Slijedeće iznošenje stajališta Kluba u ime zastupnika IDS-a, PGS-a i RI-a, poštovani kolega Giovanni Sponza. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora zahvaljujem. Poštovane kolegice i kolege. Nadovezujem se na stajališta kolege Grbina na način da želim posebno naglasiti da je brodogradnja vrlo važno gospodarsko pitanje za cijelu RH, a obzirom da dolazim iz 8. izborne jedinice, tu u prvom redu mislim na Uljanik i 3. maj. Ovo važno gospodarsko pitanje govori o sudbinama nekoliko tisuća radnih mjesta, o njihovim obiteljima, o akumuliranom stečenom vrlo bogatom znanju. Riječ je za hrvatsko gospodarstvo o izvozu i riječ je o važnoj gospodarskoj gradnji koja ima dugogodišnju tradiciju. Uljanik je bio i ostao jedna od ključnih poluga razvoja u Istri, a dakako da zajedno sa 3. majom i Kvarnera, ali i cijele RH i na nama je uloga i zadaća da to tako ostane i ubuduće. Ono što osobno priželjkujem, očekujem i vjerujem da će Uljanik s novom upravom znati iskoristitI ovu situaciju i biti spreman na razini kompetencije učiniti iskorak u budućnosti. Naime, na današnjem tržištu ni na koji način nije biti lako konkurentan. Ali ono što sam prethodno rekao, Uljanik, prednost Uljanika su njegovi radnici, bogato stečeno znanje, Uljanik ima 160 g. akumuliranog znanja koje treba znati kapitalizirati i koji im još jednom može pokazati svu svoju snagu. Na istarskom poluotoku, kao što je to prethodno rečeno, postoji političko suglasje svih relevantnih političkih opcija po ovoj temi i to ne samo što se tiče opstojnosti, već i duljenjem iskoraku brodogradnje. No, kako Uljanik tako i 3.Maj njima jest potrebna i nadalje konkretna potpora i konkretna podrška Vlade RH i u tom smislu i nadalje očekujem i konkretne korake i konkretne mjere od Vlade RH, a sve u cilju očuvanja i unaprijeđena brodogradnje i vjerujem da će se Vlada po ovoj temi vrlo uskoro i konkretno i očitovati. Zahvaljujem.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Giovanniju Sponzi, na ovom stajalištu Kluba, određujem stanku do 13,30 sati kada nastavljamo sa glasovanjem o raspravljenim točkama. STANKA U 13,05 SATI.
Sljedeća točka dnevnog reda je: - Prijedlog zakona o zakladama, prvo čitanje, P.Z. br. 345; Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Državni tajnik gospodin Darko Nekić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Dakle važeći Zakon o zakladama i fundacijama iz '95. godine je, a 2001. godine je zakon izmijenjen i dopunjen i temeljem dugotrajnosti dakle mi smo izanalizirali i osnovni zakon i dopunu. Dakle uočili smo i brojne nedostatke koje je potrebno popraviti tako da u toj dugogodišnjoj primjeni važećeg zakona uočena je potreba boljeg uređenja niza pitanja pa se u izradu ovog zakona krenulo sa ciljem stvaranja pravnog okvira koji bi trebao biti poticajan za razvoj zakladništva ali i takvog da ujedno potiče zaklade na transparentno upravljanje i djelovanje. Prijedlogom Zakona o zakladama koji je danas pred vama u odnosu na važeći zakon u bitnom se predlažu znači sljedeće izmjene. Ja ću evo nastojati ovdje što kraće opisati koje su to izmjene. Prvo, predlaže se jednostavniji i kraći postupak osnivanja i registracije zaklade pri uredima državne uprave u županiji, odnosno gradskom uredu Grada Zagreba nadležnom za poslove opće uprave prema sjedištu zaklade umjesto kao što je do sada bilo pri ministarstvu uprave. Znači na neki način predlažemo dekoncentraciju. Navedeni uredi bili bi nadležni za vođenje registra zaklada kao i registra stranih zaklada u koje će se upisivati strane zaklade, odnosno dosadašnja predstavništva stranih zaklada i fundacija. Time se ujedno omogućava ostvarivanje pravne zaštite kroz dvostupanjsko rješavanje ovih upravnih stvari na način da se propisuje pravo na žalbu protiv prvostupanjskog rješenja nadležnih ureda o upisu ili upisu promjena u registre a o kojoj odlučuje onda u drugom stupnju Ministarstvo uprave. Budući da je prema važećem zakonu potrebno donijeti tri rješenja da bi se zaklada mogla osnovati i da bi mogla početi djelovati sada se donošenjem samo jednog rješenja u roku od 30 dana od uredno podnesenog zahtjeva pojednostavljuje taj postupak što se ocjenjuje poticajnim za osnivanje novih zaklada. Druga važna izmjena je da se propisuje pod kojim uvjetima zaklade mogu obavljati gospodarske djelatnosti te pod kojim uvjetima se osnovna imovina zaklade može uvećavati ili umanjivati. Jedna od važnih izmjena je i da se propisuju mogućnosti provedbe statusnih promjena, znači pripajanje, spajanje i podjela pa se time rješava postojeća pravna praznina i odgovara na stvarne probleme i situacije u kojima se zaklade nalaze u svakodnevnoj praksi. Ovim prijedlogom zakona također je jasnije propisan inspekcijski nadzor te je pojednostavljen postupak prestanka zaklade što će u konačnici doprinijeti i stvarnom utvrđenju broja aktivnih zaklada. Naglašena je također i javnost registra zaklada i registra stranih zaklada. Podaci upisani u te registre su javni i objavljuju se na mrežnoj stranici Ministarstva uprave a putem poveznice na registar neprofitnih organizacija biti će javno dostupna izvješća o financijskom poslovanju zaklada kao i stranih zaklada. I kao zadnje važno pitanje, predlaže se brisanje fundacije kao pravnog oblika zaklade ali ograničenog vremenskog trajanja do 5 godina. Ocijenili smo najsvrsishodnijim daljnje, nesvrsishodnim daljnje postojanje tog pravnog oblika s obzirom da se predlaže i propisivanje iznimke prema kojoj se zaklada može osnovati i na određeno vrijeme dok se ne ispuni svrha zaklade ako je tako određeno aktom o osnivanju zaklade. Evo, u ovih nekoliko rečenica znači pokušao sam doista ono što je najvažnije izdvojiti, a za sva ostala pitanja stojim na raspolaganju. Hvala lijepo.
Hvala. Predstavnika odbora ovdje nama tako da možemo otvoriti raspravu. Prvi je kolega Goran Beus u ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pozdravljajući predstavnike Vlade želim u ime kluba GLAS-a i HSU-a pozdraviti inicijativu da se jedan prilično zastario zakonski tekst zapravo inovira drugačijim pristupom i da se nekoliko novih instituta uključi u zakonski okvir kojim je definirano zakladništvo. Moramo biti svjesni da nažalost zakladništvo bez obzira što ima relativno dugu tradiciju nije ukorijenjeno u Hrvata i to je loše. Bilo bi dobro da se ideja koja vodi zakladništvo udruživanje ili određivanje imovine radi probitka zajednice ili drugih ljudi promovira više nego do sada i da se stvore uvjeti u kojima će ta vrsta solidarnosti poticanja ako želite i kvalitete, izvrsnosti biti više prisutna nego do sada. 200 i nešto zaklada koje djeluju u RH i tek manji broj onih koji su doista financijski relevantne svjedoči da postoji veliki prostor za razvoj zakladništva i da bi bilo dobro poticati taj oblik javnoga djelovanja, prije svega u korist generacija koje stižu. Jer korisnici zaklada i zakladnih sredstava uglavnom jesu mlađi ljudi, uglavnom su to učenici, studenti, uglavnom se radi o materijalizaciji ideje izvrsnosti i pomoći onih koji nemaju uvjete da napreduju u onome što rade u onome gdje se obrazuju i na neki način ovaj niz inovacija bio nam je potreban prije 5,6,7 godina, ali dobro je da je Ministarstvo uprave reagirali i da je na neki način uvrstilo brojne primjedbe onih koji su se bavili zakladništvom da se tekst modernizira. Ono što ovaj zakon nije riješio nažalost, je pitanje specifičnih oblika koje uvjetno rečeno nazivamo privatnim zakladništvom, dakle privatna zaklada koju može koristiti netko tko je vama jako blizak. Nažalost vi ovog časa možete osnovati zakladu i zakladna sredstva mogu ići prema svima, ali recimo ne možete prema svojim potomcima. Nije dobro, mislim da će prije ili poslije se ukazati potreba da se dozvoli i taj oblik zakladništva jer ne vidim nijedan razlog da recimo baka ili djed ne osnuju zakladu za školovanje svojih unuka. Formalno gledano nema nikakve razlike da li će njihova sredstva otići nekom drugom ili nekom članu obitelji kada se radi o izdvajanju sredstava onoga kojih ima. S druge strane neke od zaklada koje već postoje i djeluju u RH promiču kvalitetno ideju solidarnosti ako hoćete i filantropije, međutim tek je na prste jedne ruke za izbrojati zaklade iza kojih stoje velike kompanije. Valjalo bi poraditi u smislu promocije ove ideje, pa ako hoćete i poticaja olakšica da se dio kapitala stečenoga u profitnome djelovanju usmjeri na javno korisne, društveno korisne svrhe koje idu u pravcu stvaranja bolje budućnosti. Neću sada ovdje reklamirati nijednu od takvih zaklada, ali lijepo je vidjeti zaklade nekih velikih firmi svake godine kada objavljuju natječaje za projekte iz kulture, iz obrazovanja, iz unapređenja zdravih stilova života, očuvanja okoliša i drugih djelatnosti u koje se ulažu zakladna sredstva. Najpoznatija hrvatska zaklada osnovana po posebnom zakonu podsjetit ću je Nacionalna zaklada za razvoj civilnoga društva i ona je ogledni primjer, rekao bih jedinstveni primjer u svim zemljama novim članicama EU kako zakladnička ideja može doprinijeti razvoju i jačanju civilnoga društva, nevladinoga sektora na najbolji mogući način uz uspostavu i očuvanje najviših razina standarda opće kontrole i društveno korisnoga trošenja javnih sredstava. Mi ćemo kao klub zastupnika podržati ovu ideju, ali napominjemo da očekujemo da se već u skorome vremenu upravo zbog iskustava koja postoje inicijativa koje su bile upućene predlagatelju i privatno zakladništvo odnosno privatne zaklade također uvrste u rješenje odnosno ovaj zakonski okvir. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeći u ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Domagoj MIkulić. Izvolite.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče Sabora. Poštovani državni tajniče Nekić, drage kolegice i kolege. Pred nama se nalazi Prijedlog zakona o zakladama, zakladama koje u društvu obuhvaćaju prostor inovativnosti i kreativnosti koji je neovisan o državi i nekim drugim interesima prostor novih održivih promjena u društvu koji zasigurno može biti katalizator novih razvojnih programa. U RH je 1995. godine Zakonom o zakladama i fondacijama prvi puta uređeno njihovo osnivanje, ustrojstvo, djelatnost te nadzor nad radom, potom je 2001. godine izmjenama i dopunama toga zakona uređena registracija i prestanak predstavništva stranih zaklada i fundacija i tijekom tok vremenskog razdoblja broj registriranih zaklada u RH zapaženo je rastao tako da je 2001. godine bilo 47 zaklada, 2008. 124, sve do sadašnjih 242 zaklade, 10 fundacija i 9 predstavništava stranih zaklada i fundacija. Obzirom na ovaj evidentan porast broja zaklada kao i uočene nedostatke prijašnjih zakona u praksi, stvorena je potreba izradom novoga zakonskog okvira koji bi bio poticajan za razvoj zakladništva ali istovremeno garantirao transparentno upravljanje i djelovanje. Obzirom da nažalost imamo i negativnih primjera funkcioniranja pojedinih zaklada i fundacija koje su u svoju osnovnu svrhu dobročinstva poljuljali svojim neodgovornim ili zlonamjernim djelovanjem, potrebno je bilo pravo urediti ovo područje. Osim toga nužno je informirati naše građane o općoj i dobrotvornoj svrsi zaklada od kojih društvo bi trebalo imati više koristi. Na taj način i sami oni će biti u mogućnosti prepoznati kvalitetan rad pojedinih zaklada ali i njihovo eventualno netransparentno djelovanje. Iako je trenutno važeći postojeći zakon doprinjeo razvoju zakladništva i razviju civilnog društva kroz zakladništvo, uočena je potreba boljeg uređenja određenih pitanja iz područja zakladništva te bih ovim putem istaknuo neke od njih kao što su potreba boljeg i jednostavnije postupka osnivanja i registracija zaklade gdje je uočeno bespotrebno postojanje triju rješenja koje je bilo potrebno donijeti da bi zaklada ili fundacija uopće mogla početi sa radom i ta administrativna prepreka ovim prijedlogom znatno je smanjena te je sada potrebno samo jedno rješenje i u roku od 30 dana od uredno predanog zahtjeva vrši se upis što zasigurno pojednostavljuje sami postupak i potiče osnivanje novih zaklada. Ovaj prijedlog zakona propisuje pod kojim uvjetima zaklade mogu obavljati gospodarske djelatnosti kao i uvjete pod kojima se osnove imovine zaklade može uvećavati i umanjivati. Samo da se podsjetimo prema odredbama aktualnog zakona, uvjeti za umanjivanje osobne imovine nisu bili propisani, tako ovim zakonom se propisuje kako se imovina može uvećavati ili umanjivati ako se time osigurava ispunjenje svrhe i postojanje zaklade. Odredbama o unutarnjem ustroju i upravljanje zaklade, ostavlja se znatno veći manevarski prostor samim zakladnicima da upravljaju radom zaklade na način da ona što efikasnije ostvari svoju izvornu dobrotvornu svrhu. Kad je riječ o potrebi za transparentnim radom zaklada, ovim zakonom naglašava se javnost registra zaklada i registra stranih zaklada te njihova transparentnost djelovanja, svi podaci upisani u registre biti će javni, na stranicama Ministarstva uprave, predlaže se i objava godišnjih izvješća o radu zaklade kako bi zainteresirana javnost i potencijalni donatori bili što bolje upoznati s njihovim radom. To će istovremeno pridonijeti jačanju povjerenja građana u rad zaklada kojima unaprjeđujemo kulturnu, prosvjetnu, znanstvenu, športsku ili bilokoju drugu društvenu djelatnost. Osim svih ovih navedenih, ovaj zakon donosi brojna druga konstruktivna rješenja koja će biti poticajna za osnivanje i razvoj zaklada a ujedno ih obvezuje na transparentno upravljanje i djelovanje. A ono što je najvažnije to je da ovim prijedlogom zakona država postaje još bolji partner svima onima koji iskažu volju i predanost dobrotvornom djelovanju. Potrebno je zakladama omogućiti da svoj rad posvete ponajviše ostvarenju svoje svrhe a ne blokirati ih bespotrebnim administrativnim preprekama i dok god je njihov rad i doprinos pozitivan a istovremeno transparentan i dakako, legalan, treba otklanjati prepreke da razvijaju potencijal i pozitivan utjecaj na hrvatsko društvo. Temeljem svega navedenoga, ovakav prijedlog Zakona o zakladama klub HDZ-a će podržati.
Hvala lijepo, kolega. Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a kolega Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Postojeći Zakon o zakladama i fundacijama donesen je prije 23 g. uz jednu izmjenu prije 17 g. A podzakonski akti na snazi su već 8 g. I u prethodnom razdoblju uočena je potreba poboljšanja ili kako bi se to hrvatski reklo refreshanja zakona o zakladama, o tome se razmišljalo i u prethodnim mandatima Ministarstva uprave i drago mi je da imamo prijedlog novog Zakona o zakladama u Saboru u prvom čitanju. On je tragu razmišljanja koje smo i mi imali dok smo bili na vlasti i u tom smislu Klub zastupnika SDP-a će podržati prijedlog zakona u prvom čitanju. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Kolege Bulja nema, dakle državni tajnik gospodin Darko Nekić u ime predlagatelja, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Zahvaljujem svim zastupnicima i klubovima koji su sudjelovali na podršci i do slijedećeg čitanja dakako da ćemo raspraviti ovaj dio koji se tiče privatnih zaklada koje je uvaženi zastupnik Richembergh spominjao tako da očekujem da ćemo još sa puno kvalitetnijim tekstom doći na slijedeće čitanje. Hvala lijepa.
Hvala lijepo, time i zaključujemo raspravu, a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Prijedlog Zakona o zakladama, prvo čitanje, P.Z. br. 345, predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela na glasovanje sljedeći zaključak prvo, prihvaća se prijedlog Zakona o zakladama i drugo, sve primjedbe i prijedlozi dostaviti će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanju teksta konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 118 za, 3 suzdržana i 1 glas protiv donijet Zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Slijedeća točka dnevnog reda je: - Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o mirovinskom osiguranju, prvo čitanje, P.Z. br. 344 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? S nama je gospođa Majda Burić, državna tajnica u Ministarstvu rada i mirovinskog sustava. Izvolite gospođo Burić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani zastupnici i zastupnice u Hrvatskom saboru, odlukom Ustavnog suda RH od 30. siječnja ove godine ukinuti su članci 103., 126.a. i 129., st. 5. Zakona o mirovinskom osiguranju i prestaju važiti s 15. srpnjem 2018. godine. Navedenim odredbama propisivao se postupka nadzora i kontrole činjenica na osnovu kojih je pravo ostvareno, te provođenje izvanrednih kontrolnih pregleda za invalidske mirovine kao i za tjelesna oštećenja u kojima je doneseno pravomoćno rješenje vezano uz priznavanje tih prava. Naime, nadzor i kontrola mogli su se provoditi neovisno o proteku roka od pravomoćnosti rješenja, dakle bez vremenskoga ograničenja što je stvaralo pravnu nesigurnost korisnika tih prava. Spomenutom odlukom Ustavni sud proglasio je ove odredbe neustavnim samo iz razloga što taj rok nije bio određen u kojem se nadzor i kontrola može provesti. Ovim Prijedlogom Zakona provesti će se odluka Ustavnog suda i navedene odredbe biti će u stvari usklađene sa Ustavom. Propisuje se i nadalje da se omogućuje nadzor i kontrola te izvanredni kontrolni pregledi za prava koja su važila prije njihova uvođenja, ali se uvodi i rok od godine dana od pravomoćnosti rješenja o priznavanju prava u kojemu se oni mogu izvršiti i donijeti novo rješenje. Novim rješenjem će se pravomoćno rješenje poništiti ili ukinuti, ovisno o prirodi utvrđene nezakonitosti ili nepravilnosti. Rok od godine dana je sukladan roku iz čl. 131., st. 2. Zakona o općem upravnom postupku prema kojem se nezakonito rješenje može ukinuti u roku od godine dana od dostave rješenja stranci. To je i u skladu sa načelom pravne sigurnosti, budući da je riječ o pogrešci u postupanju nadležnog tijela koja će za posljedicu imati gubitak prava stranke tj. stranka će snositi posljedicu nezakonitog ili nepravilnog rada nadležnoga tijela. Nadalje, vezano uz izvanredni kontrolni pregled izričito se propisuje da je predmet ovog pregleda provjera zakonitosti i pravilnosti nalaza i mišljenja na kojemu se temelji pravomoćno rješenje. Također, uvodi se i rok u kojemu mora biti obavljena revizija nalaza i mišljenja donesenoga na izvanrednom kontrolnom pregledu, a to je najkasnije 60 dana prije isteka roka za donošenje rješenja o postupku nadzora i kontrole, dakle prije spomenutog roka od godine dana. Za sada toliko, zahvaljujem.
Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Prva je kolegica Ljubica Lukačić u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Kao što je državna tajnica napomenula, odlukom Ustavnog suda RH od 30. siječnja 2018. godine ukidaju se članci 103., 126.a. i 129., st. 5. Zakona o mirovinskom osiguranju. I one prestaju važiti 15. srpnja 2018. godine. Ovim odredbama propisivao se postupak nadzora i kontrole činjenica na osnovu kojih je pravo ostvareno te provođenje izvanrednih kontrola pregleda za invalidske mirovine i tjelesna oštećenja, a u kojima je doneseno pravomoćno rješenje o priznavanju tih prava. Nadzor i kontrola mogli su se provoditi neovisno o proteku roka od pravomoćnosti rješenja. Dakle, bez vremenskog ograničenja. Spomenutom odlukom Ustavni sud proglasio je ove odredbe neustavnima te je bilo potrebno Zakon o mirovinskom osiguranju uskladiti sa odlukom Ustavnog suda. Ovim Prijedlogom Zakona provesti će se Odluka Ustavnog suda o kojoj sam malo prije govorila, te se propisuje i nadalje da se omogućuje nadzor i kontrola te izvanredni kontrolni pregled za prava koja su važila prije njihova uvođenje, ali ovim Prijedlogom izmjena i dopuna Zakona uvodi se rok od godine dana od pravomoćnosti rješenja o priznavanju prava u kojem se oni mogu izvršiti i donijeti novo rješenje. Novim rješenjem će se pravomoćno rješenje poništiti ili ukinuti ovisno o prirodi utvrđene nezakonitosti ili eventualne nepravilnosti. Rok od godine dana usklađen je sa rokom iz čl. 131., st. 2. Zakona o općem upravnom postupku, a prema kojem članku se nezakonito rješenje može ukinuti u roku od godine dana od dana dostave rješenja stranci. Nadalje, vezano uz izvanredni kontrolni pregled, izričito se propisuje da je predmet ovog pregleda provjera zakonitosti i pravilnost nalaza i mišljenja na kojemu se temelji pravomoćno rješenje. Ovim izmjenama i dopunama zakona uvodi se rok također u kojem mora biti obavljena revizija nalaza i mišljenja, donesenog na izvanrednoj kontrolnom pregledu. A taj rok utvrđuje se u najmanjem trajanju od 60 dana prije isteka roka za donošenje rješenja u postupku nadzora i kontrole. Dakle, spomenutog roka kojeg sam maloprije spomenula od godine dana. Dakle, slijedom svega navedenog Klub HDZ-a podržava izmjene i dopune ovoga zakona, obzirom da se one usklađuju sa odlukom Ustavnoga suda. Hvala vam lijepo.
Hvala. Sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a kolega Silvano Hrelja, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Mi nemamo što puno podržavati ili ne podržavati donošenje ovog zakona, jer po odluci Ustavnog suda, mi moramo nešto ovdje predložiti i promijeniti, jer je Ustavni sud stavio van snage odredbe 3 članka Zakona o mirovinskom osiguranju, iako se ja duboko ne slažem sa tom odlukom Ustavnog suda, mi je moramo poštovati. Ja sam suglasan s onima koji su dali izdvojeno mišljenje, iz razloga, što ako netko ostvari neko svoje pravo, na falsificiranim dokumentima, na lažnim dokumentima to je kazneno djelo i u suštini ne smije nikada zastarijevati, odnosno, uvijek može postojati mogućnost revizije, revizije postupka. Mogu se samo djelomično složiti sa Ustavnim sudom da to baš ne može biti bez ikakvog roka, ali ne mogu se složiti sa ovako kratkim rokom. Isto tako sam svjestan da je vrlo teško dokazivati činjenice koje su prisutne kod invalidnosti ili tjelesnog oštećenja, nakon 5, 7 ili 10 g. jer se ili 15 ili 20 g. jer se zdravstveno stanje mijenja vrlo često na gore, vrlo rijetko na bolje. Isto tako ne moramo robovati, jer Ustavni sud nije rekao da to mora biti u roku godinu dana. Ne moramo robovati općem upravnom postupku i ja mislim da bi primjereni rok u kojem bi se mogla revizija invalidnosti i tjelesnog oštećenja u mirovinskom sustavu učiniti, trebao biti polovica doživljenja, odnosno, polovica vremena uživanja mirovina, to iznosi u Hrvatskoj negdje 20 g. Dakle, optimalni rok za izvanredni pravni lijek, do kada se može učiniti revizija, po meni bi trebala biti najviše, odnosno, 10 g. I tu bi mogli postaviti ograničenje. Ovo je premalo. Igrati će se ljudi skrivača, da se razumijemo, godinu dana, nek protekne godinu dana i više se, tko je jamio, jamio je i otprilike možemo nazvati ovaj zakon uživajte muljatori, vi koji volite loviti u mutnom, jer godinu dana ćete se skrivati, a poslije ćete uživati svoje pravo. Poruka je prestrašena da tko izdrži godinu dana, više mu nitko pravo ne može dirnuti, bez obzira što se zasniva na lažnim nalazima i doći će do, opet ćemo imati navalu, a oni koji hoće, znaju naći i rupe, kako doći do svog prava utemeljenog na lažnim nalazima. Da se mi razumijemo i Ustavni sud bi trebao znati, odnosno, dati neke preporuke neke mišljenja, jer trebao bi znati da nakon jedne takve mirovine, nije korišten do doživljenja, odnosno, do smrti korisnika, nego poslije, imamo produljenu isplatu kroz obiteljsku mirovinu. Dakle, štete zbog lažnih mirovina su ogromne, to je društvena šteta. On je uzeo od nekoga kome bi možda mogli zbog male mirovine pomoći. Dakle, to nije priča s kojom se je zaigrati i ja sigurno, ako, kada ovo dođe u drugo čitanje, ako vi ne promijenite ovaj rok od godine dana, ja ću ponuditi amandman jer mi se čini da je to logično, da je to negdje u sredini između onoga, odnosno, da je objektivnu u odnosu na dokazivanje, jer dosita poslije je vrlo teško i u odnosu na zahtjev Ustavnog suda, da se ne ostavi neograničeno vrijeme revizije. Opet ponavljam, radi se o izvanrednom pravnom lijeku, ne radi se o nikakvim redovnim propisanim revizijama, postupak je uredno definiran zakonom da treba u roku 60 dana nakon revizije završiti priču i dati, objaviti nalaze i novo rješenje. Dakle, na taj dio nemam prigovora, jedini prigovor je na ovaj rok od godinu dna, kojeg smatram u ime Kluba GLAS-a i HSU-a prekratkim i mi znamo da ovo treba podržati, dakle nećemo biti protiv donošenja ovog zakona, ali zbog ovog prekratkog roka i namjere da postignemo u drugom čitanju konsenzus da tu prilagodite svima jer sam razgovarao i sa drugim klubovima koji otprilike isto tako razmišljaju, ma da ih nema ovdje na raspravi, da postignemo jedna konsenzus da tu bude jedan optimalan rok, da ne šaljemo muljatorima priliku, otvorena su vam vrata, da možete na teret drugih korisnika mirovina ostvarivati svoja lažna prava. To bi bila pogrešna poruka i mislim da cilj ovog zakona nije donošenje takve poruke, cilj je korektan sukladan odluci Ustavnog suda ali moramo paziti kakve poruke šaljemo građanima RH. A jedina poruka koju mi smijemo poslati je muljanje je zabranjeno, ostvarivanje prava na lažnim osnovama je zabranjeno i kazneno djelo. Jedan član odbora je rekao pa gledajte to je, ako je to kazneno djelo uvijek se može napraviti izvanredni postupak, netko može pokrenuti kazneni postupak. Tko će napraviti? U zemlji u kojoj je lažna solidarnost iznad svega, u zemlji gdje nema obaveze unutar institucije revizije takvih postupaka. Tko će to napraviti? Neće nitko nikoga ganjati, svi sve štite jer živimo u zemlji htjeli mi to priznati ili ne, lažne solidarnosti za nas su nažalost heroji oni koji muljaju a oni koji su na neki način ostvarili na temelju svojih uplata i svog radnog staža pravo oni su žrtve ovog sustava. Nisam čuo da u svim ovim godinama što se bavim politikom da je jedan umirovljenik prokazao drugoga zato što je imao lažnu mirovinu a ima ih bogme, ima ih i znate tko ih je potpisivao i sve to skupa. Uvažavam činjenicu da je to bilo pred 10, 15 i više godina i da je to sada teško ali nisam siguran da je to bilo jedino što je bilo u mirovinskom sustavu. Zato pozdravljam donošenje ovog zakona, nismo protiv donošenja ovog zakona jer obveza stoji na odluci Ustavnog suda koliko god ja o njezinoj kvaliteti dvojio ali u cilju slanja bolje poruke građanima odnosno jedine koju bi Sabor mogao poslati biti ćemo kao klub GLAS-a i HSU-a suzdržani prilikom glasanja u prvom čitanju. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Sljedeći je kolega Mirando Mrsić kojeg nema, pa onda opet kolega Silvano Hrelja, neće ni vi, nema ni kolege Branimira Bunjca. Završno će kratko još i državna tajnica. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Evo samo još jedanput, voljela bih spomenuti i naglasiti da se spomenutom odlukom Ustavnog suda, da je on proglasio te odredbe neustavnim samo iz razloga što nije bio propisan rok i što je to narušavalo pravnu sigurnost a taj rok se odnosi na rok u kojem se nadzor i kontrola može provesti. Ovim prijedlogom Zakona provesti će se odluka Ustavnoga suda i zakon će se uskladiti sa navedenim odredbama u skladu sa Ustavom. Ono što svi znamo jest da se odluke Ustavnoga suda ne preispituju nego se provode, odluke Ustavnog suda su takve a i sami znamo da je ustvari Ustavni sud vrh vrhova i da ga na taj način valja i percipirati. Spomenuli ste malo prije kolega Hrelja i sve ono što se događalo prije 10-ak i više godina. Pa ukoliko se utvrdi eventualno da je postojala nekakva nepravilnost a prođe više od godinu dana uvijek se može postupati po nekim drugim zakonima kao što je to Zakon o kaznenom postupku itd., a u ovom slučaju dakle radi se isključivo o usklađivanju sa odredbama Ustavnoga suda. Isto tako propisivanjem roka od godinu dana koji je u skladu sa člankom 131. stavkom 2. Zakona o općem upravnom postupku i dakle radi se ustvari o horizontalnoj usklađenosti za koju znamo isto tako da je iznimno bitna i zbog pravne sigurnosti. Evo, toliko za kraj. Zahvaljujem.
Hvala vam. Sada ćemo napraviti kratku stanku od 10-ak minuta do 12,15 a onda ćemo nastaviti sa Izvješćem o poslovanju HRT-a za 2016. godinu dok nam se pridruži glavni ravnatelj HRT-a Kazimir Bačić koji je na odboru. Hvala lijepo. STANKA U 12,00 SATI
Prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o mirovinskom osiguranju, prvo čitanje P.Z. br. 344, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu Saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak: 1. Prihvaća se Prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o mirovinskom osiguranju 1. Sve primjedbe i prijedlozi dostaviti će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta Konačnog prijedloga Zakona Molim glasujmo. Utvrđujem da je sa 81 glasom za, 21 suzdržan i 1 protiv donijet Zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Izvješće o radu Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj za 2016. godinu. Podnositelj je Nacionalno vijeće za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj. Raspravu je proveo Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. O ovoj točki dnevnog reda glasovat ćemo sukladno čl. 44., st. 4. Poslovnika Hrvatskog sabora. U skladu s prijedlog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak: Prihvaća se izvješće o radu Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj za 2016. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je sa 107 glasova za, 3 suzdržana i 4 glasa protiv donesen zaključak kako ga je predložio saborski matični odbor.