost bili su u zabludi. To je rudarski posao koji je ova Vlada hrabro prihvatila, radi ga odlično, raditi će ga i ubuduće i stoga puna podrška kluba SDP-a cjelokupnoj politici Vlade, a dakako i ovim izmjenama i dopunama proračuna. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sada prelazimo na replike kojih je točno osam. Prvu će iznijeti Darko Milinović.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče Rađenović, složili smo se, evo spomenuli ste i vi zdravstvo i dakle danas smo došli do jednog konsenzusa, nema strukturnih reformi i imamo 2 milijarde i rekao je ministar Linić, priznao i dobro je da je tako, 2 milijarde novog duga u zdravstvenom sustavu. Sad se postavlja pitanje zašto je te 2 milijarde novog duga. Sanirali ste, preuzeli ste zdravstvo, ajde clean start je rekao 4 milijarde i 600, a sada je oko 5 milijardi kuna duga, a sanirali ste sa 3,5 milijarde kuna. Vidite kako je to nešto nelogično. Sad se postavlja pitanje zašto je stvoren novi dug samo u ovoj godini od 2 milijarde kuna, da se poštivaju sve zakonske obveze. Za sve ono što se treba izdvajati u zdravstvo danas bi proračun HZZO-a bio 24 milijarde i 784 milijuna kuna što se priznalo i na Odboru za zdravstvo i socijalnu skrb. Dakle ministar Linić neda ili uzeo je zdravstvenom sustavu točno 4 milijarde 126 milijuna kuna i zato ministar Linić neda da se HZZO izdvoji iz riznice jer bi na taj način svi prihodi koji su namijenjeni za zdravstvo išli i u zdravstveni proračun. Što se tiče kolektivnog ugovora, je, potpisali smo ga 2-3 mjeseca prije izbora ali znate kako? Ja sam zadnja 3 mjeseca sa sindikatima pregovarao odgodu tog kolektivnog ugovora za godinu dana, dakle imao sam razumijevanja i za situaciju i nije se znalo premda se pretpostavljalo da će lijeva koalicija pobijediti, ali nisam potpisao kolektivni sa primjenom 1.1.2012. nego 1.1.2013. Godinu dana sam dao prostora novom ministru koji sada sa Bernardićem ruši Milanovića, prije je sa Milanovićem Bernardića, ali nije se oglušio godinu dana i nije otvorio socijalni dijalog da riješi taj problem, ako smatra…
Na repliku odgovara Igor Rađenović.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Ne znam gospodine Milinoviću, bolje bi vam morali ići te brojke, bili ste dugo ministar. Sami smo rekli clean start 4,6 milijardi, 3,3 smo pokrili sada i 2,2 ako se ne varam ostaju županijskim bolnicama. To je razlika od milijardu kuna, ne dvije kako vi govorite, ali pravo pitanje je zašto tih 4,6 i zašto nijedan potez u tom vašem periodu ministrovanja nije učinjen. Što se tiče potpisa kolektivnog ugovora. Nakon pada gospodarstva od gotovo 10%, uz svo zapošljavanje nemedicinskog osoblja unutar dakle 54, koliko ministre vi bolje znate, 54 bolnice u Hrvatskoj, nakon kupovanja puno puno nepotrebnih aparata u bolnice koje objektivno nemaju ni kapaciteta samih liječnika, ali ni potrebe za tako kvalitetnim aparatima, dakle nakon dugogodišnjeg propadanja vi sada pitate zašto mi u ovih godinu-dvije dana nismo napravili ono što ste vi upropaštavali 8 prethodnih godina u zdravstvu. … [[Upadica se ne razumije.]]
Drugu repliku iznosi kolega Gordan Jandroković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa započet ću sa onim što je kolega Rađenović kazao na kraju, da je odgovornost to što nas razlikuje. Ja sam u svojoj replici pitao gospodina ministra da li će snositi odgovornost zbog krivih procjena, a sam je danas ponovio da je krivo procijenio prihode, da je krivo procijenio deficit, da je krivo procijenio gospodarski rast. Kad sam ga pitao da li osjeća odgovornost, da li će zbog toga eventualno povući i neke poteze, rekao mi je građani će odlučivati, zašto bi ja, imam ja pravo krivo procijeniti, nije to nikakva greška. Dakle nemojte prodavati demagogiju jer očito je da odgovornost ne stanuje u redovima naše Vlade i naših ministara. Što se tiče krivih procjena, slušao sam i nisam mogao vjerovati, pa vi tumačite da su prihodi pali zbog ulaska u Europsku uniju, a rashodi porasli zbog ulaska u Europsku uniju. Pa to ste valjda znali. Da vas podsjetim, pregovori su završeni 1.7.2011. godine, dakle od tada se zna što će se događati i sa prihodima i sa rashodima u proračunu koji su vezani za ulazak u Europsku uniju. Vi danas prodajete maglu hrvatskim građanima i govorite kao da ste se iznenadili što smo ušli u Europsku uniju pa se dogodilo nešto što nitko nije mogao planirati. Pa šta ste tih godinu i pol dana radili, što ste čekali, zašto niste napravili kvalitetnu analizu i pravu procjenu prihoda i rashoda koji će se dogoditi ulaskom Hrvatske u Europsku uniju. Što se tiče reformi, 2011. Hrvatska je završila pregovore o ulasku u Europsku uniju i usuđujem se reći nakon stvaranja države najsloženiji, najteži administrativni, tehnički posao, najkompleksniji posao je upravo bio ulazak u Europsku uniju povezan sa čitavim nizom, sa stotinama reformi. Vaša Vlada ovakva kakva je nikad ne bi završila pregovore o ulasku u Europsku uniju jer jednostavno to ne zna. A što se tiče Buljubašića i zapošljavanja… … [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]]
Vrijeme. Nećemo više stići o Buljubašiću jer je vrijeme isteklo, dvije minute je prošlo. … [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]] Na repliku će odgovoriti Igor Rađenović. Izvolite kolega Rađenović.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa ne bih ja o Europi i potpisima i što smo sve potpisali nažalost i puno toga i danas vidimo gdje nismo bili … najoprezniji. Samo mi evo poljoprivreda prva pada na pamet i svi oni proizvodi i zaštiti domaćeg gospodarstva. Velite gospodine Jandrokoviću da treba smijeniti ministra i smijeniti ministra zbog krive procjene. A moram priznati dosta hrabro od vas da najpopularnijeg ministra u hrvatskoj Vladi želite smijeniti zbog krive procjene. Očigledno dobar dio građana ocjenjuje da je on jedan od najboljih, ako ne i najbolji ministar da upotrijebim tu sintagmu jednog našeg komičara i mislim da vi njega želite smijeniti zapravo zbog ili pozivate ga na ostavke ili promjene zbog nečega što čini, tj. što čini sve ono što njegovi časni prethodnici nisu dovoljno dobro činili i što sada puno toga izlazi na vidjelo a što nije primjereno jednoj sređenoj i normalnoj državi. Cilj ove Vlade i cijela priča ove Vlade rekao je to i danas tisuću puta gospodin ministar je rasterećenje gospodarstva. Na žalost, nitko nije sretan od toga da gospodarstvo nije oživjelo. Evo sad očekujemo da bi otprilike došli u stagnaciju pa da sljedeće godine krenemo. Ali izračuni na kojima je ministar bazirao ovu priču su upravo bili iz rasta gospodarstva i oni štimaju. Ako vam osnovni ponder, a to je rast gospodarstva nije u skladu sa očekivanjima, onda dakako da imate pad prihoda na prihodnoj strani dakako imate pad prihoda. Ja vam mogu samo retoričko pitanje postaviti. A što bi bilo s tim i takvim gospodarstvom koje ste nam ostavili u amanet, a da nismo ovih 5 milijardi kuna ubacili u proračun i funkcioniranje dakle gospodarstva za razliku od onih prethodnih godina. Što bi se onda tek dogodilo sa … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala lijepa.
Novu repliku iznosi kolega Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Rađenović, nakon ove vaše rasprave moram priznati da mi je jasno zašto vas kolege u gradskoj organizaciji SDP-a Zagreb nisu htjeli u užem vodstvu. Očito ste i vi preselili u ovaj paralelni svemir u kojem živi i hrvatska Vlada. To je u redu. Jer ponekad mi te vaše rasprave s vaše strane podsjećaju na ove autistične stanare u zgradi koja se redovito urušava tokom cijele godine, a vi uporno hvalospjeve svakom ministru koji se pojavi ispred vas. To treba priznati. Jer kako uopće protumačiti ovo što ste vi rekli. Sve smo dali gospodarstvu, ono nama vrati 60000 nezaposlenih. Sve smo dali zdravstvu, ono nama stvori kaos. To jednostavno ne odgovara stvarnosti ove države u kojoj živimo i to treba raspravljati. Kao što treba raspraviti i ovu stabilnost. Peti puta govorimo o državnom dokumentu, o državnom proračunu u dvije godine. Sutra ćemo šesti puta. Je li to nekakva stabilnost državnih financija? I nitko za to ne osjeća nikakvu odgovornost. Govorim ovdje o restrukturiranju javnih poduzeća i stalno se navodi HŽ. Što smo napravili sa Hrvatskim željeznicama u dvije godine? Od pet firmi stvorili tri – HŽ prijevoz, cargo i sam infrastruktura, a bila je još HŽ kao holding i HŽ vuča vlakova. To je sve što smo napravili. Otpustili 1200 ljudi, rekli privatizirat ćemo CARGO. Sada čujemo 1500 ljudi van. Nismo ga uspjeli privatizirati i to je doprinos. Pogledajmo izvješće agencije koja prati regulaciju tržišta Hrvatskih željeznica. Svi pokazatelji negativni, manje prijevoza putnika, manje tereta, svega manje. A mi kažemo evo mi smo to uspješno restrukturirali da ne govorim o HEP-u. Što smo tamo restrukturirali? Kredit od 500 milijuna kuna da otpustimo 1500 najvažnijih ljudi u HEP-u. Ostala je samo birokracija, na žalost. To su činjenice o kojima treba govoriti.
Na repliku odgovara Igor Rađenović.
Pa kolega Borić, mislim da nije primjereno, vi već niste prvi koji danas spominje unutarnji odnos u SDP-u na, dakle na plenarnoj sjednici kada raspravljamo o izmjenama i dopunama proračuna. Mislim da to nije baš najprimjerenije. Da biste komentirali odnose i u drugim strankama, morali biste prvo napustiti svoju stranku HDZ pa se onda preseliti u neku drugu stranku pa onda to tamo radite, nešto slično kao što je u vašem kraju napravio kolega Laburista pa prešao u HDZ, pa sada sa njim možete o unutarstranačkim pitanjima HDZ-a razgovarati. Ali kada ste već prozvali odnose u SDP-u onda ste mi praktički dali mogućnost da se ja prisjetim barem iz medijskih izvješća o tome kako ste vi došli, vi osobno kako ste došli u Sabor, barem su medijska izvješća tako pisala kada ste potajno snimali sjednicu svoje stranke pa to potajno slali svojoj predsjednici, pa ta predsjednica smijenila ako ja to dobro sam pročitao, kako sam pročitao u "Novom listu" tako to stoji. Zato molim vas, nemojte, nije, jednostavno nije umjesno. Evo izazvali ste me, ja sam odgovorio pa nemojmo dalje o tome. Hvala lijepo.
Replike znaju biti neugodne, odgovori još neugodniji. Hajmo dalje. Đuro Popijač.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega, u zadnjem dijelu izlaganja postavili ste mnogo pitanja zašto. Neću sad to ponavljati, uglavnom čini mi se da ste aludirali da to sve znači ono što mi nismo da vi jeste, da su te sve reforme koje ste vi proveli. Očiti je rezultat tih vaših reformi, dakle 50, 60000 više na Zavodu za zapošljavanje nezaposlenih osoba kontinuiran pad industrijske proizvodnje od samog početka vašeg mandata, pad potrošnje, pad prihoda državnog proračuna, najveći deficit u povijesti Hrvatske države. Sve su to rezultati vaših tzv. reformi. Znači da bi bilo bolje da se već jednom opametite, prestanete provoditi više takove reforme koje guraju Hrvatsku u propast. To je naša molba i naš prijedlog. Nemojte ništa više raditi, bit će korisnije i zdravije za sve. I dalje spominjete i to je i ministar spominjao predstečajne nagodbe. Ja vas pitam da li znadete svi vi koji se hvalite sa 18000 spašenih radnih mjesta koliko stotina ili tisuća malih tvrtki, srednjih i malih poduzeća su te predstečajne nagodbe uništile i koliko je izgubljeno tu radnih mjesta jer nisu bili u mogućnosti naplatiti svoja potraživanja jer su preglasavani od većih vjerovnika. Ako razgovarate i ako imate toliko prilike, nadam se da da, sa mnogima koji su izgubili naravno mnoge stotine tisuća kuna ili milione, koji su morali otpustiti radnike i zatvoriti svoje obrte i mala poduzeća upravo zbog ovoga modela. Izložite nam tu brojku koliko je tisuća radnih mjesta izgubljeno u drugim poduzećima ni krivima ni dužnima zbog toga što su se banka i država na njihov račun i na račun vlasnika nagodile.
Hvala. Isteklo je vrijeme. Na repliku odgovara Igor Rađenović.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Popijač kada sam postavljao pitanje zašto onda sam postavio pitanje zašto slušati vaše savjete i zašto bismo mi trebali učiniti nešto što vi niste učinili? Znači, gledao sam upravo na vašu stranu sabornice jer ste imali tu mogućnost. Dakle, puno dobrih prijedloga, osobito općeg tipa strukturne reforme itd., dolazi sa vaše strane. Ali vi ste za razliku od kolega Laburista ili nekih drugih kolega ovdje u ovoj sabornici imali mogućnost da to riješite. Tako da je upravo to pitanje i bilo, zašto bismo mi trebali učiniti nešto što vi niste učinili i zašto bi vas pri tome slušali? A kada govorimo o predstečajnoj nagodbi ili stečaju i alternativi između ta dva primjera nije bilo lako donijeti tu odluku, znate koliko je bilo sa sudovima i dan danas ali i sa Ministarstvom pravosuđa, nije to tajna pokušaja da se dođe do rješenja. Ako mene sjećanje dobro služi i HDZ je bio za taj Zakon o predstečajnim nagodbama. Prema tome, kada sam rekao o naknadnoj pameti možda bi se to odnosilo i na ovu repliku. A kad uspoređujemo stečaj ili predstečajnu nagodbu da gospodine Popijač spašeno je 18 tisuća radnih mjesta prema izračunu koji imamo, ali što bi se naplatili u stečaju vi to dobro znate. Što je hrvatska povijest stečaja pokazala? Pokazala je to da se mnogi stečajevi provode 10 godina i više i da je naplata u tim stečajevima daleko manja od 10%. Pa ja vas pitam kad imate toliku brigu za te male poduzetnike a što bi oni naplatili nakon 10 godina u jednoznamenkastoj cifri iz svoga ukupnoga duga i da li bi onda bili živi i kao fizička i kao pravna osoba?
Slijedi nova replika, Domagoj Milošević.
Hvala gospodine predsjedavajući. Uvaženi kolega Rađenović pa zaista nimalo nije uvjerljivo 4 godine kasnije ili danas na polovici mandata vaše Vlade pitati što, zašto nešto nije učinjeno prije 4 godine. Ali ja ću vam ovdje odgovoriti najkraće moguće što je HDZ-ova Vlada učinila. Pričali ste o HBOR-u, pa da i HDZ-ova Vlada je također dokapitalizirala Hrvatsku banku za obnovu i razvoj, HDZ-ova Vlada je pokrenula program obročne otplate poreznog duga, HDZ-ova Vlada je uvela fondove gospodarske suradnje sa ciljem očuvanja radnih mjesta, HDZ-ova Vlada je uvela također i Zakon o poticanju ulaganja. I ovdje smo u sabornici ako se ne varam prije godinu dana podržali unapređenje ove vaše Vlade unapređenje tog istog Zakona o poticanju u ulaganju. I na kraju, i ne najmanje važno, HDZ-ova Vlada je završila pregovore za ulazak u EU, u ovom trenutku u poslovnom investicijskom smislu jedini stabilizirajući faktor nažalost za našu državu. Govorili ste puno o zakonima koji se tiču ulaganja. Međutim, ima jedan problem. Nitijedan zakon pojedinačni ne može riješiti pitanje poslovnog ulagačkog okruženja. To je vrlo kompleksno pitanje i nažalost a to pokazuju sva istraživanja i sve tablice međunarodnih institucija da trenutno idemo u krivom smjeru. Dakle, ono što može to popraviti a to je porezna konkurentnost jer nemoguće je nakon pet godina krize reći opteretit ćemo hrvatske građane da bismo rasteretili hrvatsko gospodarstvo. Da mi imamo japansku industriju koja izvozi globalno onda možda bismo mogli o tome raspravljati, ali dakle s obzirom da tek trebamo izgraditi novu proizvodnju za izvoz, prije toga očuvati postojeću a za to je odgovorna ova Vlada, onda je nemoguće rasteretiti jedne da bi opteretili druge. Nažalost, naš kolač je nevelik i ovisi gospodarstvo o građanima i građani koji još uvijek hvala Bogu dominantno rade u privatnom sektoru ovise o tom istom gospodarstvu. A uz tu poreznu konkurentnost
Vrijeme je isteklo, žao mi je.
Ispričavam se.
Na repliku odgovara Igor Rađenović.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Pa ulazak u EU bio je zajednički cilj, kolega Miloševiću, dakle konsenzus svih političkih opcija a osobito SDP-ova i HDZ-ova da vas ne podsjećam kad mi se već smijete iz onih klupa da je gospodin Račan upravo pokrenuo ali da se ne vraćamo u to. Istina jest da ste vi završili proces pregovora ali istina je da ste i najdulje od svih članica EU i pregovarali u tim pregovorima a sadašnjost pokazuje da nismo možda i sve baš najbolje ispregovarali. Ali pustimo to sa strane. Nije istina da sam ja u svojoj raspravi rekao da ništa u HDZ-ovoj politici nije valjalo. Dapače, pokrenuli ste i Zakon o poticanju investicija, mi smo ga popravili. Spomenuo je ministar sad i FGS-ove i tako i to je pokrenuto tada ali to je bilo gospodine Miloševiću nedovoljno. Izrekli ste jednu netočnost u svojoj replici, a to je HBOR i dokapitalizacija. Dakle, HDZ-ova Vlada nije nijednom kunom dokapitalizirala HBOR. Ova Vlada je dokapitalizirala dva puta po 600 milijuna. A kada govorimo o ulagačkoj klimi ona čini sveukupnost funkcioniranja države i vi to najbolje znate. Dakle, ne samo na financijskom polju … [[Govornik se ne razumije.]] što se tiče poreza što je često vaša kritika smo daleko bolje pozicionirani nego ukupno. Možda da se zapitamo što nam je za ulagačku klimu značila zapravo jedna da ju nazovem tako korupcijska Hrvatska koja je ostala iza vas? Hvala lijepa.
Slijedi replika kolege Mladena Marelića. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Rađenović dobro ste rekli da su ostavke bolne. Ja bih stvarno sugerirao kolegama sa druge strane prije nego što dođu u Sabor svako jutro da upale svijeće doli za dugi život i dobro zdravlje ministra Linića da može ispraviti ono što ste loše napravili. U četvrtak je izašao fini naslov "Inventura zločina Sanader i HDZ jači od svih lopova u državi". To nitko do danas nije poništio ni prigovorio. Ako imamo 43 500 otkrivenih optužnica koji su uspjeli riješiti u svoje džepove 67 milijuna imamo sa druge strane 820 milijuna gdje je napravljeno Sanader sa svojom ekipom. Nažalost kolege kad znamo u novinama zadnji puta i jedna tv postaja je dala da autocesta od Sv. Roka do Ploča aneks ugovori nas koštaju samo 2 milijarde. Kad znamo da je troškovnik predviđen sječa šume 160 tisuća, kod Amazona platili smo devet milijuna. Kad znamo da je odmaralište na Karamtićima usred brda iskopano, da to košta 60 milijuna a di je taj materijal, prodali su pojedinci i ponovno ušao u tu cestu. Al da nije to sve, imamo ovdje kod vas sa vaše strane bivših 13 ministara [[Upadica, Stazić: Ali za to više neće biti vremena.]] samo dvije minute. …/Upadica, Stazić: Ne, kolega Mareliću. Na repliku odgovor Igor Rađenović.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Da, da se prvo ispričamo kod dokapitalizacije. Je HDZ-ova Vlada je dokapitaliziravala HBOR sa 200 milijuna kuna al nije bilo nula kuna, al to je i dalje tri puta manje nego što to čini ova Vlada, nemam kontinuitet kao neki kolege ovako dugo u Saboru pa se evo ispričavam na podatku koji sam iznio, ali ponavljam da je ova Vlada tri puta više dokapitalizirala i HBOR i smatra ga svojim ključnim pokretačem investicijskog ciklusa. Kolega Mareliću niste stigli na kraju spominjati ovih 13 ministara, plinski biznis, stigli ste samo spomenuti premijera. Ja bih podsjetio i naše kolege i sve nas zajedno da nije lako upravljati sustavom koji je dakle naslijedila ova Vlada budući da uz sve ajde tražim blagi izraz neefikasnosti našeg pravosudnog sustava, činjenica jest da su pravomoćno osuđena dakle osim Sanadera, pravomoćno koji tek čeka svoju presudu, pravomoćno dva potpredsjednika Vlade pravomoćno osuđena za gospodarski kriminal a jedan ministar također zajedno sa njim. Dakle, čak tri ministra su već dobili svoj sud oko svoje krivnje u sferi gospodarskog poslovanja.
Slijedi replika Frane Matušića.
Zahvaljujem. Kolega Rađenović, stekao sam dojam da zapravo je pred nama izvješće od 2009., 2010., 2011.godini a ne o rebalansu 2013.godine. Očigledno da je teško priznat da nakon dvije ove vlasti da je država u većim problemima nego što to je bila onog trenutka kad ste je vi preuzimali. Samo da vas podsjetim. 2011.godine nije bilo gospodarskog pada. Dakle bila je stagnacija u Hrvatskoj a dva tromjesečja te godine bila su u plusu, drugo i treće tromjesečje 2011.godine su bili u plusu i naslijedili ste stagnaciju dakle ne pad gospodarstva što je već naznačilo jednu naznaku izlaska iz gospodarske krize. Već sljedeće 2012.je gospodarstvo BDP pao za minus dva posto, a ove godine će prema najavama past za 0,8% i to vama nije problem. Vama je problem spominjati nered u vrijeme HDZ-ove vlasti, dakle nered koji je rezultirao ulaskom Hrvatske u EU, to i vaš ministar voli reć, takav nered smo naslijedili, evo da smo čak ušli i u EU. Zamislite nereda, proveli reforme, podigli standarde u Hrvatskoj i EU priznala sva poboljšanja i sva usklađenja sa europskim standardima i rekla Hrvatskoj, Hrvatska je spremna ući u EU i to je te 2011. kad ste imali stagnaciju, ne gospodarski pad. Kad govorite o predstečajnoj nagodbi, ja ću nastaviti tamo gdje je kolega Đuro Popijač stao, pa ću reć riječ je o javnom novcu dakle riječ je novcu kojeg se ova vlade odriče navodno u korist poduzetnika uništavajući mala i srednja poduzeća, vjerovnike tih istih firmi kojima se oprašta. Pa vas ja molim evo da urgirate i da objavite popis tvrtki sa imenima vlasnika tih tvrtki kojima ste omogućili nastavak poslovanja i koje ste oslobodili duga prema državi, koliko iznosi taj dug, kako se zovu, to ćete vidjeti vaše znanje igle i što su radili.
Hvala. Na ovu repliku odgovara Igor Rađenović.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Matušiću evo vi ste već ne znam koji zastupnik iz HDZ-a koji ukazuje na to je EU, ulazak u EU isključivo uspjeh vaše Vlade. Pa ja ću vas ostaviti u tom uvjerenju, najbolji doprinos tom uspjehu pokazujete na ulicama Vukovara i nekim drugim situacijama i to je zaista pravi put u EU, čestitam vam na tome. Što se tiče, veli jedna mudra poslovica u sukobu interesa elementi nisu važni, ali ja ću vam izreći argumenat koji je nedvojben. Dakle, po našoj standardnoj metodologiji, ono što smo naslijedili deficit proračuna iz 2011.bio je 15 milijardi, Vlada ga je uspjela u prvoj godini mandata skresati na 10 zajedno sa svim ovim poticajima prema gospodarstvu. Prema ESA95 tehnologiji deficit iz 2011.kada ste ostvarili stagnaciju gospodarstva ali na uštrb nekih drugih rezultata pokazuje da 25 milijardi deficita, 3 i pol milijarde je ostavljen 2011.godine, zadnje godine mandata HDZ-a.
Posljednja replika, Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Rađenović, vaša izjava kod HABOR-a najbolje pokazuje koliko olako dajete izjave. Dakle ako kažete da ulazak u EU, zato nije trebalo provest nikakve reforme, isto ćete tako reći 2004.državna riznica, stotinu podračuna a na njima se nalazi 900 milijuna kuna, 2011.državna riznica samo jedan račun, nikakvih podračuna, ništa prema tome i to je naravno nered. Isto tako pričate oko poreznoj upravi neevidentirano pa otkud bi današnji ministar znao za dugove ako ti dugovi nisu bili evidentirani. Tko ih nije htio naplatiti, može se istražiti, može se vidjeti, ali isto tako centralni obračun plaća sve vas je dočekalo gotovo u Fini, trebali ste samo pokrenut, što ste čekali dvije godine ne znam. A što se tiče Ine, vrlo interesantno, 26.ožujak2002.odluka o proglašenju Zakona o privatizaciji Ine i onda članak 4.stavak2.kaže RH zadržat će vlasništvo nad 25% plus jedna dionica Ine d.d. koja će se privatizirati temeljem posebnog zakona nakon prijema RH u članstvo EU dakle to je donesno 2002., 2003.je izvršena privatizacija 25%+1 dionica, dionice po 900 kuna međutim upravljačka prava Mađari su doveli člana uprave za financije i člana uprave za nabavu, to je praktički ko da su dobili kompletnu INA-u u ruke. U INA-i se nije mogla izvršiti nijedna, ne trebate šaptati ja ću vam sve reći, u INA-i niste mogli izvršiti nijednu investiciju preko 80 milijuna kuna bez mađarskog glasa, a 2009.kada je već prodano zapravo kada je izvršen IP od 2007.po 1,690 kuna a istovremeno tvrdite da se u INA-u ništa nije ulagalo. Pa ako se ništa nije ulagalo kako su toliko dionice porasle? A da ne govorim o tome da su vrlo interesantne stvari koje su savjetnici davali 2003.godine ali kažem o potom drugom prilikom.
Vrijeme. Na repliku odgovara Igor Rađenović.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo gospodine Šuker iako sam ja rekao da sam pogriješio oko ovih 200 milijuna kuna ispričavam se još jednom, promakao mi je taj podatak, ali evo sada sam obasut znanjem i znam da je vlada HDZ-a po 200 milijuna kuna ulagala u HBOR a Vlada SDP-a tri puta više 600 milijuna kuna godišnje. Pa evo ja se ispričavam što ste vi tri puta manje ulagali ja to nisam znao. Svojom raspravom ste potvrdili moju izjavu o toj vašoj grubo rečeno naknadnoj pameti pozivanjem na raznorazne reforme koje eto baš sve ste vi pripremili ali niste povukli ni COP ni puno toga drugoga. Evo meni je žao da niste to učinili. Ako se ne varam možda bi vi učinili … jedino godinu dana prije pa bi možda i proveli ali evo kolegica Dalić onda nije odradila posao do kraja. Što se tiče INA-e isto jedno retoričko pitanje, ako dobro pamtim ispravite me ako griješim vi ste bili predsjednik Nadzornog odbora INA-e kroz jedan duži period. Pa ja vas pitam zašto kao predsjednik nadzornog odbora, a dobro [[Upadica: Kolega Liniću.]] poznate Zakon o trgovačkim društvima i [[Upadica: Kolega Šuker, oprostite.]] dobro poznate Zakon o trgovačkim društvima i odgovornost koja proizlazi iz te pozicije pa onda vas pitam zašto niste čitali materijale kada govorimo o plinskom biznisu itd. čitao sam isto u medijima da je o tome bilo i rasprava na predsjedništvu HDZ-a pa ni za predsjedništvo HDZ-a niste pročitali materijale to bi … pitati koji su vas tamo postavili. Ali kao što kaže kolega Kajin isto retoričko pitanje, a zašto je onda Sanader završio u zatvoru tj. vrlo blizu pritvoru. Evo ispričavam se. Zašto je samo Sanader to ste vi rekli, ja sam čuo zašto je Sanader završio u zatvoru. Hvala vam lijepa. Sada ćete u raspravi.
Nastavljamo raspravu po klubovima i u ime Kluba nezavisnih zastupnika govorit će Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre, uvažena gospodo zastupnici. Da, evo dobro atmosfera je malo opuštenija to je dobro. Ja si stvarno isto postavljam pitanje tko može ulagati u ovu zemlju. Evo jutros je bila gore na galeriji delegacija valjda Francuskog parlamenta ako se ne varam, i onda zamislite kada prođe po onoj ulici A.G.Matoša ovdje dolje ispod Vlade pa kada vide kako to izgleda ko god ovdje došao da li je došao neko od predsjednika, da li je došao neki premijer predsjednik Sabora neka delegacija ima da se okrene i da se opet vrati od kuda je došao. Pa je tako, ja doista pozivam ili Vladu ili grad Zagreb dajte urediti već jedanput ovu ulicu. Za početak toliko. E sada o ovome rebalansu proračuna. što reći o ovome? Jednostavno opustošena smo zemlja i neću sada prozivati ni ovu ni onu vladu. Jasno nitko ne traži nikakvu amnestiju za ovih dvije godine ali isto tako čemu amnezija za onaj period od 2003.do 2011. Pa malo prije je netko rekao pa cijela jedna vlada je takoreći u zatvoru. Premijer, dva potpredsjednika vlada, ministar gospodarstva, ministar vojske je bio ili nije. Protiv ministra policije se vodi neki kazneni postupak, ministar poljoprivrede u zatvoru i sada ono najbizarnije eto i predsjednik Gospodarske komore koji bi trebao voditi ili uvoditi red i brinuti u gospodarstvu. Ovo je pun ko brod. Evo danas su mu našli neku inkunabulu Gutenbergovu Bibliju iz 1455.godine. Tko će ulagati u ovu zemlju? Pa u ovoj zemlji nema posla valjda bez provizije i dovoljno je čitati samo ovo što se dešava recimo u Hrvatskim cestama ili autocestama da me ne bi netko jednostavno hvatao za riječ. I onda si čovjek postavlja pitanje da li sve to na neki način možda utječe na tu investicijsku klimu u RH, da li možda sve to utječe na prilike u hrvatskom gospodarstvu, da li sve to utječe na investicije, sigurnost ulaganja i tome slično? Znači da, treba promijeniti klimu, treba riješiti nelikvidnost treba rasteretiti gospodarstvo. Ja se slažem i sa nekima da ove mjere koje se poduzimaju možda dominantno u ovom trenutku služe ili pomažu velikom gospodarstvu, ne toliko malome malo treba na neki način izjednačiti u uvjetima poslovanju s velikima jer bez da se ono pokrene neće se pokrenuti niti RH. Ono što je isto tako činjenica rasta u ovoj zemlji nije bilo od 2008.do 2013.godine znači to je tih 6 godina za redom. Jasno, ovdje je danas riječ o rebalansu ali su svi naši pogledi okrenuti prema 2014.godini. i slažem se sa svima onima koji govore da će 2014.godina biti ključna godina i pogotovo kada je riječ o ovom javnom servisu ili javnom sektoru i dobro je da ministar financija danas navješćuje i promjene koje će zadesiti porezne uprave i sudove pa i bolnice i škole i da ne nabrajamo sve dalje. E sada da li će biti u godini pred nama gospodarskog rasta, to ćemo vidjeti. Trend bi možda bio da se prilike ne pogoršavaju. Mi danas kao što svi znamo imamo 150 tisuća manje radnih mjesta u realnom sektoru znači nego pred krizu, a iz svih 150 tisuća tih radnih mjesta je izgubljeno u realnom sektoru dok otprilike negdje 30 tisuća ljudi više radi u javnom sektoru. Na današnji dan u Istri imamo 10 tisuća nezaposlenih, u Istri ima 4,5% hrvatskog stanovništva, na današnji dan u Hrvatskoj je točno 355 tisuća 2 stotine 14 nezaposlenih. Rekoh u Istri 10 tisuća. Što je problem? Pa između ostalog ja se tu mogu složiti sa ministrom, proračunska potrošnja. Nama je proračun doduše bez MIORH-a i bez Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje 2000. godine iznosio 50,7 milijardi kuna. Ali pustimo sada to. Možemo reći da je bazni bio onaj iz 2003. jer su se uključila sredstva Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje i Mirovinskih tih fondova i tada iznosi 73,4 milijarde kuna, 2003. 80, 2004. 83 milijarde kuna, 2005. 87,9, 2007. 108 milijardi kuna. Interesantno da je to bila izborna godina u odnosu na 2003. znači proračun u tih 4 godine plus 28 milijardi kuna danas je 119 milijardi kuna. I sada od tih 119 milijardi kuna 49% su prava građana, socijala, mirovine, branitelji, 23% ide za plaće, 16% su glavnica kamata, 5,7% su subvencije, 4,7 milijardi kuna pomoći lokalnoj samoupravi i jasno nema mjesta da se tako izrazim za investicije. I da se vratim sada na ovaj rebalans. Jasno, bit je proračun uvijek za 2014. jer je 2013. za nama ali svi znamo da će znači 2014. determinirati proračunska politika, ja bih rekao zadnjih 3, 4 godine. Kada se u drugom rebalansu 2013. prihodi moraju korigirati a to je sada za 2,9 milijardi kuna a rashode povećati za 3,2 milijarde kuna onda je jasno da će deficit rasti za 6 milijardi kuna, znači u ovoj godini i da će iznositi 16,2 milijarde kuna. I to govori samo za sebe da nije išla s druge strane jedna tako restriktivna naplata poreza mi ili svi mi u javnom sektoru bi naprosto ostali pa ja se usuđujem bez jedne plaće ili netko bez ijedne mirovine. Ionako će oni koji imaju mirovine iznad 5 tisuća kuna, tu prije svega mislim na braniteljsku populaciju 2014. defacto ostati bez jedne mirovine i rekao bih oprezno s time. Vlada planira rast u 2013. još uvijek za 0,2%, jasno slažem se sa svima to je nemoguće, Međunarodni monetarni fond Europska unija prognoziraju pad od 0,7%. Kada da se u proračun uključi i lokalna samouprava i izvanproračunski fondovi ili korisnici deficit sa 16,2 milijarde kuna raste na 19 milijardi 440 milijuna kuna i to je tih 5,5% brutodruštvenog proizvoda, znači deficit konsolidirane države u 2013. iznosi 5,5%. Kada uspoređujemo proračune 2013. onda rebalanse rashode vidimo. Plan 2013. 113,4 milijarde kuna, rebalans 110, 2014. proračunski prihodi 113 milijardi kuna. Rashodovna strana, plan 2013. 123,6 milijardi kuna, deficit znači 10,2 po rebalansu 16,2 milijarde kuna, proračun 2014. 130,5 milijardi, deficit 17,4 milijarde kuna. Što je podbacilo? Podbacili su porezi 2,4 milijarde kuna, sanacija zdravstva to valjda moramo priznati do sada je koštala poreske obveznike 3,3 milijarde kuna a da opće bolnice pod navodnicima nisu niti načete, znam da je naša u Puli preko 220 milijuna kuna nepodmirenih obveza a 2 ministarstva MUP-a i znanosti potrošila su milijardu 100 milijuna kuna više od plana, obrazovanje 700 milijuna kuna. Ovdje se mijenja i dopušteno zaduženje države sa 26,3 milijarde na 31 milijardu kuna što je pod navodnicima ništa spram 2014. od 43 milijarde kuna. Ali za šta ide? Ide za deficit, ide za vračanje dugova. Znači druge godine država se zadužuje za 40,5 milijardi kuna ali 3 milijarde kuna su tu Hrvatske ceste, Hrvatske vode s čime će se morati vratiti 22,5 milijardi kuna starih, dospjelih dugova koje nije napravila da se razumijemo samo ova Vlada i ovo drugo tiče se normalno financiranje deficita. I razumljivo je da država ovisi od novih poreza. No kod ovog rebalansa poljoprivreda je išla dolje 3,3%, 2013. planirano 4 milijarde 487 milijuna kuna, rebalans 4,2 milijarde kuna. Obrazovanje je išlo gore 5,1%, planirano 11 milijardi 362 milijuna, potrošeno 11 milijardi 942. Mirovinski sustav, opet više se potrošilo za 1,56% ili 2013. 38,5 milijardi kuna, potrošeno 39,1 milijarda kuna. MUP isto se više potrošilo 1,3%, poduzetništvo, ono malo išlo je dolje 20% socijala +33% ili planirano 6 milijardi, 5 milijardi 992 milijuna kuna, pardon 3,3% išlo gore. Potrošeno rebalansom 6,2 milijarde kuna. Gospodarstvo 16,4% dole, branitelji 4,3% dole, obrana 3,2% dole, Sabor -22 milijuna kuna, Ustavni sud -2 milijuna kuna, Vlada planirano 253 milijuna, potrošila 237 milijuna kuna, predsjednik Republike ostaje naprosto na istom. E onda se stvarno postavlja pitanje od čega ćemo mi 2014. preživjeti, pa između ostalog i zbog nove mini porezne reforme. Ono što bih ja, gdje bih bio oprezan to je porez na imovinu, prva nekretnina ne, druga na vikendicu isto tako ne ili ne znam šta će biti. Trošarine vidimo šta se dogodilo u ovogodišnjem proračunu zajedno sa carinama -770 milijuna kuna i razumljivo je da se i one moraju korigirati kao što se morao korigirati i taj PDV za ugostitelje. Drugo što još ovdje reći? Da, za Europsku uniju dali smo milijardu 700 milijuna kuna što je negdje oko, ne, 260 milijuna eura smo dali, po riječima potpredsjednika Vlade gospodina Grčića ove godine ćemo povući 266 milijuna eura. Godina koja je za nama je teška godina, ali godina 2014. može biti doista ili biti ili ne biti. Na kome će se uštedjeti, kome će se uzeti, znači više u toj raspravi naprosto kod proračuna koja će najvjerojatnije uslijediti tijekom sutrašnjeg dana.
Zahvaljujem. Prijavljeno je mnogo replika i pitanje je da li ćemo ih sve stići apsolvirati do stanke. Prvi se javio Marin Jurjević.
Kolega Kajin, na početku vašeg izlaganja rekli ste, citiram: "opustošena smo zemlja". Jel to Hrvatsku možda pogodio tajfun El ninjo? Nije, kolege i kolegice, Hrvatsku je pogodilo nešto puno gore, to je tajfun HDZ-ove vlasti koja je trajala 17 godina. U naletima tog tajfuna u privatizaciji otpuhano je, nestalo zauvijek 350 000 radnih mjesta, 90% te privatizacije prema gospođi Šimi Krasić izvedena je na kriminalan, protuzakonit način. To je taj negativni humus na kojem je trebao rasti prosperitet hrvatskog društva. Rastao je prosperitet 100-tinjak odabranih ili 1000 odabranih ili 3000 odabranih, ali 90% društva je palo na koljena i sve priče trebaju poći odatle, ne radi vraćanja u prošlost nego radi rezanja nevjerojatne agresivnosti i arogancije u diskusijama koje čujemo gdje se vlast koja nit luk mirisala nit luk jela okrivljuje za ono što ste vi kolege napravili tj. vaša vlast, ne vi osobno, a neki i osobno. Jučer je vaš predsjednik gospodin Karamarko rekao da Hrvatsku trese teror relativizacije, a nažalost Hrvatsku je zdrmao, stresao i došla je do praga uništenja teror kriminalizacije koji se odvijao u jednom periodu u kojem ste vi igrali glavnu ulogu u ovome društvu. Zato molim za skromnost.
Kolega Jurjević, ovo bi trebala biti replika Damiru Kajinu, a Damir Kajin će na nju odgovoriti.
El ninjo pustoši malo južnije, ne ovdje, ne tako sjeverno. Da, nekome metak, nekome imetak, govorilo se nekada. Zamislite, danas neki pojedinci od onih 100-tinjak ili 300-tinjak obitelji u stanju su kupovati inkunabula ili nabavljati, ne znam kako, ne znam pod kojim uvjetima, iz 1455. godine štampane na Guttenbergovom stroju. Cijela jedna Vlada rekoh maloprije je de facto u zatvoru, od premijera, dva zamjenika premijera, da ne nabrajam sada ono što sam radio prije čitav niz ministara, da ne govorim da se nijedan posao u ovoj zemlji zapravo nije mogao napraviti na toj državnoj razini. Možda je slično i na lokalnoj bez ozbiljne provizije. I onda sam si postavljao pitanje da li to utječe na hrvatski imidž. Pa da, ne samo ova opustošena Ulica A.G.Matoša ovdje ispod Vlade nego naprosto to i šalje jednu takvu negativnu sliku o hrvatskim prilikama, o hrvatskim dužnosnicima, o hrvatskoj vlasti, o nama kao građanima ove zemlje da doista malo tko u ovom trenutku želi imati posla u ovakvoj zemlji.
Druga replika, Gordan Jandroković.
Hvala lijepo. Pa kolega Kajin kao i obično bili ste kontradiktorni. Nekoliko stvari ću prokomentirati. Prvo, kada ste govorili o korupciji evo nadovezao se na vas i zastupnik Jurjević, jeste vi to mislili na IDS koji ste nazivali tijekom lokalnih izbora mafijaškom organizacijom koji Istrom Vlada kao Sicilijom u kojoj je povezana policija, državna odvjetništva, Porezne uprave, u kojoj se uzimaju novci za prodaju zemljišta. Kad ste spominjali sada i gospodina Vidoševića, možda je on dio svog imetka zaradio prodajom zemljišta u Medulinu, ne znamo to. Ali koliko znam tamo je na vlasti bio IDS, pa kad već tako vehementno govorite o korupciji bilo bi lijepo da nam iznesete onda svoje spoznaje o tome što se zbivalo u Istri dok ste vi bili član IDS-a. Lagano je optuživati druge, ali preuzmite odgovornost, odite na Državno odvjetništvo, ispričajte sve što znadete kako se vladalo u Istri, kako se vlada u Istri svo ovo vrijeme. Druga stvar. Ne znam da li ćete i za to optužiti HDZ. Porez na nekretnine. Jučer ministar Linić kaže uvest ćemo 2014. porez na nekretnine. HNS danas kaže nema poreza na nekretnine. Vi kažete oprezan treba biti s porezom na nekretnine. Pa tko je tu lud? [[Upadica: Ti.]] [[Upadica Stazić: Kakvo pitanje takav odgovor.]] A dobro, ako ćemo se tako razgovarati kolega Staziću onda smo uveli novu praksu ovdje u Sabor, pa ću ja vas podsjetiti da ste vi ljetovali za 7 kuna, a ostalih 300 kuna su podmirili hrvatski građani kada ste bili na Brijunima. Te stavke nema u proračunu, a možda bi i nju trebalo staviti za 2008., devetu i desetu pa da znaju ljudi kuda je otišlo njihovih desetke tisuća kuna na ljetovanje SDP-ovaca na Brijunima [[Upadica Stazić: Vama je vrijeme isteklo.]] Nije mi isteklo jer sam dobio. Ne, ne, ne.
Na repliku odgovara Damir Kajin.
Čekajte, čekajte gospodine potpredsjedniče. Ne može tako. Postoje pravila igre u ovom Hrvatskom saboru.
Isteklo je vrijeme za vašu repliku.
Ne, ali mi je on izgubio riječ. Izgubio sam na to 20 sekundi i dat ćete mi sad 20 sekundi.
Isteklo vam je vrijeme, hvala lijepo.
Ne, ne ja neću sada prestati jer nije u redu, nije korektno, nije pošteno.
Odgovor na repliku Damir Kajin.
I pitam vas još kolega Kajin, rekli ste da je nemoguće da će rast biti 0,2% pa me zanima hoćete li vi podržati …
Kolega Jandroković, izričem vam opomenu.
Samo da završim.
A sad vam izričem opomenu sa oduzimanjem riječi.
Da li ćete podržati taj rebalans proračuna za koji i sami kažete da nije realan?
Tako dobili ste opomenu sa oduzimanjem riječi. Nećete se više moći javljati po ovoj točki dnevnog reda. Izvolite kolega Kajin.
Ne, neće biti rasta gospodine zastupniče kao što ga nije bilo ovih svih šest godina, a to sam govorio i prilikom proračuna koji smo usvajali u ovom Parlamentu 2012. komparirajući sa istarskim prilikama i znajući što će se i kod nas dole dešavati u 2013. Ako sam tad vjerovao da u Istri ne može biti rasta, e onda u nekim drugim krajevima koji su daleko, u daleko goroj situaciji ne može biti niti 2013. Govorio sam Istra neće biti niti Sicilija, niti Kalabrija. I da vam sada posve otvoreno kažem gdje je krenuo moj razlaz sa IDS-om, zbog toga što su moji onako otvoreno, bezobrazno, protiv volje građana Istre svo vrijeme surađivali, koalirali s Vladom HDZ-a. I kad se u to umiješalo i nešto bijelo, rekoh dosta. Točno je, gospodin Vidošević je kupovao nekih 4500 kvadratnih, ne mislim na nogometaše Hajduka, kupovao je nekih 4500 metara. Ček pusti me da govorim! U Dugoj Uvali, najatraktivnijem prostoru grada Pule. I sigurno je da bez lokalne vlasti ono se ne bi moglo urbanizirati, a pogotovo ne bez jednog isceniranog požara. Pa pojedinci nisu bili samo megalomani, nego imam dojam da su bili i piromani. A što se tiče poreza na nekretnine za 2014. prva nekretnina u kojoj živite nema se što oporezovati. Druga nekretnina ono što ste naslijedili, a tamo ne živite ili ne znam vikendica, nema se što oporezivati, a ako netko ima tri, četiri ili pet nekretnina, pa onda neka najprije kaže kako je to stekao i na to plati porez.
Slijedi replika Josipa Borića.
A kolega Kajin, slušao sam vašu raspravu pa me interesira je li vama u Istri sa IDS-om na vlasti jednako loše kao i nama sa SDP-om u Primorsko-goranskoj županiji. Jer puno ste pričali o investicijama, o investicijskom ciklusu. Vi često spominjete i novu bolnicu u Puli itd. Kad je počela ova Vlada mi smo imali 4 ministra iz 8. izborne jedinice. Na žalost, jedan je morao ići jer mu premijer nije htio dozvoliti da gradi autoput od Križišća do Žute Lokve. Sad smo ostali na tri. Gledajući ovaj rebalans proračuna u našu 8. izbornu jedinicu pa nije došlo možda 300, 400 milijuna kuna investicija. Sam ravnatelj KBC-a Rijeka govori da je to strašno u kakvim uvjetima rade i da će ga skoro morati i zatvoriti s obzirom na stanje cijelog objekta i svega što se tamo dešava. Pa me interesira da li je kod vas u Istri jednako tako i imamo li mi uopće išta od toga što smo evo, imamo tri ministra sada vi jednoga iz IDS-a, mi dva ovdje iz SDP-a. Mi jednostavno u toj našoj 8. izbornoj jedinici nemamo nikakvih investicija osim što se uspjela ja mislim barem konačno dovršiti ova dionica od Orehovice do Križišća, iako još nije puštena u punom profilu. Ali da barem imamo kakve takve nade da će nam nešto od tih silnih investicija doći na područje. Zbog toga vas želim pitati je li vam isto vama sa IDS-om kao i nama sa SDP-om u Primorsko-goranskoj županiji?
Evo čut ćemo sad odgovor na to pitanje od Damira Kajina.
Pa nije puno bolje niti u Istri nego što je drugdje. Ako u ovoj zemlji ima na današnji dan 355000 nezaposlenih, na današnji dan u Istri ih ima 10000. I ja jednako suosjećam sa onih 10000 u Istri kao i sa svih tih 355000 u Republici Hrvatskoj. Ali ono što je isto tako nesporno, investicija nema niti će ih tako skoro biti. Prije svega, ovdje mislim na realni sektor. Sve se danas manje-više bazira na ovim vladinim investicijama. Slušam eto ovih dana županicu sisačku. Ona kaže 2 milijarde kuna investicija. U proračunu Sisačko-moslavačke županije taj novac može iznositi negdje oko 250 milijuna kuna. Ne može usisati u investicije, kao što niti županija Istarska sa proračunom od 305 milijuna kuna može bitnije investirati, iako ne znači da ne mogu daleko manje trošiti. Ali je isto tako činjenica da u narednih dvije godine u Istru će se investirati Hrvatske vode 570 milijuna kuna, Hrvatske ceste 370 milijuna kuna. Iduće godine Kaštjun negdje 70 milijuna kuna. Želim vjerovati da će krenuti i istarski ipsilon koji je stajao a što se tiče turizma lani su, pardon ove godine investirali 800 milijuna kune, iduće godine negdje oko 600 milijuna kuna. Ali što je poanta? Ne u investicijama javnog servisa nego privatnim investicijama. Ako ne bude bilo ovih privatnih investicija ajde pomoći će nam javne, ali neće građani bitno osjetiti na kvaliteti svog života.
Sljedeća replika, Stjepan Milinković.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Kajin pa neću o onome u čemu se ne slažem s vama, to sam puno puta već, ali ću govoriti baš o onom gdje se slažem. I drago mi je čuti od vas da se zalažete za uređenje ulica i javnih prometnica. To u svakom slučaju i budući je malo se govori o lokalnoj problematici ja sam itekako puno puta u ovom Visokom domu govorio da mi u našoj županiji imamo oko 800 km cesta koje su nadležnosti ŽUC-a, Županijske uprave za ceste. A dobili smo najmanje sredstava iz one pozicije koje su u nadležnosti ministra. I zamislite tko je najviše dobio? Pa mislim tamo negdje Krapinsko-zagorska i taj dio. I pitam se koji su to kriteriji? To je bitno i vrlo važno reći jer mi isto tako razmišljamo ovdje i govorimo lokalno. Druga stvar u kojoj se slažem s vama jeste da treba podržavati mala gospodarstva, a želim reći da su i obiteljska poljoprivredna gospodarstva mala gospodarstva koja su porezana hametice, koji broja više ne znam koliko je danas, a i sami ste rekli koliko je smanjeno u proračunu. To neću ni ponavljati. Ali, želim reći nije samo problem u tome što je srezano, problem je što je tržište neuređeno. Problem je ono što sam govorio prije nekoliko dana da je Europska komisija vratila strategiju na popravni. I govori se o onih 332 milijuna eura za ruralni razvoj. To je problem i ne obećava neku bolju budućnost. I zato za ta mala gospodarstva ne očekujem niti sljedeće godine bez obzira što se tu govori e bit će sad puno sredstava itd. u proračunu sutra ne očekujem baš da će to tako doći, a oporavak u poljoprivredi nije baš jednostavan, nije lagan, nije brz to je jedan ciklus koji treba dulje vremena čekati. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, Damir Kajin.
Pa ja se, imam tu jedan baš podatak, ja se slažem da domaću proizvodnju treba zaštititi. Da je tu domaću proizvodnju trebalo zaštititi i jučer, ne danas ili ne sutra jer pitanje je da li ćemo svi mi preživjeti to sutra. Evo sad nakon ulaska u EU 1.07. uvoz mlijeka u srpnju skočio je 86%. To je ono o čemu govori gospodin Linić, koliko smo mi recimo zbog carine izgubili ne samo prihoda u državnom proračunu nego što to konkretno može značiti i za proizvodnju mlijeka u RH i što će se dogoditi sa našim recimo ovako stočnim fondom. Vratili smo se de facto zbog tih uvoza u proizvodnji pa ja ću reći možda i 10-ak posto unazad. Da, netko će reći prekipjelo nam je s Unijom. Uvoz mlijeka u prahu čitam na godišnjoj razini je povećan 2267%, maslaca 127%, vrhnja 33% i tome slično. Ali, jednostavno izbora nema, treba jednostavno vidjeti što je moguće po tom pitanju naprosto učiniti. Granice su sada otvorene i trebamo pokušati ne samo uvoziti nego i naše proizvode urediti proizvodnju i izvesti.
Nova replika, kolega Franjo Lucić.
Hvala lijepo. Pa evo kolega Kajin u vašem izlaganju izrekli ste jednu rečenicu koju vi u koalicijskoj Vladi ne volite čuti, a to je rekli ste da ste provodili jednu represivnu poreznu politiku prema građanima naravno i prema tvrtkama. I rekli ste da nije takve politike gdje bi bili? Ne bi mi ovdje danas dobili plaću. Da, dragi kolega to je točno, ali vi ste pored takve represivne politike stvorili 6 milijardi deficita, vi ste danas stvorili na Zavodu za zapošljavanje preko 350 tisuća ljudi, vi ćete sa ovakvom represivnom politikom imati deficit 2014. godine najmanje 22 milijarde kuna i vi ćete sa novom vašom represivnom politikom dakle po novom Zakonu o porezu na nekretnine uvesti jedan novi socijalni udar na sve građane i na sve pravne osobe. Pa molim vas da mi odgovorite kakva je to politika ove vladajuće strukture vaše koalicije i da li ćete i u sljedećoj godini okrivljavati Vladu RH gdje je HDZ obnašao vlast i koji će vam biti izgovori za ovaj deficit u 2014. godini kao što sam rekao koji će biti najmanje 22 milijarde kuna?
Odgovor na repliku, Damir Kajin.
Sa HDZ-om neka se bave sudovi, ja neću. Ali kod poreza na nekretnine prva, druga nekretnina ne, treća, četvrta, peta lako ćemo mi za to. To više nije socijalna kategorija. Možda u nekim situacijama ali u pravilu to nije socijalna kategorija. Jasno bitka svih bitaka je bitka za radno mjesto. Činjenica je da je ove godine točno ostavljeno 4,7 milijardi kuna gospodarstvu, najveću korist je imalo veliko gospodarstvo od tog novca, ne ono malo. I to treba isto reći. Veliki vidimo i sada iz svih ovih anketa i dodatno zapošljavaju. Činjenica je, mali su na koljenima. Mi moramo ja mislim da bi se trebalo na neki način, možda i posebne mjere upravo za taj mali gospodarski sektor, o tom malom nažalost nitko ne brine. Netko će reći, ako ima korist veliki, ima i mali. Da porez govorimo sada o Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje, minus onih 2 postotna poena, apsolutno imaju mali kors ali neusporedivo veću korist ima onaj veliki. A tko nam s druge strane puni proračun? Ja tvrdim da dominantno puni onih 750 tisuća ljudi koji rade u malom sektoru. U velikom sektoru radi 150 tisuća ljudi koji uz koliko radi i u srednjim recimo ovaj firmama. Prema tome želim vjerovati da će se više naprosto pažnje posvetiti tim malima. I s druge strane, da skupa smo država. Mi imamo 556 jedinica lokalnih samouprava, 310 turističkih zajednica, pretpostavljam da je i previše i agencija i tih kako se zove ministarstava i savjetnika kod predsjednika države i tome slično. Nama u javnom sektoru radi 370 tisuća ljudi a milijun radi u realnom sektoru i tu treba nešto učiniti.
Nova replika, Darko Milinović.
Hvala lijepo. Pa evo gospodine Kajinu, optužili se bivšu svoju stranku da je surađivala kako ste rekli s HDZ-ovom Vladom. Moram reći da mi u županiji Ličko-senjskoj žudimo za suradnju s SDP-ovom Vladom ali žilavi su, neće prijeći granicu Ličko-senjske županije ni po razno. Ali dobro. Sada ću ja početi da ste i vi surađivali s HDZ-ovom vladom, kada je bila sanacija zdravstvenog sustava nas dva smo razgovarali i Pulska bolnica je imala 80 milijuna kuna duga i mi smo se dogovorili kada smo vidjeli sve troškove Pulske bolnice išlo je negdje oko 30 milijuna kuna na sanaciju Pulske bolnice i ona je sanirana najvišim sredstvima, najvišim sredstava od svih županijskih bolnica. Tad sam ja u šali rekao, ali morate, mi ćemo preuzeti upravljačka prava, vi ste rekli ni slučajno, nek ti to ne padne napamet, naravno ja sam rekao da se šalim i sanirali smo Pulsku bolnicu sa 80 milijuna kuna na 50 milijuna kuna duga. Sad ste vi rekli da je to 200 milijuna kuna duga. Dakle vi ste to dogovarali s menom koji sam bio potpredsjednik Vlade u HDZ-ovoj Vladi i govorimo tko je opustošio Hrvatsku. Hajde možemo i to reć, spominjali se mnogi uragani, Ninjo ovaj, Ninjo onaj, pa 40-tih godina ja mislim da je Hrvatsku, ili Hrvatice i Hrvate najviše opustošio Lkomunizmonjino koji je prouzročio tsunami poglavito u Splitu L Bajonjino. Ja mislim da je to bila najveća tragedija hrvatskog naroda.
Odgovor na repliku, Damir Kajin.
Jedno je surađivati sa bilo kojom vladom, drugo je patirati, jedno je raditi u interesu građana, drugo je dogovarati politike. Ti do Učke ja s druge strane Učke a tko je ovaj opustošio ovu zemlju, ti buš reko komunjizmo, ili komunizmo. O tome se isto da razgovarati, o tome se isto da razgovarati. Ali ja znam da je do 90-te godine stvorena gospodarska osnova koja se krčmi nakon 90-te godine. Zemlja je tada industrijalizirana. Postavljena je turistička osnova, elektrificirana, osim autocesta izgrađena je osnovna ja bih rekao prometna infrastruktura, postavljeni su ostali standardi i imam dojam da bi mnogi radije bili u jednom onakvom društvenom uređenju nego u ovom kada ne znaju kakva im je perspektiva.
Zahvaljujem. Ostavio sam vam još tri replike, ali njih ćemo čuti u 15,00 sati nakon stanke. Oglašavam stanku. STANKA U 13,25 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Kolegice i kolege, nastavljamo sa radom. Imamo još dvije replike na izlaganje kolege Kajina. Domagoj Ivan Milošević replika. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući kakva je čast nakon sat i pol pauze sada se podsjetiti šta je kolega Kajin rekao, ali dakle da slažemo se oko toga da je ključno pitanje za našu državu upravo zaposlenost odnosno radna mjesta i upravo je to dio rezultata koji najviše razočarava ovu Vladu i politiku ove Vlade. Rekli ste jednu rečenicu, a to je ako se ne varam da se nije podiglo porezno opterećenje da ne bi bilo možda za jednu plaću za sve nas i naravno za državne službenike. E sada ja ću vas podsjetiti da osim što je HDZ-ova vlada završila pregovore za ulazak u EU 2011.godine je 6 odnosno 12 mjeseci ranije prije zakonskog roka ukinut krizni porez dakle smanjeno je porezno opterećenje te 2011.u odnosu na 2010.godinu, rezultat je između ostalog bio povećanje zaposlenosti odnosno pad nezaposlenosti. E sada da se vratim na ovu vašu jednu plaću, dakle jedna plaća vam je otprilike nekakvih ako ja dobro računam 3 milijarde kuna, ne ispričavam se pola od toga milijardu 600 milijuna kuna je otprilike plaća u cjelokupnom javnom sektoru. Molim? … [[Upadica se ne razumije.]] jedna otprilike milijardu 600 ili 700 milijuna kuna. E sada što ja želim reći izgubljeno je preko 50 tisuća radnih mjesta u proteklih nešto više od godinu dana. Samo porezi i doprinosi iz tih izgubljenih radnih mjesta u privatnom sektoru zapravo su trošak jedne mjesečne plaće za cjelokupni državni aparat odnosno javnu administraciju i sve zaposlene. Dakle mislim da je savršeno jasno gdje treba ići, a to jedino rješenje leži u jačanju privatnog sektora, čuvanju radnih mjesta i srednjih i mali o tome često govorite, dakle upravo srednjih i malih ali u odnosu sa velikim privatnim sektorom.
Hvala. Imamo odgovor kolega Kajin.
Ne nisam rekao da se nije diglo ovo poresko opterećenje već da se nije pristupilo rigoroznoj naplati poreza, da bimo mi možda ostali bez jedne plaće ili bez jedne mirovine. Točno, u dvije godine izgubili smo cca 50 tisuća radnih mjesta, u 6 godina mi smo izgubili 150 tisuća znači od početka krize na ovamo radnih mjesta u realnom sektoru. Ono što je isto tako zanimljivo od 2000.godine na ovamo povećano je 50-ak tisuća ljudi znači dobili smo 50 tisuća ljudi koji plaćaju doprinose, ali smo u istom periodu dobili 200 tisuća novih umirovljenika i to je bit. Kod nas je kriza počela daleko prije nego je počela na zapadu. Na zapadu 15.8.2008., mi smo već 2008.imali gubitak GDP-a od 6,8%. 2009.kada je pobjegao premijer sustav se raspao. Mi samo iduće godine za kamate moramo izdvojiti 16 milijardi kuna. ja sebi svo vrijeme postavljam pitanje tko je kriv za brodogradnju? Neću reći da je bivša vlada neću reći da je ova ali je činjenica da je taj problem trebalo sanirati. Tko je kriv za druge gospodarske sustave, za jednu Centar banku, za jedan Varteks šta ja znam jednu pivovaru iz Buzeta i da ne nabrajam dalje. Nije IDS kriv za sve to za nešto je kao i svi drugi koji su na lokalnoj ili na državnoj razini u poziciji moći odnosno vlasti ali je činjenica da smo se našli u takvim okolnostima ili da tu situaciju ili da zemlju u cjelini netko mora izvlačiti iz dubioze. A slažem se neće je izvući ni javni ni komunalni servis nego je mogu izvući samo privatni sektor.
Hvala. I zadnja replika Ante Babić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Pa kolega Kajin govorili ste i o deficitu zbog plaća, mirovina, bolnica i slično, ja sam od vas očekivao da ćete vi onako i britkiji i iskreniji biti u izlaganju pošteniji rekao bih, a znate i sami da su ovo ljeto zatvarani kafići zbog 5 ili 12 kuna viška u blagajni, a da se istovremeno javni novac dijelio osobnim ili partijskim prijateljima, da ne spominjem Centar banku, Dioki i … No ne spominjete neviđenu pljačku kroz Zakon o predstečajnoj nagodbi i štetu za državni proračun. Koliko će se samo novca osloboditi EPH-u špekulira se gotovo pola milijarde. Ali zaboravili ste još jednu stvar ministar je trebao osigurati fiskalnu stabilnost uravnoteženja proračuna a ne dočekati deficit od 16,2 milijarde kuna i time izgubiti fiskalni suverenitet jer ćemo očito ući u europski režim prekomjernog zaduženja. Hvala.
Hvala. Odgovor kolega Kajin.
Da, ja ću isto reći posve otvoreno, za pet kuna nije trebalo zatvoriti niti jedan ugostiteljski objekt, nije trebalo ali treba imati na umu da je PDV ugostiteljima sa 25% spušten na 10% i da nema potrebe u tom slučaju ne prijaviti niti jednu kunu, sve treba prijaviti. 10% svatko u ovoj zemlji mora jednostavno platiti. Griješiti svatko može, prevariti državu kada mu je PDV bio 10% naprosto ne smije. Međutim, isto tako treba imati na umu koja je struktura proračuna. Ne prozivam nikoga, 119 milijardi kuna, 49% toga proračuna ide za mirovine, ide za socijalu, ide za branitelje itd.. 22% to je 2 milijarde cca. na mjesec, nije bitno milijardu 700, 800 ide za plaće. 16% su krediti i glavnice da ne govorimo o subvencijama i tome slično. Konačno, iduće godine isto tako znamo 43 milijarde kuna država se mora zadužiti da financira glavnicu, kamatu, da financira ovaj deficit jer u protivnom svi mi znamo ili će ići plaće dolje ili će mirovine dole ili će ići ne znam ono malo subvencije itd.. A opet dok se ne riješe sve dubioze počelo od brodogradnje, počelo od ovih autocesta 18 milijardi kuna treba pronaći novaca u tri iduće godine. Pa nema šanse da bez one kako se kaže monetizacije vi možete to jednostavno učiniti. Kliničke bolnice 3,3 milijarde. Tko će sanirati 220 milijuna kuna Opće bolnice u Puli? Tko? Županija sa 305 milijuna kuna jednostavno ne može, lokalna samouprava ne može, mora jednostavno ili država ili nekoga treba jednostavno pozvati na odgovornost. I zato još jedanput kažem tek kada sredimo sve te dubioze koje su do sada nastajale ova zemlja će moći učiniti korak naprijed. Nažalost to neće biti 2014. možda 2015.
Hvala u ime Kluba zastupnika HDZ-a Martina Dalić. Izvolite kolegice.
… [[Govornica naknadno uključena.]] kolegice i kolege. Pa evo cijeli dan je dosadašnji zauzela na određeni način ova rasprava o rebalansu proračuna. Međutim, ako dopustite rekla bih da se je najmanje ustvari do sada raspravljalo o rebalansu proračuna a puno više o mnogim drugim ili ako je reći temama opće političkog karaktera. Međutim, proračun je ipak dokument u kojem su zbrojene financijske stavke i koji ima jednu neugodnu osobinu da nažalost ne može ignorirati stvarnost. I koliko god žustro, intenzivno ili sa puno strasti u ovome Domu raspravljali različita politička pitanja u proračunu prije ili kasnije ona se na vrlo jasan i nedvosmislen način pokazuju u brojevima i podacima. I rebalans koji ovdje imamo ispred sebe ono što je njegova rekao bih najviše zabrinjavajuća osobina jest što on pokazuje da je u proteklih 6 mjeseci odnosno u razdoblju otkada smo prvi puta rebalansirali proračun na neki način došlo do jednog potpunog zaokreta u rezultatima i u ciljevima koji su se proračunom željeli ostvariti. Jer podsjećam onim rebalansom u travnju Vlada je predlagala i Sabor naravno usvojio rebalans proračuna koji je predviđao, želio i argumentirao da će taj famozni deficit u 2013. biti manji nego što je to originalno u proračunu za 2013. predviđeno. Ja sam razumjela da je Vlada željela poslati jednu jaku poruku o smjeru i ciljevima svoje politike. Danas 6 mjeseci nakon toga nažalost stvarnost jest drugačija. Odnosno u provođenju toga proračuna i u provođenju te politike koja je trebala osigurati manji deficit očigledno nastupile su nepremostive i nesavladive poteškoće o kojima se u ovome Domu puno raspravlja pa i ne bih makar sada na početku ulazila detaljnije u to. Ali činjenica je da umjesto onoga što smo u 2013. željeli a to su manje proračunske neravnoteže, manje fiskalne neravnoteže, rezultat za 2013. biti će ustvari deficit proračuna koji je za 60% veći od planiranog za 6 milijardi kuna ili ako govorimo o konsolidiranoj središnjoj državi kada uzmemo u obzir izvanproračunske fondove promašaj između onoga što su bile želje, što su bili ciljevi i onoga što je ostvareno jest nekih 6,5 milijardi kuna. Ovaj proračun stoga nažalost pokazuje da rezultata fiskalne konsolidacije nema. Odnosno i oni rezultati fiskalne konsolidacije koji su ostvareni u 2012. u potpunosti su poništeni sa svime što se je dogodilo u 2013. godini. Nakon povećanja PDV-a na 25%, nakon povećanja nultih stopa na 5% i nakon smanjivanja doprinosa za zdravstvo i nakon smanjivanja stope za turizam i nakon velikih priča o uvođenju reda fiskalizaciji rezultat sveukupni te mješavine mjera ekonomske politike jest nažalost da fiskalna konsolidacija nije uspjela. Tako da čini mi se da smo suočeni sa onom narodnom poslovicom "Gdje smo bili-nigdje, što smo radili-ništa?". Jer sa ovim rebalansom Ministarstvo financija se ponovo vraća na početak i ponovo će morati se pozabaviti pitanjem kako sve ove proračunske neravnoteže na određeni način smanjiti, a u međuvremenu jest zbog kombinacija ekonomske politike koja se vodila nastala gospodarska i šteta i teret i na građane i na poduzetnike i očigledno vidimo da je mnoštvo skupina u društvu nezadovoljno. Međutim, ono što je pitanje koje se ne može izbjeći kada gledamo ovaj rebalans jesu ustvari da li podaci i da li slika javnih financija koja je prikazana u ovom rebalansu ustvari oslikava točno i koliko je to najviše moguće precizno stvarno stanje sa kojima će javne financije završiti ovu 2013. godinu, odnosno pitanje je da li je onda ovaj rebalans koji nam sada donosi prijedlog da će prihodi biti 3 milijarde kuna manji nego što smo to mislili prije 6 mjeseci, da će rashodi biti 3 milijarde kuna veći, da će taj sveukupni rezultat biti 60% lošiji nego što smo to planirali pred 6 mjeseci. Da li je to na neki način krajnja crta, da li je to sada ono od čega se moguće kreće ponovo u fiskalnu konsolidaciju ili će ustvari rezultat za 2013. biti možda i malo lošiji nego što je ovdje prikazan. Naime, zašto to pitam? U rebalansu se tvrdi da će prihodi u 2013. biti 110,3 milijarde kuna. U prvih 9 mjeseci ostvareno je prihoda 81 milijardu kuna što znači da jednostavna matematika, bez obzira na cjelokupna očekivanja, projekcije, prognoze, rast, makroekonomski uvjeti, da jednostavno matematika zahtijeva da prosječni mjesečni prihod u posljednjem kvartalu ove godine od kojega su dva mjeseca već iza nas, iznosi 10,2 milijarde kuna. Niti u jednom mjesecu ove godine prihodi proračuna nisu premašili 9,6 milijardi kuna. Stoga je logično pitanje zašto i zbog čega i na temelju čega Ministarstvo financija očekuje da će u posljednjem kvartalu na jednom proračunski prihodi da se tako izrazim procvjetati i da će se realizirati ono što se nije realiziralo niti u jednom mjesecu ove godine, odnosno malo sam pogledala, u posljednjih nekoliko godina 10,2 milijarde prihoda ostvareno je samo u dva mjeseca, u listopadu i travnju 2012., ni prije niti poslije. Želim reći da je Ministarstvo financija kada je uputilo ovaj rebalans u Sabor ustvari točno znalo koliko su stvarno ostvareni prihodi u 10. mjesecu jer je rebalans ovdje stigao 15. studenog. Državni rizničar je na odboru kazao da je prihod u 10. mjesecu ostvaren u iznosu 9,6 milijardi. Dakle, već kad je ovaj rebalans dostavljen čini se da je Ministarstvo financija bilo svjesno da se ovdje prikazana projekcija prihoda neće ostvariti, a ni gospodarska kretanja nam ne daju argumente kojima bismo mogli poduprijeti eventualno ovako snažan optimizam u odnosu na ono što se zbivalo tijekom ove godine. Držim stoga da gledajući u prihodnu stranu proračuna postoji dosta argumenata koji kazuju da je moguće da se ni ovi prihodi neće ostvariti, a što onda znači da je također moguće da će i krajnji rezultat, odnosno deficit biti i veći. Upitnika naravno ima i nad rashodima. Jedan od najvećih upitnika na rashodima jest ova vruća tema zdravstva. U 6. mjesecu provedena je tzv. sanacija zdravstva i plaćeni su dugovi bolnicama sa ciljem kako bi se skratili rokovi plaćanja koji postoje u sustavu zdravstva. Tako definiran cilj je dobar cilj, samo što se rokovi plaćanja u sustavu zdravstva nažalost ne mogu skratiti bez da se promijeni način kako taj sustav funkcionira jer prosječna mjesečna potrošnja zdravstva prije sanacije, kako u ovoj godini tako i u prethodnim godinama iznosi oko milijardu i 700 milijuna kuna i ta je prosječna mjesečna potrošnja zdravstva generirala rokove plaćanja koje svi ocjenjujemo kao neprihvatljive. Međutim, nakon sanacije, nakon 6. mjeseca prosječne mjesečne isplate za zdravstvo pale su na milijardu i 115 milijuna kuna. Pitanje je stoga kako je moguće da prosječna mjesečna potrošnja zdravstva od milijardu i 115 kuna neće generirati nove dubioze, a dubioze u zdravstvu generirala je mjesečna potrošnja od milijardu i 700 milijuna kuna. Mislim da nije moguće odgovoriti i argumentirati da nakon sanacije su problemi zdravstva riješeni. Mislim da upravo i unatoč ovim troškovima sanacije, dubioze u zdravstvu rastu i dalje jer sustav i dalje funkcionira na isti način, a prima značajno manje iznose novca. Stoga u financijskom smislu, a ne samo u pitanjima zdravstvene zaštite, mislim da će o sustavu zdravstva biti još puno govora i da ćemo se u narednim mjesecima suočiti sa velikim problemima iz toga sustava, usprkos i unatoč ovoj sanaciji. Ima naravno i drugih upitnika nad rashodnom stranom. Uštede na plaćama nisu ostvarene na način kako je planirano. Planirano je 2,5 milijarde, da vas podsjetim, milijardu i 800 na proračunu i 750 na zdravstvu. Ušteda će biti nekih 900 milijuna i na jednoj i na drugoj masi plaća. Međutim, broj zaposlenih raste pa možda je jedan od obrazloženja i razloga zašto nisu u potpunosti realizirane planirane uštede i taj što je krajem 9 mjeseca u sustavu obrazovanja bilo zaposleno 499 osoba više nego krajem 9 mjeseca prošle godine. I u sustavu zdravstva 1785 osoba. Niti je više djece u školama, niti su liste čekanja kraće. Zaposlenih je ipak više. Mogla bih biti naravno i zločesta i reći da je broj zaposlenih u odnosu na 9 mjesec 2011. za 4893 osobe veći. S obzirom na to i s obzirom na činjenicu da raste broj zaposlenih onda moram reći da je u stvari ostvarena ušteda se može smatrati i uspjehom. U zemlji koja ima 355 tisuća nezaposlenih vidimo u ovom se rebalansu smanjuju sredstva za aktivnu politiku zapošljavanja. Smanjuju se sa 512 na 343 milijuna kuna. U čemu je problem? Nema kandidata za mjere aktivne politike zapošljavanja. U zemlji koja se priprema za korištenje EU fondova samo u području željezničkog prometa smanjuju se rashodi za provođenje i pripremu projekata iz strukturnih fondova za 95 milijuna kuna. Izvođenje projekata financiranih iz IPA sredstava se smanjuje za 61 milijun kuna, a priprema dokumentacije se smanjuje za 34. Zašto? Što nam to govori o pripremi projekata. Da li su to toliko bile preplanirane stavke ili možda u pripremi projekata tu postoje i debela kašnjenja. I konačno, pitanje kako će se financirati ovaj rebalans. Naime, zbog povećanja deficita potreba financiranja povećava se na 34 milijarde kuna. Od tih 34 tri milijarde bi se trebalo namaknuti privatizacijom. Pitanje je što će to Vlada prodati za 3 milijarde kuna kad prihod od najavljenih privatizacija Croatia osiguranja i HPB-a neće donijeti ni pola toga iznosa. Što će se još eventualno prodati u narednih mjesec dana? Sa druge strane za zaduženje je pri tome ostalo 31 milijardu kuna. Vlada se već zadužila 29. Dakle, da bi uredno ispunila obaveze ovako kako u rebalansu piše morala bi se zadužiti još nekih dvije do dvije i pol milijarde kuna. Kako će se to ministre učiniti s obzirom da ste kazali da obveznice koje su izdane prošli tjedan su izdane za financiranje proračunskih potreba u idućoj godini. Da li to znači da u preostalih mjesec dana [[Upadica Batinić: Vrijeme.]] će se Ministarstvo financija zadužiti na domaćem tržištu, pa će ovaj novac koji Narodna banka planira i najavljuje za [[Upadica Batinić: Privedite raspravu kraju kolegice Dalić.]] kao način smanjivanja proračunske pričuve u stvari završiti u državnoj blagajni. Hvala lijepo.
Krećemo sa replikama. Prvi se javio Josip Benčić, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, štovani ministre. Zbog kratkoće vremena gospođo Dalić, evo vi ste na početku samo da se na to osvrnem otprilike rekli gdje smo bili, nigdje, šta smo radili ništa. Ne znam ako dobro citiram, odnosno da nam nisu ostvareni očekivani rezultati. Spominjali ste doprinose koji se znači na prihodovnoj strani smo se odrekli 2 i pol milijarde. Odrekli smo se reinvestirane dobiti. Spominjali ste i postupak fiskalizacije. Da, ova Vlada je mogla bit komotna, uzeti tih dvije i pol milijarde, nije trebalo dozvoliti da se dobit reinvestira. Fiskalizacija je pokazala pa ja ću reći odlične rezultate gdje su se prihodi povećali u nekima i desetorostruko, da ne kažem i stostruko. Međutim, ova Vlada se odlučila za jedan drugačiji pristup. Taj novac, te dvije i pol milijarde kuna, taj novac koji je znači upucan u privredu nije otišao u rashode, nisu povećane plaće ni u javnom sektoru, ni u državnom sektoru nego se na taj način poticalo gospodarstvo. Vi vrlo dobro znate da su to zapravo postupci, radnje koje ne daju odmah tzv. primarni efekat i da vi u ovoj godini ne možete očekivati da će se to vidjeti u ovoj bilanci. Ali budite uvjereni da će se to vidjeti 2014. godine. Hvala.
Hvala i vama. Nemamo odgovor. Vesna Želežnjak, replika. Izvolite.
Pa evo poštovana zastupnice, referiram se na isto ovo pitanje vezano što ste rekli gdje ste bili nigdje, što ste radili ništa. Uvažavajući i vaše znanje koje sigurna sam imate mislim da je neprimjereno ministru i ovdje svima nama reći gdje ste bili nigdje, što ste radili ništa. Naravno da mjere koje su se donosile nismo svi zajedno uvjerena sam sretni što nisu polučile rezultate koje smo svi očekivali, ali uvjerena sam da ovakvim radom i načinom da ćemo u budućnosti postići bolje rezultate i da će biti refleksije u idućim godinama i naravno da se ne može sve postići ove mjere koje su se donosile radi rasterećivanja privrede i gospodarstva nisu mogle dati željene efekte koje smo svi očekivali.
Hvala. Imamo odgovor, kolegice Dalić izvolite.
Pa da, na žalost ova izreka koju sam rekla jednostavno opisuje stanje o kojem se radi i ponovo se danas nalazimo u situaciji da pokušavate objasnite kako će u nekoj boljoj budućnosti biti bolje i kako će te mjere dati neke bolje i očekivane rezultate. Ja bih vam samo željela reći u svoje vlastito ime, a vjerujem i u ime mnogih ljudi vrijeme je da ti rezultati postanu koliko god malo i koliko god skromni bili vidljivi u sadašnjosti. Raznorazna i različita obrazloženja, izlike, rasprave o tome tko je kriv, tko nije kriv nikome ništa ne pomažu i život nitijednog građanina u Hrvatskoj ne čine boljim. Stvari je potrebno mijenjati danas, sada, kako bismo za našega života i neke rezultate od toga imali. Bolja budućnost će nadam se doći. Samo zasad iz ovih mjera ekonomske politike nije jasno kad.
Hvala. Ante Babić, replika.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice Dalić vi ste u svom uvodu zapravo lijepo rekli da je ovo prevažna tema da bismo politizirali, odnosno da se treba baviti općom državnom politikom pa sam ja očekivao da će možda prije naših replika se i javiti ili sam ministar Linić kada ste govorili o rebalansu i tvrdili da će prihodi poslovanja u 2013. godini iznositi 110,3 milijarde kuna, a dosada u ovih 9 mjeseci je to bilo negdje 81 milijardu kuna i niste znali na koji način i kako će oni to namaći. No, između ostalog ste rekli nakon velikih priča o uvođenju reda, fiskalizacije, javne su financije suočene sa rekordno visokim deficitom. Mišljenja sam ako se stvarno stvorio politikom ove Vlade onda se on stvorio na Zavodu za zapošljavanje i ispred pučkih kuhinja. A što se same fiskalizacije tiče nekoliko stvari. Usporeno je gospodarsko bilo u RH iako je, a tako je i danas rekao ministar Linić, oslobodio 5 milijardi kuna poduzetnicima, a oni ne ulažu. Zašto? Sa nesigurnom poreznom politikom, povećanjem poreza zapravo stvara se i nesigurno i nestabilno okruženje za investicije. Investitori koji ulažu i imaju bilo kakvu dobit zapravo postaju suspektni u ovome društvu. Ministar ih zapravo javno prokazuje. A što se fiskalizacije tiče, fiskalizacija je možda a i je moralno uspjela ali je zapravo ekonomski propala. Hvala.
Hvala. Imamo odgovor kolegice Dalić. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa ja bih rekla da najveći problem svih mjera koje su uvedene i koje su se pokušale provesti, a sa ciljem povećanja naplate i poboljšanja porezne discipline jest ustvari činjenica da nisu dale rezultate, odnosno njihovi se rezultati ne vide u povećano naplaćenim prihodima. Prema tome, one početne premise od kojih se pošlo u uvođenju tih mjera da vjerojatno na cesti postoji neki novac za prikupljanje kojeg se samo treba sagnuti se nisu pokazale točnima. I zbog toga zadaća je Ministarstva financija uvijek da što je moguće bolje, efikasnije naplaćuje poreze. To im je posao. I Ministarstvo financija u tome pokušava naći što bolje i što kvalitetnije instrumente. I držim da je to legitimno. Međutim, ono što držim da nije legitimno, nije legitimno stvarati dojam da će se na taj način i jedino kroz taj način riješiti proračunski problemi zato jer u Hrvatskoj postoji ogromna masa ljudi koja ne plaća poreze i koje prethodnici nisu željeli naplatiti. Upravo sve ove mjere koje je ministar poduzeo jako dobro pokazuju da to nije točno i da te početne teze od kojih je krenuo u sve ovo nisu bile ispravne. I zbog toga jednim dijelom i jest ovakav proračunski rezultat jer je podcijenio težinu vlastitoga posla.
Hvala. Frano Matušić, replika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice Dalić pa s razlogom ste problematizirali odnosno retorički postavili pitanje je li ovaj prijedlog rebalansa proračuna koji je pred nama zapravo odražava pravo stanje financija RH i hoće li se zapravo na ovaj način i ostvariti proračun do kraja godine? Već ste i sami iznijeli podatak da listopad sa uprihodovanih 9,6 milijardi kuna ne odgovara dakle toj projekciji koja nam je ponuđena. Da stvar bude gora izgleda da je Vlada došla na jedno područje koje je njoj veoma sklisko, a to je područje vjere. Ne vjere u svevišnjeg nego vjere u njihove rezultate. Dakle, područje vjerovanja je očito jedno vrlo sklisko i nestabilno područje za ovu Vladu pa je tako sasvim jasno iz svih projekcija da se neće ostvariti proračuna na način kako je to nama ovdje prikazano i hrvatskoj javnosti nego da će doći do povećanja deficita i to za još 10%. Konkretno, neće rast deficit za 60% nego će rasti za 70% upravo temeljem ovih pokazatelja o kojima ste vi govorili. Ja mislim da je svima jasno da je pred nama jedan nerealan rebalans koji nažalost neće se ostvariti na način na koji je prikazan, ali i zbog toga kažem što su članovi Vlade prešli na područje vjerovanja u to da će se njihovi rezultati ostvariti.
Hvala. Dražen Đurović, replika. Izvolite.
E hvala. Vi ste kolegice Dalić govorili o sanaciji zdravstva i o dubiozama i na način na koji ova Vlada rješava taj problem. Rješava ga vrlo dvojbeno. Ta tzv. sanacija zdravstva otprilike se da iščitati da bi se svodila prema njihovom planu na ukidanje pripravnosti, na otpuštanje spremačica, na ponovnom prebrajanju plahti i šprica i na kraju na otpuštanju vrhunskih medicinskih stručnjaka u RH zbog toga što ne prebrajaju koliko tko sati je u štrajku proveo ili nije proveo u štrajku. Dakle da malo inoriziram ali na to se svodi ta sanacija, zašto? zato što je vodi ministar financija u ovom trenutku, a vodi je ministar financija zato što imamo potpuno nesposobnog ministra zdravstva i umjesto da se detektira problem a problem je vrlo detektibiran a svodi se na potpuno nesposobnog ministra zdravstva ili kako oni vole reći zdravlja. Problem se prebacuje na nešto sasvim 55-to i umjesto da se traži problem tamo gdje ga zaista ima, tražiš ga tamo gdje ga naprosto nema i to se zove projekcija u psihologiji a ona je dosta prisutna i u radu, nekad je bilo i drugih rada, ali prisutna u radu ove Vlade i naravno da onda nastaje problem. Ne može ministar financija provodit reformu zdravstva, on može davat financijski okvir ali ne može riješiti problem, zahtijevamo resornog ministra koji je potpuno nesposoban rješavati taj problem. Čak i uz sve ove društvene konfrontacije koje imamo, taj ministar danas uspijeva konfrontirat i pacijente i liječnike i liječnike međusobno, jednu struku koja je do sada čak bila dosta homogena i gdje su ljudi i odnosi među njima funkcionirali. Taj čovjek je te ljude međusobno uspijeva zavaditi praktično na stranačkoj razini. Prema tome ključ sanacije zdravstva je smjena ministra zdravlja. Hvala.
Odgovor kolegice Dalić, izvolite.
Hvala lijepo. Pa ja bih se ustvari s vama samo djelomično složila zato jer pravilno ste istaknuli. Mi ovdje obično kada govorimo o proračunu bilo o njegovom izvršavanju, bilo o njegovom rebalansu mahom smo suočeni sa ministrom financija, jedino prilikom donošenja proračuna ovdje u Sabor dođu i drugi članovi Vlade odnosno dođe i sam predsjednik Vlade. Međutim, proračun jest ustvari dokument koji odražava rad cijele Vlade i nije na određeni način fer ili korektno ustvari u potpunosti držati ministra financija jedino odgovornim za proračunski rezultat. Najodgovorniji za proračunski rezultat jest ustvari predsjednik Vlade čija je zadaća koordinirati rad ministara i rad svih ministarstava kako bi se njihovi financijski efekti njihovog rada, bili sukladni i u skladu sa onim što u proračunu piše. Iz toga vi ovdje u kontekstu problema zdravstva ukazujete na i problematizirate odnos ministra zdravlja prema svome resoru i prema problemima u svome resoru. Međutim problem jest puno širi. Ovakvo odstupanje planiranog odnosno ovakvo odstupanje izvršenog proračuna od planiranog pokazuje ustvari da rad Vlade nije bio koordiniran, da nije bio koordiniran uopće, da se tijekom godine tim radom nije upravljalo na način da se poduzimaju i donose mjere koje bi ovo spriječile. Ovakvo dramatično odstupanje između plana i izvršenja. Čini se da se Vlada ne osjeća posebno obvezna dokumentom koji je usvojen ovdje u Saboru. Međutim, to na kraju konca i ne bi bilo prvi put.
Hvala. Sljedeća replika Hrvoje Nekić, izvolite kolega.
Uvažena kolegice Dalić, ja zaista moram priznati da je vaša sposobnost iznošenja statističkih podataka respektabilna. Međutim vi uporno odbijate priznati da je upravo ova Vlada gospodarstvu ostavila 5 milijardi kuna, 3,3 milijarde kuna u kešu za sanaciju dubioza u sustavu zdravstva, smanjila nelikvidnost a što su uostalom potvrdili sami privrednici. I što je najvažnije pokrenula je reforme koje nisu dale željeni učinak odmah ali vjerojatno će ga već dogodine dati. U redu, slažem se s vama. Imate pravo kritizirati ali isto tako zamolite svoje kolege da se prestanu cinično smijati kada govorimo o ovako važnoj temi. Hvala.
Hvala. Odgovor kolegica Dalić, izvolite.
Poštovani kolega, temeljem ove rasprave niste mogli procijeniti moju sposobnost iznošenja statističkih podataka jer ja nisam govorila ni o kakvim statističkim podacima nego o onome što piše u proračunu. Vaš je mogući problem da vi to niste u stanju pročitati, jer je proračun i kompleksan i opsežan dokument. Dakle, ovdje nije iznesen niti jedan statistički podatak nego brojevi koji ukazuju na stanje izvršavanja proračuna i stanje u javnim financijama, a o tome raspravljamo kolega. Kada govorimo o pet milijardi kuna koje je ostavljeno i prepušteno gospodarstvu. Željela bih ustvari reći i podsjetiti vas sve da gospodarstvo funkcionira kao jedinstven sustav i da to nije skup međusobno nepovezanih kutijica. Prema tome kada je gospodarstvu smanjen doprinos za zdravstvo time jest, ostavljen je poduzećima jedan dio financijskih sredstava. Međutim istovremeno je povećan PDV koji je smanjio kupovnu moć građana, a kupovna moć građana jest kupovna moć onoga što to gospodarstvo proizvodi. Prema tome samo na tom malom primjeru vam želim objasniti da postoji razlog zbog čega mjera smanjivanja doprinosa za zdravstvo nije dala rezultate koje ste očekivali jer su istovremeno na različitim mjestima u ekonomiji poduzete mjere sa suprotnim učinkom i nije potrošnja hrvatskih građana neka neželjena i nepotrebna kategorija i nešto loše. Potrošnja hrvatskih građana jest ujedno ponuda hrvatskih poduzeća. Oni nekome moraju prodati svoje proizvode i usluge da bi morali ostvariti nekakve prihode i da bi gospodarstvo moglo raditi. Zato o tome treba voditi računa da je gospodarstvo i ekonomija jedinstven sustav.
Hvala. Sljedeća replika, Domagoj Milošević. Izvolite kolega.
Gospodine predsjedavajući. Pa uvažena kolegice Dalić, jednu stvar koju danas se nismo dotakli. Dakle, bez obzira na to da smo ušli u EU Hrvatska će vjerojatno biti prva zemlja koja neće imati koristi u smislu troška pada kamate, dakle kamate će rasti nakon što je naša zemlja ušla u EU. Dakle upravo prije svega zbog pogrešnih procjena i loših planova ove Vlade hrvatski kreditni rejting je došao na razinu smeća i posljedično toga kamate ne možemo očekivati da će padati nego će rast, čak i usprkos činjenice da je ova Vlada administrativnom odlukom trošak brodogradnje i cjelokupne sanacije 10-ak milijardi kuna da pučki kažem uvalila u deficit 2011.godine. Međutim ako se ipak podsjetimo što je jest bilo 2011.godine, 2011.godine usprkos činjenici da je krizni porez 6 odnosno 12 mjeseci ranije ukinut, nije bilo rebalansa proračuna niti jednog rebalansa proračuna, imali smo dva kvartala gospodarski rast i kreditni rejting nam je bio značajno bolji nego što je nakon dvije godine ove Vlade.
Hvala. Odgovor kolegice Dalić. Izvolite.
Pa da kolega Milošević dobro je da ste podsjetili na činjenicu da je Hrvatska danas članica EU, a činjenica da je Hrvatska danas članica EU znači da u odnosima sa drugim državama članicama EU da u načinu na koji će Hrvatska ispunjavati i u načinu na koji Hrvatska ispunjava svoje međunarodne obveze, argumenti sa kakvima se ovdje kod nas želi opravdati sadašnje proračunsko stanje jednostavno ne igraju. Argumenti u EU argumenti tipa traženja krivca, argumenti rasprava u kojima se npr. postavlja pitanje kao što je danas postavio kolega Rađenović a zašto bismo mi poduzimali mjere koje vi niste poduzimali su argumenti koji nikoga ne zanimaju. U EU u tijelima EU prolaze konkretne činjenice, prolaze rezultati i prolaze konkretni potezi. I Hrvatska tamo mora na određeni način odgovoriti na pitanje kako i na koji način će potaknuti rast i kako i na koji način će ovo proračunsko stanje sanirati. Jer nemojte zaboraviti Europska komisija za ovu godinu ustvari procjenjuje da će deficit našeg proračuna biti 6,5% BDP-a. međutim takvu raspravu i takvu argumentaciju koja bi ujedno mogla pomoći hrvatskoj Vladi u raspravama i razgovorima sa tijelima EU mi ovdje ne vidimo niti se ovdje takvi argumenti prezentiraju. Ono jedino što ovdje Vlada prezentira je skretanje pozornosti sa bitnog, a bitno je kako i na koji način i kojim mjerama u sljedeće tri godine hrvatski deficit pasti ispod 3% BDP-a.
Hvala. Sljedeća replika Tomislav Žagar. Izvolite kolega.
Hvala potpredsjedniče. Uvažena kolegice Dalić pa meni je zapala za oko vaša izreka gdje smo bili nigdje, što smo radili ništa. Politički je to jasno da se tako se nastupa mogli bi onda prije zločesto reći, a gdje smo bili prije svagdje, šta smo radili svašta. Htio bih upozoriti na jedan dio vaše rasprave u kojem ste govorili da mjere fiskalne politike dakle fiskalizacija, uvođenje porezne discipline nije ostvarilo one učinke koje su očekivali. Međutim tu bi trebala jedna druga dimenzija naglašena, fiskalna politika prije svega ima za cilj održavanje stabilnosti i stabilnosti javnih financija. Ono što se ne smije zanemariti, a to je ministar naglasio ovdje danas veliki problem nelikvidnosti i insolventnosti. Dakle samo poštenim ili čistim plaćanjima možemo uvesti reda u taj sustav. Vlada je u više navrata kroz reprograme obaveza nastojala da olakša poduzetnicima da riješe svoje nagomilane financijske teškoće. Mislim da se to velikim dijelom uspjelo jer je to preduvjet na kraju krajeva i za isplatu plaća, ako se sjećate koliko je samo ljudi radilo a nije dobivalo plaće. Dakle mjere fiskalne politike ne moraju imati za cilj samo nametanje ili podizanje razine poreza već i održavanje stabilnosti u gospodarskom sektoru gdje je jako bitno da se plaćanje odvija u zakonski predviđenim rokovima. A što se tiče sanacije zdravstva naravno tu ne treba gledati jednodimenzionalno jer postoje mnoge bolnice u kojima se preinvestiralo pa su bolnice zbog toga došle u poteškoće. Hvala.
Hvala. Imamo odgovor kolegice Dalić.
kolega kazali ste da fiskalna politika ima za cilj održavanje porezne stabilnosti i fiskalne stabilnosti. Pa zašto to onda fiskalna politika ne radi?
Hvala. Ivan Šuker replika. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice Dalić, dakle Vlada nam je svojim mjerama pred nepunih godinu dana rekla da ćemo biti na deficitu 10 milijardi na kraju 2013.godine međutim nakon 11 mjeseci ove godine slika je sasvim drugačija. E sada se postavlja pitanje, što se to dogodilo sa proračunom na prihodovnoj strani i ono što je daleko bitnije što se to dogodilo sa proračunom na rashodovnoj strani? Evo uzmimo samo jedan segment, cijeli dan slušamo sa ove desne strane sabornice da je najveći problem rashodovne strane proračuna sanacija zdravstva od 3,5 milijarde kuna, a kada vidite proračun Ministarstva zdravlja se povećavao za 2 milijarde 800 milijuna kuna ne za 3,5. Istovremeno ministar je to danas priznao već za prvih 9 mjeseci ovaj sustav zdravstva je stvorio negdje oko milijardu i 100 minusa. E sada ako mi nismo rekli da sustav zdravstva košta toliko i toliko i da smo ga sanirali sa toliko i toliko i da ministar zdravlja više ne smije potrošiti onda smo si otorili još već problem sljedeće godine jer kada pogledate proračun sljedeće godine onda ćete vidjeti da MINistarstvo zdravlja koje je ove godine stvorilo minus od milijardu 200, 300 milijuna će stvoriti je na istoj razini kao i ovogodišnji. Međutim ono što je najgora poruka iz ovog proračuna, dakle voli se reći dali smo gospodarstvu toliko i toliko. Međutim, ovaj rebalans proračuna je uzeo gospodarstvu milijardu i 50 milijuna. Uzeo je Ministarstvu obrta, uzeo je Ministarstvu gospodarstva, uzeo je Ministarstvu regionalnog razvoja. I prema tome kako možemo reći da smo dali ako smo uzeli milijardu gospodarstvu. I onda je logična stvar da ovih 60% će 31.12. nažalost biti 70% a to je nešto što nikada nije zabilježeno u hrvatskoj povijesti.
Hvala. Sljedeća replika Nadica Jelaš. Izvolite kolegice.
Hvala poštovani potpredsjedniče.
Isprika. Javili ste se za repliku? … [[Upadica se ne čuje.]] Izvolite, oprostite kolegice.
Sve u redu. Znate kolega Šuker, ja mislim da je koncept davanja i uzimanja jedna dosta relativna stvar jer u suštini to davanje i uzimanje zbroji se na proračunski rezultat. A ovaj proračunski rezultat kaže minus 16,2 milijarde kuna. Tih 16,2 milijarde kuna treba na određeni način negdje posuditi, znači treba ih financirati. Sve dok, i sve dok je država suočena sa takvom velikom razlikom između prihoda i rashoda jasno je da ona ustvari proizvodi pritisak i stvara pritisak na rast kamatnih stopa koje se onda ponovo, koje se onda ponovno reflektiraju kako na poduzeća tako i na građane. I stoga ustvari i vodimo cijelu ovu raspravu jer glavno i bitno pitanje je kako će se taj minus i ta razlika između prihoda i rashoda smanjiti i kako će se u biti uravnotežiti ono što se iz proračuna daje i ono što se iz proračuna uzima. Sve dok je ova razlika tako velika uvijek će ustvari biti one negativni, oni negativni efekti će pritezati nad mogućim pozitivnim efektima i onimEe što se iz proračuna daje.
Hvala. Nadica Jelaš, replika izvolite.
Kolegice Dalić od vas smo navikli slušati doista stručne rasprave i zato mi se čini neprimjerenom ona opaska na vaša na račun Vlade da "Gdje smo bili-nigdje, šta smo radili-ništa". Dakle, mislim da je politički nekorektno minorizirati odnosno nipodištavati napore Vlade. Dakle, proračunski deficit jest povećan ali upravo zato što koalicijska Vlada jest radila, dakle što je vodila jednu proaktivnu politiku koja će sigurno i u nekoj bliskoj budućnosti donijeti određene rezultate. Dakle, ušlo se u sanaciju gospodarskih subjekata kroz predstečajne nagodbe i tu se Vlada zapravo lišila odnosno proračun 2 milijarde kuna. Ušlo se u restrukturiranje javnog sektora, u restrukturiranje odnosno sanaciju zdravstva. Sve to ima svoju cijenu. No, najveću cijenu svakako ima ogroman javni dug kroz ogromne kamate. Vidite deficit vaše Vlade za posljednje tri godine prije nego što ste izgubili vlast dakle u razdoblju 2009.-2011. dosegao je gotovo 64 milijarde kuna a niste napravili nikakve ovakve strukturne promjene odnosno reforme, bojali ste se ili ste kalkulirali. Dakle, jednostavno ste sve te vruče krumpire prebacili evo u ruke ove Vlade. Još bih se htjela referirati na jedno vaše pitanje dakle temeljem kojih to predviđanja se planira do kraja godine ostvariti gospodarski rast od 0,2% otkuda nam taj optimizam. Dakle, u radu Vlade mora biti optimizma a on je konkretno naše Vlade temeljen na sasvim realnim pretpostavkama, dakle na dobrim rezultatima turističke sezone a osim toga kroz fiskalizaciju se naprosto vidi da je gospodarska aktivnost veća od one koju dokumentiraju podaci Državnog zavoda za statistiku i to nam daje nadu da će do konca godine gospodarski rast doći u zonu pozitivnog.
Hvala. Odgovor kolegice Dalić.
Kolegice Jelaš ovo što ste rekli o 0,2% to je istina bila zapisana u ovom papirima ali ja mislim da ja to nisam ustvari izgovorila jer taj sam dio preskočila. Ali retoričko pitanje, ne retoričko nego i stvarno pitanje stoji s obzirom da i vi i svatko od nas vidi da nažalost toga rasta neće biti. Nažalost. Jer svima nama bi bilo bolje da to jest 0,2. I ja zato mislim da bi također bilo puno bolje da prestanemo ovdje voditi skolastičke rasprave koje nemaju veze sa stvarnošću. I međusobna, i trošiti vrijeme na međusobna uvjeravanja koja su iskreno govoreći nebitna a to je tko je kriv, kada je kriv, zašto je kriv i zbog čega je kriv. Kolegice Jelaš, u ovoj su zemlji bili izbori i ja ovdje sjedim na strani parlamentarne manjine. Prema tome da je sve to što vi sada retorički pitate zašto niste napravili ovo, zašto niste napravili ovo, zašto niste napravili ne znam što, kao što je govorio kolega Rađenović u ime vašeg kluba vi nikada ne bi došli na vlast. Prema tome, izbori jesu pokazali rezultat i mi temeljem tih izbora snosimo odgovornost za ono što se jest napravilo i za ono što se nije napravilo za vrijeme Vlade HDZ-a. Ali nikakvoga više nema smisla danas kada će, kada skoro dolazi dvije godine kako je formirana nova Vlada kontinuirano raspravljati što jesmo i zašto vi niste i zašto vi niste. Vaša je odgovornost gledati prema naprijed i voditi ovu državu i narod prema naprijed. Hvala lijepa.
Hvala. Josip Borić, replika. Izvolite.
Hvala lijepo, pa kolegice Dalić vi ste bila ministrica financija i vi ste predložili proračun za 2011. Na rezultatima iz 2010. Posjetiti ću vas što vam je tadašnji predsjednik SDP-a a danas premijer rekao na pad BDP-a od 2% On je rekao da je to odsustvo bilo kakve državne politike i tad vas je pitao jeste li vi uopće svjesni koliku štetu to čini državi. Sada kada drugu godinu za redom taj BDP pada, najprije -1,8 pa minus, više ni sami ne znamo koliko će biti u ovoj godini, ispada da je ustvari to jedina kvaliteta ove državne politike i da to ustvari doprinosi razvoju iste. Kada ne povučemo iz fondova, a čuli smo imamo na raspolaganju za ovih 6 mjeseci 450 milijuna eura, nismo povukli nijedan euro, to je također veliki uspjeh. U tom vremenu na 305 000 2011. zazivao se MMF, danas ih ima 60 000 više. Jednostavno se čovjek pita da li zaista možemo o istoj stvari govoriti na dva različita načina jer sve što je vrijedilo u tom vremenu dok su bili u oporbi sada kad su na vlasti više ne vrijedi. Svi neuspjesi koji ih sustižu jednostavno su veliki uspjesi ove države. Moje pitanje je ima li smisla ovakva fiskalna politika koja ne ostvaruje nijedan jedini postavljeni cilj.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Poštovani kolega Borić, puno se naravno i truda i argumenata i riječi koristi kako bi se pokazalo i dokazalo da je sadašnja Vlada povećala red, disciplinu, odnosno strašno se puno koristi fraza mi smo uveli red. Pitanje reda, a proračun, načini i frekventnost njegove izmjene također signaliziraju i postojanje ili nepostojanje reda u tim javnim financijama. Naime, Vlada silno želi da svi u državi rade kako je red i kako zahtijevaju zakoni i propisi. To je više nego pohvalno. Međutim, onda bi isto tako istu mjeru trebala primijeniti na sebe i dokumente koje sama predlaže vlastite financijske planove koje sama predlaže učiniti maksimalan napor da ih provede i da ih poštuje i to je također jedna vrsta reda. Međutim, taj red nažalost ne opažamo jer danas, niti 6 mjeseci nakon što smo imali rebalans originalno donesenog proračuna za 2013. godinu mi ponovo činimo rebalans i nije problem u rebalansu. Greške se događaju. Neke se stvari i ne mogu ponekad pravilno ocijeniti, ali problem je u opsegu odstupanja između onog što je planirano i onoga što je na kraju ostvareno. Ja takvo ponašanje i takvu praksu u institucijama državne vlasti ne bih baš označila kao dokaz za postojanje reda.
Hvala. I posljednja replika, Đuro Popijač. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice, na početku rekli ste jednu važnu konstataciju, ustvari otvorili ste dilemu da li će prihodi u 11. i 12. mjesecu, očekujući prihodi biti dovoljni i za pokrivanje ovog rebalansa. Dakle to je zaista uznemirujuća konstatacija i možda to nije još dovoljno razjašnjeno pa bi bilo dobro još jednom to pojasniti. Drugo, spominjali ste niz brojki gdje su i ovo što govorite u odgovorima na replike, dakle kakva je ozbiljnost uopće dokumenta koji se donosi u 11. i 12. mjesecu koji se zove državni proračun, ako stavke nekih ministarstava se mijenjaju nekoliko puta i po 30%. Čemu to služi na kraju krajeva? Što znači kada se neko Ministarstvo recimo gospodarstva na kraju oduzme 300 milijuna kuna u 11. mjesecu. Pa čemu je to uopće stajalo u proračunu? Samo da bi ministri mogli govoriti kako će biti subvencije i pomoć gospodarstvu veće nego ikad, a već unaprijed znaju da to neće nikakve veze imati na kraju godine jer ih neće niti pitati o tome. Ili Ministarstvo poduzetništva i obrta 140 milijuna kuna manje. Koliko smo se nagledali ministra Marasa da hoda okolo i da se hvali najvećim proračunom ikad za pomoć malim i srednjim obrtnicima. To je sve laž na kraju krajeva. Kakav ćemo mi sutra proračun isto o čemu ćemo raspravljati kada vidimo da se proračuni određenih ministarstava mijenjaju i to rebalansirani više od 30 na rashodovnoj strani. Dakle ili što je vjerojatno činjenica da fali kompetencije, znanja i struke u svim segmentima rada ove Vlade i isto tako velike neodgovornosti prilikom donošenja strateških i važnih dokumenata koji moraju odrediti temeljne smjernice gospodarske politike za naredno razdoblje. Hvala.
Hvala. Odgovor, kolegice Dalić izvolite.
Pa ja bih možda nadodala i treće pitanje ili treće moguće obrazloženje o ovome što ste rekli, a to je ustvari što se u naravi i u stvarnosti iza ovih proračunskih brojeva zbiva. Jer jedna od stavki npr. na kojima se u ovom proračunu u odnosu na prethodnu i u odnosu na 2011. pokazuju uštede jesu npr. Hrvatske željeznice. Međutim, mi tako i tako znamo da te uštede nisu realne jer je ustvari u iznosima ušteda ili čak u nešto većim iznosima su Hrvatskim željeznicama izdana jamstva. Kakva će biti sudbina tih jamstava vidjet ćemo i da li će ta jamstva ustvari pasti na teret neki budućih proračuna. Dakle te neke uštede koje se ustvari u financijskom i gotovinskom načelu prikazuju kao uštede to ustvari nisu. Jedna od također zanimljivih stavaka jest i HANDA oko koje su se ovdje lomila koplja i raspravljalo jako puno. Kada je HANDA uvedena u proračun njezini su rashodi bili nekih 700 milijuna kuna jer je to navodno namijenjeno po Zakonu o HANDA-i za naftne zalihe, zalihe naftnih derivata, objekte u kojima se te zalihe čuvaju i sve to povezano s tim, a također vezano uz članstvo u EU. Taj iznos sada rebalansom ovim aktualnima pada na 434 milijuna. Dakle, između originalnog proračuna i ovog ovdje rebalansa ušteda je 266 milijuna kuna. Pitam se je li to samo ušteda ili je to pak nešto ili su neke obveze koje HANDA stvara a koje u stvari nisu plaćene ili HANDA ne obavlja svoje poslove onako kako je zakonom propisano [[Upadica Batinić: Hvala.]] Prema tome, ove uštede u svakom slučaju i rashodna strana naravno da otvaraju i mnoga druga čitanja.
Hvala. U ime kluba HDSSB-a Krešimir Bubalo. Izvolite kolega.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani predstavnici ministarstva, očekujem da se i ministar vrati. Vjerojatno se ošo naoružat još podacima. Kolegice i kolege, naime pred nama je rebalans proračuna za 2013. godinu. No, vidljivo je bilo nakon što smo već imali izvršenje proračuna trideset i šesti bilo je očigledno da će bit potreban rebalans. No, očekivali smo ga puno prije ne krajem 11., početkom 12 mjeseca nego puno ranije. Jer evidentno je iz dokumenta iz kojeg se vide sve politike da se puno promašilo. Promašilo se na dosta tih stavki i svatko onaj tko je radio proračun, svatko onaj tko je provodio proračun, a evo i ja sam u jedinicama lokalne i regionalne uprave godinama radio na izradi, ali isto tako i izvršenjima proračuna onda znamo da se prošlih nekoliko godina smanjuju proračuni u jedinicama lokalne uprave. Oni su odraz stanja u Hrvatskoj. No, evidentno je kada govorimo o državnom proračunu i projekcijama za iduće vrijeme, vidljivo je da sve što treba rasti pada, a ono što treba padati raste. Govorim o prihodovnoj i o rashodovnoj strani, a to je vidljivo i u ovome rebalansu. Na prihodovnoj strani imamo minus od 2 milijarde 859 milijuna, na rashodovnoj imamo više potrošeno 3 milijarde i 580 milijuna. Ali ono što nas najviše brine u klubu HDSSB-a to je deficit koji je za 60% promašen u odnosu na planirani deficit koji je bio, a to je bilo 10 milijardi i 246 milijuna promašilo se i on je 16 milijardi i 286 milijuna. Procjenjujemo da bi mogao biti i veći, mogao bi biti i 17 milijardi kuna. Gledajući pojedine stavke u proračunu sigurno da nas zabrinjava primitci od financijske imovine prije svega zaduživanje koje se povećava sa 29 milijardi na 34 milijarde i sigurno da je to zvono na uzbunu, zvono na uzbunu svima koji rade u resornom ministarstvu, ali isto tako i u hrvatskoj Vladi ali i svima nama u Hrvatskom saboru. Gledajući ostvarivanje poreza na dobit on je manji za gotovo 900 milijuna kuna. Nije samo stvar reinvestirane dobiti nego i posrnulog gospodarstva koji itekako da je vidljivo u smanjivanju upravo iskazanog poreza na dobit. Porez na robe i usluge također je odraz stanja hrvatske potrošačke košarice, ali i smanjene potrošnje. Isto tako izostala je ona refleksija od turizma i imamo promašaj za milijardu i 734 milijuna kuna. No, ono što vidimo na rashodovnoj strani to je povećavanje izdvajanja za zaposlene milijardu i 64 milijuna kuna što nije malo i sigurno da očekujemo da se podnesu i izvješća Hrvatskom saboru gdje su to novi ljudi zaposleni, koji su to kolektivni ugovori možda koje mi ne znamo a da su povećana prava. Jer iznos od milijardu i 64 milijuna kuna sigurno da zabrinjava u tolikom promašaju. No, ono što nas iz Slavonije i Baranje sigurno pogađa to su subvencije u poljoprivredi. Smanjuju se za gotovo 400 milijuna kuna što su značajna smanjivanja i ona će sigurno odrazit se i na našu poljoprivredu, na ruralni razvoj. Ono što je evidentno to je da nema političke hrabrosti, ali gledajući naš ulazak u EU od 1.7. onda očekujemo i one investicije koje se događaju da se rade cost benefit analize, a vidljivo je i ono što se malo ulagalo da se nije dobro analiziralo i da smo često promašivali ulaganja. No, vidim da se smanjuje iznos za DUDI, agenciju koja treba upravljati imovinom. Ja bih im najrađe povećao sredstva jer bi oni trebali upravljati imovinom to se ne događa. Upravljaju loše i sigurno da nastaju velike štete i za proračun ali i za Republiku Hrvatsku. Ono što mi osjećamo to je da je potrebna i regionalizacija i decentralizacija i potrebna je veća fiskalna odgovornost. Ovih dana premijer je govorio o špajs karti. No, problem u Slavoniji i Baranji nakon ovog rezanja još jedne poljoprivrede vidimo da od špajz karte neće ostati ništa, neće ostati Slavoniji ništa. I kada gledamo brojke onda nema ujednačenog razvoja, nema politike ravnomjernog razvoja i to mora biti prioritet. No, kad gledamo pojedina ministarstva promašeno je u Ministarstvu unutrašnjih poslova za 235 milijuna za plaće. Smatram da takvi promašaji se ne mogu dogoditi u jednom odgovornom ministarstvu. Ali vidljivo je kad govorimo o Ministarstvu branitelja da se smanjuje iznos za 50 milijuna, a posebno srce boli što se smanjuje za zapošljavanje branitelja iznos od 4 milijuna i 522 tisuće kuna ili 26%. Ministarstvo gospodarstva također smanjuje se iznos za 300 milijuna ili 16%. Jer kada gledamo proračun osnovna rečenica kada gledamo proračun bi bila štedilo se. Ali se štedilo na razvoju, na razvoju i to u onim ministarstvima koja su trebala multiplicirati sredstva i pomoći našem gospodarstvu da ono bude snažnije, da bude jače. Malo prije sam rekao Ministarstvo gospodarstva 300 milijuna i upravo ti ministri kreativci nisu odradili svoj posao, pa isto tako i Ministarstvo poduzetništva i obrta smanjuju se za 139 milijuna. Ovih dana se govorilo dosta govorilo o ukidanju Obrtničke komore. Pa kad vidimo ove brojke bolje da ukinemo na vrijeme resorno ministarstvo jer ne vodi brigu ni o obrazovanju u poduzetništvu, isto tako ni razvoju malog i srednjeg poduzetništva. Vidimo da su smanjivana sredstva gotovo na razini 30%. Također se smanjuju sredstva za jačanje konkurentnosti, no evidentno je kad govorim o Ministarstvu kulture da im se pružila mogućnost da povećaju čak proračun. Kad govorimo o poljoprivredi, ispada da smo isplatili sve poticaje pa sad smanjujemo sredstva. No kada govorimo o financijskoj omotnici ona se nije ispoštivala i ostalo je milijardu kuna i sigurno da je bilo prostora za ispoštivati tu omotnicu, a ne za rezati i ruralni razvoj 28 milijuna sredstva za kapitalne pomoći IPARD-a 22% ili 58 milijuna, ekološku proizvodnju 7 milijuna, ribarstvo i eko sustav 28 milijuna ali ono što nas posebno brine, posebno nakon poplava, zaštita očuvanja prirode i okoliša posebice kad govorimo o odvodnji 158 milijuna kuna se reže. Isto tako vidim da se reže IPA projekat 3B pomoć za grad Osijek. To je projekat koji ide i nema razloga da se režu sredstva. Prema tome, dapače treba sredstva povećati. Ministarstvo regionalnog razvoja smanjuje se za 138 milijuna ili 27%. Pa gdje ćemo onda ako ne bude regionalnog razvoja, ako se ne bude barem pokušalo ujednačavati razvoj RH? Isto tako kada govorimo o nepripremljenosti projekata, multipliciranju sredstava, ali isto tako i učešća koja nemaju jedinice lokalne uprave onda se pitamo zašto se u resornom ministarstvu režu sredstva? Investicije su izostale. Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture reže se 225 milijuna. Isto tako vidim da se reže južna obala Luke Osijek za 5 milijuna i 850 a nema razloga da se ta luka ne nastavi sa izgradnjom, reže se gotovo 100%-ni iznos. Ministarstvo zaštite okoliša i prirode reže se za 50 milijuna kuna, Ministarstvo znanosti i obrazovanja ne mogu vjerovati da je netko promašio i u osnovnom i u srednjem školstvu iznos za 580 milijuna kuna kad govorimo o plaćama. I tu se povećava iznos za 580 milijuna. No, kad je u pitanju znanost i tehnološki razvoj onda se na znanosti i tehnološkom razvoju reže 40 milijuna kuna. Ministarstvo rada i mirovinskog sustava također je promašilo za 600 milijuna kuna pa ja se pitam tko je to radio proračun, da li su to neki pripravnici, možda vježbenici ili su to odgovorni ljudi u resornom ministarstvu radili? Ministarstvo turizma nije polučilo efekte koje smo očekivali, a Ministarstvo uprave također ostaje na istom. No, kada govorimo o onome što se danas dosta govorilo to je Ministarstvo zdravlja tu je povećanje za 13% ili 2 milijarde i 801 milijun. No, ono što je vrlo važno reći, oni nisu ozdravili, valuta im je plaćanja u prosjeku 180 i više dana. Znači, promašilo se na lijekovima za 37%, na stacionaru za 19% i sigurno da Vladi ali i resornom ministarstvu odgovara ovaj štrajk, vjerojatno računaju da će manje potrošiti sredstava. Na Ministarstvo socijalne politike i mladih povećao se iznos 200 milijuna kuna. Vjerojatno je razlog tome što sve više ljudi imamo na socijali, ali ljude treba zapošljavati, raditi na novim gospodarskim zonama, realizaciji novih radnih mjesta no to izostaje. Ministarstvo pravosuđa ostalo je na istom, ali vjerojatno kad bi radilo po učinku vjerojatno bi manje sredstava potrošilo. Kada vidimo i vanproračunske korisnike vidimo značajne deficite i u Vodama i u Hrvatskim cestama, vjerojatno je i gledajući DAB isplaćivao one štedne uloge u Centar banci za čega sigurno mi iz oporbe nismo krivi, ali sigurno da su se mogli spasiti oni ulozi koji su bili od strane države. Deficit je veći 60%. Vlada beznađe u Republici Hrvatskoj, no isto tako odustaje se od dosta projekata i sigurno da ono što se pojavljuje u Hrvatskoj pojavljuje se jedan defektizam. Reformi nema, prognoze su loše, investicije nisu realizirane. Pa nemojte misliti da je oporba zato kriva. No, kada govorimo o reinvestiranoj dobiti vjerojatno su je banke najviše reinvestirale. Ono što nas brine da ovih dana ministar se Grčić fali da ćemo možda nešto više povući sredstava iz fondova nego platiti članarine. Brinu nas ugovori sa CEFTA-om, Hrvatska je ulaskom u EU značajna sredstva izgubila, ja bih rekao s tim ugovorima naši proizvođači ne da gube strana tržišta nego gube i domaće tržište zbog mogućnosti svih onih stranih kompanija kojima smo se otvorili. No, ono što je zabrinjavajuće to je upravo ova tablica kretanja i struktura javnog duga. 2008. bili smo na 100 milijuna kuna, a evo približavamo se krajem 2013. na 200 milijuna kuna. Što se to dogodilo u ovih 5 godina? Što to nismo radili, a gotovo da nismo ništa radili. I maloprije, dosta slušam o politikama SDP-a i HDZ-a pa do kraja mandata neće biti SDP jednako HDZ vjerojatno će SDP i Kukuriku koalicija napraviti veći deficit. I gledajući prognoze za iduće razdoblje onda možemo reći da se Hrvatska treba suočiti sa izazovima, trebamo održivi ekonomski rast, trebamo mijenjati smjernice jer nova zaduženja usmjerena na financiranje kamata i znamo banke kako reagiraju kad se refinanciraju kamate povećavaju vam kamatu, a 20 godina nismo vraćali kredite, ovaj rebalans otvara vrata i MMF-u i Europskoj komisiji da nas počne kažnjavati, a kad mi sami kao resorna ministarstva i hrvatski javni sustav ne plaćamo u roku 60 dana to je znak produbljivanja krize. Projekcije za iduće 3 godine ne odražavaju realno stanje i onda je sigurno da se pitamo gdje je izostao Plan 21 – investicije, industrija, izvoz, inovacije, integracije? Sve nam je to u padu. No, prateći jučerašnje medije vidim da je Sisačka županija dobila 2 milijarde kuna. Gledajući 5 Slavonsko-baranjskih županija 272 milijuna i to rebalansom to je iznos koji se smanjuje. Pitam se tko to vodi politiku u RH da se Slavonija i Baranja kažnjava da u ovako malo kapitalnih investicija ide u Slavoniju i Baranju. Drago mi je da Sisačka županija ide realizirati dvije milijarde kuna projekata no to je stvar političke odluke. Nije stvar realnih projekata koje imaju jer Slavonija i Baranja ima dosta projekata koje mogu realizirati. Rupe se krpaju novim porezima a ne rezanjem rashoda. Ispada da ministar ide s onom tezom da rashodi oplemenjuju, pa predlažem ministru još danas da naoštri olovku i počne rezati jer postoji itekako puno stavki u proračunu koji se mogu rezati jer kad gledamo potrošačku košaricu naših građana, zanima ih kakve će biti presija i što će se dalje događati a rupe u košarici su svake godine sve veće i projekcije koje vidimo za iduće tri godine održavaju stanje da će nam biti potrošačka košarica sve veća. Zakon o fiskalnoj odgovornosti se ne poštuje i nitko još dosad nije ni od resornih ministara a ni u hrvatskim javnim poduzećima odgovarao. Odgovornosti nema a upravo ona mora biti zbog generacija koje dolaze, zbog generacija koje neće moći vraćati ne glavnicu nego kamatu, štedi se na krivom mjestu, štedi se na razvoju i u ime Kluba HDSSB-a kažem da ne možemo podržati ovaj rebalans jer stanje ali i prognoze koje imamo nisu dobre i podsjećaju me na čovjeka koji pada sa 50 kata, kojeg na 20 katu pitaju kako je a on kaže još uvijek dobro. Hrvatska nije dobro, stvari se moraju mijenjati, ali prije svega zaoštriti olovku i rezati rashodovnu stranu jer ona ne prati trenutno stanje u RH, vodi nas u još veći ponor, vodi nas u začarani bankarski krug iz kojeg nema povratka. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Krećemo s replikama, Frano Matušić prvi se javio. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Bubalo, s pravom ste rekli da je pred nama zapravo dokument koji govori o promašenim politikama ove Vlade i ove Vladajuće garniture, dakle Kukuriku koalicije. I rekli ste onu poznatu rečenicu da nažalost sve ono što bi trebalo rast pada, a sve što bi trebalo padati, raste jer najbolji primjeri za to su gospodarski rast koji pada i s druge strane nezaposlenost koja raste. Jutros sam u jednoj replici rekao, za vrijeme moje replike da će biti nekoliko nezaposlenih i upozorio sam da će za vrijeme ove rasprave biti nekoliko stotina, točnije, za vrijeme rasprave o rebalansu proračuna koji je takav kakav jest i nerealan između ostalog je novih 657 nezaposlenih danas u Hrvatskoj. dakle, danas, sad je broj trenutno 356 tisuća i 138 nezaposlenih i to je rezultat rada ove vlasti, novih 60,70 tisuća nezaposlenih. To je rezultat njihova rada, konkretno njihova rada. Međutim oni vole živjeti u dalekoj budućnosti pa smo tako imali prilike od vidovitog Miranda čuti kako će nam 2040. Ili 2050.nedostajati 375 tisuća radnika, i oni vjerojatno žive u tom okruženju, u takvom raspoloženju pa ne vide da svakodnevno padamo u svemu onome u čemu smo trebali rast. Ali izgleda, čini mi se da je njima jedino na pameti i jedino što im se sviđa onaj stih iz jedne pjesme koji kaže i pad je let, pa vjerojatno u takvom okruženju žive.
Hvala. Odgovor, kolega Bubalo.
Hvala lijepo. Ono što je evidentno iz proračuna to upravo je kada govorimo o makroekonomskoj situaciji, ona ne prati ono što se događa u proračunu jer upravo gledajući rast troškova, rast rashoda a u isto vrijeme pad prihoda jasno da se iskazuje što to dolazi u idućih nekoliko mjeseci ili u idućih godinu do dvije. Hrvatska će morati podvući crtu i jasno reći da ovako više ne ide. Prema tome treba hrabrosti u politici i donosit ponekad teške odluke. Ja znam da se one donose obično u prvoj godini mandata, no to je izostalo. Evo i treća godina mandata i proračun koji sutra dolazi pred nas ili je već došao no upravo te hrabrosti nedostaje i u idućoj godini. A vidljivo je i s ovim rebalansom da on ne prati trenutno stanje u državi pa čak ni brojke koje su iskazane i koje su predviđena neće biti točna, deficit će biti veći. Prema tome, pad je let ali govorio sam o onom padu sa 50 kata.
Hvala, Dražen Đurović replika.
Hvala. Imali smo nedavno izvješće, šestomjesečno izvješće o izvršenju proračuna i svi trendovi su bili vidljivi, čemu je služilo izvješće ako Vlada nije uočila ni jedan trend i nije ih uspjela ni jednog od tih potrošača svojih vlastitih zauzdat. Zašto smo uopće imali izvješće o šestomjesečnom izvršenju proračuna kad vidimo sada da se taj trend nastavio do kraja godine kroz potrošnju po pojedinim ministarstvima. I dakle, tako je to u MUP-u koji za plaće troši prema rebalansu 17% više od proračuna, pa nije to malo, to je 300 milijuna kuna bio u proračunu 2 milijarde i 700 milijuna oni povećavaju za 300 milijuna kuna u rebalansu na račun plaća dakle smanjuju i za Šengen i za investicije i za Državnu upravu za zaštitu i spašavanje i za vatrogastvo i za opremu i za sve, izravno za svoje plaće 300 milijuna kuna, pa da li je proračun MUP-a pod kontrolom, a da ne spominjemo ovu sramotu koju su nedavno napravili da se usude u ovom trenutku za potrebe MUP-a kupiti, kupovat 132 toyote land cruiser, svaka košta oko 545 tisuća kuna, 132 vozila, luksuzna terenca visoke kategorije, u ovom trenutku društva i onda govorit hrvatskim građanima, hrvatski građani štedite, novca u proračunu nema. I kakve sankcije onda snosite ministru unutarnjih poslova, odličan je. počeo je hapsit, sve više i šire, počeli su novinari završavat u zatvorima pod kojekakvim čudnim optužbama, di je odgovornost ministru unutarnjih poslova i za ponašanje i za potrošnju i za neracionalnosti i za ovaj niz čudnih događaja koji se događaju u njegovom resoru.
Hvala. Odgovor kolega Bubalo.
Hvala lijepa. Kolega Đurović sve je bilo jasno kada smo dobili izvršenje sa 30.6.i vidljivo je bilo da će se puno promašiti. No još uvijek sam vjerovao da ti trendovi koji postoje u onim ministarstvima gdje su trebali biti kreativci da će se ipak potrošiti sredstva, a ministri potrošači da će ipak se sveti u neku razboritu mjeru i da će ih se uokviriti. E volio bih vidjeti kojem ste vi šef da vam troši više nego što ste dopustili, pa vjerojatno bi ga sankcionirali ako se ne može ukalupiti u ono što ste mu dali. Promašeno je puno na pojedinim stavkama, no poruke često koje čujemo to je udar na potrošačku košaricu, građani štedite. A vrijeme je da ministar zaoštri olovku da se krene od nas naših plaća pa nadalje. Treba rezati sve troškove, gdje god je moguće a moguće je na gotovo svim stavkama.
Vesna Želježnjak izvolite.
Poštovani kolega Bubalo ne zamjeravam vam što ste rekli Agencija za upravljanje državnom imovinom znate da se spojila i da je to sada DUDI. Ali bitno je napomenuti i zahvaljujem se kolegi iz oporbe koji mi je neki dan dao podatak čula sam podatak od njega da je do sada kako je uspostavljena Hrvatska država riješeno samo 5% imovinskopravnih odnosa vezano na svu imovinu koja ima RH. i zbog toga su povećana sredstva da bi se mogli riješiti svi problemi koji jesu i da bi se mogli pripremiti svi projekti koji nam zjape prazni da bi ih mogli uspostaviti u funkciju ili prodati.
Hvala. Odgovor kolega Bubalo. Izvolite.
Kolegica ili sam ja pogriješio ili niste pratili moju raspravu ali može se dogoditi da sam ja pogriješio. DUDI-u se smanjuju se sredstva za 24% ili milijun 667 tisuća 284 kune. Ja sam rekao da bi im ja povećao sredstva ali kažem da ništa ne rade, to je veći problem. Malo prije ste rekli da samo 5% imovine je obrađeno i stavljeno u funkciju itd. da sada ne govorimo o tome. DUDI je jedan od većih problema RH. Šta mislite kolika je šteta u ovih 20 i nešto godina nastala baš zato što nije se upravljalo državnom imovinom na kvalitetan način? Jednom bi se trebala povesti ozbiljna rasprava. Što je to perspektivno u Hrvatskoj, što to nije perspektivno. Dok mi prodajemo Croatiu osiguranje a imovina koja nije u funkciji stoji u RH i nitko ne vodi brigu e onda se ja pitam kolika je šteta nastala. Ono što se možda nisam dotakao jel kratko mi je bilo 15 minuta, pa imate Agenciju za javnoprivatno partnerstvo koliko su do sada javnoprivatnih partnerstva realizirali? Možda dva. A šta će nam onda takva agencija, a takvih agencija imate koliko hoćete. Prema tome, naoštriti olovku, naoštriti penkalu i rezati. 180.
Hvala. Boro Grubišić replika.
Kolega Bubalo nazvali ste ministarstva koja bi trebala nositi razvoj i investicije dakle Ministarstvo gospodarstva koje ima podbačaj od minus 300 milijuna kuna, poduzetništva i obrta od minus 140 milijuna kuna, poljoprivreda minus 235 milijuna kuna, pomorstvo, promet, veze minus 225 milijuna kuna, kreativcima. Ja bih rekao da su oni zapravo rekreativci, dakle ispravljam vaš navod to su rekreativna ministarstva. Ona ministarstva o kojima ste vi govorili a o kojemu je gospodin Đurović dobro zborio mislim da su se tu plaće povećale za 235 milijuna kuna upravo zbog uvođenja verbalnog delikta, čak sam čuo da je Bauhaus tužen jer ima reklamu Sve za dom. Dakle verbalni delikt je ponovo uveden u RH nakon devedesete godine. I još jedna mala ispravka, dakle ukupni javni dug nije povećan od 2008.godine sa 100 milijuna na 200 milijuna kuna nego sa 100 milijardi kuna na 200 milijardi kuna, da ne bi netko dobio krivu sliku o radu ove Vlade ovdje. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor kolega Bubalo.
Hvala lijepo. Krenut ću od kraja kolega Grubišiću, u pravu ste možda sam u žaru rasprave spomenuo 100 milijuna ali jasno da je to 100 milijardi i na 200 milijardi i posebno nas zabrinjava struktura kada govorimo o inozemnom dugu on je 124 milijarde, domaćim 72 milijarde. Prema tome sigurno da smo zabrinuti zbog toga i upravo ste lijepo spomenuli da resorna ministarstva u pitanju su rekreativci, no niste spomenuli i regionalni razvoj kojim se smanjuje 25%. Prema tome nema ujednačenog regionalnog razvoja, nema politike Ministarstva regionalnog razvoja, a da ne govorimo o europskim fondovima i našoj nespremnosti. Prema tome možemo u idućoj godini očekivati samo još lošije rezultate.
Hvala. Branko Vukšić replika. Izvolite.
Uvaženi kolega Bubalo evo od izlaganja jedno mi je ovako upalo u uho, jedna činjenica, a to je rekli ste na znanosti se reže 40 milijuna kuna. imate u 2011.kada sam citirao slogane iz 2011.tada su se kolegice i kolege iz SDP-a jako bunile uznemirili su se kako mogu čitati te sablasne poruke koje su pogazili normalno, one danas smiješno ko Monty Python izgledaju tako se čitaju danas. Da. Kažu izvoziti ideje a ne pametnu mladost su rekli 2011., danas pametnu mladost izvoze, a ideja nemaju. Tko će nas izvući iz krize? Malo prije je rekao ministar Linić da je izlazak iz krize dug, složen posao kojeg trebaju vjerojatno raditi kvalificirani ljudi. Mi još i danas smatramo da je ulaganje u znanost, ulaganje u obrazovanje potrošnja, a ne investicija. Kako se odnosimo prema mladima? 70 tisuća ih je nezaposlenih, visokokvalificirane ljude šaljemo prvo ih školujemo uložimo itekako veliki novac u njih i zatim ih puštamo van u inozemstvu da se drugi koriste onim znanjem koji su dobili u Hrvatskoj i ne vidimo u tome ništa sporno. Prema tome recite mi kako se vama sviđa taj slogan izvoziti ideje a ne pametnu mladost obzirom na današnji kontekst i obzirom na današnju praksu.
Hvala. Odgovor kolega Bubalo, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Vukšić to se posebno odnosi i na Slavoniju i Baranju, ne samo da se izvozi znanost u ja bih rekao u Europu nego često imao primjer da nam i oni najbolji sinovi i kćeri odlaze iz Slavonije za Zagreb. A kao što se i malo prije rekli ona pamet koja izlazi iz Republike Hrvatske u koju smo ulagali treba ju pokušati zaustaviti. No, kada govorimo o smanjivanju u pitanju 40 milijuna 136 tisuća 525 kuna upravo na znanost i tehnološki razvoj to je najbolja investicija koja sigurno da se multiplicira i to je ono što me brine. Promašilo se na plaćama a zbog promašaja na plaćama se reže upravo ono što je vitalno, što je značajno, što donosi jednu bolju perspektivu, jednu bolju Hrvatsku, jednu Hrvatsku u kojoj će ljudi znati pisati projekte, u kojoj će znati govoriti jezike u kojoj su sigurno najbolji učenici ili ljudi koji su završili fakultete. Prema tome, to mi se uopće ne sviđa ta teza ali to nije teza, to je Hrvatska stvarnost i realnost.
Hvala. Mladen Novak, replika. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa kolega Bubalo, moram reagirati na ono spomenuli ste Sisačko-moslavačku županiju i da ste tijekom jučerašnjeg dana upoznati sa investicijama od 2 milijarde kuna i da ste upoznati putem medija. Pa iskreno rečeno svaka investicija koja dođe u tu županiju normalno s moje strane iz razloga lokal patriotizma je pozdravljena. Ali ne samo iz tog razloga nego iz razloga što je godinama ta županija stvarno podinvestirana bila, zapostavljena, bila jednostavno na rubu svega, uvijek, ono što kažu kao 13.-sto prase kada baš ostane eto dobije i ona nešto. No, međutim, vi ste, barem koliko ja znam vi ste već godinama u politici. I ne mogu vjerovati da je vama izvor informiranja neki medij pogotovo što je, taj medij nije čak ni kreirao tu vijest nego ju se samo prenio. Pa to je znate ono kada baka na placu kaže, je dijete istina je pisalo je u novinama. Nije sve što piše baš istina. Ja bih volio da je i više od toga ali ozbiljni smo ljudi pa mislim da neke stvari ipak treba razlučiti koliko su realne, koliko su u smislu neke vlastite promocije rečene. Hvala.
Hvala. Odgovor kolega Bubalo. Izvolite.
Hvala lijepa kolega. Naime, jučer jesam pratio medije ali ovo danas se zvalo traganje za istinom. I upravo vaša replika je traganje za istinom jer procjenjivao sam da dvije milijarde je nemoguće da se ulaže u jednu županiju prema tome, nije sve što piše u medijima točno i to sam često naišao, dapače bude i suprotno. Ali isto tako kada gledam ulaganje u Slavoniju i Baranju 5 Slavonsko-baranjskih županija u proračunu sam našao recimo za Požeško-slavonsku županiju 6 milijuna 479 tisuća 164 kune od ovih 272 milijuna. Onda sigurno da izražavam svoju zabrinutost za našu regiju Slavoniju i Baranju za neujednačen razvoj, za uneprepoznavanje projekata koji dolaze s našeg prostora. Ja jesam malo prije čestitao na te dvije milijarde jer sam znao d je to nemoguće. Prema tome, očekujemo sigurno regionalni razvoj i veće ulaganje u Slavoniju i Baranju a na nama je svima da tragamo za istinom. A istina kaže 2010. za Slavoniju i Baranju je išlo nešto više sredstava nego danas uz rast deficita i uz rast proračuna. To je istina koja me zabrinjava.
Hvala. I zadnji Ivan Šuker, replika. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Bubalo, spomenuli ste Zakon o fiskalnoj odgovornosti. A s obzirom da ovaj rebalans isključivo knjigovodstveno proknjiženje onoga što je potrošeno dakle nameće se samo od sebe da je Zakon o fiskalnoj odgovornosti prekršen. Jer tamo se jasno kaže da nitko ne može potrošiti više nego što mu je dozvoljeno. A istovremeno se govori o tome kako se uvelo reda, kako nema više nereda u javnim financijama itd.. Međutim, kada se malo bolje pogleda ovaj rebalans proračuna onda već su neke kolege govorile o tome, dakle četiri gospodarska ministarstva ostaju bez milijardu i 50 milijuna. E sada kolega Bubalo, šta vi mislite da li ti ministri nisu napravili programe da potroše te novce pa ih nisu potrošili ili su određeni poticaji koji su se trebali dati preko ta resorna, četiri resorna ministarstva, a budite sigurni da od ta četiri resorna ministarstva bar tri itekako tangiraju Slavoniju i Baranju se odgađaju za neko buduće vrijeme? Ili recimo kolega Bubalo, a što bi se dogodilo recimo da je HŽ dobio potporu kao što je dobivao prethodnih godina da mu ove godine umjesto te potpore nije dalo 2,5 milijarde jamstava, da se napravi trošak koji će blago rečeno biti naplaćen iz državnog proračuna u onom trenutku kada dođe na naplatu jer Hrvatske željeznice ga naprosto neće moći platiti. Dakle, Zakon o fiskalnoj odgovornosti je upravo donesen da se ne događa ovo što se dogodilo sa ovim rebalansom proračuna. Međutim, kada pogledate da je ovaj rebalans proračuna podloga za proračun sljedeće godine onda mene tek strave spopadaju jer ovaj deficit će biti za milijardu veći a onaj za 2014. će sigurno biti za 3, 4 milijarde veći nego što je predloženo.
Hvala. Odgovor na repliku kolega Bubalo, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Šuker Zakon o fiskalnoj odgovornosti se ne poštiva jer sigurno da bi ovi ministri već bili kažnjeni onda koji su probili pojedine stavke. A o neodgovornosti se dosta priča posebno kada govorimo o neodgovornosti o plaćanju. To sam pitao i na aktualnom satu tko je od ministara ili direktora javnih sustava kažnjen pa nisam dobio odgovor. No rezati proračun se mora, znam dobro šta je rezanje proračuna jer imao sam prigodu iza svog prethodnika doći na 600 milijuna pa sam morao doći na 404 milijuna jer je to bila realnost. Prema tome, znam da to boli ali jednostavno kada nemate druge solucije onda morate to odraditi. To je ono što čeka Republiku Hrvatsku uskoro. No, kada su u pitanju 4 ministarstva ja mislim da je i jedno i drugo, možda su u pitanju da nisu svi ni proveli natječaj, nisu napravili programe, no kad je u pitanju poljoprivreda onda smo u našoj omotnici imali mogućnost još milijardu kuna dati, a ne 300 i nešto milijuna kuna uzet. No sjećam se nedavno kako je ministar Linić rekao da se otpisuju krediti u HBOR. Pa ne bi ljudima se otpisivali krediti da je ispoštivan biznis plan na osnovu cijena i poticaja koje su imali prije 3-4 godine. Prema tome, ne samo nestabilnost poreznog sustava nego i nestabilnost kad govorimo o kalkulacijama naših proizvođača, prije svega kad govorimo o poticajima sigurno da su nerazumljivi i kako će onda čovjek proizvest i opstat na hrvatskom tržištu. No maloprije ste spomenuli HŽ, ministar je spominjao brodogradnju. Nisam još vidio da je netko dao jamstvo za poljoprivredu, to bi me sigurno radovalo.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HNS-a Srđan Gjurković. Izvolite kolega.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine zamjeniče ministra, gospodine Fičor, kolegice i kolege. Dakle kad se dođe osmi na raspravu u negdje 16,38 reklo bi se u ime kluba možete se najčešće i ponavljat. Mi iz pozicije naravno da želimo ukazat, pokazat i dokazat da je ovaj rebalans neću reći dobar nego da je on objektivan, potrebit i da je kvalitetno napravljen, a onda ulazit u određena ponavljanja koja su već izrečena i kroz raspravu gospodina ministra, ali i kroz razne replike. Reklo bi se već smo to čuli. Zato ja u prvom uvodnom dijelu u ime kluba HNS-a naravno želim reći da ćemo podržat ovaj rebalans i da u biti on iskazuje ono što je jasno i realno i potrebito po pitanju i makroekonomskih okvira ne samo stanja proračuna, a to je da je gubitak tržišta zemalja CEFTA-e u drugom dijelu godine imao utjecaja na smanjenje prihoda državnog proračuna, na smanjenje u biti aktivnosti gospodarstva, a isto tako da su se ukazale poteškoće izvoznog sektora vezane za prijelazno razdoblje prilagođavanja zajedničkom tržištu. To je ona realnost i to je ono što sigurno je vrlo teško u datom trenutku, u datoj situaciji, u ovoj godini bilo adekvatno …. Isto tako je jasno i jasno se iščitava iz brojki struktura samog povećanja proračunskog manjka, ali moram se ponovit naravno kao rezultat restrukturiranja zdravstva i troškova koji proizlaze iz članstva EU, učinka jednokratnih mjera oko 1,5% BDP-a zdravstvo i PDV, dok strukturno povećanje proračunskog manjka iznosi 0,7%. To su uplate u EU proračun i gubitak prihoda od carina, sve skupa 2,2% BDP-a. Bez tih manjkova bili bi negdje na 3,3% manjka na razini opće države što bi bilo u svakom slučaju više nego dobro ali naravno nije. A ono što često slušamo u javnosti i ovdje u Saboru kad se govori da ova koalicijska Vlada vodi kroz proračun, kroz neefikasnu gospodarsku politiku itd., itd., da nas vodi prema Grčkoj, onda sam želio u ime kluba jasno kazat istine radi i javnosti šta je to gdje smo mi i da smo mi daleko od takvih stanja i situacija koje su u Grčkoj i sličnim zemljama. Dakle to su službeni apsolutno podaci EUROSTAT-a. Proračunski manjak u eurozoni to je utjecaj ovoga rebalansa, utjecaj ovoga stanja koje imamo da znamo da u biti u ovoj situaciji nije to toliko loše kao što se govori i loše u onom smislu gdje nas se želi stavit. Dakle proračunski manjak u eurozoni i 28 zemalja članica Europske unije smanjen je 2012. u usporedbi s godinama ranije, dok je javni dug povećan, a isti trend zabilježila je i Hrvatska. To se pokazuje prema izvješću Statističko ureda EUROSTAT-a. Proračunski manjak u 17 članica eurozone iskazan udjelom u BDP-u 2012. u prosjeku je iznad 3,7%, a lani … 28, lani je iznosio 3 … % BDP-a, bio je veći 2011. 4,4%. Hrvatskoj prema ovom fiskalnom izvješću proračunski manjak izračunat po metodologiji Europskog statističkog ureda u prošloj godini iznosio je 5% BDP-a, a to je puno manje nego što je bilo sjetio se prema toj metodologiji 2011. godine kad je bio 7,8%. Pokazuje da je udio hrvatskog proračunskog manjka u BDP-u u 2012. godini, kao i prosječan udio manjka u eurozoni u cjelini iznad godišnje prosječne stope i iznad dopuštene granice prema kriterijima Maastrichta, to je jasno, ali zato idemo dalje. S druge strane javni dug, 17 zemalja članica eurozone i 28 članica EU promatrano u odnosu na BDP lani je povećan nego što je bio godinu ranije. Tako je u eurozoni u prosjeku iznosio 90,6% BDP-a. Znači javni dug, 17 zemalja članica i gledajući 28 članica Europske unije 90,6% BDP-a javni dug krajem prošle godine. Naš javni dug, udio javnog duga u BDP-u bi trebao 2013. godine biti 8,1%. Prema tome, daleko smo ispod i još smo u ovom trenutku ispod one famozne granice od 60%. Među 28 zemalja članica EU najniži proračunski manjak iskazan u udjelu u BDP-u bilježili su Estonija i Švedska, a dok je Njemačka imala to svi znamo rast od, proračunski višak od 0,1% BDP-a. Također, prema izvješćima državnih statističkih ureda članica koje EUROSTAT objavljuje na svojoj stranici 17 zemalja članica je uključujući i Hrvatsku imala je manjak to smo rekli veći od 3% pri čemu je najveći zabilježen u Španjolskoj 10,6%. Zatim Grčka 9%, Irska 8,2%, Portugal i Cipar sa 6,4%. Podsjećam 2011. po ovoj metodologiji EUROSTAT-a Hrvatska je bila na 7,8%. Prema tome, Hrvatska je daleko ispod ovih iznosa i onih nekih recimo to tako kritičnih zemalja. Dakle, Hrvatska se nalazi u skupini od 15 zemalja što u biti ukazuje da smo u jednoj sredini, neću reći zlatnoj, ne može se govoriti o zlatnoj sredini, ali može se reći o jednoj sredini prosjeka zemalja EU u trenutku kada izlazi i eurozona, a očito i Hrvatska iz krize. Što se tiče javnog duga najnižu razinu imala je među 28 članica EU Estonija od 9,8%, zatim Bugarska 18,5, Luxembourg 21,7, Rumunjska 37,9. To su samo relacije da se vidi gdje, šta i kako. U 14 zemalja članica EU javni dug premašivao je 60% BDP-a. Znači u 14 članica je premašivao, a najvišu dopuštenu razinu to su zanimljivi vjerujem iznosi zabilježen je u Grčkoj 156,9% BDP-a, Italiji 127%, Portugalu 124%, Irskoj 117,4% itd. Prema tome, ono šta je bitno uspoređujući se uključujući ovaj rebalans, uključujući deficit, uključujući javni dug sa zemljama EU, razmatrajući projekcije i rasta bruto proizvoda i investicija javnog sektora i restrukturiranja koje je očito započelo sa zakašnjenjem restrukturiranja i reformi koje su započele negdje u većem segmentu, negdje u manjem, to je sasvim jasno. To se isto tako čita, iščitava iz ovog rebalansa. Ali ono što je ključno sve su reforme započete i trend i očekivanja za rast i povećanje bruto proizvoda, za rast proizvodnje, za rast zapošljavanja je potpuno jasno ne samo da će biti vidljivo u 2014. godini nego će potpuno biti pozitivno da Hrvatska više neće biti u recesiji i vjerujem da će u tom trenutku i onaj ključni element koji se zove i osobna potrošnja i onaj pozitivni optimizam koji mora biti u jednoj državi da bi se išlo naprijed biti realiziran i da Hrvatska može izaći iz krize. A samim time i proračun i punjenje proračuna i svih onih izdataka koje smo obavezni, koji su bitni da bi se držala i fiskalna disciplina, a s druge strane da bi osigurali sve one obaveze koje moramo od socijale, zdravstva, mirovine itd. da ispunjavamo i da na kraju i ne samo mirovine kroz indeksaciju nego i plaće mogu rasti. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imamo nekoliko replika. Boro Grubišić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Gjurković, govorili ste puno toga i iz vašeg izlaganja bi se reklo da u Republici Hrvatskoj zaista sve cvate, da je prava demagogija, prodavanje magle zapravo kada uspoređujete Hrvatsku sa nekim zemljama EU i iznosite podatke o zaduženosti, o stanju javnog duga itd. A vi znate sami da mnogi naši mladi ljudi idu raditi i u Irsku i u Italiju recimo, a oni su, imaju ove koeficijente puno veće negoli navodno negoli Republika Hrvatska. Govorili ste i o tom javnom, ukupnom javnom dugu koji iznosi oko 200 milijardi kuna i rekli ste da je to negdje 60% od BDP-a. Ali vjerujte da do nove godine sasvim sigurno će to ići puno više tempom kojim ide trenutno i kojim se kreće taj ukupni javni dug. Do nove godine možemo očekivati sasvim sigurno prebačaj od 60%. Kada govorite o zdravstvu. Pa zdravstvo i ono što govorite o njemu bolje da ste šutjeli. Naime, ministar iz vaše Vlade, vaše koalicijske je smanjio doprinos za zdravstveno osiguranje sa 15, sa 13% uštedivši naravno gospodarstvu 2 milijarde i 600 milijuna kuna, a upravo toliko sad kaže trenutno se u ovom izvješću o debalansu, dakle ovo nije rebalans, ovo je debalans kao reintegracija ili dezintegracija, tako i rebalans i debalans. Dakle, podbačaj proračuna, o tome se radi. On je pravi debalans. Dakle, upravo toliko je nedostajalo Ministarstvu zdravstva tih 2 milijarde i 600 milijuna kuna o kojima sad govorite. I šta ste napravili? Sa prebacivanjem novca navodno gospodarstvenicima imate minuse u svim mogućim kako reče moj kolega inventivnim ministarstvima koji bi trebali biti inventivni i povući investicije naprijed …
Hvala. Vrijeme.
Dobro, hajde neću više.
Odgovor kolega Gjurković, izvolite.
Poštovani kolega, vi kažete na kraju svoje replike kao prebacivanje novca gospodarstvu itd. Pa ključno za razvoj ove države je gospodarstvo. Ono što se ističe ne samo nezaposlenost, nego sredstva koja se osiguravaju gospodarstvu da im se olakša poslovanje i razvoj, stimulacija, investicija, konkurentnost jedna je od ključnih politika ove Vlade da 3,3 milijarde nije trebalo pokrivati dugove u zdravstvu mogli su sigurno ići u neke druge investicije, ali se moralo. Ali s druge strane nije se što je ključno žrtvovalo gospodarstvo radi pokrivanja zdravstva nego se to rješava na druge načine, a sve to je jedini način razvojnog gospodarstva da raste i zapošljavanje. I tu nema alternative.
Hvala. Dražen Đurović, replika. Izvolite.
E hvala. Pa evo kolega ja vama čestitam što ste zaista uspjeli naći dva neka statistička pokazatelja i dokazati nam da u RH ipak nije tako strašno kako se svim građanima RH čini. Zaista treba to uspjeti. A što se, posebno ovo oko javnog duga i o tome koliki je njegov udio jel' koliko on čini udjela postotaka u BDP-u možda ste trebali još se pozvati na SAD i Japan koji imaju znatno veći udio javnog duga u odnosu na BDP i onda nam reći evo kako je Hrvatska gospodarski i znatno jača od SAD-a i Japana. Jer zaista oni imaju puno veći postotak javnog duga u odnosu na BDP recimo u odnosu na RH. I tu bi do kraja potegli jednu paralelu i pokazali naša gospodarska stanja. Dakle, kao što je logika znanost koja može dokazati da slon može visiti niz liticu o vlat trave držeć se surlom tako je i statistika znanost koja zaista na egzaktne načine raznim obradama podataka može dokazati da jest ono što nije i nije ono što jest. To ovisi samo kakvu ćete sve metodologiju primjenjivati i što ćete se upregnuti da dokažete. No, ako se osvrnemo u realnost u kojoj živimo onda ćemo zaista vidjeti da ta naša realnost jest takva kakva jest i da hrvatski građani žive sve gore, da je RH u petoj godini recesije. Koja država EU je danas nanizala petu godinu recesije bez ikakvih znakova gospodarskog rasta? To nije nijedna. Prema tome, gotovo je iluzorno, ja možda nekada nije dobro, nije loše sa pozicije vladajuće koalicije poslati koju poruku optimizma ali naša realnost, mislim da je bolje da se s njom suočavamo da je realno sagledamo i da gledamo u tom rebalansu i u proračunu za sljedeću godinu što zaista možemo činiti realno a ne se zavaravati sa nečim što ne stoji.
Hvala. Odgovor, kolega Gjurković. Izvolite.
Poštovani kolega dakle što se tiče ekonomskog očekivanog rasta on je očit i jasan. Vi ga ne vidite, ja vjerujem vrlo brzo će vam biti s obzirom da ne vjerujete u brojke onda vjerojatno ćete isto tako kad bude rast reći da nije rast jer da mi se igramo sa brojkama jel' i EUROSTAT-om. Da bi znali gdje smo moramo se uspoređivati. Vaše poruke, često i vi iz vašeg kluba govorite kako smo mi kao Grčka ili ne znam tko. Pa baš zato se moramo uspoređivati sa brojkama koje se temelje na istim metodologijama da hrvatski građani znaju da Hrvatska ne da nije najgora nego da je zaista u sredini europskih zemalja čija smo članica, gdje zajedno dijelimo i tržište i gospodarski razvoj i gdje zajedno u biti bi trebali i izlaziti iz recesije s tim da naši podaci i ovaj rebalans i deficit i javni dug spadaju u one koji se mogu puno lakše i jednostavnije riješiti nego u mnogim drugim zemljama.
Hvala. I Krešimir Bubalo replika. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Gjurkoviću naime kad govorimo o kretanju i strukturi javnog duga nije lijepo spominjati Grčku jer ona nam ne treba biti primjer jer tamo smo imali ljude na ulici, ne treba zazivati ljude na ulicu. No, kada vidimo brojke od 2008. gdje se udio sa 29 došli smo na 60% udjela u BDP-u a procjenjujemo da ćemo iduće godine skoro doći i na 70 onda vidi se u kojem pravcu idemo. To je zazivanje ljudi na ulicu kao u Grčkoj, a to je ono što ne želimo. Zato se trebaju rezovi početi sad raditi, kontrolirati troškove na rashodovnoj strani i gledajući ovaj dijagram našeg udjela i zaduživanja koje je došlo na vrlo visokih 200 milijardi kuna onda možemo izraziti samo zabrinutost jer ako se nastavi ovaj trend Grčka nije daleko.
Hvala. Odgovor, kolega Gjurković. Izvolite.
Dobro onda neću samo spominjati Grčku nego i Italiju, Portugal i Irsku koji imaju dvostruko javnog duga u odnosu na Hrvatsku. Ovo što se sada radi je u biti bilanciranje i svođenje na istinu i državnog proračuna i javnoga duga i rastom i gospodarskim rastom, odnosno rastom bruto proizvoda naravno da sve to skupa treba padati, odnosno rješavati se.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Pa bez obzira na sve danas ovdje rečeno za i protiv i dalje smatram da je RH jedan divan veliki projekt na kojem treba i dalje raditi ustrajno. Svatko od nas pozvan je da u tome sudjeluje, mi u oporbi, oni koji su na vlasti sa svojih pozicija, ministri sa svojih, a i svaki građanin pa i novinar da doprinose tome da ona izgleda svakog dana bolje. Međutim, jasno je da kad se na nečemu radi da su moguće i greške. Tko radi taj i griješi. Grešku treba priznati i pokušati pronaći pravi put. Međutim problem je kod ove vlasti što recimo ministar financija ne želi priznati svoju grešku nego uvijek na jedan osebujan način pronalazi greške u nekim drugim vladama. S tim se susrećemo, ali ne samo kod njega nego i to je postala nekakva aktivnost kojom se bave svi ministri unutar ove Vlade pa i sam premijer. Iako je javno priznao i rekao da su sve greške, svi uspjesi i neuspjesi zapravo uspjesi i neuspjesi ove Vlade pa tako i ovaj proračun. Ovo je deseta Vlada u 23 godine i mnogi stručnjaci kažu da je najneznalačkija od svih dosad jer što takne ode u krivom smjeru. Tako je i sa ovim proračunom za 2013. Krenuo je optimistično, krenuo je sa dobrim najavama ali završio u krivom smjeru, opet mnogi kažu bit će minus, ministar financija kaže bit će plus i tako se mi godišnje dosta o tome spominjemo. Međutim sama činjenica da već peti put u dvije godine raspravljamo o državnom proračunu, dva puta o proračunu, tri puta o rebalansu pokazuju da nisu nam službenici u Ministarstvu financija ni svi stručnjaci u stanju procijeniti želje, ciljeve, da nam jednostavno svi ti proračuni odu u krivo unatoč dobrim namjerama ali sa krivim procjenama. Nekada mi se te procjene čine kao i ankete koje nam svako malo Mislav Bago pokaže na tv Novoj pa onda ova vrijedi ovoliko, onaj vrijedi onoliko ali uvijek ostavi onaj jedan mali moment i kaže sve je to unutar statističke pogreške, pa to može biti 3% više i 3% manje, tako je i ovaj naš proračun, on može i rasti 2% ali može i pasti i minus 2%. To su isto statističke pogreške, no opet vratima se građanima. Što oni uopće imaju od proračuna. Kažu pa isplatili smo plaće, isplatili smo mirovine, sve socijalne naknade, što biste htjeli, jesmo li uspješna vlast, jesmo. Tko uopće onda može posumnjati u to da li je vlast uspješna ili nije ali onda su bile uspješne i sve do sada jer i one su isplatile to sve, sve te naknade, sve mirovine, nikome nije kasnila ni plaća. ali kad dođemo na te kriterije, ipak ova Vlada kaže mi smo uspješni, ovi su bili prije neuspješni, pa kad je nešto raslo to je bilo katastrofa. Sjetimo se na 305 tisuća predsjednik države je sazvao konzultacije na Pantovčaku, idemo rušiti vlast, hoćemo prijevremene izbore, loša ekonomska situacija a trebali smo uć u EU, trebali završiti pregovore, ali su sazivane konzultacije. Danas na 360 niti spomena, niti pokušaja, niti sazivanja jedne tematske sjednice Vlade pa da i on kaže što misli o situaciji u RH, idemo li u dobrom smjeru? Kaže 70% iz te ankete da idemo skroz u krivom smjeru, ova Vlada. E sad kome više vjerovati kad te statističke greške mogu biti ovakve i onakve. Što imaju dalje građani? Oni imaju ono pravo da sve redom uplaćuju u taj državni proračun. Nemaju svi naknade, mirovine ili plaće iz proračuna ali svi imaju obvezu uplaćivati u taj proračun. Svako malo dođe nekakvo pisamce, svi trebaju nešto doprinijeti. Jednostavno on se ipak nekako ostvari. Nedavno sam izračunao koliko smo ostali osiromašeni na nivou prosječne obitelji na godišnjoj razini, negdje oko 9 tisuća što na smanjenju plaća, što na podizanju razno raznih poreza, troškova života, energenata, po obitelji godišnje oko 9 tisuća kuna. sve se to slilo u proračun državni, u proračune javnih poduzeća, komunalnih poduzeća i moramo utvrditi da je sve gotovo ostvareno onako kako je i planirano. Danas smo se sreli sa dvojbom ima li uopće rast ili pad BDP-a ikakav utjecaj na proračun? On može biti, ili može imati utjecaj ili ne može i nema utjecaj. I jedno i drugo je točno jer vidimo da bez obzira što BDP-a pada proračun se ostvaruje gotovo unutar okvira kakvi su zadani. Je li to moguće? Moguće, ako posegnemo u džepove hrvatskih građana da nadoknade taj pad BDP-a i oni su to uredno, svakog dana se pozivaju da dođu u FINU, poštu, banku, da plate to što imaju a BDP pada, gdje njega vidimo, na zavodu za nezaposlenost, tamo vidimo utjecaj BDP-a, vidimo utjecaj investicijskog ciklusa, vidimo utjecaj svih onih gospodarstvenika kojima je ova Vlada ostavila silne milijarde. Postali su u odnosu na prošlu godinu dodatnih deset tisuća više na zavod za zapošljavanje u istom vremenu. E tu onda nešto ne štima. Očito iz priznanja ministra financija danas, ova porezna politika nije ostvarila nikakav učinak, on je rekao da su prihodi ovog proračuna isključivi rezultat uvođenja reda i discipline, što može nas navesti na zaključak da nismo dizali stopu PDV-a, da nismo mijenjali sve te silne porezne zakone da bi nam učinak sa boljom disciplinom u naplati bio gotovo jednak kao i prije. Osobno smatram da sama politika koja ostvaruje zacrtane ciljeve ima pravo tražiti od građana dodatna odricanja. Međutim, ja zaista ne vidim da li ova politika ostvaruje svoje ciljeve. Nedavno smo imali jedan ekonomski forum u Opatiji. Zaista je bilo žalosno da nitko od Vlade koji je zadužen za gospodarska, ekonomska pitanja nije bio nazočan na tom skupu. Vlada im je poslala poruku, gospodo stručnjaci, mi vas ne uvažavamo. Vaša znanja nama ne koriste. To nije dobar put. Mislim da niste to trebali na takav način učiniti. Premijeru je bilo mjesto tamo, mislim i ministru financija i da ćuju od tih ljudi što im imaju za reć. Problem je što rashodi od 125 milijardi kad se potroše jednostavno ne ostvaruju gotovo nikakve nove vrijednosti. Mi ove godine potrošit ćemo 125 milijardi, nemamo nove infrastrukture, nijedna državna luka neće biti do kraja završena ni kilometar željeznica, autoceste u potpunosti zaustavljenje, Pelješki most tamo gdje je bio, regionalnog razvoja nema. Regionalnog razvoja jednostavno nema. Razmišljam o tome da ovo Ministarstvo regionalnog razvoja ustvari nazovemo ministarstvo regionalnog zaostajanja jer kad gledaste rebalans proračuna on je u svega 7 mjeseci uspio izgubiti još dodatnih 140 milijuna kuna pa je sada na povijesno najnižoj razini od 680 milijuna kuna. I onda se svi tučemo u tu EU svi se busamo u prsa, kažemo to su nam najvažniji novci, to je benefit EU. Pogledajte stavku koja govori o ostvarenju pripreme i provedbe EU projekata. Od 34 planirana milijuna kuna realizirano svega 12. 22 milijuna uzeto Ministarstvu regionalnog razvoja na najvažnijem dijelu priprema i provedbe europskih projekata. I onda se čudimo zašto nemamo ne 10 milijuna eura više ili 100 nego imamo manjak u dijelu kojem se razgovaramo sa EU o uplatama i isplatama. Od 450 milijuna eura planiranih za prvu godinu ili pola godine članstva, povučemo u proračun 0 eura, ali se falimo da je ISPA nešto bolja nego što je bila protekle dvije godine, da ne govorim o zajmovima EIB 2, EIB 3, EIB 3 za kontinentalni dio uopće nije pokrenut. Planirano 50 milijuna realizacija 0. Čujem da se odustaje da će se zajam vratiti platit će se kazne i penali tj. interkalarne kamate i tog zajma više nema.
Hvala lijepa. Idemo na replike. Prva replika poštovanog zastupnika Srđana Gjurkovića. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega počeli ste uvodno svoju raspravu da u biti svi mi znači pozicija, opozicija trebaju doprinositi razvoju itd., a nakon toga u vašem tekstu ja uopće nisam vidio nekog vašeg doprinosa naravno uz očekivanu kritiku da ne valja ono ne valja ovo itd. a onda me dotaklo kada ste vi rekli ne vidi se iz ovog rebalansa nikakva nova vrijednost, ne grade se luke, ne gradi se Pelješki most itd. pa onda me to podsjetilo u biti na način kako vi očito ste razmišljali da proračuni trebaju raditi, a to je da iz proračuna morate sve financirati. Iako ste kritizirali određene stvari u proračunu u smislu da nema za razvoj i za projekte ova Vlada se jasno orijentirala da priprema projekte i da povlači sredstva iz EU fondova, da stvara poduzetnicima uvjete za investicije, a ne da bude ta koja će direktno iz proračuna financirati jer u biti na taj način dobivamo puno kvalitetniji efekt odnosno dobivamo bolji i kvalitetniji multiplikator za razvoj gospodarstva.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Josip Borić.
Pa kolega ja sam pozvao i mislim da to svi i radimo i kritika je dio tog nastojanja da ova država bude bolja. Nekad to rade pojedinci,mase isto pokušavaju. Evo narod putem referenduma pokušava učiniti ono što on smatra da je najbolje. To ćemo vidjeti kako će sve to i završiti. Ali što se tiče ovog drugog dijela ja vam kažem da ćemo mi svejedno potrošiti 125 milijardi. Toliki su rashodi planirani za ovu godinu. Da li je od toga nešto nastalo? Vidimo da nije na to sam upozorio. Ja bi volio recimo da je Luka Gaženica završena da ona počinje svoj nekakav gospodarski ciklus da počinje raditi, da je početa izgradnja nizinske pruge Rijeka-Zagreb-Botovo da je početa izgradnja barem onih projekata koje smo ostavili. Evo Zračna luka Zagreb silni prijepori se javljaju u velikim strateškim infrastrukturnim projektima gdje upravo HNS bio predvodnik i rekao pa mi ćemo imati taj zunami investicija, pogotovo u energetiki sjećate se tih najava. Pa mi nismo uspjeli u godinu dana, dvije godine dana proizvesti pa kilovat sati te energije, još uvozimo jednako ili više nego što smo uvozili u tome jer problem. jer kada nešto kažeš vjerodostojnost nalaže da to i ostvariš. A ne možeš kazati i onda ćeš biti vjerodostojan tako što to ne ostvariš. Tu mi ukazujemo na greške i pokazujemo da recimo ovu stavku o pripremi i provedbi EU projekata to je trebalo dati svim lokalnim samoupravama. Što se dešava? Tehničku pomoć dobivaju samo lokalne samouprave gdje je SDP na vlasti. zašto ne date nama gdje je HDZ na vlasti da imaju isto tako tehničku pomoć pa da što prije dođemo do tih sredstava. Ovako nam je iskoristivost tih fondova nula. Evo za ovu godinu nažalost priznat ćete da je nula.
Nova replika i poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolega Borić dobro ste govorili o nedostatku ravnomjernog regionalnog razvoja i ulaganja ali i ono što je vrlo simptomatično je to da je Strategija ruralnog razvoja koja je ponuđena od ministra poljoprivrede Bruxellesu vraćena iz Bruxellesa kao nevaljala, nepotpuna fake strategija reklo bi se na engleski. A kada govorite o povećanju deficita u proračunu RH onda sam jutros čuo od kolega iz SDP-a da je taj deficit povećan zbog kaže tri stvari. To je participacija dakle Hrvatska EU, drugo je participacija u izradi projekata i treće kamata. E sada čuli smo ministra regionalnog razvoja gospodina Grčića da smo mi čak povukli 6 milijuna eura više nego što smo uplatili. A ukupno smo uplatili 240 milijuna eura ili bi točno bilo milijardu i 800 milijuna kuna za 2013., a povukli samo 6 milijuna to je 4% više nego što smo uplatili. Naša očekivanja i ono što ste vi govorili 4,5 milijarde to su daleke obale i daleki dosezi koji bi valjalo dosegnuti ali nažalost od toga ništa. Zbog toga mislim da bi bilo bolje da Vlada odstupi nego da nastupi Grčka kod nas i da nas dočeka Grčka i one scene koje smo gledali u Grčkoj pa gledamo ih i dan danas.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Grubišić ja ne vjerujem da će ovdje biti Grčka jer bez obzira na sve imali smo mi i težih trenutaka od ovih u kojima jesmo pa je uvijek se nalazila jedna kritična masa ali i ljudi i vodstvo koji su išli i drugačije nego što bi se očekivalo. Međutim, govorimo o fondovima. Sam razdjel Ministarstva regionalnog razvoja koji je manji od Ministarstva kulture pokazuje da ova Vlada ne želi regionalni razvoj shvatiti kao nešto važno za njezin sveukupni gospodarski rast, razvoj pa i izgradnju sve potrebne infrastrukture. Jer Ministarstvo kulture ima preko 700 milijuna kuna proračuna. I to nije korektno prema mnogim lokalnim samoupravama koje danas imaju na stotine projekata za koje ne mogu dobiti ni obećanje. Mi imamo a to pokazuju i rezultati u proračunu nekoliko zajmova. Imamo i … [[Govornik se ne razumije.]] 1, 2, 3 koji se odnosi na priobalje i otoke, ovaj drugi se odnosi na kontinentalnu Hrvatsku ... [[Govornik se ne razumije.]] i na te zajmove se plaćaju kamate na te zajmove postoji obveza ove države. Kada dođete u Ministarstvo regionalnog razvoja imate projekt, oni vam kažu čekajte fondove. Onda da bi došli do fondova vi morate imati i tehničku pomoć i nekakve sugestije, morate pripremiti potrebnu dokumentaciju onda se smanje sredstva, evo ne daju vam ni od ovih 32 milijuna radije ćemo ih vratiti u proračun 22 nego da vam ih damo da vam pomognu. A mi smo svi svjesni da bi imali investicijski ciklus od 7 milijardi kuna godišnje koliko nam stoji na raspolaganju iz EU fondova moramo imati u provedbi negdje 16-ak milijardi kuna projekata. Znate koliko je to? Da bi u godinu dana iskoristio sve, moraš imati dvostruko, najmanje dvostruko više projekata. Jer on ako je planiran na 7 sigurno mu se neće desiti da će ostvariti svih 7. I to su poznate veličine. Međutim, nažalost niti koristimo zajmove do kraja niti fond.
Hvala lijepa. Nova replika i poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Gospodine predsjedniče. Kolega Borić govorili ste o tome koliko je hrvatskim građanima uzeto zbog povećanja poreza i zbog povećanja cijene osnovnih energenata. Dakle, usprkos toga što je PDV podignut za 8,8% i na takav način negdje oko 3,2 milijarde uprihodovalo se više novaca najveći dio tih novaca su u principu platili hrvatski građani. Isto tako kroz povećanje trošarina na benzin uprihodovali su negdje oko 400 milijuna, najveći dio su opet platili građani Republike Hrvatske. Međutim vrlo interesantan je ovaj paket energetskog povećanja cijena, dakle kada je struja išla 30% onda se govorilo da se to radi zbog toga da se HEP konsolidira, HEP koji je prethodnu godinu prikazao milijardu i pol kuna dobiti. I da će HEP biti nosioc investicija da će investirati toliko i toliko. I sada gledajte cijena struje je ostala uz ovo nekakvo malo osnaženje ove godine praktički na istoj razini međutim, od investicija HEP-a ništa. I s obzirom da su izostale te investicije, loši su makroekonomski pokazatelji i lošija je prihodovna strana proračuna. Povećanje plina, cijena 35% i sada je vrlo interesantno 60% plina u Hrvatskoj za potrebe hrvatskih građana i hrvatske industrije se crpi u bušotinama koje drži INA pod kontrolom. I vrlo interesantno, dakle digla se cijena plina 36% i sada netko priča o plinskom biznisu, ovome, onome. Dakle, treba postaviti sada pitanje onima koji upravljaju sa INA-om kolika im je zarada ove godine sa osnova povećanja cijene plina 36% jer nije to ono kao kada je cijena plina bila skoro duplo jeftinija. Cijene grijanja 37% povećanje u praktički ne računajući Split i Rijeku četiri najveća grada i uz to je otišla cijena vode gore. Sve to skupa kada zbrojite negdje oko 7 milijardi kuna i onda se još netko da bi pokrio ovaj minus na prihodovnoj strani planira uvesti porez na promet nekretnina.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Pa dobro je da mi u oporbi upozoravamo na to jer mi drugih instrumenata nemamo. I ja sam nedavno izračunao na jednoj prosječnoj obitelji 9 tisuća i pitao sam premijera šta misli o tome, nije mi htio odgovoriti, rađe govori o nekim drugim stvarima. To su činjenice, znači negdje, vi ste rekli između 7 i 9 milijardi kuna godišnje je dodatno opterećenje na džep građana. Ne ide sve u proračun, jedan dio ide u javna poduzeća. Tamo je i najveći dio koji je bez obzira na ovo što su u gospodarstvu propustili uzeo u tom povećanju energenata jer i njima je to sve poraslo jedan veliki dio. Zašto od novih hidroelektrana a spominjane su neke Senj, Molve, ne znam Kosinj itd., nema ništa, nema ništa od čuvenog Plomina C, nema ništa od bilo koje hidro ili termoelektrane ali imamo zato lijepu novu zgradu za upravu HEP-a. Iz te zgrade je potekla odluka da se u restrukturiranju otpusti 1300 ljudi po primamljivim otpremninama koje su prelazile i 250 tisuća kuna, 250 kuna na što je podignut i kredit. Uz svo to silno kažem povećanje cijene i otpušteni su monteri, inženjeri oni koji stvaraju i razvijaju tu firmu da bi se nadoknadilo čujemo na drugi način ostalo osoblje koje treba ući u tu firmu. Što nam se javlja kao problem? Dolazim sa otoka Raba, tamo imamo izdvojeni pogon HEP-a na kojem je radilo preko 45-ero ljudi, danas ih ima 16. 16 ih ima pa kada se nešto desi da ne pričam na što to izgleda.
Hvala lijepa. Nova replika i poštovani zastupnik Hrvoje Nekić. Izvolite poštovani zastupniče.
Uvaženi kolega Borić pa meni je zaista drago što ste vi primijetili da se rasprava o rebalansu proračuna vratila u Hrvatski sabor. Jer kao što znamo a može vam potvrditi i kolega Šuker, dakle za mandata Vlade HDZ-a 2011. godine to nije bio slučaj, rebalans se radio na Vladi. Zašto? Radio se po desetak puta. Dakle, radio se daleko od očiju javnosti. Dakle ova Vlada nema što skrivati. Dakle mi želimo da javnost bude upoznata sa svime što se radi oko proračuna.
Odgovor, ima li odgovor? Ima. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo predsjedniče. Kolega Nekić, nije istina to jer ne može se na Vladi niti donijeti, on se može kao prijedlog uputiti Saboru. 2011. nije bilo potrebe za rebalansom iako je on prije donošenja dok je SDP bio oporba proglašen kao proračun koji je štetočina za Hrvatsku. Sam premijer je rekao da je minus od 2% BDP-a izostanak bilo kakve državne politike. Ja mislim da vjerojatno misli to i danas jer ako je tada bio izostanak državne politike minus onda je i danas kad je minus je ista stvar. ne možemo o istoj situaciji misliti različito. Neću govoriti da se tada zazivao MMF na 305 000 nezaposlenih, da su bile konzultacije na Pantovčaku, sve u tijeku pregovora i pokušaja da se završi taj cilj da se uđe u Europsku uniju. To su jedine relevantne činjenice, istine. A da Vlada donosi proračun to nije istina. Vlada ga može predložiti, a ovaj dom će ga ili usvojiti ili ga neće usvojiti. Može ga… … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? Dobro, ok. Sve sam rekao predsjedniče. Hvala.
Hvala lijepa. Nova replika i poštovani zastupnik Franjo Lucić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Evo osvrnuo bih se na izlaganje kolege Borića koji je govorio upravo o ovome proračunu i koji doista nije pokazao ništa od onoga što je prije godinu dana bilo rečeno. Najbolji su pokazatelji, evo nekoliko samo ministarstava ovdje koji su u svojim proračunima dakle početkom ove godine temeljili svoj optimizam na razvoju gospodarstva, na razvoju poduzetništva, a na najbolji mogući način govore da to nije tako. Prije svega, Ministarstvo unutarnjih poslova koje nema veze ili ima donekle sa ministarstvom i sa razvojem gospodarske osnove, povećava svoj proračun za 235 milijuna kuna, a na drugoj strani, a to smo i vidjeli kroz ostvarenje proračuna za prvih 6 mjeseci. Ministarstvo obrta je svega za 6 mjeseci izvršilo svoj proračun sa 10%. Na najbolji to mogući način pokazuju i danas gdje su smanjili svoj proračun koji je bio 700 milijuna kuna za 140 milijuna kuna. Pa poštovane kolegice i kolege, pitamo se kako i na koji način ćemo mi to pojačat i obrtništvo i poduzetništvo i općenito gospodarski razvoj ako Ministarstvo obrta smanjuje proračun za 140 milijuna, ako Ministarstvo regionalnog razvoja također sa svojih 780 milijuna smanjuje za 134 milijuna. Pa naravno da se onda pitamo a gdje su europski fondovi, kako i na koji način ćemo zaposlit ljude. Ovo doista govori da je stagnacija ne samo represivna politika porezna nego stagnacija gospodarska i zato nam se povećava svaki dan sve veći broj nezaposlenih ljudi na Zavodu za zapošljavanje.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Pa kolega Lucić, ja sam s pravom upozorio na to ministarstvo jer nije logično da u svega dvije godine isto ministarstvo padne za gotovo 500 milijuna kuna mogućnosti, to je 500 milijuna kuna mogućnosti da lokalna samouprava napravi određeni projekt. Možemo zamisliti da svaka od 500 lokalnih samouprava napravi samo jedan, to nam je 500 projekata. Ovako tražimo investitore pojedinačno po drugim državama, bilo gdje, samo da pokrenemo bilo kakav mali projekt. Nažalost, Ministarstvo regionalnog razvoja radije pristaje na ulogu da potroši manje, da neda nego da ostvari određeni postavljeni cilj. Jer ako imate dva zajma kao što su EIB3 za priobalje i otoke jedan i kontinentalni dio Hrvatske drugi, sada se jedan realizira, ovaj za priobalje i otoke, a drugi se ukida. To nije korektno prema lokalnim samoupravama na kontinentalnom dijelu, pa neka se i taj provede jer su sredstva povoljna, kamata je povoljna. Ona su uzeta sa odgodom od pet godina. Sabor je te dokumente raspravio i prihvatio. I bilo bi dobro da svaka ta lokalna samouprava ima mogućnost financiranja svojih projekata i iz tih zajmova, a da europski fondovi budu samo nadomjestak i još kvaliteta više, da u ovom prijelaznom razdoblju te lokalne samouprave nešto rade. Mi smo već dvije godine u potpunosti blokirane i gotovo da ne možete vidjet ni u jednoj lokalnoj samoupravi da se bilo šta događa, a Ministarstvo regionalnog razvoja imalo je prije dvije godine, 2011. proračun od milijardu i pol kuna pa sad usporedimo mogućnosti prije dvije godine i danas. To je 100% manje sredstava bez ikakvog razloga. To je trebalo ostaviti i sigurno bi imali puno bolje rezultate.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Branko Vukšić i njegova replika.
Uvaženi kolega Borić, iako smo vi i ja na ideološki suprotstavljenim stranama dobro je da se pitamo o novim vrijednostima, stvaraju li se u ovo vrijeme ili stvaraju li se u Hrvatskoj uopće nove vrijednosti. Zapravo, treba se pitati što mi proizvodimo. Ali treba se isto tako zapitati što to proizvode miljenici pretvorbe i državnih poslova, primjerice što su to novo stvorili recimo Ivica Mudrinić ili Jure Radić, ja uvijek volim primjerima govoriti jer ljudi onda shvaćaju, ne zakukuljeno i ne zamumuljeno. Što su to novoga stvorili? Na kojim su to projektima uspjeli vani, izvan Hrvatske, a kako se Hrvatska država prema njima ponašala u vrijeme kada im je bila naklonjena vlast. Nakon toga znamo da niti jedan niti drugi tzv. veliki menadžeri nisu napravili osobito ništa u tom stvaranju novih vrijednosti. U Hrvatskoj su strukturni problemi u privredi itekako veliki i to s pravom se vi pitate o novostvorenim vrijednostima u čemu treba praviti razliku između države i privatnih ulagača, odnosno privatnika. Međutim, ne smijemo često biti nepravedni prema državi i od države očekivati sve, a od onih ljudi koji su, koje jest države u ovom proteklom razdoblju oslobodila različitih davanja od njih zapravo ne smijemo imati nikakva očekivanja. Jer oni ako stvore novu vrijednost stvore, ako ne stvore nikome ništa.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Vukšić, ja se ne bih složio sa vama u tom dijelu da li oni stvaraju ili ne stvaraju. Problem je u ovom društvu što oni koji stvaraju se teško ili uopće ne vide. U ovom društvu se vidi samo politika i svaki medij pisani, tiskani, kako hoćemo, audio je opsjednut samo politikom i političarima. Ja vjerujem da u Hrvatskoj ima puno jako dobrih poduzetnika. Vidim u zadnje vrijeme se nešto pojavljuju i u tim medijima, njihove uspješne priče. Da li je HT bolji nego što je bio? To je tržište na kojem se vrti 15 milijardi kuna, nedavno smo raspravljali o izvješću HAKOM-a. Vrlo malo interesa je raspravljati o tom tržištu ovdje. Međutim, ova vlast recimo tom tržištu je oprostila porez na SMS da bi turizmu digla tri postotna poena PDV i uzela jednaki novac, a to tržište vrti 15 milijardi kuna, a hotelijeri 9. Za mene bi pravedno bilo uzmimo njima, oni su i dalje u mogućnosti, imaju visoke dobiti, uvedimo, vratimo taj porez na SMS i tako su nam svi hajmo reći razgovori danas jeftiniji. To je jedini benefit kojeg mogu primijetiti ulaska u EU i ne vidim da tu je mogao prvi ili drugi u toj kompaniji ne znam što puno više. Možda je mogao, možda je mogao ostaviti i 500 više zaposlenih pa ne bi imali problema sa Službom za korisnike. Možda to. Ali mislim da je Vlada krivo podijelila svoje prioritete i daleko pravednije bi bilo uzeti taj porez na SMS nego 300 milijuna kuna većeg PDV-a hotelijerima.
Hvala lijepa. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Na redu je poštovani zastupnik Ivo Jelušić. Izvolite poštovani zastupniče.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Evo nastavit ću na malo prijašnju ovdje raspravu i repliku oko toga je li bili rebalansa, zašto rebalans itd. Istina bog uvijek kad god netko predlaže rebalans pa ga brani i … [[Govornik se ne razumije.]] koji ga brane maltene stavljaju se u poziciju da rade nešto loše, eto kao nismo dobro planirali pa sad to popravljamo pa treba to braniti. Ja ne vidim da je rebalans to, nego rebalans je uostalom da je to tako ne bi bio svake godine do sada. I on je uobičajen u ovim vremenima da naprosto se sve stvari i sve stvari unaprijed mogu predvidjeti. Jedne jedine godine kad nije bilo rebalansa i to je bilo večeras riječi ovdje to je 2011. kada HDZ nije htio ovdje u Saboru da dođe do rebalansa što je isto razumljivo jer u izbornoj godini ne treba pokazati građanima kako loše se upravlja i kako loše državne financije stoje. Treba se to sakriti pod tepih. E da se ne bi izgubili izbori, doduše izbori su svejedno izgubljeni ali evo i problemi i svi ti podaci koji su tada se pokušali se skriti došli su na vidjelo pa vidimo da je te godine evo po EUROSTAT-ovoj metodologiji najveći deficit u povijesti koji je do sad zabilježen u Hrvatskoj a to je 25 milijardi. Dakle, rebalans treba prihvatiti sasvim normalno da vidimo dakle šta se više potrošilo, gdje se više ušparalo i što se treba napraviti. Kad je riječ o ovom rebalansu rashod istina bog jesu veći za tri, zaokružujem 3 i pol milijarde. Nije malo, tri i pol milijarde nije malo, da je više potrošeno nego što se ima. Međutim, ako pogledamo samo eto jednu stavku zbog koje se rebalans radi, a to je sanacija Sektora zdravstva na koju je otišlo 3,3 milijarde onda ćemo vidjeti da nije bilo sanacije zdravstva praktički ne bi bilo većih rashoda nego što su planirani. A ti dugovi zdravstva, ta sanacija zdravstva datira iz prethodnih godina HDZ-ove vladavine. Da podsjetim, stanje sa 31.12.2011. dakle na kraju vladavine HDZ-a dugovi zdravstva su bili 5,2 milijarde. I sada se to pokušava sanirati i zato je ovi rashodi veći i zato i zbog toga je ovaj rebalans. Ne samo zbog toga, ali i zbog toga. Ostaje nam još milijardu i 800 koje treba i sanirati u županijskim bolnicama, ali to ćemo vidjeti poslije ili na primjer veći su rashodi u Ministarstvu rada i mirovinskog sustava. Na primjer 494 milijuna kuna, skoro pola milijardi za mirovine. Da jer se svjesno išlo u indeksaciju mirovina da koliko toliko te mirovine prate rast troškova plaći, inflaciju itd. jer su i tako bijedne. Je li se moglo bez toga? Naravno moglo je rashodi biti manji za taj iznos, ali onda umirovljenici ne bi to dobili. Trebalo je to napraviti. Ili veći su rashodi nego što je planirano dvjesto pedesetak milijuna za nezaposlene. Jel' to trebalo napraviti? Pa i je, jer se radi o stimulacijama za zapošljavanje, o naknadama za zaposlene, jer se radi o onim mladim ljudima koji rade za 1600 kuna. Nitko nije mogao ni predvidjeti koliko će njih biti. Očito da ih je više nego što se planiralo. Jel' tu trebalo dati novce? Naravno da je trebalo. Istina bog imamo na primjer i u ministarstvu, u nekim ministarstvima na plaće je otišlo više na primjer Ministarstvo obrazovanja, znanosti i obrazovanja otišlo je više oko 580 milijuna za plaće. Naravno da to nije dobro, ali je otišlo. Otišlo je nastavnicima, učiteljima, profesorima, ljudima koji rade u školama, fakultetima, otišlo je njima. Nije otišlo u stranačku blagajnu SDP-a ni za Fimi-mediu kao što je prije javni novac išao. Ovo je ipak otišlo ljudima. Tamo di se moglo uštedjeti štedjelo se, pa na primjer vidimo da se na materijalnom rashodu uštedjelo 370 milijuna, a da pri tome imamo i papira i svega. Prema tome, funkcionira država ali se ipak dobro uštedjelo. Evo na primjer kad je riječ o Ministarstvu financija koje je najodgovornije za proračun ima ona narodna jel pometi ispred svoga praga, vidim da su dobro pomeli. Oni su uštedjeli na plaćama skoro 15 milijuna, na uslugama nekim, a rade dobro i dalje. I bez usluga koje su prije plaćane, a sada se ne plaćaju i dalje obavljaju posao, dapače bolje nego prije. Ili u Poreznoj upravi, 26 milijuna je ušteđeno na uslugama. A nitko ne može reći da Porezna radi lošije nego što je radila, dapače. Ako smo u nečemu napravili veliki pomak u ovoj prošloj godini, a to je u boljoj naplati poreza. Prihodi su manji, također, je za 3 milijarde su manji. Zaokružujem, 2 milijarde i 850. I naravno da je dio zbog toga što nemamo očekivani gospodarski rast koji smo planirali, ne krijemo to. Sigurno da ga ima da bi vrlo vjerojatno i … po toj osnovi poreza bio veći. Međutim, veća bi i potrošnja bila itd. Ali, jesmo li ove godine namjerno uskratili sebi prihode u proračun negdje na razini 950 milijuna, skoro milijardu kuna s time što smo ugostiteljske usluge, dakle usluge na pružanju usluga hrane i pića smanjili PDV sa 25 na 10%? Jesmo, mogli smo da nismo imati i milijardu kao što je i prije oprihodovano. Ili na primjer zadržali smo i dalje smanjenu stopu doprinosa za zdravstvo pa smo i tu 2 milijarde "propustili" pod navodnicima uzeti da smo radili kao prije bili bi prihodi veći. Oslobodili smo reinvestiranu dobit plaćanja poreza pa i tu smo "propustili" pod navodnicima oprihodovati zavisno kako mjerimo milijardu i pol do dvije milijarde kuna. Zašto? Jer smo rekli da ne želimo tretirati jednako i onu dobit koju poduzetnik dioničar ili vlasnik stavi sebi u džep kao i onu koja će se reinvestirati. Želimo da se ne tretiraju jednako. Ono što ide u džep neka se na to plati porez, a ono što će se reinvestirati i što će ići u temeljni kapital na to da nema poreza, država da to ne oporezuje, da ne kažnjava ljude koji hoće razvijati se i ulagati u svoj kapital. I tako je kapitaliziranost poduzeća vrlo niska. 2001. bila je 55%, sada je negdje na 34% za 20 indeksnih poena je pala. A kada bi tu isključili javni sektor onda bi sigurno ona pala i na 20%. Prema tome, očito da je potreba da država stimulira da se radi na većoj kapitaliziranosti poduzeća jer ovako zaista teško ide. Ili na primjer prihod je manji naravno od PDV-a i od carina što smo znali, što je posljedica ulaska u EU što prethodne godine i prethodnih godina nije bilo. Bilo je više prihoda i po toj osnovi i od carina, ali ušli smo u EU, htjeli smo dapače svjesni smo toga. Ovo samo govorim da smo dakle primjenjivali iste metode … kao što su bile prije prihodi bi, ili na primjer za vrijeme HDZ-ove Vlade, prihodi bi bili za par milijardi veći, ali pitanje kakve bi posljedice bile za gospodarstvo? Sigurno da bi bile lošije jer zadaća svake odgovorne vlasti je da ne drži se ono u stilu narod drži vodu dok majstori odu, nek je dobro dok smo mi na vlasti, dok ova godina dobro prođe i dok je naš mandat da pokrpamo sve rupe a što će poslije biti neka Bog sami zna, nego je zadaća odgovorne vlasti a mi držimo da to jesmo da stvorimo pretpostavke za razvoj, da donosimo odluke, zakone pa i porezne pa i svake druge i ovdje u Saboru i u Vladi da vodimo takvu ekonomsku politiku koja nema za cilj samo napuniti proračun, naravno treba i njega napuniti nego koja će osigurati i poticati razvoj. A sve ove mjere o kojima sam govorio idu u tom pravcu. I sada će netko reći već sam to sto puta čuo, da ali i dalje nemate pozitivne stope rasta od 2, 3, 1 posto. Nemamo, ali da nismo napravili i primijenili ove mjere ekonomske politike koje smo uveli sigurno da bi stope gospodarskog rasta bile negativne i to negdje na razini 3, 4 možda i 5%. Prema tome, pokušavamo spasiti što se spasiti dade jer kada se godinama sustavno urušava gospodarski sustav a on je urušavan što zbog vanjske okolnosti a što i loše gospodarske politike i ekonomske politike koju je imala prethodna Vlada onda je naravno teško to promijeniti za godinu ili dvije. Za nešto srušiti dovoljno je vrlo malo vremena, za sagraditi treba puno više vremena. Dakle, ako se loše radilo nek se radilo loše barem samo jedan mandat, treba barem dva da se to popravi. Ja se nadam da ćemo imati priliku.
Hvala lijepa poštovani zastupniče. Imamo dvije replike. Prva replika i poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Pa kolega Jelušić evo ja sam pažljivo slušao, nisam uspio primijetiti da ste vi našli ijednu grešku u svemu ovome. Jednostavno ovaj rebalans ustvari nije ni bio potreban jer je sve otpočetka ustvari bilo dobro planirano, svi potezi su dobro povučeni a nešto malo eto raspravljamo jer je pobjeglo negdje milijardu na plaćama pa nešto malo ovamo na nekim drugim stavkama itd., itd. Bilo je grešaka i to vi morate priznati kao što je i sam ministar rekao da neke stvari treba ispraviti. Ali, zbog čega je danas smanjenje zdravstvenog doprinosa za 2,5 milijarde godišnje a u 4 godine je to 10 milijardi dobar potez ako se da bi to vratili moramo zadužiti s kamatom od 6%? Zbog čega je smanjenje PDV-a kako vi kažete na ugostiteljske usluge sa 25 na 10 pa odmah i u istoj godini povećanje na 13 dobar potez kad kaže i sam ministar da je bacio 2 milijarde očito ne' da bi se zadužili za 2 milijarde po kamati od 6%? To su velike odluke i zaista nekad se pitamo da li je to vrhunac ekonomskih znanja koje imamo danas na nivou Vlade. A to gospodarstvo nikako da profunkcionira i ne shvati tih 10 milijardi i ove godine imat ćemo 10 tisuća više nezaposlenih na zavodu nego prošle godine u istom vremenu. Znači da se približavamo brojci, prošle godine, tj. ove u veljači je bilo 372 tisuće, znači da u 2014.u veljači će ih bit oko 385 tisuća najmanje. To je trend koji se ne mijenja bez obzira što vi cijelo vrijeme govorite da je to gospodarstvo trebalo prihvatiti te vaše mjere pomoći i sve one silne otpise i sve kredite a nikako da krene nabolje.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ivo Jelušić.
Kolega Borić, vi ste nesvjesno ustvari rekli jednu veliku istinu gdje se mi razlikujemo. Vi ste rekli zašto ne uberemo taj prihod od poreza na dobit, od doprinosa za zdravstvo umjesto da se zadužujemo. Da to je točno, mogli smo te novce ubrati i manje se toliko zadužiti ali ove smo novce nismo potrošili nego ostaviti gospodarstvu a produktivno je kada se zadužiš u razvoj što mi činimo za razliku od vas koji ste, niste ulagali ni u gospodarstva, zaduživali ste se za potrošnju i tu se mi razlikujemo, da to je točno. Prema tome tu se mi razlikujemo, dakle mi želimo racionalno raditi, ne farbati tunele tri puta nego jednom ako je to nužno i zaduživat se za razvoj a ne za potrošnju i tu se razlikujemo. A što se tiče grešaka, rekli ste da ja nisam nabrojao ni jednu našu grešku, a jesam vaše, pa jesam nabrojao sam i neke greške naše u smislu, što smo potrošili nismo trebali ali sam nabrojao i vaše. Ali evo meni je drago da i vi a ne samo građani vide samo vaše greške jer su one puno veće nego naše pa ih i vi primjećujete samo vaše, naše, jer ono su naše mi moramo.
Hvala lijepa. Nova replika i poštovani zastupnik Ante Babić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Jelušić rekli ste da ne treba gledati ako sam dobro shvatio na rebalans negativno jer su moguće greške. Naravno to nitko ne spori, greške su svakako moguće ali ovo je bila velika greška, tri milijarde na prihodima i tri milijarde na rashodima što je otprilike 6 milijardi ii 60% u proračunu. Onda ste spomenuli i sanaciju u zdravstvu pa ću vas još jednom podsjetiti, recimo da se za zdravstvo trošilo do lipnja ove godine negdje 1, milijarda kuna i da je a sada negdje oko milijardu i 150 milijuna kuna. Kada je milijarda i 700 milijuna kuna, tada su se genererirali rokovi plaćanja koji su se približili na 360 dana, što mislite koliki će sada biti.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ivo Jelušić.
Kolika je greška to što imamo veće rashode za tri i pol milijarde ne moramo mi kvantificirati al ću ja samo ponoviti da nije bilo sanacije dugova u zdravstvu koji su u iznosu od 3,3 milijarde a to je gotovo isto kao što je više rashoda nego što je planirano, dakle više smo potrošili tri i pol ali smo tri,3 milijarde dali za sanaciju zdravstva dugova koje je ostavila vaša vlada. Jesmo li to trebali raditi,jesmo. Jesmo li to mogli prije sanirati? Nismo, tek smo naknadno vidjeli kakvi su dugovi ostavljeni, tek smo prošle godine negdje oko ovog doba donijeli Zakon o sanaciji, tek smo ove godine mogli provoditi sanaciju. Prema tome, je to puno, slažem se da je ta brojka velika, al tu brojku ste stvorili vi a ne mi.
Poštovani zastupnik Damir Kajin. Nema ga u dvorani. Gubi pravo na raspravu u ovoj temi. Poštovani zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre i gospodine zamjeniče. Pa evo nakon cjelodnevne rasprave mi nažalost opet bježimo od činjenica od istine i najveći problem od tog bježanja će nam se razbiti u glavu i stvorit će nam probleme u 2014.zato ću ja svoju raspravu pokušat usmjerit malo u jednom drugom smjeru, govorit o činjenicama, ne o politikanskim dobacivanjima. Dakle evidentno je da ovaj rebalans proračuna kasni iz niza razloga, iz jednostavnog razloga što bi s ovim rebalansom proračuna se u principu ništa neće promijeniti. Nažalost, a o tome ću kasnije govoriti, rashodovana strana ostaje što u ovom trenutku i hrvatske građane i hrvatsko gospodarstvo teško financiraju. Dakle mi sa ovim rebalansom proračuna, govorimo mi zato što će ga Sabor u konačnici usvojiti samo akceptiramo knjigovodstveno ono što se dogodilo, pogreške koje su se dogodile i mjere koje se nisu bile u stanju provesti u 2013.godini ali kažem 2013.godina je iza nas i ministar najbolje zna s kakvim problemima je probavio. Međutim ključni problem ovog proračuna što je on na svojoj rashodovnoj a i na prihodovnoj strani polazno osnovan za 2014.i vrlo malo ima prostora za bilo kakve pomake i na kraju krajeva kada pogledat prijedlog proračuna za 2014.onda ćete vidjeti da je to nažalost činjenica koja je istinita jer rashodi su takvi i deficit je puno veći. Dakle proračun je glavni instrument i glavna pologa za vođenje ekonomske politike jedne vlade. Dakle, što je ova Vlada htjela? Ova Vlada je htjela sa određenim poreznim promjenama na određen način rasteretit gospodarstvo, s druge strane pretočiti te porezna opterećenja na nekog drugoga i što se u konačnici dogodilo? U konačnici se dogodilo da smo izgubili 5, 6 milijardi na prihodovnoj strani iz razloga što ja sam to rekao i neki dan i stojim kod toga, ovako veliki porezni zahvati se naprosto moraju raditi u paketu. Ne možete ako imate zamisao da ćete s nečim nešto napraviti iz toga paketa izostaviti jedan zakon i onda vam je nažalost rezultat na prihodovnoj strani ovakav kakav je. Sad ću krenut redom. Dakle, najprije se donijela odluka da se PDV povisi sa 23 na 25%. To je povećanje od nekakvih 8,8% i na kraju krajeva to je i diglo inflaciju u 2012.godini na 4% i to je ne računajući onaj početak ekonomske zapravo gospodarske i financijske krize najveća inflacija u Hrvatskoj zadnjih 15-tak godina. Također su zbog određenih i direktiva i onoga što je podignute trošarine na određene proizvode i na kraju krajeva te trošarine su i vrlo izdašan prihod proračuna ali što se ubire. Porez na dohodak je isto povišen. Mi možemo pričati da smo mi povisili neoporezivi dio ali smo smanjili razrede po kojima se oporezuje određena stopa. Tako se nekada 10 tisuća i još nešto oporezivalo sa stopom od 25%, a sada se to oporezuje praktički 6 tisuća i 400 ili 6 tisuća i 800. Dakle povisili smo i porez na dohodak. Da li je reinvestirana dobit gurnula poduzetnike u investicije? Nažalost to se po svim makroekonomskim pokazateljima ne vidi. Ja i dalje tvrdim da mnogi poduzetnici, a većina njih je savjesno poslovala i vodila brigu o svom poduzeću u proteklim godinama zadržavala dobit i ta sredstva je koristila kao najjeftinija obrtna sredstva koja je mogla dobiti na tržištu, a oni koji su iskazivali veliku dobit mi smo sa njihovim matičnim zemljama potpisali ugovor o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i njih to u principu tako i tako ne tangira. Ali smo prijedlog dakle Vlada je to predložila iako sam ja odmah govorio za taj zakon da on nažalost neće postići efekta. Zašto? Kada kažete 2% zdravstvenog doprinosa i kada kažete da je to negdje oko 2 milijarde 600, 2 milijarde 700 i onda se t na hrpi čini jako veliki novci. Jesu, to nitko ne može reći, na kraju krajeva to osjećamo u proračunu i prošle godine i ove godine. Međutim kada te 2 milijarde 600 disperzirate na preko 200 tisuća obveznika plaćanja mirovinskog doprinosa onda su ta sredstva nažalost neznatna, čak i za firme od 15, 20 tisuća zaposlenih njima su određeni porezni efekti bili daleko negativniji na kraju krajeva da se sada tu ne prepucavamo je nije izostale su investicije jer za jednu firmu od 50-ak zaposlenih efekat od 60, 70 ili 100 tisuća kuna nisu nikakvi novci koji bi njih potaknuli na investiciju. Dakle to je bila ta procjena. Druga stvar, olako smo se odrekli onih SMS posebnog poreza na SMS naknade, to je 350, 400 milijuna. Ti koji su se odrekli tog poreza imaju dobit 3,5 4 milijarde kuna kada se svi skupa zbroje i njima to u principu ne bi puno štetilo ali vidite koje izmjene zakona ministar predlaže da bi nadoknadio 400, 500 milijuna u proračun. Dakle toliko o prihodovnoj strani. Međutim na rashodovnoj strani smo skloni optuživati jedne druge, međutim kolegice i kolege pogledajte samo 6 vrsta rashoda. Mirovine 36 milijardi kuna 36 i još nešto, 19 se ubire od doprinosa, zdravstvo sada govorimo o rebalansiranom dijelu 24 milijarde, plaće bez zdravstva 22 milijarde, plaće zdravstvo s ovih 24 milijarde, kamate 10 milijardi, subvencije 11 milijardi i materijalni troškovi oko 9 milijardi. Kolegice i kolege to sve skupa kada zbrojite to vam je već negdje 115 milijardi i onda kada tome dodate ove obveze koje imamo prema EU i još nešto slično vama praktički ostaje 5, 6 milijardi kuna. I mi možemo sada govoriti o rashodovnoj strani ovakvoj ili onakvoj i kriv je onaj kriv je ovaj i možemo se sjetiti trčanja potpisivanja za referendum Zakona o radu i danas realno gledati koliko on košta hrvatsko gospodarstvo i hrvatski proračun. Koštao nas je nekoliko milijardi kuna pa na kraju krajeva pogledajte i današnja Vlada nikako da postigne sporazume da taj zakon o radu izmijeni i mnogi materijalni troškovi su ostali takvi kakvi jesu. To je naša istina i činjenica od kojih ne možemo pobjeći jer da možemo pobjeći onda bi vjerojatno ministar u prijedlogu proračuna za 2014.predložio nešto drugo. Međutim ovo je njemu nažalost polazna osnova za proračun u 2014.godini. Prihodovna strana nažalost ne može biti veća jer se nema više od kuda uzeti. Dapače potrošnja će vjerojatno još padati jer građani nemaju novaca. I sada se vraćam na početak, dakle proračun je instrument za vođenje ekonomske politike. rezultat takve fiskalne ekonomske politike je deficit 16 milijardi kuna. i nemojmo govoriti dogodilo se ovo ili ono jer prilikom donošenja proračuna smo mi upozoravali da će nažalost deficit biti oko 15 milijardi kuna. zašto? Pa zato što se nije moglo ništa drugo dogoditi od ovoga što se događa. Zdravstvo, da sanira se u proračunu je povećanje za zdravlje ne 3,5 nego 2,8 milijardi kuna, dobro zdravstvo se sanira, ali zdravstvo već ove godine je generiralo gubitak milijardu 200 milijuna kuna. I svi ste zaboravili toga nema u ovom dijelu prihoda i rashoda zato što se vodi u onoj stavki financiranja, to se trebalo financirati iz kredita da su vam sredstva za sanaciju županijskih bolnica smanjena za milijardu kuna. Vi se sjećate da prilikom donošenja proračuna je bilo prvenstveno bilo govora o tome da će se iz kredita sanirati županijski domovi zdravlja, međutim ta cifra je sada eliminirana možda je utrošeno 50-ak milijuna kuna, ali je došla nova stavka u zdravstvu. I sada gledajte za sljedeću godinu kolegice i kolege opet se planira proračun Ministarstva zdravlja 21 milijardu. Ove godine smo rekli da se daje 24 i da već napravljeno milijardu i još nešto gubitka. Zašto to govorim? Pa zato što ovaj proračun dirigira neke stvari u sljedećoj godini i vi ih ne možete preskočiti. Oni su takvi kakvi jesu. E sada, jutros sam rekao da je rebalans rezultat činjenja i nečinjenja. Ovo o čemu sam sada govorio na rashodovnoj strani je rezultat nečinjenja Vlade, ne ministra financija. Zašto? zato što želim biti kolegijalan i ne želim se dovesti u poziciju da nešto kažem drugo od onoga što sam govorio prije 5 godina. Dakle rashodovna strana je problem nečinjenja Vlade i to je istina. I možemo se ovdje prepucavati koliko god hoćemo međutim ta rashodovna strana je sljedeće godine takva kakva je. Prema tome Ministarstvo zdravlja ako ne promijeni neke stvari onda će nas sljedeće godine koštati 24 ili 25 milijardi kuna. i možemo si mi nabacivati i ovako i onako. Dakle kolegice i kolege to su činjenice na potpuno identičan način možemo raspravljati sutra o proračunu za 2014. Zašto? Zato što imamo isti problem, isti problem koji nas muči već o ho ho godina i s tim ću završiti. Ja kada sam prvi puta rekao da je 80% proračuna zadano bio je sveopći smijeh. Kolega Linić danas ima 95%, a 95% je posljedica zato što se niti ove dvije godine neke stvari nisu mogle napraviti, nisu se mogle prije i to je kolegice i kolege hrvatska istina bez političkih opcija i bez lijeve i desne strane … /Upadica: Hvala lijepa. I što je prije shvatimo to će nam biti svima lakše. Hvala lijepa.
Hvala lijepa i vama. Prva replika poštovanog zastupnika Ive Jelušića.
Kolega Šuker neke od ovih stvari vi o kojima ste govorili o stanju itd., se možemo složiti, to nije sporno. Jedna od stvari koje ste rekli a to je da po vama pogrešna je bila odluka i donošen Zakon i pogrešna politika koja je išla k tome da se smanji doprinos, stopa doprinosa za zdravstvo sa 15 na 13%, dobro to vi mislite. Mi mislimo drugačije. Mi mislimo da treba pa i ako su to mala sredstva za gospodarstvo da ih treba stimulirati. Vi kažete to su velika sredstva za državu, veliki novac za državu a mala za poduzetnike. Međutim, mi smo da vas podsjetim i dok smo bili oporba rekli da ćemo to raditi, da ćemo to napraviti. I ne samo to da ćemo niz zakona drugih donijeti i dapače predlagali ovdje u Saboru te zakone nisu mogli proći jer nismo bili na vlasti. Kada smo došli na vlast mi smo svoju politiku pokazali, provodimo te zakone. Vi ste … [[Govornik se ne razumije.]] Ako se sa nečim ne slažete dajte prijedlog kako treba. Dajte kontra prijedlog, možda oko nečega postignemo i konsenzus. Ali ne može, ali ja ne razumijem takvo ponašanje gdje dakle ne slažete se sa ovim što je, ovo nije dobro ali mi imamo rješenje ali nećemo reći. Ili mi imamo gospodarski program nećemo ga još prezentirati. Ili znamo kako bi ali evo nećemo u Sabor to iznijeti. A gdje? Mislim ja razumijem ako vaša politika da hoćete vlast bez rješenja, bez zakona, bez … [[Govornik se ne razumije.]] bez gospodarske politike. Vjerojatno, ja to mogu razumjeti to želite samo ne znam da li to može proći. A ako prođe onda svaka vam čast.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Kolega Jelušić da ste pažljivije slušali moju raspravu onda bi vam neke stvari bile vjerojatno jasnije. A da ste bolje pročitali proračun onda bi vidjeli da ono što je nestalo iz ovog, a onda bi vidjeli da ono što je nestalo i što mene posebno žalosti iz ovog proračuna to su kapitalne investicije. Jedna škola u novom Čiču u Velikoj Gorici stoji već tri godine. A koliko takvih škola ima? Zašto kapitalne investicije? Zato što je to trebalo biti podloga sutra za hrvatski dio za povlačenje EU fondova. Ja i dalje tvrdim da, zašto govorim cijelo vrijeme paket? Ministar dobro zna zašto ja to govorim. Nas dvojca smo o tome jedanput razgovarali dok smo bili u obrnutoj situaciji. Dakle, stvar je u tome da se nije smjelo dovesti u situaciju da se doprinosi prevale, smanjenje doprinosa prevali na hrvatske građane. U trenutku kada imamo 350 tisuća nezaposlenih i u trenucima kada imamo 70% umirovljenika koji primaju mirovinu ispod 3 tisuće kuna. I to su hrvatske činjenice i neke porezne odluke imaju nekada posredno daleko negativniji efekat nego što si mi to mislimo. I kada tome dodate povećanje cijene energenata i kada dakle sve to skupa zbrojite onda ćete vidjeti da to prosječnoj hrvatskoj obitelji mjesečno uzima 700, 800 kuna viška iz džepa. I prema tome, to je stvarni problem. A mi sada možemo zašto ovako, zašto onako. Na kraju krajeva kolega Jelušić ja bih volio sve one zakone koje ste gurali dok ste bili u oporbi kada ste došli na vlast da ste ih prvi dan stavili na stol kao 35 zakona koje smo mi gurali dok smo bili u oporbi vi njih niste htjeli usvojiti, mi ih sada predlažemo pa da vidim kako bi te usvojili. Pa između ostaloga i nulta stopa za koju se govorilo da se mora ukinuti da ne može ostati u Europskoj uniji, međutim, vi ste uporno gurali kao što ste gurali. Ali kažem, ja sam pokušao raspravljati na jedan realan i pošten način iz jednostavnog razloga [[Upadica: Hvala lijepa.]] Što na način na koji vi raspravljate nikada nećemo … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Poštovana potpredsjednica Sabora Dragica Zgrebec i njena replika.
Hvala lijepa. Kolega Šuker malo me čudi iz ove vaše replike jedan mali Čakovec je mogao isfinancirati dvije osnovne škole a jedne velika Velika Gorica ne može jednu pa malo me to čudi, bez doprinosa iz državnog proračuna. Ali nešto drugo sam htjela replicirati vam. Ne bih podcijenila ono što se u ove dvije godine ostavlja gospodarstvu, dakle kada kažemo da efekt povećanja PDV-a zapravo smanjuje potrošnju, to je točno, imate manju kupovnu moć. Ali kada bi Hrvatska imala takvu industrijsku proizvodnju i takvu proizvodnju da bi se kupovala domaća roba onda bi bilo efekata da smanjite PDV, efekat na proizvodnju jer bi bila veća domaća proizvodnja. Ali kada imate ovakav uvoz kakav imate u Hrvatskoj onda to ne stimulira domaću proizvodnju. Efekat smanjenja zdravstvenog doprinosa, pa mi dugo u ovom Parlamentu govorimo da nije pošteno ni pravedno da samo zaposleni plaćaju zdravstveni doprinos a koristi osnovnu zdravstvenu zaštitu cijelo stanovništvo. Dakle, mi moramo tražiti nove izvore, smanjivati zdravstveni doprinos koji je plaćaju iz bruto plaće da bismo mogli financirati osnovno zdravstvo za svakoga na istoj razini. Što se tiče mogućnosti investiranja gospodarstva i ova što se oslobađa reinvestirana dobit plaćanja poreza na dobit. Pa mi znamo kakva nam je kapitaliziranost tvrtki, znamo kakva nam je konkurentnost. Pa mi imamo situaciju da upravo zbog toga što je niska kapitaliziranost tvrtki poslovne banke uopće ne žele pratiti investicijske programe. Vi i ja sjedimo u nadzornom odboru HBOR-a, vidimo kolike su zapravo zahtjevi u odnosu na ranije godine, poduzetnika da se kreditiraju njihovi projekti upravo iz HBOR-a jer ih poslovne banke ne prate iz tih razloga.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Kolegice Zgrebec, dakle ja sam pokušao elaborirati što se dogodilo sa tih 2 milijarde 602 milijarde i 700. Jedna firma sa 100-tinjak zaposlenih sa 100 tisuća kuna si neće pomoći Bog zna šta. Neće si pomoći bog zna šta. Ali kažem ja, to je tako kao što je, međutim, povećanje stope PDV-a za 8,8% je definitivno povisilo cijene ali doslovno svega. I ono što je najbitnije to povećanje stope PDV-a najviše pogađa one najsiromašnije. Jer oni bogati njima je svejedno hoće li nešto platiti 15 ili 17 kuna. Međutim, oni najsiromašniji moraju kupiti kruh, moraju kupiti mlijeko, to im je povišeno sa 0,5% moraju platiti struju, moraju platiti grijanje i moraju platit plin. To naprosto moraju platit, a tu su im otišle cijene i na to im je otišao PDV za 8,8%. Prema tome, o tome govorimo. Pustimo mi sad široku priču potrošnja, proizvodnja itd. Dakle ja govorim o jednom socijalnom aspektu od kojeg naprosto ne možemo u ovim kriznim trenucima bježat. Druga stvar, svi koji se bave sa porezima i poreznom politikom nisu skloni radikalnim promjenama u kriznim vremenima ako to ne ide u paketu i ako se to ne zabetonira bar na rok od dvije godine da se vidi krajnji efekt toga, a pogledajte koliko puta smo mi mijenjali porezne zakone u zadnje dvije godine i kakvu poruku šaljemo. Pa ja mislim da ljudi više u poreznoj upravi ne znaju kako se koji zakon primjenjuje. Dakle naprosto se o tome radi, da nismo ništa napravili, da se ostavilo onakvi porezi kakvi jesu mi bi danas imali 4 milijarde više u proračunu. 4 milijarde bi imali više u proračunu, najmanje. I ja nisam rekao, ja sam rekao poštena je namjera, netko je predložio, efekat toga je takav i takav, međutim ključni problem je što mi sljedeće godine imamo prihodovnu stranu kakvu imamo i nažalost imamo rashodovnu stranu koja se tako vuče već godinama i to nas vuče u deficit od skoro 18 milijardi kuna i daj Bože da završimo s tim deficitom sljedeće godine.
Hvala lijepa. U ime predlagateljice poštovani ministar Slavko Linić.
… [[Govornik naknadno uključen.]] gospodarstvo treba biti konkurentnije. Naš osnovni problem je konkurentnost hrvatskog gospodarstva. Da, uloženo 4,5 milijarde i ova Vlada smatra da treba smanjiti zdravstveni doprinos, dapače smatramo da to ne treba biti kraj, još ih treba smanjiti. Preveliki su nameti na plaću i trebamo ih smanjit ako želimo imat konkurentno. Prvih 2% smo prebacili na PDV, ostalo smatramo da treba na nekretnine. Bogatiji moraju platiti zdravstvo, bogatiji. Lokalne samouprave moraju isfinancirati potrebe zdravstvene zaštite i u primarnoj zdravstvenoj zaštiti i u županijskim bolnicama. Da, to smatramo mi u Vladi i zato mijenjamo taj dio i želimo nastavit i parafiskalne smanjujemo i reinvestiranu dobit. ostaje pitanje da li to treba gospodarstvu. Pa evidentno vidimo da nije bilo dovoljno, evidentno vidimo da nije bilo dovoljno. Zašto, pa i nadalje nismo konkurentni. Priča o tome da smo sa povećanjem PDV-a krivi jer je pala potrošnja. Pa čujte, pogledajte ovu godinu pa ćete ostat šokirani koliki je uvoz hrane u Republiku Hrvatsku. Nama nažalost raste uvoz, a zašto nam rast uvoz, jer privreda nije konkurentna ni prehrambena ni proizvodna na polju nije konkurentna. Nismo konkurentni. Prema tome, da li se još trebamo borit za jačanje te konkurentnosti, jer nije to samo problem da doma prodajemo hrvatski proizvod i da ga proizvedemo. Moramo ga proizvest jeftinije jer danas smo dio europskog tržišta i ovdje imamo konkurenciju. A zamislite cilj koji smo si postavili, izvoz, mi moramo izvesti, mi moramo bit konkurentni ne doma, mi moramo bit na cijelom europskom tržištu konkurentni. Tamo moramo dobit novog potrošača, tamo moramo proizvodit i izvozit, onda ćemo imat veći broj zaposlenih. To je bitka za radno mjesto, bitka da konkurentska proizvodnja bude u Hrvatskoj i trebamo ulagati i mi se držimo te politike. Dio vas smatra niski PDV i potrošnja, samo zapamtite niski PDV znači i niska uvozna cijena jer su vani konkurentnije i sa niskim PDV-om samo ćemo dignut uvoz. To je tako jasno nedvosmisleno. I onda kad velimo što nam se dogodilo, veće rashode imamo sa ulaskom u Europsku uniju, nepripremljena privreda, nema izvoza i mi nemamo sada prihode po osnovu gospodarskog rasta koji bi pokrili te rashode. Znate, vidimo ovdje neke nesporazume. Plaćamo milijardu i 800 u ovoj godini za članstvo u Europskoj uniji, povući ćemo 2 milijarde pa velimo to je neutralno. Ne gospodo, 2 milijarde koje povučemo to su 2 milijarde novih projekata za koje moramo dati još 30% svojih sredstava, svojih, u proračunu pa je to rashod, 3 milijarde uzmemo, a još 30%, 3,5-4 milijarde moramo, još 600 do 900 milijuna moramo sami, a onih milijardu i 800 je novi rashodi. U idućoj godini dodatnih milijardu i 800, to su novi rashodi. To nije povučeno iz Europe novce pa smo pokrili. Ne, jer ono što povučemo iz Europe ide u projekte. Znači kako to možemo pokrit? Samo izvozom, samo gospodarskim rastom i zato je tu vrlo jasan program koalicijske Vlade. Mi se borimo da osposobimo to gospodarstvo jer samo ono ako napokon postane konkurentno može povećati gospodarski rast i može dodatne rashode koje imamo pokriti. I vrlo jasno kod zdravstva, samo smo isfinancirali stare dugove. Reforma zdravstva u 2013. nije započela, a bez reforme nema ni smanjenja rashoda. I slažem se sa gospodinom Šukerom, to je posao u idućoj godini. Da li ćemo uspjeti kvalitetnu reformu, skinuti troškove i svesti zdravstvo na planirane prihode.
Hvala lijepo ministre. Imamo neke replike i sad idemo po redu. Poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Gospodine ministre Linić, vi ste govorili u ovoj zadnjoj rečenici o reformi zdravstva. Mi smo prije godinu dana donijeli Strategiju razvoja zdravstva za 6-7 godina unaprijed. Od te strategije u njenoj primjeni nema ništa, nema ni "s" od strategije. Kada se govorilo za vrijeme bivše Vlade o reformi zdravstva zapravo se radilo samo o reformi financiranja zdravstva, ni o kakvoj drugoj reformi strukturnoj u zdravstvu, nego samo o reformi financiranja zdravstva. I sada je vaša Vlada donijela odluku da dopunsko zdravstveno osiguranje bude za sve jednako, a rekli ste da bogatiji moraju podnijeti veći teret ove krize. A vidite, 70 kuna je i za umirovljenika i za nas saborske i za vas kao potpredsjednika Vlade i ministra financija, dakle potpuno jednaka. Ako možda mislite da je ova odluka za liječnike, dakle o radnoj obvezi, pa onda smanjivanje plaća na ovakav kukavički način kao što je provedena od strane ministarstva i njegovih slugu u obliku sanacijskih ravnatelja u svim bolnicama u Republici Hrvatskoj. Dakle, ako time mislite provoditi reformu zdravstva onda je zaista to žalosno. Ali uskoro ćete imati veliki problem ne vi kao ministar financija, nego cijeli Hrvatski narod i građani Republike Hrvatske jer već sada ima 300 zamolbi liječnika Hrvatskoj liječničkoj komori za odlazak van. I vrlo ćemo brzo doživjeti, već sada imamo deficit liječnika, a kako će biti poslije to će se, vrlo će se brzo to osjetiti. Ne znam kako vi to planirate reformu zdravstva sa ovakvim plaćama liječnicima, sa 70 kuna itd.
Hvala lijepa poštovani zastupniče. Odgovor na repliku, ministar financija Slavko Linić.
Rekao sam da smo sa 3,3 milijarde platili dugove stare u Ministarstvu zdravlja, a reforma zdravstva je proces koji će biti implementiran u 2014. godini. Cijelu ovu godinu radimo na sustavu uspostave nadzora nad zdravstvom i pripremamo mjere, a te mjere znače smanjenje broja bolnica ovisno na udaljenost, smanjenje pojedinih odjela u bolnicama jer su neracionalno organizirani. Te mjere predviđaju i smanjenje broja zaposlenih u administrativnim i servisnim službama ili nemedicinskom osoblju jer je apsurd da na 90 kilometara imamo tri kuhinje koje pripremaju svaka za sebe hranu, troše energiju i da ne nabrajam sve ostalo. Prema tome, sve su to mjere koje Ministar zdravlja pripremio za 2014. godinu. Sve su to mjere koje će se vrlo jasno definirati i kad će koja biti primjenjiva i sve su to mjere koje će vrlo jasno reći a koje će uštede i biti. I kad govorimo o plaćanju bogatijih, kad govorimo o zdravstvenom doprinosu onda to znači tko ga plaća. Da li ga plaća radnik sa prosječnom plaćom od 5500 kuna pa je doprinos na to bio 15 ili ga plaća netko tko ima 10 stanova, 50 kvadrata, 100 kvadrata, 300 kvadrata zatvorenog poslovnog prostora pa smatramo da je bogat i da treba dati više. Da, to su razlike. A kad govorimo o djelu. Dobro, izvinjavam se.
Hvala lijepa. Nova replika poštovanog zastupnika Ivana Šuker.
Hvala lijepo. Dakle, konačno ste rekli, ono što želite napraviti sa porezom na imovinu ili porezom na nekretninu. Jednostavno preusmjeriti prihode, međutim ono što je ključno pitanje u Hrvatskoj da li je kuća koja je st ečena u različitim uvjetima mjerilo bogatstva ili siromaštva. I tu je osnovni problem. I koliko god vi tvrdili porez na nekretnine će biti najveći socijalni udar u povijesti Republike Hrvatske. Nije problem platiti gospodine ministre onom koji ima prihode 15, 20 ili više tisuća kuna, njemu nije problem hoće platiti umjesto sadašnjih 500, 1000 kuna mjesečno. Njemu nije problem. Ali imate puno umirovljenika, pa čak i ljudi koji su mirovinu zaradili vani i znate kako su nekad kuće radile, radna akcija subotu, nedjelju, betoniranje, ovo, ono, bitno je bilo kupiti materijal. A danas ta kuća vrijedi daleko više od onoga što je stvarno uloženo u nju. I danas prihodi dohodovni, dakle dohodovni kapacitet da tako kažem tih građana je daleko ispod vrijednosti te nekretnine. I nije sporno da oni koji imaju više plate više. Protiv toga se nitko ne bori. Ali vi sa ovim prijedlogom želite uzeti negdje 6 do 8 milijardi kuna koje naprosto hrvatski građani u ovom trenutku nemaju. A što će se dogoditi ako mi spustimo financiranje zdravstva na jedinice lokalne samouprave. Pa pogledajte, vi bar imate u Ministarstvu financija koliki je fiskalni kapacitet ili dohodovni potencijal. Doći ćemo do toga da građani Hrvatske na žalost neće imati jednake zdravstvene usluge. I što se tiče 2 milijarde fondova EU. U te dvije milijarde isključite van novce koji će doći temeljem projekata koji se financiraju iz predpristupnih fondova jer mi financiramo milijardu i 800 fondova EU, pa ćete onda vidjeti da od tih 2 milijarde nema ništa.
Odgovor na repliku, poštovani ministar financija Slavko Linić.
Zakon koji je inače pripremljen, koji govori o porezu na nekretnine vrlo jasno uvažava građane koji imaju svoj stan ili svoju kuću u kojoj živi i neće plaćati više od komunalne naknade, pa čak i onaj tko ima i drugi stan ili kuću, pa ne koristi bit će mu isto kao da plaća porez na vikendicu. Pa ako ima pet stanova pa mu je svako dijete u tom stanu ili je iznajmljen taj stan nema veće naknade od komunalne. Ali ako je to prazan stan, onda je to znak bogatstva s kojim netko ne zna kako upravljati. I ako hoćete znati imate masu njih koji su ulagali u stanove, da ne govorim o odvjetnicima i ovim i onim. Prema tome, razlikujemo se kao stranka. Mi smatramo da bogatiji ljudi trebaju više participirati. Interesantno, sve zemlje u Europi također rasterećuju privredu i sele poreska opterećenja barem za zdravstveni sustav na imovinu i pokušaj da se reče da se imovinom vidi tko je bogatiji. Ono što je prednost prijedloga koji smo sačinili, ako je imovina u funkciji ne treba plaćati dodatni porez. Ali ako imovina nije u funkciji onda je to i odgovornost onog vlasnika koji je ima. A ako je to negdje u nekoj zabiti onda je vrijednost te imovine vrlo mala jer se neće plaćati po kvadratu nego će se plaćati po vrijednosti te imovine. Prema tome, sve je pripremljeno. Dapače, odluke o svemu tome su prepuštene jedinicama lokalne samouprave jer je to njihov izvorni prihod. Prema tome, niti će to biti prihod državnog proračuna niti ćemo mi definirati to što su temeljni početni elementi za ovakav jedan sustav. Sve je to u zakonu pripremljeno, ali mi ne želimo reforme. Da gospodo, jedinice lokalne samouprave kao osnivači zdravstvenih ustanova prestat će financirati nogometne klubove, prestat će financirati sportske zabave, prestat će financirati
Hvala lijepa. Završite rečenicu. Hvala lijepa. Treća replika poštovanog zastupnika Dražena Đurovića.
Gospodine ministre vrijeme je prekratko pa o toj reformi zdravstva bolje da ni ne počinjem, uglavnom da kratko kažem svoje mišljenje, moje mišljenje je reforme biti neće, a evo živi bili pa vidjeli pred nama su sljedeće dvije godine. Nego ću se na nešto drugo referirati kad je riječ o konkurentnosti i o poticanju konkurentnosti, vidimo i iz rebalansa proračuna izvršenje državnog proračuna da upravo u Proračunu Ministarstva gospodarstva i Ministarstva obrta da su veliki iznosi sredstava koji su bili namijenjeni poticanju gospodarstva i poticanju konkurentnosti kroz različite programe nisu ostvareni. Dakle, da zapravo ta dva državna ministarstva kroz agencije i kroz programe nisu uspjeli ostvariti cijeli niz programa i da je tu zapravo ostalo masa neutrošenih sredstava što pokazuje zapravo da i sama država kroz ta dva ministarstva i kroz programe nije uspjela zapravo upravo kroz poticanje konkurentnosti. Kad ste rekli o niskom PDV-u pa niski PDV je niža cijena za građane bez obzira kako god da dolazilo iz uvoza ili iz domaće proizvodnje. Viši PDV je viša cijena za građane konačnog proizvoda ili usluge. Pa naravno da bi građanima bilo draže da je PDV 15 ili 20% nego 25 ili 30% jer im je proizvod ili usluga jeftinija kako god okrenete. A kad je riječ o hrani ponovit ću ono što sam već jedanput prije rekao mi imamo jednu, dvije, tri velike tvrtke koje su danas i najveći proizvođači i najveći uvoznici hrane. Prema tome sigurno postoje određene mjere da se onemogući jednima te istima da budu i proizvođači i uvoznici i da na tržištu hrane zapravo u odnosu na svoje interese diktiraju cijene.
Odgovor na repliku, poštovani ministar Slavko Linić.
E da vas ipak razočaram jedno vrijeme sam i napustio sjednicu upravo radi toga da definiramo rokove, mjere i vrijednosti svih reformi i među njima i zdravstva. I moram vam reći pripremljena je reforma zdravstva i primijenit će se u 2014. godini i svjedočit ćete tome jer uvjeren sam da će biti enormni otpori. Jer znate nije lako ugasiti bolnicu, nije lako ugasiti nekakve odjele jer je to sve ono što smo protiv reformi. Naslušao sam se o reformama zdravstva ali vidjet ćemo koliko će nas podržavati u svemu tome. Prema tome, dokumenti su spremni i 2014. se sprema i neće biti laka ni za Vladu ni za one koji moraju promijeniti svoja ponašanja. Govorite o hrani, PDV manji, ali zabraniti jeftinu hranu izvana, a dio smo europskog tržišta. Čekajte malo, zašto se zalažete? Za građane koji trebaju dobiti jeftinu hranu pa onda pustimo da dođe iz izvoza iz razloga što ne znamo proizvoditi jeftinu hranu? Ili obrnuto, ako se zalažemo za domaću proizvodnju onda moramo poticati domaću proizvodnju da bude konkurentna, da njen proizvod građanin kupi zato što je jeftiniji, a ne onoga izvana. Ova Vlada smatra mi se moramo boriti za konkurentnost domaće proizvodnje da građanin može birati ali da odaberu domaće jer će biti jeftinije. Zato ulažemo u taj dio. A PDV, da veći je, ali onda ono što vam ja moram reći PDV može biti zaista 17% samo će doprinos za mirovinski sustav biti 40%. Samo da vas vidim koliko ćemo onda imati radnih mjesta jer toliko nam fali novaca u mirovinskom sustavu jer smo stvorili milijun i 250 tisuća mladih umirovljenika a da bi to isfinancirali doprinos mora biti 40 ako ne i 45%. E pa vidite zato imamo visoki PDV. Jer jednostavno iz PDV financiramo mirovinu.
Hvala lijepa ministre. Četvrta replika, poštovanog zastupnika Ante Babića.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine ministre govorili ste u ovih 5 minuta i o lošem gospodarskom okruženju i ja bih se s tim složio, ali kao alibi. Ja bih se složio, istina je da je loše gospodarsko okruženje i govorili ste o konkurentnosti odnosno nekonkurentnosti hrvatskog gospodarstva. Ja ipak mislim da ova Vlada treba se boriti za bolju konkurentnost hrvatskih tvrtki. I na kraju ste rekli o povlačenju sredstava iz europskih fondova. No, u zemlji koja se priprema za korištenje europskih fondova samo recimo u području željezničkog područja smanjuju se rashodi za provođenje i pripremu EU projekata o željeznicama za 95 milijuna kuna ili nekih 29%. A rashodi za izgradnju dionica koje se financiraju iz EU fondova se smanjuju za 61 milijun. A rashodi za pripremu projektne dokumentacije za 34 milijuna kuna. Zašto? Što to govori zapravo o pripremi projekata? Hvala.
Odgovor na repliku poštovani ministar Slavko Linić.
Da, složio bih se s vama gospodine zastupniče kad gledamo s koje strane smanjujemo vidimo dobar dio strana koje su bile okrenute projektima. S jedne strane događa nam se to da u ovom trenutku projekti koji su bili financirani iz razvojnih banaka za europske investicijske banke, svi bježe i lokalna samouprava i naša ministarstva, zašto? jer su to krediti koje treba vraćati pa onda nažalost u ovom trenutku imamo u Ministarstvu financija masu toga gdje pripremamo otkaze ugovora jer se svi prebacuju na strukturne i kohezijske fondove jer žele besplatna sredstva. To je razlog da dobar dio neostvarenih projekata koje sada vidite da smanjujemo su i radi toga što se ne žele koristiti kreditna sredstva pa se sve prebacuje i priprema za razvoj. A kad govorimo o projektima, da u HEP-u, željeznici nažalost kasne u mnogočemu, zato i nemamo dovoljno ulaganja u državnim investicijama. Nadam se da ćemo sve te nedostatke koje su bile u lošim projektima, neadekvatnim projektima, zakašnjelim projektima napokon počet i realizirat u 2014.godini. Znači, projekte i o energetici i u izgradnji željezničke infrastrukture. Prema tome, nažalost i ovdje pokazujemo da smo bježali od projekata a oni su važni prije svega za dizanje standarda i prije svega jel bi to značilo za privatni sektor i nešto investicija.
Hvala lijepa ministre. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Na redu je poštovana zastupnica Ivanka Roksandić, izvolite kolegice.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre i zamjeniče, kolegice i kolege. Pa evo ja kao i uvijek govorit ću u onom segmentu ovoga proračuna koji se odnosi na obrazovanje i znanost i kada bismo pogledali samo ovaj rebalans onda bismo rekli a da ne znamo zašto je on takav, 580 milijuna kuna više za obrazovanje. To zvuči jako lijepo, ali kolegice i kolege nismo ništa dali obrazovanju nego smo samo došli do one krajnje točke, maksimalne točke koju moramo osigurati za plače učiteljima, nastavnicima i svima onima koji rade u obrazovanju. A zašto? Moram vas podsjetiti da smo kod donošenja ovoga proračuna za 2013.pa i kod onog prvog rebalansa zamjeniče, vidim da nema ministra upozoravali upravo s ove strane, ja osobno i moji kolege da će nam nedostajati za plaće u obrazovanju. Vjerujem da vi niste krivi. Vi ste ljudi koji baratate brojkama, al planovi za i financijski planovi rade se u jednom drugom ministarstvu koje je to zanemarilo. Želim vas upozoriti zašto je to tako, 2012.smo završili u obrazovanju i znanosti sa 12 milijardi i 64 milijuna kuna. S tim nismo počeli 2013.nećemo ni ju završiti sa tolko. Završit ćemo sa manje, al nećemo to osigurati ni za sljedeću 2014. Dakle, od početka mi imamo jedan određeni minus i u obrazovanju non stop startamo sa tim minusom, smanjili smo proračun 2012.kolegice i kolege oni koji ste digli ruku za taj proračun, za 2,7% i to će nam stalno nedostajati i upravo za plaće. Kolega Jelušić je danas u svojoj raspravi, nema ga ali moram ponoviti rekao eto ipak moramo mi dati profesorima, učiteljima i tome. Ništa mi njima ne dajemo više, da ne bi ostalo u zraku. Dajemo samo ono što su zaradili, jer da nema ovih 580 milijuna kuna, jel tako zamjeniče ministra? Ne bismo mogli osigurati plaće za osnovne škole, jer nam fali 304 milijuna i za srednje 259, ono sitno neću ni spominjat. Ali moramo kad promatramo proračun, onaj programski dio proračuna, svi vidjeti da nismo kupili ove godine niti jednu knjigu za školsku knjižnicu, a planirali smo milijun i 600 tisuća kuna. U ovom rebalansu nula. Da smo smanjili stavke za prevenciju nasilja u školama, za program rada s darovitim učenicima, za poticanje izvannastavnih aktivnosti u predškolskom odgoju, u osnovnoj školi, u srednjim školama. Sve se to radi o milijunima. Za cjelokupni predškolski odgoj smo smanjili za 3 milijuna 634 i na kraju ono što je i kolega Šuker spominjao, smanjili smo i kapitalne investicije, ali ne zato što su one završile nego zato što smo htjeli, ne htjeli, usporili te investicije u školstvu. Ja ću vam navesti jedan primjer, početak radova za Obrtničku školu Sisak, početo je pred same izbore. Planirali smo 5 milijuna i 700 tisuća kuna. Sada smanjujemo za 3 milijuna kuna, odnosno 2 i 200 čini mi se zato što nismo uspjeli potrošit, pa znalo se da nećemo potrošiti. Vlada je čak donijela odluku o tome što ministarstvo mora osigurati sljedeće godine u proračunu i još 2015. No međutim, ni to ministarstvo nije osiguralo. Ali smo osigurali u rebalansu želim vas podsjetiti kolegice i kolege da smo povećali sredstva za vraćanje duga u sklopu javnoprivatnog partnerstva za samo dvije županije, Varaždinsku i Koprivničko-križevačku, tj. grad Koprivnicu koji su lijepo kroz javnoprivatno partnerstvo zadužili sebe i prebacili taj dug Vladi RH. To ćemo osigurati i u 2014.koliko mi se čini. Ja savjetujem svima vama koji se bavite obrazovanjem, započnite radove i to onda lijepo izlobirajte tada vjerujem preko 1.potpredsjednika Vlade pa neka ovaj državni proračun vraća po 20 milijuna kuna svake godine za nečije tuđe dugove, ali kolegice i kolege to vraćamo na uštrb ovog proračuna za obrazovanje jer to sve proizlazi iz ovog proračuna za obrazovanje. Zato nećemo imati ni za izvannastavne aktivnosti, ni za školsku knjižnicu ni za ostale aktivnosti u školama. Još vam želim samo nešto reći i na nešto upozoriti što mene zaista zabrinjava, a to su materijalni troškovi u školama. Slažem da je potrebno zaista provesti cjelokupnu reformu možda će ova strategija nešto i donijeti u školama. Ali ja ću vam još nešto reći, stvarnost u školama je drugačija. Škole su već, a to ponavljam stalno zaista na rubu izdržljivosti. Mogli smo mi uvesti i zaista pozdravljam i e-imenik i dnevnik e-upise i ne znam što uveli smo i neke predmete nove i trebamo ih uvesti ali nismo osigurali osnovno. Govorimo djeci u prvom razredu o zdravstvenom odgoju o higijeni, a nemamo za tekući sapun i papir za ruke. Kolegice i kolege to je stvarnost u školama. Ministar je otišao, a rekao je da će neki morati sada podnijeti te lokalne zajednice u zdravstvu neke svoje troškove i da mora lokalna zajednica se uključiti u rješavanje svojih problema, mora. Neke županije vam sada evo mi smo jučer donosili proračun za 2014.u Sisačko-moslavačkoj županiji i to sam pozdravila, dodali su po milijun kuna, znate zašto, za troškove energenata jel ono što dobivaju iz ministarstva, ono što dobivaju tzv. decentralizirane funkcije nemaju dosta. Nemaju dosta za osnovno podmirenje troškova el.energije, grijanja, nemaju dosta škole za prijevoz učenika. To je stvarnost i situacija. Najlakše je tako prebaciti mnoge obveze na lokalne zajednice, a vidjeli smo sada i u petak smo raspravljali i vi ste svi bili na posebno na ona područja koja zovemo područja od posebne državne skrbi. Tamo smanjujemo neka prava tih ljudi, tamo vam se isto ljudi nalaze škole kolegice i kolege koje jedva žive. Takve škole su male škole. I u ovoj reformi takve škole će biti prve na udaru, ali kada izračunate, a to je dobro izračunao i kolega Kutija čini mi se i još neki kolge i ja sam se potrudila i vidjela što će donijeti zatvaranje jedne prosječne relativno male škole od 150 do 200 učenika. Donijet će da ćete prevoziti učenike i do 40 i 50km i povećati troškove prijevoza, a ukinut ćete jedinu instituciju ajmo reći instituciju oko koje se sve vrti u jednom okruženju od 14, 15 naselja. To je problematika i nije to jednostavno tako provesti. Mislim da su toga svjesni i ljudi koji žive na otocima, ljudi koji žive u brdsko-planinskim predjelima i ljudi koji općenito žive na ovom području koje se naziva posebne državna skrb gdje smo ljudi '95.i '96.vratili ljude i stanovnike upravo otvarajući školske zgrade i otvarajući škole. Mislim da nije dobro s čime završavamo ovaj rebalans jel ovo nije povećanje. I još ću vam nešto spomenuti, možda sam zaboravila, sjećam se kada smo u prvom rebalansu donijeli odluku svi da ćemo povećati za 40 milijuna kuna i povećali područje znanstveno istraživačke djelatnosti. Je ono je ostalo sada 40 milijuna kuna ali smo kroz sve stavke u znanosti počeli skidati neke stavke pa smo tako za 9 milijuna skinuli program usavršavanja znanstvenih novaka, pa smo Centre izvrsnosti za 2,5 milijuna kuna i došli smo takvim skidanjem kolegice i kolege do 34 milijuna kuna. dakle izgubili smo na kraju kroz različite stavke u znanosti 34 milijuna kuna. to je stvarnost u obrazovanju i znanosti u ovom rebalansu, a s tim startamo sutra za novi proračun za 2014.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Josip Borić replika.
Hvala lijepo. Pa kolegice Roksandić vi ste se s pravom upitali zašto 500 milijuna kuna u Ministarstvu obrazovanja, kako se to uopće moglo desiti. Moglo se desiti što ministar Jovanović po cijele dana samo fejsa i lupa statuse i zaboravio je, a to smo ga upozorili na početku godine da će mu faliti na kraju godine 500 milijuna kuna i da neće moći isplatiti plaće, ali on uporno lupa te statuse i traži od novinara da mu ih objavljuju jer su to velike misli s kojima on moderira nekakvo područje i obrazovanja ali i sveukupnog obrazovanja u RH, zbog toga 500 milijuna.
Vaš status je isključen čini mi se.
Hvala lijepo. I ministar Maras također fejsa a on je u tom fejsanju izgubio 150 milijuna kuna iz fondova gospodarske suradnje tj. naši poduzetnici zbog tih statusa koje oni dnevno objavljuju neće dobiti toliko pomoći. To su razlozi zbog kojih onda ministar Linić na kraju to sve mora popraviti ko maloj djeci, sve mora popraviti da bi oni uspješno odradili svoj ministarski mandat barem do kraja godine. to su osnovni razlozi. Briga njih što je u školstvu, što se tamo dešava. A ovaj tko se sjetio da treba ukinuti škole jer da su neisplativi pa to je za nagradu. Zamislite škole koje su neisplative, to je stvarno vrhunska tvrdnja. Infrastruktura nam je neisplativa, sada smo zaključili da su nam i škole neisplative, sada su nam i bolnice neisplative. Pa na kraju ćemo se ukinuti kao država bit ćemo neisplativi kao država, pa to je strašno. U jednoj maloj sredini ukinuti školu koja ima 30, 40 đaka. Nevjerojatno.
Odgovor na repliku poštovana zastupnica Ivanka Roksandić.
Hvala. Kolega Borić ja baš nisam čovjek od fejsa i ne trošim to vrijeme na fejsu ja rađe konkretne neke stvari radim. A slažem se da ne treba na to trošiti vrijeme. Ja sam i rekla da se ja ne mogu osvrtati na ministra Linića i njegovog zamjenika jer oni dobe gotove brojke koje se negdje drugdje projiciraju što se tiče Ministarstva znanosti, ali je činjenica da sam govorila i vi ste govorili, svi smo upozoravali da će nedostajati za plaće. Ja sam isto tako rekla otkud i kada proizlazi taj nedostatak. Od 2012. prvog proračuna ove Vlade kada smo smanjili za 2,7% uopće stavku za obrazovanje. I to nam stalno nedostaje. Nedostajati će nam iduće godine. A o reformi mislim da ćemo još o tome raspravljati pa ćete vidjeti kolike se to uštede na tako eventualno malim školama koje zaista znače središte života u tim malim sredinama.
Poštovana zastupnica Marija Lugarić i njena replika.
Poštovana kolegice Roksandić, netočno tvrdite da se događa smanjenje kroz godine sredstava za razdjel 80, dakle Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta. Demantiraju vas brojke. Izvršenje proračuna za 2011. godinu u ovom razdjelu za koje ste vi digli ruku za ovaj razdjel iznosilo je 11 milijardi 902 milijuna 635 i 289 kuna. Dakle, 11 milijardi 902 milijuna kuna. Sada predlaže se u ovom rebalansu 11 milijardi 942 milijuna kuna što je 40 milijuna kuna više nego što je bilo izvršenje 2011. dakle zadnji proračun za koji ste vi digli ruku. Istovremeno rashodi za zaposlene dakle grupa rashoda 31., u izvršenju 2011. to je zadnji proračun za kojeg ste vi digli ruku je bilo 9 milijardi 813 milijuna 46 tisuća i 762 kune a sada se planira 9 milijardi 546 milijuna 103 tisuće i 451 kunu što je 250 milijuna manje nego 2011. godine. To sve skupa onih 40 i ovih 250 znači za onaj pravi dio koji nisu plaće u samoj djelatnosti 300 milijuna kuna više. I tu ne treba biti veliki genije podatke izvršenja proračuna 2011., podaci iz ove brojke, kraj i početak. Dakle, smanjuju se rashodi za zaposlene, povećava se ukupni iznos.
Hvala lijepa odgovor na repliku poštovana zastupnica Ivanka Roksandić.
Pa kolegice Lugarić vi i ja čitamo drugačije brojke. Vi čitate planske brojke a ja čitam one koje su izvršenje. I po tome ću vam reći da ste smanjili 2,7% u 2012. kada ste vi radili prvi proračun. Isto tako ću vam reći da i sada već startate krivo jer ste završili 2012. sa 12 milijardi 64 milijuna. Toliko ste završili. I onda ste smanjili u 2013. i nećete u 2014. ponovo doseći ovo. A to koliko je za plaće više i manje o tome bi mogli isto tako pričati. Ja bih vas mogla isto tako pitati, vi ste bili zamjenica ministra evo gotovo godinu i pol, je li tako, i dugo se tu znamo, ne znam koliko mjeseci, 9 mjeseci, evo, isto bih vas ja mogla pitati koliko je to novih zapošljavanja bilo u procesu i u obrazovanju. U osnovnom i srednjem obrazovanju koje ste vi kao vodili.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Marijan Škvarić, njegova replika.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvažena kolegice prije svega slažemo se samo u tome da odgoj i obrazovanje mora imati istaknutu ulogu u potpori proračuna jer to je naša osnov, to je temelj kojega ova Hrvatska zaista može imati svjetlu budućnost. Ali apsolutno se ne slažem onda u onom dijelu kako taj dio, cilj postići. Ne slažemo se zbog toga što kada čujem nažalost kakva je to stvarnost u školama o kojima vi govorite da onda se ja pitam da li živimo u istoj državi. Dođite malo na sjever Hrvatske i … [[Govornik se ne razumije.]] županiju, dođite u Međimursku županiju, Koprivničko-bilogorsku županiju, prije svega u Varaždinsku županiju gdje smo još 2005. godine prvi uveli besplatni prijevoz svih srednjoškolaca, zaista besplatni prijevoz i cijeli taj teret troškova smo stavili na leđa županije i lokalne uprave. Istovremeno, da javno privatno partnerstvo smo pokrenuli gdje je u 2 godine napravljeno preko 30-ak škola i dvorana i imali smo sve u jednoj smjeni. I što smo s time postigli? I to smo isto financirali također od strane županije i strane lokalnih samouprava. Vlada nam nije htjela pomoći. Zahvaljujem ovoj Vladi koja je ipak uvela to da nam to treba pomoći barem sa … [[Govornik se ne razumije.]] posto sufinancira kako javnoprivatno partnerstvo a tako sa … [[Govornik se ne razumije.]] financira i dalje prijevoz. Što imamo u školama? Pa mene čak i čudi tko je svemu tome kriv, govorimo o efikasnosti i funkcionalnosti. Kod nas se ne žalimo jer 8 godina nismo mogli ništa dobiti, mogu odgovorno reći. I što je, okrenuli smo se projektima. Naše osnovne škole rade projekte, samo ja imam 3 osnovne osnovne škole na području grada Lepoglave. Jedna je dobila projekt preko nekoliko desetaka tisuća kuna za svoje školske zadruge. Naša osnovna škola centralna u Lepoglavi ima novu fasadu, novu stolariju, svjetlosne solarne panele, sada će raditi toplinske pumpe, uređen okoliš a 43 godine stara. Svaki učenik, pardon profesor ima laptop u školi, svaka učionica ima kompjutersko preusmjeravanje wireless je besplatni na cijelom području grada Lepoglave, sve smo to napravili s fonda Europske unije, nismo se žalili. Zahvaljujem konačno Vladi da je prepoznala ingerenciju, intenciju da odgoj i obrazovanje bude ključno i da zaista nam pomažu u tome. Hvala.
Odgovor na repliku poštovana zastupnica Ivanka Roksandić.
E pa moj kolega Škvarić ja bih bila najzadovoljnija kada bih to mogla reći za moju županiju i 50% hrvatskog teritorija koji je bio devastiran i porušen u ratu. 64 školska objekta je Sisačko-moslavačka županija je obnovila od ratnih stradanja. To vam je Osijek, Osječko-baranjska, to vam je Vukovarsko-srijemska, to su dalmatinske županije Šibensko-kninska, Zadarska, Splitsko-dalmatinska. Ja bih bila zaista presretna da smo to mi mogli. Vi ste to upozorili nama i u petak kada smo govorili o ovom Zakonu o posebnom državnoj skrbi. E pa ne živimo svi isto u Hrvatskoj ali se isto borimo kolega Škvorić i nije to meni smiješno, to je meni jadno [[Upadica: Kolega Škvarić. Ispričavam se.]] To je meni jadno. I još vam želim nešto reći, je istina 23 milijuna kuna ćemo mi odvojiti, odnosno 21, 2 milijuna kuna ste negdje uštedjeli ove godine za vas za koji kažete da ste sve napravili iz svojih sredstava. Pa niste, jer ste isto ušli ove godine u državni proračun. I uzeli onima koji imaju manje, to je činjenica. Sada ste i sami to priznali. Ova Vlada nam je vratila ono što smo mi započeli. Pa ja se sad pitam gdje smo mi onda bili, zašto mi nismo te silne troškove nabili vladama i Vladi i rekli evo vam, mi moramo završiti. Je, ali vi ste imali kolega Škvorić prvog potpredsjednika gospodina Čačića kad je ta odluka donesena i to priznajte.
Poštovana kolegice Roksandić, kolega Marijan se zove Škvarić. … [[Upadica se ne razumije.]] Sve u redu. Poštovani zastupnik Ante Sanader i njegova replika.
Gospodine predsjedniče. Uvažena kolegice Roksandić, vi ste ovdje poslali preporuku i pozvali nas da se svi ostali natječemo u javno-privatno partnerstvu kao neki gradovi i županije. Ja mogu reći da naša županija, odnosno grad Solin već prije dvije godine smo napravili kompletnu dokumentaciju, financirali sve to, natjecali se ali nažalost mi nismo mogli ući u javno-privatno partnerstvo i bit financirani preko javno-privatnog partnerstva. Lako je vama, vaša županija je bogata, 2 milijarde dobivate sredstava državnog proračuna, spadate jučer kaže županica u najuspješnije županije i najbogatije, ali evo mi siromašnije županije smo npr. u protekle dvije godine morali dati 35% vlastitih sredstava jer svaku godinu po 17, prvu godinu 17, drugu 18% sredstava iz državnog proračuna odnosno iz ministarstva nam je ukinuto za kapitalne investicije, a projekti su u tijeku. Znači objekti se rade, oni su u tijeku, a 37% u dvije godine sredstava je skinuto za te kapitalne investicije. i sad pogledajte kako se osjećaju ove siromašnije županije, ne ove bogate kao vi pa onda vi mislite da i mi svi ostali možemo tako uspješno živjet kao vi. Znači mi odvajamo od vlastitih sredstava u naše kapitalne investicije za ono što smo zakinuti od države a o javno-privatnom partnerstvu možemo samo sanjati.
Kolega Sanader, koja je to naša županija? [[Upadica Sanader: Ja govorim naša za mene, Splitsko-dalmatinska.]] Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Ivanka Roksandić.
Hvala. Kolega Sanader, ma vi ste samo potvrdili ono što sam ja sada govorila, nismo mi svi isti. A naša županija Sisačko-moslavačka i moja županica gospođa Lovrić se često razbacuje s brojkama. Te 2 milijarde kuna ona je htjela istaknuti da je ona zaslužila, no međutim te 2 milijarde kuna su vam projekti ne iz državnog proračuna, to dobro zna i ministar, nego iz europskih fondova. Projekti napravljeni davno prije sada pokrenuti pred izbore jer je dokumentacija i sve bilo gotovo i nismo mi tako bogata županija, ne bih ja to vama govorila, ali ono što imamo mi dosta dobro to podijelimo, što se tiče barem obrazovanja. Tu moram biti objektivna, za obrazovanje smo se uvijek svi zalagali. Ali ste dobro rekli, nismo mi svi isti, neki su dobili povrat tih sredstava za javno-privatno partnerstvo, a neki čak nisu mogli ući kao i Splitsko-dalmatinska županija jel tako u program uopće ili grad Solin, ispričavam se, u program tog financiranja. Dakle, nismo svi isti.
Poštovani zastupnik Boro Grubišić i njegova replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolegice Roksandić, da, i ja sam bio na Fejsu ali više ne fejsam, ali zanimljivo je koliko mediji, režimski mediji, moram tako reći, prenose određene dakle poruke s te mreže, osobito nekih ministara. Tako da sad očekujemo da će uskoro biti objavljeno i da će biti tuženi i Nikola Šubić Zrinski jer je pozivao u boj za dom u operi pa će biti tužen Hrvatskom olimpijskom odboru ili će pak Bauhaus je već na tapeti jer ima "sve za Domovinskog rata". Tako da takve poruke koje šalje ministar preko Facebooka, bilo bi puno bolje da osigura toaletni papir u svim školama u Republici Hrvatskoj, bilo bi dobro da se pobrine da sve škole u Republici Hrvatskoj imaju širokopojasni internet kako bi djeca mogla putem Fejsa da kažem ili bit na drugim mrežama ili mogu s njim fejsati, lakše bi s njim fejsali, ovako ne mogu imat, a ne da imamo raznorazne module itd. A bilo bi dobro da je osudio preko Fejsa i paljenje hrvatske zastave na utakmici Hrvatska-Srbija, nogometnoj utakmici ali tada se nije oglasio, nije fejsao tada. No moram reći nešto drugo. Naime, govorili ste o školstvu, o kapitalnom ulaganju, šala na stranu jel, dakle o kapitalnom ulaganju pa evo imamo primjera i u vašoj županiji, u našoj gdje su zaustavljeni projekti, npr. škola u Pocrkavlju gdje se čak događa i određena vrsta sumnje na kriminal ali gospodin Jovanović to ne fejsa niti uopće rješava takvu stvar, iako sam mu 10 puta već pisao o tome što se događa u školi u Pocrkavlju u Brodsko-posavskoj našoj županiji, da bi gospodine predsjednik znao koja je županija. Eto tako. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Ivanka Roksandić.
Samo kratko, hvala gospodine predsjedniče. Kolega Grubišić, ja sam vam rekla da nisam čovjek od Fejsa, imam svoje mišljenje o Fejsu, naročito svim tim nekakvim izjavama na Fejsu koje dovode već ljude do ludila, a pogotovo mlade ljude i o tome bi trebali ovdje razgovarati. No međutim činjenica je kad ste vi rekli da su zaustavljeni kapitalni projekti vi ste naveli jednu vašu školu. Ja sam rekla, u onom trenutku kad nemate dovoljno financijskih sredstava onda pokušavate usporiti taj kapitalni projekt pa vam onda umjesto 5 i 700 treba 3 milijuna kuna, umjesto 13 i 400 iduće godine će vam trebati 9 milijuna kuna, ali ćemo pričati da smo mi osigurali sredstva za kapitalne projekte. Činjenica jest da nisu svi u istom položaju, činjenica jest da očekujemo ovaj Zakon o regionalnom razvoju da vidimo hoćemo li pokušati izjednačiti barem sve sadašnje i postojeće županije ili sve krajeve. Nikada nitko neće biti u potpunosti zadovoljan, ali mislim da se svi ovdje već godinama zalažemo za ravnomjerni razvoj Hrvatske. Mislim da to ne bi trebalo biti deklarativno i da bi najmanje to i najviše trebalo doći do izražaja upravo u području obrazovanja jer ovdje brinemo o našoj djeci.
Poštovani zastupnik Ante Babić i njegova replika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolegice Roksandić, pozorno sam slušao što ste govorili. Dobro poznajete tu problematiku. Govoreći o rebalansu proračuna spomenuli ste i zdravstveni odgoj i nemogućnost provođenja istoga zbog nedostatka sredstava, ali i nekih obaveznih predmeta koji su se najavljivali. Predmeta informatike koji je najavljivao ministar Jovanović. Slijedom toga sam i ja uputio i jedno saborsko pitanje i dobio sam danas odgovor u kojem ministar kaže ovako: "Potrebno je stvoriti nužne preduvjete, a to znači prethodno pristupiti rješavanju problema opterećenosti učenika, kadrova i opreme." Sve u nedostatku sredstava. Hvala.
Ništa, hvala lijepa. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Na redu je poštovani zastupnik Hrvoje Nekić. Izvolite poštovani zastupniče.
Uvaženi predsjedniče Sabora, uvaženi ministre sa zamjenikom, kolegice i kolege zastupnici. Dakle, kao što smo već čuli iz ranijih rasprava na žalost i ono što je činjenica imamo smanjenje na prihodovnoj strani proračuna dok u isto vrijeme imamo povećanje na rashodovnoj strani proračuna. Jedan od glavnih razloga povećanja na rashodovnoj strani je i dug zdravstva koji smo naslijedili, a koji smo morali platiti iz razloga je ne želimo, jer se želimo pridržavati rokova plaćanja što za mandata prošle Vlada na žalost nije bio slučaj. Dakle, dio toga duga smo podmirili kako bi zapravo cijeli sustav nastojali dovesti u red. Važno je isto tako reći da je deficit za 2011. godinu koji je ostavila prošla Vlada iznosio 25 milijardi kuna, dok je u privredi ostalo 45 milijardi kuna neplaćenih računa, 200000 ljudi koji nisu primali plaću, nisu se uplaćivali doprinosi što je svakako rezultiralo manjkom u državnom proračunu. U zadnje tri godine, dakle 2009., deseta i jedanaesta bivša Vlada je ostavila iza sebe 63 milijarde kuna deficita i to nije rekla ova Vlada već su to konkretni podaci koje je jasno i nedvosmisleno iskazao EUROSTAT, a koji i sada kolege koji su taj dug ostavili pokušavaju demantirati. Dakle, deficit se gomilao, a reforme se nizu poduzimale, nisu se provodile i upravo zbog toga što se reforme nisu provodile gospodarstvo i privrede nalaze se u velikim poteškoćama. Značajni troškovi koji nas opterećuju, a koje smo uplatili iz proračuna je dug zdravstva u iznosu 3,3 milijarde kuna. 1,6 milijardi kuna uplate u proračun EU za šest mjeseci 2013. godine. Dakle, to je uplata i iznos koji do sada niti jedna Vlada nije imala i što je zasigurno utjecalo na povećanje deficita u iznosu od 0,5%. Ono što je također bitno za naglasiti je isto tako i činjenica da će Hrvatska svake godine u proračun EU uplaćivati otprilike 3,8 milijardi kuna što podrazumijeva oko 1% bruto društvenog proizvoda. Važno je isto tako reći zašto manjak u proračunu od 16,2 milijarde kuna. Pa evo, nabrojat ću neke primjere. Manji prihodi od carina, efekt PDV-a. Dakle, ušli smo u 7 mjesecu kada je u pravilu gospodarska aktivnost najveća i kada je najveći udio priljeva od PDV-a. Naravno da taj efekt PDV-a teško procijeniti, ali on se sada kreće u iznosu od otprilike 1,6 do 2 milijarde kuna. Dakle, to je rupa gdje nam fali na prihodovnoj strani zbog gubitka uvoznog PDV-a. Nadalje imamo reinvestiranu dobit koju smo ostavili u privredi. Imamo efekt smanjenja PDV-a sa 25 na 10% za ugostiteljske usluge. Isto tako, jedna od važnijih mjera je i omogućavanje izlaska iz sustava PDV-a što se također smatramo da je poticaj prije svega za malo gospodarstvo. Koliki je taj poticaj i što se njime postiglo, na žalost još nemamo mjerljive pokazatelje, ali će se oni zasigurno osjetiti mi se nadamo već na godinu. Važno je reći da je tu mogućnost do sada iskoristilo oko 26000 poduzeća što je očiti znak da je ta mjera itekako zanimljiva malim gospodarstvenicima. Europu smo planirali, da i morali smo znati što nas čeka i koliko moramo izdvojiti iz proračuna. Ali ono što nismo mogli planirati to je taj efekt PDV-a koji nam se desio. Isto tako, važna mjera koju je važno spomenuti je indeksacija mirovina. Nadalje, važno je reći da uvodimo sustav COP-a kod plaća i tek će taj sustav dati pravi menadžerski alat za upravljanje plaćama što smatramo važnim i to što je ova Vlada za razliku od prošle Vlade konačno napravila registar zaposlenih. Veliki problem do sada bili su neujednačeni obračuni što nakon uvođenja ovog sustava više neće biti moguće. Dakle, svi državni službenici su u sustavu, te nam sada preostaje uvođenje reda u javni sektor. Ova Vlada je u sustav uvela gotovo 2000 institucija, a do sada nije bio napravljen niti popis ljudi koliko ih ima u sustavu uopće. Važno je reći kako su govorili isto tako da nam ostavljaju čiste papire, da primjerice ne svi, pojedinci dug u zdravstvu ne postoji a ono što smo zatekli, zapravo s time je sada upoznata manje-više cijela javnost. Nadalje, smanjili smo doprinos za zdravstvo što je rezultiralo sa oko 2 milijarde kuna manje u proračunu. Reinvestirana dobit koju sam već spomenuo, a koja je ostala gospodarstvu u iznosu od 1 i pol milijarde kuna. Smanjenje PDV-a na ugostiteljske usluge sa 25 na 10%. Što nam to govori? Dakle, da to sve nismo poduzeli, da te novce nismo ostavili gospodarstvu, da nismo sanirali dug zdravstva da li bi PDV bio na razini 3%. Pa vjerojatno bi. Dakle, mogli smo odustati od mjera za privredu, mogli smo zatvoriti prihodovnu stranu proračuna ali što bismo time postigli i kakve bi efekte imali u gospodarstvu. Ovako novac smo ostavili privredi i očekujemo da će se očekivani efekti pokazati već konkretnim povećanjem gospodarske aktivnosti i naravno smanjenjem nezaposlenosti, odnosno povećanjem zaposlenosti. Nadalje, novac koji smo ostavili gospodarstvu omogućio je plaćanje računa. Obveze se nisu plaćale što se sad ipak čini i što svakako olakšava poslovanje. Sami privrednici su rekli da se dio nelikvidnosti počeo rješavati a nelikvidnost je u godinu dana smanjena sa 45 milijardi kuna na ispod 34 milijarde kuna. Isto tako važno je naglasiti da sva državna javna poduzeća svoje obveze plaćaju u roku od 60 dana. Što reći o fiskalizaciji? Isto tako bilo je onih koji su tu mjeru ismijavali, a što se na kraju pokazalo? Pokazalo se to da su neki prometi porasli i povećali se za 1000%. Mislim da taj podatak govori sve i da je svima jasno kako i gdje je odlazio novac prije uvođenja fiskalizacije. Evo, zbog svega navedenog i svih mjera koje se poduzimaju podržavam ovaj prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna.
Poštovani kolega imamo 7 replika na vaše izlaganje. Počet ćemo sa prvom. Poštovani zastupnik Dražen Đurović i prva replika.
E hvala. Pa evo kolega vi ste u svom uvodnom dijelu o razlozima zapravo ovog rebalansa i povećanja rashoda naveli rashode kao razloga dug zdravstva. Imam jedno pitanje za vas, s obzirom da nismo dobili vjerojatno bi vi to mogli odgovoriti, a zašto je Proračun MUP-a povećan za 300 milijuna kuna i to u stavci plaća? Dakle, 300 milijuna kuna imate u rebalansu u rastu plaća zaposlenika. To vam je 17%. Rast na kontu plaća. Da li je i to naslijeđeni rashod i na što se to odnosi? Imate li vi možda odgovor, ja ga ne znam. A kad je riječ o dugu zdravstva treba pogledati dospijeće tih obveza. Dakle, to su vam obveze koje nisu starije od dvije godine. U pravilu to su vam obveze nažalost nastale u mandatu današnjeg ministra.
Niste se javili. Ante Babić, replika.
Kolega Nekiću vi, a i mnogi danas ovdje iz vašeg kluba, stalno rehabilitirate HDZ-ovu Vladu, bivšu Vladu. Očito vam ta Vlada nedostaje, ali ne nedostaje samo vama već i većem broju hrvatskih građana. A glede deficita o kojem ste vi govorili reći ću vam umjesto od deficita od 10,2 milijarde kuna danas govorimo o deficitu od 16,2 milijarde kuna. Rezultat fiskalne konsolidacije nema, jednostavno ga nema. Nakon povećanja PDV-a na 25%, PDV-a s 0 na 5% za hranu i lijekove, nakon nekakvih velikih priča o uvođenju reda i fiskalizacije javne su financije suočene sa rekordno visokim deficitom. I ne zaboravite da je vaša Vlada na početku imala clean start. Ja mislim da to niste zaboravili. Nemojte da vam bude na kraju onaj clean start onaj dirty end. Čisti star i prljavi kraj. Hvala.
Odgovor na repliku, Hrvoje Nekić.
Da, evo uvaženi kolega naravno da nam ne nedostaje bivša HDZ-ova Vlada a posebno nam ne nedostaje bivši premijer sa svojim potpredsjednicima koji je osuđen. Mi ga nismo zaboravili ako ste ga vi zaboravili i nismo zaboravili sve ono "dobro" pod navodnicima što je učinio za hrvatsko društvo.
Đurđica Sumrak, replika.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Nekić, 2011. godine preuzela je vaša Vlada, kad govorite moja Vlada, vaša, naša, a to je naša Vlada nova Vlada je preuzela tako vlast i preuzela je i stanje nezaposlenosti sa 311 tisuća. Danas, 2013. godine ima 355 tisuća nezaposlenih. Svaki dan bez posla ostaje novih 1000 radnika, radnici su poniženi kolega Nekić, profesori su poniženi. Ova Vlada današnja uspjela je poniziti i vrhunske liječnike, kirurge i ostale vrhunske stručnjake u medicini. Ne znam kakav obraz će biti da netko od ove Vlade pogleda jednom liječniku, profesoru ili radniku u oči. Evo, ponizili ste sve, a 8 godina ste se kolega Nekić vaši su se ljudi Kukuriku koalicija pripremali za ovaj čas kad ćete preuzeti vlast. Međutim, vlast nije zaista kao što se maloprije govorilo ni twitter ni facebook niti dopisivanje na to, to je krvavi i teški rad. A za to vjerojatno u ovakvom omjeru snaga kakav je u vašoj Vladi ne može se to učiniti.
Odgovor na repliku, Hrvoje Nekić.
Da, slažem se da ovo je konkretan podatak o kojem govorite koji smo broj nezaposlenih preuzeli i činjenica je da je danas broj nezaposlenih takav kakav je. Isto tako kao što je činjenica da pokušavamo i nadamo se da će reforme koje provodimo rezultirati povećanjem broja zaposlenih. A što se tiče ovog dijela da su svi poniženi, pa znate kad su svi postali poniženi u ovom društvu? Postali su poniženi onog dana kada je bivša Vlada, ne svi, premijer, potpredsjednici, poneki ministri opljačkali ovu državu, kada su novce građana strpali u svoje džepove. Pa evo sada vidimo i da neki podrumi se ponovno otvaraju. Ja se samo bojim da to nisu jedini podrumi koji će se još otkriti u ovom društvu.
Branko Kutija, replika.
Kolega Nekiću, spominjali ste dovođenje sustava u red. Pa vrlo jednostavno je dovoditi sustav u red preko leđa onih kojih su najslabiji u ovome društvu. Znači, počevši od radništva, pa isto tako i od jedinica lokalne i područne samouprave, al ne one koje imaju puno novaca nego upravo oni koji imaju jako malo, jedva preživljavaju. A najbolji dokaz za to, jeste prošli petak ako ste bili u Saboru, a čini mi se da jeste, kad smo slušali raspravu o PPDS-u, o brdsko-planinskim područjima, o gradu Vukovaru kada je bila ujedinjena rasprava i vidjeli ste u kom pravcu sve to skupa ide. Zatim podsjetit ću isto tako, Zakon o predškolskom odgoju, što je donio, kakve obaveze je donio, i što jedinice lokalne samouprave moraju raditi da bi sustav mogao funkcionirati. Isto tako čuli smo večeras od ministra Linića što slijedi po pitanju primarne zdravstvene zaštite u idućoj godini. Znači najjednostavnije je tako dovoditi sustav u red i kazati evo kao što je radio Poncije Pilat, oprati ruke, sustav funkcionira i sve je u redu.
Odgovor na repliku, Hrvoje Nekić.
Ja ću još jednom ponovit, ako me niste čuli između ostalog, gdje se uvodi red. Red se uvodi u sustav koji je problematičan bio svo ovo vrijeme za centralni obračun plaća i tek će taj sustav kad se sredi dati pravi menadžerski alat za upravljanje plaćama. Naravno da je to iznimno važno što se konačno i napravio registar zaposlenih. Veliki problem do sada su bili neujednačeni što vi jako dobro znate, obračuni a što je naravno utjecalo i na državni proračun. Dakle, svi službenici u sustavu koje uvodimo u ovaj sustav, do sada je obrađeno oko 2 tisuće institucija i sigurni smo da će i to uvođenje reda dati željene učinke. Hvala.
Šimo Đurđević, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Cijenjeni kolega vi ste iz pete izborne jedinice, jel tako? četvrte? Ja sam iz pete, dobro, iz Slavonije htio sam reći. Ne mogu vjerovati u ovo kratko vrijeme kako ste ovdje, vaše javljanje uvijek je bilo, ama baš uvijek, HDZ je kriv za ovo, HDZ je kriv za ono, za sve je HDZ kriv. HDZ vam je kriv i za to što imate Hrvatsku, jel? A mene to ne čudi, cijenjeni kolega, mene to ne čudi, jer odgovorit ću, replicirat ću vam pitanja. Znate, pijetao kad kukuriće zašto zažmire, jer zna priču napamet, pjesmicu zna na napamet. Jedno od zadaće je kad nemate argumenata govoriti [[Upadica Zgrebec:Uključite mikrofon.]] [[Upadica:Samo da vam kažem jednu stvar, meni čovjek koji sam 6 godina ovdje zastupnik, vi kolega Domagoj Hajduković, nije korektan,nije korektno. Vi i kolega Domagoj.]]
Odgovor na repliku, Hrvoje Nekić.
Da, kolega, slažem se istina boli.
Damir Tomić, replika.
Hvala potpredsjednice. Poštovani kolega Nekić, spominjali ste tu nekakav nered iz bivšeg perioda, neplaćen račun u privredi, deficit ogroman, hrpu ljudi koji ne primaju plaću i sad s druge strane pokušaj uvođenja reda ne želi HDZ, ne želi HDZ uvođenje reda u ovo društvo, ne žele dobro ovoj državi. To su pokazali više puta. Neću navoditi primjere ove kolone u Vukovaru i niz ovih primjera, čega se boje? Znate čega se boje? Ovog što ste malo prije spomenuli. Svako uvođenje reda u ovo društvo dovest će do novih podruma i novih medvjeda, a znate što oni žele, da ti medvjedi spavaju zauvijek zimski san. Hvala lijepa.
I Ante Sanader replika. Kolega, niste se javili. Ante Sanader izvolite.
Kolega Nekić, ja mislim, ja vas moram pohvalit. Vi odlično ste govorili, lijepo ste govorili, kažem odlično za svaku pohvalu optimalistički govorite i to je stvarno lijepo i ja vas stvarno pohvaljujem. Ali doduše samo ste me podsjetili na jednu situaciju prije 2001.kad je ministar Crikvenac znate govorio onda je on rekao, ljudi pa vama je dobro samo vi to još ne vidite. Otprilike tako bi se mogao sažeti vaš govor, vi ste tu sve lijepo naveli i nama je odlično samo mi to još ne vidimo. Čudi me kako niste primijetili npr. jednu stvar koju sam vidio ovdje, da je Upravi za zaštitu i spašavanje skinuto 7 milijuna kuna, da smo tih 7 milijuna kuna mogli upotrijebit u vrlo potrebne stvari na terenu kad govorimo o zašiti i spašavanju, znači o postrojbama zaštite i spašavanja gdje nam je potrebno i opreme i osobne opreme i vozila i tehnike i ulaganja u vatrogasna spremišta, domove i sve ono što čini tu sigurnost višeg nivoa. Znači trebalo je primijetiti takve stvari, pa vam molim kad nastupate i kad pomažete i vladajuća ste većina, možete nam pomoći u tom smislu da primijetite i takve stvari.
Odgovor na repliku, Hrvoje Nekić.
Uvaženi kolega, vi uporno govorite kako se reforme ne provode, reforme će sigurno dati rezultate. I upravo je provođenje reformi i ono što pravi veliku razliku između ove i vaših vlada, a vi ste i sami itekako svjesni činjenice da reforme ne daju rezultate preko noći već da je potrebno određeno vrijeme da se dođe do rezultata.
Kolega Boro Grubišić. Izvolite za raspravu.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Poštovani ministre i zamjeniče. Prijedlog rebalansa ajde da kažem skraćeno, a je i izvješće o utrošku i primicima države u ovoj godini 2013.dakle ja bih to ponovio da je to debalans, a ne rebalans zapravo poraz one politike koja je vođena to je financijska politika. Ona ne poznaje ideologije, ne poznaje stranke, novci ne poznaju čiji su nego su novci novci. Tako i ovdje danas imamo jedno prepucavanje među na lijevoj i desnoj strani postoji prepucavanje između ovih opcija tko je više kriv, tko je ostavio nekakve kosture, tko je imao clen start kako se kaže čisti start na čiste računa, čist račun duga ljubav itd. Ova Vlada je pune dvije godine kako je na vlasti u RH i ove godine imamo rebalans proračuna zbog toga što je na rashodovnoj strani se računa na 5,9 milijardi kuna probijanja. Dakle od planiranih 10 ide se na gotovo 16 milijardi kuna deficita proračuna za ovu godinu. Objašnjenja za ovu ružnu ili lošu pojavu su upravo ono što sam rekao u jednoj od svojih replika, kaže participacija EU 240 milijuna eura ili milijardu i 800 milijuna kuna, participiranje u projektima za EU državni 2,5 milijarde kuna i kamata milijardu 600 milijuna kuna. No kako je već vrlo analitično moj kolega Bubalo u ime kluba govorio i navodio ministarstva u kojima je došlo do probijanja dakle prekoračenja onoga što je planirano potrošiti za ovu godinu, a to je MUP gotovo isključivo u svrhu povećanja plaća. Pitam se jesu li povećanja plaća u ukupnoj masi zbog povećanog zapošljavanja u MUP? Jel sada valjda … da je trebalo zaposliti više djelatnika zbog čuvanja tabli u Vukovaru i verbalnih delikata utvrđivanja po stadionima itd. ili je nešto drugo u pitanju? Jesu zaista povećanja plaća realno 17%? Drugo, ajde Ministarstvo kulture je nešto malo probilo 7,5 milijuna kuna, zatim evo ovo ministarstvo gospodina Jovanovića znanosti, školstva obrazovanja 580 milijuna kuna. mirovinski sustav skoro 600 milijuna kuna, Ministarstvo zdravlja 2 milijarde 800 milijuna. I sada rekao sam da je zbroj one tri stavke dakle participacija u EU, kamata i projekti 5 milijardi 900. A kada bismo zbrojili sva ova prekoračenja u ministarstvima ovima koje sam naveo upravo toliko iznosi. Dakle da nije bilo tih prekoračenja, da je se poštovalo ono što je usvojila ova većina saborska prilikom izglasavanja o proračunu mi bi bili na nuli, bilo bi sve o.k. Međutim ne. E sada pitamo se zašto su probijene stavke, a znamo da i pored tih probijanja situacija u tim segmentima koje pokrivaju ta ministarstva u društvenom životu u državi loše. Govorimo recimo o poljoprivredi, govorimo o zdravstvu, govorimo o stanju u policiji, nema sredstava za Državnu upravu za zaštitu i spašavanje, nema sredstava za vatrogasne postrojbe, za obnovu i nabavku materijala, nema sredstava u školama, djeca nose toalet papir sa sobom u školu, u bolnicama također nose viljušku i nož sa sobom escajg kako se kaže u Slavoniji da kažem po slavonski. Sve ćemo mi to u reformama. 2 godine na vlasti reforme ni strategije nijedne nema. E, zbog toga kako je već rekao moj kolega za klub, klub HDSSB-a kao i osobno neće biti za usvajanje ovog rebalansa. Ali zanimljivo ovo s obzirom da sam liječnik malo, malo pa se vraćamo na ovo Ministarstvo zdravstva ili zdravlja pardon ja stalno krivo govorim, a naučio sam na Ministarstvo zdravstva, a sada možda s obzirom na istočne susjede oni to zovu ministarstvo zdravlja ili ministarstvo pravde možda je tako trebalo biti takvi ti nazivi da nas valjda zbliže da budemo dobri susjedi. Dakle Ministarstvo zdravlja ili zdravstva je zapravo bolesnik kao iz one pjesme "U Stambolu na Bosporu bolan paša leži", tako i Ministarstvo zdravstva ili zdravlja je stalno bolesno ministarstvo, najbolesnije u državni Hrvatskoj i stalno ga krpamo i stalno ga saniramo i prije 2, 3 mjeseca prema gospodinu ministru i njegovu zamjeniku uložena su sredstva kako bi se sanirali dugovi prema veledrogerijama i ostalima. I bit ćemo za pola godine ponovo u gubicima za zdravstvo. Kažu neki iz nacionalnih manjina, "koliko para toliko muzike" tako i zdravstvo ili ćeš uskratiti prava pa ćeš dobiti odgovor naroda ili ćeš uložiti više u zdravstvo. A novaca kaže nema ni od kuda. No, ministar zdravlja je skinuo na njegovu inicijativu i prihvaćanje u Vladi je dogovoreno da se doprinos za zdravstveno osiguranje skine sa 15 na 13%, da bi se pomoglo i olakšalo gospodarstvo. A što imamo pomaganjem i olakšavanjem toga gospodarstva, što smo dobili? Veći broj nezaposlenih, svađu da kažem i izravno gospodina ministra sa poduzetnicima sa gospodarstvenicima itd., gdje zapravo i ne poštuju velikim i dobrim dijelom i njegove odluke i preporuke i pruženu ruku pomoći. O bankama da ne govorimo, sada su ponovno uskratile ono što je ovaj Hrvatski sabor ovdje raspravio, što smo se bili dogovorili ali eto ostalo je pola pije pola šarcu daje dakle pola bankama pola udruzi Franak i njegovim da kažem onima koji su zapravo išli u tužbu na sud zbog tečajne razlike između franka kod dizanja kredita i kasnije kod, u tijeku vraćanja kredita. Da bi sve to ova Vlada pokušala nekako sanirati ona je u mnogim kapitalnim objektima pogotovo u školstvu usporila investiranje u kapitalne objekte. Zbog toga i evo tu su neki govorili, gospodin Šuker, Roksandić, na svim područjima, svim županijama imamo po jedan ili dva školska objekta koji su pomalo stali. Čekamo. Pitamo, biti će možda i amandmana sutra kada bude proračun Republike Hrvatske za te objekte kao i naša škola u našoj županiji Brodsko-posavskoj za Podcrkavlje gdje se sumnja čak i na određene kriminalne radnje i situaciju gdje je firma propala bio damping cijena i svašta nešto ima ali o tome jednom drugom prilikom. Čak i firme koje prema izjavama direktora dobro stoje, državne firme poput evo "Đure Đakovića", državna firma, državni vagoni, patrija ugovorena, mislim krasno, biti menadžer u Đuri, fantazija, to je izlaziš na tržište, posluješ na sve strane, pare sipaju u Slavonski Brod, odnosno u "Đuru Đakovića" je li ali i pored toga takav jedan direktor otvara privatnu firmu, jednostavni d.o.o. 7. kolovoza 2013. godine koji se zove Kowlanatur na zagrebačkom Trgovačkom sudu. Valjda u zagrebačkom jer čovjek stanuje u Zagreb pa ga svaki dan voze u Slavonski Brod-Zagreb, Slavonski Brod-Zagreb dva puta dnevno najmanje. To su troškovi koji snose valja djelatnici, radnici "Đure Đakovića" iz svoga rada je li, oni ga voze, idu po njega u Zagreb ujutro, dovezu ga u Slavonski Brod a kada završi radno vrijeme vračaju ga iz Slavonskog Broda u Zagreb. Takav je kadar podoban i dobar, valjda je odličan i tako da evo imamo direktora iz Zagreba u Slavonskom Brodu. Jasno da ovaj rebalans proračuna sa, jedanput sam ovdje rekao kada će svanuti taj dan da mi uopće nemamo deficita u proračunu, izgleda da neće dugo, dugo toga biti.
Hvala lijepa kolega, imate još replika pa ćete nastaviti./ [[Upadica: Hoću, hoću. Evo ostati ću ja ovdje]] Damir Tomić.
Hvala potpredsjednice, evo kolega Grubišić je danas dva puta spomenuo toaletni papir a ne mogu da ne odgovorim na to kada su škole u pitanju. I podsjetio bih kolegu da za toalet papir u školi nije krivo samo ministarstvo ili nije uopće. Zna se tko je osnivač škola. Ali izgleda da nekim strankama ta priča o osnivačima odgovara samo kada su u pitanju imenovanja ravnatelja. Kada je odgovornost, kada je financiranje u pitanju onda neke stranke ovdje koje se busaju slavonstvom, hrvatstvom ne financiraju nego čekaju pomoć od države. Zašto se ne odreknete onda toga pojma osnivač škole, prepustite lijepo državi pa će država kupiti toaletni papir. Hvala.
Odgovor na repliku Boro Grubišić.
Kolega postoje, postoje, vi znate dobro kolega da postoje sredstva koja se iz države preko ureda za državnu upravu prebacuju iz središnje države u županiju i da dodjeljuju školama. Prema tome iz tih sredstava škole valjda kupuju i materijal koji je potreban pa među njima valjda i wc papir. Ako se vi zalažete da djeca nose sapun i toalet papir u školu onda je jadna vaša Vlada koja će brzo pasti tako. Bez brige budite, nećete dugo biti na vlasti.
Branka Juričev-Martinčev, replika.
Hvala poštovana potpredsjednice. Pa kolega Grubišić vi ste se osvrnuli na neke probijene stavke. A ja bih večeras izrazila svoje veliko ogorčenje da mi i 26. studenog imamo stavke koje možemo smanjiti za 90 ili čak 98%. Pa tako npr. za pripremu projekata u pomorstvu tu stavku smanjujemo za 90%. Šta je očekivati u narednoj godini što ćemo to moći kandidirati na bespovratna europska sredstva kada možemo u ovo dob godine tu stavku za toliki iznos smanjiti. Za poticanje brodara u nacionalnoj plovidbi i tu stavku možemo i smanjujemo za 98%. Utvrđivanje i provedbu granica pomorskog dobra za 73%, razvoj pomorskog prometa i lučke infrastrukture 57 milijuna i tako redom. Što reći o sposobnosti tog ministra i tog resora kada ovakve stvari sebi dozvoljavamo na kraju godine. Svi se volimo vrlo rado slikati, posebno na danima hrvatskog turizma. Vrlo rado ministar Lorencin iznosi stavke da je u prvih 8 mjeseci imamo više prihoda za 10,9% nego u prethodnoj godini. A onda ovoliko i ovako razmišljamo o narednoj turističkoj sezoni.
Odgovor na repliku Boro Grubišić.
Kolegice upravo kako je rekao moj jedan kolega u kreativnim ministarstvima, oni koji bi trebali kreirati i privlačiti investicije, poticati investicije, dakle u tim ministarstvima je upravo zakazalo ovaj što vi kažete ovaj minus. Dakle, Ministarstvo gospodarstva minus 300 milijuna kuna, Ministarstvo poljoprivrede minus 235, regionalni razvoj, pazite regionalni razvoj minus 138, pomorstvo, promet i veze minus 225 milijuna kuna, zaštita okoliša minus 50 milijuna kuna. Dakle, upravo u tim kreativnim ministarstvima koji bi, gdje se očekuje poticanje investicija tu je zakazalo. A što se tiče luka, pa luka Brod se gradi već 20 godina, šta vi govorite, a … je napravljena vrlo brzo kod vas tamo u Dalmaciji jel tako. … [[Upadica se ne razumije.]] Nije još, ali bit će, još dok je Kalmete bit će i luke, ali dobro o tom neću, o tome će neki drugi govoriti. Nadalje, gdje vam je sisači lojd, šta je s njim? Pa vi govorite o pomorskim rutama i vezama, gdje nam je sisači lojd, gdje su riječne luke i riječni promet? Zamrlo. Gdje je kanal Dunav-Sava? Nema ništa, o tom nema ni k u proračunu, nešto malo sitno za neki otkup zemlje i to će tako trajati još 100 godina, počelo je od Austrougarske pa ne znam dokle će dogurat.
Dražen Đurović, replika.
Hvala. …/Govornik isključen./…
Uključite mikrofon.
Vidimo užasne naslovnice u novinama, primjerice bolnice uhljebile 6500 računovođa i čistačica u bolnicama. Zamislite kakva su tu iz nesposobnosti jedne strukture da vodi razumno jedan sustav izvlačiš, šalješ poruke o tome kako se uhljebljeno čistačice u bolnicama, dakle žene i osobe koje čiste te bolnice uhljebljeno po bolnicama. Mislim to su zaista gotovo pa niske metode promicanja onih ideja i političkih ciljeva koje imaš u planu provoditi. Kad je riječ o ovim smanjenjima, dosta smo se smanjenja dotakli, evo ja bih se još jednom dotakao u ovom rebalansu koji nije spomenut, a to je za USKOK. Vidimo da naš USKOK ima zaista, zaista skroman proračun, svega 21 milijun kuna i njemu se u rebalansu uzima još 300 000 kuna. Ja mislim s obzirom na to kako se stvari u ovoj državi odvijaju da bi mi trebali zapravo ići za tim da jačamo taj USKOK. Pa dajmo ministre tom USKOK-u još 10 milijuna kuna u rebalansu gore, povećajmo ga, zaposlimo više ljudi. To je jedna institucija, jedna ustanova koja je podkapacitirana i očito kako se stvari u ovoj državi odvijaju da taj USKOK zapravo treba pojačat. 10 milijuna nije puno, ali to mu je 50% više proračuna, pa dajmo im više, nek zaposle više ljudi, imat će šta raditi i nek u državni proračun što više onog ukradenog vraćaju nazad.
Odgovor na repliku, Boro Grubišić.
Poštovana potpredsjednice. Bilo bi to lijepo, kolega Đurović. Mislim da bi radije volio vidjeti da naša država uplati OLAF-u, dakle europskoj agenciji poput DORH-a koja istražuje kriminal i korupciju jer sami remorker ja zapravo potaknut iz Češke i Austrije, a ne iz Hrvatske. To bi tako ležalo, svi ovi slučajevi mnogi ležali u ladicama DORH-a da nije došlo izvana upozorenje i signal da se tu radi o kriminalu, korupciji, o sumnji pardon, moram reći da ne bi bio tužen iako kao saborski zastupnik …. A što se tiče zdravstva i naše, pa osnovno je kad bismo mogli povećati BDP, onda bi puno lakše bilo u svemu. Eto BDP mora rasti kao što je prozor morao pasti, ali eto ne može to tako. … [[Upadica se ne razumije.]] Prozor je pao, a BDP ne raste.
A nema naredbe da padne. Marijan Škvarić, replika.
Hvala gospođo potpredsjednice. Pa prije svega uvaženi kolega kada ste govorili, kad god ovdje govorimo, evo već skoro cijeli dan o rebalansu, siguran sam da ćemo se složiti u tome da svugdje u svakoj stavci, svakom … ovoga rebalansa je nedostatak sredstava. Trebali bi puno, puno više novaca da onaj dio na neki način standarda kojega želimo u svim tim dijelovima bude onakav kao što bi htjeli, ali ne možemo i nikad neće biti. Ali pitanje je sad u tome da ono što ste rekli koliko para-toliko muzike, da, ali ispada da koliko god dajemo više novaca više te novce rastepemo u odnosu na ono što bi svi mi trebali biti, a trebali bi biti puno efikasniji za ona sredstva koja imamo, da onda korisno ih upotrijebimo. Tako da ono što bi usporedio što ste opet rekli, govorite opet o tim wc papirima u školama itd., što sam posebno osjetljiv, kako vi tumačite da zaista neka škola zaista, već smo to govorili u obrazovanju i sredstvima za obrazovanje, … nema ni wc papir, nema ni krede, a neke škole sa tim istim decentraliziranim sredstvima imaju možda wc sa onim senzorima i umjesto krede koriste pametne ploče. U čemu je razlika? Govorili ste i o zdravstvu, o nekim uspješnim sustavima. Ja bih tu možda rekao da u zdravstvu nam trebaju puno više kvalitetniji menadžeri, a ne dobri doktori koji vode bolnice i sustav. I kod vatrogastva ste isto spomenuli u čemu je razlika da netko je dobivao vozila iz državne razine za ono što mu uopće ne treba, da recimo dobije jedno vatrogasno društvo koje ima tri aktivnosti godišnje, dobije jedno veliko vozilo preko 2,5 milijuna kuna, a netko si mora kupiti sva ta vozila i to sa puno manjim … od 9-10 milijuna kuna se mora kupiti 5-6 takvih vozila. I može ih kupit, iz svog malog proračuna … izdvoji … napravi kao takvo. Zato ono trebamo biti efikasni i ne ono koliko para-toliko muzike nego svi mi bi trebali naučiti kako se lovi riba, a ne samo čekati da nam netko da. Hvala.
Odgovor na repliku, Boro Grubišić.
Kolega dragi, kad se radi o investicijama sjetim se moje pokojne majke koja je rekla sinko pamet u glavu, tako i to i vaša rasprava, odnosno replika. Rekli ste da bi bolnice bilo dobro da imaju više dobrih menadžera, a manje doktora. Bolnica je bolnica, u njoj rade doktori, a ne rade menadžeri, ali dobro. Upravljačkoj strukturi jasno da je potreban čovjek koji raspolaže i financijama, ali on ne zna, nikada neće znati ni koliko konca ni kakvog konca ni kakve škare ni kakva pločica ni kakva proteza treba pacijentu. Prema tome niste očito iz tog faha, niste iz tog sektora, muku sam mučio kao kirurg da nabavim ono što mi treba i radio i improvizirao i svakako radio samo da održim i da pacijenti dođu u tu našu bolnicu. A ovo što ste govorili o vozilima navalnim, ne znam ni ja, nisam vas dobro čuo o vatrogascima, ali ako bi umjesto ovih Toyota koje su kupljene, 132 komada Toyota po pola milijuna kuna, da smo kupili koje navalno vozilo bilo bi puno bolje i pametnije, a ministar i njegovi pomoćnici i ostali, ministar unutarnjih poslova imao bi se u čemu voziti, bez brige.
Branko Kutija, replika.
Zahvaljujem se gospođo potpredsjednice. Cijenjeni kolega, s obzirom da dolazite iz Slavonije dijelom ste spomenuli probleme poljoprivrede. Ja ću vas samo podsjetiti da je kod prvog rebalansa u travnju ili svibnju kad je već bio sa stavke Ministarstva poljoprivrede skinuto pola milijarde kuna, znači više od 500 milijuna kuna. A isto tako sad sa dodatnim, odnosno sa ovim novim rebalansom skida se 235 milijuna kuna. A isto tako gledajući projekcije za iduću godinu kroz proračun, znači za 2014. stanje nije ništa bolje, odnosno naoko je bolje. Povećanje je za 600 čini mi se i ne znam 70 milijuna kuna. Ali ako uđete malo u srž onda vidite da su to sredstva koje trebamo dobiti iz EU, a ne sredstva koje dajemo mi iz našega proračuna. Znači i u idućoj godini imat ćemo puno manja sredstva kad je poljoprivreda u pitanju u odnosu na tekuću 2013. godinu.
Odgovor na repliku, Boro Grubišić.
Vi ste rekli kolega 500 milijuna kuna. I sa vašom Vladom je bilo problema između poljoprivrede. Vi znate dobro da su traktori bili na cesti. Evo zna i Šima u Kopanici jer smo bili skupa kako se kaže kod nas u Slavoniji, jer je selo Kopanica velika. Ali ova Vlada je, odnosno naslijedila potpisani ugovor, sporazum sa seljačkim udrugama i taj dug je 700 milijuna kuna, a nije 500. Dakle, dug koji je potpisan i preuzela Vlada, nova Vlada nakon HDZ-ove skupa sa HSS-om, Vlada Republike Hrvatske bio 700 milijuna kuna. Mi smo amandmanom, a ne vi tražili amandmanom na Proračun za 2013. upravo tih 700 milijuna kuna. Vlada odnosno većina saborska koja donosi proračun to nije odobrila. Ministar je dao obrazloženje i dobio je što je dobio, dakle prosjede seljaka, kasnije i tužbe zbog blokiranja cesta, pa su ljuti platili kazne za, to je jako lijepo i pametno od našega ministra da seljaci plaćaju kazne za blokadu prometa. No, neki dan sam pisao pismo gospodinu, upit gospodinu ministru, pismo jer me na to ponukao gospodin Ivan Ostojčić iz Prnjavora gdje mu mljekara, jedna mljekara neću govoriti koja da ne reklamiram stalno utvrđuje povećanu količinu aflatoksina u mlijeku. I pored toga da, traženja da mu se dostavi pisani nalaz, a znate tko utvrđuje količinu aflatoksina? Mljekara, ne država, ne veterinarska inspekcija, mljekara. Ne, nema pisanog traga. Tako da je stanje u poljoprivredi katastrofično i mnogi od OPG-a će postati socijalni slučajevi, a jedan dio dobar koji ima velike površine se prilično i za vrijeme vaše Vlade poprilično dobio poticaja i nakrcao.
I Šimo Đurđević, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Grubišić, čim ste pomenuli Đuro Đaković holding ja sam odmah dignuo pločicu ne zato da bi vi meni mogli odgovoriti i potvrditi činjenično stanje koje ste u svojoj raspravi rekli, nego digao sam tu pločicu da apeliram gospodine ministre tu ovdje imamo dva ministra i na kolege iz HNS-a ja vas ako me smatrate prijateljem uvjeravam da kolege iz HNS-a koje vode holding Đuro Đaković na čelu sa gospodinom Kovačevićem zabijaju posljednji čavao u lijes koji se zove Đuro Đaković. Novih ugovora nema ni za vagone, ni za Patriu, ni za Patria borbeno oklopno vozilo da pojednostavim. Koordinacije vjerujte mi, kolegiji se odvijaju u Sheratonu, upošljavaju se ljudi iz Belog Manastira, Siska, Zagreba itd. a ljudi koji su vodili poduzeća unutar holdinga inženjeri strojarstva, elektrotehnike odlaze na biro. Upozorio sam i kolegu Dragovana i gospodina Jakovinu da se nešto učini. Ja samo mogu na taj način apelirati, a ovo što se radi provjerite molim vas, provjerite u holdingu Đuro Đaković ovo je za svaku osudu. Ako nema Đure Đakovića nema ni privrede u Brodsko-posavskoj županiji, on je naš brend ma u kakvom stanju bio, a možemo ga spasiti ako se potrudimo. Hvala.
Odgovor na repliku, Boro Grubišić.
Sve je točno kolega Đurđević, sve. Samo mi nije jasna tišina o kojoj mi šutimo o Đuri Đakoviću a to će opet pasti na grbaču državi jer je država većinski vlasnik Đure Đakovića. 27% imaju privatnih dionica a ostalo je, većina je u državnom, preko 40%, 49% je u državnom vlasništvu. Ima još nekih stranih partnera, banaka itd. Zbog toga mi nije uopće nejasno i nije mi nerazumljivo da taj direktor Đure Đakovića sadašnji postavljen direktivom, dekretom ministra iz iste stranke, dakle iz HNS-a. Dakle, otvara svoju privatnu firmu koja se zove jednostavni d.o.o. 7. kolovoza, provjerite gospodine ministre koja se zove KOVLA, dakle prezime, neću sad govoriti, znate i sami tko je. Jel' otvara trgovinu, nabavku, uvoz i izvoz ljekovitih bilja, trava, vina, pitaj boga. To ima pedeset stavaka, ne mogu ja to ponoviti, a mogu vam nabaviti. Možete, uđite samo u Trgovački sud Zagreb i vidjet ćete, da se čovjek osigura na vrijeme. On je i direktor i vlasnik firme, odgovorna osoba, OIB se slaže, Čileanska broj 3 ulica mogu vam ja reći i koja.
I kolega Jozo Radoš, za raspravu. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, gospodine ministre i zamjeniče, kolegice i kolege. A dakle, ovim se rebalansom proračuna prihodi smanjuju za 2 milijarde i 859 milijuna kuna, a rashodi se povećavaju za 3 milijarde i 580 milijuna kuna što je negdje oko 2% razlika, dakle razlika je oko 2% bruto društvenog proizvoda i svakako da to nije nešto što je poželjna situacija. Ali ja neću analizirati te brojke, niti povećanja niti smanjenja jer je to danas mnogo puta činjeno nego ću govoriti o u relaciji prema 2012. godini da približno znamo gdje se nalazimo i naglasit ću okolnosti u kojima se ovaj rebalans događa. Dakle ove godine, 2013. godine, prihodi proračuna uz sve one nepovoljne okolnosti o kojima je ovdje bilo govora su povećani za 682 milijuna kuna što naravno nije veliki novac, ali kada se uzme u obzir sve ono o čemu je bilo govora, a to je da je porez na dobit pao za 880 milijuna kuna zbog toga što je taj novac reinvestiran kad je trebao donijeti neke pomake, poboljšanja, rast investicija a time i rast BDP-a zato što je došlo do smanjenja carina zbog novog načina obračuna carina i nove carinske situacije u kojoj se nalazi RH i zato što je došlo zbog jednokratnog smanjenja prihoda od PDV-a zbog njegove odgode, zbog novog načina obračuna za robe koje se uvoze u RH iz EU u takvim okolnostima nije baš jednostavno postići ni tako simboličan rast Proračuna RH. I naravno da je to nešto što svakako treba pozdraviti. Pri tome rashodi u odnosu na 2012. godinu su veći za 7 milijardi kuna i to uglavnom za one troškove koji zapravo su ili samorazumljivi, nije ih trebalo i ne treba ih odgađati ili su pak bili neizbježni. To je naravno sanacija zdravstvenih ustanova koju svaka odgovorna Vlada treba činiti, a taj dug od 3 ili 4 milijarde se vuče u RH zadnjih više od 10 godina. I naravno da odgovorna Vlada treba pokušati to učiniti i to je tih 3 milijarde povećanja rashoda. I naravno tu je povećanje financiranja duga, odnosno povećanje izdataka za kamate koji su isto nesporni. Njih ne možete sve da hoćete, ovo je neka politika koju možete ili ne možete činiti, nije bila činjena, govorim o sanaciji. Kada se radi o vraćanju dugova u onom dijelu kamata tu zapravo nemate što činiti. Prema tome, svi ti rashodi koji su povećani za 7 milijardi kuna su ili neizbježni ili su za odgovorno ponašanje Vlade zapravo dobrodošli. Tako se treba ponašati odgovorna Vlada. I naravno tu su izdaci za naše troškove članstva u EU koji su isto tako neizbježni i oko toga nema rasprave. Dakle, to su okolnosti u kojima se u odnosu na 2012. godinu događa ovaj proračun i samo ova razlika dakle između 7 milijardi povećanih rashoda i blagog povećanja prihoda jednaka je zapravo ovom rebalansu proračuna. A složit ćemo se ako vodimo odgovorne financije da su zapravo ti rashodi jedni bili neizbježni, a drugi su zapravo dobra politika jer sanacija svakoga duga koji država ima i koji onda multiplicira negativne efekte je svakako korisna stvar. U tim okolnostima naravno nije bilo jednostavno napraviti ni proračun, a pogotovo naravno nije bilo jednostavno napraviti njegov rebalans i svakako da nije dobra činjenica da sa ovim dugom, odnosno sa deficitom proračuna opće države idemo iznad 5% BDP-a, ali tu je i još jedna okolnost, a to je povećanje izvanredni rashodi od 525 milijuna kuna za isplatu štedišama propale Centar banke što je opet naravno neka okolnost koja se ne može izbjeći jer taj novac tih 525 milijuna kuna država jamči bankovne uloge temeljem zakona koje je donijela. Prema tome i taj trošak je bio neizbježan. Prema tome, u takvim okolnostima teško je bilo što prigovoriti ovome rebalansu proračuna. Okolnosti u kojima se sve skupa događa, dakle neću sad spominjati dakle opću recesiju u kojoj još uvijek nalazi se i RH i njeno okruženje nego druge sasvim praktične okolnosti, okolnosti koje su specifične okolnosti ove godine koji neće se poslije nadamo se bar jedan dio njih ponavljati iduće godine, a to je gubitak tržišta CEFTA koje svakako RH pokušava i nastojat će nadoknaditi. Što je naravno utjecalo na smanjivanje i izvoza, a time jednako tako utjecalo na pad BDP-a. To su naravno poteškoće sa izvozom u EU koji se u novim okolnostima očito nije mogao zadržati na postojećoj razini, a pogotovo ne iskoristiti te prilike i šanse koje EU pruža za očekivati je da će i ta okolnost u idućoj godini biti promijenjena. Naravno iduće godine nećemo imati sanaciju zdravstva, bar ne tih 10-godišnjih dugovanja ako postoje stanovite poteškoće i stvaranje novih dugova. To je naravno i u manjem iznosu i to je stvar koju treba riješiti iduće godine. A naravno i ovaj efekt smanjivanja PDV-a zbog naknadne naplate PDV-a pa i pad carinskih prihoda iduće godine neće biti dio Proračuna RH. Što zapravo znači da zbog svih ovih razloga ovaj proračun se ne može nego podržati i naravno da ću ja to osobno kao član vladajuće, odnosno većinske grupacije ovdje u Hrvatskom saboru prihvatiti, a ova godina je po svemu ovome što sam rekao zbog ulaska u EU bila tranzicijska godina, zbog ovih sanacijskih poteza je bila sanacijska godina i za očekivati je da u povoljnijim okolnostima nadajući se naravno i smanjenju recesije takve su prognoze one nisu, one ne govore o nekom velikom rastu BDP-a ali i to će biti sretna okolnost tako da će iduća godina u odnosu na ovu sanacijsku i tranzicijsku godinu vjerojatno biti bolja temeljem svega dakle što nam otpada iduće godine i temeljem onim mjera koje je Vlada poduzela da se u Hrvatskoj više investira da hrvatsko gospodarstvo bude konkurentnije i prema tržištu EU i izvan toga tržišta jer naravno razgovori o troškovima, razgovori o porezima su naravno važan dio financijske i fiskalne politike države ali jasno je da pravog oporavka hrvatskoga gospodarstva pa onda preko toga i hrvatskog proračuna neće biti bez povećanih investicija za koje ja očekujem da je Vlada usvojila uvjete i u ovim mjerama koje je poduzela ove godine a koje se vide u ovom rebalansu proračuna. Hvala lijepa.
Ivan Šuker, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Istine radi, sanacija zapravo isplata zajamčene štednje štedišima Centar banke nije išlo iz proračuna nego iz DAB-a i to nisu proračunska sredstva nego to su sredstva koje poslovne banke uplaćuju upravo za tu namjenu DAB-u. A što se tiče PDV-a i odmaka zbog ulaska u EU to je konstanta i taj PDV će se trajno kasnije naplaćivat, prema tome, to je naprosto tako i to su činjenice i nije dobro recimo Centar banku i ovo uvaljivat u proračun kad je to DAB-om i s proračunskim sredstvima nema nikakve veze, DAB je jedino konsolidirane bilance države zbog nekih proteklih vremena.
Odgovor na repliku, Jozo Radoš.
Kolega Šuker, isto tako kao što ste vi rekli, istine radi, Centar banka se nalazi u proračunu opće države i zbog Centar banke odnosno tih 525 milijuna kuna raste deficit opće države. To lijepo piše ovim dokumentima. A što se PDV-a tiče naravno, PDV će se onda naplaćivati po istoj dinamici koja je sada usvojena, dakle govorimo o PDV-u za uvoz roba iz EU, ali taj pomak uplate PDV-a ne više na trenutku ulaska robe u Hrvatsku, na carini, nego nakon te prodaje te robe, odnosno plasmana te robe, taj pomaka od nekoliko mjeseci ovisi svakako se neće moći više nadoknaditi. Mi ćemo tek iduće godine ući u stabilno stanje u tom smislu, ali stvorili smo pomak koji je stvorio kao što je rekao ministar financija i kao što piše u obrazloženju proračuna, na takav je način nastala rupa od 500 milijuna kuna.
Završna riječ ministra financija, Slavka Linića. Izvolite ministre.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Isto tako zahvaljujem zastupnicima na raspravi vezano za rebalans proračuna. Vrlo kratko želim ponoviti da prihodovna strana naročito je smanjena zbog poticaja gospodarstva pa i ona među stopa na ugostiteljske usluge. Sve je to učinjeno da se pokuša na neki način učiniti konkurentni naši gospodarski sektori iz razloga da budu konkurentniji i na domaćem tržištu i na vanjskom tržištu. Ali želim vrlo jasno reći da nije potpora išla samo kroz porez ka smanjenja opterećenja gospodarstva. Tri reprograma gdje je preko 7 tisuća korisnika podnijelo zahtjev i reprogramiralo 3,2 milijarde i to se ne zove ka presija, vrlo često upotrebljavate riječ, porez ka presija. To se zove vladina politika refinanciranje njihovih obveza po dospjelim porezima da ih ugovore uz povoljnu kamatu na tri godine. Pa kad smo ocijenili da ni to nije dovoljno jer je insolventnost trgovačkih društva zbog promašenih ulaganja u zadnjih pet godina tolika da je jednostavno trebalo dodatne mjere. pa je to bio razlog da smo ovdje zajednički utvrdili i tzv. Zakon o financijskom poslovanju sa predstečajnih nagodbi. I čuo sam dosta prigovora danas na realizaciju tog dijela ja bih rekao konsolidacije, financijske konsolidacije, pogotovo privatnog sektora. E pa sad onda ja želim samo reći jednostavno nekoliko rečenica i u tom dijelu. U Hrvatskoj postoji i poznavali smo sustav stečaja. Samo da rečem da u prošloj godini je Vlada želeći raščistiti nered koji je postojao u Hrvatskoj nasilno ugasila 30 tisuća subjekata. 30 tisuća subjekata koji nije riješila ni bivša Vlada, ali ne krivim nju, Pravosuđe koje je trebalo brisati te pravne subjekte, koji su imali enormna potraživanja, kvarili bilancu Hrvatske i podatke RH jer ti pravni subjekti nisu postojali. Prema tome, brisali smo nasilno 30 tisuća subjekata, 30 tisuća ali ni to nije bilo dovoljno. Onda smo utvrdili da je osnovni problem insolventnosti nelikvidnosti dugotrajnost stečajnih postupaka a posebno preustroja u stečaju gdje prosjek trajanja godina deset i pol godina, deset i pol godina. Rekordni dan danas nisu završili, to vam je gradska Nama ovdje u Zagrebu i to vam je recimo eklatantni gradska banka Osijek, komunalno poduzeće … [[Govornik se ne čuje.]] , 15 godina je prošlo stečajevi nisu završili. Trošak stečaja Gradske banke 400 milijuna kuna, 400 milijuna kuna novaca vjerovnika potrošeno na neracionalne postupka, sudske postupka, previsoke naknade odvjetnicima, da ne nabrajam sve, visoke naknade za troškove stečaja. Da, to je rezultat stečajeva. Ali što je najpogubnije u zadnje tri godine '11.-tu, '12., '13.u stečajevima koliko dobivaju vjerovnici? 3 do 5% svog potraživanja. To je razlog da smo svi zajedno ovdje zaključili idemo sa financijskom konsolidacijom, sa brzim postupcima u kojim brzim postupcima mora biti volje i na strani dužnika, na strani vjerovnika, na strani države. Ovu godinu provodim taj postupak. Prijavljeno 5.400 zahtjeva, 5.400. istina nešto oko 500 velikih tvrtki sve ostalo male. Riješeno do danas 4.400, 80% zahtjeva je riješeno u istoj godini kada su podneseni 80%. Uspješno nažalost vrlo malo što znači da je bilo nemoguće riješiti najveći dio zahtjeva tisuću i nešto predmeta uspješno riješeno, ostalo nažalost negativno jel niti se moglo naći opravdanje za takvog postupka niti je bilo volje između vjerovnika i dužnika da se nađe rješenje. Ali što to znači? To znači da smo jednostavno održali oko 18.000 ranih mjesta u ovakvim tvrtkama, evo zadnji slučaj je napokon okončan i sa Varteksom gdje ne malog broja nego ogroman broj onih koji vrlo malo dobivaju jel su plaće u tekstilnoj industriji najniže. Ali smo našli rješenje za ogromna potraživanja banke, za enormne dugove prema Hrvatskoj državi i našim poreznim … ali smo našli rješenje, očistili jednu tvornicu gdje se može … Dalekovod vučemo na svojoj grbači Šuker i ja donosimo i Dragice nema odluke na Nadzornom odboru HBOR-a i dajemo jamstva za radove u inozemstvu, a u isto vrijeme ne znamo sudbinu jel nismo zaključili postupak predstečajne nagodbe. Da to su jednostavno rješenja koja smo ponudili da upravo ta privreda može početi proizvoditi, da ojača kapitale i da nanovo može krenuti sa zahtjevima za kredite. Ovdje čujem prigovore koje inače čujem i u javnosti od pojedinih gospodarstvenika da smo oštetili male. Ja se pitam o čemu mi to pričamo, da su ti mali vjerovnici otišli po svoje novce u stečaju, što bi dobili? Nakon 10 godina pitanja da li bi dobili 3%, pitanje da li bi dobili. Zašto ne bi dobilo 3% nakon 10 godina? Jel ti mali nemaju pokriće svojih potraživanja. Ni uprava ni država ne bi dobila puno jel i naša Porezna uprava nije bila efikasna u osiguranju svojih potraživanja. Da sve bi odnesli bankari jel oni su se dobro osigurali u tim tvrtkama. Znači izbor je vrlo jednostavan nikome mi ne branimo da netko za svoja potraživanja pokrene stečaj, svatko ima to pravo. A kada pokrenete stečaj ne možemo predstečajne postupke pokrenuti. Svaki vjerovni ima to pravo. Ali poruka ove Vlade je ne može se postojati na hrvatskom gospodarskom tržištu sa neplaćenim računima, sa blokiranim računima, sa blokadama od godine dana. Prema tome sve su to napori koje ulažemo da to gospodarstvo osposobimo. A zašto? Pa dubioze, nove rashode koji se zovu i veće kamate i učešće u troškovima proračuna EU samo gospodarstvo sa svojim rastom može … i zato tolika ulaganja da to gospodarstvo bude konkurentno. Aktivna politika Vlade ne samo kroz porezne promjene nego i kroz bitku za financijsku konsolidaciju. I zato istina znam ja vrlo neugodno reagirati. Ali ispravka prema Udruzi poslodavaca, da istina je bitno se razlikujemo. O toj Udruzi poslodavaca ne bi htio komentirati jel nemam dobro mišljenje kao što ni oni vjerojatno nemaju o meni. Sad govorim osobno kao ministar financija. Ali znate što se tiče privrednika, nažalost dobar dio njih neprekidno je u ministarstvima, ne samo kod mene kod svakog odgovornog u ministarstvima jer pokušavaju riješiti svoje probleme insolventnosti, nelikvidnosti, jel traže pomoć da im Ministarstvo financija pomogne u pregovorima i sa bankama i sa drugim. Svaki dan živimo s njima i radimo s njima u tome se bitno razlikujemo aktivna politika Vlade. To ćemo i nastaviti neovisno o tome što nam eto neki posebno profesori, posebno profesori Pravnog fakulteta pokušavaju osporavati model predstečajne nagodbe. Ali znate mi njima vi 15 godina maksimum, 10 godina prosjek 3% dobiju vjerovnici. A mi velimo u godinu dana riješili smo skoro sve zahtjeve koji su podneseni, ali znate najveći otpis je 70%. Vrlo rijetko se upotrebljava, većinom od 30, 40, 50 i ono što je pokušavamo gurati nove vlasnike i FGS-ove jer zato i jesu formirani odlukom bivše Vlade da oni učestvuju u ovakvoj konsolidaciji. 5,5 tisuća u godinu dana. Ajde mi recite kada bi to riješilo pravosuđe. Prema tome probajte shvatiti svaki naš potez je tu da pokušamo stvoriti konkurentno hrvatsko gospodarstvo. U ovom trenutku je najveća bitka kako vratiti dodatne kapitale jer banke su pune novaca ne žele ići prema privredi. Ne radi rizika, nema dovoljno kapitalnih vrijednosti da bi mogli preuzeti kredite. Nema. A sve oštriji su zahtjevi prema bankama. A ono što želim reći možemo rezati ali novi troškovi a to su kamata iduću godinu 3,6 milijardi obveza prema državnom, izvinjavam se, prema europskom proračunu. To što ćemo povući 4 milijarde nije to kompenzacija, 4 milijarde mora biti 4 milijarde i 600, 4 milijarde i 900 milijuna novih projekata jer svakih 4 milijarde još barem 20, 30% našeg učešća. To je u proračunu kompenzacija, fondovi projekti a trajni izdatak je 3,6 milijardi od iduće godine svaku godinu za državni, izvinjavam se za europski proračun. To bez privrede koja će pokrenuti investicije, bez privrede koja će povećati izvor i gdje naj, koliko možemo govoriti o nekakvim većim brojkama gospodarskog rasta je neostvariv. Zato ostaje pitanje koliko još možemo dati privredi da bude konkurentnija, koliko još možemo dati s obzirom na krizu koju imamo u državnom proračunu i deficite koje imamo u državnom proračunu. Prema tome, za sada ne smatramo da treba biti promijeniti politiku Vlade u potpori gospodarstva jer je to bitka za radno mjesto i gospodarski razvoj. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Dražen Đurović, replika.
Hvala. Gospodine ministre, što se tiče stečaja gradske banke i stečaja NAMA-e d.d. koja je u stečaju već ne znamo koliko godina to su poslovi ne ni za trgovački sud ni za Hrvatski sabor nego posve jasno za koju instituciju za onu koju sam vam rekao da je treba dodatno državnim proračunom je pojačati. I mislim da bi ta institucija da ju pojačamo mogla biti jedna od najbrže rastućih tvrtki što se tiče prihoda samo ako budu učinkovito radila i kupila ne zakonito stečenu imovinu koju u Republici Hrvatskoj ima poprilično. Što se tiče predstečajne nagodbe, tu ste našu potporu dobili otpočetka. Međutim, ono što nam se nikako ne sviđa, to nam se ne sviđa napuhavanje, potraživanje iz vezanih društava koje se počelo događati u nekim tvrtkama. I nismo sigurni da neke tvrtke preveliki sustavi, predstečajnu nagodbu nisu počeli koristiti na način da se riješi obveza prema državi koje će država otpisivati a da će oni u vlasništvu gotovo ostati u nepromijenjenoj strukturi zbog raznih potraživanja koje su prikazali iz vezanih društava. I mislim i nismo sigurni da li se tu dovoljno poduzelo da se to ne događa. Pri tome u prvom redu mislim i na EPH grupu ali i na još neke slučajeve koje se vrte oko predstečajnih nagodbi. I treće, ponoviti ću još po ne znam koji put večeras, imate li vi odgovor zašto je proračun MUP-a za plaće povećan 17% odnosno za 300 milijuna kuna u rebalansu proračuna. Da li je MUP zaposlio više ljudi, da li je MUP podigao plaće ljudi ili što se događa jer 300 milijuna kuna nije mali iznos ili je to neka sanacija MUP-a ne znam u kojem obliku bi bila. Hvala.
Odgovor na repliku ministar Slavko Linić.
Gospodine zastupniče samo treba promjena ponašanja u Hrvatskoj ne treba uvijek sve preko organa progona, samo promjena ponašanja. Znate mi još uvijek nismo dobili vrlo jasnu poruku tko je to za stečajeve koji traju 15 godina a tko nije. Kako ministar financija itekako vodimo brigu o svakom stečajnom postupku i potraživanju. Samo da rečem da kroz DAB neprekidno vodimo sukob i rad sa stečajnim sucem Trgovačkog suda u Osijeku, neprekidno koji je ponovo htio odobriti enormna sredstva stečajnog upravitelja a mi inzistiramo na zatvaranju. A najveći smo vjerovnik. Jer znate DAB je u ovom trenutku 100%-tni vjerovnik jer nažalost svi ostali neće dobiti ništa jer su potraživanja DAB-a dvostruko veća nego što su preostali novci nakon spaljenih 400 milijuna. Prema tome, promjena ponašanja i bitka za odgovorno za svaku kunu koju potražujemo. Da, to je posao naš, mi ćemo i voditi. Kaznene prijave su podnesene, … [[Govornik se ne razumije.]] trebati će nešto više novaca s obzirom da treba i te kaznene prijave riješiti. Kada govorimo o mogućim zloupotrebama ima ih i mi ih svakodnevno srećemo. Ali isto sam vam rekao 4 tisuće 400 riješenih predmeta, riješenih pozitivno je samo tisuću, rekao sam jedno vrijeme 400, 1045. Četvrtina je pozitivno riješena, tri četvrtine negativno. Za svako rješenje imate i obrazloženje, podatke na web portalima. Bilo je ovdje prije već sedmicu dana rasprava i obećavan da ćemo za Hrvatski sabor po isteku ove godine dati kompletnu informaciju o predstečajnim nagodbama i koji su efekti, i koliko radnih mjesta i isto tako imenom i prezimenom i koje su firme i koji su odgovorni ljudi i vlasnici.
Hvala. Franjo Lucić replika.
Hvala lijepo. Pa pitanje za gospodina ministra. Što se tiče dakle rekli ste napravili velik posao što se tiče ovih tvrtki koje su godinama u blokadi i to je u redu. Dakle nitko se od nas ne zalaže za sudske postupke i to je doista i jedan potez gdje ste faktički, nećete kao što ste i rekli vi imati nikakve prihode pogotovo kao država, ali ćete od 50 000 ili ne znam koliko tisuća slučajeva smanjit na 10 ili ćete u potpunosti zatvorit te sve slučajeve koji su bili u blokadi. No kad se tiče predstečajnih nagodbi ja bih vas gospodine ministre pitao a istovremeno znamo da smo donijeli zakon da moramo u 30 i u 60 dana tvrtke da moraju plaćati svoje račune, sva ona poduzeća koja su bila u predstečajnoj nagodbi, dakle ako ste vi odobrili nekome 20, 40, 60 ili rekli ste 70% nije odobravano, kako i na koji način one tvrtke koje su oštećene, jel i one moraju sudjelovat u istom postupku prema svojim kupcima. Kako će oni zadržat svoja obrtna sredstva ili onaj … koji je u svakim poduzećima bitan jer bez njega ne može poslovat, kako i na koji način ako znamo da se ne mogu zadužit u bankama kao što to danas radi država da se zadužuje bez problema, jel ta tvrtka je digla određene kredite, dala svoje nekretnine, a istovremeno kao što sam rekao mora plaćat u 30 i 60 dana, a taj novčani tijek joj je itekako narušen jer će tek svoja sredstva moći naplatit kroz određeni broj godina Zakona o predstečajnoj nagodbi. Dakle moje je pitanje bilo da ne bi trebalo represivno ponovno tražit primjenu zakona plaćanje 30 i 60 dana, da, tražit, ali ne represivno jer su mnoga poduzeća oštećena u predstečajnoj nagodbi jer će svoja sredstva tek naplatit kroz nekoliko godina. To je ….
Hvala. Odgovor na repliku, ministar Slavko Linić.
Ali vrlo jasan odgovor. Nije njih oštetio postupak predstečajne nagodbe, njih je oštetilo to što su poslovali sa potpuno insolventnom pravnom osobom, što su robu i usluge davali nekome tko je možda bio dvije godine blokiran, netko tko je neodgovorno poslovao na ovom tržištu. On je izgubio svoj kapital i svoja potraživanja u toj pravnoj osobi. Svatko onaj tko misli da će ga predstečajna nagodba oštetiti ima pravo podnijeti zahtjev za stečajem. Svatko od njih. Sada idemo na ukidanje i one obveze za plaćanje 20 000 kuna, i toga ćemo ih rasteretiti jer smatramo da je to mnogima bila prepreka. Ali što je poruka? Nakon 10 godina dobit će 3%, a ovdje je sasvim drugo. U prvi plan se nastoje metnut vjerovnici da se nešto što manje otpiše i da se plati u naredne 3-5 godina. Daleko povoljniji uvjeti nego stečajni propisi. Mi o tome govorimo, ali isto tako nema odgode plaćanja. Pokušavamo dignuti tu disciplinu i kod trgovačkih društava gdje smo mi vlasnici. Mora se plaćati u 30 i 60 dana. Ono što smo još ponudili, porezno priznati rashodi. Ako zaista nešto mora otpisati i tako se dogovorilo predstečajno, može imati porezno priznati rashod i neće platit porez na taj dio. Prema tome, sve što smo bili u mogućnosti smo načinili. I još smo nešto načinili, ako slučajno zbog toga nije platio obvezu državi mogu je reprogramirat u 3 godine. Ali svoj odnos sa poslovnom bankom mora riješiti sam ako je solventan. Prema tome, ne znam što bi više trebalo učinit da pokažemo da smo daleko efikasniji nego bivši sustav.
Zaključujem raspravu. O prijedlogu ćemo glasati kad, kako kaže zakon.
Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske. Rasprava o prijedlogu proračuna je zaključena. Dajem na glasovanje prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2013. godinu i projekciju za 2014. i 2015. godinu. … [[Upadica se ne razumije.]] Izmjena i dopuna proračuna. … [[Upadica se ne razumije.]] Hvala lijepa. Zato i jesmo svi odgovorni u Saboru. Nije oporba samo statist. Hvala lijepa. Najprije se moramo odlučiti da li ćemo prihvatiti da raspravljamo i odlučujemo o amandmanima Vlade RH u skladu sa člankom 199. Poslovnika. Dajem na glasovanje prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanima Vlade RH. Molim dizanjem ruke tko je za? Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 128 glasova za odlučili da raspravljamo i odlučujemo o amandmanima Vlade RH. Molim predstavnika Vlade RH poštovanog ministra da obrazloži.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Vlada podnosi prijedlog 3 amandmana na prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna RH.
Prvi amandman poštovani ministre.
Prvim amandmanom ne mijenja se ukupni iznos sredstava planiran prema prijedlogu izmjena i dopuna Državnog proračuna za 2013. godinu, ali predlažemo preraspodjelu primitaka od financijske imovine i zaduženja i to u ukupnoj svoti od 1 milijarde 887 milijuna 174 tisuće i 754 kune. A način preraspodjele da se povećavaju primici od trezorskih zapisa i obveznica, a smanjuju primici od zaduživanja putem zajmova od banaka i ostalih financijskih institucija.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. U ime kluba HDZ-a poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodo ministri. Gospodine ministre financija Republike Hrvatske danas je 4.12., mogućnost za bilo kakvo zaduživanje i provođenje natječaja i bilo čega su praktički sužene, i mene čudi da Vlada Republike Hrvatske s obzirom da se znalo u trenutku predlaganja izmjena i dopuna Državnog proračuna za 2013. godinu evidentno je bilo da se deficit državnog proračuna u odnosu na plan povećava za 60%. Ako se deficit povećava za 60% to vam šalje dva signala, ili ćete morati prodati imovinu da isfinancirate taj deficit ili ćete se morati dodatno zadužiti za financiranje tih 60%. Dakle, povećanje tog deficita od 60% nije nešto što se dogodilo prije 24 ili 48 sati, to je nešto o čemu se javno govori praktički od trenutka donošenja proračuna. A ono što praktički sa 99%-tnom sigurnošću se znalo a to je kad smo vidjeli izvršenje proračuna za prvih 6 mjeseci, a naročito kad se vidjelo, na kraju krajeva to je i ministar financija objelodanio na jednoj presici u Ministarstvu financija dakle, kad se vidjelo kakvo je punjenje proračuna za prvih devet mjeseci tada je bilo jasno da će državni proračun, da će deficit državnog proračuna skočiti za 50,60% i nije logično da Vlada nije razmišljala o tome kako će isfinancirati taj deficit. Gledajte kolegice i kolege ovdje u obrazloženju veli povećaju se primici od izdanih vrijednosnih papira za milijardu 887 milijuna kuna od čega trezorski zapisi 422 milijuna 174 tisuće kuna i obveznice od milijun 465 tisuća kuna a primici od zaduživanja primljeni krediti, zajmovi od kreditnih ostalih institucija izvan javnog sektora za isti iznos od milijardu i 887 milijuna kuna. Dakle, ako se znalo nešto da će se dogoditi, ako je Vlada u međuvremenu izdala dva puta obveznice na američkom tržištu postavlja se pitanje zašto se u a mi smo to i pitali, što će se financirati sa zadnjim izdanjem od milijardu i 500 milijuna dolara obveznica na američkom tržištu. Tada nam je rečeno da je ovom trenutku najpogodniji trenutak za zaduživanje RH i da će se sa tim sredstvima financirati, refinancirati obveze RH u prvom i drugom mjesecu. Što je bilo na određene načine nerazumljivo ako je Ministarstvo financija to procijenilo. Međutim, čudi me da se dogodilo ovo što se dogodilo, tim više što se možda najveća i najžešća, najžučnija rasprava u ovom Visokom domu pa na određen je političko prepucavanje s lijeve i desne sabornice je upravo bio deficit državnog proračuna i povećanje javnog duga. Isto tako često se voli u ovom Visokom domu govoriti koliko su skočile kamate gore. Sad se postavlja pitanje koje su kamate na ovakav način financiranja a koje kamate bi bile na neki drugi način financiranja. I druga stvar, nije baš svejedno da li izdajete trezorce na 180 ili 360 dana ili se zadužujete na 5 ili 10 godina. Dakle, to je različito no Vlada je dakle predložila to. Netko će se s tim složiti. Mi se sigurno u HDZ-u nećemo složiti s tim. Ali gledajte kolegice i kolege ako se ovdje govori o milijardu i 800 milijuna nekakvog novog načina zaduživanja, zar ne mislite da se moglo naći nekoliko desetaka milijuna da se isplati profesorima i učiteljima troškovi prijevoza, isto tako da im se isplati prekovremeni rad. Nažalost ovo samo ukazuje na jednu nedosljednost i ovo se nikako ne može govoriti o transparentnosti i urednosti javnih financija jer ako vi stubokom mijenjate odluku koju ste predložili i tako zdušno branili prije 5 dana u ovom Visokom domu sad je mijenjate, onda očigledno da stvari nisu baš takve kakve se žele prikazati. Međutim ovo je isključivo posljedica toga kolegice i kolege što je deficit državnog proračuna u odnosu na ono što je Vlada planirala porasta od 60% i vi ćete vjerojatno dignut ruku za tako povećani deficit, mi nećemo. Prema tome HDZ je protiv ovog amandmana. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Za raspravu o amandmanu broj 1 Vlade RH nema više zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem amandman 1 Vlade RH na glasovanje. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da smo većinom glasova 86 glasova za i 40 glasova protiv amandman broj 1 Vlade RH uvrstili u konačni prijedlog izmjene i dopune proračuna time postao sastavni dio. Amandman broj 2, poštovani ministre financija.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Prijedlog izmjena i dopuna financijskog plana izvanproračunskih korisnika i to na stavci f agenciji za upravljanje državnom imovinom. Centar za restrukturiranje i prodaju podnio je prijedlog amandmana Vladi a Vlada prihvatila i to radi promjene statusa Agencije za upravljanje državnom imovinom ili poznatiji AUDIO i taj amandman imate u dosta brojaka pa ne bi ulazio u svaku brojku. Zakonom o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu RH AUDIO je prestao sa radom na dan 30.rujna 2013.godine. A centar za restrukturiranje i prodaju kao pravni slijednik preuzeo je sva prava i obveze AUDIO-a kao i sklopljene ugovore i pokrenute sudske i druge postupke. Centar za restrukturiranje i prodaju dostavio je odluku o rasporedu neutrošenih sredstava financijskog plana AUDIO-a za 2013.godinu i ubiti godinu skratio na devet mjeseci iz razloga što svoju bilancu završava za period od 1.1.-31.12. U isto vrijeme centar za restrukturiranje i prodaju podnosi bilancu od 1.listopada 2013.-31.prosinca 2013.sa promjenama godišnjeg plana na 9 mjeseci kod AUDIO-a i jedno kvartalnog proračuna kod 2013.uzrokovao je neophodne promjene u proračunu izvanproračunskih korisnika.
Otvaram raspravu. U ime Kluba HDZ-a poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodo ministri, kolegice i kolege. Ovo da nije istinito bilo bi smiješno, ali ovako je nažalost žalosno da prilikom rasprave oko osnivanja državnog ureda za upravljanje državnom imovinom nismo upozoravali upravo na ovu stvar gospodine ministre ljude koji su predlagali taj zakon, dakle ne ide to vas nama ne bi bilo krivo. Dakle, zar nije logično ako u zakonu kažete da će netko prestati sa radom 30. rujna da taj napravi svoj financijski plan i da temeljem nekog novog zakona ako netko preuzima njegov posao preuzima sva prava i sve obveze. Dakle temeljem tog konačnog financijskog izvješća onaj koji je preuzeo posao AUDI-a preuzima sva njegova prava i obveze, dakle i višak i manjak prihoda i sve ostalo. I na kraju krajeva to se konstatira u proračunu. Pa zato i služi rebalans proračuna da se određene pozicije poravnaju. Dakle, ono što je bilo višak ili manjak u AUDI-u se miće sa AUDI-a sa 30. rujnom i stavlja se na DUDI ili gdje se već stavlja. No, kažem očigledno kod nas sve može kada se hoće. Međutim, ono što mene najviše brine kakvu mi poruku šaljemo sa ovakvim odlukama ako javno prizna Vlada u svom obrazloženju da je nešto prestajalo postojati 30. rujna 2013. A mi u zadnjem tjednu 11. mjeseca raspravljamo o rebalansu proračuna. Dakle skoro dva mjeseca nakon toga. A s obzirom da se zakon počeo raditi prije više od pola godine, dakle oni koji su radili zakon znali su da će se ovo dogoditi. I kako netko misli funkcionirati, kako netko misli staviti državnu imovinu u funkciju ako nije u stanju preslikati financijski plan. I gospodine ministre ja vas lijepo molim da kao ministar financija i kao predlagatelj u ime Vlade, mi ćemo vas podržati u tome, ja znam da će vas podržati i vaše kolege iz vladajuće koalicije da ovoj odluci gdje stoji ukupni prihodi i ukupni rashodi ne stoji deficit jer to naprosto nema takve terminologije. Jer ako pogledate na drugoj stranici račun financiranja onda se jasno kaže da je to račun ili manjak ili neto financiranje. Pa evo ja vas lijepo molim da u nekakvoj nomotehničkoj ispravci mi u Klubu HDZ-a ćemo vas podržati, ja se nadam i ostale kolege da promijenimo, dakle da nije ovo deficit nego manjak u iznosu tome i tome. Onda ako to tako napišete onda vam ostatak amandmana ima smisao. Ako to tako ne napišete onda ostatak amandmana nažalost nema smisao. Evo kolegice i kolege ovo najbolje pokazuje kako se Vlada odnosi prema državnim financijama i kako se Vlada odnosi prema imovini Republike Hrvatske. Ovaj dokument to najbolje svjedoči. Mi ćemo dakle, nećemo podržati ovaj amandman ali podržavamo ovu nomotehničku promjenu. Hvala lijepa.
Ima li još zainteresiranih za raspravu? Nema. Zaključujem raspravu.
Prihvaćam nomotehničku ispravku.
Hvala lijepa. U ime Vlade poštovani ministar financija prihvatio je sugestiju Kluba zastupnika HDZ-a da se uskladi terminologija iz točke 1. amandmana i računa prihoda i rashoda. Sa takvim prihvaćanjem molim da se izjasnimo o amandmanu br. 2. Vlade Republike Hrvatske. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da smo amandman br. 2. Vlade Republike Hrvatske prihvatili i uvrstili u konačni prijedlog sa 85 glasova za, 40 glasova protiv i 3 suzdržana glasa. Poštovani ministre amandman br. 3. Vlade Republike Hrvatske. Obrazloženje.
Zahvaljujem predsjedniče, prijedlog je izmjena i dopuna državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika i to u dijelu konsolidirane bilance. I s obzirom na sve ono iznijeto u amandmanu 2. a s obzirom da je Agencija za upravljanje državnom imovinom uključila i u konsolidiranu bilancu Vlada amandmanom 3. predlaže ispravke sa pozicijama Agencije za upravljanje … [[Govornik se ne razumije.]] s obzirom na devetomjesečnu bilancu. Hvala.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu br. 3. Vlade Republike Hrvatske. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 85 glasova za i 44 glasa protiv, i 1 suzdržanim glasom prihvaćen amandman br. 3. Vlade Republike Hrvatske i postao sastavni dio Prijedloga izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2013. godinu. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog izmjena i dopunama Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2013. godinu i projekcija za 2014. i 2015. godinu. Za donošenje Izmjena i dopuna proračuna potrebna je većina svih, od svih zastupnika u Hrvatskom saboru, to je 76 ruku u skladu sa člankom 91. Ustava Republike Hrvatske. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 84 glasa za, 43 suzdržana glasa, ne, 43 protiv i 2 suzdržana glasa donijeli smo Izmjene i dopune Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2013. godinu i projekcija za 2014. i 2015. godinu zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Prelazimo na - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2013. godinu, drugo čitanje, PZ br. 511 Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili. Ovaj zakon raspravljat ćemo sukladno odredbama Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona, članak 211. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli odbori za financije, državni proračun; pomorstvo, promet i vez; zakonodavstvo; ratne veterane; zdravstvenu i socijalnu politiku; regionalni razvoj i europske fondove; zaštitu okoliša i prirode; gospodarstvo i obranu. Izvješća ste primili na sjednici. Uvodno će nam prijedlog zakona obrazložiti ministar financija Slavko Linić. Kaže da nema potrebe. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. I u ime kluba HDZ-a kolega Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospodine ministre. Pa na jednu tehničku promjenu zakona sam se javio iz jednostavnog razloga, da raščistimo neke priče oko rasta javnog duga, koliko je šta poraslo iz jednostavnog razloga, to sam prošli tjedan rekao u svojoj raspravi, postoji dokument koji se zove račun financiranja i koji je napravilo Ministarstvo i usvojila ova Vlada, gdje se točno vidi koliko se država zadužuje i koliko se povećava javni dug za financiranje deficita, a ovo ostala … su za refinanciranje nekih obveza iz prethodnih godina pa imaju neke obveze koje se refinanciraju drugi ili treći put iz jednostavnog razloga, država dok ne dođe u suficit državnog proračuna ne može govoriti o vraćanju kredita. I taj termin javni dug raste zbog vraćanja kredita je naprosto netočan, jer ako ste podigli kredit da bi vratili stari kredit vi niste povećali javni dug. Vama se jedino što se može povećat, a nažalost zbog ekonomske krize mnogi krediti su dizani u nekim povoljnijim vremenima kad su bile povijesno niske kamatne stope, 2003., '04., '05., '06. godina, a nažalost reprogram je dolazio u godinama kad je kamatna stopa skočila gore. I druga stvar, očigledno a to se vidi iz ovih politikantskih rasprava koje se događaju u Saboru, puno ovih kredita koji se reprogramiraju su krediti od institucionalnih banaka koji su dizani pod neusporedivo nižom kamatnom stopom nego što se danas država zadužuje i zato kad govorimo o rastu kamata, kamata u jednoj godini raste isključivo za kredit koliko se država zaduži da financira deficit i za onaj iznos koliko je veća kamatna stopa kod reprogramiranih kredita u odnosu na ovo. A da krediti nisu svi iz proteklih 8 godina, ja sam si podcrtao samo neke stvari. Isto tako kad govorimo o financiranju i modelima nekog financiranja, onda ćete vidjeti da ovdje između ostalog imate i 600 milijuna HABOR-a i FGS-ove jer naprosto država nema novaca, mora se zadužiti. Ali ono što je bitno u ovom Visokom domu i što je bitno zbog hrvatskih građana, što je bitno zbog ugleda Republike Hrvatske da ne baratamo sa činjenicama koje nisu istinite. Neću koristiti teži izraz. Zašto sam sve skupa ovo govorio? Pa pogledajte kolegice i kolege, u članku 1. jasno stoji da će se država zadužiti za 4 milijarde i 800 milijuna kuna više, zapravo Ministarstvo financija traži dozvolu da bi se pokrio najvećim dijelom ovaj deficit koliko se povećao. Isto tako u članku broj dva je na članak 29. gdje se kaže da će udio javnog duga u bruto domaćem proizvodu biti 58%. Ovdje se kaže 60%. Dakle, to je čisto posljedica deficita. A kad sam već rekao da ću pročitati neke kredite koji se reprogramiraju, dakle tu imate društveno poticajna stanogradnja. Svi se vole hvaliti, svima ovako, onako. Nekada su za taj projekat dignuti krediti i prošle godine se za taj projekat vratilo 63 milijuna 758 tisuća kuna. Ove godine treba vratiti 230, zapravo reprogramirati, ne vratiti 238, sljedeće 240. Onda imate tu dana jamstva javnom sektoru i sad je tu jamstvena pričuva. Jamstvena pričuva se točno zna što je. To su jamstva koja su nekada prikazana da su dana i vi ste svake godine u proračunu morali između ostaloga napraviti i jamstvenu pričuvu i iz te jamstvene pričuve se vraćaju ti krediti i plaćaju i oni su, dakle financijski trošak u tom trenutku. A ono što se dogodilo sa brodogradnjom, oni su jednokratno kao deficit prikazani u 2011. Međutim, ti krediti će se vjerojatno reprogramirati još oho ho godina dok Hrvatska država ne dođe u suficit. Pa dakle, između ostaloga tu imamo dani zajmovi županijskim proračunima, kreditiranje kroz osnivački kapital HBOR-a, poticanje izvoza, infrastrukture, gospodarske djelatnosti, te malog i srednjeg gospodarstva 600 milijuna kuna. Dakle, država da bi to mogla dati morala se zadužiti 600 milijuna kuna. Ali kao što ovdje postoje evidencije tako u svim proteklim godinama postoje evidencije i kome je dano jamstvo, kakvo, činidbeno, financijsko, isto tako kome je naplaćeno jamstvo koje je država dala, dakle protestirano jamstvo. Sve to postoji, pa imate i za evo gospodin ministar je malo prije spomenuo ulaganje u fondove za gospodarsku suradnju 380 milijuna kuna. To također ide preko HBOR-a jer je država kad je donijela prijedlog da se osnuju FGS-ovi onda je rečeno da će državni udio se uplaćivati preko HBOR-a. Dakle, imali ste prošle godine 50, ove godine 380, sljedeće dvije godine vam je to po 200 milijuna. Pa imate HŽ obnova lokomotiva 17 milijuna prošle godine, 17 milijuna ove godine. Pa projekt osuvremenjivanje i restrukturiranje hrvatskih željeznica prošle godine 64, ove godine 64, 2014. 32. Projekt obnove i zaštite obalnih šuma 23 milijuna. Drugi programski zajam za prilagodbu tzv. PAL2 od 75 milijuna, pa opet Hrvatske željeznice s tim da ovi krediti Hrvatskih željeznica zašto ih pobrajam. To su krediti koji se praktički drugi puta reprogramiraju od 2003. godine na ovako. I da završim da više ne dužim. Dakle, kolegice i kolege, javni dug se povećava za iznos deficita i za ništa drugo. Ono što je reprogram za taj iznos se javni dug ne povećava zato što su ti krediti, zapravo s tim kreditima je financiran deficit iz nekakvih prethodnih godina ili nekakav program koji je bio deficit neke godine i to je javni dug povećalo u onom trenutku kad je to prikazano kao trošak državnog proračuna, tj. kad je povećalo deficit. Zašto to govorim? Govorim iz razloga što je Hrvatska 2008. godine bila na deficitu, zapravo udjela, javni dug je bio, udio javnog duga u bruto domaćem proizvodu je bio 28%. I sad kad pogledate kad je počela gospodarska kriza 2009., deseta, jedanaesta, dvanaesta, trinaesta na žalost i četrnaesta, petnaesta i šesnaesta projekcije došlo je do eksplozije deficita i automatski je došlo do eksplozije javnog duga. I zato danas i kolegica Dalić, a kasnije i ja u pojedinačnoj raspravi smo naprosto pokušali reći kako izgleda hrvatski proračun. I na žalost njegova rashodovna strana je posljedica nečinjenja. I možemo se sad prepucavati koliko, kad, što ali on je danas ovakav zbog nečinjenja. I kad pogledate njegovu strukturu on će na žalost za državni proračun i deficit bit sljedeće godine još daleko opasniji. Jer sljedeće godine ako ste pogledali Zakon o izvršenju državnog proračuna onda ova cifra sa 31 milijardu koliko je potreba za zaduživanje Republike Hrvatske skače na preko 42 milijarde. A oni koji prodaju novac kad vide da se Hrvatska treba zadužiti 42 milijarde itekako će si dobro iskalkulirati po kojoj cijeni će nam prodat obveznice i debelo iskoristiti ovu situaciju u kojoj se mi nalazimo. I ponavljam još jedanput što sam rekao nekoliko puta. Godinama su nam pričali da imamo onaj sigurnosni koeficijent daleko veći zbog toga što smo nesigurni, što pregovaramo za ulazak u EU. Sad smo ušli u EU, ta ista ekipa nas opet kažnjava na isti način. Prema tome, kolegice i kolege, ovoliko istine radi jer ovo je dokumenat koji je napravila ova Vlada, nije ga napravila HDZ-ova Vlada i tu vam se javni dug u 2013. godini povećava isključivo za deficit državnog proračuna jer nije bilo prodaje imovine. Svi krediti koji su reprogramirani ne povećavaju javni dug. Može eventualno na rashodovnoj strani povećati razliku u kamatama. I nije istina da je deficit ovoliki zbog toga što se vraćaju nekakvi stari dugovi. Hvala lijepo.
Ministar završno? Ministar financija Slavko Linić.
Javni dug, ostaje pitanje da li u Hrvatskoj dovoljno ozbiljno shvaćamo kad velimo da smo dužni kao država 200 milijardi kuna. Prema tome, je javni dug se na dva načina stvara. Jedan je deficitom a drugi dio je problem i onaj koji je dug trgovačkih društava s kojima vodimo pa stvaramo dubioze i preuzimamo jamstva na sebe jer bez tih jamstava nema funkcioniranja. Prema tome, ono što ova Vlada pokušava reći gospodo kako riješiti javni dug. Jer nije samo bitno zaustaviti deficit. Nije problem i to je čak i manji problem, ali kako ćemo vraćati dugove. Hrvatska država u zadnjih 23 godine koliko postojimo nismo nijednu kunu dugova vraćali. Uvijek smo jednostavno jedno vrijeme zbog rata pa onda ja bih rekao poraća pa onda ja bih rekao i dizanje potrošnje jer ipak moramo priznati da su proračunski rashodi u ono vrijeme kad i nije bilo toliko deficita povećali rashode pa sad opet imamo problema jer nas je zahvatila kriza i u hrvatskom gospodarstvu i u Europi. Ne vraćamo dugove, i mi velimo gospodo mi moramo razmišljati kako vraćati dugove jer dugovi su ti koji su nam srušili kreditni rejting i zbog toga imamo i veću kamatu. A ti dugovi proizvode kamatu. Dozvolit ćete kad ja promatram deficite po EUROSTAT-ovoj metodi 64 milijardi je 2009., 2010. i 2011. jer tamo zbrajaju te brodogradnju itd. Jer nije riješeno u ono vrijeme kad su nastali. Kao što će nama pribrajati i dubioze u zdravstvu koje i nadalje su ostale jer nismo završili postupak reformiranja zdravstva. 64 milijarde u 3 godine, mi 10 milijardi prošlu ili po EUROSTAT-u čak 16 milijardi. Ova godina 16, znači već za dvije godine 32 milijarde. Da, tako je. Prema tome, to su problemi ne vraćanja dugova, raste kamata, a s druge strane novi dugovi jer naše dubioze pokrivamo sa novim dugovima. To je razlog da se Vlada odlučila na brzinu zadužiti prošle sedmice. Zašto? Ocijenili smo da tržište dobro stoji, da nema trenutno nekih većih interesa i iskoristili smo priliku. Nismo se zadužili za 2013. godinu, nismo. U dokumentima koji su vrlo rigorozni jer vode londonski odvjetnici mi smo zaduženje od milijardu i 750 milijuna dolara je pretfinanciranje za 2014. Tako da mirnije možemo promatrati i otplatu dugova u prvom kvartalu iduće godine, a i u financiranje deficita u početku iduće godine. Prema tome, to je bio razlog da smo samo ocijenili da je tržišno bolje nego čekati da vidimo kako će se tržište kretati u siječnju i veljači. Pa se možemo pripremati za drugi dio godine. Da, 42 milijarde kuna se treba zadužiti iduću godinu. 50% od toga na vanjskom tržištu, nešto manje od 3 milijarde eura na vanjskom tržištu. Kao što vidimo naši podaci nisu više dobri, deficit je iznad 5%, a s druge strane dugovi iznad 60% BDP-a. To su dva toliko negativna indikatora da ćemo proći proces prekomjernog deficita kad govorimo o odnosima sa EU. Ali ostaje osnovni problem gdje vidimo probleme? Mi ih vidimo u tome što nemamo što rezati. Vrlo rigorozno je rezati. Ne možete više rezati plaće, ne možete više rezati ni mirovine, ne možete ni socijalna davanja. Da, to je teško rezati. Materijalne rashode u 2 godine smo srezali, subvencije kao što vidite polako nestaju. Možemo samo ići na to da gospodarstvo mora imati gospodarski rast. Mi se moramo boriti da osposobimo taj privatni sektor i s druge strane da državni sektor ide na više državnih investicija jer je to i novo radno mjesto i nekakvo ulaganje i nekakvi gospodarski rast. Tu Vlada Republike Hrvatske vidi izlaz bitka za gospodarski rast, bitka za radno mjesto i zato su neprekidno ulaganja prema tom gospodarskom sektoru. Zato je Vlada aktivna u svim procesima kada je u pitanju konsolidacija i privatnog i državnog sektora. Ostaje još jedno pitanje što sa vraćanjem dugova? Da li je naša budućnost da možda sredimo deficit proračuna? Pa što ćemo ostati sa 240 milijardi duga? Ne, očito da ga moramo vraćati. Da li ga možemo vraćati povećanjem poreza? Ne, ne možemo ga vraćati povećanjem poreza. Znači, bitka da saniramo barem deficit, da nemamo deficite i da ne proizvodimo nove dugove kroz potrošnju, a to znači pokriti obveze prema Europi i pokriti obveze prema kamati i sve zahtjeve koje imamo u državnom proračunu gdje eto Mirovinski fond u biti ima najveći deficit, nešto manji od 18 milijardi. Svaku godinu nam fali za mirovine. To moramo pokriti. Ali što ćemo sa 240 milijardi za dvije godine? A jedino ostaje pitanje privatizacije. Kako imovinom namiriti svoje dugove, imovinom koju moramo prodati, dionicama koje moramo prodati, ali onda uvijek ide teza, sad je kriza, nije vrijeme, nije ovo, nije ono. A mi smatramo imovinom, jer vladin program jest zato gdje smo imali strategiju upravljanja imovinom RH o kojoj želimo reći, moramo nešto učiniti. Postoji još nešto kad govorimo o imovini. Preispitati sve ugovore o koncesijama, davali smo ih olako, davali smo ih uz dovoljno prihvatljive uvjete za koncesionare i očito da i tom dijelu prihodi se moraju povećati. Znači evidentno za Vladu RH je prihodovna strana i vraćanje dugova, upravljanje imovinom. To stavljamo u funkciju i to je bitka kako se boriti za smanjenje javnog duga, ničim drugim i naravno ako uspijemo imati veći izvoz i ako budemo imali veći gospodarski rast tada relativni odnosi duga padaju, ali za Hrvatsku, našu ekonomiju, naš proračun, sutrašnjih 240 milijardi govore o 2015.bit će vrlo, vrlo problematično, vrlo problematično. To ako ne budemo pokazali da smo počeli smanjivat moramo shvatiti da ćemo vrlo teško isfinancirati i refinanciranje čak i da nemamo novih deficita i refinanciranja. Prema tome, vladina politika mora ići, i bitka za gospodarstvo, radno mjesto, gospodarski rast ali i smanjenje duga i zato mi smatramo govorit treba o javnom dugu, to je sada postao jednostavno najveći problem, veći problem nego deficit. Hvala.
Hvala. I replika Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Ne bih rekao da je replika, više da raščistimo neke stvari. Mislim da smo ministar i ja govorili potpuno identično. Međutim ono što je činjenica, Hrvatska je 2008.imala po mističkim kriterijima možda najbolje rezultate, među najboljima, među tri najbolje zemlje u EU. Imali smo deficit 0,8 i imali smo i udio javnog duga BDP-a 28% i tada su nam htjeli svašta ugurat. Vi ste spomenuli ovdje jednu stvar gospodine ministre a koja se direktno veže kad ste govorili o tome što se računa u deficit po eurostatovoj metodi. Dakle, s jedne strane govorimo da državna poduzeća moraju investirat, a s druge strane deficit minus tih državnih poduzeća nam ulazi u konsolidirani deficit da tako kažem države po eurostatu. S treće strane, pogledajte sve dokumente,od onoga 2000.kojeg ste vi potpisali kao predsjednik Vlade, pa i sve one koje smo svi mi potpisivali pa i sad vi sa MMF-om bez obzira da li bio … [[govornik se ne razumije.]] aranžman ili nije, njihova priča je stalno privatizirat, privatizirat, privatizirat. I ovaj kontekst izračun deficita, postavlja se pitanje da li u datom momentu država stvarno može sa nekim stvarima bolje upravljat ili kad dođe netko sa strane, sjetite se samo dva segmenta. Jedna vlada je prodala 36% HT-a a druga je morala prodat 15% jer naprosto nije se imalo s čim financirat deficit, da bi na kraju nakon dvije ili tri godine kad smo počeli povlačit dobit od HT-a s onih 40% i još nešto što smo imali za dvije godine, tri godine smo povukli više nego što smo dobili za 51% ali cijenu toga nam je diktirao netko drugi. I zato to nam je samo dobra škola, i ubuduće da pazimo. I možemo pričat da nam je javni dug opasnost, on nam je statistička opasnost. Međutim nama je stvarno opasnost ono što generira javni dug, a to je deficit, a deficit generira rashodovna strana proračuna koja takva se nažalost već taloži godinama i nitko nema dovoljno političke snage da raščisti. To su činjenice koje su takve kakve jesu. Kažem, možemo se politički napast koliko god hoćemo, međutim opet ćemo doć na istu točku i to je stvarni problem.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu o prijedlogu zakona glasat ćemo naknadno. Ministre hvala i vašim suradnicima.
Idemo dalje. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2013. godinu, drugo čitanje, PZ br. 511. Rasprava o konačnom prijedlogu zakona je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 87 glasova za i 44 glasa protiv donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2013. godinu, u tekstu kako ga je predložila predlagateljica.
Prelazimo na - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama zakona o poljoprivrednoj savjetodavnoj službi, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 515. Predlagateljica zakona je Vlada RH. Prijedlog akta ste primili. Sukladno članku 204. Poslovnika, hitni postupka objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu. Izvješća ste primili na sjednici. Uvodno će prijedlog zakona obrazložiti ministar poljoprivrede, Tihomir Jakovina. Izvolite ministre.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice, štovani kolege i kolegice zastupnici. Ministarstvo poljoprivrede je unazad dvije godine intenzivno radi na reformi i prilagodbi poljoprivrednog sektora novim uvjetima koji su na snazi nakon ulaska RH u EU. U tom smislu u proteklom razdoblju učinjeni su važni koraci u svim područjima u nadležnosti Ministarstva poljoprivrede. Jedan od najvažnijih područja koji ujedno i predstavlja temelj ukupne reforme poljoprivrede upravo je jačanje znanja u poljoprivrednoj proizvodnji. Institucija odgovorna za informiranje proizvođača te poboljšanje njihovih stručnosti je poljoprivredno savjetodavna služba. Nakon donošenja Zakona o poljoprivredno savjetodavnoj službi u 2012.godini NN br. 50/2012. dodatno je razmotren prostor za poboljšanje njenoga rada te za uzimanje još značajnije uloge u razvoju poljoprivrede RH zbog čega i predlažemo ove izmjene. Poljoprivredna savjetodavna služba važan je instrument provedbe zajedničke poljoprivredne politike EU koji je uspostavljen u svim zemljama članicama EU. Ulaskom RH u EU osim poslova osnovnog savjetovanja poljoprivrednika pred savjetodavnom službom se nalaze i dodatni izazovi. Prvenstveno se to odnosi na provedbu mjera ruralnog razvoja koji će se financirati iz Fonda za ruralni razvoj EU drugog stupa čija će značajna sredstva biti na raspolaganju u periodu 2014.-2012.godine a za njegovo korištenje od presudnog značenja je informiranost i priprema poljoprivrednih proizvođača te djelatnika lokalne samouprave. Ovim izmjenama zakona stvara se zakonska pretpostavka za učinkovitije obavljanje usluga savjetovanja te stručne potpore poljoprivrednicima, ribarima i šumoposjednicima. Najznačajnija novost koja se predlaže ovim izmjenama zakona odnosi se na pripajanje djelatnika šumarske savjetodavne službe u poljoprivrednoj savjetodavnoj službi. Šumarska savjetodavna služba osnovana je uredbom o osnivanju šumarske narodne službe NN br. 64/2006 kao specijalizirana javna ustanova za obavljanje poslova dijela javnih ovlasti te unapređivanje gospodarenja šumama i šumskim zemljištem u šumama šumoposjednika. Zakonom o izmjenama Zakona o šumama NN 124/2010 šumarska savjetodavna služba pripojena je Trgovačkom društvu Hrvatske šume d.o.o. Izmjenama ovoga zakona savjetodavna djelatnost u šumarstvu izdvaja se iz trgovačkog društva i objedinjuje sa postojećim sustavom savjetovanja u poljoprivredi. Pri tome će 9 djelatnike Služe za šume posjednika pri direkciji Hrvatskih šuma te 20 stručnih suradnika u upravama šuma podružnicama ukupno0 29 djelatnika postati sastavni dio Poljoprivredne savjetodavne službe kao zaseban sektor. Zaokruživanjem svih savjetodavnih djelatnosti u području nadležnosti Ministarstva poljoprivrede planira se postići sinergija u radu i veća operativna učinkovitost potrebna za nadolazeće zadaće pogotovo iskorištenje sredstava dostupnih fondovima EU. Osim navedenog po uzoru na savjetodavne službe u zemljama EU dodatno se pozicionira i okvir za pružanje posebnih usluga savjetovanja, izrada poslovnih planova, studija, analiza i slično u području poljoprivredne djelatnosti koje je Poljoprivredna savjetodavna služba može pružati zainteresiranim korisnicima ovisno o raspoloživosti i kapacitetu svojih stručnjaka. Na taj način dodatno će se osnažiti pozicija i konkurentnost nacionalne Poljoprivredne savjetodavne službe u uvjetima otvorenog tržišta nakon pristupanja RH EU. Izmjenama zakona prilagođava se nazivlje te se definira opseg aktivnosti službe s obzirom na područje šumarstva, uređuju se uvjeti za tijela službe te uspostavljaju preduvjeti za ukupni preustroj Poljoprivredno savjetodavne službe u predstojećem razdoblju. Predloženim izmjenama postižu se pretpostavke za daljnje prilagođavanje statuta Poljoprivredno savjetodavne službe te operativno provedbene akte Poljoprivredno savjetodavne službe. Zaključno, zbog nacionalne važnosti i opsežnosti budućih zadaća Poljoprivredno savjetodavne službe potrebno je izvršiti izmjene u pravnoj podlozi za njeno djelovanje te stoga predlažemo usvajanje predloženih izmjena zakona. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne žele. Otvaram raspravu. Prvi na redu je Klub zastupnika HDZ-a i kolega Franjo Lucić. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Evo pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o Poljoprivredno savjetodavne službi s Konačnim prijedlogom. Naime, kada tu govorimo o savjetodavnoj službi onda kao što se i čulo iz izlaganja ministra ovdje se tiče razdvajanja dosadašnjeg rada dakle Hrvatske šume izdvajaju iz svog sustava savjetodavnu službu kao što je to nekada bilo. Naravno tu se tiče govora o šumama pa ću reći nekoliko riječi kroz svoje izlaganje da u RH imamo šuma oko 2,7 milijuna hektara a prema podacima iz šumogospodarske osnove područje za razdoblje 2006.-2015.godinem, dakle 70% ukupne površine šuma i šumskog zemljišta u vlasništvu RH. Preostali dio šuma i šumskog zemljišta dakle oko 700 tisuća hektara su šume u privatnom vlasništvu. Veliki dio ovih šuma je usitnjen i broj vlasnika gotovo da bi se mogao izjednačiti sa brojem hektara šumoposjednika. Prosječna veličina privatnih šuma negdje od 0,9 do 1,2 hektara. Cilj gospodarenja šumama u RH održivo je i skladno korištenje svih funkcija šuma i trajno poboljšanje njihova stanja. Krajnji rezultat koji trebamo postići je formiranje savjetodavne službe koja bi primjerice u području šumarstva uzimajući u obzir veliki broj šumoposjednika informiranost i mogućnosti šumoposjednika ali značajna sredstva iz programa potpore EU mogla adekvatno odgovoriti na sva traženja šumoposjednika. Ovim izmjenama zakona 9 djelatnika Službe za šume šumoposjednika pri direkciji Hrvatskih šuma i 20 stručnih suradnika u upravama šuma podružnicama postaju uposlenici zasebnog sektora Poljoprivredno savjetodavne službe. No bojim se da 29 osoba nije dostatno da pokrije cijelo područje RH. 2006.godine je Šumarska savjetodavna služba koja je obavljala isti obim poslova koji bi trebao obavljati sektor šumarstva savjetodavne službe po ovom prijedlogu zakona upošljavala 80 radnika. Nadalje, jesu li uredi Poljoprivredno savjetodavne službe dovoljno razgranati na cijelom teritoriju RH? mogu li zadovoljiti potrebe šumoposjednika? Nemojmo zaboraviti da su oni mjesto prilagođeni poljoprivrednoj proizvodnji. Danas imamo 168 šumarija kojima su se šumoposjednici mogli obraćati. Na koliko će se adresa šumoposjednici moći obratiti nakon prihvaćanja ovoga zakona? Doznaka stabala u šumama šumoposjednika obilježba drveta i ostalih šumskih proizvoda te izdavanje popratnice nadzor nad provedbom šumskog reda, nakon izvođenja šumskih radova predstavljaju 100%-nu javnu ovlast. Ovaj prijedlog zakona u članku 4.stavku 20.prenosi ovu javnu ovlast na treće osobe, licencirane osobe izvođače. Tko će biti te osobe? Koja će biti procedura njihovog angažiranja? Stvara li se ovdje novi monopol? Bit će slikovit. Godišnji etat u šumama, šumoposjednika prema šumsko gospodarskoj osnovi područja Republike Hrvatske od 2006. godine do 2015. iznosi 704 tisuće ili 705 tisuća kubnih metara. Licencirane osobe trebaju dakle 600 tisuća kubika neto mase drvnih sortimenata iz privatnih šuma doznačiti, premjeriti i obilježiti. Ujedno trebaju izdati otpremnice za cca. 30 tisuća kamiona, traktora na cijelom teritoriju Republike Hrvatske. Isti stavak 20 između ostalog predlaže i da 20 osoba na zahtjev šumoposjednika organizira prodaju njihovih šumskih proizvoda. Ja bih ovo nazvao vrlo neozbiljnim načinom rješavanja problema koji je očito breme Hrvatskih šuma. Hrvatske šume nositelj su FSC certifikacije koja jamči da se šumom gospodari prema strogim ekološkim socijalnim i ekonomskim standardima. Prenošenjem ovlasti na privatnim šumama na savjetodavnu službu Hrvatske šume rješavaju se balasta. Problem sive zone u privatnim šumama, šumoposjednika trebalo je riješiti restrukturiranjem Hrvatskih šuma što će se naravno sigurno i dogoditi a ne prebacivanjem 29 djelatnika u savjetodavnu službu i guranjem problema pod tepih. Članak 52. Ustava Republike Hrvatske navodi šume kao područja koja imaju osobitu zaštitu. Ovdje se radi o nacionalnom resursu kojeg je potrebno zaštiti bilo da se radi o šumama koje su u vlasništvu države ili onima u privatnom vlasništvu. Nadalje, kod ocjene potrebitih sredstava za provođenje zakona u prijedlogu zakona navedeno je kako provođenje ovog zakona neće imati implikacije niti zahtijevati dodatna sredstva u državnom proračunu. U državnom proračunu za 2013. godinu određen je iznos od 42 milijuna kuna za poljoprivrednu savjetodavnu službu. Rebalansom proračuna to je smanjeno za 4 milijuna dakle nekih 37 milijuna. No vidimo da i u proračunu za sljedeću godinu ta sredstva će biti povećana na 40 milijuna kuna. Pitanje je iz kojih sredstava će se financirati organiziranje stručnih edukacija, radionica, seminara iz područja šumarstva za šumoposjednike kao i drugi poslovi i zadaci navedeni u članku 4. stavka 2. prijedloga zakona unutar ovoga predloženog iznosa, unutar proračuna. Drugi važan problem je kapacitiranost uposlenika za obavljanje savjetodavnih djelatnosti navedenih u istom članku uzimajući u obzir činjenicu da se radi o inženjerima šumarstva i drvne struke. Posebno bih možda ovdje naglasio a to smo i danas na odboru govorili što će doći do smanjenja osobnih dohodaka ovima ljudima koji se tiču struke, inženjera šumarstva koji će biti prebačeni u savjetodavnu službu, navodno i tako je rečeno da će njihovi osobni dohoci biti manji nego što su do sada bili dok su bili zaposlenici Hrvatskih šuma. U ovom uvodnom dijelu dotaknuo sam se nove sastavnice savjetodavne službe šumarstva. No, kod same izmjene naziva zakona čini se primjerenije a u cilju zaštite kako poljoprivrede tako i šumarstva i ribarstva da se novi zakon ne zaustavi samo na savjetodavnoj službi već da to bude Zakon o savjetodavnoj službi u poljoprivredi, šumarstvu, ribarstvu i ruralnom razvoju. Stoga gospodine ministre ako je moguće i ako smatrate da bi to bilo dobro, evo ja vas molim da se to promijeni. U ocjeni stanja i osnovnih pitanja koje se trebaju urediti Izmjenama Zakona o poljoprivrednoj savjetodavnoj službi, predlagatelj izmjena navodi kako će se stvoriti kvalitetnija zakonska pretpostavka za učinkovito, učinkovitije obavljanje osnovnih i posebnih usluga savjetovanja te stručne potpore poljoprivrednicima, ribarima i šumoposjednicima. Bilo bi dobro preciznije definirati ovlast ali i odgovornost savjetodavne službe. Nadalje, iz prijedloga nisam mogao iščitati iz kojih će se izvora financirati 27 poslova i zadataka savjetodavne djelatnosti pa pretpostavljam da će to biti iz proračuna Republike Hrvatske. Zaključno bih rekao kako ideja okupljenih svih savjetodavnih službi na jednom mjestu itekako dobar potez ali nažalost izveden na potpuno pogrešan način bar što se tiče sektora šumarstva. Usvajanjem ovakvog prijedloga zakona još više će se produbiti siva zona raspolaganja drvnim sortimentima u šumama šumoposjednika. A upravo to bi nažalost nepovratno loše moglo utjecati na naše nacionalno blago, šume. Hvala lijepa.
Damir rimac, replika.
Poštovana potpredsjednice, poštovani ministre sa suradnicima. Kolega Lucić, pa ja sam zapravo impresioniran vašom raspravom pogotovo zato što ste sa pozicije izlagatelja u ime Kluba zastupnika HDZ-a zapravo docirali i ministru i svima onima koji se bave šumarstvom. Podsjetiti ću vas. Vlada Republike Hrvatske 2. lipnja 2006. donijela Uredbu o osnivanju šumarske savjetodavne službe. Čini mi se da je 2006. godine HDZ bio na vlasti. 4. veljače 2010. godine Vlada je donijela Uredbu o Izmjenama uredbe o osnivanju šumarske savjetodavne službe. Čini mi se također da je 2010. HDZ bio na vlasti. Dakle, ići iz perspektive da naravno vaša zabrinutost za ovih 9 plus 20 stručnih djelatnika koji će sada prijeći iz Hrvatskih šuma pod savjetodavnu službu ne mislim da je loše, mislim da je dobro. Vi ste ovaj potez nazvali dobrim ali da je izveden na krivi način, završen citat. No ja nisam čuo vašu konstruktivnu kritiku ili prijedlog na to. Dakle, dali ste jednu opservaciju da je potez dobar ali izveden na krivi način. Što bi vi napravili? Pitanje koje vam ja upućujem zbog čega je uopće šumarska savjetodavna služba osnovana ako se s njom maćehinski postupalo u ovome periodu. Možemo govoriti o poljoprivredno-savjetodavnoj službi ali vjerojatno ću imat prilike nešto kasnije o tome. Spomenuli ste doslovce, citiram, neozbiljan način rješavanja problema. Pa što ste čekali 8 ili 10 godina i taj problem Vlada HDZ-a nije riješila na adekvatan i kvalitetan način. Također citiram, problem je trebalo riješiti restrukturiranjem Hrvatskih šuma. Pa što to Vlada HDZ-a nije napravila u proteklih 8 ili 10 godina nego sada kada Vlada SDP-a na čelu te probleme rješava, kada čisti ono što ne valja vi dajete kritiku. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, Franjo Lucić.
Kolega Rimac, očito se nismo razumjeli. Dakle u mome izlaganju i danas na sjednici Odbora za poljoprivredu mi smo svi jednoglasno podržali ovaj prijedlog zakona i nitko nije rekao da HDZ-ova Vlada nije kako ste rekli 2006., '08. imala savjetodavnu službu. Mi smo za, ali da se temeljitije trebalo pristupit ovome restrukturiranju, da 29 djelatnika i to je zaključak danas i na odboru, neće moći obavljat ove poslove. I rekao sam u svome izlaganju da je bivša savjetodavna služba o kojoj ste vi govorili imala 80 djelatnika. Možda ne treba imat 80, možda je bila preglomazna, možda je to bio veliki trošak za proračun, ali 29 djelatnika neće biti dovoljno obzirom da znam kako i na koji način se u šumarstvu radi, neće bit dovoljno da bi obavljali ovaj ovako zahtjevan posao. I na kraju sam upravo svoga izlaganja rekao da, jesmo za to, ali se bojimo da će zbog nedostatka djelatnika upravo doći do iskorištavanja odnosno zbog sive zone i da ćemo bit u prilici onda gledat da se neki poslove rade onako kako ne trebaju. Dakle mi jesmo za to, ali kažem nedovoljan broj djelatnika samo je to pitanje, prije je bilo 80, hoće sad biti 40, ali 29 za cijelu Hrvatsku to nije dovoljno.
Branko Kutija, replika.
Zahvaljujem se gospođo potpredsjednice. Pa kolega Lucić, ja ću isto tako problematizirati tih 29 djelatnika i složit se s vama da to neće biti dostatan broj. Isto tako ću citirati na stranici 2 uvodnoga dijela teksta zadnji stavak kad kaže kako se ovim zakonom predviđa žurna reorganizacija u javnom sektoru u cilju korištenja raspoloživih fondova Europske unije te provedbe strukturnih reformi u poljoprivredi, ribarstvu, ruralnom razvoju i šumarstvu predlaže se donošenje ovog zakona po hitnom postupku. Znači ako želimo povlačiti sredstva iz Europske unije želim podsjetiti i vas i ministra i sve nas ovdje da nema žurnog povlačenja sredstava iz Europske unije. Znači činjenica jeste da smo mi uplatili 1,4 milijarde kuna u proračun Europske unije, a da iz toga istoga proračuna nismo povukli do sada ništa koliko znam. Moguće da jesmo, ali nije mi ta činjenica poznata. Ali isto tako mogli smo čuti potpredsjednika gospodina Grčića da ćemo biti u plusu u odnosu na uplaćeno čini mi se 6 milijardi eura ili kuna, nisam dovoljno razumio ali sasvim svejedno. Znači nesporna je činjenica da je u proračunu isto tako predviđena premala količina sredstava za planiranje svega, čini mi se oko 120 milijuna kuna, a ako želimo povlačiti sredstva iz Europske unije prvenstveno kad govorimo o poljoprivredi to je ta poljoprivredna omotnica koja je teška čini mi se 3,3 ili 3,5 milijardi eura, odnosno oko 25 milijardi kuna. Bojim se da ćemo na ovaj način biti u poziciji da ta sredstva povučemo. Stoga slažem se sa vašom zabrinutošću.
Odgovor na repliku, Franjo Lucić.
Pa naim o tome sam i govorio, dalo se iščitati iz onoga što sam želio reći da upravo ti šumoposjednici dakle moraju se sutra oslonit na europske fondove, kako u državnim šumama tako i u šumama privatnim potrebna je izrada vlaka, potrebno je uredit sve ono što je potrebno da bi se to prirodno bogatstvo moglo koristit i doći na tržište. Stoga svakako je zabrinjavajuće da upravo taj broj djelatnika neće dati onu potporu svim šumoposjednicima, a pogotovo što su rascjepkani kao što sam rekao u male parcele i zato je i danas rasprava na odboru i bila i složili smo se faktički da bi trebalo vidjet da u budućnosti broj djelatnika bude veći jer kažem, ovaj broj sigurno neće moći obnašat onu funkciju koja se od savjetodavne službe traži. Ali još jednom ponavljam, najveća će šteta biti ako uđemo u sivu zonu i ako jednostavno taj sustav ne bude funkcionirao onda i ovih 29 djelatnika koji će dobivat plaću, koji će prouzročit trošak u proračunu, da li državnom proračunu ili proračunu Hrvatskih šuma, ali vjerojatno u državnom proračunu neće pridonest onome što smo željeli nego će u biti bit bačen novac i neće bit potrošen za onu svrhu za koju smo se ovdje kroz ovaj zakon zalagali. Hvala lijepo.
Đurđica Sumrak, replika.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Kolega Lucić, dobro ste govorili i naravno da se slažem s vama ne samo zato što smo iz istog kluba nego jednostavno dobro ste problematizirali pitanje ovih 29 djelatnika. Mi ovdje u ovom prijedlogu zakona ne znamo ni koja je to struktura ni što bi oni radili, ni gdje će one raditi i svakako se ne možemo složiti sa konstatacijom zamjenice gospodina ministra gospođe Španjol koja je rekla da naprosto tih 29 ljudi žele ući u tu tzv. savjetodavnu službu bez obzira što će njima biti plaće manje, što je naprosto to dakle nije uopće za vjerovati. A tih 29 ljudi imaju pred sobom jednu veliku zadaću a to je iskorištavanje fondova EU. I naravno i još jedno što ste jako dobro problematizirali i nadam se da će to ministar uvažiti, a to je naziv savjetodavne službe. Dakle, jednako tako ne stoji konstatacija gospođe zamjenice Španjol da je ona negdje pročitala u nekim dokumentima, da u zemljama EU ne postoji poljoprivredna, savjetodavna služba. Postoji, ali postoji Poljoprivredna komora. Dakle, mi ovdje prijedlog je mijenjanje naziva zato što u toj službi ulazi šumari ulaze. Ali moramo znati da su to i pčelari u toj savjetodavnoj službi. Ali ako izgubi ta služba identitet, a pod ingerencijom je Ministarstva poljoprivrede, ne razumijem zbog čega se ne bi mogla jednako tako naziv biti poljoprivredna savjetodavna služba koja naravno objedinjuje sve ono u obrazloženju čime se bavi. Savjetodavna može biti, ja mislim da ćete se složiti kolega Lucić i bračna savjetodavna i svaka druga savjetodavna i naprosto ne vidim razloga da se taj naziv mijenja. Zaista ne vidim, vidjela sam, raspitala sam se, pitala sam danas poslije odbora znate i sami i nije točno da u zemljama EU ne postoji Poljoprivredna savjetodavna služba ili Poljoprivredna komora koja ima ulogu savjetodavne službe.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, Franjo Lucić.
Pa slažem se kolegice Sumrak u potpunosti s vama jer mislim da ovaj dodatak, a radi se o Ministarstvu poljoprivrede, radi se resorima koji pripadaju Ministarstvu poljoprivrede da dodatak Poljoprivredna savjetodavna služba, dakle za ribarstvo, za šumarstvo, ruralni razvoj ne bi ništa smetalo. No, evo zamolio sam ministra pa će on reći da li je to adekvatno ili nije. Kada govorimo o tima ljudima koji su danas radili u Hrvatskim šumama, sutra su u ovoj savjetodavnoj službi, dakle svakako da će Hrvatske šume i moraju provesti restrukturiranje jer su dio državnog poduzeća. Kao i sva ostala državna poduzeća moraju doživjeti sudbinu restrukturiranja. Ali da ovo ne ispadne samo hajmo se mi njih riješiti, 29 djelatnika, nemamo više s njima ništa, a na drugoj strani u biti da ne dobijemo neučinkovitu savjetodavnu službu. Zato bih svakako molio, da pokušamo sagledati okolnosti. Ako je prije radilo 80, da možda to pojačamo. Ne treba raditi 80, da stvaramo toliki trošak. Ali svakako da vidimo da možda na godinu ili ne znam kad se steknu za to prilike, da povećamo određeni broj ljudi kako bi mogli obavljati ovu vrlo važnu djelatnost u savjetodavnoj službi.
Sada riječ ima ministar Tihomir Jakovina. Izvolite ministre pet minuta po izmijenjenom Poslovniku.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Nastojat ću ne koristiti ni tih 5 minuta. Zapravo sam mislio s obzirom da ste danas cijeli dan u ovom poštovanom Domu, imate jako puno rasprava, zapravo objediniti i pričekati kraj. Ali s obzirom i na izlaganje kolege Lucića ispred kluba, ali i u veliki broj replika morao sam se uključiti odmah. Spominjete 2006. 80 djelatnika. Nije mi jasan razlog zašto ste onda ubili tu savjetodavnu službu i priključili je trgovačkom poduzeću u vlasništvu Republike Hrvatske koja gospodari samo sa sedamdeset posto državnih šuma. Na taj način ste 30% zapravo privatnih šuma i šumskog zemljišta, šumo posjednih u Republici Hrvatskoj riješili kvalitetne usluge. To je prvo pitanje. Govorite o 80 djelatnika koji su radili ne prema podacima ljudi koji su radili u Hrvatskim šumama. To je nekih tridesetak ljudi koje mi preuzimamo i radimo i ne razdvajamo kako ste rekli, nego zapravo radimo sinergiju i pojačanje savjetodavne službe. Zašto naziv savjetodavna služba. U toj službi ima veliki niz kolegice Sumrak vrlo kvalitetnih i veterinara koji pružaju veterinarske usluge. Zašto onda ne bi bio naziv i veterinarske? Hoćemo ribare spominjati, ribarski sektor koji je izuzetno važan, gdje radi i određeni broj vrsnih stručnjaka u Savjetodavnoj službi a nema ih u nazivu. Savjetodavna služba je sasvim zadovoljavajući naziv koji objedinjava sve djelatnosti koje će ta buduća efikasna institucija … [[Govornik se ne razumije.]] Nemojte spominjati brak. O braku se dosta strašno ovih dana priča, tako da nije predmet. Ja vodim Ministarstvo poljoprivrede i radim na tome da ova institucija bude efikasna, bude kvalitetna, bude ono što treba biti servis poljoprivrednim proizvođačima. Bilo je tu još zanimljivih pitanja da li je to zapravo restrukturiranje i pomoć Hrvatskim šumama 29 djelatnika, poštovani predsjedniče kluba odbora zapravo, matičnoga, u ime kluba ste govorili. Pa već mjesecima traje restrukturiranje Hrvatskih šuma. Gotovo 500 ili 600 ljudi je već smanjen broj u Hrvatskim šumama da uopće se o tome nije pričalo uz otpremnine, uz promjenu djelatnosti u obliku vanjskih suradnika ili bilo kako. Poslovni rezultati Hrvatskih šuma uz niže prihode zato što smo smanjili i rasteretili parafiskalnog nameta hrvatsko gospodarstvo za opće korisnu funkciju šuma za 50%, nekih 150, 160 milijuna su višestruko bolji nego na bivšim upravama Hrvatskih šuma smanjen je kriminal, smanjena je krađa, smanjena je racionalnost i restrukturiranje odnosno cijeli set mjera unapređenja i konsolidacije rada Hrvatskih šuma je u tijeku i on će se nastaviti. Ovih 29 ljudi ne izdvaja se iz Hrvatskih šuma u Savjetodavnu službu da bi se pomoglo Hrvatskim šumama. Hrvatske šume su jače, bolje i imaju kvalitetnije poslovne rezultate nego ikad unazad desetak godina. Pogledajte malo izvješća, pogledajte bilance pa će vam to potvrditi. Mislim da je poštovani kolega Kutija spominjao fondove, uplatu i povlačenje sredstava. Kad govorite o mom resoru vjerojatno ste mislili na desetu i jedanaestu godinu kad je bilo sramotno malo povlačenje sredstava u IPARD-u ove godine. Prošle godine smo imali na nivou 65%, a ove godine koristimo 100% s tim da mi ne uplaćujemo još uvijek za poljoprivredu. Govorim o programskom razdoblju četrnaesta dvadeseta kad ćemo imati na raspolaganju kroz Program ruralnog razvoja 332 milijuna kuna godišnje i cijeli sustav pripremamo zapravo da u savjetodavnom dijelu bude što jači, što bolji, što spremniji i da na taj način pomognu našim poljoprivrednicima ako već nisu vaše vlade to napravile na vrijeme da ih učine boljim, konkurentnijim, spremnijim za tržišnu utakmicu u EU onda to radi moje ministarstvo na čelu sa mnom. I budite sigurni dok ga ja vodim, dok je ovaj tim ljudi sa mnom da ćemo mi to i napraviti. Pokazuje rezultate i sada iskoristivosti fondova, pokazuju sve reforme koje smo dosad napravili. Tako će se i nastaviti. Ostalo više-manje vjerojatno će biti još osvrta ili u završnoj riječi, ali mislim da na ovaj način savjetodavna služba, da bilo je pitanje kako ćemo sa 40 milijuna? Tako što smo smanjili troškove, smanjili smo rasipništvo i smanjili smo svo ono nepotrebno trošenje na hladni pogon, na reprezentacije, na nepotrebne troškove putovanja i ostalo. 40 milijuna će savjetodavnoj službi pojačanoj za 29 ljudi u odnosu na ovo što imamo dosada biti sasvim dovoljno. A kad govorimo o brizi o Hrvatskim šumama pa u Hrvatskim šumama je par stotina vrsnih stručnjaka diplomiranih inženjera šumarstva, magistara, doktora znanosti i u istim zvanjima ljudi koji su vezani za drvo i drvnu tehnologiju i budite sigurni da će oni unutar svojih osnovnih zadaća, svojeg core biznisa gospodarenja Hrvatskim šumama znati odlično odraditi posao vezano za Hrvatske šume i šumsko-gospodarske osnove koje pokriva RH. Ovi ljudi će između ostalog raditi i za privatne šumoposjednike i pojačati taj dio savjetodavne službe. Zahvaljujem.
Hvala ministre. Imamo tri replike. Đurđica Sumrak, izvolite kolegice.
Hvala vam lijepo. Uvaženi gospodine ministre spominjali ste 2010., 2009., 2008. niste ali niste spominjali pregovore. Ovo sada što govorite o povlačenju iz kohezijskih fondova, ovo sada što ste govorili i govorite da ćete imati na poziciji, a imat ćete. Znate tko vam je to priuštio? HDZ-ova Vlada i njegovi stručni pregovarači jer su vam dogovorili, kolega Baranović vi ste toliko needucirani u tome i nemojte se moliti Bogu dragom, to jako dobro zna gospodin ministar, a i pojedinci koji su u njegovom timu koji ga još nisu ostavili, te omotnice i sve to dogovorio vam je upravo HDZ-ov tim. To je jedno. I ne bih se ja smijala nego bih jedanput u životu rekla istinu i ne bih se bavila aljkavim stvarima. A pod dva je savjetodavna služba. Vi meni govorite tko radi. Pa naravno da znamo koje su sve profesije i čim se sve bave. Mene zanima zbog čega ste onda vi mijenjali Ministarstvo poljoprivrede, vodnog gospodarstva i ruralnog razvoja samo u Ministarstvo poljoprivrede? Zbog čega? Poljoprivredna savjetodavna služba mora biti samo savjetodavna služba. Vaš odgovor nema nikakvog opravdanja nego jednostavno da vi to želite. Mene samo zanima tko vas ministre instruira? Meni to samo nije jasno.
Hvala. Imamo odgovor, izvolite ministre.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa nitko me ne instruira, ja imam najveću odgovornost kao čelni čovjek ministarstva sa svojim timom provoditi javne politike. Kad kažete zašto smo mijenjali, ispravljali smo zapravo nepravdu sitne političke trgovine vas i koalicijskog partnera HSS-a kad ste dijelili Hrvatske šume i vode i prelazili jedan i drugi bivši ministar i onda si na neki način dijelili plijen, odnosno utjecaj u javnim poduzećima. Napravili smo ono što je prirodno da Hrvatske vode, šume i poljoprivreda budu jedinstveni. Vrlo jednostavno, ja preuzimam odgovornost za vođenje ovog resora i budite sigurni da će on dok ga ja vodim zajedno sa svojim timom bez obzira što pojedinci odu prije ili kasnije jer ne mogu pratiti ritam ili ne mogu provoditi javne politike koje je većina u ovom Saboru i ova Vlada zacrtala provoditi na onaj način koji je najispravniji i najbolji za hrvatsku poljoprivredu, šumarstvo, ribarstvo i cijeli sektor koji vodi. Mislim da u ovome dijelu ako već govorite o fondovima i o velikoj učinkovitosti i zaslugama tog vašeg tima koji je pregovarao bio bih sretan da 50 milijuna eura nije u 2010. i 2011. propalo i neiskorišteno u tom istom IPARD-u. Vi ste ga programirali, vi ste dogovorili i vi ga niste iskoristili. Nažalost, to je činjenica i to je jednostavno neoborivo zašto ide na dušu onima koji to nisu napravili. Sadašnja uprava, sadašnja Agencija za plaćanje ima rezultate iza sebe. A kad govorite o ovim programima i ostalom, programu ruralnog razvoja kao najvažniji strateški dokument ovog ministarstva na osnovu koga ćemo vući ta sredstva između ostalog ima izdefinirane mjere i prioritete. Prvi prioritet kaže, koji vrijedi za cijelu EU, promicanje znanja, inovacija u poljoprivredi, šumarstvu i ruralnom razvoju a prioritet 1a jačanje veze poljoprivrede i šumarstva. Jedan od razloga zašto smo objedinili ovu instituciju savjetodavne službe u ovoj formi da bi bila efikasnija, da bi bila bolji servis, bolji support i našim poljoprivrednicima i ribarima i farmerima ali i šumoposjednicima. Hvala.
Igor Češek, replika. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani ministre evo prije svega moram reći da klub HDSSB-a će podržati ovakav zakonski prijedlog jer tradicija Poljoprivredno-savjetodavne službe je stara koliko i Hrvatska država jel. I apsolutno da se treba zalagati za unapređenje rada te Poljoprivredno-savjetodavne službe jer što je tih 233 osobe zaposlene u Poljoprivrednoj-savjetodavnoj službi ako znamo da postoji 180 agencija u RH koje zapošljavaju preko 21 tisuće osoba. No međutim, dvije stvari koje me muče, taj sam naziv savjetodavna služba. Dakle, smatram da je trebao ostati predznak Poljoprivredna-savjetodavna služba isključivo iz tog razloga jer ako služite se internetom pa uguglate savjetodavna služba mogli ste tako nazvati i služba za korisnike jer svi poljoprivredni proizvođači su ujedno i korisnici. I onda bi vam na prvim mjestima u tražilici izbacilo Služba za korisnike VIP-neta, Optima telekoma, THT-a. Dakle, nigdje se vjerojatno ne bi spominjala riječ poljoprivrednici ili poljoprivredna gospodarstva. To je prva stvar koja me muči kod ovog zakona. Druga stvar, u Strategiji razvoja Poljoprivredno-savjetodavne službe spominje se da radi 233 osobe i da do 2015. godine se planira povećati broj službenika na 255. Dakle, ako sad imamo zaposleno 233 osobe i pri njima dodamo 29 službenika Šumarske savjetodavne službe dolazimo do brojke od 262 osobe. Dakle, već smo premašili broj koji je napisan u ovoj strategiji. E sad, još jedna stvar kod te strategije. Pisala ju je ravnateljica Poljoprivredno-savjetodavne službe gdje koliko smo mogli pročitati u medijima da ste vi zatražili njezinu ostavku. Sad mene konkretno zanima da li je ta ostavka riješena od te ravnateljice i možda upravo se tu krije izmjena članka osam gdje propisujete što, koje kriterije mora zadovoljavati ravnatelj. Dakle može on biti veterinarskog smjera i šumarskog apsolutno podržavam i slažem se da to bude tako. Ali da li taj članka krije zapošljavanje nekog podobnog kadra? Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor, izvolite ministre.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Mislim da govorimo cijelo vrijeme i o formi a ne o sadržaju pa i ovdje smo čuli da je 2006.,2008.,2010. ubijena savjetodavna šumarska služba, da ona nije bila djelotvorna u načinu kako je zamišljena kao institucija sa brojem ljudi koje je imala. Imamo poljoprivredno savjetodavnu službu koja godinama funkcionira na jedan način koji nije najefikasniji i s kojim ne možemo biti s obzirom da dolazimo iz iste regije, najzadovoljnije, nije ni blizu slična modelima koji obilježavaju rad i način funkcioniranja savjetodavnih službi u naprednim poljoprivrednim zemljama EU. Ja želim da naša savjetodavna služba bude vrlo slična ili gotovo jednaka po rezultatima kao Nizozemska savjetodavna služba koja ima sasvim drukčiji model povezanosti savjetodavaca sa obiteljskim gospodarstvima, sa obrtima i tvrtkama koje rade i čiji su rezultati mjerljivi na samim farmama, na samim poljima, u plastenicima, staklenicima i ostalo. Tako će i funkcionirati i ova služba. Pitali ste pitanje za vd ravnateljicu Mikšić, da nezadovoljan sam bio jednim djelom rada i reorganizacije same savjetodavne službe sa onim što sam postavio kao cilj jer želim imati nizozemsku, austrijsku ili slovensku službu koja je zbilja servis i support našim odnosno svojim poljoprivrednim proizvođačima. Naša se nije u ovome dijelu tako transformirala, upravno vijeće će odlučiti o tome kad će se raspisati natječaj i koji će biti upravni segment buduće savjetodavne službe. Kada govorimo o ovome nazivu još jednom kažem to je forma, išli smo na objedinjeni naziv savjetodavne službe iz poštovanja i odavanja značaja i ostalim segmentima savjetodavnog djela koje ta služba pokriva. Očete mi reć da su šumari manje važni, ili drvo prerađivači u dijelu od same poljoprivrede. S obzirom na rezultate, izvoz i ostalo izuzetan značaj ribari koji su jedini su u značajnom suficitu, imaju odlične rezultate i u izvozu, isto bi se trebali naći u tom nazivu, tako da smo ovim objedinjenim nazivom išli na nešto što je kompromisno rješenje ali koje pokriva cijelu djelatnost vezano za ministarstvo. Zahvaljujem.
I posljednja replika, Franjo Lucić. Izvolite kolega.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa ja ne znam doista evo zašto je gospodin ministar ovako zaoštrio situaciju iz jedne mirne rasprave gdje smo upravo i danas na Odboru razgovarali, mislim pretvorili ste ovu raspravu u jednu atmosferu što doista ne dolikuje i nije primjerena. Naime sve ovo što ste izrekli, niste ništa rekli točno. Ja sam duže u šumarstvu od vas, vi ste ministar dvije godine, a ja sam u šumarstvu 12 godina i poznam unutar 12 godina sve rezultate Hrvatskih šuma i vaš rezultat ove godine uopće neće biti bolji u odnosu na prethodnih 10, 11 godina, to da znate samo. Drugo, rekli ste kaže, mi smo fondove ispregovarali. Pa gospodine dragi, došli ste na vlast 2011.godine kad je Hrvatska Vlada predvođena HDZ-om ispregovarala sva poglavlja unutar EU i sami ste rekli da smo mali povukli u 2012.pa znate zašto? zato što nismo mogli, jer je tek ispregovarano i došao je konac godine, došli su izbori i vi ste došli na vlast. I neka ste povukli u 2012. i 2013.daleko više sredstava pa dapače, dapače, al zaoštrili ste situaciju bez veze, bez veze ste ju zaoštrili. Prema tome nemojte govorit da ste vi ispregovarali kad je to bivša Vlada, nema veze koja i kako se zvala, a zvala se HDZ-ova Vlada, prema tome, to je istina. A drugo, rezultati Hrvatskih šuma i po 60 i 80 milijuna kuna su dobiti ostvarili što vi ove godine nećete ostvariti i daleko veća dobit. Nemojte obezvrjeđivat one stručne ljude koji su prethodnih godina bili predsjednici uprava i ministri jer to nije lijepo. I doista ste se na jedan grubi način osvrnuli na sve svoje kolege kao da ništa ne znaju a vi ste sada došli kao spasitelji u Hrvatskim šumama i riješit ćete sve probleme. Pa Hrvatske šume su i prije rješavale sve probleme pa tako ćete ih i vi rješavat. Al nemojte tako na takav način razgovarat. To nije u redu.
Hvala. Imamo odgovor. Izvolite ministre.
Poštovani kolega Lucić, ja uvijek nastojim odvagati riječi koje govorim pogotovo u ovome poštovanom Domu i nisam rekao da smo mi završili poglavlje 11, 12, 13 nego stručni pregovarački timovi za bivše vlade. Trebalo bi mi puno više od dvije minute da navedem sve ono što je problematično ili loše ispregovarano iako je bilo i značajno dobrih stvari koje su ispregovarane ali isto tako ako već govorite kolegama i ako mislite da znate puno više onda trebate znat da isprogramiran 2008.godine i da ste ga u 2010.godini već imali dovoljno vremena ugovorit broj projekata, provest ih i povuć u desetoj i jedanaestoj novac koji ste imali na raspolaganju. Linearno ste za sve godine odredili u pregovorima po projektiranoj, po projekciji 25-26 milijuna eura. Jel trebam govorit o točnim iznosima koliko je povučeno 2010., 2011. Reći ću kumulativno 50 milijuna eura ste u te dvije godine izgubili. Ni 25 milijuna eura nije iskorišteno u dvije godine, 125 milijuna je iskorišteno u 2012.od 195, ove godine ćemo svih 195 iskoristit 100%. Zašto? zato što agencija za plaćanje radi kako treba što resorna uprava za ruralni razvoj, EU i međunarodnu suradnju radi kako treba, što institucije rade puno bolje nego što su prije, sve ove agencije i ostalo. Kada govorite o rezultatima Hrvatskih šuma, 60 ili 80 milijuna kuna dobiti morate reći za koju godinu ili govorite o desetgodišnje razdoblje. Kad govorite o odličnom radu uprave, oćemo onima koji su imali odličnu suradnju sa FIMI-mediem. Bivša uprava je kao svjedok i načina izvlačenja novaca iz FIMI media bila odgovornost [[Upadica Batinić: Kolega molim vas.]] tadašnje uprave Hrvatskih šuma proces restrukturiranja, konsolidacije, reorganizacije Hrvatskih šuma, desetgodišnji ugovore sa drvoprerađivačima koji nikada u RH nisu bili za zaštitu vrlo važnog sektora drvne prerade i važne izvozne komponente našeg gospodarstva su potpisani za ove vlade od kada sam ja ministar nakon par mjeseci pregovora.
Hvala ministre [[Upadica: Hvala vama.]] Ja bih vas molio da se suzdržimo. Kolega Luciću nemojmo iz klupe. U ime Kluba zastupnika SDP-a kolega Mario Moharić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Evo kao što smo već čuli osnovni razlog donošenja zakona o izmjenama Zakona o Poljoprivrednoj savjetodavnoj službi je objedinjavanje Šumarske savjetodavne službe sa postojećom Poljoprivrednoj savjetodavnoj službom. Kako od 1.siječnja 2014.godine započinje šestogodišnje razdoblje provedbe mjera ruralnog razvoja koja će se financirati iz Europskog fonda za ruralni razvoj izmjenama navedenog zakona stvara se kvalitetnija zakonska pretpostavka za učinkovitije obavljanje osnovnih i posebnih usluga savjetovanja i stručne pomoći poljoprivrednicima, ribarima i šumoposjednicima. Poljoprivredna savjetodavna služba u RH osnovana je 1991.godine pri Poljoprivrednom centru Hrvatske a od 1994.do 1996.djeluje kao zaseban sektor pri Ministarstvu poljoprivrede. Uredbom Vlade iz 1996.godine osniva se Hrvatski zavod za poljoprivrednu savjetodavnu službu koji djeluje do kraja 2009.godine kada izmjenama Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori službu pripajaju navedenoj ustanovi kao javnu Poljoprivrednu savjetodavnu službu. Novim statusnim promjenama i upisom u sudski registar Poljoprivredna savjetodavna služba od 1.lipnja 2012.godine djeluje kao specijalizirana javna ustanova za obavljanje poslova poljoprivredno savjetodavne djelatnosti u poljoprivredi, ruralnom razvoju i ribarstvu. Zakonom o Poljoprivredna savjetodavna službi u svibnju 2012.godine služba djeluje kao samostalna javna specijalizirana ustanova sa dvije javne ovlasti u poljoprivredi temeljem Zakona o Poljoprivrednoj savjetodavnoj službi. Služba čiji je osnivač RH, a prava i dužnosti osnivača obavlja Ministarstvo nadležno za poslove poljoprivrede, ima svojstvo pravne osobe s pravima i obvezama propisanim Zakonom o Poljoprivredna savjetodavna službi, Zakonom o ustanovama, posebnim zakonima te statutom službe. Sredstva za rad službe ostvaruju se iz državnog proračuna RH obavljanjem svoje djelatnosti i iz drugih izvora na način i po uvjetima propisanim zakonom i statutom službe. Trenutno služba svojim korisnicima usluge pruža besplatno. Obavljanje djelatnosti je organizirano i provodi se na području cijele RH odnosno u sjedištu u Zagrebu i 112 ureda ispostava na terenu. Na dan 31.prosinca 2012.godine u službi je bilo zaposleno 231 službenik od toga 4 doktora znanosti, 27 magistra znanosti, 195 službenika visoke stručne spreme, 4 službenika više stručne spreme i samo 1 službenik srednje stručne spreme. Službenici u svakodnevne stručne obavljaju i specijalističke poslove koji zahtijevaju svakodnevni obilazak korisnika na području cijele RH. Šumarska savjetodavna služba je osnovana Uredbom Vlade 2006.godine, a već 2010.se zakonom o izmjenama Zakona o šumama ova služba pripada Trgovačkom društvu Hrvatske šume. Prijedlogom zakona o izmjenama zakona o Poljoprivredna savjetodavna službi 9 djelatnika za šume šumoposjednika pri direkciji Hrvatskih šuma, te 20 stručnih suradnika u podružnicama uprava šuma, dakle ukupno 29 djelatnika postat će sastavni dio Poljoprivredna savjetodavna službe kao zasebni sektor. Obrazovna struktura u sektorima poljoprivrede, prehrambene industrije i šumarstva je slaba. Pokazatelji poljoprivrednog obrazovanja na razini poljoprivrednog stanovništva vrlo su nepovoljni što ima izravni negativni utjecaj na razvoj i unapređenje poljoprivrede i hrvatskog sela. Bez ikakvog poljoprivrednog obrazovanje je 98% poljoprivrednog stanovništva. Završeni tečaj ima 0,25%, srednjoškolsko obrazovanje 1,25% dok više i visoko školsko obrazovanje ima svega 0,4% poljoprivrednog stanovništva. Prema podacima EUROSTAT-a iz 2010.godine udio nositelja poljoprivrednih gospodarstava s osnovnom i punom poljoprivrednom edukacijom u RH iznosio je 5% dok ta brojka za EU iznosi 29,5%. Udio nositelja poljoprivrednih gospodarstava s osnovnom i punom poljoprivrednom edukacijom mlađih od 35godina u RH je 11,7% dok za EU iznosi 31,5%. Na nizak stupanj obrazovanja indirektno se nadovezuje slabo korištenje informacijskih tehnologija te slaba povezanost, istraživačkog sustava s gospodarstvom. Zbog neznanja primjenjuje se zastarjela tehnologija čiji je rezultat manja produktivnost, ekonomska održivost i štetan utjecaj na okoliš. U uvjetima sve veće specijalizacije u poljoprivredi, prehrambenoj proizvodnji i šumarstvu važno je da ljudi uključeni u te sektore imaju pomoć kvalificiranih stručnjaka iz područja ekonomije u području korištenja novih tehnologija, odgovornog upravljanja prirodnim resursima kao i ublažavanju i prilagodbe klimatskim promjenama. Najvažniji oblik prijenosa znanja i inovacija u poljoprivredi, šumarstvu i ruralnom razvoju su savjetodavne usluge. uspostavljanjem sustava savjetovanja pomaže poljoprivrednicima, šumoposjednicima kao i malim i srednjim poduzetnicima u ruralnim područjima da poboljšaju održivo upravljanje i ukupnu učinkovitost svog posla. U RH postoji dobro razvijena javna i stručna poljoprivredna savjetodavna služba. Osim pojedinačnog, grupnog i medijskog savjetovanja poljoprivrednih gospodarstva o tehnološko, tehničkim mjerama u biljnoj ili animalnoj proizvodnji, poljoprivredna, savjetodavna služba značajno sudjeluje i pri realizaciji nacionalnih potpora u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju. Ovo je naročito došlo do izražaja protekle dvije godine kada su ukinute ispostave regionalnih ureda agencije za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju. Tako je primjerice u 2013. godini čak 21 tisuća 650 poljoprivrednih gospodarstva zatražilo pomoć savjetodavne službe prilikom podnošenja jedinstvenog elektroničkog zahtjeva za nacionalne potpore u poljoprivredi. Od 2014. savjetodavna bi služba trebala na isti način pružiti pomoć poljoprivrednim gospodarstvima pri korištenju europskih potpora ruralnog razvoja. Razvoj poljoprivredne proizvodnje temeljene na znanju i inovacijama jedan je od ključnih čimbenika društvenog i gospodarskog razvoja. Savjetodavne usluge pomoći će stvaranju baza znanja u ruralnim područjima koje su osnovi preduvjet za promicanje inovacija. Više razina osposobljenosti doprinosi većoj produktivnosti rada a time i većoj konkurentnosti gospodarstva. Višim stupnjem obrazovanja i pojačanim stručnim aktivnostima svih sudionika doći će do restrukturiranja i modernizacije navedenih sektora. Cilj je stvaranje poduzetničkog duha poljoprivrednih gospodarstva kroz inovativne, precizno usmjerene aktivnosti, jednostavniju i učinkovitiju diversifikaciju poljoprivrednog sektora što će imati za posljedicu osnivanje novih malih poduzeća a posredno i novih radnih mjesta. Primanje Republike Hrvatske u punopravno članstvo Europske unije pred savjetodavna tijela postavljeni su novi zahtjevi. Smanjenje upotrebe pesticida sukladno nacionalnom akcijskom planu, zaštita tla i vode, implementacija poljoprivredno okolišnih mjera, povećanje produktivnosti i učinkovitosti poljoprivrede, uvođenjem novih tehnologija, smanjenje zagađenja zraka i ublažavanje klimatskih promjena. Poboljšanje strukture i kvalitete tla, uporabom prirodnih gnojiva i smanjenjem uporabe sredstva za zaštitu bilja i mineralnih gnojiva neophodno je za zaštitu tla i vode. U tom smislu, savjetodavne usluge omogućiti će poljoprivrednim proizvođačima i šumoposjednicima da poštuju sve obaveze koje su preuzeli uključivanjem u posebne sheme plaćanja: ekološku, integriranu proizvodnju, agro okoliš na plaćanje i slično. Kao i uvođenje posebnih tehnika u šumarskom sektoru. Praksa samostalnog izvođenja radova, iskorištavanja šuma, uvjetovana je dobrim dijelom ograničenom mogućnošću šumoposjednika za angažiranje licenciranih tvrtki za radove u šumarstvu po povoljnim cijenama. Uglavnom se iz šuma u privatnom vlasništvu priprema i koristi ogrjevno drvo što dovodi do devastacije šuma. Privatnih šuma ima oko 680 tisuća hektara dok državnih kojima gospodare Hrvatske šume ima oko 2 milijuna hektara. Privatne šume su usitnjene i imaju oko 600 tisuća vlasnika od kojih mnogi niti ne znaju gdje im se šumoposjedi nalaze te ih se često siječe bez nadzora. Stoga je jedan od ciljeva zakona Izmjenama Zakona o savjetodavnoj službi poboljšati edukaciju te osposobljavanje šumoposjednika kao i mikro, malih i srednjih poduzetnika iz sektora šumarstva za stručan i siguran rad na postolatima učinkovite primjene 5E načela, energetski, ekološki, ekonomski, ergonomski, estetski učinkovito izvođenje šumskih radova. Navedeno je potrebno primjenjivati na poslovima vezanim ne samo uz radove iskorištavanja šuma već jednako tako uz radove vezane za uzgajanje i zaštitu šuma što ujedno predstavlja jedan od važnih preduvjeta za razvoj tržišno konkurentnog i u potpunosti prihvatljivog šumarstva u ruralnim područjima. Glavni cilj Zakona o izmjenama Zakona o poljoprivrednoj savjetodavnoj službi je povećati stručnost, produktivnost i učinkovitost poljoprivrednika, mladih poljoprivrednika, posjednika šuma, upravitelja zemljišta uz prilagodbu i ublažavanje klimatskim promjenama i zaštitu okoliša. Zbog samog karaktera poljoprivredne proizvodnje koja je ovisna o vanjskim utjecajima učinkovito upravljanje rizicima od velike je važnosti za poljoprivrednike. Savjetodavne usluge pomoći će poljoprivrednicima u rješavanju najčešćih vrsta rizika s kojima se susreću nepovoljne klimatske prilike, bolesti životinja i biljaka, najezde nametnika, te u slučaju ekoloških incidenata kao i stabilizaciji prihoda poljoprivrednicima koji su suočeni sa velikim padom prihoda. Zajednički nastupi na tržištu zahtijevaju od poljoprivrednih proizvođača znanje i osposobljenost u promociji i traženju njihovih proizvoda. Poseban naglasak biti će stavljen na savjetovanje o agro okolišnim plaćanjima, uspostavi, očuvanje, obogaćivanje bioraznolikosti, uključivanje područja Natura 2000 i područja visoke prirodne vrijednosti. Isto tako djelatnost i savjetodavne službe će pomoći dostizanju ciljeva Okvirne direktive o vodama kako bi se zaštitili voda i tlo od negativnih utjecaja poljoprivrede osobito u područjima koja su posebnim zakonom proglašene područjima od velike važnosti. Savjetodavne usluge će pomoći učinkovitoj upotrebi energije uz istovremene smanjenje emisije stakleničkih plinova i amonijaka, poboljšanje kvalitete zraka kao i korištenje energije iz obnovljivih izvora. Isto tako podići će raznu znanja i vještina, lokalnih akcijskih grupa u upravljanju partnerstvima i provedbu pristupa leader kao i diversifikaciju gospodarstva, kao o način promicanja poduzetništva stvaranju novih radnih mjesta kao o bitnom preduvjetu lokalnog razvoja. Hvala.
Hvala i vama. Imamo dvije replike. Đurđica Sumrak, izvolite.
Hvala vam lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega, ja bih samo se, nadodala bih nešto vezano kada ste govorili o edukaciji poljoprivrednika. Slažem se s vama, naravno da trebaju biti još više educirani ali se ne slažem sa ovim podacima. Naime, edukacija i to obvezna edukacija poljoprivrednika da bi mogli ostvariti pravo na bilo koje subvencije ili poticaje počela je daleke 2008. godine ili 2007., točno ne znam vam, ali obzirom da sam ja radila u Uredu za poljoprivredu i šumarstvo grada Zagreba dobro znam kad je to počelo i na koji način. I otvarale su se škole, mahom su to polagali mladi znači proizvođači. Neću sad nabrajati znači sve sektore koji su bili, ali evo pčelarstvo, voćarstvo, uzgoj ljekovitog bilja, mljekarstvo itd. To znači da neće se sada tek desiti i otkrit topla voda, upravo ova edukacija je otkrivena, problem je naš kompletan u tome što inače poljoprivredom se bave staračka domaćinstva i naravno takva struktura koju ste vi pročitali bila je nekada, struktura se bitno promijenila. I dozvolite kolega uvaženi da vam sljedeće pročitam. Značajna sredstva spomenutog fonda EFARD bit će na raspolaganju 2014. godine, a za njegovo korištenje od presudnog značaja je informiranost i pripremljenost poljoprivrednih proizvođača te djelatnika lokalne samouprave. U tom procesu ključnu ulogu imat će Poljoprivredna savjetodavna služba, to ste napisali ovdje i izmjenom zakona tako će se stvorit kvalitetnija zakonska pretpostavka za učinkovitije obavljanje osnovnih i posebnih usluga savjetovanja te stručne potpore poljoprivrednicima, ribarima i šumoposjednicima. U tome je bit. Zato tražimo kolega da se ovo zove poljoprivredna savjetodavna služba jer odlično ste u ocjeni stanja u stvarnosti i prikazali i napisali što to znači. Eto hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite kolega Moharić.
Evo poštovana kolegice, ja sam podatke koje sam iznio, iznio relativno svježe. To su iz 2010. godine, dakle jedna vrlo negativna struktura kvalifikacija našeg stanovništva gdje je itekako potrebna savjetodavna služba. Što se tiče samog naziva to smo čuli od ministra i mislim da je to sasvim prihvatljivo. Ovdje se nalazi savjetodavne službe i za šumarstvo i za ribarstvo, tako da ovaj naziv mislim da ima smisla.
Hvala. Igor Češek, replika. Izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Mohariću, vi ste u svojoj raspravio dobar dio rasprave ustvari posvetili priči o tome kako je niska obrazovna struktura poljoprivrednih proizvođača i mogu se s vama složit u toj vašoj tezi, međutim svjesni smo u zadnje vrijeme da sve više poljoprivredni proizvođača se obrazuje i oni su shvatili da cjeloživotno obrazovanje i može pridonijeti razvijanju njihovih OPG-a. Međutim je činjenica da dobar dio tih poljoprivrednih proizvođača nisu ni informatički pismeni ili slabo informatički pismeni i ne snalaze se možda u tim nekakvim nazivima i imenima. Pa upravo zato evo podržavam i kolegicu Sumrak, ne umanjujući važnost niti šumarske savjetodavne službe. Upravo zbog toga bi trebao ostati naziv Poljoprivredna savjetodavna služba, jer zamislite vi sad jednog poljoprivrednog proizvođača koji ima 55-60 godina i dolazi u nekakav ured državne uprave, nekakvu zgradu i pogleda na vrata, piše savjetodavna služba. Da li pokucat na ta vrata ili ne pokucat? Da piše Poljoprivredna savjetodavna služba on će zasigurno pokucat. A isto tako ako pogledate na internet piše samo Ministarstvo poljoprivrede, dakle ne nosi pun naziv. Onda se komotno može Ministarstvo poljoprivrede zvat samo ministarstvo. Zahvaljujem.
Hvala. Nema odgovora. Nastavljamo sa raspravom. U ime Kluba zastupnika HNS-a Ivica Mandić. Izvolite kolega.
Gospodine potpredsjedniče, uvaženi ministre sa suradnicima, ministre u pričuvi, kolegice i kolege. Evo pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o Poljoprivrednoj savjetodavnoj službi, s konačnim prijedlogom. Kolege i do sada koje su uzele učešća u raspravi puno toga su rekli i mislim da ove intervencije na ovaj zakon koji smo mi donijeli početkom 2012. godine u biti u najvećoj mjeri odnose se po pitanju Savjetodavne šumarske službe koja treba doći u sustav Poljoprivredne savjetodavne službe. Normalno, sve ove intervencije u postojeći zakon prije svega imaju svrhu da povećaju efikasnost Poljoprivredne savjetodavne službe jer savjetodavna služba je jedna od najvažnijih poluga provođenja poljoprivredne politike u Republici Hrvatskoj. U biti to je jedna transmisija znanja prema poljoprivrednicima i mislim da tendencije i trendove koje ima ministarstvo na čelu sa ministrom Jakovina ima dobar smjer i želi da na ovakav način kvalitetnom i jakom savjetodavnom službom značajno utječe na tokove u poljoprivredi. Ono što je također bitno, upravo je kolegica Đurđica spomenula da 2014. godine dolaze značajna sredstva iz EFARD-a. Iz tih razloga trebamo sa savjetodavnom službom imati učinkoviti sustav koji će povući značajna financijska sredstva, koji će poljoprivrednu proizvodnju koja će biti kvalitetnija. Ono što je bitno da unutar savjetodavne službe imamo posebne odjela koji se bave pojedinim djelatnostima u poljoprivrednoj proizvodnji, poljoprivredom, šumarstvom, ribarskom proizvodnjom, a mislim da je ovdje posebno značajan ruralan prostor jer Europska unija iz svojih strukturnih fondova ima značajna sredstva koja bi bilo stvarno jako loše za Republiku Hrvatsku da ta sredstva u značajnoj mjeri ne iskoristimo. Ono što je tema izmjena Zakona o savjetodavnoj službi je svakako uvođenje savjetodavne šumarske službe u poljoprivrednu službu. 2006. godine osnovana je Šumarska savjetodavna služba sa razlogom i zahvaljujući odličnom radu šumarske kompletno struke u Republici Hrvatskoj mi ne možemo reći da su naše šume devastirane, da naše šume nisu kvalitetno, da nije s njima gospodareno. Ali je to još veća obaveza da na takav isti način nastavimo sa takvim čuvanjem i korištenjem i gospodarenjem tog izuzetnog, značajnog potencijala. Ono što je također bitno da po pitanju pokrivenosti šuma u Republici Hrvatskoj da je Republika Hrvatska daleko iznad prosjeka EU pokrivenosti šumama što u biti omogućava i kvalitetniji život u Republici Hrvatskoj. Ono što je bitno da je Vlada Republike Hrvatske osnovala Hrvatske šume, društvo sa ograničenom odgovornošću koja ima brigu gospodariti sa državnim šumama i takvih šuma je u Republici Hrvatskoj preko 70%. Ono što je bitno napomenuti da u pojedinim dijelovima Republike Hrvatske privatni šumo posjednici mali su. Recimo sjeverni dio Republike Hrvatske Zagorje i taj dio tu imamo veliki broj malih šumskih posjednika i tu imamo onu situaciju koju su spomenuli i kolega Lucić i kolega Moharić da su to mali posjedi i da u biti gospodarenje sa takvim prostorima i nije dobro. Ono što je bila otežavajuća okolnost u vremenu dok je savjetodavna šumarska služba bila unutar Hrvatskih šuma ona se više odnosila prema onom dijelu koji je vezane za društveno vlasništvo ili za društvene šume, tako da su mali šumo posjednici nisu bili dovoljno zastupljeni. Ono što mi u Hrvatskoj narodnoj stranci i ocjenjujemo da je dobar potez Ministarstva poljoprivrede, da se sve savjetodavne službe objedine i da djeluju pod jednom kapom. Zašto govorimo? Jer taj puta imamo sinergiju različitih struka, jer kod svih pisanja projekata nikad nemate projekte u kojima će se raditi samo jedno zvanje ili jedna struka. Tako recimo da u ovim dijelovima ruralnog prostora koji je uz Jadransko more. Znači, tu imamo od ribarstva, ruralnog prostora šuma. Uglavnom možemo na jedan dobar način objediniti jer kažem ta raznolikost sigurno dobro će doći Republici Hrvatskoj, a sigurno i savjetodavnoj službi i korisnicima koji će koristiti projekte za povlačenje sredstava iz EU. Ono što je bitno napomenuti da je u odnosu na izvorni zakon 2012. godine došlo je do izmjena kod Upravnog vijeća, da imamo predsjednika i tri člana i da se imenuje ravnatelj. Tu mi kao klub Hrvatske narodne stranke i preko našeg zastupnika predlaže da se uz tri zvanja uz agronomsku, veterinarsku, šumarsku struku uvede i ova struka iz ribarskog visokog zvanja. Mislimo da je to u redu. Klub Hrvatske narodne stranke će poduprijeti ovaj zakon jer on želi i doprinosi da savjetodavna služba na terenu bude jača, kvalitetnija. Ono što mi također u Hrvatskoj narodnoj stranci smatramo da broj djelatnika u Savjetodavnoj službi treba ići prema onoj dinamici. Smatramo da nije dovoljan broj, jer vjerujemo da u vremenu koji je pred nama da će bit zahtjevi od obiteljskih gospodarstava ili od poljoprivrednih gospodarstava bit će prema Savjetodavnoj službi sve veći i iz tih razloga smatramo da kvalitetni kadrovi će značajno doprinositi promicanju i Strategije poljoprivrede i Strategije razvoja Republike Hrvatske. Klub Hrvatske narodne stranke će poduprijeti ovaj zakon. Hvala.
Hvala i vama. I prelazimo na pojedinačnu raspravu. Petar Baranović, izvolite kolega.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvaženi gospodine ministre sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Kratko prokomentirati neke stvari možda koje su izrečene danas tijekom, odnosno večeras tijekom ove rasprave. Ali prije toga ponajprije konstatirati da je ova promjena bila nužna. Ova promjena je bila nužna ne samo zato što je to netko propisao pravne stečevine EU kao što je rekao kolega iz HDSSB-a tijekom svoje rasprave ova služba kod nas ima dugu tradiciju i nije nikakav novi izum. Ali je činjenica bila odista nelogična da u jednom dijelu imate obuhvaćeno područje savjetovanja u poljoprivredi i ribarstvu, a da s druge strane recimo savjetovanje kad je u pitanju šumarska djelatnost bude pod ingerencijom jednog trgovačkog društva koje nema ovlasti nad svim šumskim površinama nego gospodari onim šumama koje su u vlasništvu Republike Hrvatske. Međutim, ono što je najbitnije to je da se pogodi i realizira temeljna ambicija koju ima predlagatelj ovog zakona a to je da Poljoprivredno-savjetodavna služba prihvati veliki teret i veliku odgovornost u narednom periodu. Činjenica je da ta služba do sada je imala rezultate u kojima se moglo razgovarati na različite načine i u različitim subdomenama njenog djelovanja je imala bolje ili lošije, više ili manje vidljive, ali ono što čeka kompletni agro sustav u Republici Hrvatskoj to je zadatak povlačenja i korištenja sredstava iz EU fondova. Kad uzmemo u obzir činjenicu koja je iznesena tijekom večerašnje rasprave o katastrofalno lošoj obrazovnoj strukturi hrvatskih poljoprivrednika, ljudi koji su nositelji poljoprivredne proizvodnje, ljudi koji bi trebali biti temeljni korisnici tih sredstava, ljudi koji bez tih sredstava i konačne reforme hrvatskog poljoprivrednog sustava neće moći opstati onda je potpuno jasno da Poljoprivrednu savjetodavnu službu, odnosno Savjetodavnu službu u budućem vremenu čeka ogroman zadatak. Teško je očekivati da ljudi koji su vlasnici poljoprivrednih gospodarstava sa takvom obrazovnom strukturom kakvu imamo, sa takvom razinom naobrazbe, stručne naobrazbe mogu bez asistencije pripremati projekte, a isto tako znajući u kakvom su već godinama financijskom stanju teško je očekivati da mogu platiti baš svi i u svakom pogledu intelektualne usluge po onim cijenama koje se nude na tržištu od strane profesionalnih konzultanata i projekt menadžera. Prema tome, stavljanje tog tereta nije nimalo lak zadatak za buduću službu, ali je nužan. I apsolutno je ispravno to što je Ministarstvo poljoprivrede na ovaj način išlo u promjene kad je u pitanju zadatak Poljoprivredno-savjetodavne službe. Bilo je tijekom rasprave i plakanja nad sudbinom Hrvatskih šuma, bilo je komentara na rezultate poslovanja da oni vrlo vjerojatno jesu nešto drukčiji nego što su to bili prethodnih godina iz razloga što su prethodnih godina Hrvatske šume imale jedan vrlo značajan prihod u puno većem iznosu koji nije ostvarivan temeljem njihove velike sposobnosti, umijećem upravljanja ni poslovnih rezultata nego je riječ o parafiskalnom nametu koji je možda jedan od najbezobraznijih parafiskalnih nameta uopće u tom sustavu poznat kao takav OKFŠ tzv. namet koji su plaćali ljudi u gospodarstvu, koji je smanjen za 50% čime je koliko pamtim brojke gospodarstvo rasterećeno za 250 milijuna kuna, a samim tim su i Hrvatske šume smanjile svoj prihod za 250 milijuna kuna. Prema tome, temeljem te činjenice nije realno moguće da rezultati poslovanja budu isti. Bilo je govora i o tome koja je Vlada pregovarala i ispregovarala, koja je politička stranka zaslužna za pregovore koja je pregovarala … nekog svog osobnog iskustva sastav ljudi koji su pripremali pregovaračka stajališta je bio prvenstveno temeljen na njihovoj stručnosti, a temeljem svog osobnog iskustva mogu svjedočiti da nismo baš bili svi iz HDZ-a jer mene se može svrstati u mnoge kategorije u životu ali me se ne može svrstati u HDZ-e pa čak niti u simpatizere HDZ-a. Dakle, struka je pregovarala. Angažirana Vlada Republike Hrvatske a ne nikakve Vlade HDZ-a. Ja bar mislim da nijedna stranka nema ambicije se dignuti iznad institucije Vlade RH, Vlade svih njenih građana koja ima jasno precizirane zadatke Hrvatskim ustavom i hrvatskim zakonima. O kvaliteti ispregovaranog da se reći štošta pa će mi biti jako drago ako isti kolege koji su se večeras tako busali u prsa za svoje političke zasluge kad budemo sljedeći put raspravljali o prošeku da izađu vani pa da kažu da mi smo dame i gospodo krivi za to. Ili smo krivi za neke druge stvari koje isto tako izlaze i izlaze ali nitko racionalan i odgovoran neće u toj šumi propisa tražiti savršenstvo jer savršenstvo ne postoji. Ali budimo bar korektni. Ono jedino što u ovom zakonu sam kroz jedan kratki amandman gospodinu ministru i njegovom timu podastrao je stvar principa s obzirom da ova služba u svom budućem radu obuhvaća sve s područja i poljoprivrede i veterine i šumarstva i ribarstva. Bio sam slobodan kao zastupnik u Hrvatskom saboru ali isto tako i kao zastupnik svih kolega iz ribarskog sektora principijelnosti radi predložiti amandman da budući ravnatelj Savjetodavne službe može biti onaj tko ima adekvatne reference s područja poljoprivrede, veterine, šumarstva i ribarstva. Nema apsolutno nikakvog razloga da jedan odgovoran ministar ispoštuje principe i prihvati taj amandman. Hvala na pažnji.
Hvala i vama. Imamo dvije replike. Đurđica Sumrak, izvolite kolegice.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine Baranović na kraju ćemo zbrajati rezultate, a vjerojatno nećemo dugo čekati. Ovako, što se tiče pregovarača u pregovaračkom timu naravno da su to bili stručni ljudi, bili su i stranački, sam ministar je bio stranački čovjek. Ali pogledajte gospodine Baranović nažalost od tih stručnih ljudi svi su istjerani van iz tog ministarstva. Pa onda vidite, govorite o prošeku, o teranu, trebalo je još malo muke da dođe se do kraja. Ali ne govorite o izvozu svinjskog mesa i goveđeg mesa, e to ne govorite. A onda ne govorite o još nekim stvarima, to ću vam reći u idućoj raspravi, o šlamperaju koji se dešava u momentalno Ministarstvu poljoprivrede. A onda da vam kažem za OKFŠ, to je parafiskalni namet, da. I prvi puta se snižavao mislim 2010. koliko ja znam. A znate to nije bezvezan namet. OKFŠ služi za uređenje šumskih požarnih puteva, ta sredstva se troše za razminiravanje pa onda ima još neke namjene. Tako da to nije bezveze i nekakav grozni parafiskalni namet koji je užasan, beskoristan i samo za uzimanje novaca, nije. A onda ja bih se pridružila, slažem se neka bude i ribar može biti isto ravnatelj. Može, meni je to drago, ali ja bih se založila da bude i pčelar. Jer mi imamo visoko obrazovane pčelare, škole i akademije pčelarske vani postoje. Pa eto lijepo molim ja ću se pridružiti ovoj molbi gospodina Baranovića da i naš sektor pčelarstva koji je pripremljen već odavno za ulazak u EU ima i nacionalne strategije i sve gotovo prije nego svi.
Hvala. Odgovor, kolega Baranović. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Sumrak meni je izuzetno drago da se vi zalažete za određene principe kad je u pitanju kadroviranje po svim javnim poduzećima, institucijama u hrvatskom društvu. Osobno sam pobornik takve politike a i na lokalnoj razini gdje smo i bili direktno odgovorni za određene poteze smo čak i pokazali principijelno da se tako može raditi, to kolegica koja sjedi iza vas zna, pa su njeni stranačke kolege tako dobivali za našeg mandata ponovno povjerenje na temelju ostvarenih rezultata i bogu hvala da je tako, no međutim izgubili smo izbore i gle čuda došla je vaša stranka, tako moralna, tako ispravna, svi najuspješniji direktori su pometeni preko noći. Dovedeni su ljudi koji imaju kaznene prijave, koji su osuđivani i to kolegica Branka Juričev-Martinčev zna. A inače za vašeg mandata u Šibeniku se ne može postati niti škovacin. To je časno zanimanje škovacina koje je svoje tako krasno utjelovio u Liku čuvenoga Joze, ne može se biti niti čovjek koji radi taj težak i častan posao ako niste član HDZ-a. Šta se tiče pitanja ovog parafiskalnoga nameta, nisam baš primijetio da je sjajno stanje u onom dijelu u kojem su Hrvatske šume nekad bile odgovorne kad je u pitanju trošenje tih sredstava. A što se tiče šlamperaja u ministarstvima i u vođenju ove države, vi ćete se večeras baviti sa šlamperajem možda ovog ministarstva ali sa šlamperajem načina i vođenja od strane vaše stranke se bavi institucija pravosuđa, to je veliki problem. Hvala lijepa.
Hvala. Ingrid Antičević-Marinović, replika, izvolite.
Kažete kolega i u raspravi ste to spomenuli da će se tim institucijama, da će se njihovim radom jer kaže vama kolegica da će se na kraju zbrajati rezultati i govorite o šlamperaju. Ja baš taj postupak kako su vodili ministarstvo i čitavu državu i kakva je bila politika ne bi nazvala šlamperajem nego je to bilo dobro razrađen modus operandi smisao vlasti je bio taj da se krade i ništa drugo. Što god se taklo, pogledajmo, što god se taklo, njihovi radovi nikad ne znaš koliko će trajati, ne znaš koliko će koštati, jedino se zna tko će te radove izvršavati. Prema tome braniti danas u ovom trenutku i upravo iz resornog ministarstva kad resorni ministar bivši Čobanković priznaje krivnju, kad je premijer koji ga je tamo postavio i za čije je poslove tamo radio odgovara. Ovdje se ljudi upiru braniti kako je bilo divno i krasno. Pa nemojte to raditi. Pa vidite da su vam muški kolege pobjegli i vas su ostavili žene da branite neobranjivo. Nemojte to raditi. A ono što mi se čini, što je jako vrijedno nešto da se i mi okrenemo budućnosti i našem poslu i na ovo nikad i ne upozoravamo, mi se time ne bavimo prošlošću al oni prozivaju. Pa vi morate dobiti ono, vi sami želite, pa što vam je? to su veće nekakve metode, u tome oni uživaju. Dakle, nešto čega set treba sramiti oni potenciraju, mi hoćemo naprijed a oni vuku nazad. Evo ovako, što kaže kolega Baranović? Mislim da je to nešto, kažete kolega da vam izravno kažem, to je nešto što ovo ministarstvo i što vi posebno potencirate kako privući ta sredstva, u što većoj mjeri, što radi savjetodavna služba, milim da je to primjer da rade i ostala naša ministarstva. Pa eto gospodine ministre koristim ovu priliku da ih i na to upozorite.
Hvala. Nemamo odgovora. Ministre završno izvolite. Strpljenja malo.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Nastojat ću zbilja biti kratak, zahvalit svim kolegicama i kolegama na dobroj raspravi i na ne pohvalama nego sugestija na reformski dio posla sa savjetodavnom službom, možda sam ostao malo samo dužan nešto podataka vezano za brigu ili čudnu zabrinutost za Hrvatske šume. U Hrvatskim šumama sa danom 31.9.2013.je uposleno da li u stalnom radnom odnosu ili na određeno 8 tisuća 450 djelatnika od čega je sa visokom stručnom spremom 1440 kolega, sa višom stručnom spremom 221, za odgovorno upravljanje i gospodarenje Hrvatskim šumama se ne morate zbilja brinuti. Imali ste prilike u dva mandata prije a to kako ste dobro radili još jednom ću ponoviti govori i radom uprava bivših koje su više kao svjedoci u sudskim procesima vašem bivšem premijeru nego stvarno što su radili kvalitetno. Kad govorimo o OKFŠ-u ne bi se složio sa kolegom Baranovićem, a je to nepotrebno, to je parafiskalni namet. Pitanje je bilo zapravo stvarno o načinu korištenja i odgovornosti o utrošenim sredstvima na onaj način kako su se povećavali kolektivni mjesec, mjesec i pol dane prije parlamentarnih izbora, kad ste kupovali izbore i vezane u sektoru šumarstva ljudi koji jeste jer ste 70 milijuna kuna novih materijalnih prava kroz novi kolektivni ugovor dal. Za to se ne troši OKFŠ dok je ova uprava koja je manje racionalnija i odgovornija OKFŠ se do znanje lipe troši sukladno onome što je od biološke obnove šuma, od protupožarnog od razminiranja za koje se troši značajno više milijuna nego u vašim vladama i ostalo. I moram ispraviti kolegu Baranovića, poslovni rezultati ove uprave i Hrvatskih šuma sada su i uz manje prihode puno bolji nego za bivših vlada i bivših uprava. Mislim da je poštovana kolegica Sumrak s kojom uvijek volim ovako argumentirano raspravljati dala primjedbu o u opisnom djelu zakona odnosno ocjeni stanja i osnovnim pitanjima koje treba urediti zakonom zašto stoji poljoprivredna savjetodavna služba? Zato što je to postojeći zakon na koji se referiramo. Ja nisam pravnik al niste ni vi. Pa onda ne bi trebali sumnjati u ono što rade stručne službe, ljudi koji godinama rade te propise. Vjerojatno ćemo i na idućem zakonu barem ste najavili, imate oštriju raspravu, spreman sam na nju ali odmah ću vam reć od sustava od gotovo 2005 ljudi sa agencijama, savjetodavnom službom i ostalima ja sam došao sa 20 ljudi, svi ostali ljudi nisu nestali, nisu izmislili. Oni koji su bili smeće, koji su bili neodgovorni, koji su bili na granici kriminala, koji su ošli svojom voljom, njih su istrani iz ministarstva. Radili su na poslovima ne na onim poslovima koje je možda vaša vlada i vaš bivši ministar i ekipa postavili na vrlo visokim pozicijama i dalje. Vodili su sektore vodili su službe ali nisu bili dorasli tome. Nisu de facto izbačeni kako velite ili otišli, nemojte se briniti za moje ministarstvo možda bolje malo analizirajte rad prijašnjih ministarstava vaših vlada. Još jednom zahvaljujem na dobrim sugestijama za ovaj zakon i budite sigurni da je osnovna intencija prvo vratiti Šumarsku savjetodavnu službu na onaj značaj koji treba imati i određivanje poslova koje treba imati prema privatnim vlasnicima šumskog zemljišta odnosno šumoposjednicima, a s druge strane i najvažnije omogućiti dobar suport dobru pomoć, dobru savjetodavnu službu svim poljoprivrednicima, svim ribarima, svim farmerima, svim šumoposjednicima u onom dijelu pripreme konzultantskog rada na pripremi projekata, na pripremi gospodarskih programa za povlačenje značajnih sredstava koji ćemo imati u Fondu za ruralni razvoj. Zahvaljujem.
Hvala ministre. Imamo replika. Đurđica Sumrak. Izvolite kolegice.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažani gospodine ministre, uporno potencirate nešto a to je vraćanje u prošlost. Upozoravaju vas i vaši, nemojte, ja znam da imate dogovor taj i da ćete sve svaljivati sada na Sanadera, na ove što su u zatvoru. Zapamtite dobro, pokucat će Bajić i na vaša vrata. I vaša apoteka. Ne mislim na vaša ministre, tu, ne tu u Saboru izvan toga. Ali ni vaša biljna apoteka nije baš po zakonu riješena. Vidite npr. nekih 500m HŽ pruge je neko kupio za DIOKI pa malo provjerite baš je tu ministar uprave vidite malo firma Kalistan provjerite malo i to. Vidite Bajić prije parlamentarnih izbora pokucat će na vrata mnogih iz ove Kukuriku koalicije jer imaju jako puno materijala a ima ih još. Međutim ja ću se vratiti na struku ministre, mene to ne zanima. Ja nisam sudjelovala u krađama niti mi ovdje koji sjedimo a ni vi pretpostavljam ni podržavali. Oni koji su to radili sjede u zatvoru i neka sjede za opomenu svima. Oni koji su stručni bili u svim ministarstvima trebali bi i dalje biti stručni. Ne kažem da moraju biti zamjenici vaši jer to je vaš tim o.k., ali vi ste stručne ljude u Ministarstvu poljoprivrede ponizili do te mjere da ste one koji su bili najviši u pregovaračkim timovima doslovce, znate ne morate nekome reći marš van, ali ga možete postaviti ispod gospodina koji kopira. I to je to gospodine ministre tu je problem. Ja znam da vi eto nemate baš puno iskustva i ja vam ne zamjeram. Osobno nemam ništa protiv vas, a nemamo ni mi ovdje koji sjedimo ali [[Upadica: Hvala.]] ali imamo.
Vrijeme. Imamo odgovor. Izvolite ministre.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Nisam štovana kolegice shvatio onaj prvi dio, a još manje mislim da smo ovdje razgovarali kao kolege da nisam u izvršnoj vlasti, da nisam ministar sjedio bih s ove strane i replicirao vam nisu mi jasne ovi napadi jel bi se ja trebao zabrinuti. Da li su to prijetnje ili vi imate neke posebne informacije odnosno povezanost sa tim službama koje ili da DORH-om ili ne znam s kim koji kucaju na vrata? Budite sigurni da i ako i takvih stvari bude da će biti puno, puno manje kucanja nego onoga što se kuca po vašoj stranci ili po cijeloj stranci za ono što ste radili. A kada govorim nisam spominjao opet ni stranku, nisam spominjao ni imena. Govorio sam a to smo vidjeli u prilozima u informativnim emisijama da pojedini članovi bivše Uprave Hrvatskih šuma kao svjedoci su priznavali da su prali milijune kuna iz Hrvatskih šuma kroz FIMI Mediju i ostale kanale pranje novca. Nisam izmislio nešto drugo to su postupci koji su u tijeku niti sam ih ja inicirao niti kucao na vrata. Kada govorite o stručnosti, kada govorite o tim političkim smjenama ili degradiranju stručnih ljudi onda vas molim navedite ime i prezime pa ću vam dati obrazloženje i odgovor za svakog pojedinog. Ja vam mogu navesti barem 10 ljudi koji su desnog političkog profila u ministarstvu koji su i sada na nivou načelnika sektora, načelnika služba ili čak neki koji su ostali na istim pozicijama na kojim su bili pa su moji pomoćnici. Tako da ne stoji to što govorite na taj način na koji pokušavate diskreditirati rad ovoga ministarstva. Red, rad i odgovornost je ono što tražim i što ću provoditi dok vodim ovo izuzetno odgovorno ministarstvo i važno ministarstvo za hrvatsko gospodarstvo. Neće biti nereda, neće biti toliko kriminala, neće biti toliko pogodovanja, neće biti toliko … od poljoprivrednog zemljišta do svih ostalih stvari koje ste radili u koncesijama u kvotama u svemu ostalome što god hoćete argumentirano ću vam obrazložiti. Zahvaljujem.
Hvala. Petar Baranović replika.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine ministre. Čisto preciznosti radi, uopće ne sumnjam u kvalitetu upravljanja Hrvatskim šumama danas i isključivo iz tog razloga sam se javio za repliku da to razjasnimo. Možda ste me vi krivo razumjeli a možda ste polovili i nekakve komentare na moju raspravu koji su bili pomalo modificirani onako uobičajeno u drugom pravcu. Što se tiče same naravi i ovoga parafiskalnog nameta ono što sam konstatirao u svojoj raspravi to je isključivo činjenica da smo ga smanjili za 50% i time rasteretili hrvatsko gospodarstvo. A uopće ne sumnjam da s odgovornim upravljanjem može i sa tolikim sredstvima napraviti možda čak i bolje rezultate nego prije. S obzirom da su tim sredstvima nekad u dvostruko većem iznosu raspolagala upravo gospoda koja se sada bave i nekim drugim djelatnostima osim one stručne, znači u statusu su svjedoka ili možda potencijalno nečeg drugoga ali ne bi želio prejudicirati niti se baviti poslovima institucije pravne države. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor izvolite ministre.
Zahvaljujem poštovani kolega Baranoviću. Ma dobro sam vas ja shvatio samo sam još jednom htio podvući i pojasniti priču oko OKFŠ-a i sami ste rekli bila je dvostruko veća, skinuli smo za 50% da bi rasteretili i pomogli hrvatskom gospodarstvu ali i s tim sredstvima smo izašli i u prošloj i u ovoj godini veći i značajniji iznos za razminiranje koje je ove godine čini mi se bio 30 milijuna kuna već nego ikada do sada jel gotovo 48 tisuća hektara hrvatskih šuma su još minski sumnjive ili minirana područja i Hrvatske šume ne mogu kvalitetno gospodariti sa drvnom masom i upravljati tim šumama. Zbog toga i dalje ćemo ulagati. Radimo projekcije, vjerojatno će taj parafiskalni namet doživjeti još modulacije i još određenog rasterećenja za sektor gospodarstva. Ali ono što se ubere će do zadnje lipe biti potrošeno namjenski, biti potrošeno odgovorno i za to ćemo imati pokrepljeno do zadnje lipe na koji, kako i način i šta je potrošeno. Sve ostalo rezultati su zapravo matematika. Matematika je egzaktna nauka i ona vrlo jednostavno daje uspješnost rada određene tvrtke, određenog poduzeća, određenog ministarstva. Od korištenja fondova, od načina funkcioniranja ako ćemo govoriti o savjetodavnom dijelu a rekli smo da idemo, prema tome da ih preslikamo ili napravimo model upravljanja, modernih savjetodavnih službi naprednih poljoprivrednih zemalja Europe gdje je to broj ugovora, broj savjeta koji je dan na svakom gospodarstvu gdje se vidi učinak u povećanju proizvodnje, da li u ratarskoj proizvodnji, u stočarstvu ili u bilo kojem segmentu proizvodnje u krajnjem povećanju dohotka, odnosno povećanju same proizvodnje. I tako će funkcionirati ova savjetodavna služba i zbog toga smo išli u ove izmjene. Zahvaljujem još jednom.
I Damir Tomić replika. Izvolite kolega.
Hala potpredsjedniče. Poštovan ministre, danas ste nekoliko puta istakli red, rad i odgovornost. A pričamo o hrvatskim šumama i danas smo spomenuli jednu, nama u Hrvatskoj dragu životinju, medvjeda koji obitava u pojedinim dijelovima hrvatskih šuma. I zašto se opozicija, osobito HDZ posebno boji reda, rada i odgovornosti? Upravo zbog medvjeda koje ćemo možda pronaći u njihovim podrumima. Hvala.
Hvala. Ovime zaključujem raspravu. Glasovati ćemo kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o Poljoprivrednoj savjetodavnoj službi, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 515, rasprava o tekstu zakona je završena. Amandmane su podnijeli Klub zastupnika HDZ-a i zastupnik Petar Baranović. Molim zamjenicu ministra poljoprivrede Snježanu Španjol da se izjasni o podnesenim amandmanima. Prvo, amandmani Kluba zastupnika HDZ-a. Amandman 1 na članak 1.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Ne prihvaća se.
Molim kratko obrazloženje.
Amandman se ne prihvaća jer se člankom 1. definira promjena imena Poljoprivredne savjetodavne službe koji će glasiti Savjetodavna služba. Takvo ime u najboljoj mjeri odgovara mnoštvu stručnih područja u kojima ustanova djeluje. Također je u pitanju izričaj koji je odavno uvriježen u svakodnevnom govoru, jednostavan je i općeprihvaćen. Naime, niti jedna ustanova u Republici Hrvatskoj nema dotičnu složenicu u imenu tako da se ne može govoriti o neodređenosti i neprepoznatljivosti.
Hvala. U ime kluba HDZ-a kolega Mlakar, izvolite.
Hvala lijepa. Mi naravno nismo zadovoljni ovim obrazloženjem. Ja ću reći naše razumijevanje i obrazloženje amandmana. Naime, proširivanje djelokruga Poljoprivredne savjetodavne službe na unapređenje gospodarenja šumama i šumskim zemljištima šumoposjednika ne može biti razlogom za promjenu naziva službe u Savjetodavnu službu koji je preopćenit, ne definira opseg aktivnosti i djelokrug savjetodavne službe, te je potpuno neodređen i neprepoznatljiv, a posebice s obzirom na činjenicu da je područje šumarstva u nadležnosti Ministarstva poljoprivrede u čijoj je nadležnosti i ova savjetodavna služba. Molim vas da glasujemo o našim amandmanima.
Tko je za amandman jedan Kluba zastupnika HDZ-a kojeg Vlada ne prihvaća? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman dva na članak dva.
Ne prihvaća se.
Kratko obrazloženje molim.
Amandman se ne prihvaća iz istog razloga kao i amandman broj jedan.
Zahvaljujem. U ime kluba HDZ-a kolega Davorin Mlakar, izvolite.
Pa da ja ne ponavljam sad naša obrazloženja ja ću se pozvati na ovo prvo jer vrijedi za sva tri amandmana i tražimo glasovanje o amandmanu. I moram samo reći, oprostite imam toliko vremena, da o ovom amandmanu ovisi naše prihvaćanje ili neprihvaćanje cijelog zakona. S obzirom da ne želite prihvatiti, mi ćemo biti protiv zakona.
Razumijem. Tko je za amandman dva kluba zastupnika HDZ-a kojeg Vlada ne prihvaća? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman tri na članak tri.
Ne prihvaća se.
Molim obrazloženje.
Isto kao i prethodno.
Iz istih razloga. Dobro. U ime kluba HDZ-a ista stvar. Tražite glasanje? Tko je za amandman tri kojeg Vlada ne prihvaća? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman Petra Baranovića?
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. Dajem na glasanje konačni, zahvaljujem zamjenice. Dajem na glasanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Tko je protiv? Ima li suzdržanih? Molim rezultat. Zakon je prihvaćen sa 76 glasova za, 11 protiv i 7 suzdržanih.
Prelazimo na: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i odpunama Zakona o veterinarstvu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 512; Predlagatelj Zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. A amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za poljoprivredu. Izvješća ste primili na sjednici. S nama je također ministar Jakovina. Ministre uvodno. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane saborske zastupnice i saborski zastupnici. Zakon o veterinarstvu, "Narodne novine" br. 82/2013. stupio je na snagu 1. srpnja 2013. godine. Zakon o veterinarstvu predstavlja krovni zakon u području veterinarstva kojim se uređuju mjere zaštita zdravlja životinja koje se provode radi osiguranja uzgoja i proizvodnje zdravih životinja, higijenski i zdravstveno ispravnih proizvoda životinjskog porijekla, zaštiti ljudi od zoonoza te osiguranje dobrobiti životinja i veterinarska zaštita okoliša. Nadalje, postupak označavanja registracije životinja i unapređivanje reprodukcije životinja, provedbom mjera veterinarskog javnog zdravstva, postupanje kod unašanja pošiljki životinja i proizvoda životinjskog porijekla. Nadalje, sustav provedbi veterinarske djelatnosti koji obavljaju veterinarske ambulante, veterinarske stanice, veterinarske bolnice, veterinarske klinike, centri za reprodukciju i umjetno usjemenjivanje te veterinarske ljekarne, službene kontrole i inspekcijski nadzor u području veterinarstva u kojem se međusobno isprepleću odredbe nacionalnog zakonodavstva i zakonodavstva Europske unije. Zakonodavstvo Europske Unije u području veterinarstva jedno je od najopsežnijih i najsloženijih područja koje je uređeno brojnim pravno-obvezujućim aktima Europske unije. Najvažnija pitanja koja se uređuju ovim izmjenama i dopunama zakona jesu: određuje se nadležnost službene carinske uprave pri unošenju pošiljaka hrane za životinje neživotinjskog porijekla koje podležu pregledu prije prijelaza prekograničnih prijelaza na kojima se ne nalaze granične veterinarske postaje a na kojima postupaju granični veterinarski inspektori što je do sada bilo propisano samo za pošiljke do pet kućnih ljubimaca i u slučaju unošenja pošiljki životinja i proizvoda od životinjskog porijekla preko Neumskog koridora. Nadalje, uređuje se nadležnost sanitarnih inspektora za provedbu uredbi EZ br. 1069%2009 i Uredbe Komisije EU br. 142/2011 u dijelu koje se odnosi na maloprodajne objekte u kojima nastaju nusproizvodi životinjskog podrijetla koje nisu za prehranu ljudi i od njih dobivenih proizvoda. Ovim zakonom pripisuju se osnove za donošenje naredbe kojom se može narediti ili zabraniti postupanje pri provođenju mjera radi sprečavanja i suzbijanja bolesti životinja, odnosno narediti zabranu unošenja pošiljki životinja i proizvoda životinjskog porijekla u slučaju pojave zarazne bolesti životinja u određenoj državi sve s ciljem zaštite zdravlja ljudi i životinja. Te se može, te je osnova za donošenje naputka kojom se propisuje način rada pravnih osoba sa javnim ovlastima veterinarskih organizacija, veterinarskih ambulanti i stanica, veterinarske prakse te veterinarske službe. Pri provođenju mjera otkrivanja, nadziranja, sprečavanja, pojave i širenja, kontrole suzbijanja, iskrojenjavanja bolesti životinja iz zoonoza. Donošenjem ovoga zakona i donošenje samoga zakona uvjetovana je i potreba za jasnijom te preciznijom regulacijom pojedinih odredbi Zakona o veterinarstvu odnosno za ispravljanje njegovih odredbi. Za provedbu zakona nisu potrebna dodatna sredstva iz državnog proračuna Republike Hrvatske. Predlažem ovom Domu da podrži, usvoji ove izmjene i dopune zakona. Zahvaljujem.
Zahvaljujem i vama ministre. Da li u ime odbora netko želi uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a Đurđica Sumrak. Izvolite kolegice.
Pa gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi gospodine ministre, uvažena kolegice, poštovane kolegice i kolege koji ste ovdje. Evo kao i obično, ono što uvijek na početku tih kasnih rasprava, bez obzira na sve želim zahvaliti ministru što je tu s nama jer onda to ipak cijeloj našoj raspravi, naravno sa suradnicom, kada se radi o veterinarstvu daje jednu posebnu ja bih rekla i dignitet našoj raspravu za razliku od nekih ministara koji se zaista ne pojjavljuju. Pa, prije nego što počnem dozvolite mi evo samo nekoliko riječi. Nedavno je u Opatiji održani su veterinarski dani. Dozvolite da vam pročitam samo neke od ulomaka i predavanja koje je održao predsjednik Hrvatske veterinarske komore i kolegica …. Dakle ovako, ulaskom u Europsku uniju Hrvatska je postala njezino jedinstveno tržište sa 500 milijuna stanovnika sa 4 temeljne slobode: sloboda kretanja ljudi, roba, usluga i kapitala. Europska unija ima 13,7 milijuna gospodarstava koji drže životinje s godišnjom vrijednosti proizvodnje 149 milijardi eura. U uzgoju i proizvodnji je 2 milijarde peradi, 334 milijuna sisavaca u koje su uključeni goveda, svinje, ovce i koze, ali tu još treba dodati i životinje akvakulture, kućne ljubimce, sportske životinje i ostale životinje. I evo nas od 1.7. Hrvatska se pridružila tom tržištu sa svoja 4,5 milijuna stanovnika, 475 000 goveda, sa 36 000 gospodarstava, sa negdje oko 1,6 milijuna svinja te 700 000 ovaca i koza, odnosno 22 000 kopitara i 50 milijuna peradi. Europska unija je također slijed državne politike koju veterinari kao i pripadnici drugih profesija moraju slijediti, neki više u opsegu nešto, a neki u nekom manjem opsegu. Poglavlje 12.-Sigurnost hrane, veterinarstva i fitosanitarna politika po kvantitativnom nazovimo ga tako opsegu pravne stečevine nadmašuje sva poglavlja koja su bila predmetom pregovora. Hrana je naravno osnova svega, područje hrane životinjskog podrijetla koje u međudržavnim sporazumima među članicama Europske unije mora udovoljavati određenim standardima, tako glede uzgoja životinja gdje se moraju provoditi sve mjere u smislu sprečavanja širenja, rasprostranjivanja, iskorjenjivanja zaraznih bolesti. Također je vrlo slična priča sa gotovom hranom te u smislu klanja životinja, proizvodnje hrane animalnog podrijetla, skladištenje prijevoza, prodaje te ostalih aktivnosti koje spomenuto područje zahtijeva. Uprava veterinarstva je u periodu pretpristupnih pregovora odradila jako velik posao. Promijenilo se preko 350 novih pravilnika, izmijenjena su 4 zakona, ali isto tako u konačnici veterinarima, praktičarima, onima koji svaki put se treba zahvaliti na svemu, ostalo je da to sve provedu na terenu i odrade svu spomenutu legislativu. Obavljanje veterinarskih pregleda gospodarstava mislim da je to važno spomenuti, uspostavljen je registar farmi što je bio temeljni preduvjet uspostave funkcionalnog sustava identifikacije, registracije životinja što je također bilo jedno od mjerila za zatvaranje poglavlja 12. Osim kontrole prometa životinja koja je direktno u funkciji suzbijanja nelegalnog prometa i sive ekonomije, veterinarski pregled gospodarstava je proizvod i alat čija primjena rezultira mjerljivim učinkom i u smislu savjetodavanja posjednika životinja o obvezama koje proizlaze iz kompleksnih veterinarskih propisa, a osobito korisnika potpora u poljoprivredi o njihovim obvezama koje proizlaze iz 14 veterinarskih propisa navedenih u dodatku 2 uredbe 732009 EU, odnosno zahtjevima propisa vezanih za postizanje višestruke sukladnosti te unapređenje znanja i sposobnosti svih osoba koje su odgovorne za dobrobit životinja. Oko 70% zahtjeva u vezi višestruke sukladnosti proizlazi iz veterinarskih propisa i to 14 propisa koji se odnose na obveznu prijavu zaraznih bolesti životinja, propisi o identifikaciji i registraciji životinja, propisi o dobrobiti životinja, propisi koji su vezani za hranu životinja, zatim o zabrani korištenja hormona u proizvodnji životinja i koji su već transponirani u hrvatsko zakonodavstvo. Ovo je samo dio koji sam vam željela pročitati. Nadam se da ste razumjeli većinu toga ili niste, nebitno, ali u jednom dijelu ste shvatili ulogu veterinara ne samo na terenu ali i značaj Ministarstva poljoprivrede i Uprave za veterinarstvo. I zbog toga u ovoj prošloj našoj raspravi, vratit ću se malo na nju gospodine ministre, nije dobro kada se vraćamo stalno u prošlost, ja bih sad i vrlo sam ponosna na ovu prošlost veterinarske uprave. I kada mi vama nešto i kažemo ovdje u raspravi nemojte to shvatiti osobno, shvatite to na način da želimo poboljšanje, shvatite to na način da slušamo što nam govore ljudi u bazi. Ovdje se sad kad kažem u bazi ne radi o našim samo stranačkim ljudima nego poljoprivrednicima, o onima koji trebaju vas, a koji preko nas misle da mogu doći do vas. Ovaj zakon je pred nama, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o veterinarstvu, s konačnim prijedlogom zakona. Ovu smo raspravu ovakvu vodili znači prije koliko mjeseci, 4 mjeseca, 1.7. je stupio na snagu zakon, šta da ja kažem? Protiv svoje struke neću nikada reći, naravno svi oni koji su se o nešto ogriješili ti trebaju za to platiti. O svima o kojima ste govorili u bivšoj raspravi sjede u zatvoru i meni njih čak nije niti žao, pa makar otkud dolazili, iz koje stranke. Smatram da je pravedno da svi, svi koji su krali da završe u zatvoru. Smatram da je nepravedno i za to ću se i zalagati da ljudi koji rade po ministarstvima, agencijama, poljoprivredno savjetodavnim i drugim službama rade tamo zbog svoje stručnosti i zato jer su se dokazali u svojoj stručnosti, pa tako su i gradonačelnici i neki načelnici zaista pobijedili na ovim izborima jer su pokazali da znaju raditi i da mogu bili oni iz našeg HDZ stranke ili iz vaše Kukuriku koalicije. Ovo se jednostavno pred nama može nazvati da ispravljamo jedan šlamperaj. O tome sam vam rekla prije. Vi naravno ne možete ovo razumjeti. Netko je napravio propust. Propust je moram reći dosta velik. Ono što je bit, vi kad ste čitali krenuli ste sa zadnje strane ali ja samo želim reći. Naime, ovim zakonom koji je na snazi o veterinarstvu nije propisana osnova kojom ministar može u slučaju pojave zaraznih bolesti životinja narediti ili zabraniti postupanje pri provođenju mjera radi sprječavanja i suzbijanja bolesti životinja, odnosno narediti zabranu unošenja pošiljaka životinja i proizvoda životinjskog podrijetla u slučaju pojave zarazne bolesti životinja u određenoj državi. Neke od zaraznih bolesti životinja mogu biti osobito opasne zarazne bolesti ili zoonoze. To znači da prelaze na ljude, odnosno mogu se prenijeti daklem sa životinja na ljude, te mogu biti ugroženo zdravlje i ljudi. Ovo je najvažnije zbog čega se treba izmijeniti zakon. To je najvažnije. To je zaista najvažnije. Vama su ovaj čas ruke zavezane. Ovaj čas, ja ne znam s čim se vi možete poslužiti eventualno predsjednik Republike može izdati neku, ne znam ničim. Da se proglasi opasno područje vi ne možete ni naredbu ni ništa napisati. I mi ćemo podržati, naravno ovo se mora podržati bez obzira na sve. I bez obzira na sve veterinarska struka je spremna kao i uvijek. Mnoge veterinarske organizacije obavile su svoju akreditaciju sukladno normama 9001 i 17025 i rijetke su zemlje EU koje se takvim sustavima mogu pohvaliti. Eto hvala.
Hvala i vama. U ime kluba SDP-a Mario Moharić. Izvolite kolega.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Bit ću vrlo kratak. Dakle, ovom zakonskom izmjenom ovog krovnog Zakona o veterinarstvu, zakona koji regulira veterinarstvo imamo dvije bitne izmjene odnosno ukupno su dvije izmjene. Čuli smo jedna se odnosi na ovlasti ministra, a koja do sada nije bila propisana. Dakle, nije bila propisana osnova za donošenje naredbe kojom ministar može narediti ili zabraniti postupanje pri provođenju mjera radi sprječavanja suzbijanja bolesti životinja, odnosno narediti zabranu unošenja pošiljaka životinje i proizvoda životinjskog podrijetla u slučaju pojave zaraznih bolesti životinja u određenoj državi, a sve u cilju zaštite zdravlja životinja tako i ljudi. Dakle, ovim zakonom se predlaže propisati osnova ministru za donošenje naputka kojim se propisuje način rada pravnih osoba sa javnim ovlastima pri provođenju mjera otkrivanja, nadziranja, sprječavanja pojave, širenje kontrole, suzbijanje i iskorjenjivanje bolesti životinja i ljudi, zoonoza. Dakle, to je ono što je bitno i druga ne manje bitna izmjena je u tome što se propisuje mogućnost unošenja ne izmjena, nego novi dodatak, mogućnost unošenja pošiljaka hrane za životinje neživotinjskog podrijetla koje podliježu pregledu prekograničnih prijelaza na kojima se ne nalaze granične veterinarske postaje što je do sad bilo propisano samo za pošiljke do pet kućnih ljubimaca i u slučaju unošenja pošiljaka preko Neumskog koridora. U tom slučaju, dakle dokumentacijski, identifikacijski pregled pošiljke obavljat će carinski službenici. SDP će podržati ovu izmjenu zakona.
Hvala. Imamo i jednu repliku. Đurđica Sumrak, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ma samo jedno kratko objašnjenje. Naravno podržat ćemo i mi jer se to mora podržati. Ali nije da ne bi došlo do zabune, tu nas je malo. Dakle, u svim dosadašnjim zakonima o veterinarstvu te ovlasti je ministar imao. One su u ovom zakonu koji je na snazi ispuštene naprosto. Zato sam ja rekla, pa zato mi ovo moramo sada usvojiti. Samo sam to htjela reći. Mislim zato tak večeras kasno sad razgovaramo.
Hvala. Nema odgovora. U ime kluba HNS-a Ivica Mandić. Izvolite kolega Mandić.
Gospodine predsjedniče, uvaženi ministre sa pomoćnicom, kolegice i kolege. Pola 11 je pa ne mislim baš previše govoriti. Mislim da govoreći o ovome Zakonu o veterinarstvu da je to jedan od najopsežnijih zakona koji u sebi objedinjava 34 uredbe. U biti to je vrlo važan zakon kako po pitanju zdravstvenog stanja životinja, a tako i u uskoj vezi po pitanju zdravstvenog stanja ljudi. Složio bih se da je ovo jedan dio vjerojatno slučajno ispušten, jer mislim da je to jedan od najsnažnijih alata koje ministar može imati, da ministar može proglasiti sa određenom uredbom, naredbom određene zabrane, povlačenja iz opticaja ili iz potrošnje pojedine proizvode. Mislim da je to nehotično se dogodilo i ovakvu promjenu sigurno podržavamo što je u biti čisto i normalno da o ovakvom jednom važnom zakonu to bude. Ono što u ovom zakonu dalje se mijenja, a to je pitanje da je Republika Hrvatska od 1.7. kad je ovaj zakon stupio na snagu da smo članica EU, da je broj graničnih veterinarskih prijelaza značajno smanjen i da se ovim prijedlogom zakona ovdje na pojedinim graničnim prijelazima gdje nema veterinara dozvoljava da dio roba, zatvorenih roba neživotinjskog porijekla mogu prelaziti, a uz certificiranje i uz određene dokumente, dokumentaciju kao identifikacijski pregled to mogu obavljati carinski službenici. Smatramo da su ove obje intervencije u ovaj jako dobar zakon sigurno dobre i ono je dobro da u članku 90. imamo jednu malu izmjenu po pitanju porijekla kod svinjokolja i kod klanja jer to je sad aktualno da se ništa ne mijenja, da se naši poljoprivrednici obiteljskog gospodarstva mogu na svojim obiteljskim gospodarstvima uz poštivanje određenih mjera mogu izvršiti svinjokolje i mislim da je to dobro. Jedino za kopitare i papkare bez obzira otkuda potiču moraju ta klanja izvršiti u specijaliziranim klaonicama. Klub HNS-a će podržati ovaj zakon i glasat ćemo za to. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Cvjetović Ljiljana, izvolite kolegice.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicom evo ja sam u razgovoru sa članovima Društva prijatelja životinja i oni su me zamolili i zato želim skrenuti pozornost na članak 10. gdje se želi obrisati riječ podrijetla iz članka 90. stavka 1. čime bi se dozvolilo klanje životinja na gospodarstvima na kojima te životinje nisu uzgojene što smatram lošom odredbom. Iako smatram da bi se zakonski trebalo zabraniti klanje životinja u domaćinstvima već bi se to trebalo raditi u klaonicama koje imaju propisane uvjete. Trenutno je po određenim uvjetima dozvoljeno klanje životinja na gospodarstvima gdje su životinje i uzgojene. Ovom promjenom dozvolilo bi se i klanje životinja na gospodarstvima na kojima one nisu uzgojene, odnosno da pojednostavnim netko može kupiti živu životinju i u svom domaćinstvu je zaklati ako to koristi za svoje potrebe. Što smatram da zbog minimalne dobrobiti životinja treba biti zabranjeno. Ako je to već dozvoljeno u domaćinstvima koja uzgajaju životinje za klanje ne vidim razloga zašto bi to bilo dozvoljeno za kupljene životinje no vidim potencijalnu mogućnost zlouporabe i ugrožavanja ionako minimalne dobrobiti životinja. Smatram da svaka životinja koja se kolje mora biti barem omamljena prije klanja i od strane stručne osobe uključujući i životinje u domaćinstvima. Ovom izmjenom daje se prostora još većem broju nestručnog usmrćivanja životinja. Umjesto da se zabranjuje klanje životinja u domaćinstvu ili barem propiše obvezno klanje od strane stručnog osoblja ovom izmjenom želi se dozvoliti i kupnja životinja za klanje u domaćinstvu s čime se ne slažemo. Hvala.
Hvala i vama. Imamo repliku, Ivica Mandić. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo kolegice i ovi vaši prijatelji koji su dali određenu primjedbu mislim da nisu dobro proradili pravilnik koji govori o tome na koji način se može na gospodarstvu izvršiti eutanazija ili klanje sad malo neobična riječ klanje da taj puta se mora poštivati sva pravila za dobrobit životinja. Znači, životinje se ne mogu klati ukoliko nisu omamljene, prema tome određeni pravilnik postoji koji je dopuna ovom zakonu. I ovi koji su vam dali tu primjedbu nisu dobro proučili ovaj dio zakonodavstva. Znači, mislim da je predlagač ovoga zakona ministarstvo, mislim da je išao na ruku obiteljskim gospodarstvima. To je prvenstveno za osobnu upotrebu, ne za promet, i mislim da je to dobro da se jedan dio tradicije koji je vezan za ove prostore a opet smo primijenili dio i europske stečevine da je ovo sve što radimo da radimo po pravilima o dobrobiti životinja.
Hvala. Nemamo odgovora. I završno izvolite ministre.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Iako piše 30 minuta u ime predlagatelja nastojat ću skratiti u 3 min čisto da odgovorim i zahvalim na odličnom izlaganju i dobrim riječima za struku, vrlo važnu struku i sektor u mome ministarstvu poštovane kolegice Sumrak. Puno mi je zgodnije to nego u prošloj točki kad smo imali neargumentirane prijetnje jednom neovisnom institucijom, ali dobro. Zaboravit ćemo i reći ćemo da je to bilo u žaru borbe jer mislim malo sam sad pokušao analizirati, čini mi se, jesam skoro sam na svakom ili gotovo mislim na svakom zakonu da sam bio ovdje i da sam zapravo najviše kvalitetnih rasprava s vama kolegice imao pa me zato iznenadilo malo ovo u prošloj točki ali dobro reći ćemo da smo se malo zaigrali ili zanijeli jer ne vjerujem ni da vi ni vaša stranka ste ti koji na taj način prijetite institucijama na koje nemate kontrolu ili je to možda neki čudni presedan ili najava nečega što bi trebalo nastaviti ono što se dešavalo u Vukovaru. A problem Zakona o veterinarstvu je zakonodavstvo EU u području veterinarstva i sami ste rekli Poglavlje 12. inače i Poglavlje 11., 12., 13. čine preko 50% acquisa koji smo trebali uskladiti do roka od 1.07. Radilo se jako puno i te zadnje mjesece u prvom polugodištu ove godine sam više bio skoro ovdje u Parlamentu nego nekad u svom kabinetu ali smo zapravo sve napravili. Da li je napravljen poneki propust? Da, priznajem vjerojatno je ali neću to nazvati šlamperajem zato što nije napravljena nikakva šteta. Ako smo malo bolje pogledali i postojeći zakon, a vi jeste jer ste stručna i osoba koja to prati, onda ste vidjeli da u članku 13. imamo osnovu za postupanje u bilo kakvom slučaju koji se može desiti u RH, a isto tako pogotovo u članku 14. čelnik ima mogućnosti i donijeti mjere za otklanjanje. Ako govorimo o stvarno slučaju pojave zaraznih bolesti životinja u određenoj državi ne u RH, a moram napomenuti s obzirom da je RH punopravna članica EU izravno primjenjuju odluke EU kojima se zabranjuje unošenje pošiljki životinja i proizvoda životinjskog porijekla iz određene države kao pravne obveze čak i EU. Tako da i u ovome kako vi velite vakuumu se moglo nešto desiti, zapravo nije postojalo nikakve stvarne opasnosti jer uredbe europske unije su veći pravni akt ili teži pravni akt po kojem bi onda i mi postupali. Ovo što je kolegica navela, neću posebno obrazlagat zato što je poštovani kolega Mandić sve rekao, članak 3,stavak 90 točno se pravilnikom propisuje na koji način se to može raditi, uvažavajući sve pozitivne odredbe, odluke o dobrobiti životinja, tako da je sve tu jasno. Još jednom zahvaljujem na odličnoj raspravi, sugestijama i siguran sam da će ovaj sektor Veterinarstva biti i dalje od jedan od perjanica Ministarstva poljoprivrede zahvaljujući vama.
Hvala. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o veterinarstvu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 512. Rasprava je zaključena. Dajem na glasanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Ima li netko protiv? Ima li suzdržanih? Molim rezultat. Zakon je prihvaćen jednoglasno sa 95 glasova za.
Zahvaljujem ministre vama i suradnici, prelazimo na - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 516. Predlagatelj zakona je Vlada RH. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Izvješća ste primili na sjednici. S nama je ministar uprave, Arsen Bauk, ministre uvodno izvolite.
Dobro večer zastupnicama i zastupnicima. Ovim zakonom predlaže se ukidanje državnog inspektorata i preuzimanje njegovih poslova od strane Ministarstva financija i gospodarstva, rada i mirovinskog sustava, poljoprivrede i turizma. U djelokrugu Ministarstva financija utvrđuje se obavljanje inspekcijskih poslova u području prometa, roba i usluga, zaštite i intelektualnog vlasništva, ugostiteljske djelatnosti, zabrana i sprečavanje neregistrirane djelatnosti, nezakonite trgovine te nadzor nad proračunskim prihodima iz područja roba i usluga, uključujući usluge u turizmu i boravišne pristojbe. U djelokrugu Ministarstva turizma utvrđuje se obavljanje inspekcijskih poslova koji se odnose na kontrolu kvalitete, uvjeta i načina obavljanja turističke djelatnosti. Inspekcijski poslovi u području energetike, rudarstva, oprema pod tlakom i zaštite potrošača utvrđuju se u djelokrugu Ministarstva gospodarstva. Inspekcijski poslovi iz područja rada i zaštite na radu utvrđuju se u djelokrugu Ministarstva rada i mirovinskog sustava. A u djelokrugu Ministarstva poljoprivrede utvrđuje se obavljanje inspekcijskih poslova u skladu s posebnim propisom o hrani koji se odnosi na standarde kvalitete, posebne oznake kvalitete hrane i hrane za životinje, označavanje reklamiranje i prezentiranje odnosno informiranje potrošača u hrani, ekološku proizvodnju te gm hranu i hranu za životinje. Za obavljanje inspekcijskih poslova u RH ustrojeno je više od 40 inspekcija od kojih većina djeluje u okviru svojih onih središnjih tijela državne uprave koje su nadležna za odnos u upravno područje dok je u državnom inspektoratu ustrojeno šest inspekcija, inspekcija rada, inspekcija zaštite na radu, gospodarska inspekcija, inspekcija otpreme pod tlakom, rudarska inspekcija i elektroenergetska inspekcija koje obavljaju inspekcijske poslove u upravnim područjima iz nadležnosti drugih središnjih tijela državne uprave. Zašto baš tih 6 u državnom inspektoratu a ostali u ministarstvima, to vjerojatno nitko ne bi mogao objasniti. To bi bilo zatečeno stanje pa ga pokušavamo promijeniti. Na ovaj način dakle uz dva različita modela obavljanja inspekcijskih poslova, uspostavljen je jedinstven sustav te su i tijela državne uprave u obavljanju poslova iz svog djelokruga stavljena u nejednaki položaj. Kako je provedba inspekcijskog nadzora osnovni instrument pravilne primjene zakona i ujedno osigurava neposredno praćenje stanja u pojedinom upravnom području, nužno inspekcijske poslove i ostale poslove državne uprave u istom upravnom području objediniti u istom tijelu državne uprave i zato predlažemo ovaj prijedlog zakona. Zahvaljujem.
Hvala i vama ministre. Da li izvjestitelji odbora žele uzeti riječ? Ne. hvala. Otvaram raspravu. Klub nezavisnih, Grubišić, nema ih, gube pravo na raspravu. U ime Kluba HDZ-a Davor Božinović, izvolite kolega.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dobro večer i vama gospodine ministre. Evo ja sam saslušao i vaše izlaganje i vidio obrazloženje izmjena ovog zakona i na početku bih se vratio na vaš program 21 u kojem ste rekli da ćete stvorit novu javnu upravu koja će zahvatiti u cjelokupni sustav uprave u RH. Također naglasili ste u tom programu da je najteža zadaća zapravo reforma ljudi zaposlenih u državnoj upravi. Iz ovog i ne samo ovog današnjeg prijedloga ja mogu zaključit dvije stvari. Nisam siguran da postoji ikakva osmišljena reforma uprave a pogotovo sveobuhvatna reforma uprave u RH i drugo, niste u pravu kad kažete da je najteža zadaća zapravo promijeniti odnosno reformirati, što god to značilo ljude koji su zaposleni u državnoj upravi. Evo probat ću reći zašto. Podsjetit ću vas nedavno ste ovdje branili prijedlog kojim je ukinut državni ured za statistiku, za trgovinu pardon i ljudi su otišli u Ministarstvo vanjskih i europskih poslova. Kad vas se pitalo na temelju koje strategije i koje analize to radite, niste dali odgovor a kad ste bili izravno pitali koji su dosadašnji rezultati bili tog državnog ureda, rekli ste vi niste najbolja adresa za to pitanje. Vjerojatno i sada kada bi vas pitao koji su dosadašnji rezultati Državnog inspektorata biste dali pretpostavljam sličan odgovor jer podsjetit ću vas da je prije nekih pola godine tadašnji potpredsjednik Vlade gospodin Mimica obišao Državni inspektorat i dao je podršku njegovom jačanju barem prema medijskim izvješćima. Dakle tu se razotkrila jedna činjenica da ne postoji nikakva sveobuhvatna reforma uprave i da se radi o nekim ad hoc potezima što je po meni vidljivo iz ovoga danas. Inspekcija je veoma važan sastavni dio svake uprave a pogotovo je nezaobilazan dio reforme uprave. Na temelju nalaza inspekcije se dosta toga može zaključiti kako cijeli sustav unaprijediti. To je i jedan ozbiljan posao u koji treba uključiti i znanost. Znanost je na tom području dala određena rješenja pogotovo kada govorimo o iskustvima veoma razvijenih država poput recimo Japana koji je uveo pojam total quality menadžmenta dakle ukupnog upravljanja kvalitetom i stavio je naglasak upravo na kvaliteti usluga koju uprava pruža. E sada da biste došli do toga morate raditi analize. Te analize moraju biti negdje objavljene. O njima se mora razgovarati. Sve toga ovdje nema. Ukoliko i nismo, niste u stanju stvoriti nekakva originalna rješenja postoje presedan vani, postoji nešto što su drugi radili i nešto što je ostalo kao trag u literaturi. Recimo 60-tih godina je bio veliki problem i nezadovoljstvo sa pružanjem usluga u SAD-u, 70-ih godina je krenula kampanja dizanja poreza koja je završila pobunom na neki način srednje klase u Kaliforniji koja je donijela tzv. Proposition 13 iz '78.godine kojim je zabranjeno dizanje poreza, a administratorima je ostavljeno da se u sklopu novaca koji postoji nađu učinkovitija i efikasnija rješenja. O tome ste pretpostavljam čitali u knjizi … /Govornik govori engleski./ … koja govori o možda jednoj od najvećih reformi moderne uprave u vrijeme predsjednika Regana ali možemo otići bliže, možemo otići u Europu i vidjeti što je radila Margaret Thatcher 80-ih godina. Ona je recimo u svojoj reformi uprave došla do zaključka da ne postoji mogućnost provođenja ekonomske, monetarne reforme ukoliko to nije sjedinjeno sa reformom državne uprave. Mi smo danas ovdje veći dio dana proveli sa ministrom financija, ja sam pratio tu raspravu i nigdje nisam vidio da se na razini Vlade razmišlja o tome da se ti potezi moraju biti na neki način uvezani. Što je zapadna praksa i teorija zaključila? Dakle svaka upravna organizacija mora imati jasnu misiju, mora imati kontrolu odnosno povratnu informaciju od korisnika usluga i mora imati permanentno mjerenje učinkovitosti. U tom segmentu inspekcija je svuda označena kao veoma važna djelatnost. Nekada su njeni nalazi služili više kao savjet, savjetodavno ili su na neki način bili mjesto gdje su se dijelila najbolja praksa u pojedinoj državi. Danas su to transparentne organizacije koje objavljuju svoja istraživanja na web stranicama otvorene za javnu raspravu jer bez javne rasprave teško da možemo ići dalje u ovom procesu koji mora biti konstantan, znate. Od Regana do Obame tu reformu su provodili svi od Thatcher-ice i laburisti i konzervativci su dolazili do novih rješenja. U ovom prijedlogu se vidi da je to jedno ad hoc rješenje. vi ste dali jedno obrazloženje da je time izjednačena su tijela uprave međutim niste ništa rekli o poslu inspekcije o tome kako vidite važnu funkciju inspekcije u perspektivi. I tu mislim da je čak više odgovornost Ministarstva uprave nego drugih ministarstava bez obzira što su te inspekcije specifične ovisno o tome za koju djelatnost su one specijalizirane. To prije svega se odnosi na pitanje neovisnosti inspekcijskog posla. To je jedan segment koji ovdje pomalo rekao bih nije razrađen jer to je ostavljeno reguliranje tih inspekcija pretpostavljam nekakvim unutarnjim aktima koja će donijeti ministarstva. Podsjetit ću vas vaš kolega Mrsić je kada su ga pitali ne znači li to da će inspekcije biti manje neovisne, on je kazao nadam se da neće. A to je opet nekakav pokazatelj da nema jasnih analiza, jasnih zaključaka kojima se krenulo u cijeli ovaj posao. Znate, mi ovdje možemo vjerovati ili ne vjerovati tim ja bi ih nazvao ipak lapidarnim ocjenama da će nešto biti jeftinije, da će nešto biti učinkovitije, ali nije poanta samo u tome. Poanta je kako podići razinu usluge. A to može samo, to se može postići samo ukoliko konačno vidimo jedan sveobuhvatniji dokument koji se odnosi na reformu državne uprave. I onda ćemo staviti u određeni kontekst ukidanje državnih ureda ili ukidanje državnog inspektorata ili tome slično. Pogotovo naglašavam ovu važnost neovisnosti inspekcija. I tu bih vam dao prijedlog. Obamina administracija je 2008. donijela tzv. reform act kojim je reformirala upravo inspekcijsku službu. Dakle i oni imaju inspekcije unutar ministarstava i agencija nekih 26. Međutim, gdje je razlika, gdje je sada posao onoga tko se bavi upravom i koji promišlja upravu u Republici Hrvatskoj a u kontekstu ovih iskustava. Dakle, oni su u tom aktu, u tom zakonu stvorili vijeće glavnih inspektora kojih ima 26. To vijeće je neovisni intentitet. Naravno za njegovo osnivanje nisu potrebna nikakva sredstva međutim, to su stručnjaci koji se bave pitanjima koja su važna za inspekcijski rad. Od statusnih, od toga koje ljude prima, do toga da primjerice američki predsjednik kao šef izvršne vlasti mora najmanje 30 dana unaprijed obavijestiti oba doma kongresa ukoliko mijenja nekog glavnog inspektora. Tu je naravno sada uloga i parlamenta. Jer nalazi inspekcije su nešto veoma bitno što, o čemu bi i parlament trebao dati svoju riječ i razgovarati. Pogotovo ovaj dio kada se govori o iskustvu, ja ne znam ali pročitao sam u novinama da se sprema prijevremena mirovina za nekih 50-ak djelatnika tog državnog inspektorata, možda je to točno, možda nije. Ali upravo su to ljudi u godinama kada mogu kvalitetno, s obzirom na iskustvo, pretpostavljam, obavljati poslove. To vijeće vam zasjeda najmanje 6 puta godišnje, donosi nekakve standarde profesionalizma i tome slično. I tako poštovani gospodine ministre bi trebala izgledati neka reforma državne uprave. U ovom konkretnom slučaju reforma inspektorata. Tako da ja evo da se vratim na vaš program stvarno ne mislim da je najteža zadaća reformirati ljude koji su zaposleni u državno upravi nego reformirati ljude koji su na čelu državne uprave i koji zapravo provode reformu državne uprave koju ja uz dužno poštovanje još uvijek nisam vidio. Evo, hvala vam.
Hvala i vama. U ime Kluba HNS-a Marijan Škvarić. Izvolite kolega Škvarić.
Uvaženi potpredsjedniče Sabora, poštovani ministre, kolegice i kolege zastupnici, koliko nas ima, hrabri. Prije svega Zakonom o ustrojstvu i djelokrugu ministarstva i drugih središnjih tijela državne uprave ustrojen je Državni inspektorat. Državni inspektorat provodi inspekcije u području trgovine, usluge, ugostiteljske djelatnosti i pružanja usluge u turizmu, u području rada, zaštite na radu, u području elektroenergetike, u području rudarstva i u području opreme pod talkom. Za obavljanje inspekcijskih poslova u Republici Hrvatskoj ustrojeno je više od 40 inspekcija od kojih većina djeluje u okviru središnjih tijela državne uprave nadležnih za upravno područje. A u Državnom inspektoratu ustrojeno ustrojeno je 6 inspekcija. I to inspekcija rada, inspekcija zaštite na radu, gospodarska inspekcija, inspekcija opreme pod tlakom, rudarska inspekcija i elektroenergetska inspekcija. Na ovaj način su dva različita modela upravljanja poslova iz svojeg djelokruga stavljana u nejednak položaj. Provedba inspekcijskog nadzora je osnovni instrument pravilne primjene zakona i ujedno osigurava neposredno praćenje stanja u pojedinom upravnom području. Nužno je naime inspekcijske poslove i ostale poslove državne uprave u istom upravnom području objediniti u istom tijelu državne uprave. Slijedom navedenog ovim prijedlogom zakona predlaže se ukidanje Državnog inspektorata i preuzimanje njihovih poslova. To jest, inspektorat kao zasebno tijelo više neće postojati već će se njegova ingerencija premjesti pod krov svojih ministarstava. A to su Ministarstva financija, Ministarstvo gospodarstva, Ministarstvo rada i mirovinskog sustava, Ministarstvo poljoprivrede i Ministarstvo turizma u okviru njihovog djelovanja. Kad definiramo o ukinuću Državnog inspektorata moramo vidjeti što ćemo to ukinuti. Pa ukidaju se prije svega do sada što ima pet područnih jedinica Državnog inspektorata koje su bile u Zagrebu, Rijeci, Splitu, Varaždinu i Osijeku i plus središnjica inspektorata u Zagrebu. To je negdje oko 800 inspektora koji će biti što je prije već rečeno raspoređeno na ministarstva ovisno o području kojim se bave. Inspektora i ovako nema dovoljno i prije svega kada gledamo i njihovu strukturu da je skoro 50% zaposlenika je starije od 50 godina. E to govori da imaju iskustvo pa vjerujemo da će se itekako moći prilagoditi ovom novom ustrojstvu i dati još jedan veći obol same njihove funkcije i toga dijela. Ono što bih možda spomenuo, da uđem u problematiku da ipak ukinuće ovih 5 područnih jedinica to će operativno ipak trebati dobro odraditi prije svega da u ova resorna ministarstva koja su najčešće u Zagrebu da budu dobro definirana. Ono naime, tu je pitanje koeficijenata i za plaće i nadamo se da je taj dio isto vođen računa da uz ovo što smo rekli da i ovaj nema dosta inspektora, možda smanjenje plaće ili drugih stvari da bi i tu bio problem a inspektorat državi nam itekako u tom dijelu treba. I možda samo pitanje, pisanje izvješća, jer do sada što smo imali od Državnog inspektorata izvješće koje je definirano i ta izvješća su zaista imala barem unazad godinu, dvije godine dosta navoda da su provedeni puno inspekcijskih nadzora. Evo samo za 2012. godinu bilo je 76 731 inspekcijski nadzor, od toga je najviše bilo u trgovini 41% i 54% u ugostiteljstvu pa … definiramo i u budućnosti da ipak određena izvješća mogu biti dostupna, da se ona objedine na jednoj razini kao što je bilo i do sada. No u svakom slučaju organizacija ustrojstva državne uprave pridonosi i sigurnoj fiskalnoj konsolidaciji te u svakom slučaju i klub HNS-a će podržati ovaj prijedlog zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstva i drugih središnjih tijela. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Branka Juričev-Martinčev, izvolite kolegice.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre, kolegice i kolege. Pa kratko ću. U biti vidimo da osnovni razlog donošenja novog preustroja stoji da je racionalizacija. Do sada imali smo 6 različitih inspekcija pod Državnim inspektoratom od 1. siječnja 1999. godine i sad ih vraćamo matičnim ministarstvima. Onako praktično, do sada su tih 6 inspektora koristili iste prostore, koristili jedno vozilo, jedan fotokopirni, jednu telefonsku liniju. Bili su tako locirani na 57 lokacija. U izvještaju za 2012. godinu stoji da je jedan od osnovnih problema nedostatni broj vozila. Pitam se kako će sada biti i kako će sada od 1. siječnja funkcionirati taj inspektor kad bude tražio od svog resornog ministra posebno vozilo, posebno fotokopirni prostor i kako će se snositi ti troškovi. Kad pogledamo samo Ministarstvo turizma u proračunu za 2014. godinu predviđena su sredstva za 35 inspektora. Gdje će preostalih 80 kad znamo da je gotovo 120 radilo na tim poslovima? Isto tako, predstavnik Ministarstva uprave na Odboru za turizam na različita potpitanja je odgovorio da će biti neophodno do 1. siječnja promijeniti otprilike 100-tinjak zakona kako bi mogla inspekcija funkcionirati kvalitetno. Npr. boravišna pristojba neće biti kontrolirana od strane inspektora unutar Ministarstva turizma nego Ministarstva financija. Ministarstvo financija znamo može kontrolirati samo prihode državnog proračuna, a boravišna pristojba to nije što znači da bi trebali mijenjati ili Zakon o boravišnim pristojbama, da ne turističkim zajednicama i slično, ili nam je sve ovo samo dobar izgovor kako bi se riješili voditelja ispostave, pročelnika i sličnih čelnika unutar ovih lokacija i ispostava Državnog inspektorata. Analizirajući malo koliko je bilo nadzora u prvih 6 mjeseci ove godine pronašla sam da je u ugostiteljskoj djelatnosti bilo preko 23 000 nadzora, a u turizmu 1667. 35 inspektora bi trebali znači preko 700 nadzora imati u narednih 6 mjeseci. To je sigurno neizvedivo. Iako je ovako kasni sat, ali vjerujte da 817 državnih službenika sada ovo sluša i sa strahom očekuje našu odluku jer ne znaju šta će se dogoditi. Ako bude stvarne racionalizacije moguća je jedino otkazima. Hvala.
Hvala i vama. Ministre da li želite završno? Izvolite.
Je li zadnja točka ovo?
Ako vi imate još koju, možemo raspraviti.
Imam ovu o provedbi Uredbe Europske unije pa nema nikakvih problema. Dakle što se tiče pitanja neovisnosti inspekcije, dakle držim da na čelu Državnog inspektorata je bio glavni državni inspektor ili inspektorica koja je po statusu državni dužnosnik, a zamjenici inspektora odnosno inspektorice su rukovodeći državni službenici. Sada će na čelu središnjih državnih tijela u kojima će ti isti inspektori raditi biti oni koji su i sada državni dužnosnici, ministri, a inspekcija ima svoju neovisnost. Primjerice u sastavu Ministarstva uprave se nalazi Upravna inspekcija kao ustrojstvena jedinica razine sektora koja je osnovana po posebnom zakonu i u jednom od članaka tih zakona se dužnosnicima izrijekom zabranjuje doslovno dakle utjecaj na inspektore u neovisnosti obavljanja svog posla. Ja moram priznat da mi nije nikad bilo jasno zašto je Upravna inspekcija u sastavu Ministarstva uprave, a Inspekcija rada u sastavu Državnog inspektorata, a ne u sastavu Ministarstva rada ili zašto Upravna inspekcija nije u sastavu Državnog inspektorata i to vrijedi za svih 40 inspekcija. Postoji još jedna stvar koju je gospodin Božinović ispravno primijetio. Naime, ako gledamo sustavno rješenje u Zakonu o sustavu državne uprave ta odredba je na snazi cijelo vrijeme, dakle i od čini mi se 2001. godine se inspekcijski poslovi sustavno u prvom stupnju obavljaju u uredima državne uprave, a u drugom stupnju u središnjim državnim tijelima osim ako posebnim zakonom nije drugačije napravljeno. I onda je posebnim zakonima napravljeno tako da nijedna inspekcija osim sportske nije u uredima državne uprave. Dakle sustavno rješenje je postalo jedini izuzetak, a ovi izuzeci su postali pravilo. Kada govorimo o Strategiji reforme državne uprave ona su priprema u Ministarstvu uprave i ugledat će vjerujem svjetlo dana još tijekom ove godine. Jedno poglavlje će se dotaknuti inspekcijskih poslova i pokušat ćemo to napraviti na tragu ovoga slično kakvo je sada sustavno rješenje da se ono implementira u sljedećih nekoliko godina pri čemu planiramo urede državne uprave malo okrupniti, dakle da im malo ojačamo i onda će ovi organizacijski problemi biti, recimo to tako na neki način riješeni. Međutim okrupnjavanje odnosno spajanje ureda državne uprave u županijama imaju svoje političke konotacije jer se već neke jedinice regionalne samouprave ustvari očituju na to da je to ukidanje županije itd. Ovo je čisto organizacijsko pitanje i kao takvo bi ga u ovom trenutku razmatrao. Tijekom srpnja mjeseca ove godine bio sam u posjetu Uredu državne uprave u Dubrovačko-neretvanskoj županiji i na ulazu i od toga sam napravio jednu fotografiju. Dakle, na ulazu u zgradu gdje je ured državne uprave imate sada 7 tabli državnih institucija od čega je tabla Ureda državne uprave već izblijedila jer je ona prva stavljena, a onda kako su se izdvajali iz Ureda državne uprave pojedine službe su samo stavljali tablu i vi po tome koliko je koja tabla nova možete vidjeti kad se tko izdvojio iz Ureda državne uprave. Pa sada imamo znači najprije Upravni odjel za prostorno uređenje i zaštitu okoliša županijski, pa onda Državni ured Zavod za statistiku, pa se iz ureda izdvojio Državni inspektorat, pa se onda u zadnje vrijeme izdvojila Uprava za inspekcijske poslove Ministarstva graditeljstva, pa onda Sanitarna inspekcija iz Ministarstva zdravlja i na kraju Uprava za inspekcijske poslove Ministarstva zaštite okoliša. To je zadnja tabla. Sada će vjerojatno umjesto ove table Državnog inspektorata biti i table, neće baš šest, nema ih toliko jer su se poslovi koje su radili tri, četiri gospodarske inspekcije radile samo u središtu. Ali bit će umjesto Državnog inspektorata još jedna. Ono šta bi trebala biti strategija i tu se slažem, ali to je onda strategija ne ove ili one Vlade. To je dakle strategija koju bi trebalo za državnu upravu naravno nadstranački riješiti da se doista inspekciji poslovi razdvoje i u prvom stupnju budu u dekoncentriranim tijelima državne uprave u drugom stupnju središnjem. To bi bilo normalno. I tako treba u tom smislu treba dalje raditi. Istina je da je za odgovornost čelnika središnjih tijela, dakle ministarstava najjednostavnije ili najbolje da inspekcija, da budu izravno odnosno da budem precizan zapovjedno odgovorni za njihov rad. Dakle, da ne utječu na rad inspektora, ali da usmjeravaju dakle rad inspekcije kao što rade i sa svim drugim ustrojstvenim jedinicama u svom ministarstvu. Što se tiče državnih službenika mislim da je već ovu razliku zastupnice koju ste pitali od ovih 35 a da sad radi 120, dakle ova razlika će po mojim saznanjima raditi u Ministarstvu financija i mislim da su resorna ministarstva u koje bi trebali prijeći službenici da su već izvršili na neki način raspodjelu koliko će, dakle neće nitko zbog toga što se inspektorat ukida ostat bez posla. Mislim da na kraju godine po Zakonu o državnim službenicima jedan dio službenika ostvaruje uvjete za mirovinu, to je statistička činjenica jer ove godine sigurno netko među njima ima 65 godina. Također, njihov status ostaje isti. Oni su i dalje državni službenici. Njihova radna mjesta će imati jednake nazive, pa ne treba što je zastupnik govorio, ne treba posebne koeficijente. Ako bude netko promijenjeno radno mjesto to se u Uredbi o koeficijentima državnih službenika, dakle tako regulira. Prema tome, ovo je jedan organizacijski dio. Zakon se zove Zakon o ustrojstvu i djelokrugu, zato ga ja i predstavljam. Pretpostavljam da će kada budu dolazili posebni zakoni, nama je već u ministarstvu na očitovanju nekoliko takvih zakona. Bit će prilike onda se i detaljnije pozabaviti na način na koji se rade inspekcijski poslovi, pa će onda vjerujem biti i prilike za detaljniju raspravu. ovo je dakle neovisno što je kasni sat. Prilika za jednu ovako opću raspravu pa smo se dotaknuli i strategije i inspekcijskih poslova generalno. Ali zastupniče ovo što ste spomenuli za jedan nazovimo to tako kolegij inspektora, mislim da ga u ovom trenutku nećemo dizati na razini Parlamenta ali to je dobra mislim da je to dobra ideja da se doista obzirom da ćemo imati u skoro svim ministarstvima ustrojene inspekcije da se onda i to ću preuzeti na Ministarstvu uprave, dakle da se na neki način ne napravi nekakva koordinacija ili kolegij, pa da se i u tom smislu dakle pokuša ujednačiti postupanje i vidjeti koji su organizacijski problemi. Uvažavajući sve što ste rekli pozivam znači zastupnike da uz ovaj zakon imat ćemo jedno središnje državno tijelo manje nakon Državnog ureda za trgovinsku politiku. To su dva državna, središnja državna tijela manje. A kad dođe izmjena Zakona o sustavu državne uprave onda ćemo imati još 17 državnih tijela, ali ne središnjih manje i vjerujem da ćemo onda stvorit preduvjete da budemo, da se tako izrazim u nadi da neće zvučati previše cinično na putu prema putu efikasnoj javnoj upravi. Zahvaljujem.
Hvala. Imamo repliku, Davorin Božinović. Izvolite kolega.
Pa dobro ministre drago mi je da ste ovo akceptirali, jer to nam je koliko god se možda na prvu i ne čini jedno od ključnih pitanja ukupnog razvoja Hrvatske i hajmo stvarno vidjeti, ne kažem da treba preslikavati rješenja. Ali imate države, imate državne uprave koje 20, 30 godina rade na reformi. Ima dosta literature o tome. Ja ne pretendiram ovdje da sam stručnjak, ali nešto čitam o tome i radio sam u konačnici više od 2 desetljeća u upravi. Ovo rješenje probajte još malo bolje razmislite. Taj nekakav neovisni entitet unutar uprave im daje jednu snagu, daje im jednu neovisnost i to su ljudi koji onda su otvoreni i prema javnosti i prema Parlamentu i koji su odgovorni za profesionalno obavljanje inspekcijskih poslova. Ja mislim da je tu uloga vašeg ministarstva nezamjenjiva, jer upravo na ovom američkom primjeru bira se predsjednik tog vijeća glavnih inspektora, a njegov zamjenik je zamjenik ministra uprave i odgovoran i za proračun. Dakle, to je nešto što evo ja stvarno vidim kao primarno vaš posao. Naravno nećete vi ulaziti u radiološku detekciju i ne znam ni ja čime se sve bave ti inspektorati. Ali načelo podizanje kvalitete, ocjena kvalitete usluga to je nešto na temelju, na čemu se temelji moderna uprava. Hvala.
Hvala. Imamo odgovor. Izvolite ministre.
Pa evo kratko. Zahvaljujem na i ovoj sugestiji. Inače ne i ovoj sugestiji. Inače ne postoji nekakva standardna europska praksa po pitanju uprave, to smo inače analizirali kad smo pokušali naći dobra rješenja za nova rješenja u Zakonu o državnoj službi ili državnim službenicima pa smo vidjeli da recimo Slovenija, Slovačka i Švedska imaju isti model iako su to države sa dosta različitim na neki način razvojem, stupnjem razvoja ili razvojem državne uprave s jedne strane dok neke druge zemlje imaju skroz drugi model, a sličnije su možda Sloveniji, primjerice Austrija. Prema tome, vjerujem da je to pitanje inspekcijskih službi. Imamo zadnji primjer, dakle obzirom da je u ministarstvo došao krajem 2011. godine negdje 2010. godine iz Ureda državne uprave koji su opet nisu dio ministarstva ali su najbliži Ministarstvu uprave je izdvojena Sanitarna inspekcija. Kada pitate ljude na terenu i ovo što je govorila zastupnica Juričev-Martinčev je točno. Dakle, sad imamo problem tamo gdje je izdvojeno, a to je izdvojeno 2010., dakle nije stranačka ili nad stranačka stvar jer imamo doista logistički problem. Dakle, sad su ti sanitarni inspektori ostali sami, nisu naslonjeni više na urede i imamo jednu vrstu problema. Kada pitate kolege iz Ministarstva zdravlja da li je to doprinijelo kvaliteti rada Sanitarne inspekcije oni kažu da je. I sada u toj raspravi što je efikasnije ili što nije efikasnije naravno ne može ministar uprave ocjenjivati da li je Sanitarna inspekcija ili bilo koja druga inspekcija ispunila zadaće. Mislim, tijekom ovog ljeta smo imali prilike razmatrati djelovanje inspektora Porezne uprave, prema tome sve na neki način na kraju se svodi dakle da se zakoni primjenjuju i da inspekcije budu i u dijelu edukacije i u dijelu prevencije i naravno kažnjavanje onoga što je za to. Evo, zahvaljujem još jednom i iskoristit ću ovu priliku da zahvalim zastupnicima na raspravi i evo pozivam zastupnike da ovaj zakon prihvate. Zahvaljujem.
Hvala ministre. Ovime zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Za večeras bi bilo dovoljno. Sutra nastavljamo sa prijedlogom Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2014. godinu s prijedlogom projekcija za 2015. i 2016. Želim vam laku noć. SJEDNICA PREKINUTA U 23,06 SATI.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 516, rasprava o tekstu zakona je završena. Vlada je podnijela amandmane nakon roka utvrđenog Poslovnikom. Sukladno članku 199. Poslovnika dajem na glasanje prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanima Vlade Republike Hrvatske. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Prihvatili smo ovaj prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanima Vlade sa 77 glasova za, 17 protiv i 3 suzdržana glasa. Za govornicom je ministar uprave Arsen Bauk. Molim da obrazloži amandman 1 Vlade Republike Hrvatske.
Zahvaljujem. Dakle amandmanom 1 se definira, ustvari sa ova dva amandmana se definiraju na bolji način djelokrug Ministarstva financija i Ministarstva turizma u odnosu dakle na ono što je dosad radio Državni inspektorat i ovo je na neki način bio i zaključak Odbora za turizam, da na ovaj način uredimo ova dva članka.
Zahvaljujem na obrazloženju. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Molim? A imate, oprostite nisam vidio. Gospodin Richembergh, izvolite. U ime kluba možete.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, iskoristio bih ovu priliku pozdraviti napor Vlade da ovim amandmanom pojasni ova dva izričaja jer je i kako rekoste i Odbor za turizam upozorio da nije bilo dobro riješeno. Hvala lijepo.
Zahvaljujem na ovoj kratkoj raspravi. Zaključujem raspravu. Dajem na izjašnjavanje amandman 1 Vlade Republike Hrvatske. Tko je za? Tko je protiv? Ima li suzdržanih? Molim rezultat. Utvrđujem da je amandman prihvaćen sa 79 glasova za, 15 protiv i 3 suzdržana. Ministre molim vas da dođete za govornicu i… … [[Upadica se ne razumije.]] A jeste obrazložili ste obadva, dobro. Onda otvaram raspravu o amandmanu 2 Vlade Republike Hrvatske. Zaključujem raspravu i dajem na glasanje amandman 2 Vlade Republike Hrvatske. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Molim rezultat. Ovaj amandman je prihvaćen sa 89 glasova za i 6 suzdržanih. Dajem na glasanje konačni prijedlog zakona i napominjem da je potrebna većina glasova svih zastupnika, 76 glasova. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Zakon je donesen sa 78 glasova za, 12 protiv i 6 suzdržanih.