Poštovana gospodo, poštovani delegati, poštovani gosti, poštovani predstavnici sredstava javnog informiranja, sve vas pozdravljam i otvaram 54. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na današnjoj sjednici je prisutno 13 delegata. Od toga iz reda bošnjačkog naroda 3, iz reda srpskog naroda 5 i iz reda hrvatskog naroda 5. Gospodin Hasan Čengić i Osman Brka opravdali su izostanak. Za 54. sjednicu predlažen sljedeći dnevni red: 1. Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja, 2. Zapisnik sa 53. sjednice Doma naroda 3. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Zakona o zaštiti potrošaća BiH, 4. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Zakona o implementaciji Konvencije o zabrani razvoja, proizvodnje, gomilanja i upotrebe hemijskog oružja i o njihovom uništavanju, 5. Zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH, po hitnom postupku, u skladu sa članom 99. Poslovnika – (predlagači: Halid Genjac, Ilija Filipović i Boško Šiljegović), 6. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj politici Bosne i Hercegovine, po hitnom postupku, u skladu sa članom 99. Poslovnika, 7. Prijedlog budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2006. (prvo čitanje), 8. Prijedlog zakona o izvršenju budžeta institucija Bosne i Hercegovine za 2006. (prvo čitanje), 9. Izvještaj o radu Državne regulatorne komisije za električnu energiju u 2005. godini, 10. Izvještaj Ureda za reviziju finansijskog poslovanja institucija Bosne i Hercegovine o izvršenoj reviziji za 2004. godinu, To je 48 korisnika budžeta, 48 dakle institucija, 11. Imenovanje člana Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije. 12. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Protokola o saradnji između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Turske, 2 13. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Rumunije o readmisiji ......vlastitih državljana i stranaca, 14. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o tehničkoj saradnji između Vijeća ministara i Vlade Japana, 15. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o saradnji u oblasti prava žrtava rata u Bosni i Hercegovini koji su bili pripadnici HVO i članova njihovih porodica, 16. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Okvirnog ugovora o kreditu između Bosne i Hercegovine i Razvojne banke Vijeća Evrope, 17. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Konvencije UN protiv korupcije, 18. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Konvencije o kibernetičkom kriminalu, 19. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Dodatnog protokola o kibernetičkom kriminalu u vezi sa kažnjavanjem djela rasističke i ekstremističke, i ksenofobične prirode pričinjenih putem kompjuterskih sistema, 20. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o razvojnoj saradnji između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Slovenije i 21. Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma o razvojnom kreditu između Bosne i Hercegovine i Međunarodne asocijacije za razvoj. Ima li izmjena i dopuna dnevnog reda? Dakle niko se ne javlja za riječ. Molim vas ovu tačku, ovaj današnju sjednicu ćemo imati do 21. tačke dnevnog reda, pardon do 12. tačke dnevnog reda, a od 12. tačke, pošto Komisija skupštinska nije završila svoj posao i nemamo izvještaja vezano za ove sporazume, napravićemo prekid sjednice i njen nastavak će biti negdje kada završi rad ova komisija. Hvala vam. Evo toliko da znate. Znači ova sjednica neće danas biti završena, ona će se nastaviti kada Komisija završi rad. Hvala lijepo. Izvolite gospodine Jukiću.
Pozdravljam sve kolege, predstavnike Vijeća ministara, predstavnike međunarodne zajednice, sve nazočne. Mislim da bi trebali još samo malo jedno pojašnjenje staviti dakle ovo je bio predviđeni dnevni red. Međutim, kako se nije dogodilo po planu završetak rada nadležne komisije, to je Komisija za vanjsko trgovinsku politiku ovog doma, onda smo zaključili kao što evo predlaže gospodin Pamuk i još jedna dopuna samo. Dakle, da se u roku od 7 dana, da to bude zaključak naš treba održati nastavak sjednice nadležne komisije i nastavak naše ove sjednice. Dakle da to sada ne razvlačimo u nedogled. Mislim da je ovo u redu i korektno i da mi to možemo stići, jer ima tu i važnih sporazuma itd. i da to ne treba odugovlačiti u nedogled. Evo, to je dopuna ovog zaključka, odnosno dopuna zaključka.
Hvala gospodine Jukiću. Đoko. 3
Ja bih samo uz ovaj prijedlog gospodina Jukića da dobro nije precizno se izjasnio, ali ja bih malo to preciznije. Nastavak Doma, sjednice Doma kada Komisija završi i kada mi svi delegati dobijemo zvanično od Komisije da je posao završen. Da nam se ne dešava kao evo što je danas da to imamo u dnevnom redu, Komisija treba da završi, nije završila da nam ne bude opet sjedica Komisije danas, a sutradan sjednica Doma, pa mi opet dođemo na sjednicu Doma, pripremimo se pa opet Komisija nije završila. Da nam se ove stvari ne dešavaju. Dakle po završetku rada nadležne komisije i kada svi delegati dobijemo zvanično materijal da je Komisija završila posao i da imamo izvještaj Komisije po svim ovim prijedlozima za ratifikaciju sporazuma.
Hvala lijepo. Gospodine Đoko, molim vas, ja želim još jednu stvar malo pojasniti. Ovaj prekid rada Komisije nastao je usljed smrtnog slučaja u familiji. Nisu to neke komplikacije teške, nego jednostavno je slučaj, jer je jednom članu Komisije umro član obitelji. Morao je otići na đenazu i desilo se da smo izgubili kvorum. Komisija nije nastavila rad. Međutim, ona ima obavezu da završi ovaj dio posla i ja se nadam da će to uraditi u roku od narednih 7 dana. Hvala lijepo. Izvolite.
Pozdrav svima koji prate naš rad. Dakle, ispravio bih samo jednu malu nepreciznost kou ste vi rekli u odnosu na dnevni red koji ćemo mi danas odraditi. Imam dojam da se Kolegij, tako smo mi obavješteni od gospodina Jukića, člana Kolegija dogovorio da se danas odradi prvih 10. točaka dnevnog reda, ne prvih 11. Jedanaesta točka dnevnog reda zalazi u mjerodavnost Komisije koja nije završila svoj posao i nije nam dostavila izvješće o svom radu, pa bih molio da se točno zna o čemu govorimo i kako ćemo danas raditi. Dakle prvih 10. točaka predloženog dnevnog reda.
Hvala gospodine Filipoviću. Dužan sam jedno objašnjenje. Ja sam prebacio tačku 21. koja je u tom dnevnom redu, pa sam je, jer nema ona nikakvog razloga da čeka ovu komisiju, pa sam je stavio, predložio kao 11. tačku dnevnog reda i ona nema veze sa ovom komisijom. Ja se nadam da je razumno i mislio sam da neću napraviti nikakvu zbrku i mislim da je logično. Hvala. Hvala puno. Dakle. Ružo jeste vi htjeli nešto? Gospođa Stojanović.
Ako ćemo biti principijelni, onda je tačka 9. je danas bila na ovoj komisiji, pa možda bi i ona mogla. 4
Okej, nećemo razmatrati tačku 9. Propust. Hvala lijepo. Hvala. Evo, dakle usvojili smo dnevni red. Skidamo iz nje vadimo ovu tačku 9. i dodaćemo u ovaj dnevni red ovu 21. i imaćemo umjesto devetke, dodaćemo ovu 21. i opet ćemo imati 10. Ti si u pravu. Hvala lijepo. Hvala lijepo velečasni. Molim vas da nastavimo. Idemo sa ovim prvom tačkom dnevnog reda, to je Ad.1. Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja Odgovore na delegatska pitanja dobili su gospodin Anto Spajić i gospodin Osman Brka, te Branko Zrno. Da li su delegati zadovoljni odgovorima? Brku ćemo ostaviti za sljedeću sjednicu, jer njega nema danas ovdje. Izvolite gospodine Spajiću.Jesi zadovoljan odgovorom? Gospodin Brano Zrno.
Odgovor je ...ono što jeste. Zaprimljeno 27.1. na stolu doneseno 31.1. Ovo je fakat i tu se nema šta dodati i oduzeti. Međutim, u razmaku između ova dva fakta je ipak pet dana. Treba čekati u ovoj kući da se iz jednoga sandučeta prebaci u drugo pozivnica pet dana, onda sam zadovoljan odgovorom.
Hvala gospodin Zrno. Ja ovaj sarkazam nisam dobro razumio. Jeste li zadovoljni, ili niste stvarno.
Odgovorom sam zadovoljan, ali nisam stanje ni događanjem zadovoljan.
Dakle gospodin Branko Zrno je nezadovoljan stanjem u dijelu. Zadovoljan je odgovorom. Dakle, ima li novih delegatskih pitanja? Gospodin Limov.
Hvala lijepo uvaženi gospodine predsjedatelju, cijenjene kolegice i kolege izaslanici, poštovani predstavnici Vijeća ministara i drugih institucija Bosne i Hercegovine, uvaženi 5 gosti, predstavnici međunarodne zajednice i sredstava javnog priopčavanja, sve vas skupa pozdravljam i želim ovu prigodu iskoristiti, postaviti dva para pitanja
Dva para pitanja? To su četiri pitanja.
Naravno, Vijeću ministara, odnosno Ministarstvu pravde Bosne i Hercegovine, još bliža adresa. Prvo pitanje – Je li na zakonit način izvršeno konstituiranje i je li zakonito funkcionira Tajništvo visokih, sudskih i tužilačkih vijeća Bosne i Hercegovine? Drugo – Ima li Tajnišvo visokog sudskog i tužiteljskog vijeća Bosne i Hercegovine pravilnik o unutarnjom ustroju, sukladno 16. Zakona? Ako ima je li pravilnik prošao zakonsku proceduru usvajanja tj. je li i kada je došlo na Vijeće ministara i je li pribavljeno mišljenje od Ministarstva finansija i trezora Bosne i Hercegovine i drugo je li i kada je data suglasnost na taj pravilnik od strane Vijeća ministara BiH? Treće pitanje – Jesu li direktor i državni službenici u tajništvvu visokog sudskog i tužiteljskog vijeća BiH imenavni sukladno Zakonu o državnoj službi u institucijama BiH i pravilnik o unutarnjem ustroju prema članku 15. točka 1., 2. i 3. i članku 91. točka 4. Zakona? Četvrto – Je li i kada je Agencija za državnu službu Bosne i Hercegovine izvršila reviziju početnog osoblja na način kako je to propisano u članku 91. točka 4., ako jeste kada je to učinjeno i postoje li dokumentacije o tome? Hvala lijepa.
Čuli smo pitanje. Ja se nadam, evo ovdje je ima ljudi iz ovog ministarstva. Oni će to odgovoriti ja se nadam. Imamo li dalje delegatskih pitanja? ne vidim da se iko javlja? Prelazim na drugu tačku dnevnog reda Ad.1. Zapisnik sa 53. sjednice Doma naroda Imamo li primjedbi, ili javlja li se ko za diskusiju na zapisnik? Ja ću vas zamoliti gospodo, obzirom da ova sprava ne radi, ako vam neće biti teško da glasamo manuelno kartonima na jedan stari način. Ima li primjedbi na zapisnik, odnosno vidim da nema. Idemo na usvajanje zapisnika. Molim vas ko je za zapisnik? Evo proradilo. Dakle jednoglasno smo usvojli zapisnik. Hvala Ružo, evo u dobar čas. Dobro smo. Došla struja. 6 Treća tačka dnevnog reda Ad.3. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Zakona o zaštiti potrošaća BiH Dobili ste izvještaj Zajedničke komisije. Komisija je usvojila dva amandmana koje, koji su postali sastavni dio teksta zakona. Predstavnički dom je usvojio izvještaju. Po članu 95. Poslovnika Doma naroda moramo glasati o izvještaju Zajedničke komisije oba doma. Molim vas ko je za izvještaj? Glasajte sad. Dakle jednoglasno. Popravili smo, ja se izvinjavam u međuvremenu smo popravili ovu, ove monitore i ovo sve pa može ići to. Četvrta tačka dnevnog reda Ad.4. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Zakona o implementaciji Konvencije o zabrani razvoja, proizvodnje, gomilanja i upotrebe hemijskog oružja i o njihovom uništavanju Dobili ste izvještaj Zajedničke komisije. Molim vas glasajte. Ko je za izvještaj? Sad. Dakle jednoglasno smo prihvatili ovaj izvještaj. Peta tačka dnevnog reda je Ad.5. Zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH, po hitnom postupku, u skladu sa članom 99. Poslovnika – (predlagači: Halid Genjac, Ilija Filipović i Boško Šiljegović) Vodi se rasprava hoće li se zakon razmotriti po skraćenom postupku. Molim vas. Imaju li izvještači nešto reći, predlagači pardo? Nemaju. Hoćemo li ovaj zakon usvojiti, razmatrati po skraćenom postupku. Molim vas glasajte sad. Glasajmo sad. Ukupno dakle 11 za i 1. Usvojen, dakle usvojili smo razmatranje zakona po članu 99. Poslovnika. 7 Šesta tačka je Ad.6. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj politici Bosne i Hercegovine, po hitnom postupku, u skladu sa članom 99. Poslovnika Vodi se rasprava hoće li se zakon prihvatiti po skraćenom pristupku. Molim vas, imamo li. Predstavnički dom je usvojio zahtjev. Imamo li diskutanata? Nemamo. Hvala. Glasajte sad. Hvala lijepo. Ovdje ima jedna greška.
Ne moramo ponoviti. Ja sam glasao za.
Dakle jednoglasno smo usvojili i ovo, 12 znači za. Sedma tačka dnevnog reda Ad.7. Prijedlog budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2006. (prvo čitanje) Dobili ste budžet, kao i izvještaj nadležne komisije. Komisija je prihvatila 9 amandmana koji su postali sastavni dio budžeta. Predstavnički dom je usvojio budžet i u prvom i u drugom čitanju sa 8 amandmana. Ovo je prvo čitanje Prijedloga budžeta. Prvo se vodi rasrpava o neophodnosti i principima na kojima je budžet zasnovan. Javlja li se ko za riječ? Hvala lijepo. Ne javlja. Javljaš li se za riječ? Izvolite gospodine Limov.
Dakle opća rasprava jel tako.
Molim
Opća rasprava jel tako.
Opća rasprava. Prvo čitanje.
Ima li predlagatelj prije mene? 8
Nema. Ovo je samo o neophodnosti, o načelima.
Ja hoću da diskutiram o načelima, ali dajem prednost predlagatelju. Red je da on nas uvede u problematiku.
A ako predlagatelj misli da to treba da uradi onda treba da se javi i da kaže ja hoću ja prva da diskutujem, ja joj odmah dajem riječ. Gospođo ministrice jeste li raspoloženi? Ako niste nemojte. Ako jeste bujrum.
Vi ste se puno raspričali. Ja vas sve pozdravljam i ja sam stvarno mislila da će principi, pa onda početi rasprava. Ali evo znači pošto se govori o principima, mi smo znači predložili proračun kao Ministarstvo financija i on je u proceduri prošao je Vijeće ministara i zapravo predlagač ovog proračuna je Predsjedništvo Bosne i Hercegovine i tako i ovim aktima koji su ovdje, koje vidite napravljeni. Znači 20.12. je Predsjedništvo prihvatilo proračun i uputilo ga prema Parlamentu. U međuvremenu proračun je prošao Zastupnički dom i usvojen je u ovom iznosu od 954.599.220,00 KM kao uravnotežen znači jednaka prihodovna i rashodovna strana. U obrazloženjima koja su uz ovaj zakon dostavljena objašnjeno je na temelju kojih zakona su napisana, na temelju kojih zakona se predlaže proračun i napisano je zapravo ono što je jako važno šta bi ovaj proračun trebalo osigurati. A to je usklađenost ukupnog obujma rashoda sa realnom mogućim ...prihode. Maksimiranje stepena efikasnosti, transparentnosti i odgovornosti u planiranju trošenja budžetskih sredstava i lociranja odgovornosti za neracionalna trošenja i odstupanja od planskih proporcija između prihoda i rashoda u proračunima. Za proračun kada se počne znači raditi na njemu vrlo je bitno da se odredi visina prihoda. Visinu prihoda za državni proračun određujemo na dva način. U dijelu u kom govorimo o zajedničkim prihodima sa ostatkom države, entitetima i Distriktom Brčko rasporedimo ove neizravne poreze, to smo uradili u 2005. godini na način da smo se složili da se državi dodjeli 566 miliona KM sa računa Uprave za neizravno oporezivanje za administrativne funkciju u kojoj je uključena i vojska. Razliku prihoda u proračunu znači su u strukturi ove tekuće potpore ...prihodi od sukcesij,e prihodi za realizaciju CIPS projekta i prihodi iz dobiti Centralne banke, što bi trebalo ukupno biti 666 miliona 490 tisuća i ova razlikap rihoda koja se odnosi, koja je u iznosu od 288 miliona 109 i 220, odnosi se na finansiranje vanjskog duga što se od ovih sredstava u zajedničkih sredstava sa računa uprave upućuje za pojedinačno, mjesečno za servisanje vanjskog duga. Po pojedinačnim kategorijama postoji zbirni bilans rashoda po... kategorijama objašnjen na način da su specificirani tekući izdaci, program posebnih namjena u odnosu na proračun iz 2005., proračun za 2006. i vidi se ovdje da je došlo do značajnih povećanja na stavkama, bruto plaća, naknada i onda drugih vrsta troškova zato što je znači kada se počeo 9 planirati proračun mi smo imali negdje oko 8 hiljada zaposlenih da bi ovaj proračun trebao uvažiti u ovoj svojoj u ovom iznosi i dinamici zapošljavanja tabeli koja je priložena, situaciji, jer ćemo mi na kraju godine imati oko 22 tisuće zaposlenih, odnosno imamo sada od 1. januara, ali ćemo imati 22 tisuće zaposlenih sa jedinstvenim plaćama, u međuvremenu nakon ove tranzicije vojske koja je prešla na razini države. Pojedinačni korisnici koji su navedeni u članku 3. vidi se da ih ima 57. Imamo određen broj novih institucija koje su osnovani i koji su ovdje u proračunu iskazane, koje također postoje korisnici kao što je Direkcija za policiju koja zapravo nije na stalno zaposlenih nego je prikazana u ovom iznosu koja će kao program posebne namjene biti potrošena u ovoj godini, apro po ove reforme policije. Pojedinačni korisnici takođe su prikazani na način kroz budžet za 2005. i 2006. godinu sa povećanjima, bez iskazanog broja zaposlenih koji su iskazani u posebnoj tabeli zato što se proračun počinje praviti u šestom mjesecu, pa se sada znači prema izvršenju sa 6 mjeseci, postoji jedan broj zaposlenih do kraja bude, točno se zna sada koliko ima zaposlenih svaki mjesec, ali je on različiti i zato ne usklađuje u ovim kategorijama nego evo u posebnoj tabeli koja je uz ovo zakačena, ne znam. U međuvremenu mi smo napisali i počeli pregovore sa Evropom. Pošto se u vremenu kada se proračun radio nismo još uvijek bili odredili poslije toga kako ćemo organizacijski to raditi. Mi smo, osim sredstava koja su za ove namjene stavljena u Direkciju evropskih integracija i MIP odredili ovdje u stavci rezerviranje i i iznos za pristupanje rezerviranje za pregovore sa Evropom se zove. To će biti po posebnom programu koje je utvrđeno od strane Vijeće ministara kako će se trošiti, odnosno za koje vrste sastanaka i pregovora koji će se održati. U rezervi smo znači ostavili, bile su sredstva za stare obaveze, kapitalna ulaganja i za nove institucije što je vrlo bitno jer se tijekom ove godine očekuje određen broj novih institucija kao što su recimo ova agencija za informaciono društvo ili neke druge koje su trenutno zakonom se donose, pa onda nakon tih zakona bi oni postali zapravo i korisnici proračuna. Što se tiče servisiranja vanjskog duga, on je, on se znači planira pojedinačno po mjesecima, poseban dio proračuna govori o tome i kao takav on se dogovara također sa entitetima. Znači napravili su obračun...kakav se dogovori i onda se to da na znanje i nakon što dobije potvrda s njihove strane da su svi kreditori uvršteni, odnosno da je raspored odgovarajući, to se uvrsti kao plan u proračun, stim da mi svake godine smo do sada imali neke uštede po tom osnovu zato što smo imali u tečaju neke pogodnosti pa ćemo u izvršenju za 2005. godinu zapravo vidjeti kako, šta se dešavalo i kako se kretalo to vezano za proračun iz 2005. To je izvršenje, a ovaj proračun je u međuvremenu, kako nije u primjeni financiramo se po privremenoj odluci, ova za tri mjeseca i dio sredstava koja pripadaju državi, prema lanjskom proračunu i dobijamo i ovo vršimo plaćanja sukladno Odluci o privremenom finansiranju za tri mjeseca. Evo to je jedna globalna uvodna riječ, a pojedinačna ako bude nekih konkretnih pitanja za pojedine korisnike, odnosno prihode, šta god hoćete, evo možemo naknadno.
Zahvaljujem ministrici. Ako Limovu nije jasno, onda izvolite. 10
Važno je da je većini jasno. Ja ću dakle ipak iskoristiti prigodu da svakako je lakše govoriti nakon ovih uvodnih riječi gospođe ministrice i uključiće ovdje u načelnu raspravu o ovom dokumentu koji je inače najvažniji dokument za svaku suvremenu državu je li početkom godine. Iz riječi uvažene ministrice evidentno je da je davno otpočela aktivnost na izradi ove proračunske projekcije i samim tim određene stavke nisu precizirane na način na koji bi vjerovatno danas bile precizirane i prije svega se misli na onaj dio koji se odnosi na činjenicu da je srećom Bosna i Hercegovina otpočela sa jednim procesom pregovaranja za koji proces svakako trebaju odgovarajuća sredstva i shvatio sam da su stvari postavljene fleksibilno na način da nam neće tu hvaliti sredstava u mjeri u kojoj budu napredovali ti pregovori i to, s tim sam svakako zadovoljan. Vidljivo je da naš državni proračun ove godine primakao se milijardi konvertibilnih maraka, što je još uvijek nešto manje od entiteta ali je više od svakog kantona pojedinačno i skoro četiri puta više nego što to ima Distrikt Brčko. Zašto govorim ove brojke? Pa govorim iz prostog razloga što je evidentno a i ministrica je rekla da zbog određenih reformskih procesa u koje smo krenuli, a prije svega se tu misli na reformu obrane, došli smo u situaciju da na državnoj razini ugrađujemo odgovarajuća sredstva u te svrhe. Kad se gleda prošlogodišnji proračun, koji je bio od prilike 581 milion konvertibilnih maraka, i ovogodišnji 954 miliona, vidljivo je da je to povećanje za 64%. Taj trend povećanja, ja se nadam da će biti nastavljen, je li, i u narednom razdoblju. Iz strukture samog proračuna je vidljivo da su ukupni rashodi za potrebe finansiranja institucija BiH, blizu 666,5 miliona KM, a nešto više od 288 miliona je namjenjeno za servisiranje vanjskog duga. Ako bi ipak trebalo u najkraće, kvalificirati ovaj proračun, pitanje je kako bi smo ga mogli ocijeniti. Je li on dovoljno razvojni i koliko je u njega ugrađena socijalna komponenta. Ako ga gledamo u ovim kategorijama, veoma bi teško, bar što se mene tiće on mogao dobiti prolaznu ocjenu, jer smatram da nije dovoljno razvojni i nije dovoljno opskrbljen socijalnim komponentama. Ovaj proračun je i dalje rekao bih preživljavanjući. Izgleda da je to sudbina ove faze u razvoju našeg društva. Evidentno dakle, da ćemo i dalje morati posegnuti za novim zaduživanjima, novim dakle kreditnim aranžmanima i evidentno da zaista moramo se dobro zamisliti nad činjenicom da mi iz godine u godinu imamo primjerice, plati deficit od 5 do 7 milijardi. Neki kažu i više od 7 milijardi, za ovu godinu proteklu. I to sigurno nije dobra startna pozicija. Ne želim nas upoređivati sa bilo kojom drugom zemljom, ali evidentno da su ovo brojke koje u načelu moraju nas opredijeliti da i izradi proračuna i drugim pitanjima pristupamo na daleko odgovorniji i drugačiji način. Reformski rekao bih način u svim segmentima, dakle ne da idemo samo u reforme tamo gdje nam drugi pokazuju da moramo ići da bi ostvarili svoj cilj, nego i da idemo u ekonomskim i drugim segmentima u odgovarajuće reformske procese, pa i u socijalnom dijelu, a vidimo posebno koliko imamo izražene zahtjeve pa i proteklih dana iz jednog dijela države u pogledu prava određene kategorije naših žitelja, dakle žitelja Bosne i Hercegovine. I evidentno je da će tu se morati ići na odgovarajuće reformske zahvate. Naravno, u pravilu nekako kada vodimo raspravu o proračunu više obraćamo pozornost na raspodjelu nego na ono, kako se to kaže prihodovnu stranu i u pravilu odgovarajući subjekti nastoje da dobiju što povoljnije mjesto u samom proračunu. 11 Ja ću taksativno nabrojati nekoliko načelnih primjedbi, ili ako hoćete rješenja koja su meni osobno ne prihvatljiva, nalaze se i moguće isčitati kroz ove brojke. Prvo povećanje proračuna za Predsjedništvo Bosne i Hercegovine u iznosu od 900 tisuća KM, imajući na umu našu raspravu koju smo imali povodom izvješća revizija i danas ćemo o tome govoriti, smatram da ovdje postoje odgovarajuće rezerve i nešto ću kasnije, kada budemo, kada bude ta točka dnevnog reda konkretnije govoriti oko tog. Drugo, neprihvatljivo mi je povećanje za čak dva 2 miliona tekućih rezervi. To je ogromno povećanje, jer znamo da je prošle godine to bilo 3 miliona. Treće povečanje za 35% sredstava u Upravnom odboru Uprave za neizravno oporezivanje, ova uprava inaće ima posebno privilegiranu poziciju u Bosni i Hercegovini, vjerojatno to nema nigdje drugo, njena riječ je inače važnija nego nas zastupnika, nego Vijeća ministara, Vlade itd. Četvrto smanjenje za četvrtinu sredstava namjenenih pristupu Bosne i Hercegovine i VTO, dakle prošle godine bilo je 200 tisuća, ove godine je to za četvrtinu smanjeno i ne mislim da je to dobra poruka. Zatim predviđena ništica, nula kako hoćete KM za razvoj domaće proizvodnje i stimulacija, srećom komisjia je prihvatila jedan amandman koji je ovo u nekoliko popravlja. Dakle simboličnih 180 tisuća KM za Koridor Vc, odnosno za konsultantske usluge kako je to precizirano u proračunu vezane za ovaj auto put i po mom mišljenju ja sam molio jučer ministricu na komisiji da mi iznese argumentaciju za i protiv u smislu zbog čega je onih 21 milion 884 tisuće KM koje će se dobiti od điisem operatera stavljeno u onaj aneks, a nije ugrađeno u sam proračun. Osobno smatram zbog transparentnosti i da to treba biti sastavni dio proračuna i ne samo transparentnosti nego i mogućnosti revizije i drugih bolika nadziranja od strane ako hoćete i ovog parlamenta, odnosno Doma naroda i Zastupničkog doma u smislu racionalnosti trošenja tih sredstava. Nadam se da je ovo samo tek početak i da će, da ovu stavku treba ugraditi na ovaj način u proračun sa svim sredstvima koja su namjenjena za ovu godinu sa nadom da će narednih godina to dramatično rasti i da će sredstva u ove namjene dakle ne ovako precizirana, nego kao Koridor Vc i sve iz toga jasno biti u proračunu na odgovarajući način zastupljeno. I sedma stvar koja, za koju smatram da nije nikako dobra a ako uzmete nalaze revizije za svaku instituciju nezaobilazna preporuka revizije jeste upravo informatizacija. Kod nas je to predviđeno nula. Ništa za ovu godinu. To je dakle, za razliku od prethodne godine kada smo imali određena sredstva namjena projektu informatizacije društva sada ovo što je nula, to je zaista jedno načelo koje mene nikako ne može zadovoljiti. Naravno, moguće je naći i više drugih elemenata skojima se je li teško složiti. Evo ja ću se zadržati na taksativnom nabrajanju ovih elemenata i osobno dakle smatram da je trebalo malo više razumjevanja i volje sa malo sredstava moglo se pronaći rješenje i ja bih sve ono što je nula zaista popravio, pa makar sa malo tih sredstava, ali da to ostane proračunska stavka jer naredne godine ako za informatizaciju društva za taj projekat ne budemo imali ove godine nula biće teže uvjeriti nas da to treba ugraditi kao proračunsku stavku. Evo, dakle to je nekoliko mojih ovako načelnih primjedbi, nekoliko dakle elemenata za koje zaista smatram da je u ovakvim sredstvima kakva smo imali uz malo razumjevanja moglo se naći odgovarajuće rješenje. Hvala lijepo. 12
Hvala gospodinu Limovu. Javlja li se još neko za riječ? Hvala ne javlja se niko. Izvolite. Gospodin Jukić.
Evo prije rasprave o dakle pojedinim člancima, odnosno i amandmanim u drugom dijelu ja bih samo jednu stvar ovdje podvukao, vezano za ovu dodatnu. Dakle predlagač je evo na trećoj strani ovih uvodnih napomena jasno rekao šarolikost naročito obračuna plača u zakonodavno, sudskoj, izvršnoj vlasti na razini BiH otežava upravljanje rashodima za plaće i naknade, pa se hitno mora pristupiti jedinstvenom rješenju ovoga problema pri izradi Zakona o plaćama u institucijama Bosne i Hercegovine. Ja sam prije mjesec, mjesec i po dana upravo postavio ovo pitanje dakle, kada će Vijeće ministara predložiti ovaj zakon. I apsolutno se slažem sa ovom tvrdnjom i kada pogledamo strukturu rashoda, onda vidimo da vrlo značajna sredstva, vrlo značajn postotak ukupnih sredstava proračuna se koristi za plaće, a ovu oblast imamo apsolutno neuređenu, znači nameće se zaključak da je to potrebno što prije zakonom urediti. Evo koristim priliku ovo reći u nazočnosti ministrice financija i trezora, očekujući da će naravno još ono maloprije završili posla na ovom važnom zadatku, uskoro završiti i ponuditi nama u Parlament kako bi mogli usvojiti ovaj važni zakon. Evo kada sam već izišao reći nešto o proračunu, naravno da se mogu složiti da ovo što je proračun naslijedio, dakle da je uravnotežen, da je prihodovno rashodna strana izbalansirana što je i logično itd. Međutim, isto tako ne mogu se otet dojmu ne upitati kao jednu stavku dakle – servisiranje vanjskog duga značajno je povećano u odnosu na prošlu godinu. MOžda je to ovako jedna interesantna stavka koja se može evo i prokomentirati zapravo zašto je to povećanje, gdje su nova zaduženja, da li je to ovo povećanje dovodi u pitanje realizaciju nekih drugih projekata itd. i inaće koja je prihvaćena generalna politika Vijeća ministara i drugih razina vlasti, a poglavito Vijeća ministara po pitanju vanjskog duga i zaduživanja u narednom periodu. Ovdje je rečeno isto tako jedna konstatacija da se bez novih ...stranih ulaganja, inaće zaduživanja neće moći osigurati brz i potreban ukupan rast naročito rast u oblasti privrede. Pa evo to su ovako dva pitanja koja su meni ovako posebno interesantna i evo rekao sam da očekujem da se znači Zakon o plačama što prije donese, a ovo po pitanju vanjskog duga, njegovog rasta i servisiranja ako bi bila ministrica voljna rado bih čuo odgovor.
Hvala lijepo. Javlja li se još neko dalje za riječ? Koliko ja vidim ne javlja. Dakle, ja vas molim da glasamo o budžetu u prvom čitanju. Ko je za budžet u prvom čitanju? Izvolite, glasajte sad. Dakle imamo 12 za, 1 protiv i usvojili smo budžet u prvom čitanju. Predlažem da na današnjoj sjednici obavimo raspravu o budžetu u drugom čitanju. U drugom čitanju vodi se rasprava o amandmanima. 13 Molim vas ko je za to da raspravljamo o budžetu u drugom čitanju? Molim vas glasajte sad. Dakle jednoglasno. Hvala lijepo. Nastavljamo da raspravljamo o budžetu u drugom čitanju. Nove amandmane na Prijedlog budžeta podnjeli su gospodin Tomislav Limov i Đoko Pajić. Ko se javlja za riječ? Hoćemo li prvo. Izvolite gospodine Đoko, vi ste se javili.
Gospodo predsjedavajući, kolegice i kolege delegati, gospodo predstavnici Savjeta ministara, sredstva informisanja ovom prilikom želim da vas pozdravim sve skupa i evo zbog vašeg znanja i zbog javnosti i zbog svega ostalog želim malo da pojasnim zašto sam podnjio jedan amandman koji je ovako razvrstan u šest tačaka, da ih tako kažem. Nisam govorio u prvom dijelu o principima, dobro, budžetski principi se znaju iz Zakona o budžetu i tu nema spora i nema spora da budžet treba usvojiti. Naravno da je potreban ovim institucijama i svim građanima, ali na samom početku da kažem da evo ovako kao predstavnik ne sad srpskog naroda, nego predstavnik cjelokupnog naroda i svih gađana Bosne i Hercegovine mislim da većina građana i tako osjećaju, ukoliko bi pogledali i pročitali ovaj budžet da se ne bi 80% građana Bosne i Hercegovine složilo sa ovakvim budžetom. Pa evo ja ću reći i zašto. Evo ovaj budžet je veći negdje za oko 375 miliona, gospodin Limov je to već rekao, ili za oko 64% u odnosu, odnosno Predlog budžeta za 2006. u odnosu na budžet 2005. godine. To je velika pozamašna cifra oko 375 miliona KM i kompletno to povećanje uglavnom mi znamo šta je to. To su posljedice, odnosno efekti koji se računaju uvođenja poreza na dodatnu vrijednost. Najveći dio tih sredstava. A znamo ko plaća porez na dodatnu vrijednost. Uglavnom krajnji potrošač, građani ove države. I kompletan efekat toga, evo vidimo ide na administraciju na državne institucije Bosne i Hercegovine. Kada pogledamo član 3. tabelu vidimo da povečanje rashoda institucija Bosne i Hercegovine, povećanje rashoda u budžetu za 2005. godinu u Predlogu budžeta za 2006. u odnosu na budžet za 2005. iznosi 329 miliona 720 hiljada KM. Povećanje rashoda institucija Bosne i Hercegovine. Mislim da bi svaki građanin ove države se zapitao zašto toliko? Odgovor postoji. Trebaju nam institucije da ojačamo institucije BiH na račun svih građana ove države. Ja mislim da to nije dobro. Gospodin Limov je već na početku o principima, ja tada nisam htio da govorim, o prinicipima rekao da ima rezervu prema budžetu u pogledu, da li razvojem, da li on ima socijalne komponente i šta ima. Ja tvrdim da nema ništa od toga. Apsolutno je nema elemenata tih razvojnih elelemanta da ima socijalnih elemenata. Sve je dakle, sve se planira sve ono što se planira da se ubere u budžet institucija Bosne i Hercegovine, planira se za administraciju i servisiranje spoljnjeg duga. Vrlo nešto malo kroz ove amandmane u Predstavničkom domu, ja mislim nešto pokušano u tom pravcu u pogledu tih socijalnih komponenti radilo da se u gradi u ovaj budžet, ali to je beznačajno, sasvim beznačajno u odnosu na potrebe na tom planu. 14 Kod pojedinih stavki kod pojedinih budžetskih korisnika ukratko želim da skrenem pažnju da stavka kod svih uglavnom budžetskih korisnika nešto što je sasvim nejasno i može se koristiti u ne znam koje svrhe – stavka ugovorne i druge posebne usluge. Mi smo prošle godine kada smo usvajali budžet za 2005. godinu, većina i tada stavljali primjedbe da budžet nije uopšte razvojan, da nema socijalnih komponenata, da se ove stavke koje su sumnjive vrlo velike i prošle godine, a evo i ove godine iste te stavke se povećavaju 100% u odnosu na 2005. godinu. Recimo samo ta stavka – ugovorne i druge posebne usluge kod svih budžetskih korisnika povećavaju se za oko, za 9 miliona 780 hiljada maraka. Skoro duplo, 100% više nego u budžetu za 2005. godinu. Smatram opet da nije logično i da nije opravdano. Čak svaki budžetski korisnik bi mogao čak kad izađe ovdje da to kaže to su potrebe za to, to i to. Ali znamo i kako budžetski korisnici dostavljaju sredstva prilikom zahtjeva za svoja budžetska sredstva, svako izražava maksimalističke zahtjeve, pa hajde od tog makismalnog nešto će dobiti. I to imamo izgleda kako ide i kroz ovaj budžet. I želio bih sada na kraju posebno da istaknem, svi to znaju i to je opravdanje, ja znam da ću dobiti objašnjenje i po tom pitanju da je najveće povećanje ovih rashoda je Ministarstvo odbrane Bosne i Hercegovine u iznosu od 270 miliona 098 hiljada i 76 KM. Znači najveće povečanje od tih 320 miliona 329 i 700 ide na Ministarstvo odbrane. Ja želim ovom prilikom samo da, radi javnosti i radi znanja da kažem da sam kada smo usvajali Zakon o odbrani bio protiv rješenja uvođenja u ovom trenutku zajedničkog ministarstva odbrane i prenos svih nadležnosti sa entiteta na Bosnu i Hercegovinu, jer sam tada smatrao da će nas to puno koštati. Nije to samo eto da mi imamo zajedničke oružane snage. Ima tu mnogo toga, to vi svi dobro znate. Da su to neki drugi zahtjevi i da će nas to mnogo više koštati nego postojeće oružane snage koje smo imali u Bosni i Hercegovini na nivou entiteta. Kada se krenulo u reforme odbrane, prvi princip u svim tim raspravama, odnosno ono što se saopštavalo onima koji nisu učestvovali u tim razgovorima, našoj javnosti i meni, običnim građanima bilo je obrazloženje ide se u reformu zbog toga što se u Bosni i Hercegovini postojeće, u tom momentu, oružane snage na nivou entiteta glomazne, skupe i mnogo koštaju i entiteti i ovu državu. Mnogo koštaju. Jedno od prvih objašnjenja je bilo. A samo da podsjetim, ja znam i nisam provjerio za Federaciju Bosne i Hercegovine, ali znam da je Republika Srpska u svom budžetu za odbranu Ministarstva odbrane do zaključno sa 2005. godinom za 2005. godinu izdvajala 67 miliona KM. A po ovom sada Republika Srpska treba da izdvaja negdje oko 92 miliona i 700 hiljada KM. Znači to je mnogo više. Dakle 25 miliona i 700 hiljada KM više nego u 2005. godini. I gdje su znači ti efekti reformisanja. Nema ih. Opet sve košta, pre svega ovaj naroda građane, poreske obveznike, one koji iz svojih đepova izdvajaju za razne vrste oblike poreza. Naravno, ima još tu stavki, ovo o čemu je gospodin LImov, ne bih to sada da ponavljam, kod Predsjedništva povečano je za 900 hiljada KM itd. itd. I dakle, iz svih tih razloga, ja sam predložio jedan amadnman koji nije prošao na nadležnoj komisiji, ali evo zbog janosti da se ne kaže, ovo nije što ću reći što neću glasati ni političko, uopšte nije političko pitanje. Ja sam predložio amandman da se iz budžeta, pre svega predložio sam sa Ministarstva odbrane, upravo zbog onog o čemu sam govorio da se svede na nivo rashoda iz 2005. godine za 76 miliona i da se ta sredstva usmjere za Institut za nestale, dodati 1 milion KM. Nažalost 10 godina poslije tragičnog sukoba u ovom regionu još jedan veliki broj porodica, vi to znate još ni tu nije tačno, tačna cifra i neću sada, mada ja 15 približno znam tu cifru. Ogroman broj porodica još uvijek traga za svojim nestalim, za svojim najmilijim 10 godina i još uvijek lutaju. Evo formiran je Institut i mislim da bi tom institutu trebalo maksimalno dati i još više sredstava da, ako hoće pošteno i fer, a natjerati ga da pošteno i fer odradi svoj posao i da konačno tim pačenicima koji 10 godina traže svoje najmilije pomogne i da se svi nestali pronađu i da se te porodice obavijeste šta je sa njima da bi i oni konačno dostojno da žive. Predložio sam da se u Fond za povratak od tih sredstava dodjeli 12 hiljada KM. Fond za povratak. Ne znam, vi to vjerovatno znate, javnost treba da zna da još uvijek oko 120 hiljada raseljenih lica u Bosni i Hercegovini nema pristupa svojim domovima, ne može da se vrati na svoje u svoje predratne domove zato što su im, uglavnom porušeni, devastirani, uništeni. Implementacija imovinskih zakona je izvršena 99,5% izvršeno, povrat. Ali uništeno, devastirano, ljudi ne mogu da se vrate. Znači fond za povratak, obnovu, razvoj, pomoć tim ljudima, razne vidove pomoći da se mogu vratiti, oni koji to žele naravno. A izgleda sada u ovom trenutku većina ih i žele. Znači jedna ogromna cifra ljudi. Treće, formiranje Fonda za pravičnu nadoknadu ratom uništene imovine. To je usko povezano, 12 miliona. Da vas podsjetim, još uvijek na nivou BiH ima oko 19 hiljada i 500 objekata srpske imovine u Federaciji BiH koji su uništeni i imovine Bošnjaka i Hrvata u Republici Srpskoj oko 14 hiljada. Ima ovaj fond za povratak. Ali moram i to da vas podsjetim, ja sam provjeravao, negdje zaključno sa oktobrom prošle godine. Nepravično se koristi taj fond za povratak. Preko Minsitarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH i ministarstava na nivou entiteta. Imqam podatak da je od tih sredstava do sada negdje oko 80% korišteno za obnovu bošnjačke imovine, negdje oko 15% srpske, oko 3,5 do 4% hrvatske. I dobro, neka to bude tako, ali kažem da bi trebao da se formira i fond za pravičnu nadoknadu ratom uništene imovine za tih oko još 34, 35 hljada objekata širom Bosne i Hercegovine, jer mnogi ljudi su u sadašnjem mjestu boravka snašli se nekako. Dobili nekakav posao i svoje djete zaposlili i sada teško je ne znam natjerati da se vrati tamo na njegovu uništenu imovinu i bez posla je tamo. A korz ovaj fond bi se mogli davati razni podsticaji za zapošljavanje, za priključak električne energije, za mnoge druge stvari itd. itd. da ne obrazlažem. Četvrto, predložio sam podsticaj razvoju poljoprivredne proizvodnje 20 hiljada KM. Mislim da ne bi trebao da obrazlažem. Privreda nam je ukolapsu na nivou BiH, poljoprivredu imamo dobre resurse, imamo pametne ljude koji znaju da rade svoj posao, ali ih treba malo pomoći, treba im dati podsticaja. Ljudi bi radili, a ovako uvozimo mnogo toga i sumnjivog kvaliteta, a imamo mogućnosti kroz podsticaje da te ljude podstaknemo da u poljoprivredi rade ono što znaju da rade i da konačno mi ovdje proizvodimo zdravu hranu, da znamo šta proizvodimo i da mi i naša djeca i naša pokoljenja jedemo zdravu hranu. Peto, predložio sam podsticaj razvoja malih i srednjih preduzeća u oblasti prehrambene industrije 15 miliona. Smatram opet tako da i u prehrambenoj industriji imamo resurse, imamo potencijale, imamo mogućnost kao i u prethodnom slučaju da proizvodimo zdravu hranu. Treba ljudima malo podsticaja. Uvozimo opet mnogo toga sumnjivog i u tim proizvodima, a možemo da se osvrnemo na vlastitu proizvodnju. Svugdje u svijetu zašto uvozimo. Uvozimo jeftino zato što svi ti tamo drugi u nekim državam u okruženju dakle uvozimo, imaju podsticaja za to je njihovo jeftinije i zato mi to uvozimo. Našim ljudima ne dajemo nikakve podsticajne mjere, ljudi ne mogu da proizvode, ne mogu da se nađu u svemu tome i onda smo prisiljeni da uvozimo ono sve što uvozimo iz oblasti prehrambene industrije. A mislim da nam to nije potrebno. 16 I šesto predložio sam dodatnih 16 miliona za izdvajanje za socijalne programe zbrinjavanja najugroženijih kategorija stanovništva u Bosni i Hercegovini. Opet ima svega toga, a ima sigurno izvan posljedica, negativnih posljedica uvođenja poreza na dodatnu vrijednost. Svjesni smo, pratimo šta nam se dešava uvođenjem poreza na dodatnu vrijednost. Mnogo toga je značajno poskupilo i opet najugroženiji su svakako oni koji su i do sada bili najugroženiji, još su više ugroženi i smatram da, pored onoga što je obećano 49, ne znam koliko miliona da je to malo i da u tom pravcu da je trebalo ugraditi još tih 16 miliona podsticajnih sredstava za socijalne potrebe najugroženijih kategorija građana Bosne i Hercegovine. Dakle, ništa politički. Smatram da su ove stavke u interesu svih građana Bosne i Hercegovine, ono što sam predložio nije ništa prihvaćeno, prema tome iz tih razloga neću moći glasati za ovakav prijedlog budžeta.
Moram priznati da mi je žao zbog te izjave, ali hvala nadiskusiji. Izvolite gospodine Limov.
Hvala lijepo. Ja naravno nemam potrebu sada previše vremena vam oduzimati, pojednostaviću maksimalno posebice ovako što smo čuli kolegu Pajića i moram reći da ovi njegovi prijedlozi su zaista meni razumljivi, iako se ne bih usudio dirati ono što je predviđeno za obranu, jer smatram da te procese ne bi trebalo dirati, ali sama specifikacija ovoga svakako je interesantna. Što se pak tiče ovih mojih amandmana iz njih evidentno da sam ja bio puno skromniji, dakle tražio sam preraspodjelu unutar samog proračuna na način da ako smo u prošloj godini imali određena sredstva koja su sada uvećana za 900 tisuća za Predsjedništvo, ja predlažem da budu uvećana, dakle da opet budu uvećana, ali za 700 tisuća. Tu sam vidio mogućnost da tih 200 tisuća se preraspodjeli. Zatim u amandmanu drugom, odnosi se na tekuću pričuvu, ona je prošle godine bila 3 miliona, ja smatram da treba biti i ove godine 3 miliona i automatski dobivamo dakle tu 2 miliona i treći amandman odnosi se na upravni odbor da se i njima povećanje smanji za 100 tisuća i time dobivamo 2 miliona i 300. Iz mojih amandmana koji sam samo dio obnovio, bilo ih je 11 sada ih je ovdje 7 dio je komisija uvažila, a dio od dijela sam ja odustao da je li pojednostavim, pomognem, evidentno je da je samo od ta 2 miliona i 300 ja sam predložio raspodjelu milion. Prema tome, smatrao sam da posebice pojedine elemente, a to je prije svega izrada projekta informatizacije društva, umjesto ništice treba biti 600 tisuća maraka. Ove su brojke simbolične, ali one jesu jasna poruka, važna poruka i zbog toga sam se opredjelio ostati pri ovim amandmanima, a pošto nisam dobio nikakav odgovor u odnosu na onih sedam načela koje sam iznjeo, opredjelio sam se dakle izjasniti tako kako sam se izjasnio u odnosu na sam proračun. Naravno, imajući na umu ukupan odnos sasvim je jasno da ovi moji amandmani će vjerojatno imati sudibinu takvu kakva im je namjenjena jel. Prema tome, ostajem pri amandmanima mojim da se kolege izjasne i baš će me zanimati posebice oko pojedinih amandmana njihovi stavovi. Hvala. 17
Hvala lijepo. Hvala gospodinu Limovu. Gospodin Filipović se javio za riječ.
Hvala, dakle u odnosu na ovo što smo čuli od kolege Pajića i Limova, vjerujem da će se očitovati i uvažena gospođa ministrica Marić, jer ili će trebati izmisliti novu prihodovnu stranu i nove izvore za dodatne amandmane, ili će trebati preraspodjeliti, dakle od nekoga za koga je to planirano oduzeti da bi se udovoljilo novopredloženim amandmanima. Ja bih imao jedno puno lakše pitanje, dakle nemam nikakav amandman, ali bih podsjetio da smo mi utvrdili danas, prihvatili zahtjev da po žurnom postupku ide u parlamentarnu proceduru, idu izmjene i dopune Izbornoga zakona, jer je ovo izborna godina i nama predstoje u desetom mjesecu opći izbori. Do tada treba masu stvari uraditi i između ostalih stvari kada se pripremao Prijedlog izmjena i dopuna Izbornog zakona dirunuto je u poglavlje 3. toga zakona i predviđa zakon, dakle propisuju izmjene i dopune Izbornog zakona, ako to tako bude prihvaćeno u parlamentarnoj proceduri mi ćemo imati u ovim općim izborima pred njih, dakle pred same izbore pasivnu registraciju birača. Ta pasivna registracija birača u draftu koji je u parlamentarnoj proceduri podrazumjeva i znatna sredstva da bi se primjenila pasivna registracija birača u ovoj izbornoj godini. Ta sredstva nisu mala. Ona su negdje oko 2 miliuna maraka. U poziciji Prijedloga proračuna pod točkom 34. čini mi se, predviđeno je da troškove posebne namjene za opće izbore 2006. godine 3 miliuna i 300 tisuća maraka. Pitam – da li je ovoj cifri i ova predviđena potreba o kojoj sam maloprije govorio, dakle to je riječ o informatizaciji o kojoj je kukako kolega Limova, informatizacija povezivanja općinskih izbornih komisija sa središnim izbornim povjerenstvom. Promjenili smo mu ime, nije to više izborna komisija, to je SIPA broj 2. u državi, dakle veza sa centralnim središnjim izbornim povjerentsvom sa općinskim izbornim komisijama, potrebno je informatizirati cijelu Bosnu i Hercegovinu da bismo imali uvezane općinske izborne komisije sa centralnom bazom podataka za koju je odgovorna dakle središnja izborna komisija. Za to su potrebna sredstva, potrebno je vrijeme i pitam da li je u ovih 3 milijuna i 300 tisuća predviđeno i ovih 2 milijuna? Ne pitam za onih miliun i sedamsto što će biti obveza, dakle to su naknade za općinske izborne komisije i njihov rad, što će biti obveza općinskih i drugih razina za koje se provode izbori. Hvala.
Hvala gospodine Filipoviću. Evo gospodin Goran Milojević se javio za riječ.
Gospodine predsjedavajući, poštovane kolege, cijenjeni predstavnici Savjeta ministara i predstavnici sredstava javnog informisanja, ja zaista imam duboko razumjevanje za puno ovoga o čemu su govorili moji prethodnici i volio bih da je više sredstava, da je veći prihod kako bi se sve to moglo realizovati, jer svi ovi prijedlozi su usmjereni ka poboljšanjima i rješavanjima krupnih problema ovdje u Bosni i Hercegovini. 18 Ovom prilikom želio bih istaći zadovoljstvo što su na nadležnoj komisiji prihvaćeni amandmani, moji amandmani koji se odnose na početak aktivnosti na popisu stanovništva. Dakle ja očekujem da će danas Dom usvojiti zakon, odnosno ovaj budžet u predloženom tekstu. Želim da podsjetim da je pozdana statistika jedna od obaveza iz studije izvodljivosti i evo konačno ćemo izgleda moći realizovati i tu vrlo bitnu stvar. Mislim da je do sada ta aktivnost, dakle popis stanovništva bespotrebno guran iz sfere tehničkog i u sferu političkog. Usvajanjem današnjeg budžeta, bar kada je u pitanju ovo o čemu ja govorim dakle početak aktivnosti na popisu stanovništva doživjeće sadisfakciju i svi oni koji su i iz ove sale i sa drugih mjesta se zalagali da se započne sa ovom izuzetno važnom aktivnošću. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospodinu Milojeviću. Javlja li se još neko za riječ? Ja bih molio ministricu, poslije ovih amandmana i diskusija da nam se obrati sa stavom u ime Vijeća ministara je li.
Ja znam da postoji proceduralna obveza ovih delegata koji su imali ove amandmane da ih ponovo koriste i zbilja ja ne bih volila da steknete dojam da ja nisam ozbiljno saslušala te amandmane i da ne mislim naravno da su svi amandmani zbilja dobro došli. Međutim, u prvom čitanju kada se izjašnjavamo o principima, u tim principima ipak postoji ovo nešto konkretno. Ja sam juče stvarno pokušala detaljno obrazložiti zašto mislim da ovi neki amandmani nisu u ovo vrijeme, nisu u pravo vrijeme tu, jer smatram za neke od tih, mislim da je to bilo razumno da trebamo oformiti agenciju za informacijsko društvo, zakon koji je sada u tijeku. Kada se usvoji da će milion i devetso maraka koliko je ostavljeno za nove institucije biti doboljno sredstava da se ta agencija financira, odnosno projekti naprave. Tijekom godine kada postanu proračunski korisnici, da ne bi bilo potrebno sada to gurati te amandmane ...znači ove amandmane koje je predložio gospodin Limov, mi smo juče svi skupa na komisiji stvarno to saslušali. Naravno, mi kao predlagači, ja u ime predlagači zbilja nisam mogla to prihvatiti, jer to podrazumjeva zbilja preraspodjelu kakva sada nama trenutno nije dobro došla u okviru proračuna koji je usuglašen bio i koji je evo kao takav bio prijedlog. Što se tiče drugog ovog zahtjeva zbilja postoji jako puno potreba vezanih za sve ovo što je nabrojano, međutim, socijalna sfera na način kako je ona ovdje izložena još uvijek je na razini entiteta i kako takav se i sprovodi. Vezano za poljoprivredu, vi ako pogledate ovamo ovaj dio kredita koji vračamo, vidjećete da se dobar dio kreditnih sredstava odnosi na poljoprivredu, znači ono što smo sa ifadom dogovarali, četvrta faza je u tijeku, opekom i mnogim drugim odnosilo se i na poljoprivredu, ali je to sve ono do sada bilo na entitetima. Znači treba uraditi dodatni napor, osnovati ministarstvo, prenjeti tu nadležnosti i samo vezano za to su bili naši komentari vezani za ove amanmdane. I zbog toga što je zbilja reforma obrane u tijeku i ovo što je parlamentarna komisija zaključila da je dovoljno, relativno malo sredstava za reformu obrane u proračunu, čime mi nismo ugrozili entitetske proračune, a preuzeli smo samo financiranje kakvo je bilo lani u entititeskim proračunima. Zbog toga, evo to bio bio neki komentar koji je išao u pravdu da ove amandmane zbilja ne možemo prihvatiti. Vezano za pasivnu registraciju, na Vijeću ministara prije dvije sjednice, bio je zakon o pasivnoj registraciji birača, ako se tako zove puni tekst. U okviru zakona bio je zahtjev za dodjelu sredstava vezanu za provođenje te pasivne registracije i mi smo se dogovorili i 19 napravili smo jednu koordinaciju između Izbornog povjerenstva, CIPS-a i Ministarstva civilnih poslova, Ministarstva financija sad dalje da ne nabrajam, održali smo kvalitetnu koordinaciju i dogovorili smo se kako ćemo financirati ovaj projekata kada se zakon donese tijekom ove godine. Znači ova sredstva nisu u proračuni. Zahtjev je preciziran i vrlo precizno napravljen za šta je, za opremu. Dogovorili smo slijed koraka kako ćemo to izfinancirati i to naravno ide na teret ovih rezerviranja koja nisu velika za ovu godinu, jer su rezerviranja napravljena u skladu sa Zakonom o financiranju institucija, to je 3% od ukupnog proračuna. Znači sve je to bili ipak u mjerama kakve trebaju biti. I znači imamo odobrenje i od Izbornog povjerensta i CIPS- a da se tim putem može ići. MI znači možemo odmah pristupiti finansiranju nabavke opreme, odnosno programa softver je neki u pitanju koji treba financirati. Evo to su neka ovako. A što se tiče plača, zakon je gotov, mi smo dobili komentare od svih proračunskih korisnika. U tim komentarima je bilo, ni u jednom nije bilo pozitivno stajalište. A sad proračunski korisnici će i dalje imati mogućnost, biće javna rasprava itd. Međutim, nama suglasnost na Zakon o plaćama mora neke vrste dati Svjetska banka. Mi smo se obvezali na reformu javne potrošnje zajedno sa entitetima i obvezali smo se na isti principu zakonu zajedno sa entitetima. I vezano je za to. Nama ipak treba pozitivno stajalište Svjetske banke, jer je vezano za taj emsak. Prema tome, pošto ima malo razlika između korisnika proračuna i nas kao ministarstva i Svjetske banke, mi ćemo sad, čim prođe ovaj proračun, ako bog da idemo izbilja u javnu raspravu i idemo i na približavanje tih stajališta i u proceduru stim zakonom. Ja se nadam da će se to u nekom razumnu roku donjeti. Znači treba proći proceduru domova, komisija itd. Ali evo to je to. Opčenito nije došlo do povećanja primanja na način da je 2003. godine, onako kako smo počeli znate sa onim koeficijentima, osim novijih korisnika koji su dobili nove koeficijente, sukladno odlukama kako su donosili Vijeće ministara tijekom nastanka nekih ureda i agencija, konkurencijskog vijeća itd. Znači nije bilo povećanja plaća ni naknada u međuvremenu i nema povećanja. Te stavke po osnovu visine plaća, nego samo po osnovu visine plaća, nego samo po osnovu broja korisnika je li vezano za tranziciju. Evo toliko.
Ja ne znam jeste li nas razločarali, dobro je. Evo gospodin Filipović.
Da mi bude dopušteno reći par riječi u odnosu na odgovor koji sam dobio na postavljeno pitanje. Dakle, ja bih bio sretan da je odgovor na ovo pitanje bio da će se, da ovo nije predviđeno u ovoj pozicije pod 3 miliona i 300 tisuća za opće izbore u 2006., a da ćete vi to platiti iz nekih jasnijih i čvršćih pozicija predviđenih u proračunu, recimo iz tekućih rezervi. Niste to rekli. Rekli ste da ste napravili ...ne znam nekoliko institucija, da ste zatvorili konstrukciju. No, ako
[[nije uključen mikrofon]] 20
Okej. Onda se ispričavam. Ispričavam se. To mi je sasvim logično. Prečuo sam to, ispričavam se. Ispričavam se.
Ovo je na izvjestan način i gospodinu Limovu objašnjenje zašto se ne smanjuju te rezerve. Jel. hvala lijepo. Razumio sam. Hvala lijepo. Imamo li dakle još diskutanata? Nemamo. Prvo ćemo se izjašnjavati o amandmanima naših kolega LImova, kod mene je poredano ovim redom, Limova, pa onda Đoke Pajića. Ja stavljam. Imate li vi te amandmane? Ja mislim da ste svi amandmane dobili. Ovi amandmani su u principu bili na komisiji i sve ove amandmane je komisija, nije prihvatila, neću reći da je odbila. Ružno mi je, ljepši je termin nije prihvatila. Jel tako. Ja molim. Molim. Limov misli da će češćim ponavljanjem se dođe brže do istine. Amandman I gospodina Limova u članu 3. iza stava 2., molim. Dakle ne treba čitati. Odlično. Amandman I gospodina Limova. Molim vas da glasate sad. Koliko mi se čini da amandman nije prošao. Jel de. Dakle 7 protiv, 1 za, 3 suzdržana. Amandman II Tomislava Limova. Molim vas izvolite, glasajte sad. - 7, 2, 4. Nije prošao amandman. Amandman broj III gospodina Tomislava Limova. Molim vas glasajte sad. - Znači i ovaj amandman nije prošao. Amandman broj IV gospodina Tomislava Limova. Molim vas glasajte sad. - Amandman gospodina Tomislava Limova takođe nije prošao. Amandman broj V gospodina Tomislava Limova. Molim vas glasajte sad. - Dakle 1 za, 6 protiv, 6 suzdržanih, također nije prošao. Amandman broj VI gospodina Tomislava Limova. Molim vas glasajte sad. - 2 za, 4 protiv, 6 suzdržanih. Ni ovaj amandman nije prošao. 21 I amandman broj VII gospodina Tomislava LImova. Molim vas glasajte sad. - 3 protiv, 2 za, 8 suzdržanih. I ovaj amandman nije prošao. Hvala lijepo. Prelazimo sada na glasanje o amandmanu gospodina Đoke Pajića. Amandman I Đoke Pajića stavljam. Molim. Sve je jedan amandman ovdje stoji tako. Molim. Đoko je to. Dobro, ali ja vas molim da glasate. Glasajte sad. - 1 za, ovo ostalo 7 protiv, 5 suzdržanih. Dakle nije prošao. Ovdje se iz ovog vidi otprilike da podrška Vijeću ministara, odnosno Ministarstvu za fnansije i trezor je velika što se tiče ovog budžeta, pa vas sad molim da glasate o budžetu. Molim vas glasajte sad. - 9, 4 protiv. Budžet je usvojen. Ne treba drugi krug. Usvojen je budžet. Sve se uključuje. Ja prvo kolege drage čestitam vama, čekaj i čestitam ministrici. Nije još gotovo dok mi završimo. Molim vas, pošto smo ovaj budžet usvojili u različitom tekstu mi i Predstavnički dom, ja molim da predsjednici komisije predlože, Halide, da predložimo članove za komisiju za usaglašavanje tekstova zakona na budžet. Halide izvolite.
Evo ja sebe, Klub Bošnjaka mene predlaže.
Nisam čuo.
Klub Bošnjaka mene predlaže.
Predlažemo dakle Halid Genjca. Dalje Klub Hrvata.
Klub Srpskih delegata predlaže gospodina Milojević Gorana.
Gospodina Milojevića i gospodina Antu Spajića. Hvala vam lijepo. Dakle komisija u sastavu Genjac, Spajić, Milojević. 22
Samo malo molim vas, ispravka u klubu.
Dakle u sastavu Genjac, Spajić, Radovanović. I molim vas kolege da glasamo o ovoj komisiji. Ko je za? Glasajte sad. - 12 za, 1 protiv. I sad čestitamo ministrici. Bila je vrlo ubjedljiva i je li očito je da ovi poslanici imaju afiniteta prema dami. Hvala vam puno na trudu i radu. E idemo, molim vas, osma tačka dnevnog reda Ad.8. Prijedlog zakona o izvršenju budžeta institucija Bosne i Hercegovine za 2006. (prvo čitanje) Dobili ste zakon kao i izvještaj nadležne komisije. Komisija je usvojila jedan amandman koji su postali sastani dio teksta zakona. Predstavnički dom je usvojio zakon u prvom i drugom čitanju sa pet amandmana. Ovo je prvo čitanje zakona. Prvo se vodi rasprava o neophodnosti i principima na kojima se zakon zasniva. Ko se javlja za riječ? Glasamo o zakonu u prvom čitanju. Molim vas glasajte sad. Hvala lijepo. Zakon je u prvom čitanju usvojen. Predlažem da na današnjoj sjednici obavimo raspravu i u drugom čitanju. Ja mislim da i ovdje trebamo glasati. Molim vas glasajte hoćemo li raspravljati u drugom čitanju. Hvala lijepo. Glasajte sad. - Dakle 12, 2, jedan protiv. Idemo sada na raspravu o zakonu. Javlja li se ko za riječ? Vodi se rasprava o amandmanima. Nije bilo amandmana. Vodimo raspravu o zakonu. Izvolite. Ima li primjedbi? Nema. Molimo vas za glasanje. Glasujte sad. - Zakon je usvojen. Biće ovdje ja mislim 12, 2 jel. 10 za, protiv 2, suzdržan 1. Dakle zakon je usvojen. Molim vas i ovdje smo usvojili ovaj zakon u različitim tekstovima. 23 Dakle, predlažemo da imamo istu komisiju. Ko je za? Gasajte sad. - Dakle 12 za, 1 protiv. E, im vas, ovdje smo sad napravili jednu izmjenu dnevnog reda, deveta tačka dnevnog reda je Ad.9. Imenovanje člana Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije Želim da vam naglasim da na osnovu člana 39. tačka 2. Zakona o komunikacijama na prijedlog Vijeća ministara Bosne i Hercegovine Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine imenuje članove Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije Bosne i Hercegovine. Na prijedlog Vijeća ministara Bosne i Hercegovine Branko Todorović se predlaže za člana Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije Bosne i Hercegovine, umjesto Rajka Popovića koji je podnjio ostavku na članstvo. Predstavnički dom je imenovao Branka Todorovića za člana Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije Bosne i Hercegovine. Javlja li se ko za riječ? Koliko vidim niko. Molim vas glasajte sad. Hvala lijepo. - Dakle jednoglasno jel ili je 1 suzdržan? Dakle 12 za, 1 suzdržan. Izabrali smo gospodina Branka Todorovića za člana Regulatorne agencije Bosne i Hercegovine. Ako je tu gospodin Todorović, ja mu čestitam. Deseta tačka dnevnog reda, Ad.10. Izvještaj Ureda za reviziju finansijskog poslovanja institucija Bosne i Hercegovine o izvršenoj reviziji za 2004. godinu Ovdje je bila revizija 48 institucija. Komisije ovog doma su raspravljale i ja mislim o svakom ovom izvještaju. Pretresli sve izvještaje i mislim da su dale svoje mišljenje o svim ovim, o izvršenoj reviziji. Ovdje imamo kolegu, šefica komisije će reći nekoliko rečenica, a potom ćemo, ako bude trebalo gospodu iz revizije da kaže nekoliko rečenica. Šefice komisije. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, ja samo u ime komisije da kažem da smo mi od 12. septembra 2005. godine, do 8. februara ove godine šest puta imali sjednice komisije na kojoj smo razmatrali 40 izvještaja revizije i obavili 7 razgovora sa određenim budžetskim korisnicima gdje je komisija ustanovila ili bar neki članovi su predlagali da bi tu imali šta raspraviti sa odgovornim licima iz tih budžetskih korisnika i na osnovu čega je dostavilo ovaj izvještaj sa 16 ovih zaključaka, pa ja predlažem da ovaj dom i usvoji ovaj izvještaj. 24
Hvala vam lijepo. Molim vas, mi smo sa ovim budžetskim korisnicima ustvari vodili razgovore i nastojali da budžetski korisnici u što kraćem roku isprave sve nedostatke i počnu se ponašati, kada je u pitanju korištenje budžetskih sredstava potpuno u duhu zakona da smanjimo neke devijacije itd. Ja ne znam ima li rasprave, ima li potrebe za daljnju diskusiju, za daljnje rasprave, ali evo gospodin Đoko Pajić se ipak javio.
Pa ako, ja bih prepustio radije možda riječ gospodinu iz revizije.
Ja sam mislio da će on biti zadovoljan činjenicom da mu je izjveštaj pohvalila komisija i da nema potrebe za diskusijom. Ja. Izvolite.
Pa dobro, kolege delegati, ja ne bih dugo. Želim samo par napomena. Ustvari smatram da je ovo što je gospođa Stojanovć rekla da naravno treba prihvatiti, revizorski izvještaji su po meni dobro urađeni. Konstatovane su sve nepravilnosti i propusti u finansijskom poslovanju svih institucija Bosne i Hercegovine, jasno se može iz onoga što je izloženo iz revizije vidjeti gdje su ti propusti. Međutim, ja bih i ja bih predložio što je predložila komisija sasvim korektno, ali ja bih samo eto par napomena. Baš me zanima kod većine budžetskih korisnika su uglavnom ponavljaju se propusti u istim stavkama, nedovoljno interna kontrola itd. To su neke stari koje smatram da kod većine budžetskih korisnika i svugdje gdje se vrši revizija finansijskog poslovanja nema da se ne može nešto naći je li. Predlažem da se određeni predlozi, odnosno što bi trebalo otkloniti u što kraćem roku pri revizijama, ali kod većine, vidio sam budžetskih korisnika mnogo toga što je predloženo od strane revizije da se uradi, nije urađeno. Hajde kod nekih institucija manjih, beznačajnih, hajde to je da shvatimo, ali zaista me evo ovako čudi kod recimo, kod Predsjedništva Bosne i Hercegovine gdje su i ukazane bogami malo i veće greške u finansijskom poslovanju. Baš kod Predsjedništva... i opet to nije urađeno, a evo i naša komisija nije posjetila Predsjedništvo da vidi šta se to tamo dešava i zašto je došlo do tih propusta i zašto nisu otklonjeni ti propusti. I recimo možda čak i kod Ministarstva inostranih poslova gdje je uočeno dosta propusta, pa većina od njih nije otklonjena, ali eto komisija je posjetila Ministarstvo inostranih poslova i smatram da će to uraditi i zaista me čudi da je državni organ, odnosno jedan organ, državni organ Konkurencijski savjet da je mogao da radi, da koristi budžetska sredstva, da isplačuje svoje radnike bez Pravilnika o unutrašnjoj organizaciji, zaista to je neprimjerno i vrlo čudno zašta u svakom slučaju mislim da je, ...da. To je zaista čudno da se moglo desiti da se tako nešto radi, ali eto radi se. I u svakom slučaju podržavam prijedlog komisije stim što zamjeram što nisu posjetili Predsjedništvo i ukazali na ove propuste, opomenuli ih da se više to ne dešava. 25
Mi smo htjeli da im postavimo, posjetimo, ali bili su na putu. Molim vas, evo gospodine Limov.
Uvaženi predsjedatelju, pošto,
Neće.
Pogrešno opet.
Pomjeriti u lijevo. Šalu na stranu, dobronamjerno gospodine predsjedatelju u odnosu na malopređašnje glasovanje oko proračuna vidite da li može bez entitetske većine biti usvojen proračun. Ima načina da bude usvojen, pa da ne bi neko se kačio za taj problem, predlažem da nakon ovoga to još jednom provjerite i dovedete sukladno opredjeljenju da imamo proračun.
Imamo, to smo već provjerili u letu.
Ako je tri glasa u
Imamo, imamo, provjerli smo.
Ali trebate ponoviti proceduru
Ovo je dobro ispravno je, nema niko da se buni.
Dakle, nema problema samo upozoravam. Što se tiče ovog, naravno ni meni nije sporno, nisu sporni nalazi u smislu njihove istinitosti i ja ih bjanko prihvatam. Dakle sve ono što je revizija ugradila u ova svoja izvješća za mene nije sporno. Ima naravno određenih elemenata koji su simpomatični. Primjerice ovo izvješće oko revizije rada Predsjedništva. Jedan od sudionika, ili bolje reći čovjek koji je zamjenik glavnog revizora izdvojio je mišljenje i mislim da je prije svega ta institucija, dakle državna revizija treba voditi računa o tome da to nije dobra poruka. Dakle, ni tu ne dovodim u pitanje ono što je pronađeno, ali moramo imati na umu i taj element. Ja neću sada ovom prigodom uopće spominjati sve one nezakonitosti i frapantno je da se preporuke revizora ne poštuju od naše institucije, pa dalje. I kod svih manje više postoje dvije konstante. Dakle ima manjkavosti u 26 internoj ili unutarnjoj kontroli. Rijetke su izuzev onih devet za koje su oni rekli da zadovljavaju i 29 drugih to nije dobro. I druga stvar je ova preporuka vezana za informatizaciju. Ali kakav je naš odnos prema tom pitanju, evo mi smo i maločas to rekli. U svakom slučaju dakle ono što ja mislim da je ste problem, jer se postavlja uopće pitanje smisla, ako će revizija preporučivati i ako može da do godine to ne bude popravljeno, onda ja ne vidim veliku svrhu postojanja revizije kao institucije. Dakle smatram da trebamo uložiti napor pa u našoj legistativi, u naše propise ugraditi određenu kopču između nalaza revizije i obavezne aktivnosti tužiteljstava i drugih tijela koji mogu istražiti određene elemente, jer je vidljivo da iz njihovih izvješća ima indicija da ne samo da se krše propisi, nego moguće ima i kriminala. Kada su u pitanju poštivanje pojedinih zakona, evo samo da uzmemo Zakon o javnim nabavkama, odnosno da vidimo i to ovdje jasno stoji da je to za neke institucije mrtvo slovo na papiru. S druge pak strane postavlja se pitanje ako vi uvažena ministrice nemate 37% uposlenih ljudi u vaše ministarstvo, postavlja se pitanje na koji način vi i da li vi u punom kapacitetu možete odgovoriti zadaći koja je pred vama. Ako možete, promjenite onda sistematizaciju i u pravilnik ugradite manji broj izvršitelja. Da sada ne govorim kako to nije usamljen primjer, ali je vrlo simtomatično da se ovo odnosi baš na Ministarstvo finansija i trezora kod koga također postoje određene manjkavosti koje je konstatirala revizija. Ja neću sada pominjati cijeli niz drugih institucija, od DGS koji nisu popunjene i postavlja se uopće pitanje zašto je to tako i kome je to u interesu i zbog čega mi kroz i preraspodjelu, pa ako treba i određena dodatna sredstva ovo ne inmplementiramo, jer jednostavno ako imamo zakonima utvrđene obveze vezane za formiranje, uspostavu, institucija, ako donese VIjeće ministara odgovarajuće pravilnike, onda ne prihvatljivo je da se ti propisi ne implementiraju, ne provedu u praksi. Ovdje sam ilustracije radi imao i ono što je revizija institucija vezane za Vijeće ministara, ali evo da vas ne zamaram, vidite i tamo posebice moje kolege iz Komisije za nadzor nad obavještajno sigurnosnom agencijom su svjedoci da mi imamo već nešto što iz te institucije dolazi kao kvalificiranje opstrukcije u samom procesu. A imamo dakle, imamo to zakonom predviđeno, imamo nižim aktom, dakle Pravilnikom o unutarnjom ustroju predviđeno i ja, meni je zaista neprihvatljivo da cijeli niz institucija ne vodi o tome računa, a posebice ono što se odnosi na internu kontrolu. Moram i ovom prigodom, dakle neću o Predsjednštvu, jer znate tamo postoji je li onaj, bilo je pitanje zašto nisu išli, pa zna se zašto nisu išli. Dakle, nije dobro ići sa tim da se vidi, jer oni imaju univerzalna auta, znamo da onaj vozač koji je isti dan sipao benzin i dizel u jedno te isto auto jednostavno nije odgovarao za to. To smo bili u prošloj godini, to smo vidjeli. Ali u svakom slučaju ponavlja nam se stalno da nemamo dobro riješeno pitanje časnika za vezu sa Haškim tribunalom. I uporno imamo tu probleme kod jednog ureda, kod drugog imamo višak sredstava itd. i uporno ponavlja revizija preporuku. Ne mora to biti uniforma regulira, regulirajte, ali da je regulirano. Međutim, evo druga, treža godina, jel ovo je već 2006. treća godina stvar se nije promjenila. Dakle, jednostavno smatram da mi uz podršku ovim stavovima koje je naša komisija predložila da ih prihvatimo danas i što se mene osobno tiče ja nemam dileme oko toga da podržim stavove naše komisije, ali mislim da bi snažnije trebalo obvezati sve institucije da u odnosu na reviziju i na njihove preporuke odgovornije postupajum, a upravo je prilika kada se 27 proračun usvaja da im se kaže e ne možete dobiti 900 tisuća, jer vi ste radili ono što predstavlja kršenje propisa itd. Vidjeli ste tamo da je reviziji simtomatično i davanje ovlasti pojedinim savjetnicima itd., ali izgleda da je, da su savjetnici glavni ljudi u Bosni i Hercegovini. Pogledajte samo javne istupe predstavnika pojedinih institucija vezanih za PDV itd. pa ćete vidjeti da su glavni ljudi u državi upravo savjetnici, a vrlo je diskutabilno da li i šta ustvari znači onaj njegov potpis vezan za proračunska sredstva tog savjetnika u Predsjdništvu ili ne znam negdje drugdje itd. Prema tome, evo ja smatram da mi kao Dom trebamo snažnije podržati nastojanje revizije da se ove stvari ispraljaju i u tom pogledu što se mene osobno tiče revizija ima za sada bjanko podršku iako kažem, volio bih da je postojala suglasnost i među njima, jer cijenim da interna kontrola koja je zatražena unutar ove institucije je nešto oko čega nije trebalo biti dileme i ja sam shvatio da je učinjen presedan zbog činjenice da se to nije još jednom pregledalo. Vjerujem da bi i tim pregledom bilo potvrđeno ono što je u samom nalazu pronađeno. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospodine Limov. Ja osjećam ovdje i jednu obavezu da kažem svojim kolegama da je Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine skoro pa otklonila sve nedostatke koje nam je, koje smo imali u izvještaju, koje smo imali za '94. u izvještaju, pa čak imamo i pohvale da dosta dobro radimo i to jeste bio jedan od uvjeta da i druge korisnike budžeta pozovemo na razgovore jer smo, ono što se kaže očistili ispred svog dvorišta, odnosno u svom dvorištu i stekli pravo da kažemo drugima da mogu, da moraju i trebaju i oni tako nešto učiniti. Mislim da smo to uradili, međutim i komisija i revizija će u narednom periodu najvjerovatnije intenzivnije poraditi. Revizija je predala dosta tih izvještaja svojih tužiteljstvu, koliko ja znam i tužiteljstvo je to koje odlučuje hoće li pokrenuti postupak ili neće. Ono što su ovi bili obavezni da urade, oni su uradili sada je na drugima i to oni procjenjuju. Ja mislim da, evo čuli smo i ove diskusije pa bih molio da prihvatimo izvještaje revizije za 2004. godinu i izvještaj Administrativne komisije ovog doma. Molim vas da glasate sad. Hvala lijepo. Jednoglasno hvala vam. Ja ovog puta, ovo smo završili. Nastavak ove sjednice slijedi poslije završene sjednice komisije koja mora da se desi u roku od 7 dana, a vi ćete biti obavješteni o nastavku sjednice. Hvala vam puno. Želim vam sretan put. Sjednica je prekinula sa radom u 16,15 sati. 28 Poštovani delegati, vaše ekselencije, poštovani gosti, predstavnici sredstava javnog informiranja, sve vas lijepo pozdravljam i otvaram nastavak 43. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na sjednici je prisutno 15 delegata, od toga 5 iz reda bošnjačkog naroda, 5 iz reda hrvatskog naroda i 5 iz reda srpskog naroda. Za nastavak 45., pardon 54. sjednice preostaje nam sljedeći dnevni red. Ovo imate da ga ne čitam i mi smo došli do 11. tačke dnevnog reda. Sada nastavljamo sa 11. tačkom koja se zove Ad.11. Izvještaj o radu Državne regulatorne komisije za električnu energiju u 2005. godini Izvještaj komisije ste dobili. Predstavnički dom je usvojio izvještaj. Pozivam kolegu iz Agencije ako misli da treba da se obrati skupu, prije usvajanja da se obrati pred poslanicima, prije usvajanja, a ako ne treba onda ćemo se mi zadržati i glasati o ovome šta smo dobili kao materijal. Nema potrebe jel. Hvala lijepo. Kolege ima li diskutanata? Gospodin Čengić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, predstavnici Vijeća ministara, ostali prisutni, koristim priliku da vas pozdravim i u vezi sa ovom tačkom dnevnog reda želim da kažem da je Komisija za vanjsku i trgovinsku politiku Doma naroda na svojoj 46. sjednici razmatrala ovaj izvještaj i usvojila ga. Komisija je ocijenila da je izvještaj veoma obiman, precizan, tehnički odlično urađen, metodološki je slijeđena osnovna nit i ono što je po našem mišljenju najvažnije rezultati postignuti u prethodnoj godini su veoma važni i ocjenili smo izvještaj kvalitetnim. Imajući sve ovo na umu, Komisija je sugerirala da se u buduće u ovaj izvještaj uključi jedan kratak finansijski izvještaj poslovanja u godini za koju se izvještaj priprema i drugo, Komisija je predložila rukovodstvu Direkcije da razmotri mogućnost da svoje aktivnosti i plan daljih aktivnosti, odnosno nekih od aktivnosti koje su predviđene u planu za ovu godinu prezentira Komisiji prije konačnoga odlučivanja o nekim vrlo važnim pitanjima što se vidi iz ovoga izvještaja koji je dostavljen i kolegama. 29 U svakom slučaju Komisija je primila k znanju izvještaj i smatra da on odražava realno stanje i dala je podršku daljim aktivnostima Direkcije. Hvala.
Hvala gospodinu Čengiću. Kolege ima li još neko da se javlja za diskusiju? Koliko vidim niko se ne javlja za riječ. Ja stavljam na glasanje Izvještaj ove regulatorne agencije. Molim vas ko je za? Glasajte sad. - Ovdje kažemo da je jednoglasno, ali, neko je izostao sa glasanja. To je greška. Znači možemo kazati da smo jednoglasno prihvatili ovaj izvještaj. Hvala lijepo. Gospodine Čengiću izvolite. Pošto u ovom izvještaju koji ste vjerujem svi dobili ranije stoji ova četvrta tačka u kojoj se kaže da se traži od Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i vlada entiteta da izrade plan socijalne zaštite stanovništva u vezi plaćanja električne energije do kraja aprila 2006. godine i dostave prijedlog plana Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine na znanje do 15.5.2006. godine. Pošto je ovo vrlo važno pitanje, a u sam izvještaj Direkcija sugerira mogućnost da se uradi jedan kvalitetan dakle plan neke vrste socijalne zaštite stanovništva, mi mislimo da bi bilo dobro da se Dom o ovome izjasni i da na osnovu toga uputimo dopis Vijeću ministara i entitetskim vladama da stupe u ovu aktivnost. Hvala lijepo. Evo čuli smo, to bi bio jel prijedlog jednog zaključka koga bi trebao da usvoji ovaj dom. Ima li suprotnih mišljenja, odnosno ima li drugih mišljenja? Hvala lijepo. Stavljam na glasanje predlog gospodina Čengića da Vijeće ministara i entitetske vlade izrade jedan kako, jedan plan socijalne zaštite vezano za jeste potrošače električne energije. Molim vas ko je za? Glasajte sad. Hvala lijepo - Imamo 13 i 2 suzdržana. Dakle ovaj zaključak je prihvaćen. Hvala vam lijepo. Molim vas 12. tačka dnevnog reda je Ad.12. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Protokola o saradnji između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Turske Izvještaj nadležne komisije ste dobili. Predstavnički dom dao je saglasnost za ratifikaciju ovog protokola. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? 30 Ima li potrebe da nadležna komisija kaže nekoliko rečenica? Nema. Hvala lijepo. Ima li prijava za diskusiju. Nema. Hvala lijepo. Molim da glasamo o Protokolu o ratifikaciji Protokola o saradnji između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike i Turske. Glasajte sad. - 14 za, dakle jednoglasno, nema niko protiv, nema niko suzdržan. Ovdje imamo neke greške, ili neko je, neko nije pritisnuo. Mislim Gorane ti nisi, ali nema veze.
I ja sam za.
I Goran je za. Znači kazaćemo jednoglasno. Hvala vam lijepo. Dajemo dakle saglasnost za ratifikaciju. Trinaesto Ad.13. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Rumunije o readmisiji njihovih vlastitih državljana i stranaca Izvještaj nadležne komisije ste dobili. Predstavnički dom dao je saglasnost za ratifikaciju ovog sporazuma. Ja otvaram raspravu u ovom domu. Javlja li se ko za riječ. Komisija izvolite.
Samo kratko. Što se tiče ovoga ugovora on je jedan od već nekoliko ugovora koje je Bosna i hercegovina potpisala vezano za readmisiju, dakle obavezu vračanja vlastitih državljana ukoliko na nelegalan način ne dospiju na teritoriju rumunske i obratno. Ovaj ugovor je značajan iz razloga što Rumunija iduće godine postaje punopravni član EU i sdruge strane što ovim Bosna i Hercegovina širi broj zemalja skojim ima bilateralne sporazume u readmisiji što poboljšava poziciju Bosne i Hercegovine u izvršavanju ukupnih obaveza radi promjene, odnosno olakšanja viznog režima Bosne i Hercegovine prema evropskim zemljama, dakle uključujući i Rumuniju, prema zemljama šengena i ostalim i iz tog razloga je Komisija dala pridjelog Domu da se ovaj sporazum ratificira. Hvala.
Hvala gospodine Čengiću. Javlja li se neko za riječ? Ne javlja. Stavljamo na izjašnjavanje saglasnost ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Rumunije o readmisiji njihovih vlastitih državljana i stranaca. Molim vas glasajte sad. - Dakle i ovaj sporazum je jednoglasno usvojen. Hvala vam lijepo. 31 Četrnaesta tačka dnevnog reda je Ad.14. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o tehničkoj saradnji između Vijeća ministara i Vlade Japana Izvještaj nadležne komisije ste dobili. Predstavnički dom je dao saglasnost za ratifikaciju ovog sporazuma. Otvaram raspravu. Javlja li se neko za riječ. Komisija izvolite.
Komisija je na svojoj 46. sjednici razmatrala ovaj sporazum sa Vladom Japana i predložila da se on ratificira. On je značajan iz dva razloga. Prvo zato što je Džajka kao vrlo važna japanska institucija za međunarodnu pomoć, već dugi niz godina, skoro odmah od potpisivanja Dejtona prisutna na teritoriji Bosne i Hercegovine i učestvovala je u izradi određenih master planova infrastrukture u Bosni i Hercegovine. S druge strane ovim sporazumom se omogućava i drugim organizacijama vladinim i vladinim organizacijama iz Japana da razmjenjuju tehničku i drugu saradnju sa Bosnom i Hercegovinom, a najvažniji dio ili najveći dio prostora u ovom ugovoru je posvećen zapravo pravima i poziciji ljudi koji budu u ime tih organizacija, ili institucija boravili na teritoriji Bosne i Hercegovine u vrijeme realizacije tih projekata. Dakle, njihova prava izbjegavanja ne oporezivanja, ne obaveze iz plačanja carina itd. što je uobičajeni, uobičajeno pravilo u međunarodnoj saradnji. U tom smislu ovaj ugovor se smatra značajnim za dalje poboljšanje i otvaranje mogućnosti za veću saradnju sa Japanom koji je drugi najveći donator za Bosnu i Hercegovinu poslije SAD od Dejtonskog mirovnog sporazuma do danas. Iz svih razloga Komisija predlaže Domu da se ratificira ovaj sporazum.
Hvala gospodinu Čengiću. Javlja li se neko za riječ. Ne. Hvala. Stavljam na glasanje saglasnost o ratifikaciji Sporazuma o tehničkoj saradnji između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Japana. Molim vas glasajte sad. Dakle jednoglasno je data saglasnost na ratifikaciju ovog sporazuma. Petnaesta tačka dnevnog reda je Ad.15. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o saradnji u oblasti prava žrtava rata u Bosni i hercegovini koji su bili pripadnici HVO i članova njihovih porodica Izvještaj nadležne komisije ste dobili. Predstavnički dom je dao saglasnost za ratifikaciju ovog ugovora. 32 Ja otvaram raspravu. Javlja li se neko za riječ? Ima li predsjednik Komisije. Izvolite gospodine Čengiću.
Dakle, Komisija za vanjsku i trgovinsku politiku na svojoj 46. sjednici u
Malo jače, ne čujem te.
Izvinjavam se. Dakle, možda nije bilo uključeno. Dakle, Komisija je na svojoj 46. sjednici na trećem nastavku Komisija za vanjsku i trgovinsku politiku je razmatrala ovaj prijedlog ugovora i nakon duge, duže rasprave u kojoj su učestvovali svi prisutni članovi, gospodin Osman Brka je bio odsutan iz opravdanih razloga, zbog puta vani, Komisija je većinom glasova prihvatila ovaj ugovor i predložila Domu da se ratificira. Uz sami ugovor Komisija je prihvatila i dva zaključka. Jedan na prijedlog kolega iz Srpskog kluba poslanika, a on glasi ovako – Komisija zahtjeva od nadležnih organa da u saradnji sa Republikom Hrvatskom izvrši ispravku člana 4. i pomenuti period na koji se odnosi ugovor, a koji se definira kao odbrana suvereniteta zemalja ugovornica definira kao tragični sukob. Ovaj zaključak je prihvaćen sa 4 glasa za i jednim protiv i ja Hasan Čengić sam bio protiv ovoga i izuzeo svoje mišljenje u odnosu na ovaj zaključak jer sam smatrao da je ovo neprihvatljivo. Drugi zaključak koji je usvojen na sjednici Komisije glasi ovako, predloženi od kolega iz Hrvatskog kluba delegata-zastupnika – Komisija predlaže Domu naroda da zatraži od Vijeća ministara Bosne i Hercegovine da nakon ratifikacije ugovora pokrene inicijativu prema nadležnim organima Republike Hrvatske kako bi se izvršile određene tehničke popravke u ovom ugovoru. Ovaj zaključak je također usvojen sa 4 glasa za i 1 protiv. Pardon, ja 4 glasa za i 1 protiv. Ja sam i ovdje također glasao protiv. Dakle izuzeo sam svoje mišljenje, jer smatram da se ove popravke ne mogu raditi poslije ratifikacije, nego prije. Prije nego što zaključim ovo, želim kazati sljedeće. U razgovorima sa mojim uvaženim kolegama, ja sam iznjio stav da ovaj ugovor ne zadovoljava elemente zbog kojih bi mogao biti ratificiran i jednoglasno prihvaćen. Prije svega zato što je on u suprotnosti sa određenim ustavnim rješenjima koja važe u Bosni i Hercegovini u ovom času i naravno zbog toga što na taj način tretiraju neravnopravno građane u Bosni i Hercegovini, ali istovremeno izaziva i niz drugih vrlo sumnjivih rješenja, te problema koji bi mogli biti veoma značajni u nastavku dalje saradnje. Kako je jako značajno da Bosna i Hercegovina i Republika Hrvatska sarađuju bez ikakvih opterećenja i svoju saradnju što više i što brže razvijaju, moj prijedlog je bio da se umjesto izjašnjavanja o ratifikaciji o ovome razgovara prije donošenja odluke na Komisiji i pokušaju pronaći rješenja koja bi mogla zadovoljiti sve strane i koja ne bi imala dakle svoje, poziciju suprotnu Ustavu, pravne nejasnoće, nedorečenosti ili neke druge, ne biz izazivao neke druge vrlo ozbiljna pitanja kada je u pitanju pozicija građana Bosne i Hercegovine i njihove ravnopravnosti, ili pozicija interesa Bošnjačkoga naroda. 33 Međutim, kako je većinom glasova sa 3 glasa za i 1 suzdržan i 1 protiv, ja sam glasao protiv ovoga, Komisija je predložila Domu ugovor da se ratificira. Evo mi smo danas ovdje u raspravi o tom pitanju. Hvala.
Hvala lijepo. Evo čuli smo izlaganje gospodina Čengića. Ja molim ima li još diskutanata. Gospodin Osman Brka.
Ja vas sve pozdravljam neše rukovodstvo Doma, kolege, goste i novinare. Pošto je ovo jedno vrlo ozbiljno i delikatno pitanje, ja se sa mnogo izrečenih stvari koje je rekao gospodin Čengić ovdje slažem i da ne bih bio vrlo dug, ja ću pokušati argumentovano pročitati moje primjedbe na ovaj ugovor. Ima više pojedinačnih i generalnih primjedba pa ću ja ići redom. Prva primjedba na član 1. stav 1. tačke 7. i 8. su apsolutno neprihvatljive iz razloga što su kao uslov za ostvarivanje prava predviđa državljanstvo Republike Hrvatske i to ne samo pripadnika HVO, već po tački 8. i članova i njihovih porodica. Pitanje - Je li ovo sporazum između Bosne i Hercegovine i Hrvatske za državljane Hrvatske, što bi tu bila uloga Bosne i Hercegovine i sem da podspješi da njeni građani postanu državljani druge države? Član 1. stav 1. tačka 11. neprihvatljivo je. Da podsjetim datum 18.9.'91. godine, napad JNA na Ravno, jer je kroz niz zakonskih propisa prihvaćeno da se period priprema za odbranu Bosne i Hercegovine koji se tretira kao stradanje u odbrani Bosne i Hercegovine i računa vrijeme od 30.4.'91. godine, a zvanična agresija od 6.4.'92. godine. Član 94. Zakona o PIO u Federaciji Bosne i Hercegovine na koji zakon se poziva Prijedlog sporazuma, vidi član 2. Sporazuma imovinski zakoni u Bosni i Hercegovini, prava na povrat imovine, član 1. Zakona o napuštenim nekretninama u Federacije Bosne i Hercegovine član 1., Zakona o napuštenim stanovima Federacije Bosne i Hercegovine iz kojih kao i u Republici Srpskoj. Član 5. stav 1. je naprihvatljiv, jer po istom proizilazi da je Bosna i Hercegovina obavezna da potvrdi status utvrđen rješenjem Hrvatske i po tom osnovu prizna i pravo u Bosni i Hercegovini. Dakle, Bosna i Hercegovina mora prihvatiti ono što je utvrdila Hrvatska. Kakva je tu jednakost pozicija ugovornica. Stav 2. Neprihvatljiv je, nameće obavezu Bosni i Hercegovini i da dostavlja rješenje Hrvatskoj, pa i u situaciji kada teoretski lice nije podnjelo zahtjev u Hrvatskoj za priznavanje prava. Njegovo rješenje iz Bosne i Hercegovine dostavlja se Hrvatskoj. Dalje, generalne primjedbe. Jezik sporazuma je dosta neprecizan, uopšten, neadekvatan jeziku pravnih propisa u Bosni i Hercegovini na koje se sporazum poziva, što bi moglo izazvati probleme u primjeni čak i da je sporazum prihvatljiv. 34 Dva. Sporazum je neprihvatljiv po namjeri i po rezultatima koje bi trebao ostvariti. U suštini sporazum bi tretirao samo pripadnike HVO Hrvate sa hrvatskim državljanstvom. Istovremeno Hrvati koji su bili pripadnici Oružanih snaga Republike Bosne i Hercegovine, gdje je po zakonu bio i HVO, samo u jedinicama Armije Bosne i Hercegovine i to pravo ne bi imali, kao ni Bošnjaci i Srbi, pripadnici HVO koji nemaju državljanstvo Hrvatske. Da li bi se sporazum odnosio samo na HVO pod komandom Hrvatske zajednice Herceg Bosna, ili na HVO koji je bio u sastavu Armije Republike Bosne i Hercegovine, Brigada HVO Kralj Tvrtko u Sarajevu, 107. brčanska i slično? Sporazum ne daje odgovor, mada bi se po sili zakona u dosljednoj primjeni moglo tumačiti da se sporazum odnosi samo na HVO, van oružanih snaga Republike Bosne i Hercegovine što ne bi trebalo biti namjera sporazuma. Ukoliko se HVO smatra sastavom hrvatske vojske, onda nema potrebe da HVO ima bilo kakva prava u Federaciji Bosne i Hercegovine, jer bi Federacija Bosne i Hercegovine finansirala dio prinadležnosti pripadnika HVO koje prinadležnosti bi im trebala isplačivati Hrvatska. Dakle, rezultat sporazuma bi bio da Federacija Bosne i Hercegovine, odnosno Bosna i Hercegovina stvarno pomaže Hrvatsku, jer izvršava dio finansijskih obaveza Hrvatske prema njenim braniteljima, a ne da Hrvatska pomaže Bosni Hercegovini kako se kroz sporazum pokušava vješto prikazati neprihvatljivost po rezultatima. Član 4. je prihvatljiv jer obuhvata lica koja su ostvarila prava na penziju po propisima Republike Hrvatska. Znači hrvatskim građanima i hrvatskim državljanima. To su lica koja primaju već penziju u Hrvatskoj i sada im se daje isto pravo da od dana potpisivanja ovog ugovora i u Bosni i Hercegovini. Pitanje – Ovako kako je postavljeno proizilazi da će se obaveze koje je do sada isplačivala Hrvatska svojim građanima i svojim državljanima od ovog sporazuma djelimično prebaciti na teret Bosne i Hercegovine. Ovo je u direktnoj suprotnosti sa članom 65. Zakona o pravima branitelja u Federaciji Bosne i Hercegovine, jer se tamo reguliše pomoć i druge države u Bosni i Hercegovini, a ovdje se radi o dodatnoj obavezi Bosne i Hercegovine. Član 4. je neprihvatljiv i sa razloga što se govori o obrani suvereniteta države, država ugovornica pa se postavlja pitanje je li HVO bio u odbrani suvereniteta i Bosne i Hercegovine i Hrvatske? Do sada nema ni jednog poznatog javnog akta da je HVO bio u odbrani suvereniteta Republike Hrvatske, jer se to ovm hoće. Dalje. Član 6. je neprihvatljiv jer se u stavu 1. govori o pravima hrvatskih branicala u skladu sa odredbama Zakona o pravima branilaca domovinskog rata. Znači Zakonom Republike Hrvatske. Po propisima u Bosni i Hercegovini u toku rata HVO je bio oružana sila Bosne i Hercegovine, član 2. Zakona o oružanim snagama Republike Bosne i Hercegovine, a ne susjedne države Hrvatske. Jer se ovim HVO priznaje za oružane snage Republike Hrvatske, a oduzima mu se dosadašnje zakonsko svojstvo sastavnog dijela oružanih snaga Bosne i Hercegovine. Pitanje – Je li se ovim daje pravo borcima samo Republike Hrvatske, što sa tim ima, ili bi trebala da ima država Bosna i Hercegovina? 35 Član 3., ne član 9. je neprihvatljiv. Pod 3., jer se njime uređuje zdravstena zaštita, što je izvan okvira člana 62. stav 3. Zakona o pravima branitelja u Federaciji Bosne i Hercegovine koji bi trebao biti osnova ovom ugovoru. Ustav Bosne i Hercegovine u uvodu u stavu 1. garantuje jednakost građanima. Ovim ugovorom članom 1. tačka 7. i 8. gdje se kao uslov traži da je pripadnik HVO državljanin Hrvatske, to je direktno na štetu jednakosti građana, jer to pravo ne mogu ostvariti pripadnici HVO, a Bošnjaci i Srbi i Hrvati koji nemaju državljanstvo Hrvatske, a ugovor govori o pomoći pripadnicima HVO-a. Ustav Bosne i Hercegovine u članu 1. tačka d) propisuje da državljani Bosne i Hercegovine mogu imati državljanstvo druge države pod uslovom da postoji bilateralni ugovor odobren od Parlamentarne skupštine u skladu sa članom 4. d) između Bosne i Hercegovine i te zemlje. Kako za sada ne postoji bilateralni ugovor o dvojnom državljanstvu između Bosne i Hercegovine i Hrvatske odobren od Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, kako to propisuje Ustav Bosne i Hercegovine to niko od državljana Bosne i Hercegovine ne bi mogao koristiti pravo iz ovog ugovora bez kršenja Ustava Bosne i Hercegovine. Pitanje – Treba li Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine legalizaciji ovim ugovorom kršenje Ustava Bosne i Hercegovine? Ustav Bosne i Hercegovine u članu 1. tačka 7. pod c) kao referentni datum za državljanstvo u Bosni i Hercegovini uzima se datum 6.4.'92., datum priznavanja nezavisnosti i međunarodnog suvereniteta Bosne i Hercegovine od Evropske zajednice. U vezi sa naprijed navedenom ustavnom odredbom, neustavan je član 1. tačka 11. Ugovora, period stradanja od 18.9.'91. godine, a u vezi sa članom 4. stav 1. Ugovora. Žrtve rata iz perioda odbrane suvereniteta država ugovornica. Ako je Bosna i Hercegovina stekla međunarodni suverenitet 6.4.'92., o čijem se odbrani, o čijoj se odbrani suvereniteta radi, 18.9.'91. godine. Ja vam se zahvaljujem.
Hvala gospodinu Brki. Evo čuli smo diskusiju Brke. Javlja li se još neko za riječ? Gospodine Genjac.
U ime Kluba Bošnjaka ja predlažem da mi ugovor vratimo na doradu i da otklonimo uočene nedostatke i da ga što je moguće u žurnijoj proceduri vratimo ponovo u parlamentarnu proceduru bez uočenih nedostataka. Molim da donesemo navedeni zaključak i molim da se ovaj zaključak stavi na glasanje prije samog izjašnjavanja.
Hvala gospodine Genjac. Imali, izvolite gospodine Limov. 36
Uvažena kolegice, cijenjene kolege, dame i gospodo, predstavnici sredstava javnog informiranja i drugih institucija BiH, predstavnici međunarodne zajednice, sve vas skupa pozdravljam. Naravno, ja ću reći ovdje svoj stav. Dakle, evidentno da argumentacija koja je iznesena od strane članova Komisije, zaslužuje svakako respekt. Naravno, zaslužuje respekt i činjenica da je Komisija predložila ovom domu da da suglasnost, dakle, na način kako je to predviđeno Poslovnikom i u tom smislu, ukoliko dovedemo u pitanje odluku Komisije, cijenim da činimo jedan presedan i postavlja se pitanje kakav će naš odnos biti i prema drugim odlukama komisija. Ja osobno, dakle, podržavam davanje suglasnosti za ratificiranje ovog međunarodnog ugovora i to temeljim prije svega na činjenici da je ovaj ugovor prošao odgovarajuć proceduru i valjda o ovim elementima, koji su izneseni u raspravi je, moralo voditi računa i Predsjedništvo i Vijeće ministara, pa i Zastupnički dom. U svakom slučaju ja osobno, dakle, mislim da prema ovom ugovoru treba pristupiti kao i prema svim drugim ugovorima, kako smo pristupili i do sada i danas, pa i inače na proteklim sjednicama i da se kroz druge mehanizme u prethodnom postupku osigura eliminiranje svega onoga što može izazivati sumnju da je nešto protuustavno. Naravno, podrazumijeva se da, ukoliko ima tih elemenata, postoji odgovarajuća procedura i, jasno je po našem Poslovniku tko šta i kako treba činiti u svezi sa ovim. Hvala vam lijepo.
Hvala gospodine Limov. Gospodine Jukiću izvolite.
Cijenjene kolege, gosti, Pa mislio sam se i ne javljati nikako. Međutim, nakon ovog što je gospodin Brka pročitao, gdje je izneseno puno citata, koji nisu citati iz ugovora, nego drugačije. Dakle, ugovor nigdje ne spominje ni jednom riječju Hrvat, Srbin, Bošnjak niti bilo koga, nego govori o pripadnicima HVO-a, koji su stradali, ranjeni, poginuli itd. njihove obitelji. Prema tome, nema diskriminacije po tom pitanju nikakve. To nije predmet nikako. Jednako se odnosi i na Srbina i na Hrvata i na Bošnjaka, Židova, Roma, ne znam ni ja koga ko je bio statusno pripadnik HVO-a. Ako se mi sad trebamo vraćati ponovo i gledati kako je definirana pripadnost HVO-a, Vojske Armije Republike Bosne i Hercegovine i RS itd. to će nas odvesti malo dalje, pazite, jer to je način da danas ovo ne riješimo. Očito neki misle da trebaju tako raditi. Okej.To je legitimno pravo. Međutim, smatram da to nije dobar način. Nadalje, isto tako oko toga, oko datuma. Dakle, šta je i koji je datum, pravi datum početka rata, agresije, sukoba, priprema itd. Ovdje se u ugovoru spominje jedan datum, koji je utvrđen u relevantnom zakonu, koji vrijedi u Federaciji BiH, citira se taj datum. Šta je tu sporno? Da druge strane ne navodim primjere, koji se mogu ponovo ili krivo navode ili se kasnije na jedan drugi način tumače itd. konotiraju. To je druga stvar. 37 Međutim, ono što je najbitnije, a to je namjera ovog ugovora, a ona je da se pomogne jednoj kategroji ljudi i mislim da nema ništa u ugovoru što bi bilo ne prihvatljivo da ima neke druge konotacije političke itd. Ljudima na koje se ovo odnosi njima je najmanje do politike. To su invalidi, to su djeca bez roditelja itd. Prema tome, nemojmo, pomozimo njima, na način da to ne košta nas kao zajedničku državu ništa. Ja to tvrdim i to je u vezi ovoga dokazimo. Dakle, ovo ne košta BiH ništa, baš ništa. A, pomaže i široj zajednici. Kako? Ako dođe kroz ovu pomoć ovoj kategoriji ljudi, ne znam ni ja koliko milion, dva, pet, deset, pedeset miliona maraka, kome to smeta. Njima čini dobro, pomaže im, oni će to potrošiti ovdje. To su naši ljudi ili mi možda osporavamo i to i to se da pomalo isčitati iz tona pojedinih rasprava, tona itd. Hajde da postavimo pitanje jesu li to ti ljudi na koje se odnose građani BiH. Pazite, to su vrlo opasne teze, ako takvih teza ili priča postoji. Nemojmo se baviti time. Ako je nešto stvar da se ne možemo ili da se nismo dogovorili oko definicija itd. nemojmo se opterećivati svaki dan time. Neka to drugi neko riješi, rješavamo to i mi, ali nekom drugom prigodom, a ne prigodom problematike ovog ugovora. Zbilja, neću duljiti, jer neću naravno nikoga razumjeriti u njegovo razmišljanje i opredjeljenje. Zato ću završiti, jer smatram svaki posao ako neće imati neke učinke da je sizifov posao, završit ću svoju raspravu i zamolit ću samo da se ne vidi samo iz jednog ugla, samo ne znam ni ja kako to neko vidi, nego uradimo ono što je pragmatičo, korisno, ne košta nas ništa. Realizacijom ugovora donosi samo dobro ovim ljudima na koje se odnosi, dobro cijeloj zajednici u BiH, jer to je nekakva sredstva, koja će trošiti na našim prostorima. A, političke konotacije ovog ugovora, imamo mi pitanja i prilikak govoriti i o drugim pitanjima, ali kad dođu na red. Nemojmo kroz ovo pitanje lomiti neka druga pitanja, niti ih uvoditi i onda preko ove kategorije ljudi o tome razgovarati. Zahvaljujem.
Hvala gospodine Jukiću. Za riječ se javio Đoko Pajić. A, replika. Molim te ima Osman Brka repliku. Izvolite.
Ja se izvinjavam gospodine Jukiću, očigledno je ovdje zamjena teza s vaše strane. Aposlutno ja niti bilo ko od nas nema namjeru da bilo ko bude materijalno oštećen u Bosni kome su namijenjena ta sredstva. Da ih ima još toliko duplo daj Bože. Meni bi to bilo drago. Međutim, upravo ono što ste rekli na kraju, posljednja vaša rečenica, posljednja, nemojte političke konotacije ovdje unositi. Nemojte ih unositi u ugovor. Vi ste ih već na jedan, onaj ko je pravio ugovor, ne kažem vi, nego onaj ko je pravio ugovor, te političke konotacije je stavio u ugovor. Hajmo napraviti ugovor koji je prihvatljiv svima, a ne preko ugovora unositi neke političke definicije koje ne stoje. Jednostavno neko nije imao ovdje najboju namjeru kad je pravio ugovor sa tim definicijama, koje su stavljene u ugovor. I, zbog toga ja imam prijedlog, a vjerovatno i sve moje kolege, hajmo napraviti ugovor, koji je prihvatljiv bez političkih konotacija i sve je riješeno. Hvala vam.
Hvala lijepo. Gospodin Đoko Pajić se javio za diskusiju. 38
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo delegati, poštovani gosti, Ja imam i taj ugovor imam i zaključak Komisije, naravno, uz konstataciju gospodina Čengića da je, da nije zaključak Komisije jednoglasno donesen, ali, evo, ja bih na kraju krajeva, razmišljajući o svemu tome, hoću da kažem par rečenica. Možda čak bih se mogao i složiti, odnosno u cjelini sa primjedbama gospodina Brke, ovo što je sad rekao, da su, zaista nije nam trebao ovakav ugovor sa ovakvim političkim konotacijama. Član 4. apsolutno ne prihvatljiv, da se kao takav jedan ovako ugovor pojavi pred ovim domo, apsolutno ne prihvatljiv. Isto tako, također mi je sporan član 1. tačka 11. otkuda datum 18.9.1991. godine. Znači, u aposlutnoj su suprotnosti član 1. i taj član 4. Ako je trebao član 4. da bude u saglasnosti sa članom 1. onda je trebalo u članu 4. da stoji tragični sukob u regionu ili sukob na prostorima bivše SFRJ, a da se vidimo gdje je taj HVO i koji je bio od 18.9.1991. šta se dešavalo u Bosni u tom vremenu je SFRJ postojala kao legitimno i međunarodno priznata i suvrena država. I, zasita bio sam na početku, ne bih sad ove teze žrtve rata nije sporno da im treba pomoći i ko god može da im pomogne, to je, zaista dobro. S te strane, zaista nemam nikakvih primjedbi, ali, zaista mislim na kraju da je ovakav ugovor, kao ovakav nije smio uopšte da se pojavi pred delegatima, jer zna se kad je počeo sukob i u regionu i zna se kad je počeo tragični sukob na prostorima bivše SFRJ, da li ga neko tretira kao tragičan sukov ili neko kao građanski rat, ili neko na nekakav drugi način, ali, zaista ovo je jedan politički dokument, koji, naravno sa političkim konotacijama, koji suštinu ima, ono što i treba da ima, ali još jednom zaista nije smio ovakav ugovor da se pojavi pred delegatima i onaj ko je sklapao ugovor, zaista je morao da vodi o svemu tome računa, ako je želio da svi skupa bez polemike i bez žučnih rasprava usvojimo to.
Hvala lijepo gospodinu Pajiću. Ima li još diskutanata? Gospodin Halid Genjac.
Pozdravljam zaista spremnost Republike Hrvatske da pomogne određenim kategorijama, boračkim populacijama. Dakle, pozdravljajući pomoć Republike Hrvatske da pomogne određenim kategorijama boračkih populacija, kako to stoji u članu 45. Zakona o pravima boraca i članovima njihovih porodica u Federaciji BiH, i, naravno, namjeru i potrebu da to učini u skladu sa Ustavom, citiranim zakonom, sa međunarodnim normama, na transparentan način i, zaista, uočavajući određene nedostatke, koji ne isključuju mogućnost da se BiH stvore obaveze koje do sada nije imala, ne samo pomoć, nego i obaveze koje njeni fondovi nisu imali. Ta mogućnost, evidentno postoji. Ovim ugovorom se BiH mogu stvoriti obaveze njenim fondovima invalidskim koje nije imala, jer bezuvjetno i bespogovorno, pravosnažno rješenje o statusu, rješenja o penzijama priznavaju se u BiH, bez obzira što lice ne ispunjava uslove je BiH, bez obzira što ne mora imati čak ni prebivalište u BiH itd. Mislim da se sa istim efektima za članove ovih porodica i ove kategorije ovih boračkih populacija, sa istim efektima može napraviti sporazum, ali lišen od ovih dubijoza i nejasnoća. To je moguće, jednostavno i mislim da je daleko bolji put da se to uradi i da se otklone nedostaci u ovom sporazumu što je moguće hitnije i da taj posao u interesu ovih ljudi završimo. 39 Drugi mehanizmi, koji se pokreću, traže više vremena, odnose više vremena, to nije u interesu tih ljudi. I, zato vas ja nakon ovih diskusija, koje su izrečene, dodatno molim da usvojimo zaključak da se ovaj sporazum vrati na hitnu doradu i eliministanje uočenih nedostataka. Dakle, ja vas molim da taj zaključak donesemo, vrlo jasno stajeći iza svih mogućih razloga, koji se mogu nazrijeti i koji su nama poznati. Dakle, stavite moj zaključak da se ovaj ugovor vrati na doradu, da se otklone dubijoze i da se što hitnije usvoji i molim vas da ovaj zaključak stavite na glasanje.
Hvala lijepo. Sasvim je jasno da je prijedlog tvog zaključka će biti na glasanju. Izvolite gospodine Jukiću.
Ovo nije replika. Ovo je moje drugo javljanje. Ispričavam se što nisam ovo rekao i u svom prvom javljanju. Vidite, kako mi imamo različita mjerila i kriterije kad ovo govorimo o bilo kom pitanju. Evo primjera. Danas prije od prilike pola sata, usvojili smo protokol, jedan međunarodni dokument, Protokol o suradnji između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Turske. Ja vas uvjeravam da za mene, baš kad bih cijepao dlaku po dlaku ima više dvojbi ovdje nego u ovom ugovoru. Zašto? Evo, npr. ovdje nam krivo državu spominju, kažu nije BiH, nego Bosna. Pazite. Je li to velika pogreška? Je li to prihvatljivo? Ako gledamo ponovo te neke ne znam ni ja formalne, ne znam ni ja kakve stvari. Nadalje kaže, da je važeći engleski jezik ili kaže preovladavajući sad pitanje tog termina preovladavajući, ali važeći engleski jezik, kod domaćih jezika domaći dokument itd. Prema tome, ja pozivam sve svoje kolege, sve vas, budimo na visini svog zadatka i nebudimo, prije svega budimo odgovorni i nebudimo oni da uvijek gledamo zarez, točka je li itd. Ja vas uvjeravam da je vrlo malo dokumenata, vrlo malo koji su savršeni i koji su lišeni, evo tih nedostataka. Dakle, takvih. Ali, očito mi ponekad koristimo i takve argumente, želeći nešto osporiti. I, obično iza tih formalnih zamjerki i osporavanja zapravo stoji drugo nešto, nespremnost da to nešto prihvatimo.
Hvala gospodine Jukiću. Dr Radovanović se javio za riječ.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, ja bih u ime Kluba delegata iz reda srpskog naroda želio da predložim ovaj zaključak, koji je usvojen na Komisiji da ga usvoji i Dom. On bi trebao da glasi. Dom naroda zahtijeva od nadležnih organa da u saradnji sa Republikom Hrvatskom izvrše ispravku člana 4. i pomenuti period na koji se odnosi ugovor, definišu kao tragični sukob.
Hvala lijepo gospodine Radovanoviću, ali, ako kažemo da taj zaključak ide da ga redefinišu, odnosnoo da ga dogovore, onda to ne znači, to znači odgađanje potpisivanja. 40
To je zaključak Komisije.
Hvala lijepo. Dobro, to je zaključak Komisije. Ima li još diskutanata.
Lijep pozdrav svima koji prate naš rad. Dakle, ovo što je predložio gospodin Radovanović ima i točka 2. To je u sastavu izvješća Komisije. To ne treba naknadno usvajati. Dakle, o tome će se izjasniti Dom. Tu nema nikakve dvojbe. Izvoli gospodine Radovanoviću.
U izvještaju Komisije da je Komisija usvojila ovaj zaključak i da on glasi. Komisija zahtijeva od nadležnih. To je zaključak Komisije i Komisija je usvojila. Ja predlažem da taj zaključak koji će Dom usvojiti i koji će glasiti kako sam rekao.
Onda Dom zahtijeva. Hvala lijepa. Ja ću, ako dopustite, izvolite gospodine Čengiću.
Dakle, ko pažljivo čita zaključak Komisije, protiv koga sam ja bio izričito. On kaže. Nakon ratifikacije, to drugim riječima znači. Mi prvo trebamo odlučiti da li ovdje ratificiramo ugovor, pa tek poslije toga se možemo izjašnjavati o zaključku. To je vrlo precizno u zaključku i tu nema diskusije nikakve. Takva je bila diskusija i tako glasi izvještaj. To je, zaista tako. Dakle, nakon što se, suština je u tome da se nakon ovoga, a ne prije.
Hvala lijepo. Ja, isto razumijevam tako. Zato sam htio da kažem, treba usvojiti pa nakon ratifikacije to naložiti da se uradi. Je li tako. Tako to u ovom zaključku stoji. Molim vas lijepo. Gospodine Radovanoviću, ovo smo sad shvatili nakon ratifikacije da se pristupi promjeni sporazuma, na način kako to vi kažete. Uvjet je da bi to bilo ratifikacija. Dakle, poslije ratifikacije, nakon ratifikacije. Prema tome, sad ja mislim da iz ovoga što smo čuli i kako smo diskutovali, treba da stavim na glasanje prijedlog gospodina Halida Genjca.
Budite malo strpljivi, ja sam se javio prije vas. Ne vjerujem da neće imati svako mogućnost reći sve. Mi do sada nikada nismo imali praksu da se poslovnički je to definirano, došlo je izvješće mjerodavne komisije. Imamo ga pred sobom. Neću ga čitati svi ga imamo. Znamo što stoji u njemu. U njemu su sadržani i prijedlozi komisije u točki 1. i 2. za zaključke. Prihvaćanjem izvješća Komisije o davanju suglasnosti na ratifikaciju, za ratifikaciju ovog ugovora, mi smo praktično prihvatili i ova dva zaključka, ali se možemo i posebno, ovo što je tražio gospodin Radovanović. 41
Ali smo prihvatili i ratifikaciju.
Tako je. DA bi bilo što zaključili po ugovoru, mi moramo poštovati prije svega redoslijed po kako je to Poslovnik naložio. U Poslovniku piše, da se razmatra izvješće mjerodavne komisije. Mi možemo poslije raspravljati i o prijedlogu koji je dao uvaženi kolega Genjac i o drugim prijedlozima koji bi se dogodili, ali mi moramo prihvtiti izvješće mjerodavne komisije ili ga odbaciti. Hvala lijepo nema treće.
Hvala lijepo gospodine Filipoviću. Meni se čini kad se prihvati prijedlog mjerodavne komisije da svi drugi prijedlozi nemaju smisla. Svi drugi prijedlozi, a ako prihvatimo molim vas, ja dopuštam da nisam u pravu, ali, evo da se malo saslušamo ako može, ja sam slušao. Ako prihvtimo izvješće Komisije, onda gospodin pitanje, odnosno definicija ova gospodina Genjca gubi smisao. Međutim, ja mislim da imamo jednu drugu priliku da kažemo idemo probati to malo odgoditi pa da ljudi koji su pravili taj sporazum nešto izmijene ili dotjeraju prema ovim diskusijama kako smo govorili, a onda će i izvješće komisije u izvjesnom biti drugačije, pa onda da, pa mislim da možemo pomiriti stvari. Ja sam osoba koja misli da ovaj ugovor, u ovim odnosima bi trebao biti takve kvalitete i tako dotjeran da se on prihvti i da, normalno da u BiH odnosi između BiH i Republike Hrvatske idu naprijed, kao što želim da odnosi i sa drugim susjedima idu naprijed i budu kvalitetni. Međutim, evo čuli smo niz primjedbi, pa ja molim da vidimo. Dobro, meni je kao čovjeku skoro sve jedno ili ja mislim, ali mislim da prvo glasamo, hoćemo li kazati gospodinu Genjcu to tvoje ne prihvatamo i mi idemo da usvojimo predlog Komisije, ili ćemo usvojiti predlego Komisje pa onda i ne trebamo glasati o ovom Genjčevom prijedlogu. Je li ja dobro shvatam ovo, oprostite, pomozite mi. Izvoli gospodine Genjac.
Zaista tačka se zove razmatranje izvještaja nadležne komisije i mi razmatramo izvještaj nadležne komisije. U sklopu razmatranja nadležne komisije, pojavljuju se različiti prijedlozi, mišljenja, prijedlozi zaključaka itd. Sve ono što je u vezi sa zaključkom nadležne komisije, a na neki način mijenja, dopunjuje razrađuje, stavlja se prije konačnog izvještaja Komisije na glasanje, jer u suprotnom, aposlutno nema smisla ako se usvoji zvještaj nadležne Komisije i završena priča. Tako da jeste razmatranje izvještaja nadležne komisije, ali u sklopu razmatranja tog izvještaja u povodu izvještaja i odnosu na izvještaj stavljaju se prvo prijedlozi, koji na neki način mišljenje komisije razrađuju, dopunjuju ili imaju drugačije mišljenje itd. nakon toga kad se to sve ispravi, konačni čin je usvajanje izvještaja zajedničke komisije.
Ja tako to razumijem. Molim vas lijepo. Ako griješim kažite mi. Radi toga, evo sad hoću da stavim, mislim da treba staviti predlog zaključka gospodina Genjca na izjašnjavanje. Čuli ste ovaj prijedlog. Dakle, pošto i Genjac smatra da postoji potreba da se ovo vrati 42 vladama, odnosno Vijeću ministara i Vladi Republike Hrvatske da još jednom razmotre ovu problematiku da otklone nejasnoće, koje su, evo ovdje iznesene i da probamo napraviti jedan kvalitetan sporazum. Molim vas, ja ovaj prijedlog Genjca stavljam na glasanje. Ko je za prijedlog gospodina Halida Genjca, molim vas glasajte sad. Dakle, prijedlog gospodina Halida Genjca nije prošao. Izvolite gospodine Genjac.
U skladu sa članom 4. tačka e. Ustava BiH i članom 134. tačka 1. i tačka 2. Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, Klub delegata Bošnjaka, bošnjačkog naroda podnosi izjavu da je davanje saglasnosti na ratifikaciju Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o saradnji u oblasti prava žrtava rata u BiH, koji su bili pripadnici Hrvatskog vijeća odbrane i članova njihovih porodica destruktivno po vitalni interes bošnjačkog naroda. Ovdje je tekst izjave koji sadrži kompletna obrazloženja, precizirana, navođena itd. da ne bih zadržavao cijeli ovaj skup, jer, naravno to će biti predmetom razmatranja nadležnih instanci. Ja ću samo u zaključku navesti ono što je zaključak naše izjave. Dakle, Klub delegata bošnjačkog naroda pozdravlja namjeru Republike Hrvatske, da u skladu sa Ustavom Bosne i Hercegovine, Zakonom o pravima boraca Federacije BiH i na transparentan način pruži pomoć BiH, namijenjenu za lična primanja određenih kategorija boračkih populacija. Za regulisanje korištenja sredstava iz te pomoći Zakon o pravima boraca Federacije BiH, predviđa među državni sporazum, a ne ugovor i taj sporazm je nužno što je moguće prije ratificirati. Predloženi tekst Ugovora je, međutim, destruktivan po vitalne interese bošnjačkog naroda, jer, citirane odredbe predloženog Ugovora pokazuju da bi njegova primjena značila nove obaveze, a ne pomoć invalidskim fondovima u BiH. Ne postojanje bilateralnog sporazuma o dvojnom državljanstvu sa Republikom Hrvatskom, dovodi korisnike prava iz Ugovora u stanje pravne nesigurnosti. Navedene su odredbe koje pokazuju da bi primjena Ugovora proizvela diskriminaciju unutar određenih kategorija boračkih populacija u Bosni i Hercegovini, jer definiše se uslov državljanstva Republike Hrvatske i pripadnosti HVO-u. Postavlja se pitanje šta je sa licima iz istih boračkih populacija, kao što zakonnalaže, koji imaju državljanstvo Hrvatske, a nisu pripadnici HVO-a, nego su pripadnici dijelova oružanih snaga BiH, či je dio i HVO prema Zakonu, upravo o pravima boraca i njihovih porodica u Federaciji na kojima se Ugovor i zasniva. Dakle, unutar određenih kategorija boračkih populacija, koji je osnov u zakonu o pravima boraca prema članu 65. ... ovaj ugovor bi na način kako su odredbe navedene činio diskriminaciju unutar istih kategorija boračkih populacija. Dalje, definicije perioda stradanja je nekonzistentna, međunarodno utvrđenim i opće poznatim činjenicama. Smatram da je potrebno sačiniti tekst sporazuma bez navedenih nedostataka i što hitnije započeti proceduru ratificiranja takvog sporazuma. Hvala. Tekst izjave su potpisali u skladu sa Poslovnikom pet delegata i uslovi su ispunjeni da se tretira da je izjavljen prigovor o destrutkivnosti po vitalni interes jednog naroda. 43
Hvala lijepo. Javlja se gospodin Hasan Čengić.
Gospodine predsjedavajući, U nastojanju da nađemo rješenje za ovo pitanje, ja sam na komisiji i mimo komisije pokušavao razgovarati sa kolegama iz Kluba hrvatskih zastupnika i delegata srpskog naroda. Nažalost, to moje nastojanje je išlo krivim putem, do jedne vrste izmišljanja i krivog informiranja čak i javnosti na jedan nekorektan način. Međutim, prije bilo čega, ja želim kazati nekoliko vrlo važnih činjenica. Dakle, bilo kakve ozbiljnije rasprave, želim kazati nekoliko vrlo važnih činjenica. Odnosi Bosne i Hercegovine sa Republikom Hrvatskom su izuzetno važni. Prvo zato što je Republika jedna od dvije susjedne zemlje BiH. Drugo, zato što postoje veliki razlozi istorijskog, političkog i istorijskog, kulturnog, nacionalnog i svakog drugog značenja. Zbog činjenice da u BiH jedan od tri konstitutivna naroda tj. Hrvati koji imaju sva konstitutivna prava, imaju i poseban interes prema svojih sunarodnicima u Republici Hrvatskoj i konačno zbog činjenice što u dosadašnjim odnosima između Bosne i Hercegovine i Hrvatske, posebno u posljednjim godinama osjeća se jedan period boljeg razumijevanja, kvalitetnije saradnje i što na kraju mi jesmo upućeni na saradnju, kako kroz niz regionalnih inicijativa, bilateralnih međunarodnih, odnosno međuregionalnih sporazuma, te u nizu drugih područja života. Sve ovo navodi na jasan zaključak da Bosna i Hercegovina ima svoje ozbiljne interese za ozbiljnu, korektnu, prijateljsku saradnju sa Republikom Hrvatskom. U tom smislu moj osobni položaj ili moja osobna politička pozicija je bila vrlo jasna i ja je želim ovdje kazati potpuno javno, kako ne bi neki podrumaši izmišljali o tome šta ja mislim o ovom ili onom pitanju. Dakle, ja smatram da su odnosi između Bosne i Hercegovine izuzetno važni i Republike Hrvatske, da je Republika Hrvatska izuzetno važan i susjed i partner u bilateralnim i međunarodnim odnosima Bosne i Hercegovine i, baš iz tih razloga smatram da pitanja koja mogu biti sporna, moraju biti otklonjena razgovorima, a ne bilo kakvom vrstom pritisaka ili bilo kakvom vrstom nadglasavanja. Ovo pitanje, aposlutno ne može predstavljati pitanje zbog koga bi se trebali nadglasavati ili ubjeđivati, jer se radi o pitanju koje je moguće riješiti, na sasvim drugi način. Dakle, ako se vraćamo na sadržaj samog pitanja, ja razumijem da je intencija ovog ugovora trebala biti da se osigura, o tome smo bili obaviješteni i formalno na sjednici Komisije da se osigura u ovoj godini 800, a u trećoj godini, od ove godine ukupno negdje oko dvije i po hiljade dodatnih primanja, odnosno primanja za oko 2.500 porodica na teritoriji Federacije ili Bosne i Hercegovine. U tom smislu, ako je tendencija bila da se osiguraju dodatna primanja, onda je trebalo ići u tom pravcu, radi boljeg razumijevanja, treba da je suština ovog ugovora koji je u Federalnom zakonu o pritanjima boraca nazvan Sporazum, pa je jako čudno zašto je ovdje dobio ime Ugovor, a u Zakonu o pitanju boraca Federalnom koji je, zapravo ugovor sa federalnom, koji zapravo jeste jedna vrsta jedan od razloga zašto se ovaj ugovor i potpisuje. To je nazvano ugovorom. Za pravnike je jasno da sporazum i ugovor nemaju jednako pravno značenje i da ugovor ima više obavezujuće pravno značenje i naravno da ovaj dokument nije 44 mogao nositi naziv ugovor. Čak i kada bi njegov sadržaj bio u cjelosti prihvaćen on je trebao da nosi naziv sporazum, po nizu razloga, o kojima ovaj put ne bih govorio. Ono što je bitno jeste, dakle trebalo je rješiti pitanje određenog broja pripadnika HVO državljana Republike Hrvatske, citiram ovaj puta taj ugovor. Da li je to riješeno? U samom ugovoru u članu 1. stav 1. tačka 7. i 8. govori se da pripadnici HVO,
/ne razumije se diskusija/
ne može gospodine izvinite ja govorim, ne možete me zaustaviti dok govorim. Vrlo ste nekorektni gospodine Filipoviću. Ne možete reće dok ne završim. Kada završim recite.
Molim vas smirite se.
Pa ne možete to.
Ja se ispričavam. Ja moram reagirati. U pitanju je drastično kršenje našeg poslovnika. Dakle, slušao sam sada, a opet smo se vratili na pitanje. Uzmite Poslovnik, uzmite članak 134. točku 3. Klub Bošnjačkog naroda je sasvim legalno izjavio da je ovaj ugovor štetan i destruktivan po vitalne nacionalne interese. Piše ovdje – kada primi izjavu, predsjedatelj o tome obavještava Dom i prekida raspravu o pitanju na koje se odnosi izjava. Dakle, nema rasprave. Ali vidite ovo. Nakon toga otvara se rasprava o izjavi. Vi ste dakle morali prekinuti raspravu o ugovoru dakle i otvoriti pitanje o rasrpavu o izjavi. I tu onda ne stoji. ja molim da se poštuje Poslovnik.
Oprostite gospodine Filipoviću, ja sam uistinu mislio da će biti. Gospodin Filipović je u pravu. Ja sam mislio da će biti diskusija o izjavi, ja sam mislio, očekivao da će biti diskusija o izjavi, pa naš običaj pomalo jeste da se nakada udaljimo od teme, ali molim, molim. Gospodine Filipoviću vašu primjedbu lično prihvatam. U pravu ste. Molim vas dakle da je Klub bošnjačkog naroda ovdje naglasio je li najavio vitalni interes. Molim. Podnjio izjavu za zaštitu vitalnog interesa i tu izjavu je li možemo staviti na raspravu po Poslovniku. Molim vas vezano za. Evo, hoće li neko, molim te Hasane samo malo. Evo, hoće li neko od predstavnika Kluba hrvatskog naroda pročitati ovu izjavu. Molim vas. Molim. Prigovor. Pardon. Prigovor na izjavu. Oprostite. 45
Sukladno Ustavu i Poslovniku Klub hrvatskih zastupnika u Domu naroda protivi se izjavi Kluba zastupnika bošnjačkog naroda da je Ugovor između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske u suradnji u oblasti prava žrtava rata u Bosni i Hercegovini koji su bili pripadnici HVO i članova njihovih obitelji, dakle ugovor koji je predmetom, sukladno članku 135.točka 1. Poslovnika Doma naroda iznjeću ovaj prigovor u pisanom obliku u roku koji se predviđa, to ćemo uraditi, a sada smo uložili ovu izjavu pa podsjećam svih pet.
Hvala lijepo gospodine Jukiću. Ja mislim da poslije ove, ovog prigovora nema više smisla diskusija. Ima. Odlično gospodine. O izjavi. Gospodine Hasane. Hasan je prije tebe bio. Dobro hočeš se složiti Hasane. Gospodin Spajić izvolite, predsjednik Kluba. U ime Kluba.
Gospodine predsjedniće, štovane dame i gospodo sve vas pozdravljam. Evo ispred Kluba tražim stanku od u trajanju 30 minuta.
Molim. Pazite, nije ne može, nego čovjek traži i pravo predsjednika Kluba jeste da traži to. Možemo kazati evo do, pauza je do 1 i 15. Odgovara li vam toda se ode u džamiju. Hvala vam lijepo. Dakle pauza do 13 i 15. [[PAUZA]] Hoćemo li početi gospodo? Hvala lijepo, nastaviti, pardon. Izvini, lapsus. Molim gospodu iz Kluba hrvatskog naroda da obrazlože ovu pauzu, ili treba li da kažu nešto zbog čega smo imali pauzu. Izvolite.
Pa mislim Hrvati su bili iznenađeni sa ovakvim načinom do sada i znači povlačenje vitalnog nacionalnog interesa od strane bošnjačkog naroda i htjeli smo jednostavno da se konsultiramo. Naša je odluka da se nastavi dalje sa radom i.
Hvala lijepo. Dakle, sada je po proceduri potrebno je li da izaberemo jednu komisiju za usaglašavanje da pokuša naći rješenje za nastali problem, pa molim predstavnike bošnjačkog naroda da, ovako redom ćemo da daju svog kandidata. 46
U ime Kluba bošnjaka dr. Halid Genjac.
Hvala lijepo. Dakle u ime Kluba bošnjaka Halid Genjac. U ime Kluba hrvatskog naroda.
U ime Kluba hrvatskog naroda gospodin Velimir Jukić.
Gospodin Velimir Jukić. U ime Kluba srpskog naroda?
Gospodin Vinko Radovanović.
Gospodin Vinko Radovanović. Hvala vam. Molim da stavimo to na, ne treba glasati. Dakle ne treba glasati. U redu. Hvala lijepo. Evo tajnik će sada izaći pa obrazložiti kakva je zadaća sad u ovoj situaciji.
Sad po Poslovniku, sukladno Ustavu BiH članak 4.3 f) treba se sazvati ova zajednička komisija koja su već ovaj predloženi kandidati i oni se moraju sastati u roku od 5 dana. Zadnji rok je da se sastanu to je u utorak. E sada to je stvar komisije. U roku od 5 dana. Molim. _____(?) Valjda radnih dana. Pa piše u roku od 5 dana. E sada koji je to dan, to je od današnjeg dana kada se računa.
Ja mislim da ako kažu, ništa ne smeta.
Nedelja se ne računa, ali sada kažem da je stvar komisije kada treba da se sastane. Treba ...da sazove komisiju u roku od 5 dana. Koji je to datum? 47
Pazi, koliko ja znam jel vi možete sazvati komisiju u roku od 5 dana, ali ne morate se dogovarati u roku od 5 dana. Samo da se komisija sastane, može ona. Ali ja mislim da ovo nije neki veliki problem da se ne može dogovoriti vrlo brzo. Ja mislim da ima tu rješenja. Hvala lijepo, evo dakle sada smo to razumjeli. Utorak, najkasnije komisija treba da se sastane i molim, jer treba to malo i pripremiti i poslati Ustavnom sudu, treba tu napisati. Ima tu jedna procedura koja je, koja treba da završi i molim vas da poštujemo ovaj rok. Hvala lijepo. Ima li novih predloga? Hvala lijepa. Evo dogovorili smo se. Idemo dalje. Šesnaesta tačka dnevnog reda, Ad.16. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Okvirnog ugovora o kreditu između Bosne i Hercegovine i Razvojne banke Vijeća Evrope Izvještaj nadležne komisjie ste dobili. Predstavnički dom je dao saglasnost za ratifikaciju ovog okvirnog ugovora. Otvaram raspravu. Javlja li se ko za riječ? Gospodine Čengiću izvolite. Ovdje imamo gospodu iz ministarstva, ako bude trebalo šta da se pojasni, oni su tu. Hvala vam da ste došli. Izvoli gospodine Čengiću.
Dakle, na svojoj 46. sjednici Komisija je razmatrala ovaj ugovor, Okvirni ugovor o kreditu i dala je prijedlog da se on podrži kao takav ratificira. Eventualno o elementima ugovora i svemu ostalom možemo razgovarati kasnije. Radi se o uobičajenoj formuli kada su u pitanju krediti Razvojne banke. Dakle, više se elementi se bave time da je potrebno ispunjavati određene uvjete, rokove. Visina ili cijena kredita je uobičajena, dakle ona najpovoljnija koja može da se dobije. Postoje vrlo jasne obaveze Bosne i Hercegovine koje su takve da ih moramo poštovati. Ukoliko ne budemo poštovali rokove imaćemo priliku plaćati penale. Ocjena je Komisije, kao i onoga ko je učestvovao u pripremi ovoga da je ovo koristan i potreban kredit i da ga treba ratificirati. Hvala.
Hvala gospodine Čengiću. Javlja li se još neko za riječ? Niko. Hvala lijepo. Molim vas idemo na glasanje. Molim vas glasajte sada. Dakle jednoglasno je Dom naroda prihvatio ratifikaciju Ugovora o kreditu između Bosne i Hercegovine i Razvojne banke Vijeća Evrope. Hvala lijepo. 48 Sedamnaesta tačka dnevnog reda Ad.17. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Konvencije UN protiv korupcije Izvještaj nadležne komisije ste dobili. Predstavnički dom je dao saglasnost za ratifikaciju ove konvencije. Ja otvaram raspravu. Javlja li se neko za riječ? Hvala. Hasane molim te imaš li, ja znam da ti imaš. Hvala lijepo.
Moram te obavjestiti, ovo je do sada jedna od najobimnijih konvencija koje smo potpisali, vrlo ozbiljna. Dakle vrlo ozbiljna, vrlo detaljna, vrlo precizna i podrazumjevaće veliku aktivnost od strane Bosne i Hercegovine. Jako je važno da to ratificiramo kako bismo imali formalno argumente da Bosna i Hercegovina radi ono što je moguće i koliko je potrebno za borbu protiv korupcije. Ovo je jedna pod navodnicima novija konvencija što se tiče UN. Znači podrazumjeva mjere koje su dosta moderne i dosta savremene. Podrazumjeva izuzetno obimne mjere i vrlo jasna rješenja u nizu pitanja koja se tiču onako kako se definira korupcija. S druge strane mi smo sa ovom konvencijom došli u poziciju, vjerovatno da rješimo niz pitanja prigovora, unutarnjih rasprava, međustranačkih, ovakvih ili onakvih oko toga da li Bosna i Hercegovina ima elemente za borbu protiv korupcije, da li ima pravnu osnovu, da li čini dovoljno itd. Ratifikacijom ove konvencije koju je Komisija predložila da se izvrši, mi definitivno, dakle ratifikacijom podrazumjeva da preuzimamo obaveze koje slijede iz nje, mi definitivno osiguramo potpuni ambijent dakle koji nas međunarodno obavezuje, a pretpostavljam da će nadležni organi u jednom razumnom roku napraviti analizu da li je potrebno u vezi sa provođenjem ove konvencije koja je trajna obaveza Bosne i Hercegovine doraditi eventualno i neke postojeće zakone i podzakonske akte kako bi smo mogli implementirati ovu konvenciju. Dakle, u ovom smislu Komisija predlaže Domu da dadne saglasnost na ratifikaciju ove konvencije. Hvala.
Hvala gospodine Čengiću. Gospodin Limov.
Hvala uvaženi gospodine predsjedatelju, ja naravno želim sa par riječi dati podršku opredjeljenju naše komisije i izraziti zadovoljstvo da smo napokon na ovaj način u situaciji i svrstati se među onih 140 zemalja koje su potpisale i ratificirale ovu konvenciju. Ona svakako predstavlja značajan niz obveza u odnosu na Bosnu i Hercegovinu. Kolega Šiljegović mi je svjedok da smo nedavno prigodom posjete Brislu upoznati s činjenicom da je Bosna i Hercegovina od strane EU određena za zemlju koja, u kojoj se nalazi 49 sjedište za borbu protiv korupcije u ovom dijelu Evrope, kao što je Bukurešt određen za sjedište borbe protiv trgovine ljudime itd. i taj njihov sekicentar. Ja sam postavio izaslaničko pitanje prije par mjeseci i očekivao odgovor da mi se kaže ima li to, gdje je to i evidentno nema odgovora. Niko ništa o tome ne zna. Oni u Briselu imaju podatak da mi imamo ovdje instituciju koja nije samo naša, nego koja je za cijelu regiju Jugoistočne Evrope, ali evidentno za njen rad premalo ljudi, pa i mi zastupnici znaju ili bolje reći ne znaju. Moram reći da je ovo za Bosnu i Hercegovinu obveza, od koje će prije svega mora država Bosna i Hercegovina imati koristi. Podsjećam da je po najnovijim istraživanjima Transparentinternešela, Bosna i Hercegovina na 96 mjesu od prilike, dakle, dijeli 96 mjesto i da je po indeksu manjem od 3, dakle, 2,9, sve zemlje koje imaju indeks manje od 3, jer je od 0 do 10 mjerilo, tretiraju se kao zemlje u kojima korupcija nije kontrolirana. Prema tome, nama je potreba i obveza, ne samo ratificirati ovu konvenciju, nego izgraditi odgovarajuće institucije i mehanizme, a kako bi odredbe ove konvencije implementirali u praksi je, u protivnom to što ćemo je ratificirati ne znači mnogo, izuzev to na papiru. Naravno, ja sam ustao prije svega da upozorim i da, u stvari pojačam onaj dio govora mog prethodnika, uvaženog kolege Čengića, koji je upozorio da iz ove konvencije proističu vrlo jasne obveze, koje nećemo moći izbjegavati, ukoliko želimo sebe legitimirati kao ozbiljnu državu i kredibilnog kandidata za evropske i euroatlanske integracije. U tom pogledu, dakle, neki prijedlozi koji su i do sada dolazili, u smislu institucionalnom, zavređuju da i u Zastupničkom domu i u Domu naroda, na jedan drugačiji način, nakon što ovo sad uradimo, svi mi pojedinačno se opredjeljujemo. Podržavam davanje suglasnosti za ratificiranje ove konvencije i, nadam se da će kroz implementaciju, prije svega ugradnju određene propise, izgradnju određenih institucija u državi BiH dati kroz svoj doprinos kao članica UN cjelovitoj borbi protiv korupcije u svijetu.
Hvala lijepa. Oprostite Čengiću, sve mislim da se ovdje kaže da bi trebalo ministar sigurnosti da nam objasni dokle smo u ovom poslu o kome je govorio gospodin Limov došli, jesmo li tu nešto poradili i, ne mora to sad, može to i na nekoj narednoj sjednici. Hvala lijepo. Gospodin Čengić.
Dakle, kad je riječ o korupciji, tu postoji samo jedan slučaj, to je zabrinjavajuće i jako loše. Dakle, ne može niko stati u odbranu bilo kakvog stanja u kome se može otvoriti makar jedan slučaj korupcije. Međutim, mislim da različite međunarodne, posebno ove nevladine organizacije imaju različite metodologije i standarde, tako da možda malo moramo biti oprezni oko tih metodologija da li je baš na tom mjestu ili na onom mjestu BiH. Loše je što je na bilo kojem mjestu korupcije. Dakle, to je samo za sebe više nego dovoljno. Nema nikakve dileme da, evo, sjede ovdje i gospoda iz Vijeća ministara i Ministarstva vanjskih poslova, Ministarstva civilnih pitanja itd., finansija, nema nikakve sumnje da mi ne možemo ovu konvenciju 50 ratificirati i pretvoriti u običan papir, zato što postoje mehanizmi kako međunarodna zajednica provjerava da li mi sprovodimo konvenciju. Znači, mi ćemo njima morati pisati izvještaj, mi ćemo davati podatke itd. i kad ništa drugo, onda oni kad pišu izvještaj moraju tražiti informacije, moraju pitati dokle je došlo, moraju odgovarati na pitanja. Dakle, ključno je da mi ratificiramo konvenciju. Od tog časa ona postaje živa i ona počinje sve redom institucije da sili da ih gura da rade da provode to i definitivno ćemo na taj način doći u bolju poziciju da se borimo sa korupcijom, koja, nažalost nije privilegija ni siromašnim ni bogatim, ni velikim ni malih zemalja, ona jednostavno je ono što jeste i, valja se sa njom boriti. Ja, ipak, želim iskoristiti priliku pa kazati sljedeće. Na osnovu informacija koje smo na zadnjoj sjednici naše komisije dobili od predstavnika Ministarstva vanjskih poslova, odnosno gospodina Perkovića, koji je pomoćnik ministra, on nas je obavijestio o tome da prije tri mjeseca je, u Ministarstvu vanjskih poslova postojalo oko 140, ponavljam, 140 međunarodnih sporazuma, koji su čekali na ratifikaciju. On je rekao da su u međuvremenu u Ministarstvu napravili jednu dinamiku, napravili raspored, kako će te međunarodne sporazume aktivirati, pogurati ih na različitim nivoima ratifikacije, da bismo do kraja narednog mjeseca, do kraja 4. mjeseca došli u poziciju da, na neki način očistimo najveći broj od onih međunarodnih sporazuma, ugovora i konvencija, koje su, koje sada stoje zbog ratifikacije. I, iz tog razloga, ako pogledate ovaj današnji dnevni red, faktički 11 međunarodnih sporazuma, ugovora, konvencija itd. svih 11 tačaka su, upravo to i to je, zaista, dokaz da je sada Ministarstvo vanjskih poslova, Vijeće ministara, ozbiljnije i više aktivno pristupilo ovom pitanju i ja se nadam da ćemo stvarno doći u situaciju da ono što je spremno za ratifikaicju što prije ratificiramo i na taj način poboljšamo i našu poziciju prema međunarodnoj zajednici, na jednoj strani, a na drugoj strani da ubrzamo izvršavanje obaveza, koje, zapravo, nama stoje kao obaveze i kad je ratifikacija u pitanju i kad je poslije provođenje ugovora u pitanju. Hvala.
Hvala gospodinu Čengiću. Gospodin Đoko Pajić.
Ja svakako podržavam davanje saglasnosti za ratifikaciju ove konvencije, ali ne mogu da ne kažem bar dvije rečenice. Možda bi se sa većim dijelom gospodina Limova složio, ali na kraju ne bih se složio sa onim što kaže da nam ne znači mnogo davanje saglasnosti za ratifikaciju ove konvencije. Ipak mislim da znači mnogo. Možda ne znači u jednom kontekstu, ako svi oni koji su do sada bili na vlasti korupcija i kriminal i sve ono što se dešava je, apsolutno povezano sa vlašću. Možda ako u institucijama vlasti se nešto značajnije ne promijeni, onda će u tom smislu važiti ova vaša rečenica, ne znači mnogo. Znači, u institucijama vlasti se mora nešto promijeniti i da se konačno počne nešto raditi u borbi protiv korupcije i kriminala.
Hvala gospodine Đoko. Ja mislim da smo iscrpili diskusiju. Stavljam na glasanje saglasnost za ratifikaciju Konvencije UN protiv korupcije. 51 Molim vas, glasajte sad. Hvala lijepo. Dakle, jednoglasno smo usvojili ovu konvenciju. Ad.18. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Konvencije o kibernetičkom kriminalu Izvještaj nadležne komisije ste dobili. Predstavnički dom je dao saglasnost za ratifikaciju ove konvencije. Ja otvaram raspravu. Gospodin Čengić. Dakle, ovdje se radi o evropskoj Konvenciji o kibernetičkom kriminalu. Ona je relativno nova. Potpisana je tek 2001. godine. Kad kažem tek, to je relativno nova konvencija i vlažno je, dakle, iz više razloga. Mi smo kao društvo se opredijelili da ćemo ići u razvoj u modernizaciju da ćemo ići prema Evropi, da ćemo ići prema razvijenom svijetu i da je to moguće putem uspostave informatičkog društva. Da bismo mogli imati informatičko društvo, mi ga moramo i uređivati. Ova konvencija je jedan od dokumenata, koja osigurava uređivanje toga ponašanja u informatičkom društvu i u razmjeni informacija. U tom smislu Komisija je dala prjedlog Domu da se ratificira, ali ja, dopustite mi priliku da upozorim još jedanput nadležne organe, koji pripremaju materijale i prijevode da se posvete ozbiljnije materijalima. Gospodin Jukić je danas s pravom prigovorio kad je u pitanju sporazum sa Turskom, da se na jednom mjestu čak spominje Bosna kao država. Naravno i Turska i Bosna i Hercegovina strana znaju da se Bosna i Hercegovina zove Bosna i Hercegovina i nema nikakve dileme da je i jedna i druga strana htjela tu namjerno promijeniti naziv države, ali očito je neko porilikom štampanja, prekucavanja itd. napravio tu grešku pa je ispustio riječ Hercegovina. To je nedopustivo u dokumentima službene naravi. Međutim, kako izgleda naši prevodioci prevode dokument, a ovaj dokument u ovom tekstu treba da postane obavezan dokumenat koji ima i pravno značenje. Dakle, ima i kaznene mjere iza sebe, sankcije. U glavi I, odjeljak 1. krivično materijalno pravo, i to baš krivično materijalno pravo, pogledajte šta kaže. Naslov jedan. Prekršaji protiv povjerljivosti integriteta i disponibilnosti kompjuterskih podataka i sistema. Ja vas uvjeravam da mi u ovom času ni u jednom pravnom riječniku bilo koja od ova tri jezika u BiH ne postoji riječ disponibilnost. Tražio sam je po ovim riječnicima stranih riječi, tražio sam čak po nekim engleskim riječnicima, skoro je nemoguće naći osnovu za to. Dakle, neko je to prevodio, prevodio i preveo ovako. Zamislite sada kad ovo postane konvencija, a na osnovu ovoga postane zakon i kad počnu sudije po BiH tumačiti, jer ovo krivično materijalno pravo, kad to počnu tumačiti kad dođu u situaciiju da ne razumiju pojam zbog kojeg nekog trebaju kažnjavati ili nekažnjavati ili drugi primjer, nemojte se smijati, čitam tekst. Kaže, ovako, u stavu 2. u smislu gornjeg paragrafa I. pod b). Osobu koja se, u smislu gornjeg paragrafa I. dječija pornografija podrazumijeva sve, svaki pornografski materijal, koji vizuelno prikazuje. Pod b) osobu koja se pojavljuje kao maloljetnik i koja se upušta u eksplicitni seksualni odnos. Je li stvarno u našim jezicima nema nikakav drugi pojam nego eksplicitno? Ovo su samo neki ekstremni primjeri, kako neko prevodi službene dokumente. Ovo je dokumenat, ovo je materijal, ovo treba ratificirati. Ovo kad se ratificira postaje obaveza međunarodna, postaje domaće pravo i domaći zakon. Ja pozivam još jedanput sve nadležne i u Vijeću ministara i u Parlamentarnoj skupštini da posvete ozbiljnu pažnju i prevođenju i lektoriranju dokumenata koje štalju na ratifikaciju i koje mi usvajamo. 52 Da zaključim. Komisija predlaže da se da saglasnost na ratifikaciju ovog sporazuma. Da se da saglasnost, uz napomenu da Vijeće ministara malo pogleda taj prevod i usaglasi i unormali ga. Gospodin Limov.
Naravno, vrlo kratko. Uz podršku stavovima komisije, želim reći da implementacija ili provedba ove konvencije podrazumijeva informatičko društvo. Zadnji put smo na sjednici utvrdili u Proračun za ovu godinu, za ovaj segment nula. Nadam se da to više nikad neće biti, jer će implementacija provedba sadržaja ove konvencije zahtjevati da radimo na informatizaciji, jer, inače, ne možemo odgovoriti šta će nam ako toga nema.
Hvala vam lijepa. Ima li još diskutanata? Molim vas da glasamo o ratifikaciji Konvencije o kibernetičkom kriminalu. Glasajte sad. Hvala lijepo i ovo smo jednoglasno usvojili. Hvala puno. Ad.19. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Dodatnog protokola o kibernetičkom kriminalu, u vezi sa kažnjavanjem djela rasistički i ksenofobične prirode, učinjenih putem kompjuterskih sistema Izvještaj nadležne komisije ste dobili. Predstavnički dom je dao saglasnost za ratifikaciju. Ja otvaram rapsravu. Ima li predsjednik Komisije? Izvolite gospodine Čengiću.
Komisija je razmatrala i ovaj protokol koji ide uz Konvenciju i, naravno, kad smo usvojili Konvenciju, prirodno je da trebamo dati saglasnost na Protokol, jer se njime definira način i tehnika početka primjene Konvencije. Ja bih iskoristio priliku samo da kažem. Na osnovu informacija koje smo dobili od predstavnika Vijeća ministara na Komisiji. Vijeće ministara, odnosno Bosna i Hercegovina, kao strana u sporazumu će imati određene rezerve i ograničenja. Naime, ovim protokolom se predviđa da svaka država može odrediti da li stavlja rezerve na primjenu ovog zakona, sa stanovišta vremena, sa stanovišta određene teritorije ili sa stanovišta određenih rješenja, odnosno obaveza, koje se nameću ovim. Mi smo dobili informaciju od predstavnika Vijeća ministara da će Bosna i Hercegovina ovdje imati određena ograničenja. Želim obavijestiti Dom da je Komisija sugerirala Vijeću ministara da ubuduće kad predlaže ovakve međunarodne dokumente i kad unaprijed zna da će imati rezerve, da komisiji prezentira i te rezerve. Ne zato što komisija nema povjerenja u Vijeće ministara, ali se radi o sljedećemu. Suština je u tome da svaki dom 53 pojedinačo da saglasnost na taj dokumenat, koji podrazumijeva i naše rezerve. Mi sada trebamo dati saglasnost na ovaj protokol. Imat ćemo rezerve za koje mi sada ovog časa nemamo. Ja pozivam Dom naroda da damo saglasnost na ovaj protokol, u ime komisije pozivam i da prihvatimo ono što će Vijeće ministara kasnije predložiti i napisati u pisanoj formi kao rezerve i proslijediti na nadležnu adresu prema Vijeću Evrope. Međutim, ja još jednom koristim priliku da pozovemo Vijeće ministara da, kad god zna da će imati rezerve da, zaista, barem generalno definira i prezentira nadležnoj komisiji, kako bi nadležna komisija imala predstavu o tome, a na osnovu toga i nadležni dom koji o tome raspravlja i koji daje saglasnost. Da zaključim. Ovaj puta predlažemo da se da saglasnost na ratifikaciju ovog protokola.
Hvala lijepo gospodine Čengiću. Ne javlja se više niko za riječ. Stavljam ratifikaciju ovog protokola na glasanje. Molim vas, glasajte sad. Hvala lijepo. Jednoglasno smo usvojili i ovaj protokol. Ad.20. Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma o razvojnoj saradnji između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Slovenije Izvještaj nadležne komisije ste dobili. Predstavnički dom je dao saglasnost za ratifikaciju ovog sporazuma. Otvaram raspravu. Predsjednik komisije, izvolite.
Što se tiče ovog sporazuma Komisija je predložila Domu da da saglasnost na ratifikaciju. Međutim, Komisija je isto tako upozorila predstavnike Vijeća ministara, a ja sam dužan da vas obavijestim o tome, da je ovaj sporazum potpisan u Ljubljani 8. septembra 2003. godine. Sada je 10. mart ... godine. Znači, proslavili smo već dvije i po godine. Molim vas, da bismo razumjeli o čemu se radi, u članu 1. ovog sporazuma kaže se, cilj oblasti razvoja i saradnje su sljedeće, pa ih nabraja od a. do n. među ostalim pomoć za poboljšanje socijalne politike, poticanje ekonomskog razvoja i donacije u stipendijama. Sporazum stupa na snagu nakon ratifikacije, za razliku od nekih sporazuma koji stupaju na snagu nakon potpisivanja pa se kasnije mogu ratificirati. Drugim riječima, mi dvije i po godine gubimo šansu da koristimo, evo samo, recimo nekakve stipendije koje su se mogle dobiti od Slovenije, a koje mogu biti izuzetno važne za naše dodiplomce, postdiplomce i, eventualno ostale. Dakle, zaista se postavlja pitanje odgovornosti Vijeća ministara, odnosno nekoga, ne znam gdje u Ministarstvu vanjskih poslova, ne znam gdje, može se to provjeriti da je trebalo dvije godine i šest mjeseci da ratificiramo jedan sporazum koji je, zaista važan. Vi znate koliki je naš obim ekonomske saradnje, kulturne saradnje. Mi sa Slovenijom imamo saradnju i oko Evropske unije o pridruživanju itd. Dopustite da samo poredim. Ovaj maloprije raspravljani ugovor sa Hrvatskom je potpisan 23. decembra 2005. Od 23. decembra 2005. do 54 19. februara 2006. za manje od 60 dana taj je ugovor od potpisivanja stigao na ratifikaciju do komisije i Doma, za manje od 60 dana, a ovaj sporazum sa Slovenijom za dvije i po godine. Znači li to da mi maliciozno pristupamo slučajevima, ovisno o tome koja je i koja država. Ja znam dobro da nam je jako važna Hrvatska, ali su važni odnosi sa Slovenijom. Ja znam dobro da to nije politika, nego je to birokracija. Nije to nekakva strategija BH politike prema Hrvatskoj, odnosno prema Sloveniji, nego je to jedna nedopustiva, dakle, nedopustiva birokracija ili odnos određenih institucija i pojedinaca u institucijama. Mislim da je krajnje vrijeme da se postavi pitanje njihove odgovornosti. Tvrdim da je kašnjenje ove ratifikacije izazvalo značajne gubitke za BiH, apsolutno i zaključujem, predlažem Domu u ime Komisije da da saglaslnost konačno na ratifikaciju ovog sporazuma.
Hvala Hasane. Evo, ja stavljam konačno davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o razvojnoj saradnji između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Slovenije na glasanje. Molim vas glasajte sad. Hvala lijepo, jednoglasno. Ad.21. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o razvojnom kreditu Projekat jačanje zdravstvenog sektora između BiH i Međunarodne asocijacije za razvoj Čengiću, predsjedniku Komisije, imašli tu?
Vrlo kratko. Komisija je razmatrala ovaj sporazum u dva navrata i nakon jasnih, obimnih i preciznih informacija koje smo dobili od predstavnika predlagača ovog ugovora sa bosanskohercegovačke strane i učesnika u pregovorima, Komisija je dala saglasnost i predložila Domu da se da saglasnost na ratifikaciju ovog sporazuma. Hvala.
Hvala lijepa. Evo čuli smo gospodina Hasana Čengića. Imamo li dalje diskutanata po ovom? Nemamo. Stavljam na glasanje. Molim vas, glasajte sad. Dakle, jednoglasno smo usvojili, dali ovu saglasnost za ratifikaciju ovog sporazuma. Kolege, ja vam se zahvaljujem i molim, želim vas samo da, od prilike negdje pri kraju ovog mjeseca, negdje oko 26., 27. i 28. bi trebali imati od prilike, dakle, 27. ćemo imati 55. sjednicu ovog doma. Dobit ćete poziv, ali ovo samo da znate da planirate vrijeme za tu sjednicu. Hvala lijepo. Ja vam želim puno sreće. Hvala na suradnji, bili ste sjajni. Sjednica je završena u 14,05 sati.