Poštovane zastupnice i poštovani kolege zastupnici, dobro jutro, dobro došli u zastupničke klupe. Sazvali smo izvanrednu, 19. izvanrednu sjednicu Hrvatskoga Sabora na zahtjev ovlaštene predlagateljice Vlade Republike Hrvatske. Pozdravljam vas srdačno, želim vam uspješan rad. Posebno pozdravljam potpredsjednicu Vlade Republike Hrvatske sa suradnicima. Predlažem da utvrdimo dnevni red. Uz poziv za sjednicu primili ste Prijedlog dnevnog reda od ovlaštene predlagateljice. Člankom 205. Poslovnika Hrvatskoga sabora određeno je da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. Napominjem da o hitnosti postupka kod donošenja zakona koji nose oznaku P.Z.E. ne odlučujemo u skladu sa člankom 206. Poslovnika Hrvatskoga sabora. To su zakoni pod točkom 2. i 3. Predloženog dnevnog reda. Za donošenje po hitnom postupku predloženi su zakoni pod točkama 1. i 4. predloženog dnevnog reda. Ima li netko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja predloženih zakona? Ima. Poštovani potpredsjednik Doma, Željko Reiner.
Poštovani gospodine predsjedniče, moram na početku odmah reći da je zapravo sramota da je ovaj Sabor, saziv Sabora, četiri petine zakona donio po hitnom postupku. Ne samo da ovi nisu potrebni da se donesu po hitnom postupku nego želim skrenuti pozornost na Izvješće Ustavnog suda koje je reklo jasno, citiram: "Učestala praksa donošenja zakona po hitnom postupku narušava samu bit parlamentarizma. Takva praksa obezvrjeđuje značenje demokratskih procedura i obvezu njihovog postojanja te onemogućuje javne rasprave o bitnim društvenim pitanjima, slaveći time i osnove za razvitak i unapređenje dijaloške kulture bez koje ne postoji demokratsko društvo.". Prema tome, loša praksa tijekom cijelog ovog zasjedanja nametnuta od većine saborske želi se i sada nastaviti, nema nikakvog razloga za hitni postupak. Tražim glasovanje.
Hvala lijepa. Nažalost slažem se s vama da je loša praksa, samo ne slažem se da je taj rok samo u ovoj Vladi nego već od, rekao bih od samog donošenja Poslovnika ovakvog. Naravno da ćemo vaš zahtjev usvojiti i glasovati o zakonima koji su predloženi po hitnom postupku. Molim da utvrdimo najprije kvorum. Mislim da su se prijavili kolegice i kolege zastupnici. Da vidimo prisutnost, 107 zastupnika je u dvorani, imamo dovoljno ruka i zastupnica i zastupnika da možemo odlučivati o svim stvarima. Idemo na prvo. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi, P.Z. br. 893? Molim glasujte o hitnosti postupka. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 67 glasova za, 2 glasa suzdržanih, 40 glasova protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi, P.Z. br. 893. Drugo. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, P.Z. br. 896. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 66 glasova za, 2 glasa suzdržanih, 42 glasa protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog Zakona o izmjeni zakona o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave, P.Z. br. 896. Ima li netko od kolegica zastupnica i zastupnica prigovor na uvrštavanje u dnevni red Konačnog prijedloga Zakona o stečaju potrošača, drugo čitanje, P.Z. br. 811.? Hvala lijepa. Poštovane kolegice i kolege zastupnici dnevni red je time utvrđen. U skladu sa člankom 228. Poslovnika Hrvatskoga sabora, sada bih ja trebao pročitati upravo utvrđeni dnevni red, molim vas da mi dozvolite da to ne čitam, nego da konstatiramo da je dnevni red utvrđen. Nema primjedbi na ovakav zahtjev? Hvala lijepa. Možemo prijeći sada po utvrđenom dnevnom redu na prvu točku. … [[Upadica se ne čuje.]] Slušamo. Kolega Davorin Mlakar.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Evo i sada ste se pozivali na Poslovnik koji tvrdim da ste prekršili sazivanjem ove sjednice, izvanredne sjednice i napravili ste nekoliko propusta. Onaj zbog kojeg sam se javio odnosi se na članak 220. stavak 3. našega Poslovnika koji govori da ćete sazvati izvanredno zasjedanje na zahtjev Vlade koji mora biti dan u pisanom obliku i obrazložen. Obrazložen s obzirom na to zašto se traži izvanredno zasjedanje i što je to tako neophodno bitno donijeti kao zakon, a što nije moglo čekati 7 dana redovno zasjedanje Sabora. Mi smo dobili materijale Vlade, dobili smo prijedloge zakona koji su toliko hitni da sama Vlada predlaže da stupe na snagu 1. siječnja 2016. godine. S druge strane, Vlada nije obrazložila nikakve razloge za izvanrednu sjednicu nego je lakonski navela da traži izvanredno zasjedanje da bi se raspravili ovi zakonski tekstovi. To nije smisao odredbe Poslovnika koju sam citirao i zbog toga tvrdim da ste sazivanjem sjednice na ovaj način prekršili Poslovnik. O drugim stvarima kao što je pitanje aktualnog prijepodneva koje se održava prije svake sjednice Sabora uopće neću govoriti.
Hvala lijepa poštovani kolega Davorin Mlakar. Odbacujem prigovor i jedan i drugi, a Vlada je u skladu sa svojim planom rada a i traženjem i vas iz oporbe ocijenila da je potrebno ubrzati rad na projektima koji su vrijedni za hrvatsko društvo, hrvatske građane i zatražila je izvanrednu sjednicu sa preciznim točkama dnevnog reda. Što se tiče aktualnog prijepodneva zastupničkog to niti je predviđeno poslovnikom, a niti je u praksi kada bilo uz izvanrednu sjednicu. Hvala vam lijepa na sugestijama, ja sam vam odgovorio. A sad bismo počeli raditi kako smo najavili. Hvala lijepa. Dakle 1. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 893 Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog ste primili. U skladu sa člankom 204. Poslovnika Hrvatskog sabora hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmane možemo podnositi do kraja rasprave u skladu sa člankom 197. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Izvješća ovih radnih tijela primili ste na sjednici. Želi li predstavnica predlagateljice dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Poštovana potpredsjednica Vlade Milanka Opačić i ministrica socijalne politike i mladih. Izvolite poštovana potpredsjednice.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Pred vama je izmjena i dopuna Zakona o socijalnoj skrbi u kojoj se povećavaju socijalne naknade i u koje se uvodi između ostalog još jedna nova naknada za one koji su korisnici socijalnih pomoći. Naime, prije nego krenem obrazlagati pojedine odredbe ovog zakona htjela bih reći da u ove 3,5 godine kako je Vlada Zorana Milanovića naslijedila proračun u kojem je bio deficit izuzetno velik, mi smo ušli u proceduru smanjivanja proračunskog deficita i svake godine proračun se smanjuje. Unatoč tom smanjivanju u sustavu socijalne skrbi se naknade ne da nisu smanjivale nego su naknade po drugi puta rasle, dakle dva puta u mandatu Vlade Zorana Milanovića socijalne naknade se povećavaju. Prvi puta u prvoj godini mandata kada smo reda u sustavu socijalne skrbi uveli na način da su djelatnici naših centara za socijalnu skrb napravili reviziju svih korisnika i njihovih prava i određeni broj ljudi koji nisu imali prava i nisu zadovoljavali određene uvjete su izgubili pravo na tu pomoć. Novac koji smo na taj način dobili, dakle novac koji se prije odlijevao onima kojima nije bio potreban i koji po zakonu nisu na njega imali pravo, taj novac smo usmjerili prema samcima koji su najugroženiji zbog toga što nemaju kumuliranje nikakvih prava, dakle nemaju dodatnih prava na obitelj zbog toga što žive sami. Tada smo u prvoj godini mandata podigli 200 kuna njihovu naknadu. Danas nakon 3,5 godine mandata po drugi puta podižemo socijalne naknade. Riječ je ovog puta o podizanju naknade za djecu samohranih roditelja i za one koji su radno nesposobni. Naime, riječ je o našim korisnicima socijalnih naknada koji su stariji od 65 godina, koji su radno nesposobni, koji će dobiti 120 kuna više od 1.10., a isto tako i o djeci samohranih roditelja koji će isto takvu naknadu dobiti u povećanom iznosu. 11090 ljudi žive sami, dakle to je kategorija negdje oko 11000 ljudi koji su stariji od 65 godina i radno nesposobni i isto tako 3100 djece koja žive u obitelji koje su samohrane, dakle koje imaju vrlo teške uvjete života i mislimo da će im ovo povećanje od 15% naknade biti ipak neka pomoć u podizanju njihovog životnog standarda. Ovi novci su posljedica dakle ne povećanja stavki u proračunu nego ponovno racionalizacije unutar samog sustava što kroz javnu nabavu, a što kroz aplikaciju koja je u potpunosti zaživjela u sustavu socijalne skrbi i koja po prvi puta može povlačiti 8 podataka koji pokazuju kompletnu krvnu sliku naših korisnika. Samim time je olakšan posao djelatnicima u centrima za socijalnu skrb, ali jednako tako i smanjena mogućnost za bilo kakve manipulacije iako naravno uvijek ih može biti pa i u sustavima koji su još uvijek puno uređeniji nego što je to u Republika Hrvatska. U ovom informatičkom smislu ima uvijek od 5 do 10% prevara i manipulacija. Ali doista evo svakim danom se sustav dorađuje i manipulacija se smanjuje na najmanju moguću mjeru. Nova naknada koju uvodimo je naknada na kojoj smo radili isto tako 3 i pol godine. Pomagao nam je Institut "Hrvoje Požar". Radili smo na procjeni potrošnje energenata i ovo je samo prva stepenica u reguliranju onoga što zovemo smanjivanje, dakle ublažavanje energetskog siromaštva. Na to nas obvezuju i određene direktive EU. Sve zemlje u EU imaju problema sa energetskim siromaštvom. Donesena je jedna uredba na razini EU po kojoj se u zimskim mjesecima ovoj kategoriji ljudi ne smiju isključivati energenti jer je bilo zemalja u kojima su i po nekoliko tisuća ljudi umrli tijekom ovih velikih zima kada se jako spusti temperatura zbog nedostatka grijanja, tako da je cijela EU u stvari pokazala jednu vrlo veliku osjetljivost prema kategoriji ljudi koji ne mogu plaćati energente, tako da im se energenti u to vrijeme zimsko ne smiju isključivati. Mi smo se odlučili na određeno sufinanciranje energenata u ovom trenutku struje zbog toga što je ona univerzalni energent. Dakle, struja je naprosto dostupna svima u Republici Hrvatskoj za razliku od plina koji u nekim dijelovima Hrvatske nije dostupan, toplinarstva koje funkcionira u samo jednom dijelu Hrvatske. Dakle, struja je univerzalni energent i zbog toga smo odlučili 125000 korisnika, od toga je možda 60 do 70000 kućanstava koji će primiti 200 kuna mjesečno za troškove struje i na taj način mislimo da im možemo pripomoći u suzbijanju energetskog siromaštva. Ovdje je uvedena i jedna odredba, odnosno pretpostavke zakonske za jednu veliku reformu u koju smo krenuli koja je u potpunosti pripremljena. Međutim, treba se još opremiti urede državne uprave pa će reforma zaživjeti od sljedeće godine. Riječ je o prebacivanju naknada u jedinstveni novčani centar koji će se formirati pri državnim uredima, uredima državne uprave u županijama. Dakle, to će biti jedinstveni novčani centri u koje će građani na jednom mjestu moći dobiti sve naknade. S druge strane, država će znati u naredne dvije ili tri godine točno koje naknade i kome dolaze što je izuzetno važno jer imamo puno naknada koje dolaze iz različitih resora. Svaka se isplaćuje na različitom mjestu i mislimo da je ovo jedna od reformi koja isto tako može dovesti do znatnih ušteda u proračunu kao što su to bile posljedice dakle i ovih reformi koje su provedene u sustavu socijalne skrbi. Ti centri će rasteretiti prije svega naše Centre za socijalnu skrb koji u ovom trenutku se dosta bave izdavanjem određenih rješenja. U tom trenutku ostat će im puno više vremena za ono što jest njihov temeljni posao, a to je da se bave obiteljima i da rade sa obiteljima kojima je potrebna pomoć. S druge strane, građani će moći na jednom mjestu dobiti sve svoje naknade pa neće morati hodati od jednog mjesta do drugoga. To je posebice važno za ona mjesta koja su prometno izolirana i gdje nema tako puno nekakvog javnog prijevoza kao što ga ima ne znam u Zagrebu, Osijeku ili u nekim drugim mjestima, da mogu odraditi sve onda na jednom mjestu, a Uredi državne uprave u županijama su svima dostupni. Dakle, u ovom zakonu se stvaraju sve pretpostavke da te nadležnosti prijeđu sa Centra za socijalnu skrb kao prve naknade, a onda će ići i dječji doplatak i porodiljne naknade. Dakle, polako će sve naknade seliti tamo. Oni koji se boje da će izgubiti se veza između korisnika i Centra za socijalnu skrb nemaju se razloga bojati. Naime u toj reformi osmišljen je i jedan tzv. stražnji ured u kojem će funkcionirati pojedini djelatnici iz raznih ustanova. To smo testirali sada već na otpisu duga gdje su u jednom uredu funkcionirali ljudi iz Centra za socijalnu skrb, FINA-e i Porezne uprave. I moram reći da je to jako dobro funkcioniralo. Postupci su se određivali vrlo promptno. Svi problemi su se rješavali odmah na licu mjesta jer su svi troje bili svako i svoje nadležnosti i mogli su dati rješenja. Prema tome i ovo će funkcionirati, dakle ovdje je na neki način već proveden određeni pilot projekt. Treba reći da smo bili u prošloj izmjeni zakona stavili jednu odredbu koja je bila motivator i trebala biti motivator ljudima za traženje posla, a to je da ukoliko oni koji su radno sposobni ne nađu posao u roku od dvije godine na tri mjeseca gube naknadu na, dakle naši Centru za socijalnu skrb. Tu smo odredbu za sada maknuli dok se još malo ne oporavi tržište kako ne bismo imali nikoga tko bi doista ostao bez bilo kakve naknade. Dakle, oni koji ne žele prihvatiti radno mjesto za njih već postoji i mehanizam kojim ih odmah brišemo iz našeg sustava i ukidamo naknadu jer se radit mora. Isto tako moram reći da nam se dobrim pokazao i ona odredba o društveno korisnom radu. Dakle, mnoge jedinice lokalne samouprave sada koriste tu mogućnost i većina radno sposobnih korisnika socijalnih naknada žele raditi i biti korisni. Dakle, to je ono što smo znali da im smeta jer su maknuti iz svijeta rada, maknuti su iz bilo kakve socijalizacije i većina njih želi raditi i biti korisno, dakle kroz nekakav društveno koristan rad. I još jedna izmjena u Zakonu o socijalnoj skrbi je povećanje maksimalnih tjednog broja sati, usluge psihosocijalne potpore djece sa teškoćama kada se ona pruža u određenoj ustanovi. Dakle, povećali smo sa 6 na 12 sati tjedno i do 18 sati tjedno smo povećali onim roditeljima, odnosno onoj djeci čiji roditelji imaju status roditelja njegovatelja, a dolaze iz jednoroditeljskih obitelji. Dakle, oni koji se sami brinu za svoju djecu najčešće djeca sa težim oštećenjima, na žalost jedan broj očeva napušta obitelj onog trena kada se suoči sa ovako teškim oštećenjem djeteta majke ostaju same. I upravo zbog toga što im je puno teže brinuti se za tu djecu mi smo ovaj broj sati koja djeca mogu boraviti u našim ustanovama za njih povećali dakle do 18,00 sati tjedno. I mislimo da je u ovom trenutku to još jedna pomoć roditeljima koji se brinu za djecu sa poteškoćama u razvoju. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama poštovana potpredsjednice Vlade. Imamo prijavljeno dosta replika, idemo po redu. Poštovana zastupnica Nada Murganić. Izvolite kolegice Murganić.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana potpredsjednice Vlade biti ću vrlo kratka u ovoj replici. Naime pozdravljam osobno, i svi mi, svaku akciju i aktivnost koja će dovesti do poboljšanja ekonomskog stanja naših siromašnih građana. Međutim, moje pitanje je s kojim pravom Vlada Republike Hrvatske obećaje nova prava svojim građanima a u isto vrijeme nije im omogućila da ostvare stara već zakonom utvrđena prava? Već cijelu ovu godinu ministrice nisu isplaćivani doplatci za tuđu njegu i pomoć, dječji doplatci, nisu isplaćivane invalidnine i osobne invalidnine onima koji su podnijeli zahtjeve u ovoj godini i krajem prošle godine iz razloga što ne radi jedinstveno tijelo za vještačenje. Dakle, ministrice s pravom zaključujem da su tu nastale uštede zbog kojih ćete moći sada obećavati nova prava. Sredstva u državnom proračunu ne trebate osiguravati, tvrdite vi, jer ste racionalizirali. Ovo nije racionalizacija, ovo je nerad i nečinjenje. Jedinstveni novčarski centar, također tvrdite da za to nije potrebno osiguravati nova sredstva u državnom proračunu. Za njih, podsjećam ministrice i vas i javnost, zadužili smo se u okviru onih 70 milijuna eura kredita. Taj novac vraćat će se ne samo iz ovog proračuna ove Vlade nego u 5 sljedećih vlada i njihovih proračuna.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovana potpredsjednica Vlade Milanka Opačić.
Da krenem od ovog zadnjeg, gospođo Murganić ovo je jedan od kredita Svjetske banke. Vlada prije je isto tako uzela kredit Svjetske banke zbog toga što je to najpovoljniji kredit, najpovoljnije sa najmanje kamatnih stopa. Ako želimo nešto napraviti u RH onda mi nemamo u proračunu sredstava. Dakle, možemo se odlučiti stajati na mjestu, ne raditi ništa, ne pokretati ništa. Meni je žao na primjer što je zajam Svjetske banke potrošen prije 3,5 godine na način da se ništa nije napravilo u sustavu socijalne skrbi. Kompjuteri su stajali kada sam ja došla u centrima za socijalnu skrb, a u centru kad sam došla ovdje u Dubravi, kad sam rekla da ćemo napraviti aplikaciju koja je trebala biti napravljena jer je Svjetska banka dobila podatak da je napravljena a nije bila onda su se djelatnici meni smijali i rekli su evo još jedne ministrice koja priča gluposti i obećava ono što neće napraviti. Ja sam napravila, zajedno sa djelatnicima centra. U 3,5 godine aplikacija funkcionira kao aplikacija koja po prvi puta u Hrvatskoj povlači 8 podataka. I jedina je u sustavu državne uprave koja povlači toliki broj podataka. Na kraju smo uspjeli i sa Poreznom upravom dobiti i njihove podatke u realnom vremenu. Dakle, sve dohotke naših građana koje sada po prvi puta u centru vidimo i možemo izračunati koliki dohodak ima određeno kućanstvo danas u ovom trenutku. To nismo mogli prije 3,5 godine, a za to je potrošen zajam Svjetske banke. Što se tiče jedinstvenog tijela vještačenja, samo da kažem, nikakvih ušteda tu nema, ništa ne štedimo na tome. jedinstveno tijelo vještačenja je novo tijelo vještačenja upravo zbog toga da bi se ujednačilo vještačenje jer su djeca sa poteškoćama u razvoju jedno pravo za istu bolest dobivala u Varaždinu, drugo pravo u Splitu. Dakle, jedinstveno tijelo vještačenja je jedini način da se ujednači vještačenje i da se tu dosegne određena pravda da se za isto oštećenje dobije isto pravo. To novo tijelo vještačenja, da, ima jedan broj neriješenih slučajeva ali to nije namjerno gospođo Murganić, jer ništa ne radimo s namjerom i nismo mazohisti i nismo zločesti ljudi. Jedinstveno tijelo je dobilo od 1.04. 19 980 predmeta, od toga je 60% odradilo a ostatak ćemo odraditi do kraja godine.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Dujomir Marasović, replika.
Štovani gospodine predsjedniče Sabora, gospođo dopredsjednice Vlade. Ma uzeli ste vi 100 milijardi duga kroz ove 4 godine i s tim napravili samo u zadnjoj godini 18 tisuća manje radnih mjesta nego što je bilo, a kroz protekle tri godine još puno više, manje radnih mjesta. Ali sad o tom potom. Znači, niste napravili ništa sa tih 100 milijardi. A i ovo je praktički beznačajno što vi govorite o 5 kompjutera u vašem ministarstvu. Ja ću se samo osvrnuti na ovo što predlažete da se uvede po 200 kuna dati sirotinji za struju. To je čista prevara i manipulacija. I sve što vi radite u posljednje vrijeme je prevara i manipulacija, a ne ono što ste vi rekli da jest. Znači, Vlada daje po 200 kuna, to nije još jedna naknada, to je uvođenje još jednog poreza hrvatskim građanima. Eto zato vi varate i manipulirate, jer kažete da ćemo mi to svi platiti. A ja sam prvi voljan i glasat ću za ovaj zakon ali da se on ne uvodi novi porez, da se ne uvodi novi porez da bi to platili što vi sad izvoljevate da bi kupili sirotinju, varate i manipulirate, nego da to uzmete od novca za udruge koje uglavnom rade protiv Hrvatske jer je ismijavaju ili blate Hrvatsku. Jer to godišnje košta 300 milijuna kuna, 125 tisuća korisnika puta 200, 25 milijuna kuna mjesečno, to je 300 milijuna godišnje. Vi možete samo za jednu polovinu ili jednu trećinu tog troška što godišnje dajete tim udrugama koje rade protiv Hrvatske možete za 4-godišnji mandat financirati ovu struju. I uzmite, izvolite od tih sredstava pa dajte, dignut ću ruku za to, i da se dade po 400 kn mjesečno jer možemo isfinancirati. Uzmite od parada koje ste radili 25, 50 milijuna što je koštalo. Uzmite današnju sjednicu Sabora, košta 5, 6 milijuna kuna. To je za 5 dana mogli ste samo ne održavati ovu sjednicu 5 dana ste mogli to financirati.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovana potpredsjednica Vlade Milanka Opačić.
Ovdje nije riječ o nikakvoj obmani i nikakvoj laži, ovdje je riječ o tome da se formula opskrbljivača električne energije mijenja. U toku su pregovori načina na koji će se ona promijeniti. Što znači da oni cijelo vrijeme iz svoje cijene dio plaćaju za obnovljive izvore energije, za određena druga davanja i sve to uplaćuju u državni proračun. U ovom trenutku će se formula promijeniti na način da će oni te 3 lipe uplaćivati za energetsko siromaštvo. Dakle odatle to ide, ne iz proračunskih sredstava. Možda će samo za prvi mjesec biti to pokriveno dok se taj sustav ne uspostavi, ali definitivno je ovdje riječ o jednoj solidarnoj naknadi, ali onoj solidarnoj naknadi koju smo dogovorili sa tri opskrbljivača električnom energijom.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Ivan Šuker replika.
Hvala lijepo. Pa gospođo potpredsjednice Hrvatske vlade ja sam šokiran sa vašom izjavom. To je u suprotnosti što ste potpisali. Dakle vi u svom obrazloženju zakona nemate niti jedne brojke, niti jedne jedine brojke, a u obrazloženju zakona ste naznačili da će sredstva biti osigurana u okviru limita na poziciji Ministarstva socijalne skrbi. E sad kažete dijametralno suprotnu stvar. Čekajte o čemu mi raspravljamo ovdje? Dakle vi ste to napisali, nije to nitko napisao iz HDZ-a. To govorio o neozbiljnosti, jer uvodit novi porez ili parafiskalni namet, a ovo nije ništa drugo nego novi porez i novi parafiskalni namet. Jer prije 3,5 godine je hrvatskim građanima, između ostalog i ovima kojima se navodno danas pomaže, želi pomoći, povećana cijena struke 25% i rečeno je da će se ta sredstva iskoristiti kao investicijski zamah hrvatske elektroprivrede. Dakle 3,5 godine ste im uzimali ono što im u slijedećih 20 godina ne možete vratiti. Šta je sa tim milijardama koje su u prosjeku hrvatskom domaćinstvu negdje oko 80, 90 kuna mjesečno uzima proteklih 44 mjeseca, što je s tim novcima? A vama gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora članak 174.stavak 3.ocjena potrebnih sredstava, to nigdje ne piše. Ako ćemo mi kao Sabor prihvatiti da nam netko kaže ovdje da nam je krivo rekao kad je bio proračun jer ne može na proračunu biti razlike i viška sredstava ako nisu smanjeni određeni rashodi, ne može biti. Ako ih ima onda ste morali napraviti prijedlog preraspodjele sredstava unutar ministarstva da se to vidi. Ovo što vi kažete za tvrtke koje se bave distribucijom električne energije one nisu proračunski korisnici, ta sredstva moraju doći u proračun a vi tu poziciju nemate. Prema tome, nemate tu poziciju, možete se smijati koliki god hoćete, ovo je dokumenat koji ste vi potpisali, on je u potpunoj suprotnosti s onim što govorite ovdje u Saboru.
Hvala, hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovana potpredsjednica Vlade Milanka Opačić.
Uredbom Vlade je predviđeno, to isto niste pročitali, formiranje nove pozicije i vi kao ministar financija jako dobro znate da se to može napraviti u proračunu. Prema tome, ja razumijem da vi kao oporba morate tražiti razloge zbog čega je ovo loš projekt, ali meni je važno da će građani dobiti svojih 200 kuna. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjednik doma Željko Reiner, replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa uvažena potpredsjednice Vlade, zakoni nisu usmena obećanja, zakoni nisu usmena objašnjenja, zakoni nisu predizborna obećanja mjesec, dva prije izbora zakoni su oni što u njima piše. A u ovom zakonu ne piše ono što bi trebalo pisati slijedom Poslovnika Hrvatskog sabora koji određuje i obvezuje predlagatelja propisa da navede ocjenu, izvore potrebnih sredstava za provođenje zakona. O tome ovdje nema ništa. Sve ove priče, obećanja, vi sad pričate da pregovarate o nečemu, to ne može biti, taj zakon nije smio doći na raspravu prije nego što ste osigurali sredstva, a niste ih osigurali a u onome što ste sami napisali zapravo skriva se istina da će se opteretiti državni proračun, da će se prebaciti u 2016.i opteretit slijedeću Vladu, HDZ-ovu vladu sa plaćanjem onoga što ste vi sada pred izbore smislili. Međutim, dobro je što ste priznali svoj potpuni neuspjeh na području socijalne politike i zapošljavanja jer u ocjeni stanja ste napisali sami unatoč recentnom službenom izlasku RH iz recesije situacija na tržištu rada i dalje je vrlo nepovoljna. Naravno da je nepovoljna kad je u srpnju ove godine 18 tisuća manje radnih mjesta nego u srpnju prošle godine. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor na repliku poštovana potpredsjednica Vlade Milanka Opačić.
Još jedanputa ću ponoviti preraspodjelom sredstava zahvaljujući racionalizaciji unutar dakle sustava socijalne skrbi novci su za sve osigurani.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Frano Matušić, replika.
Zahvaljujem. Gospođo potpredsjednice Vlade, bilo je vrlo interesantno slušati vaše uvodno izlaganje, pa među ostalim ste rekli da ste smanjivali deficit zadnje 3,5 godine, tako ste ga dobro smanjivali da ste ušli u proceduru prekomjernog deficita. Tako ste ga dobro smanjivali. Samo da vas podsjetimo da ste prešli preko 5% deficita u proteklim godinama itd. Dakle to vaše smanjivanje deficita nije se dogodilo, niste osigurali sredstva. Danas ćemo inzistirati na tome da kažemo hrvatskoj javnosti da niste osigurali sredstva za ove mjere koje su danas predviđene ovim vašim prijedlogom zakona. Dakle, ne postoje sredstva u proračuna koja su predviđena za isplatu tih sredstava. Rekli ste da ste 3,5 godine radili sa Institutom Hrvoje Požar da bi uveli ovu naknadu, 3,5 godine dakle od početka vašeg mandata do danas ste radili na uvođenju ove naknade sa Institutom Hrvoje Požar, to ste rekli, to ste izjavili. Jeste li izračunali sa Hrvojem Požarom, sa institutom koliko ste tim domaćinstvima uzeli temeljem odluke o povećanju struje za 25%? Jeste li izračunali taj podataka? Koliko je to puta više od svih ovih sredstava koje ste nigdje predvidjeli za isplatu novih naknada?
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovana potpredsjednica Vlade Milanka Opačić.
Pa još jedanputa ću ponoviti novci su za sve osigurani u sklopu, dakle na pozicijama Ministarstva socijalne politike i mladih. Što se tiče deficita najlakše je reći da je stvar nastala jučer. Deficit nije nastao jučer, deficit se gomila godinama. Dakle sve ove vlade i vi nosite svoj krimen za to, prema tome ne možete se oprati od toga jer deficit je narastao i u vaše vrijeme. A meni bi bilo drago da ste vi kao oporba kojoj je jako stalo do boljitka u ovoj zemlji podnijeli barem jedan zakonski prijedlog ili podržali barem jednu reformu koju je Vlada Zorana Milanovića pokrenula. Nažalost, sve ijednu ste nastojali rušiti i to uvijek na ulici, ne u ovom Parlamentu.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Ivan Domagoj Milošević, replika.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospođo Opačić, rado bismo mi podržali koju reformu da je ijedne bilo u protekle 4 godine, ali sada to na stranu. Dakle, znamo da je predizborno vrijeme, ali to ne dozvoljava vama da izvrćete činjenice. Prvo, dakle rekli ste da je vaša Vlada, tj. Vlada gospodina Milanovića naslijedila golem deficit 2011., taj deficit podsjetit ću vas bio je preko 20 milijardi nakon što je vaša Vlada 11 milijardi kuna troška jamstava za brodogradnju stavila u deficit 2011., bez obzira na godine prije koliko se to nakupljalo. A od 14 milijardi što je razlika deficita iz 2011.ova Vlada može samo sanjati, nažalost. Znači skok će biti stotinjak milijardi kuna što uostalom potvrđuje i gospodin Linić vaš bivši ministar financija. A što se tiče s druge strane brodogradnje opet je nedopustivo da si pripisuje ova Vlada zasluge, inače podsjećam sve da je restrukturiranje brodogradnje i privatizacije bio uvjet za završetak pregovora za ulazak u EU. Prema tome to si pripisati, a u 2011.staviti trošak restrukturiranja brodogradnje je nedopustivo. Drugo, spomenuli ste da je bivša HDZ-ova vlada kriva za proceduru prekomjernog deficita, pa ću vas podsjetiti, da HDZ-ova vlada je odgovorna što je danas Hrvatska punopravna članica EU, ali vi ste državom upravljali dvije godine prije nego što smo ušli u proceduru prekomjernog deficita. Dakle Hrvatska je ušla u ljeto 2013., tada ste i vi već dosta dugo bili na vlasti. I na kraju, dozvolite mi samo još jednu rečenicu, a to je dakle uredu su socijalne mjere, međutim da ova Vlada u proteklih 4 godine nije uništila 80 tisuća radnih mjesta dokazano izračunato uništila standard hrvatskih građana 10%, osiromašila nas sve onda bi naravno socijalne mjere danas bile potrebne u punoj manjoj mjeri.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Sunčana Glavak, replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospođo ministrice, 2013.godine u riziku od siromaštva živjelo je 22% djece, a 10% kućanstava nije imalo za grijanje zimi 2013.godine. mi smo u 2015.godini, a vi kada govorite o sustavu socijalne skrbi kažete da se tamo nalaze i oni koji se služe i prevarama i manipulacijama. Govorili ste o racionalizaciji za koju ste vi navodno zaslužni, pa ću vas tako podsjetiti na siječanj prošle godine kada ste vi racionalizirali upravo najugroženije građane, smanjili ste socijalna davanja, posebice obiteljima s više djece i to čak za gotovo 15% i na račun njih uštedili ste godišnje na račun onih najsiromašnijih građana 140 milijuna kuna, dakle to je vaša racionalizacija. Do donošenja tog zakona reći ću vam točan podatak, pomoć za uzdržavanje za sedmeročlanu obitelj iznosila je 3.000 kuna, nakon vaše racionalizacije, to je bilo 440 kuna manje. Ustvrdili ste danas da je struja univerzalni energent, tako ste dokučili u svom izlaganju, a ja ću reći da je ovo univerzalna metoda manipulacije univerzalnim energentom. Gospođo ministrice jednostavno rečeno, sve će to platiti hrvatski građani, ovo jest novi porez i ovo je novi život na dug. Ono što niste rekli u svom izlaganju, to je da gotovo pedesetak članaka ovog zakona kojeg ste predstavljali stupaju na snagu 1.6.2016.godine, ovo je čista manipulacija i politički populizam.
Odgovor na repliku poštovana potpredsjednica Vlade Milanka Opačić.
Što se tiče stupanja na snagu, stupa samo ovaj dio koji se tiče reforme, dakle jedinstvenog novčanog centra, sve drugo stupa danom objave u Narodnim novinama. Što se tiče kao što vi kažete moje racionalizacije na štetu višebrojnih obitelji dakle mi smo u reformi morali donijeti odluku da limitiramo najzadnju visinu naknade, limitirali smo je na onoliko koliko je u tom trenutku bila minimalna plaća 2.900. Dakle ako žena koja radi u tekstilnoj industriji po 12 sati dobije 2.400 i hrani po troje, četvero članova obitelji jer suprug ne radi,mislimo da više ne može dobiti niti netko na socijalnoj pomoći, to više što se višebrojne obitelji socijalnu pomoć dobivaju u svim jedinice lokalne samouprave i imaju dodatnu kumulaciju. Mi smo imali situaciju da su nam obitelji imale po 15.000 kuna kada se sve skupa zbroji dječji doplatak, porodiljne naknade, socijalni programi iz jedinice lokalne samouprave, posebno tamo gdje su izdašniji kao što je to grad Zagreb. Dakle ako netko misli da je jako pravedno da se bolje živi od naknada nego od rada onda ja mislim da je to pogrešna poruka. Dakle 2.900 je bilo u tom trenutku minimalna plaća, sada je 3.000 i na toliko smo limitirali gornji iznos socijalnih naknada koje se mogu od strane države kumulirati, dakle ostalo je sve ono što od lokalne samouprave još se dobiva. I s druge strane, da djeca koja imaju problema s toplim obrokom u školi bilo je i za vrijeme vlade Jadranke Kosor i za vrijeme vlade Ive Sanadera, ali jedino je ova Vlada 17.500 djece riješila i od 5.mjeseca ove godine i evo sada od prvog dana školske godine 17.500 djece dobit će jedan topli obrok u školama.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Josip Đakić, replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospođo ministrice, u ovom vašem prijedlogu zakona nisam mogao razaznati što su to hrvatski branitelji koji su ostali bez opskrbnina. Opskrbnina koje su bile definirane za njih oko 6.000 iznosile su 1.092 kune. Današnje vaše povećanje koje dijelite kao 15% povećanje zagarantirane tj. zajamčene minimalne naknade iznosi 800 plus vaših 15% 120 kuna 920 kuna. Pa mislim, recite mi što su to ti hrvatski branitelji koji danas u vašem registru socijalne kategorije nisu uopće prepoznati kao takvi, kao branitelji nego su svi jednaki socijalni slučajevi. I recite mi sljedeće, kada se već toliko brinete o riziku od siromaštva dijeleći ono što se zove pomoć za opskrbu energentima električnom energijom, pa zar niste vi te siromahe stvorili kada ste povećali 25% struju na početku mandata? Danas govorite o uštedama. Uštede su vidljive, da sve je više sirotinje koje ste izbrisali sa Zavoda za zapošljavanje pod paskom da nisu dovoljno aktivno tražili zaposlenje. I sami govorite u svojem izvješću da situacija na tržištu rada i dalje je vrlo nepovoljna. 36 tisuća hrvatskih branitelja, već je taj broj i prešao i više je, traži zaposlenje bez uspjeha. Oni su ti koji bi trebali biti sa opskrbninama da mogu preživjeti, danas ih kao kategoriju uopće u vašoj socijalnoj skrbi ne poznajemo. Danas vaša zamjenica kaže da ta kategorija nije prepoznatljiva u vašoj socijalnoj kategoriji zajamčene minimalne naknade. Recite mi, koliko je to zajamčena minimalna naknada za hrvatskog branitelja?.
Hvala lijepa, odgovor na repliku poštovana potpredsjednica Vlade Milanka Opačić.
Dakle, oni koji su ušli u sustav socijalne skrbi imaju svi jednaki tretman, dakle oni koji su samci 800 kuna, oni koji imaju djecu dakle na svako dijete se dobiva još određena naknada. Htjela bih samo korektnosti radi reći da branitelji koji su ušli u sustav socijalne skrbi, a riječ je o radno sposobnim braniteljima, su branitelji koji su u jednom dijelu dobili nešto više jer smo prepoznavali obitelj za razliku od opskrbnine koja to nije prepoznavala. Dakle razliku za samce koji su dobivali opskrbninu od 1090 kuna, razliku od 800 kuna ako je samac do 100 i nešto nadoknađuje Ministarstvo branitelja, tako da nisu na gubitku. A oni koji imaju djecu su dobili više jer je opskrbnina prepoznavala samo branitelje samca a mi prepoznajemo cijelu obitelj. Prema tome, u tom dijelu su branitelji koji imaju djecu dobili nešto veću naknadu.
Hvala lijepa, iscrpili smo listu replika i odgovora na repliku. Idemo, da li predstavnici radnih tijela odbora Hrvatskog sabora žele iznijeti svoja izvješća? Da, Odbor za zdravstvo, socijalnu politiku, poštovani predsjednik Odbora zastupnik Željko Jovanović.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege, gospođo potpredsjednice Vlade sa suradnicima. Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku na 70. sjednici odbora raspravio je prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi sa Konačnim prijedlogom zakona. Odbor je ovaj Zakon raspravio kao matično radno tijelo a uvodno u obrazloženju podnijela je predstavnica predlagatelja iznoseći razloge za donošenje zakona po hitnom postupku. Kako je istaknuto predloženim zakonom povećanjem socijalnih naknada te uvođenjem posebnih naknada za ugrožene kupce energenata spriječiti će daljnje produbljavanje siromaštva kod najugroženijih skupina stanovništva. Praćenjem provedbe važećeg zakona u razdoblju njegove primjene utvrđeno je da su samci koji su nesposobni za rad, te djeca samohranih roditelja, odnosno djeca iz jednoroditeljskih obitelji najugroženije skupine stanovništva s obzirom na ostvarivanje prava na zajamčenu minimalnu naknadu te se nalaze u najvećem riziku od siromaštva. Stoga se i glavna izmjena zakona odnosi na povećanje iznosa zajamčene minimalne naknade. U prvoj kategoriji je 11090 korisnika i za njih se naknada povećava sa 800 na 920 kuna. U drugoj skupini 3103 korisnika i povećanje iznosi sa 320 na 440 kuna. Također uvodi se i nova naknada za energetski ugroženog kupca čiji će iznos od 200 kuna uredbom propisati Vlada Republike Hrvatske a takvih ljudi u Hrvatskoj ima oko 125 tisuća i oni će dobiti vaučer za struju koji neće moći koristiti ni za što drugo. U raspravi je pohvaljen jedan od noviteta zakona koji se odnosi na prebacivanje nadležnosti za rješavanje o pravu na zajamčene minimalne naknade, na urede državne uprave u županijama. Kako je istaknuto time će se rasteretiti stručne radnike centara za socijalnu skrb koji više neće obavljati administrativne i upravo financijske poslove vezane za administriranje ove naknade te će se moći kvalitetnije posvetiti individualnom stručnom radu sa korisnicima. Također izmjenama zakona ukinuti će se odredba prema kojoj radno sposobna osoba koja prima zajamčenu minimalnu gubi pravo na tu novčanu naknadu od države nakon 2 godine. Jedna od izmjena je i povećanje maksimalnog tjednog broja sati usluge psihosocijalne podrške djeci sa teškoćama sa 16, 12 sati tjedno, osobito djeci čiji roditelji imaju status roditelja/njegovatelja a dolaze iz jednoroditeljskih obitelji do 18 sati tjedno. Tijekom rasprave izneseno je i neslaganje sa konstatacijom da za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva. Međutim, kako je objašnjeno u daljnjoj raspravi, upravo zahvaljujući informatizaciji, racionalizaciji i konsolidaciji sustava detektirano je gotovo 8 tisuća predmeta u kojima su ustanovljene pogreške te su obustavljene njihove isplate a iznos koji je preostao preusmjerava se na ove dvije, najugroženije kategorije. Tako broj korisnika socijalne skrbi sada odgovara realnom broju građana koji su doista siromašni i trebaju socijalnu potporu. Na primjedbu o uvođenju ovih mjera neposredno pred izbore istaknuto je da je Vlada Republike Hrvatske već u prvoj godini svog mandata odmah za 200 kuna povećala naknadu samcima. Nakon rasprave članovi odbora većinom su glasova 7 glasova za i 1 suzdržani odlučili predložiti Hrvatskom saboru na usvajanje Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani predsjedniče Odbora. Da li predsjednici drugih radnih tijela žele iznijeti svoja izvješća? Ne. Idemo onda u raspravu. Otvaram raspravu. I u raspravu idemo po klubovima zastupnika. Sada je na redu Klub zastupnika Nezavisnih ljevičara i poštovani zastupnik Branko Vukšić. Izvolite kolega Vukšić.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, ministrice nema, pozdravljam suradnice ministrice. … [[Upadica se ne razumije.]] A pardon, samo …. Poštovane kolegice i kolege. Zastavicu prvog populiste Hrvatske i prvog demagoga Hrvatske od sada već mogu reći bivših Laburista preuzeo je gospodin Zoran Milanović. S ove lijeve, meni lijeve strane, pa barem sto puta sam čuo vi ste populisti, demagozi svaki puta kada bi itko predložio iti jednu mjeru koja olakšava život građanima Republike Hrvatske. Da nisam slušao, nisam bio na početku govora potpredsjednice Vlade, vjerojatno ne bih vjerovao nekom drugom da mi to interpretira. Rekla je da 3,5 godine su izračunavali sa jednim institutom, što obezvređuje Institut Hrvoje Požar jer zamislite da je on izračunavao 3,5 godine koliko treba iznositi naknada onim koji ne mogu plaćati struju. To su vrhunski znanstvenici zaista. Ja mislim da treba netko iz Instituta Hrvoje Požar dići glas protiv ove uvrede. Ako je to istina onda takav institut nam ne treba. Ako su doista socijaldemokrati socijaldemokrati onda su trebali ovu mjeru uvesti ne tri tjedna prije raspuštanja Sabora ili dva tjedna ili tjedan dana prije raspuštanja Sabora nego tri tjedna nakon što su stupili na vlast. Trebali su, a spremali su se, od ostavke bivšeg premijera Sanadera se znalo da će SDP doći na vlast. Tada su trebali sa raznim institutima izračunavati i pripremiti se i u prvom tjednu, prvom mjesecu ili prvih šest mjeseci napraviti sve ono što pokušavaju demagoški raditi sada 5 minuta do 12 ili 5 minuta poslije 12. Ovo jest čista demagogija i čisti populizam ili prljavi, kako god hoćete. Da je to netko se usudio napraviti prije s ove lijeve stranice letjele bi strelice više nego što su ih ispucali Indijanci u svim ratovima, otrovne strelice. Pazite, izvanrednu sjednicu Sabora sazivati zbog onog što se trebalo napraviti prije 3,5 godine i sad reći, okititi se medaljama zbog toga što socijaldemokratska Vlada, ja stavljam uvijek pod … ne od sada nego od prije 3 godine, se kiti osjećajem prema onima koji nemaju. Pazite, to sve sliči na trgovce koji prvo dignu enormno cijene, a zatim, znači cijele godine imaju … napišu veliko totalna rasprodaja i u 7 dana stave 50% popusta. Prvo ste digli struju 25%, a sada dajete ljudima kojima ste uzeli, zbrojite koliko je to mjeseci 25% više, sad im dajete 200 kuna. A vjerojatno ili možda čak, nemam kuglu pa da mogu gatati, čak nećete vi taj novac više osiguravati. Ili nije bitno tko će osiguravat ali prebacujete na neku drugu Vladu. Pa taman da i vi osvojite vlast bit će neka druga Vlada, možda i neki drugi premijer. Rekli ste da vam treba 3,5 godine da biste izračunali koliko treba naknada za siromašne iznositi naknada, pomoć onima koji ne mogu plaćati struju. A koliko vam onda treba da pokrenete ekonomiju, 100 godina, ako ste 3,5 godine izračunavali za ovih 200 kuna. Koliko onda treba, koliko vam treba da pokrenete gospodarstvo, koliko vam treba da napravite reformu sudstva. Prije sam čuo od potpredsjednice Vlade da ste napravili neke velike reforme. Pa ja bih molio da kažete bar jednu koju ste sproveli, koju ste ovdje raspravili i sproveli i koja djeluje. koja je to reforma, sudstva, gdje smo u svemu smo na dnu, europskome dnu pa i svjetskom dnu, osim po osjećaju Vlade prema siromašnima tjedan dana prije izbora, tjedan dana prije raspuštanja Sabora. Kaže potpredsjednica Vlade maloprije da je bilo gladi i u vrijeme Vlade Ive Sanadera i u vrijeme Vlade Jadranke Kosor. Ja sam čuo nešto drugo, da u Hrvatskoj barem 2-3 puta sam tražio stanku ovdje u Saboru zbog gladne djece u školama, prije godinu i pol dana. Otrovne strelice su letjele. Nazivan sam pogrdnim imenima zbog toga, rekli su da uznemirujem javnost lažima, a danas se kaže da ima 17000 te djece, sad najedanput godinu i pol dana. Opet kažem tjedan, dva, tri ili četiri prije raspuštanja Sabora nahranit će se 17000 gladne djece u školama. Hoće se netko ispričat pa reći oprostite, krivo smo vas optuživali, ima gladne djece? Tada je ministrica izjavila postoji bezbroj novinskih naslova, samo su romska djeca gladna. To je njezina rečenica, a danas 17000 ili je toliko romske djece u školi. Dakle da, bilo je sasvim sigurno u to vrijeme i u vrijeme prethodnih premijera gladne djece u školama ali onda nije se trebalo prije godinu i pol dana kada je opozicija pokrenula da se pomogne toj djeci, onda nije trebalo govoriti da nema gladne djece, da je to izmišljotina oporbe. Tada je premijer rekao, sjetite se, da nisu problem gladna djeca nego gojazna djeca. Sjetite se onih šnita kruha, što sve nije govoreno, a sada najedanput sve se preokrenulo. Ima gladne djece, mi smo ti koji ćemo nahraniti gladnu djecu, mi osjećamo ne vi iz opozicije. Čudno! Tko je sad demagog? Sad prosudite sami tko je demagog. Kaže da će se davati siromašnim obiteljima 200 kn za energetsku naknadu i to može prema proračunima ostvariti 125000 građana, odnosno 73000 kućanstava po recimo 3 glasa, to puta 3. To je negdje oko 220000 glasova za 25 milijuna. To vam je kupovanje glasa za 113,6 kn, a uzeto je nekoliko tisuća kuna na povećanju struje zbog velikih investicija koje će HEP ostvariti tokom 2012., trinaeste, četrnaeste i petnaeste. I da je ostvario te investicije danas bi struja valjda bila niža cijena. Nije ostvario niti jednu investiciju, kao što nisu ostvarivane investicije do sada. Kaže gospodin premijer Zoran Milanović to je borba za ljude, a ne kupovanje glasova. Pa kako to da se niste tri i pol godine borili? Saznali smo od potpredsjednice Vlade, nisu se borili jer su izračunavali tri i pol godine, pa se nisu borili, morali su izračunavati. Sad kad su sa doktorima nauka, akademicima izračunali koliko treba dati sada imamo tu cijenu od 200 kuna. I postoji još druge naknade koje će se davati. Koliko? Koliko dana ili koliko mjeseci će ova Vlada odlučivati o ovome što mi danas glasamo, s tim da odmah kažem ja sam za svaku pomoć. Treba pomoći svima onima koji nemaju, treba uzeti onima koji imaju previše i dati onima koji nemaju. Međutim, treba nazvati ovaj zakon imenom koji on zaslužuje, da je on donijet prije tri godine ili barem prije godinu i pol dana tada bismo vjerovali da zaista ova Vlada ima namjeru zaštititi siromašne. Premijer je nebrojeno puta govorio da se neće dodvoravati glasačima, da će raditi principijelno, da neće rezati vrpce, da neće odlaziti na lažna, na postavljanje lažnih kamena temeljaca. Ja mislim da će i on ako zatreba do samoga izbora otvarati liftove kao što su to radili u nekoj od Vlada, više se ne sjećam kojoj. Horacije je u Hamletu jednom dvorjaninu koji je mnogo toga izgovorio, a nije se toga pridržavao rekao: "Njegova je lisnica prazna, sve je svoje riječi prokockao." To je onaj Plan 21. Shakespeare je zato aktualan jer govori politika se nije puno promijenila od njegovih vremena pa niti od antičke Grčke nije se promijenila. Na žalost ovo s čim se mi danas suočavamo je predizborni trik i sasvim sigurno da mnogi koji nemaju da će im dobro doći 200 kn, da će se upecati na taj mamac. Ali mnogo je i onih koji će se pitati zbog čega mi tih 200 kn nisu dali prije? Zbog čega nisu bili osjetljivi prema nama svih ovih godina? Zbog čega Socijaldemokrati dijele samo pred izbore? S obzirom da je gospodarska kriza potrajala dulje od očekivanog, sjetite se svih onih obećanja koje su bile 2011., 2012., unatoč recentnom službenom izlasku Republike Hrvatske iz recesije slične postotke rasta upravo je SDP kad je bila predsjednica Vlade gospođa Jadranka Kosor nazivao statističkom pogreškom. Situacija na tržištu rada i dalje je nepovoljna. Znači da je svakodnevno hvalisanje o izlasku iz krize samo još jedna obmana ili laž za javnost ili je ovo obmana što danas donosimo. Pričanje markovih konaka o tome da izlazimo iz krize izgleda da nije točno. Zakon o povećanju socijalnih prava donosite po hitnom postupku zbog potencijalnog produbljivanja siromaštva barem tako stoji u objašnjenju. Kako će se dodatno produbljivati siromaštvo ako izlazimo iz recesije? Zbog čega po hitnom postupku ne donesete primjerice i plan natalitetne politike prema, jer prema podacima UN-a Hrvatska je među 10 zemalja s najgorim demografskim trendom i za 35 godina bit će nas 700000 manje. Zašto o tome nismo raspravljali? Zašto ne brinete o tome? Dakle, samim zakonom želite dati mrvice socijalno ugroženim građanima, odnosno kupiti njihovu naknadu za nekih stotinjak kuna u prosjeku, znači u prosjeku ili u najboljem slučaju vaučerom za struju i plin u iznosu od 200 kn. Ako ljudi ne pronađu posao vi ćete ih dobrodušno držati još neko vrijeme na socijalnoj pomoći, jer ste eto zabrinuti da ne postanu siromašni. Mnogi od vas valjda žive na mjesecu iz luksuznih limuzina kojima se vozite stvarno zaista izgleda drukčije. Ljudi koji rade i žive u siromaštvu, a zamislite kako je tek onima koji su nezaposleni ili prisiljeni primati socijalnu pomoć koju dajete tri tjedna prije raspuštanja Sabora. U demagogiji o ovoj o kojoj danas govorimo Zoran Milanović bi pobijedio i Chucka Norissa. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani kolega. Imamo prijavljeno 7 replika, idemo po redu. Poštovani zastupnik Frano Matušić, replika.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Vukšić evo i vi ste primijetili ovu činjenicu koju je spomenula potpredsjednica Vlade, a to je da su 3,5 godine trebale da Institut "Hrvoje Požar" zajedno sa cijelim ministarstvom donese jednu ovakvu odluku. I naravno, spomenuli ste i činjenicu da je Vlada na početku svog mandata povećala cijenu struje za 25% kako bi investirala, kako bi pokrenula investicijski ciklus kako bi došlo do gospodarskog rasta. Ja ću podsjetiti vas, a i cijelu hrvatsku javnost koja nas vjerujem prati, barem jedan dio nje, da su na početku svog mandata obećavali u 2012. godini rast od 3%, gospodarski rast, a sljedećih godina su obećavali 4%, a na kraju, dakle u 2014. i 2015. su obećali 5% godišnji rast BDP-a. Što je bilo u realizaciji? -2% u prvoj godini pa onda i dalje minuse. Tako da mi danas nismo ni na razini 2013. godine kad gledate stanje u gospodarstvu, nismo ni na razini 2013. bez obzira na ovaj rast od 1,2%. A kad govorimo o tom rastu 1,2% idemo razobličiti zašto je došlo u jednom kvartalu, ne govorimo o godišnjem rastu. O godišnjem rastu ćemo govoriti na kraju godine, tek kad završi cijela godina i sigurno neće biti iznad 1%, može biti samo ispod 1%. Ali ja želim da bude veći, ja želim da bude 5% ali je nemoguće s ovakvom Vladom i s ovakvim potezima koje radi. Dakle, što se dogodilo sa tim kvartalnim rastom? Jedan cijenjeni makroekonomist je vrlo jasno rekao, tri su faktora, ISIL, sunce i nafta. Ja bih još dodao i žilavost privatnog sektora usprkos Vladi i usprkos onomu što radi Hrvatska vlada, samo zato. Ja mislim da je svima jasno da nikakvih reformi nije bilo, nikakvih investicija. Nije trebalo povećavati 25% cijenu struje, trebalo je ostaviti na toj razini jer nisu se radile nikakve investicije.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Štovani kolega Matušić da nije trebalo povećavati struju i građani bi sasvim sigurno više trošili, više bi sredstava išlo u državni proračun. Ako se sjećate u raspravama koje smo vodili oko proračuna svake godine, kada je još bio ministar financija kolega iz mojega kluba gospodin Slavko Linić, nismo mislili da ćemo se ovako sretati i biti u istom klubu, govorili smo da je kriva politika Vlade, kriva štednja, da se ne smiju povećavati cijene, da se moraju smanjivati porezi, međutim Vlada nije slušala. Vi ste zaboravili još jedan element koji je vrlo važan zbog čega turistička sezona hvala Bogu je dobra. A to je Grčka. Znači grčka kriza, mnogo kriza se dogodilo koje su nama išle na ruku. Međutim, neće vječno trajati te krize. Mi nismo u turizmu napravili tako veliki iskorak da bismo imali toliko dobre rezultate kakvi su bili. Znači, sve okolnosti su nam išle na ruku. Treba ponoviti onu jednu sentencu koja govori tko se mača lača od mača i pogiba. A to ću se vratiti na demagoške parole u kojima se govorilo u početku silovito kad se govorilo o ovom rastu od 3 do 5%, a ostvarit će se rast, ja bih htio da se ostvario taj rast. Mislim da nitko ne sjedi ovdje tko ne želi da nam bude 5% pa ako treba i 10%. Znači, svima nama bilo bi puno bolje. Ne bi bilo problema u Hrvatskoj. Međutim, to se nije ostvarilo. Ali, oni koji su predbacivali na dobronamjernim prijedlozima danas rade stvarno su prvaci u demagogiji.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović, replika.
Kažete poštovani kolega da je i ovaj prijedlog zakona čisti populizam. Ja ću vam citirati članak 1., stavak 1. Ustava gdje se RH definira kao socijalna država. Članak 3. također govori o tome kako je najveća vrednota u RH upravo socijalna pravda. A članak 58. govori da država je dužna slabim, nemoćnim i drugim nezaposlenima i nesposobnima za rad, nezbrinutim osobama osigurati pravo na pomoć i podmirenje osnovnih životnih potreba a da posebnu skrb država posvećuje zaštiti osoba s invaliditetom i njihovo uključivanje u društveni život, itd. Postoje i druge brojne odredbe. Također, kažete da je ovakav prijedlog zakona Vlada trebala donijeti odnosno predložiti tri tjedna nakon preuzimanja vlasti. Vi dobro znate, vjerujem da znate, da ovakve mjere se mogu napraviti i predložiti jedino ako imate koliko toliko sređeno stanje. Pa vi dobro znate da su ljudi po socijalnu pomoć dolazili u Mercedesima. Prema tome, mi se ne plašimo. Ja osobno mislim ni Vlada ni svi mi ovdje da ovakve dobre mjere nazivate populizmom. Naš princip je bolji život građana, a vi to nazivajte kako god hoćete. I još ću vam reći, dakle i ovim prijedlogom zakona uvodi se red, uvodi se pravda. A kao što je rekao veliki ruski pisac Asimov da bi bio red očito netko mora biti zadužen i za nered.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Uvažena kolegice Ingrid Antičević-Marinović nadam se da ne smatrate da sam ja zadužen za nered, a možda i jesam ne znam, jer vi tumačite svaku dobronamjernu kritiku izazivanje nereda. Kažete ovako, da u Ustavu piše, pa žalosno što ste sad pročitali tek Ustav, što niste čitali prije 4 godine Ustav? I vidjeli da u Ustavu piše da treba potrebnima pomagati. Vi ste se sjetili tri tjedna prije ili tjedan dan, dva tjedna prije raspuštanja Sabora da treba pomagati onima koji su siromašni. Pa strašno, strašno! To niste smjeli danas reći. Znači vi ste se sjetili da socijalna je država ona koja pomaže siromašnima, kada, valjda sve vrijeme, a ne tri tjedna prije raspuštanja Sabora. Ovo je mjera koja košta 25 milijuna kuna mjesečno. Sjetite se svih automobila, pametnih telefona za koje trebaju pametni ljudi jer telefon sam po sebi ne radi koliko ste bacili novaca, koliko imamo, govorili smo 100 puta ovdje u Saboru koliko ima agencija, vijeća nepotrebnih, koliko stotina milijuna se bacilo. Vi sada kažete da nije bilo novaca, da je to trebalo 3,5 godine izračunavati da bi se dalo 200 kuna onima koji imaju najmanje. To je čisto kupovanje glasača za koje drugi nemaju novaca, ne posežu u kasu. Ono što radi Milan Bandić u Zagrebu vi sada radite na nivou države i to je to, vjerojatno ćete i u koaliciju.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Josip Borić, replika.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Vukšić slažem se s vašom tvrdnjom da je premijer Zoran Milanović postao prvi populista Hrvatske, on to jest, to građani znaju i građeni će sa takvim mislima izaći i na ove izbore. Činjenica je da Vlada koja pribježe, koja prilazi populizmu ili s populizmom ide na izbore priznaje svjesno da nije učinila ništa, znači nema rješenja, nije napravila niti je ostvarila svoje ciljeve i onda populizmom idemo uhvatiti ono što se uhvatiti da. Međutim, spomenuli ste investicije i zašto je podignuta cijena električne energije 24%. Pa evo što su oni obećali u onom famoznom programu rada Vlada 2011.-2015., to piše na osmoj stranici i svima je dostupno, to su oni obećali učiniti sa time što su podigli cijenu. Pa evo što piše: "Izgradit ćemo nove elektrane i to četiri hidroelektrane na Savi, dvije na Dravi, hidroelektranu Senj, hidroelektranu Kosinj, termoelektranu Plomin 3, termoelektranu Ploče, nove blokove plinskih termoelektrana Zagreb i Sisak, nove plinske termoelektrane u Slavoniji i Dalmaciji. Zatim poticat ćemo ulaganja u postrojenja iz obnovljivih izvora energije, ulagat će se u gradnju plinovoda i skladišta plina, istraživanje i eksploataciju nafte i to je propalo i plina, osuvremenjivanje rafinerija u Rijeci i Sisku bolje ne pričati o tome, ELG Omišalj, naftovod Družba ADRIA i južni tok." Znači sve to u 4 godine, malo ćemo podignuti cijenu električne energije. Što se desilo? Dobit HEP-a prošle godine 2 milijarde i 700, prihodi HEP-a 2011. 13 milijardi 173 milijuna, 2013. 14 milijardi i 670 milijuna kuna. Znači za 1 milijardu i 600 milijuna kuna podižu prihode, svoju dobit, uzimaju građanima i sada idemo pred izbore u slijedeći krug, idemo oporezivati sve građane sa 3 lipe po kilovatu da bi dali 200 kuna vaučer siromašnom. Pa imamo dobit od 2 milijarde i 700 pa izvolite umanjite te račune tim koje ste identificirali da su siromašni i pustite ostale građane. Nekome će račun rasti 8 kuna, nekome 30, nekome 50 ovisno o potrošnji. Ali budite korektni. A ne, neostvarite ciljeve i idemo ponovno svima uzimati novce.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Borić, previše ste tih hidroelektrana, elektrana nabrojali pa vjerojatno zbog toga nisu ostvarene jer su mislili da će biti previše struje ako ostvare … [[Upadica se ne čuje.]] Gledajte kada neko ne ostvari niti jedno obećanje od tih, nije napravljena niti jedna hidroelektrana i kada ima višak, a rekli smo da državna poduzeća ne postoje zato, barem tako mislim da bi ostvarivala profit i da bi muzla građane tada su trebali, znači elektra je trebala snositi troškove onih koji ne mogu plaćati struju i plin a ne povećavati za 3 lipe svim građanima i reći vidite to je Vlada napravila. Dajte meni te poteze da ja to napravim da vidite kako ću nabacat poreze, povećat cijene i stavit nešto sebi u džep. Kad bi radio logikom mnogih koji vladaju u Hrvatskoj. Ovo jeste populistička mjera zato što je donešena prije izbora, da je ona donešena prije i da su se njome koristili siromašni građani 2 godine, 3 godine nitko ne bi mogao reći ništa. Međutim kada su predlagane od opozicije ili djela opozicije neke od mjera koje bi olakšale građanima, pa i predlagali smo i zakone to je sve hametice odbijeno ne samo odbijeno, ismijavano od Kukuriku koalicije.
Hvala lijepa. Poštovana kolegica zastupnika Gordana Sobol replika.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Vukšić, u svoj raspravi ste govorili o tome da li je u ovoj državi uopće provedena bilo kakva reforma, postavljali ste si upit, pa i svima nama kako je moguće da eto jednom renomiranom institutu je potrebno 3,5 godine eto da izračuna koliko bi trebao biti iznos pomoći ljudima koji imaju problem sa pristupom energentima odnosno sa mogućnošću plaćanja. Pa kolega Vukšić, zajedno ovdje sjedimo u ovom Saboru već nekoliko godina, prije godinu i pol dana u ožujku 2014. godine ova Vlada je po prvi puta za razliku od svih tada dotadašnjih Vlada donijela nešto što se zove Strategija borbe protiv siromaštva u RH za period 2014.-2020.godine. Negdje u 11., početkom 12.mjeseca prošle godine donesen je detaljan program provedbe te strategije sa točno konkretiziranim mjerama šta, kada, u kojem periodu će se učiniti da bi borba protiv siromaštva u Hrvatskoj konačno započela i imala efekata. To je ova Vlada napravila, između ostalog i u suradnji sa jednim institutom kao što je Hrvoje Požar koji sigurno nije imao posao samo da izračuna koliko u kunama iznosi taj vaučer koji će dobiti siromašni građani. Vi kao saborski zastupnik biste to trebali znati pretpostavljam, jer u konačnici i sve ono što smo radili ne samo ovu godinu nego i godine prije toga su bile u skladu sa zacrtanim reformama ili vi također mislite da kada netko kaže, treba napraviti reformu socijalnog sustava, ajmo sada pucnut ćemo prstima preko noći sve će biti riješeno. Dakle radi se o reformi socijalnog sustava u ovom slučaju, a vi pogledajte pa ćete vidjeti koji su sve elementi te reforme. Ovaj zakon o kojem danas raspravljamo upravo je posljedica reforme, … što je zacrtano u strategiji i u programu.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Uvažena kolegice Sobo, da li nakon strategije koju smo usvojili u Saboru Strategije borbe protiv siromaštva ima manje siromašnih? Mi ovdje možemo donositi strategije svaki dan, strategije, jeste li koju strategiju proveli u djelo? Kažete da se to ne može preko noći napraviti, da li treba za svaku strategiju 1.600 noći otprilike koliko je prošlo treba 1.600 noći ovako prstima svaki puta 1.600 puta ići i treba svaki puta čekati predizborno vrijeme da bi se napravili neki potezi zamislite onih koji ste sigurni da će izaći na izbori i kojima ćete olakšati taj mjesec život, jedan mjesec ćete? Što ako nakon toga ne bude novca? Pa šta vas briga bit će neka druga Vlada, nećete biti vi. Mislim da nisam ništa pogriješio. Drugo, Institut "Ruđer Bošković" ja kažem da obezvređujete Institut, pardon Hrvoja Požara zbog toga što kažete pa gledajte to sjedne jedan znanstvenik izračuna za jedno popodne. U tome koliko ima u Hrvatskoj jedna trećina hrvatskih građana se smatra da su siromašni, jedna trećina, došlo je na to. nakon te strategije ništa se nije poboljšalo. Svi oni pametni, školovani bježe iz Hrvatske jer znaju da ovdje nema ni pravde ni pravednosti i zbog toga odlaze i to je posljedica ovakve politike i ove Vlade i prethodnih vlada naravno, ali sada govorimo o ovoj Vladi jer ta Vlada vlada već 4 godine.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Draženko Pandek, replika.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega, posao saborskog zastupnika kako ga ja shvaćam kada dobijemo konkretni prijedlog zakona je da proučimo sadržaj i da se o njemu očitujemo odnosno da dajemo prijedloge za poboljšanja, te da ga na kraju podržimo ili ne. U vašem izlaganju sam mogao čuti puno toga ali ponajmanje o tome što mislite o konkretnom sadržaju ovog zakona, da li je on dobar ili loš. Uostalom mislim da je sadržaj zakona izuzetno dobar, da će pomoći jednom širokom spektru ljudi i da je potreban. To iz vašeg izlaganja nisam mogao do kraja shvatiti. Ja bi glasovao za ovaj zakon da je predložen i prije 6mjeseci, glasao bi za njega da je predložen i 6 mjeseci kasnije. Dakle recite mi, da li ste vi za ili protiv ovog zakona, da li ga podržavate jel on pomaže ljudima sada, pomaže ljudima u budućnosti. Mislim da nije dobro da se ovaj zakon odgađa ili da se ne donese, a iz vašeg izlaganja nisam mogao čuti o tome kako ćete se vi uopće očitovati na ovaj zakon. I još jedna stvar, iz … redova smo imali prilike čuti veliki plač oko toga što je i ovaj zakon i ovi ostali zakoni uvršteni na izvanrednu sjednicu i po hitnom postupku. U prijašnjim tjednima i mjesecima smo čuli pozive na što skorije izbore da što prije ubrzamo rad, a sada suprotno toga čujemo plač oko toga što smo tjedan dana prije skratili svoj odmor. Pa ja sam očekivao da će tražiti da uopće nemamo nikakve pauze u radu da to što prije odradimo da što prije završimo ono što moramo da prije idemo na izbore, ali ne čuli smo sasvim nešto suprotno. I ne znam kako bi to nazvao osim licemjerjem na kubik.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Pandek niste slušali, rekao sam prijepis uzmite u ruke da je to dobra mjera ali donosi se pet minuta do dvanaest ili pet minuta nakon dvanaest. Svaku kunu koja se daje siromašnima je dobrodošla, prema tome, ove mjere ne biste nikada donijeli da nisu izbori i ne možete to dokazati. Drugo, kažete nije dobro da se ovaj zakon odgađa, pa kako ćete ga odgađati kada ćete raspustiti Sabor. Sada ćete reći mi ćemo vam to osigurati, raspustiti Sabor i baš me briga tko će dalje o tome brinuti. Što ako vi izbore ne dobijete? Kažete da je čisto licemjerje što se govori o tome da je Sabor nepotrebno sazvan 7 dana prije redovne sjednice, točno jer je trošak. Kriza u Hrvatskoj je tako duboka da smo trebali raditi svaki dan subotom i nedjeljom Sabor i raspravljati o ekonomiji o bitnim stvarima. Sjetite se dana kada smo iz Sabora odlazili doma 3, 4 sata, kada smo zasjedali samo srijeda, četvrtak, petak se samo glasalo, kada ste rekli da nema se o čemu govoriti, a zemlja je na dnu dna. Prema tome, ako je tko licemjer onda su tu licemjeri zastupnici koji su dizali ruke i bili dizači ruke Kukuriku koalicije.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Tomislav Klarić, replika.
Kolega Vukšić, evo današnje obraćanje ministrice me podsjetilo na jednu seriju koja je bila tamo osamdesetih godina, čini mi se da je stalno počinjalo sa ono "Đekna još nije umrla, a kad će, ne zna se." Nevjerojatno je kako ova Vlada i svi ministri i premijer pa evo i ministrica 4 godine mandata pred raspuštanje Sabora, raspisivanje izbora stalno se poziva na nekakve prijašnje vlade, ko da je narod glup pa nije čuo, nije vidio. Ministrica je lijepo rekla da nema gladne djece u ovoj vlasti, prijašnje da je bilo gladne djece, a sjećamo se i one rezanja tanke šnite kruha, sjećamo se i o tome da je premijer rekao da nema gladnih nego da ima previše gojazne djece, no ja sam se javio iz drugog razloga jer se ovo poskupljenje koje je bilo vezano za HEP kao najava pomoći gospodarstvu od 25% pa je HEP imao dobit od 2700 tisuća kuna pa se ove mjere vežu opet za HEP. Evo ja vas pozivam, a ja ću vam dati čitav niz primjera gospodarstvenika koji su krenuli graditi svoj poslovni objekt gdje ih je HEP koji ima monopolistički položaj sa ovakvom dobiti ucijenio da mora izgraditi trafostanicu, da tu trafostanicu mora predati u vlasništvo HEP-a i još mora HEP-u platiti priključak na tu trafostanicu koju je gospodarstvenik izgradio. I to je praksa u Republici Hrvatskoj koju je omogućila ova Vlada. I sada, par mjeseci na kraju Vlade govorimo da je sve bajno zato što je sunce sijalo čitavo ljeto, što su se napunile plaže, što nam je turistički promet porastao, zbog toga što su se autoceste privremeno napunile, govorimo da ćemo pomoći nekome na kraju mandata a tri godine smo, šta smo radili? Što je izgradio HEP za ove 2 milijarde i 700 tisuća kuna osim što je naplaćivao gospodarstvenicima izgradnju trafostanica i priključak na tu trafostanicu da bi oni mogli zaposliti ljude i pokrenuti u proizvodnju.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Branko Vukšić.
U početku Vlade Zorana Milanovića, reklo se da će državne tvrtke biti kotač zamašnjak za investicije u Republici Hrvatskoj. Međutim, nije se dogodilo od tih obećanja ništa. Vjerojatno mnogi su se susretali sa monopolom HEP-a koji je država u državi. Oni koji su radili bilo kakvu najmanju investiciju, privatno radili kuću za dokup nekoliko kilovati sati vi trebate, ja sam platio 18 tisuća kuna da bih kupio, da bih trošio čim više struje, onda su to naplatili. Oni imaju porez na porez, hiljadu poreza, sazdano u toj cijeni struje. O tome nemamo sada vremena raspravljati. To je čisto zato kažem da je to čista demagogija. Gospodin Milanović u svom nastupnom govoru ovdje u Saboru je rekao izričito, neću se pozivati na pogreške bivših Vlada. Jedino što su radili 3,5 godine, 4 godine pa i dan danas, danas se više treba zaboraviti, ja sam barem tisuću kritika na HDZ-ovu Vladu. Ali sada je nekorektno govoriti o HDZ-ovoj Vladi kada ova Vlada vlada 4 godine. Iako ste mi zadnji puta vikali koliko me Milanović platio. Ne plaća me ni Milanović ni vi. Prema tome pokušavam biti principijelan. Ova Vlada nije napravila ono što je trebala, što je obećala i vidjela da se sve urušava, pokušava na krilima dobre turističke sezone i kupovanja glasaća osvojiti još jedan mandat. A mislim da je to katastrofa za Hrvatsku.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Ivan Šuker, replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Vukšić, zar vi stvarno mislite da bi se ovaj zakon dogodio da izbori nisu za 2 mjeseca. A znate čega je proizvod ovaj zakon? S jedne strane imate mjere prekomjernog deficita i pokazujete se kao veliki reformista prema Briselu. A s druge strane ljudi u Hrvatskoj ne osjećaju ove silne dobre promjene o kojima se toliko priča i onda idete na ovako nešto. Opteretite opet građane Hrvatske da bi jednom dijelu građana Hrvatske dali. Međutim, najveća je istina ove izvanredne sjednice i ovog dnevnog reda da se na ovoj izvanrednoj sjednici trebao naći jedan sasvim drugi zakon. Međutim, kada populizam stavite na papir onda dođete do nekih drugačijih spoznaja. Pa taj drugi zakon do dan danas još nije vidio svjetlo dana a sjednica je sazvana u ovakvom obliku kakva je. Međutim, ono što trebamo ovdje danas svi ponavljati, ovo je novi porez hrvatskim građanima, ovo je nekakvo 17. ili 18. povećanje poreznog opterećenja hrvatskim građanima u mandatu ove Vlade. Jer ako netko nakon 3 godine mandata nije svjestan kakva mu je socijalna slika u državi i to ne predvidi proračunom u zadnjoj godini svog mandata i ne predvidi projekcijama proračuna onoj drugoj Vladi koja će ga naslijediti sve govori o konzistentnosti politike te Vlade. A druga stvar, vama i hrvatskoj javnosti postavljam pitanje tko je 3 godine kočio potpunu upotrebu OIB-a? Jer ovo sve o čemu se danas priča, da se OIB počeo primjenjivati onako kako treba 2012. sve bi bilo jasno i mnogi koji primaju socijalnu pomoć bi izletjeli od tuda jer naprosto OIB je iz jednog razloga uveden tu ali ga je netko 3 godine državo po strani. Zašto? Možda zbog lažnih moralnih veličina u Hrvatskoj.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Šuker, bez obzira na naše različite svjetonazore i ideološke različitosti svaka čast OIB-u. Vi ste ga provodili. Međutim i u vrijeme HDZ-ove Vlade su vas bojkotirali u vezi OIB-a. Nastavila je i ova Vlada. I taj OIB nije zaživio samo iz jednog razloga, nije zaživio zbog toga kako bi se sakrili oni koji imaju što skrivati. Međutim, ova Vlada je dobila izbore upravo na tome što je rekla mi smo pošteni dajte nama vlast. Neki sudski procesi demantiraju to. Druga tema je to. Vlada Zorana Milanovića nije uspjela pokrenuti gospodarstvo. Nije uspjela napraviti najvažniju reformu koju treba napraviti a to je reforma pravosuđa. I što može na kraju svoga mandata ponuditi? Zahvaliti dragome Bogu, mada je puna agnostika i onih koji ne vjeruju dragome Bogu, u dragoga Boga na lijepom vremenu, na "krizi u svijetu" pod navodnicima i kupiti za 100 i nešto kuna glasove onih koji nažalost često podlegnu takvim demagoškim potezima.
Hvala lijepa. A sada u ime predlagateljice Vlade Republike Hrvatske potpredsjednica Vlade Milanka Opačić.
Gospodine predsjedniče ja bih samo molila da, dakle mene kao političarku možete omalovažavat, možete mi reći što god hoćete, možete me vrijeđati ali vas molim da ne vrijeđate ljude u Hrvoju Požaru. Dakle to je institut u kojem rade stručnjaci, ljudi koji ne rade posao preko noći, ljudi koji se bave svakim detaljem i kada sam rekla da smo tri godine radili s njima na tome, da, radili smo na jednom velikom projektu u kojem je izračunato do najsitnijih detalja do koje ja mislim da ovdje ne postoji, možda vrlo mali broj ljudi koji bi razumjeli o čemu se tamo radi jer je doista riječ o struci koja je išla od općine do općine, gledala gdje se koji energent koristi, gledala potrošnju kućanstva, dakle jedan vrlo opsežan posao. Vi možete misliti da je to lako, ali ja vas samo molim nemojte omalovažavati rad struke koja cijeli život radi jedan vrlo dobar posao i radi ga za 0 kuna jer ga radi za građane ove zemlje. Ova odluka o 200 kuna koja ide najsiromašnijima je politička odluka, to je odluka Vlade. Što se tiče toplog obroka u školama, zašto nije prije osiguran, zato što je i ne bi da mi ovako ne govorite da 3,5 godine nisam ništa radila ne bih vam govorila što sam naslijedila, ne bi mi padalo na pamet ali vam moram reći kad sam došla prethodna Vlada je potpisala ugovore za skoro 80 milijuna kuna veće sa udrugama nego što je bilo novaca osigurano, namjerno i to 3 godine. Zahvaljujući udrugama koje su imale dovoljno sluha za tu poziciju smanjivale su svoje proračune i mi smo opstali sa svim programima koje su udruge imale i sa postojećim sredstvima koja su bila puno manja. Hrvatska lutrija nije služila za financiranje samo projekata za udruge, služila je za puno drugih projekata koji su se financirali, jako puno i bilo bi dobro vidjeti kud su se odlijevali novci iz Hrvatske lutrije prije 4 godine. Sada je uveden red i u Hrvatskoj lutriji, novci se za to pojačano slijevaju. Tri godine sam morala nadomjestiti novac svim mojim udrugama koje rade već projekte i o kojima ovise mnoge osobe s invaliditetom. Sada, u četvrtoj godini sam mogla dobiti neke novce koje sam mogla usmjeriti ka plaćanju toplog obroka djeci, a tu nismo pravili razliku. Reći ću vam da tu ima i roditelja čije dijete nema topli obrok u školi, ali obadvoje rade u državnoj upravi i imaju plaću. I takvoj djeci smo platili topli obrok jer ne pravimo razliku među djecom, nismo htjeli to raditi. I da, vi koji dolazite iz Međimurske županije ako se ne varam, Varaždinske, odakle… … [[Upadica se ne razumije.]] Zagreba? Dobro, iz Hrvatske, mislila sam da iz Turske. Dakle morate isto tako znati da postoje županije u kojima postoje djeca koja su nažalost najviše u riziku od siromaštva i to sam govorila i to stoji. Dakle UNICEF-ovo istraživanje koje je rađeno potvrđuje to da nažalost jedan broj djece je permanentno u najvećem riziku od siromaštva i njih je u ovom programu nešto više od 20%. 20% dakle je takve djece koju smo pokrili ovim programom. Kada ste me pitali da vam nabrojim barem neke reforme koje je ova Vlada napravila, ja ću vam i na to odgovoriti. Od toga da smo ukinuti 52 parafiskalna nameta, što znači da smo ostavili gospodarstvu 380 milijuna kuna; od toga da smo smanjili 3000 ljudi u državnom sektoru koji su bili zaposleni pa je i tu svojevrsna ušteda nastala; od toga da smo kada je u pitanju OIB o kojem vi govorite da smo ga bojkotirali tri godine iz ne znam kojem razloga. Bojkotirali su ga oni i prije jer su aplikaciju soc.skrbi u kojoj je OIB bio okosnica, trebali napraviti prije nego što je Vlada Zorana Milanovića došla na vlast. Dakle taj OIB smo mi iskoristili za ovu aplikaciju, on je iskorišten za e-građanina koji je napravljen, za JPPD obrazac tzv. obrazac u kojem sada svi gospodarstvenici, dakle svi oni koji primaju plaće pokazuju i prikazuju svaki mjesec sve prihode naših građana, dakle ne samo dohodak nego i dnevnice i autorske honorare. Dakle sve ono što zarađuju mimo svoje plaće to do sada te podatke nikad nismo imali. Dakle toliko o nekim samo reformama. Ako vam bude3 trebalo još informacija o tome što smo napravili u 3,5 godine vrlo rado ću vam reći.
Hvala lijepa. Najprije računovodstvo pa onda ćemo replike. Imamo 8 replika. Poštovani zastupnik Branko Vukšić, prva.
Uvažena ministrice Opačić, da li ste napravili reformu državne uprave? 3000 manje zaposlenih nije reforma. Da li je ta državna uprava učinkovitija nego što je bila prije? Nije. Pitajte one koji ulažu. Kada je napravljena anketa sa ulagačima potencijalnim prvo što su govorili je neuređenost države. Da li ste napravili reformu lokalne samouprave, niste. Da li ste napravili reformu pravosuđa, niste. Ako mislite da je ovo što se radilo u pravosuđu i što je zdušno podržano ovdje u Saboru čak čini mi se jednoglasno, da je to reforma, nije. To je jednostavno napravljena nova organizacijska shema. I dalje se kuburi, i dalje se dugo čeka na rješenja na sudovima i upravo reformu pravosuđa postavljaju svi ulagači kao jedan od uvjeta da bi ulagali u Hrvatsku. To se nije napravilo. Kažete da su 52 parafiskalna nameta skinuta, međutim i dalje se gospodarstvo nije pokrenulo, i dalje su rezultati ti koji nisu zadovoljavajući. Da su napravljene te reforme danas sasvim sigurno ne biste trebali ići sa socijalnim mjerama sa kojima pokušavate kupiti glasače. Niste me uvjerili niti u jednu reformu. Prvo nisam vrijeđao Institut "Hrvoje Požar", skoro sam opet Ruđer Bošković rekao, Hrvoje Požar. Rekao sam da vi vrijeđate sa rečenicom da su tri i pol godine izračunavali. Niste rekli tri godine, nego tri i pol godine. Prema tome, vi ste rekli da ste s njima tri i pol godine izračunavali. Uzet ćemo prijepis.
Hvala lijepa.
Znači niti mi na kraj pameti ne pada da bilo koga vrijeđam ni vas, a najmanje znanstvenike u Hrvoju Požaru.
Hvala lijepa. Nova replika poštovani zastupnik Dragan Crnogorac.
Poštovana ministrice, evo dugo ćemo danas razgovarati o tome je li to populizam ili nije, nije bitno. Dobro će doći onima koji nemaju. A nama je bitno da konstruktivno danas pokušamo da ja bih rekao ispravio ono možda što smo propustili jer treba siromašnima pomoći, ali ima i siromašnih koji nemaju struje. Ima siromašnih koji nemaju prilike jer HEP nije napravio elektrifikaciju. Na žalost bilo bi dobro popraviti ove prijedloge s obzirom da se kaže da ima sredstava u proračunu, dakle nisu potrebna dodatna sredstva. Ja znam da možda vi preko svog ministarstva ne možete ovo pitanje da rešite, ali kao potpredsjednica Vlade sigurno možete da o tome da govorite na Vladi. Ja mislim da je to isto jedan od velikih problema, jer na žalost bit će i siromašnih koji neće moći koristiti ovih 200 kuna za struju zato što nemaju struje, nemaju da pod njim sad kad je počela školska godina da deca mogu da uče, da obavljaju svoje radnje osnovne jer na žalost u takvoj smo situaciji da HEP do sada nije preko programa koji je mogao, koji je imao SIO programa nije osigurao sredstva da završi ovaj program i da obezbedi struju svima u Republici Hrvatskoj. Ja bih volio kada bi moguće bilo kada bi se ovaj predlog ili dopunio ili kada bi se nešto napravilo i ovim ljudima koji su isto pogotovo u teškoj situaciji da ne budu diskriminisani, nego da im omogućimo da i oni imaju struju.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Branko Bačić ima repliku.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovana gospođo potpredsjednice. Ovim izmjenama Zakona o socijalnoj skrbi omogućujemo da Vlada nakon što on bude usvojen svojom uredbom poveća cijenu jednog kilovata električne struje hrvatskim građanima za otprilike 3 lipe. Igrom slučaja nakon ovog zakona raspravljamo Zakon o obnovljivim izvorima energije za čiju će realizaciju i provedbu biti potrebno dodatno povećati cijenu jednog kilovata električne energije hrvatskim građanima za oko 10 lipa. Prema tome, evo tijekom ovog dana ova dva prijedloga zakona koji će Hrvatski sabor raspraviti dovest će do poskupljenja cijene električne energije negdje oko daljnjih 15% u odnosu na važeću cijenu jednog kilovata. Kada smo svjesni da smo prije dvije godine povećali cijenu električne energije 25% i omogućili da Hrvatska elektroprivreda u prošloj godini iskaže dobit od dvije i pol milijarde kuna smatrate li to socijalnom osjetljivošću ove Vlade da dodatno povećava cijenu električne energije hrvatskim građanima za negdje oko 15%. Dakle, samo provedbom ova dva zakona povećat ćemo cijenu hrvatskim građanima za dodatnih 15% i omogućiti primjerice Hrvatskoj elektroprivredi još dodatnu dobit, dodatni profit a u isto vrijeme osiromašiti hrvatske građane. Hvala.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Đuro Popijač, replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Evo gospodin Bačić je zapravo i rekao dobar dio onoga što sam ja želio spomenuti s tim da želim nadodati na ono što je gospođa ministrica replika oko Instituta "Hrvoje Požar", institut jer mislim da to ovdje nitko niti od zastupnika ne želi. Ali sama gospođa ministrica je rekla da se na ovom prijedlogu radilo tri i pol godine. To je uvreda za Hrvoje Požar. Sasvim sigurno to nisu radili tri i pol godine, jer kao što je ministrica rekla ovo je politička odluka i oko toga se nije imalo šta raditi. Vrlo je jednostavna matematika. Tri lipe puta šest teravat sati je 180 milijuna kuna na godišnjoj razini. I izračunali su koliko to na koji volumen građane mogu podijeliti i to je jednostavna matematika. Pa s tim se zaista ne treba petljati u sposobnost Instituta "Hrvoje Požar". No međutim šta je još tu važno? Dakle, nije to tri lipe nego je to 3,75 lipa je i PDV na to. Dakle, na 180 milijuna kuna još će država uzeti 40 milijuna kuna PDV-a na taj iznos. Ukupna cijena, dakle će se nešto povećati za 1 zarez i nešto posto. No međutim oni dodaci za više od 10%, jer u cijeni struje je preko 50% već danas naknada. Tu je već, tu je tri i pol lipe za obnovljive izvore, 22 lipe za distribuciju, 9 lipa za prijenos i još onih 17 lipa za, odnosno 17 kuna mjesečno za mjerne uređaje. Dakle, ove naknade koje danas iznose 50% povećavaju se sa ove 3,75 lipa za 10%. I još su obnovljivi izvori do 2020. godine 10 lipa, preko 15% što je gospodin Bačić rekao. To trebaju hrvatski ljudi znati što se sa ovim događa. Dakle, ovaj populizam, ovo kvazi socijalno, osjetljivo ponašanje će platiti svi hrvatski građani za više od 200, 20 milijuna kuna godišnje.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Tomislav Klarić ima repliku.
Uvažena gospođo ministrice, rekli ste decidirano da je odluka o 200 kuna politička odluka. Isto takva politička odluka je bila prije nekoliko godina i poskupljenje cijene struje za 25% Pa je tim istim građanima kojima sad na kraju mandata dajete 200 kuna ta kroz ove tri godine izračunajte koliko su plaćali tu struju 25%. No ni to ne bi bio problem da niste rekli da su ukinuti 52 parafiskalna nameta. Da, ali tko se odrekao tih sredstava? Jedinice lokalne samouprave na koje je bio najveći udar od strane ove Vlade. Evo sam primjer Gorskog kotara i skidanja statusa brdsko-planinskog područja. Ljudima kojima je onemogućeno primanje pomoći s tog osnova koji su izgubili u proračunima jedinice lokalne samouprave. 50 milijuna kuna uzeto je gradovima i općinama Gorskog kotara. Samo jednim potezom i jednom brzinskom odlukom prema nekakvoj indeksaciji razvijenosti. I jedno i drugo šteti našim građanima i nema tu pomoći dok god se sustav ne preokrene na drugačiji način. I nije pošteno kad ovdje govorimo 200 kuna ćemo dati nekome pomoć, ako znamo da se ovdje u Zagrebu kupuju udžbenici za sve učenike, a negdje u Delnicama, negdje u Brod Moravicama, negdje u Skradu, negdje diljem Hrvatske jedinice lokalne samouprave ne mogu pomoći niti subvenciju djeci u vrtićima. Ova Vlada je donijela odluku o obveznom predškolskom odgoju i donijela je odluku kojom će financirati taj odgoj. Znate sa koliko? Sa 20 kn po djetetu. A ekonomska cijena djece u dječjem vrtiću je 1850 kn koje mora plaćati jedinica lokalne samouprave kojoj ste uzeli sredstva. E sad ja ne znam kakve su te političke odluke ako idu na štetu vaših građana. I sad na kraju mandata na ovaj način kupiti glas za 200 kuna.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Goran Marić ima repliku.
Hvala lijepa. Poštovana potpredsjednice i ministrice ovaj zakon ne samo da je upućen u hitnu proceduru nego je vidljivo da je pisan na brzinu. Kad biste pročitali samo članak 50. i 52. onda je vidljivo koliko je površno pisan, koliko je nekoncentrirano pisan i da je on nejasan i konfuzan. Članak 50. kaže: "Ministar nadležan za poslove socijalne skrbi donijet će pravilnike iz članka 7., 15., 23., 32. i 45. ovoga zakona u roku od 6 mjeseci od dana stupanja na snagu ovog zakona." A pojedini članci iz ovoga stupaju 6 mjeseci različito od drugih članaka. Jer 24 članka nastupaju 1. lipnja 2016. godine, a ostali članci stupaju na snagu 8 dana objave u Narodnim novinama. Istodobno propisujete člankom 50. da mora ministar propisati pravilnik iz članka 15., a u članku 15. se ne predviđa uopće propisivanje pravilnika. Ja vas molim samo da to pročitate pa ćete to vidjeti. Ali očito da nitko nije pročitao jer ne interesira ga suština. Trebalo je nešto na brzinu sklepati da se nekome učini kako je ovo odličan prijedlog zakona. Najbolje bi bilo donijeti zakon da se zabrani tri godine donošenje ovakvih zakona. I to po hitnom postupku na izvanrednoj sjednici. Hvala lijepa.
Hvala i vama kolega. Kolegica zastupnica Nada Murganić, replika.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Ministrice nitko ne želi uvrijediti, ja ne mislim uvrijediti ni vas niti vašu Vladu, ne mislim uvrijediti svakako naše siromašne građane niti ovaj institut. Ali činjenica je, i to vam moramo reći, da je vrlo svima jasno da ovim zakonom ne želite pomoći građanima, odnosno ovim mjerama, nego želite kupiti glasove sada u predizborno vrijeme. Naime, za vrijeme vaše Vlade bile su 4 zakonske intervencije. U prvom zakonu odmah po dolasku bavili ste se kadroviranjem. U 2014. godini također to kadroviranje želite zacementirati i potvrditi. Zakon 2013. godine, 31.12. je stupio na snagu i nastupili ste vrlo štedljivo. Išlo se je sa sanacijom deficita državnog proračuna upravo od onih najslabijih. Ukidale su se naknade, izgubili su branitelji vojne opskrbnine, išlo se u javnosti sa vrlo bešćutnim i teškim optužbama prema korisnicima socijalnih usluga i socijalnih skrbi. Sjetite se vaših izjava kada ste rekli da je malo djece gladno, nešto je to malo romske djece. Sjetite se izjava da trebaju roditelji zajamčenih minimalnih naknada platiti tople obroke djeci. Pokazali ste vrlo često nerazumijevanje i bešćutnost. I normalno da se sada pitamo otkud sada naglo velika briga za socijalno ugrožene? Nije to briga za njih, to je briga za vaše glasove.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Josip Đakić, replika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa gospođo ministrice ustvrdili ste u svojem nastupu da ste proveli reforme kao Vlada i da se u Hrvatskoj dogodio rast. Ja bih rekao da se dogodio rast demagogije, utopije, lažnih obećanja, populizma, zakonskih prijedloga bez pokrića i to sve možemo definirati kao rast nezaposlenosti i rast siromaštva. I sami ste utvrdili da je rast siromaštva vidljiv i da ga treba spriječiti, baš ovim zakonom. Zakonom koji je doveo do rasta siromaštva. U stručnom savjetovanju koje je sa zainteresiranom javnošću napravljeno bilo je 81 prijedlog. Od tih 81 prijedloga koji su podnijele 17 udruga i pojedinaca, 7 centara za socijalnu skrb u RH koje također smatramo stručnim ljudima niste uvažili osim djelomično 8, 73 ste energično odbili. Znači ta stručna javnost apsolutno ne postoji i ne zna ništa o tome, a napisala je silne primjedbe na ove izmjene i dopune zakona koje su sastavljene evo u ovom svom savjetovanju koje je obavljeno od 29. srpnja do 27. kolovoza 2015. Zašto ovaj zakon po hitno postupku kada su tolike zamjerke na njegove članke?
Hvala lijepa. Iscrpili smo replike i odgovore na repliku. Nastavljamo raspravu po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Na redu je klub ORAH-a, Održivog razvoja u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Mladen Novak, to je novi klub.
Predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena ministrice sa suradnicama pa ja se samo mogu složit s ovim, mogu se samo složit … [[Upadica se ne čuje.]] dobro sve u redu, mogu složit sa većinom onih koji su dosad uzeli učešće u ovoj raspravi da je ipak ovdje riječ o predizbornom dodvoravanju i politikantstvu i populizmu i ne znam koji sve termini i demagogije i koji sve termini nisu bili korišteni. Mnogo sudionika u raspravi je spomenulo upravo jedan detalj, prilikom aktualnog prijepodneva postavio sam pitanje premijeru Milanoviću što će poduzeti po pitanju gladne djece? Tad je odgovorio da nije problem gladne djece, da gladne djece nema, da je problem u tome što se nekvalitetno djeca hrane i optužio me da se služim najnižim oblikom populizma. Dan, dva iza toga su suradnici vadili stvar iz gliba pa su objašnjavali da je pri tome se mislilo samo na određenu populaciju, odnosno konkretno rečeno na dio Romske djece, pa se govorilo o onom famoznom tankom rezanju šnjita. A vi znate i sami kad poslije netko, poslije govornika svi njegovi suradnici se moraju javiti za riječ da bi obrazložiti što je pjesnik htio reć, da on ustvari, i oni su svjesni da je govorio ono što ne treba. Ali još jedan detalj koji je uobičajen kad je riječ o ovakvom dodvoravanju, odnosno kad je riječ o nečem što nije kvalitetno napravljeno onako kao bi trebalo je ovaj obrazac. Ovaj obrazac je na stranicama objavljen, to je savjetovanje sa zainteresiranom javnošću, savjetovanje obavljeno u periodu od 29.srpnja do 27.kolovoza. Kad neko u tom periodu ili preko Božića i Nove godine radi savjetovanje sa zainteresiranom javnošću u pravilu to znači da je cilj da sve prođe u miru i tišini i da nitko ne zna za ono što je objavljeno, odnosno što se planira. Osim toga kvalitete ovog materijala, ja moram priznat da je za mene prilično razočaravajuća, a još je više razočaravajuća za udruge koje su se javile i koje imaju dvadesetak prijedloga amandmana na dvadesetak članova koji uopće sa ovim tekstom nisu obuhvaćeni što znači da mi ne možemo čak predložit amandmane na taj tekst zbog našeg Poslovnika, ali je rješenje katastrofalno. Sjetite se nema dugo smo pričali u ovoj istoj sabornici o tome, o Zakonu o dječjem doplatku, taj zakon je izazvao puno bure, ali tad je rečeno da je, žao mi je što ovdje nema kolege Grbina on je dao tu izjavu to sam gledao na televiziji, da je sama ideja dobro pogođena, ali da je zbog ozbiljnosti na koji način će Vlada pristupiti rješavanju tog problema oni rade cjelovit zakon, Zakon o inkluzivnom dodatku, jer ja sam samo načeo probleme. Imamo navodno dva, možda tri tjedna za zasjedanje, ja koliko znam povjerenstvo ili radna grupa ili radni tim kako se već zove se sastao samo jedanputa po tom pitanju. Kad će bit taj Zakon o inkluzivnom dodatku koji bi donio, ponudio cjelovito rješenje? Očito da za mandata ove Vlade i ovog Sabor sigurno neće biti. Stanje u ovom resoru nije samo, ne odnosi se samo na ovaj zakon. Moram spomenuti ova događanja koja se ovih dana upravo odvijaju, žao mi je što je predsjednik Leko otišao, dizao sam ruku, tražio sam stanku, međutim nije me uočio, ali to je doduše moja greška što nisam bio dovoljno uporan i glasan, a mislio sam progovoriti o Centru za odgoji i obrazovanje Vinko Bek, Centar za slijepe i slabovidne osobe i također i o Centru za odgoj i obrazovanje Goljak podružnica Rudeš. Vidim reakcija ono pokušavam nešto. Stvar je u tome da ja ne optužujem ni ovo ministarstvo, ni ravnateljicu ona kaže da je njoj najbitnija sigurnost korisnika i osoblja da joj je na prvom mjestu, to je njezina jučerašnja izjava. Ja se s time mogu složiti, ali što sa onom činjenicom da je stanje tog objekta već 10 godina tako? A što sa činjenicom da je 250 tisuća kuna uloženo u uređenje dvorišta i igrališta? Sanirano je klizište, što za ovo se nije znalo ili se moralo saznati tek 3 dana prije početka škole? To je onaj problem, a nije ipak riječ o osobama koje će se lako prilagoditi, promijeniti ustanovu promijeniti, objekt, ambijent, mislim da ste morali malo više sluha za to. Godinu i pol dana je na snazi ovaj zakon, u obrazloženju stoji da smo uočili nakon godinu i pol dana da dodatno izlažemo riziku od siromaštva 3.103 djece, na to smo upozoravali prilikom rasprave kada je bilo donošenje ovog. Sjećam se tih rasprava, tada smo upozoravali na to, nije bilo sluha. I isto tako za one dvije godine famozne. Tko u Hrvatskoj može očekivati da će dobiti posao, pogotovo od ovih osoba na koje se odnosi ovaj zakon? ni tada nije bilo sluha, prodajemo demagogiju. Jedan detalj koji sam imao namjeru pohvaliti, mada sam čuo kolegicu da je reagirala vjerojatno s pravom, mislim da ipak bolje pozna ovu problematiku od mene, da se angažiraju sada uredi državne uprave. Ja mislim da je to dobra ideja, ali strah me s obzirom na iskustvo koje imamo. Da li će se ponoviti priča koju smo imali sa jedinstvenim tijelom vještačenja? Ja ovdje imam fonogram te rasprave, sjećam se na što smo ukazivali i to uglavnom skoro svi oporbeni klubovi i ministrice danas ste rekli da se nitko nije pozivao na uštedu. U ovom fonogramu stoji vaša zamjenica je branila taj zakon, da između ostaloga je riječ i o uštedi. A kakvo je stanje, na kraju krajeva ja sam tražio nema dugo ne tako davno i stanku vezno uz funkcioniranje jedinstvenih tijela vještačenja, a kakvo je stanje možda najbolje govori i to da je Vlada donesla uredbu u međuvremenu o izmjeni Zakona o jedinstvenom tijelu vještačenja čime je uključila i vanjske suradnike. Znači, kolegice bili ste u pravu kada tvrdite da se taj problem nije ničim smanjio nego dapače smatramo da je i povećan. Ovdje je mnogo govora bilo oko el.energije. Vlada je donesla uredbu i oko toga. Uredba o kriterijima za stjecanje statusa ugroženih kupaca energije iz umreženih sustava i sada čujemo obrazloženje tri, tri i pol godine nebitno, radilo se, stručni timovi, radio je jedan institut ozbiljan pristup tome tri godine studiozno i onda pogledajte zakon koji je donesla ova Vlada Zakon o energiji iz 2012.godine članak 54.u kojem stoji "U roku od 6 mjeseci od stupanja na snagu ovog zakona Vlada će donesti ovu uredbu". To je rok koji je Vlada sama sebi propisala, 6 mjeseci, a zakon je stupio na snagu 19.listopada 2012.godine. Što je u međuvremenu? Taj rok im nitko drugi odredio, odredili su ga sam. Znači prema tome pretpostavka je da su znali o čemu pričaju. Imovinski cenzus, imovinski i dohodovni, da li će netko nasljeđem kuće u evo sada gledam kolege pa ću reći, nasljeđem kuće u Dvoru ili u Hrvatskoj Kostajnici ili poslovnog prostora na te dvije lokacije, da li će se izgubiti njegov invaliditet? Da li on ima mogućnost da stavi u funkciju poslovni prostor u Dvoru? Da li on ima mogućnost da proda kuću u Hrvatskoj Kostajnici bilo kome, a sa područja grada Hrvatske Kostajnice i dvije susjedne općine u godini dana 500 ljudi vam je odselilo svi u inozemstvo? Što da radimo s tim? A zbog toga gubi ova prava. Imovinski i dohodovni cenzus nemaju veze sa ovim i trebaju ići van iz ovog zakona. Satnice, sjećam se isto rasprave oko toga, kada smo upozoravali da ono rješenje koje je ponuđeno sa 6 sati da nije dovoljno. Sada imate dopise udruga u kojem kažu da vam praktički doručak tog djeteta vam traje dva sata, a mi smo umjesto da ih poslušamo, to nije nikakav gubitak 4 puta po 4 odnosno 4 puta po 5 sati ni za to nije bilo sluha. Moram se vratiti još i na ovu el.energiju i još jedan detalj. Da ste pokazali pravu socijalnu osjetljivost imate osobe s invaliditetom koje su ovisne o uređajima, aparatima koji ih praktički održavaju na životu, ti ljudi imaju potrošnju el.energije u iznosima od 1.000 do 1.500 kuna, nema toga puno ali ih ima i vi morate imati te evidencije, zato i postojite. I sada računajte ovih 3 lipe pa onaj PDV, pa one dodatke koje je kolega malo prije zbrajao, koliko će njemu biti povećanje ili njoj povećanje rate i dajemo im 200 kuna velikodušno i to im dajemo, ne 2012., pa je tri godine iza roka. Onih 25% kada je bilo dizano da smo tada rekli o.k. izuzet ćemo ove ljude njima je to ozbiljna stavka, ne, tu sluha nije bilo. Spomenuli ste reforme, dobio sam mail u kojem se između ostalog stoji na temelju europeizacije sustava socijalne skrbi u RH održan na temu, pardon, održan je 8.svibnja 2015.godine okrugli stol na Pravnom fakultetu u Zagrebu. Da nisam ponesao naočale, ali ako je to jedina zamjerka evo ja priznam kritiku, prihvaćam ju. Tu vas upozoravaju da sama reforma je totalno promašena, da je kriva, da će 100 tisuća eura, ali pazite to su stručnjaci, to sada ne priča saborski zastupnik koji je tko zna koje struke i iz koje branše došao, ovo su, ovo je stručni skup bio. I nema reakcije na to. Zašto nema reakcije na to, zašto vi uporno govorite da sve je ispravno i sve je točno samo ono što vi govorite, samo vaši stavovi. A sada sam vam taksativno nabrojao barem 10 stvari gdje smo na vrijeme upozoravali da neće, da predloženo rješenje nije dobro, da treba posegnuti za nečim drugim, da treba uvažiti pa na kraju krajeva mišljenje struke, ne morate uvažavati. I ovo što govori oporba, pa nije to isisano iz malog prsta i to je najčešće konzultacija sa stručnjacima sa terena. Zar je toliki problem pregaziti vlastiti ego i reći je, ovo je stvarno sa naše strane promašaj. I na kraju krajeva postaviti ću vam pitanje. Članci 3. do 5., ako se ne varam, ili 4. do 6. Zakona o dječjem doplatku. Onaj vaš tekst koji je ušao, koji je prošao na kraju onako snagom mišića, dajte mi recite koji je to, gdje to stoji u temeljnom zakonu. To su postali članci kojeg sada, koji su to članci u temeljnom zakonu? Toga nema. Toliko aljkavosti i površnosti na žalost i kod ovog zakona, ne samo kod ovoga nego i kod ovoga da je to stvarno žalosno. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike. Prvo poštovani Damir Kajin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, struja je pred, koliko, 3 godine ili nešto manje poskupjela za 25%. I ta ista struja danas ne smije poskupjeti niti za jednu lipu zbog ovih vaučera koje će dobiti potrebite obitelji. Struja upravo obrnuto treba pojeftiniti. Ako struja poskupi za 3 lipe onda će, plus PDV, to je negdje oko 3,75 lipa ili država će samo po tom osnovu, ne računajući neke druge namete koje će računi obuhvatiti oko 60 ili 70 milijuna kuna u svoj proračun. Međutim, zašto se javlja. Dobit HEP-a je veća od dobiti svih hrvatskih banaka. Dobit HEP-a na godišnjoj razini 2014. iznosi cca. 2,5 milijarde kuna. Pretpostavljam da će njihova dobit i 2015. biti oko 2,5 milijardi kuna. Postavlja se isto tako pitanje u što su oni investirali prošle godine 2,5 milijardi kuna. Da, investirali su. Znate u što su investirali? U otpremnine svojim šefovima koji iznose po 400, 450 tisuća kuna. U to su investirali u HEP-u.
Odgovor na repliku poštovani Mladen Novak.
Moram priznati da ste me malo iznenadili. Ja koliko poznajem situaciju u Saboru vi ste dio vladajućih. Sada vi oporbi prebacujete zašto vladajući rade ono što rade a vi ste dio njih. … [[Upadica se ne čuje.]] A ne znam, nisam baš siguran, ali ovo je sad ispalo ono samo kritika, ali ja poštujem da netko bude i samokritičan ovdje jer to baš nije često. Ali jedan dio, jedan dio, moram se nadopuniti samog sebe, svjestan sam da nisam bio dosta precizan kada je u pitanju Vinko Bek i Goljak, odnosno ta njihova ekspozitura Rudeš, bojim se da je opet u pitanju iskazana sumnja, ustvari prenosim i koje su rekli i sami roditelji da je u pitanju atraktivan prostor, atraktivna lokacija i da možda nekog interesira to. Gledajte da budemo na čisto, ja nemam ništa protiv, ako postoji druga lokacija, ako postoji drugi smještaj, ako je taj prostor određen, potreban za nekog drugog, za nešto drugo, za neku drugu djelatnost, nije bitno, ali dajte kao preduvjet da ta djeca, da ovi štićenici da oni imaju gdje biti, jer ovo sada je sigurno neadekvatno. Ovo nije isisano iz malog prsta a tim prije što je stvarno neozbiljan pristup 3 dana prije. Pa mislim da sada nama ovdje koji sjedimo da netko kaže za 3 dana ćemo raditi ne znam u Sigetu, pa opet bi bilo problema, pa kako ćemo se seljakati, ovo, ono a kamoli riječ je o ovoj populaciji. Mislim da razumijem i ovo što ste vi rekli, nelogično mi je da mora se čekati 3 ponude, 3 elaborata, mislim ako može netko nakon 10 godina reći e danas ću ja to zatvoriti onda ne može se čekati sada 3 nekakva elaborata da bi se udovoljilo tome.
Druga replika, poštovani Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolega Novak vi ste u vašoj raspravi rekapitulirali brojne prijedloge ovdje i rasprave koje smo vodili u vezi ovog ministarstva i zakona koje je ono predlagalo tijekom ovog mandata koji evo traje 3 i više od 3,5 godine. Nažalost, nailazili smo na ocjene kao što ste i sami rekli da je to populizam, demagogija, strasti oporbe itd.. Evo, kada se to tako radi onda važi ona slavonska "kada neću kako ću a kada hoću lako ću". Evo ovako putem ovakvog zakona 2 tjedna pred raspuštanje Sabora lako ćemo riješiti sve socijalne probleme a ima ih dosta. Sjećamo se, ja ću malo ponoviti, također sjećanja kada smo govorili o gladnoj školskoj djeci za koju je prvo rečeno da su to uglavnom Romska djeca, pa onda je rečeno da ima i crnog kruha, ne mora se jesti bijeli. Pa onda ima puno pretile djece da je to glavni problem a da nisu problem gladna djeca itd.. Sada odjedanput evo pred same izbore imamo potpuno drugačiju situaciju. To je ono sada kada hoću onda se može, onda ćemo lako a kada neću postoje razno razne dakle i optužbe i opravdanja za nečinjenje onoga što je oporba i vi i ja i mnogi drugi predlagali i to s pravom. Poznavajući dobro socijalno stanje u Republici Hrvatskoj, broj siromašnih, stupanj siromaštva i svega ostaloga. Eto hvala lijepo.
Odgovor na repliku, uvaženi Mladen Novak.
Hvala lijepo. Kolega Grubišić, sad je u uvodnom dijelu ili u naknadnom javljanju ministrica pohvalila se sa projektom prehrane djece u školama. Ja se slažem, to je za svaku pohvalu i evo ako vam to ikad išta bude značilo u životu, evo ja pohvaljujem i taj prijedlog i to rješenje. Ali istovremeno ću podsjetit na rečenicu na aktualnom prijepodnevu, na rečenicu koju je meni uputio premijer sa ove stolice na kojoj vi sad sjedite, da se služim najnižim oblikom populizma jer da u Hrvatskoj nema gladne djece, samo što se djeca nezdravo hrane. Hvala lijepo.
Sad ćemo čuti repliku Stjepana Milinkovića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Novak, govorili ste o onoj tišini koja je bila glede savjetovanja i naravno sad ta tišina malo pred izbore se ona prekide i ide malo glasno jer mi ćemo sad ovo i ono. A mi si ne možemo predbaciti, ja i vi i mnogi koji smo upozoravali na ozbiljne probleme u području socijalne skrbi, vi ste govorili o konkretnim stvarima od … i ja sam govorio o centru … itd., ali pustimo sad to. Ali posebno smo glasni bili glede jedinstvenog tijela vještačenja o kojem ste vi i danas govorili i bilo je po onom sistemu pa hoće pa neće, pa uglavnom neće i što se dogodilo, nakupilo se bezbroj predmeta. U međuvremenu kako je počelo još je 10 000 se nakupilo, još 10 000 nažalost. I šta sad? To se reflektira naravno na svako područje, a mi danas govorimo ovdje iz područja socijalne skrbi. Ajmo reći evo kolegica Murganić je rekla na onom doplatku za njegu u kući, pa tu je sigurno ušteđen dio novca, ovog novca, ušteđen je dio novca, tu … nema, dakle koji nije isplaćen, nije riješeno, nije isplaćen i sad kaže evo vama 200 kuna. Druga stvar, sigurno da je nabrano puno novca od ovih kojima bi se sad kao pomoglo s ovih 25%. Itekako i više nego što bi trebalo koliko su preplatili ajmo reći kroz ovo vrijeme što se dogodilo. A treća stvar, ako je računati po onome što se događalo sa onim otpisom duga kako je ono išlo i kako je to postiglo rezultate, baš i nije, a sad ako krene se to u realizaciju pa to isto tako neće baš biti brzo i žurno pa po svemu tome ispada po onoj pjesmi nosio je dar od srca ali joj nije dao. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, Mladen Novak.
Hvala lijepo. Pa kolega evo 14.7. ove godine sam tražio stanku u ime kluba vezano uz jedinstveno tijelo vještačenja. Rasprava o tom zakonu je bila 5. ožujka. Između toga ako se dobro sjećam je bila rasprava o Zakonu o dječjem doplatku kad smo ukazivali koliko ima tih slučajeva i da je upravo ovo što ste vi rekli da broj raste …. Svaki puta smo dobili odgovor da ne baratamo točnim podacima dok nismo dobili onaj zapisnik sa onog radnog tijela, radne grupe ili kako se već zove kada se pokazalo da ustvari ne samo da smo u pravu nego smo još bili i skromni u našim predviđanjima odnosno u strahovima. Ali sama činjenica da Vlada u vremenu dok Sabor ne zasjeda donosi uredbu kojom ispravlja ono što joj u tri navrata kroz pola godine mi ukazujemo, mislim to je onaj pravi populizam. Ja znam da je ovo što vi meni govorite točno, da je to istinito, da je argumentirano ali ja ću uporno tvrdit da to nije istina. E nakon toga ću ja doći sa svojim prijedlogom u kojem je sve to obuhvaćeno, pa između ostalog sjetio sam se i one priče oko dobnog ograničenja, rekla je struka ne može se vještačit dijete do godinu dana. Je l se sjećate toga? Pa kad smo postavili pitanje što sa djecom koja se rode sa Downovim sindromom, šta treba, nešto posebno dokazivati. E sad vidi vraga u ovom zakonu to je brisano, ali sad je to prijedlog vladajućih i sad je to kvalitetno rješenje, a kad sam ja to s ove govornice govorio e onda je pričam nebuloze jer je to u suprotnosti sa mišljenjem stručnjaka.
Vrijeme. Repliku će sada iznijeti poštovana Nada Murganić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Novak, da, vi ste rekli u svojoj raspravi da je najteže pognut glavu i … barem tako nešto pa priznati grešku odnosno pregristi vlastiti ponos. Mi smo cijelu 2014. raspravljali o Zakonu o jedinstvenom tijelu vještačenja. To je bio jedan mali zakon u kojem smo upozoravali da ne može zaživit u praksi jer ništa ne rješava, međutim apsolutno nijedan amandman nije se uvrstio. Nije to bilo zato da mi dokažemo svoje ja nego zato što je znanje i struka i iskustvo na terenu pokazivalo dvije stvari: da se ne mogu ukinuti tijela vještačenja postojeća dok ne počne i ne uhoda se sa radom novi odjel odnosno nova služba, da se neće moći vještačiti samo na osnovu osoba koje su stalni zaposlenici u zavodu, da će se trebati imati lista vještaka, specijalista i subspecijalista, štošta. Vrlo često smo o tome razgovarali zato što su se iz ostalih šest ministarstava dakle mijenjali, usklađivali zakoni da bi se uskladili sa ovim Zakonom o jedinstvenom tijelu vještačenja i sada nažalost imamo situaciju da, opet ponavljam ne izmišljam ja nego struka, upozorava da su ne ladice nego sobe pune predmeta, ne samo u centrima nego u područnim službama mirovinskog. A nije ni to važno, važno je to da ljudi ne mogu ostvariti prava na dječje doplatke, osobne invalidnine djece i odraslih, doplaci za nepokretne koji iznose 500 kuna ili 350 kuna, a ovdje velikodušno dajemo 200 kuna. Treba, ali treba omogućiti ljudima da ostvare svoja prava, da se izvještače da li mogu ići raditi ili ne mogu, da li se mogu dalje školovati ili ne mogu.
Na repliku odgovara poštovani Mladen Novak.
Hvala lijepo. Slažem se sa svim što ste vi rekli i samo dodatno da naglasim nije problem da li nešto funkcionira ili ne funkcionira u smislu problema, nego je problem u tome što oni ljudi kojima je najpotrebitije oni na žalost imaju nekakve periode da ne mogu ostvariti svoja prava, a to nisu baš zanemarivi brojevi. Ja vjerujem da se nije bitno promijenila ona stvar, jer inače do ove uredbe ne bi ni došlo u odnosu na onaj zapisnik koji smo prošli puta citirali. U svojoj replici vi ste spomenuli još jedan detalj koji ste u stvari povezali sa, upravo sa jedinstvenim tijelom vještačenja. Ja moram priznati da nisam upućen dovoljno u to da mogu sad reći da li su počele pripreme ili nisu počele, ali nadam se da uredi državne uprave koji su angažirani sad po ovom neće proći na isti način, da nećemo opet doživjeti istu priču samo što s obzirom na izborni ciklus odnosno na održavanje izbora praktički neće imati tko upozoriti dobrih pola godine na to. I druga stvar, s obzirom da vidim da je ipak ponešto drugačiji pristup danas ovoj cijeloj raspravi u ime kluba smo predložili tri amandmana. Ja vas lijepo molim da ih dobro pogledate, proučite. Nisu pisani zbog nas, nisu pisani zbog ne znam čega. Te amandmane nismo predložili mi, mi smo samo ih u ime udruga roditelja ih predložili, a riječ je uglavnom o cenzusu i imovinski i dohodovni. To stvarno nema smisla da bude. Nitko neće izgubiti invaliditet zato što je naslijedio kuću ne znam u Dvoru.
Replicira Josip Borić.
Hvala lijepo. Pa kolega Novak, vi ste se u jednom trenutku pitali koliko će biti povećanje znači cijene električne energije, tj. koliko će iznositi povećanje računa korisnika električne energije. Za onoga tko troši oko 1000 kilovat sati, a takvih ima jako puno to nije nešto što je malo, ali je dosta prisutno u Hrvatskoj. To vam je negdje oko 30 kuna plus PDV. Znači oko 37 i pol kuna po računu puta 12 mjeseci, izračunajte koliko je to. Oni koji troše više ti računi će biti još viši. Dobit HEP-a je 2 milijarde i 700 za 2014. godinu. Oni su u 2013., 2014. i petnaestoj i 2012. na temelju povećanja 25% na računima građana naplatili negdje oko 5 i pol milijardi više nego što su građani plaćali do 2012. godine, 5 i pol milijardi. Od tih 5 i pol milijardi koje su naplatili govorili su da će napraviti jedan investicijski ciklus i početi graditi termoelektrane, hidroelektrane itd. Nisu napravili temelj niti jedne jedine, da ne govorim o korisnicima koji su na PPDS-u, brdsko-planinskim područjima itd. koji ni dan danas u 21. stoljeću nemaju električnu energiju jer HEP kaže ne isplati se. I što sada imamo? Imamo priču u kojoj donosimo zakon, uredba će potpisati kriterije. Slušam nedavno pomoćnicu ministra koja kaže mi ne znamo tko će to platiti, mogu platiti operatori, mogu to platiti građani, a može platiti možda i država. Ona ne zna. Još uvijek ne zna. I onda se javi jedan operator i kaže mi ćemo to preuzeti na sebe. Sad ja pitam što sa tim korisnicima ako operator preuzima njihov obvezu znači li to da ti korisnici onda ne plaćaju te tri lipe nego plaćaju si ostali kod drugih operatora. Gdje je tu jednak odnos prema svim? To je ono pitanje koje se nameće, jer što drugo reći kažem nego da ne znamo što radimo, donosimo zakon, ali bitno je da vas počastimo na tuđi račun, ali mi ćemo i dalje lijepo izgledati i evo nas pomalo ponovno na izborima.
Vi to pitate kolegu Mladena Novaka, pa će vam on i odgovoriti.
Potrudit ću se. Je što se tiče toga kao i do sad jako često bilo je izjava koje su stvarno bile kontradiktorne čak da ne kažem u istom danu su znale biti od predstavnika Vlade toliko kontradiktorne izjave da nismo više znali što će na kraju biti od toga svega poput onoga da neće biti iz državnog proračuna, pa će biti iz državnog proračuna, pa će biti iz dobiti poduzeća pa na kraju to ide sve skupa ipak iz džepova svih, ali svih uključivo čak i onih kojima se pomaže, čak i njih. A ja sam naveo one slučajeve gdje su ljudi na uređaje, aparate ili kako se to već stručno zove imaju preko 1000 kn ratu i sad ovo im sigurno nije baš neka utjeha. Ono što sam zaboravio a što su me isto udruge zamolite njegovatelj. Traži se izmjena da to bude pravo osobe sa invaliditetom ili djeteta sa teškoćama u razvoju, a ne roditelja ili onih slučajeva što smo imali da izbjegnemo one slučaje kao što je bio na žalost onaj slučaj. Ja čak mislim da ste i vi u obrazloženju zakona na to mislili kad ste se pozivali na praksu suda da imaju krivo tumačenje. Mislim da bi tim rješenjem izbjegli sve moguće nedoumice jer onda je direktno nositelj prava osoba sa invaliditetom, odnosno dijete sa teškoćama u razvoju. Mislim da bi to i vama puno olakšalo.
Poslušajmo sada repliku Dujomira Marasovića.
Gospodine predsjedniče, kolega Novak. Dosta ste rekli, ali nekako nedorečeno da su pokazali socijalnu osjetljivost a nisu. To je za njih nepoznata kategorija … [[Govornik se ne razumije.]] Misleći je pojam, a nikako u operativnosti. Govorili ste da je iseljeno iz Kostajnice 500 ljudi. Ova politika je u zadnje četiri godine protjerala iz Hrvatske 100000 momaka i djevojaka. ISIL je, islamisti su potjerali i to ovi su potjerali 100000 od 4 i pol milijuna. ISIL ili islamisti su potrali 45 milijuna i 300 tisuća. Samo na organizirani način pa je to stvorilo sliku. A ovi autobusima uredno, vlakovima, avionima nitko nije iselio, a 100 tisuća. I sinoć dopredsjednik Sabora kaže da je došlo u Hrvatsku 100 tisuća, to su uglavnom, i da to je Hrvatska na nuli. To su povratnici iz Srbije ali to su bakice naše i djedovi, neka su došli. A to ne može ni stvarati ni rađati djecu. Nema tko u Hrvatskoj rađati djecu. Idemo u propast što se kaže, da sad ne nabrajam jer imam samo dvije minute. Govorili ste o populizmu. Pa koji je populizam Milanovića da ga svaku večer i cijeli dan 24 sata vrte ispred pape na HRT4? Svetiji je od pape. Koliko on plaća tv pretplatu? Je li to sukob interesa? A govorimo o struji, to mi je glavna opaska. Ove dvije točke, današnji dnevni red bi trebalo proglasiti, ovo je rasprava o poskupljenju struje od 15% hrvatskim građanima. I ovih 200 kuna što će dati sirotinji to je samo kompenzacija za ovo poskupljenje. Da su oni bili socijalno osjetljivi prije tri godine, poskupili su struju, kad je Bog dao vode i nije HEP znao što će sa strujom, trebala je pojeftiniti 25%, a oni su je digli 25%. I sad opet dižu 15%. Ja ću reći samo kompenzacija za poskupljenje i trebao bi dnevni red biti ove dvije točke rasprava o poskupljenju električne energije za 15%. Hvala.
Nije to potpredsjednika Sabora koji nema poslovničku mogućnost da vas upozna sa točnim brojkama Ureda za statistiku, odgovorit će vam Mladen Novak.
Ali bez brojki i statistike. Spominjali ste populizam i sad ste između ostalog naveli da ne znam premijera prikazuju prije pape. Pa moram priznati iako sam protiv toga kada tu temu vežemo uz ovu, ova je ipak preozbiljna, ali ću vam odgovoriti ne zato što mislim da njih treba štititi ili da ih treba braniti ali sam pročitao na portalima komentare da je sramota da je HRT cijelu utakmicu Hrvatska-Slovenija fokusirao predsjednicu države, a da nijedanput u kadru nije bio premijer koji je isto tako bio na toj utakmici. Ne znam, nisam gledao utakmicu tako da ne znam da li je to točno. … [[Upadica se ne razumije.]] Što se tiče socijalne osjetljivosti vladajućih, gledajte, čim donose nekakav zakon bez obzira, čim predlažu zakon koji na bilo koji način će pomoći ovim osobama ja moram reći da je to napredak. Ali da je to ne pužev korak nego ponekad imamo ono dva koraka unazad pa jedan naprijed. Da ima rješenja koja su loša, koja sad evo recimo ovaj zakon popravlja u odnosu na onaj prethodni, a na koja smo upozoravali pa na kraju o socijalnoj osjetljivosti nije bilo. Da ne pričam o Zakonu o dječjem doplatku koji je stvarno pokazao maksimalnu socijalnu osjetljivost. 3 mjeseca su ti ljudi izgubili za što? Za ništa. Tako je isto moglo nakon prvog čitanja da Vlada preuzme, što na kraju krajeva je s ove govornice izgovoreno s moje strane, da preuzme taj materijal, da to bude njihov prijedlog u drugom čitanju, a na polugodišnjoj razini cijena je 5,5 milijuna kuna. Toliko o toj socijalnoj osjetljivosti.
Posljednju repliku iznijet će Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Novak ja se čudim da se vi čudite što ova Vlada pri kraju svog mandata poseže za populističkim mjerama i zapravo vara cijelu javnost, sve nas ovdje pokušava prevariti ali mislim dovoljno je prozirno da to svi vidimo. Što reći o Vladi koja je procijenjena od strane međunarodnih institucija koje prate rad vlada u svijetu među 10 najgorih vlada na svijetu? Od 144 procijenjene države u kojima su procjenjivali rad vlada Hrvatska vlada se našla na 138. mjestu čini mi se. Znači među top 10 najgorih Vlada na svijetu. Umjesto da smo u najmanju ruku među 30 najboljih jer smo članovi EU. Što reći za Vladu koja najlošije iskorištava fondove EU? Što reći za Vladu koja je zaduženost RH povećala za 100 milijardi kuna? Ili da kažem u postocima, u 2011. godini bili smo zaduženi 48% BDP-a, danas smo zaduženi 90% BDP-a. Što reći nego da će posegnuti za populističkim mjerama? I nisu im u interesu štićenici institucije "Vinko Bek", njima je interes recimo promijeniti Zakon o socijalnoj skrbi kao što su to napravili kako bi mogli promijeniti domove, ravnatelje domova za socijalnu skrb. I tamo su stavili uvjete recimo da mogu biti osobe sa visokom stručnom spremom koje su završile fakultete društvenih znanosti. Recimo može biti profesor konkretno hrvatskog ili povijesti ravnatelj Doma za socijalnu skrb ali ne može biti recimo profesor biologije ili kemije. Zašto? Vjerojatno zato što nije politički podoban jer nije član njihove stranke. O tome se radi. Dakle, isključivo ih zanima kadroviranje, ne zanima ih napredak Hrvatske, ne zanima ih uopće razvoj.
Vrijeme. Na repliku odgovara poštovani Mladen Novak.
Pa zadatak svake Vlade bi trebao biti, i ja se nadam da se uglavnom s tim rukovode sve Vlade, da podignu kvalitetu života svojih građana. Ali iskoristit ću ovu priliku da spomenem još jedan detalj o kojem je govorila ministrica, a koji sam ja u svojoj raspravi jednostavno preskočio, a to je kada je spominjala oko nesređenih financija i Hrvatsku lutriju je spominjala, tad je između ostalog spomenula i aplikacije udruga o čemu ovise mnoga djeca, mnogi korisnici toga. Ali gledajte, meni je totalno neprihvatljivo da nositelji te djelatnosti budu udruge, savezi. Što sa sredinama gdje nema udruga? Gdje imate jednostavno ne znam 4 ili 5 mogućih koji bi bili obuhvaćeni s ovim ali udruga ne postoji, oni nisu, jednostavno su takvi, nisu aktivni, nema među njima nekoga ko bi bio, ko bi to sve povukao i oni su osuđeni na ništa. Nema ih u ovoj priči ovdje. A zbog čega? Mislim, ne može biti da država svoje nekakve obaveze spušta na razine udruga, meni je to neshvatljivo. Sjećam se tih rasprava pa mi je to obrazlagano kako je to kvalitetno rješenje, ja vam moram priznati da mi je to, država bježi od svoje uloge. Ako država nije socijalna ona nema ni smisla. A ovo sad država je prenijela nekakvu svoju obavezu, temeljnu obavezu je prenijela na nekakve udruge koje možda jesu, možda nisu. Neke rade kvalitetno, neke ne rade. Mislim da je krajnje vrijeme da se taj dio promijeni, vjerujem u to da imate dobru volju, a sad još samo da nešto i poduzmete. Hvala.
Za riječ se sada javila potpredsjednica Vlade i ministrica socijalne politike i mladih poštovana Milanka Opačić. Izvolite.
Samo zbog hrvatske javnosti bi htjela reći nekoliko informacija. Naime, kad je u pitanju centar Vinko Bek treba reći da je riječ o vrlo staroj građevini. Da 35 djece je u ovom trenutku izmješteno u Kušlanovu tamo gdje se školuju i ostala djeca sa istim problemima. Da li ćemo Nazorovu obnavljati ili ne ovisi o stručnjacima koji još uvijek procjenjuju tu zgradu. Naime, za njenu obnovu bi trebalo negdje oko 20 milijuna kuna, međutim riječ je o zgradi koja je na klizištu. Ja ne bih voljela da uložimo 20 milijuna kuna poreznih, novaca poreznih obveznika a da onda zgrada prvom prigodom velikom kišom odskliže. Dakle, vidjet ćemo da li je moguće ulagati u tu zgradu, ako nije tražit ćemo neko drugo rješenje koje bi bilo onda kvalitetno za neki duži period. Što se tiče jedinstvenog tijela vještačenja i prava, vi ste ovdje mnogi govorili o tome da se na tome štedi zbog toga što ljudi ne dobivaju procjenu svog invaliditeta, to nije točno, niste vi, neki drugi su, ali koristim priliku zbog ljudi da to kažem. Dakle ljudi dobivaju novac od dana kada su podnijeli rješenje. Dakle ako su ga podnijeli 1.1.a vještačeni su 1.4.oni će dobiti zaostatke od 1.1.za sva ona prava koja su po zakonu trebali imati. Prema tome, tu nema nikakvih ušteda i nije korektno ljude time plašiti. Što se tiče ovih 200 kuna htjela bi samo dodati da su u to uključeni i korisnici osobnih invalidnina, pa će se obuhvatiti i jedan dio ovih korisnika o kojima vi govorite, koji troše pojačanu struju zbog određenih pomagala koje imaju. I na kraju još jedanput zbog javnosti ja razumijem da ovdje se polako vodi i predizborna kampanja, da se nastoji reći sve ono što može omalovažiti ovaj projekt. Meni kao ministrici socijalne politike važno je da ovaj zakon bude usvojen i da oni kojima je najteže dobiju svoju naknadu u ovom trenutku za energente. Ovaj projekt će se širiti i dalje jer je on puno širi od korisnika socijalnih naknada i da se ove naknade dakle koje smo povećali socijalne isto tako od 1.10. dođu do svojih korisnika. To je jedino što je važno jer i ja, a mislim da i većina ovdje ljudi u ovom Saboru sjedimo prvenstveno zbog građana i trebamo raditi u njihovu korist, a sve ovo drugo politikantstvo što se mene tiče ja više u to neću ulaziti. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Sada prelazimo na oblikatne replike. Prvo Mladen Novak.
Hvala lijepo. Spomenuli ste na kraju, pri kraju predizbornu kampanju, 2013.godine donošen je Zakon o tržištu električne energije i Zakon o tržištu plina tom prilikom sam postavio pitanje gdje je ova uredba, kad će biti uredba istekao je rok? Prema tome, ne možete, barem ne meni, predbaciti da ovo koristim u smislu kampanje i da je to politikantstvo. Što se tiče ustanove Vinko Bek, 250 tisuća kuna je uloženo u uređenje dvorišta i igrališta, a onda je tih 250 tisuća kuna isto bačen novac. Čujemo informaciju da je sanirano klizište, sad najedanput možda i nije. Treba dobit tri stručna mišljenja, to je procedura koja će trajati. Ali ako je 10 godina stanje takvo a to smo jučer imali priliku svi zajedno vidjeti da je 10 godina stanje tog objekta takvo, pa ne može bit da se onda preko noći donese odluka i za 3 dana snađite se negdje drugdje. Šta je radila 10 godina onda, zašto 10 godina nitko nije ništa poduzeo? I a pro po jedinstvenog tijela vještačenja i štednje vaša zamjenica kod, prilikom donošenja tog zakona je izjavila da se štedi na vanjskim suradnicima, da je to ušteda. Pogledajte si fonogram, ja mislim da je i kolegica na to mislila. Ne znam, ali decidirano je izjavila da se štedi na sredstvima, čak je i cifru spomenula kolika se sredstva izdvajaju za vanjske suradnike koji rade kao vještaci. I onda je rečeno toga ne treba, sad vi to uredbom vraćate. Znači da ipak treba.
Hvala. Druga replika, poštovana Nada Murganić.
Ma radi se o tome da ministrica opet ne želi saslušati dobronamjerno ono što se govori. Naime, ne plašim ja ljude, ljudi su uplašeni. Nije isto čekati 8, 9 mjeseci da dođe na red za vještačiti se, da bi dobio 350 kuna, 500 kuna ili 270 kuna, znat ćete o čemu se radi, 1000 kuna, 250 kuna, onoliko koliko su iznosi novčane naknade koje rezultiraju vještačenjem. Ta sredstava se neće i ako će se dobiti, te osobe po rješenju retroaktivno moći isplatiti u ovoj godini. Sredstva u proračunu će se prenamijeniti. Dakle ja govorim o toj, o toj uštedi, odnosno o toj prenamjeni a ova dospjela rješenja će se prenijeti kao obveza za proračun za slijedeću godinu. To je jedno. Drugo, što se tiče ušteda na stručnim službama, odnosno na onima koji su stručni suradnici bili tijela vještačenja. Pa kako da ja vjerujem da će uštedit na njima kada je opet onaj čuveni kredit od 70 milijuna kuna jedan dio namijenjen i za edukaciju stručnjaka koji će provoditi tijelo vještačenja. Dakle ne govorimo napamet, govorimo ono što znamo, što je pokazao teren, što govore stranke. Ljudi su s nama u kontaktu dolje na terenu i vaša pomoćnica sve to što ja govorim može provjeriti.
Treća replika poštovani Josip Borić.
Hvala lijepa. Uvažena ministrice, vi ste rekli da nećete sudjelovati u politikantstvu. Politikantstvo je kada dođete sa ovakvim prijedlogom zakona na izvanrednu sjednicu Sabora, a ne znate učinke i ne znate tko će to platiti. Zato mi postavljamo pitanja, valjda ste vi ta odgovorna osoba koja nam treba dati odgovore, a ne po sistemu ja se s vama neću više igrati. Recite nam tko će snositi ove tri lipe po kilovat satu jer imamo iskustvo, a iskustvo je iznijela pomoćnica ministra gospodarstva, znači jednog drugog ministarstva koja kaže da to može HEP ili operatori, da to mogu građani i da to može država. Znači imamo tri mogućnosti koje će Vlada riješiti u uredu, a govorimo o zakonu. pa nas interesira tko su ti, tim više što se pojavio jedan operator i rekao je mi ćemo to snositi. Pa ja sada postavljam normalno logično pitanje, ako će operator snositi u ime korisnika, da li su onda svi pred jednakim uvjetima jer ako drugi operator, HEP recimo neće snositi onda će ti korisnici plaćati tri lipe. Pa kakav je to onda zakon i kakva je to uredba? Normalna pitanja. Odgovorite nam, gdje ćete naći ovih 200 milijuna kuna jer mi tvrdimo da HEP ima dovoljnu rezervu, da je dovoljno u 4 godine naplatio tim građanima kroz 25%, da to može elegantno riješiti kroz umanjene rate na obračunima tim istim korisnicima koje ste prepoznali tih 125 tisuća. Smanjite im svaki mjesec ratu 15 kuna i neka HEP to snosi. Zašto bi građani ponovo u drugom krugu nakon 25% još plaćali danas kroz ova dva zakona 15 lipa više gotovo, zašto, čemu to? Da opet HEP gomila dobit, a da svi građani u tome sudjeluju, a Vlada sebi piše nekakve poene predizborne, pa to nije korektno. Ali nam recite što znate tko će snositi ovaj trošak od 200 milijuna kuna, njega u proračunu nema.
Sada ćemo čuti repliku Branka Bačića.
Zahvaljujem … [[Govornik nije uključen.]] Gospođo potpredsjednice ja sam htio postaviti pitanje koje sam već i u ranijem njenom izlaganju postavio, ali na to nije odgovorila. Naime, sama je sada izjavila kako su izlaganja pojedinih saborskih zastupnika već predizborna kampanja i ja bih rekao obrnuto da je ustvari ova cijela izvanredna sjednica i zakoni koje raspravljamo ulazak Vlade u predizbornu kampanju kroz Hrvatski sabor. Ali ono zbog čega sam replicirao gospođi ministrici to je činjenica da ćemo mi danas Hrvatski sabor odnosno zastupnici ako u četvrtak ili petak kada bude glasovanje usvoje ovaj zakon i usvoje zakon kojega ćemo poslijepodne raspraviti koji se opet dotiče cijene električne struje, povećati cijenu električne struje svim hrvatskim građanima koji su priključeni na sustav el.energije za 13 lipa ako znamo da je cijena jednog kilovata u jednotarifnom mjerilu 46 lipa onda to znači 26% će se povećati svim hrvatskim građanima struja električne energije od 1.siječnja iduće godine za provedbu ovog zakona i za provedbu Zakona o obnovljivim izvorima energije. To sam htio pitati gospođu ministricu koja je ujedno potpredsjednica Vlade, da li ona s time upoznata i da li zna koliki je to udar na hrvatske građane da se o tome jednostavno izjasni. To nije nikakva predizborna kampanja nego briga za ljude, a ne za birače kako je to rekao predsjednik Vlade gospodin Milanović.
Evo i posljednja replika, Dujomir Marasović.
Štovani gospodine dopredsjedniče. Gospođo zamjenice ministrice, nema ministrice, pa želim da joj prenesete moju repliku. Meni je ova ministrica simpatična ministrica, ništa osobno ovdje i meni je čak pomalo žao što je ušla u nešto što nije ni shvaćala u što će se ovo izroditi jer da je shvaćala ne bi došla s ovakvim materijalima ili je morala doći. Ali je rekla, replika je na ono da ima ovdje već predizborne kampanje. Ovo je čista predizborna kampanja i to je otvorena predizborna kampanja ovdje u ovom Domu, u ovoj dvorani sa strane Vlade i ova sjednica je predizborna kampanja Vlade RH i treba troškove ove sjednice od 6 milijuna kuna uračunati u onu kvotu koliko SDP može potrošiti u predizbornu kampanju jer nijedan razlog nije bio za sazivanje izvanredne sjednice. Sve što traže mogli su uredbom Vlade donijeti. Jel je tako? Je. znači nije trebala. A da ne spominjem sve druge stvari zašto nije trebala jer smo mogli odraditi kroz sljedeća dva tjedna ovo bez problema. Znači treba uračunati SDP u njegovu onu kvotu koju ima pravo potrošiti. Ali vi unaprijed financirate svoju kampanju kao što sada Sabor sazivate, maltretirate Sabor unaprijed trošite te novce, državne novce za svoju predizbornu kampanju kao što plaćate i neke lokalne televizije one koje navijaju za vas, dajete im kapom i šapom, a niste dali onim televizijama recimo Bujici niste dali niti kune, ni kune, a ovim drugim televizijama po milijun kuna. Unaprijed financirate svoju kampanju. Pa nismo mi glupi. To sam htio ministrici reći, zašto nas podcjenjuje? Mene osobno vrijeđa da me podcjenjuje kada kaže ima početak kampanje kada to nije svakome jasno ljudi, da je ovo predizborna kampanja. Hvala.
Vrijeme. Nastavljamo raspravu po klubovima. U ime kluba SDSS-a govorit će poštovani Milorad Pupovac. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana ministrice, poštovane kolegice i kolege. Točno je ovo što mi radimo je trošenje novca, ali i ovo što govorimo je trošenje novca jer ne raspravljamo o onome o čemu bismo trebali raspravljati. Točno je da u ovome što Vlada čini ima elemenata onoga što svaka Vlada čini na kraju svog mandata i ona prije 4 godine i ona prije 8 i ona prije 12, sve nastoje na kraju svoga mandata finiširati sa nečim što će napraviti što nisu stigli u 4 godine i uvjeriti građane u uvjerljivost svoje politike. I ova Vlada u tom pogledu nije nikakav izuzetak. Ali naša rasprava ovakva kakva jeste i kako se vodi o dilemi je li ovo populizam ili nije, je trošenje vremena Sabora, javnosti, svih koji očekuju drugu vrstu rasprave o ovoj stvari. Sramota je da toliki broj građana čeka od izborne do izborne godine hoće li dobiti ono što inače u regularnom postupku vjerojatno ne bi dobio u tako brzom postupku kao što je dobio. A mi svaki puta osporavamo jedni drugima pravo da to činimo a onda kada dođemo na vlast onda činimo isto. A o čemu se zapravo radi? Rasprava je zapravo siromaštvo u ovoj zemlji a ono je veliko i zabrinjavajuće. Stopa siromaštva je 19,5%, to znači negdje 847 tisuća ljudi u ovoj zemlji je u granici siromaštva. Kada se od toga oduzmu socijalna davanja i mirovine onda se postotak penje preko 29% pa do 44%. Da, prosječna trgovkinja u supermarketima i njezina obitelj su u kategoriji onih koji su ispod granice siromaštva ili su malo iznad granice siromaštva. Ova rasprava je dakle o narastajućem siromaštvu u našoj zemlji, ali mi ju ne vodimo i ne upozoravamo na tu činjenicu. Ova rasprava je također i o nejednakosti koja narasta u našoj zemlji, svakim danom sve više. Po nekim mjerenjima taj prag nejednakosti je prešao 30%. Prag nejednakosti je prešao 30%. I ima trend da se povećava. A mi umjesto da raspravljamo o uzrocima koji proizvode tu vrstu nejednakosti mi se kao zadnja siročad svađamo oko toga hoćemo li u danoj godini povećati naknade samcima, roditeljima samohranim kao što se to nekada govorilo i hoćemo li u okolnostima kada gotovo 15% građana Republike Hrvatske nema novce da bi platilo struju, plin, da bi platilo energente i da bi pokrilo troškove grijanja. To za te ljude mora biti uvredljivo kada nas slušaju. Kao što je i za mene bilo uvredljivo dok sam slušao većinu kolegica i kolega. Njima povećanje koje je osigurano sa ovim sasvim sigurno nešto znači i moliti će Boga da ne dođe nitko da im to ne smanji. I molit će Boga da ne dođe netko da im ne poveća troškove energenata. A samo jedna rasprava je išla u pravcu toga koliki je prihod HEP-a mogući u prošloj i ovoj godini i što se sa tim novcem čini. Ministar Šuker zna kako se moralo voditi ratove sa istim tim javnim poduzećima kao što vjerojatno to zna i ministrica Opačić, kao što znam i ja jer već 4 godine neće uložiti lipe u reelektrifikaciju povratničkih sredina, lipe, ne kune nego lipe. I nije ih sram što će imati prihod od preko 2 milijarde. I nije ih sram što im je zakonska obaveza nakon 30 dana kada se kuća obnovi da ulože novac u priključke. Ne, oni kažu odite Vladi pa neka Vlada to radi. A to je nedopustivo stanje. Jednako tako kao nedopustivo stanje da 70,5% naših građana tj. naših obitelji svojim članovima ne može priuštiti 7-dnevni odmor godišnji, odlazak na more, odlazak u toplice ili bilo gdje drugdje. I tu se onda naravno priključujemo državama za koje mislimo da s njima nemamo ništa. Imamo, zajedničko nam je siromaštvo bez obzira na kojem dijelu Europe se nalazili. Dakle mi mislimo iz Kluba zastupnika SDSS-a da povećanje je naknada sa 800 na 920 kuna, pa makar bilo i u okolnostima završetka mandata, predstavlja korist za one kojih se to tiče a riječ je o 11 tisuća 90 samaca u Republici Hrvatskoj. Mi mislimo da je povećanje naknade, minimalne naknade, samohranim roditeljima kojih je, koji imaju 3100 troje djece, povećanje sa 320 kuna na 440 kuna značajno povećanje. Samo onaj koji dođe na područje Gračaca i vidi od čega ljudi žive može znati što znači kada netko primi 100 kuna više nego što je primao mjesečno a nas ovdje treba biti sram činjenice da to za ljude predstavlja veselje, a mi raspravljamo o tome je li to populizam ili nije populizam. Rijetki od nas imaju pravo to reći jer su rijetki od nas u ove četiri godine postavljali to pitanje i rijetki od nas postavljaju uopće pitanje siromaštva u našoj zemlji. Rijetki postavljaju pitanje nejednakosti u našoj zemlji, štite kapitaliste, tajkune, vode brigu o ponosu nacionalnom, a gdje ponos može biti u tolikom siromaštvu i tolikoj nejednakosti. Ne može ga biti nit će ga biti, osim eventualno ako se to ne pretvori u neko zlo od ponosa. Što se tiče prijedloga da se, kako se kaže ugroženim kupcima energenata osigura povećanje od 200 kuna, a riječ je o 125000 ljudi, mi također to pozdravljamo ali to mora biti sistemska mjera jer ako 65%, ako 15% ljudi ne može, nema za grijanje bilo koje vrste, ni struje ni plina ni ugljena ni drveta, kao što pokazatelji Državnog zavoda za statistiku pokazuju. Ako 68% domaćinstava značajan dio svojih prihoda troši na troškove stanovanja onda je to za njih značajan prihod. Svakoga od nas tko zna koliki su mjesečni troškovi grijanja, bilo plina, bilo toplinskog grijanja druge vrste, zna da je to značajan prihod. Ali poštovane kolegice i kolege, neće to dugo trajati ako nešto nećemo početi mijenjati i ako ovom narastajućem siromaštvu, nejednakosti ne počnemo pristupati na drugačiji način. Dakle država ako sebe svede na to da određenim palijativnim socijalnim mjerama nastoji ublažiti siromaštvo, ne otkloniti ga nego ga ublažiti, onda neće napraviti mnogo, onda to nije država na koju možemo i trebamo s pravom biti ponosni jer ta država da bi ojačala naš ponos mora razvijati ekonomsku politiku i mora imati svoju monetarnu politiku, a mi nažalost godinama već od toga nemamo ništa. Nemamo. I to treba reći. Neki kolege koji ovdje sjede to znaju bolje od mene i sigurno bi to bolje rekli nego što ja to umijem reći, ali ne znam zašto to neće reći i ne znam zašto ne vodimo raspravu o toj stvari koja će onda dovesti u situaciju da ćemo imati rast i više od 1,2%, a već povećanje na 1% smanjuje siromaštvo na 0,8%, stopu siromaštva. Pa zato što nam treba što je moguće samostalnije mjere ekonomske politike i pravci razvoja ekonomske politike, zato što nam treba monetarna politika koja će biti više naša i bliža potrebama ljudi, a ne jednoga maloga broja ljudi koji tobože osiguravaju prosperitet ovoj zemlji. Ne. Da je bilo tako onda bi on bio osiguran, osigurala bi ga bilo koja Vlada prije 10 godina, a nije tako. Mi ne bilježimo prosperitet. Iz tog razloga poštovane kolegice i kolege, ja mislim da je iznimno važno da je ovo doneseno, ali da je daleko od onoga što trebamo činiti, apsolutno. Apsolutno, jer bez adekvatnih mjera ekonomske politike i bez adekvatne monetarne politike koju će naša zemlja imati mi nećemo imati državu koja će dugo moći ovakve stvari činiti kao što čini sa ovim zakonom danas. Neće. Stopa siromaštva će rasti, nejednakost će rasti, nerazvijenost će rasti i onda naravno sredstava za krpljenje posljedica siromaštva, ekonomskih razlika, regionalnih razlika neće biti. To da Slavonija izgleda ovako kako izgleda, to da u Vukovaru ima 543 obitelji koje su korisnici samoposluga za siromašne je frapantan podatak. Podatak kojeg bi se svatko od nas trebao sramiti ukoliko hoće išta reći, a da tu stvar nema na umu kad je posrijedi grad Vukovar i kad je posrijedi cijela Slavonija. A o područjima povratka da ne govorim. O Zagrebu također. Eto iz tih razloga mi pozivamo da se ovo podrži, ali istovremeno pozivamo da se o onome što je dugoročan pristup ovom, da se o tome počne raspravljati, da počnemo raspravljati o opasno narastajućem siromaštvu i opasno narastajućoj nejednakosti i opasno narastajućoj nezaposlenosti koju imamo u zemlji. Zahvaljujem.
Prelazimo na replike. Prvu će iznijeti poštovani Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Pupovac, na samom početku ste rekli da svaka Vlada čini na kraju mandata ovo isto, pa ni ova Vlada nije nikakav izuzetak. Rekli ste zapravo da svaka vlast na kraju svoga mandata kupuje. Negdje otprilike ste rekli da je sramota da građani iz izbornog ciklusa u izborni ciklus čekaju da Vlada čini ono što nije činila 4 godine. Međutim, mene začuđuje i tad ste rekli trebamo se sramiti. I sad ste rekli trebamo se sramiti jer raspravljamo o čemu? Ne znam, niste tako gorljivo govorili o tome kad sam postavljao pitanja sto puta barem u ovih četiri godine o nejednakosti, o siromaštvu. I zato smatram da jest ovo demagogija. Vi zapravo amnestirate sve ove Vlade da nek' i dalje tako čine, barem nek' čine svaku četvrtu godinu pred izbore, nek' poklanjaju, nek' kupuju glasove. Mene je toga sram. Nek' se srami svak u svoje ime. Mene je sram zbog mojih pogrešaka, nije me sram zbog pogrešaka ili SDP-a ili HDZ-a ili vaših pogrešaka, ali me sram mojih pogrešaka i ja se katkad sramim svojih pogrešaka i priznajem svoje pogreške. Čak sam ih i javno priznao za govornicom, ali se neću kolektivno sramiti. Na to nema nitko pravo me upozoravati da se sramim i neću se sramiti za to jer sam upozoravao. Tada sam bio nazivan demagogom ne samo ja, mnogi drugi. E sad kad ja kažem da su demagozi oni koji čine to, a čine samo da bi dobili izbore. Zašto to nije bilo donešeno prije 6 mjeseci? Opravdavati da Vlade to smiju činiti je veliki grijeh koji neće počiniti zato … [[Govornik se ne razumije.]] Da, ja ću glasati za taj zakon, izglasat ću ga da ti ljudi dobiju taj novac ali to je pogrešno. Time amnestiramo trgovinu.
Na repliku odgovara poštovani Milorad Pupovac.
Poštovani kolega, prvo ja nisam rekao da Vlade smiju to činiti, nego sam rekao da to Vlade čine a to znači kao i svatko od nas, tako i Vlade čine stvari koje inače ne bi smjele činiti, ali čine jer im nije zabranjeno, jer mogu. I vjerojatno ako dođete u poziciju da budete dio neke Vlade vjerojatno ćete i sami poseći za tim sredstvima. Ako ne budete imali sreće da tokom četiri godine napravite sve ono što biste smatrali da treba. Ja nisam rekao da se vi trebate sramiti, jer znam vaš doprinos raspravama o siromaštvu i o jednakosti. I rekao sam da postoje izuzeci kada je to posrijedi. Ali to da se rasprava o ovoj stvari svede samo na pitanje predizborne kampanje, a da ne raspravljamo o onome što generira siromaštvo. Da, da jako ste mnogo čuli danas o tome. Jako ste mnogo čuli o tome što generira nejednakost u ovom društvu i nezaposlenost. To je uobičajena ping pong loptanje kakvo inače imamo na površini onoga što nam je stvaran život. Prema tome, da jeste na momente to je isto izgledalo tako, kao otimanje poena u ping ponganju i ništa više.
Druga replika, poštovani Dujomir Marasović.
Štovani gospodine predsjedniče, kolega Pupovac. Vi ste rekli da se sramimo. Ja se nemam čega sramim zbog što sam ovdje izrekao, a vi se sramite zbog toga što meni sa javne govornice govorite da se sramim. Sramite se zbog toga! I nemojte mi više govoriti sa javne govornice Hrvatskog sabora da se ja sramim nečega što sam ovdje izrekao. Vi nikakav niste borac za narod, za srpsku sirotinju iz Liku, Baniju, Kordun i sela. Vi živite kao jedan elitista i ovo je maksimalna demagogija što ovdje govorite i manipulacija i tu ste velemajstor. U centru Zagreba živite, ovdje šminka po Zagrebu, ići malo u Beograd po instrukcije i plivati u tome u dobrom i lijepom životu, a srpska sirotinja što nema struje od vas koristi nikakve. Ali kad oni to prokuže bit će im kasno. Dobro, demokracija je, imaju pravo birati koga god hoće. I sad vi meni kažite da nismo govorili, ja ću govoriti o sebi, a neka drugi govore za sebe ovi što šute. Da ja nisam govorio o temi, vi ste govorili o odlasku u toplice, vi ste govorili o … [[Govornik se ne razumije.]] Hrvatske narodne banke, vi ste govorili o odlasku na godišnje odmore, vi ste govorili o utrošku novaca u HEP-u. O čemu ste govorili? Što sam ja drugo govorio i što sam ja govorio izvan teme kažite? Sve što sam rekao bilo je u okviru teme i vi meni govorite da se ovdje sramim. Tko ste vi da mi to kažete sa ovog Sabora, sa ove govornice? Tko ste vi da to imate pravo reći, da bih se ja trebao ovdje zbog nečega sramiti i stiditi zbog onoga što sam rekao. Hvala.
Na ovu repliku odgovara poštovani Milorad Pupovac.
Poštovani kolega, ja znam da ja za vas nisam jedan od 150 i kojeg zastupnika nikad bio i nikad ni neću biti. Ali samo hoću reći da sam ja jedan od 150 zastupnika i to već u četvrtom mandatu u Hrvatskom saboru, toliko da znate tko sam ako već druge stvari ne znate. A drugo i bez obzira kakav vaš odnos bio prema meni vi sasvim sigurno nećete utjecati na to kako ću i kada govoriti na Saboru. A što se tiče vas i vašeg moralnog osjećaja, kad biste imali moralni osjećaj kolega Marasoviću vi biste se pokrili ušima, a ne govorili. … [[Upadica se ne razumije.]]
Mir, samo izvolite nastavite.
Kad biste imali moralnoga osjećaja ne biste spomenuli kao što vi kažete srpsku sirotinju i ne povlačite me za jezik i nemojte da ovdje govorim o tome tko je sve i zašto zaslužan što je to tako. I kako mi koji sjedimo ovdje moramo otimati svaki priključak za kuću, svaku vraćenu kuću, svaku obnovljenu kuću i svako elementarno pravo. I ako hoćete da vam počnem govoriti o imenima i prezimenima počet ću vam govoriti. Jer moji kolege i ja smo posvetili svoj mandat, i zato ga imamo u nekoliko, a vi možete pričati što hoćete, ali jednoga dana bi bilo pošteno da se čujete.
Vrijeme. Zahvaljujem. Nova replika, Ingrid Antičević-Marinović.
Poštovani gospodine Pupovac meni je drago da ste ovako govorili u svojoj raspravi jer u biti razotkrili ste čitavu istinu. A kad čovjek kaže istinu onda je svakom na putu. Pa kod nas i ovdje se to događa u Saboru i ljudima u svakodnevnom životu. Zaista nazivati Vladu i one koji podupiru ovaj prijedlog zakona populistima zato što žele pomoći najugroženijim ljudima u našem društvu, bili oni koji su stariji od 60 godina, bilo obiteljima koje imaju samo jednog roditelja, dakle da se pomogne toj djeci ili pak upravo da se omogući sufinanciranje potrošnje električne energije. I to nazivati populizmom upravo ste to vi razotkrili. Ja mislim da upravo taj jal gdje Vlada želi pomoći onima kojima treba pomoći i koja to radi upravo onda kada i može činiti jer je i ovaj zakon posljedica reformskih zahvata zaista ovaj prijedlog zakona tako nazivati gdje se siromašnima pomaže mogu zaista samo sirotani duha.
Imamo prijavljenu povredu Poslovnika, Ivan Šuker. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora vi ste povrijedili Poslovnik, članak 238., stavak 5. koji kaže da trebate izreći stegovnu mjeru nekom tko omalovažava ili vrijeđa predsjednika ili druge zastupnike. Smatramo da ovo čitanje moralnih lekcija na način na koji je to napravljeno nije u skladu kako kolege zastupnici razgovaraju. Jer ako ćemo početi pobrajati po imenima onda možemo tako unedogled, a onda ćemo se vratiti u neka vremena koja nisu dobra. Prema tome, povrijedio je i smatram gospodine potpredsjedniče da zbog nekakve ravnopravnosti zastupnika ste trebali izreći opomenu kolegi Pupovcu.
Nema nikakve povrede Poslovnika. Kolega Dujomir Marasović prigovorio je Pupovcu, napao ga je da on ne predstavlja srpsku sirotinju nego da ovdje bogato živi u Zagrebu. Dobio je odgovor da je ta srpska sirotinja između ostalog sirotinja zbog stvari zbog kojih bi se Dujomir Marasović morao stidjeti. Ne vidim nikakvu razliku u mom odnosu prema Dujomiru Marasoviću i prema gospodinu Pupovcu. Ovo je parlamentarna debata, a HDZ-u očito uvijek smeta kada netko nešto kaže što se HDZ-u ne sviđa i to onda proglašava povredom Poslovnika. Ovo nije povreda Poslovnika, nema nikakvog govora o povredi Poslovnika. Jedini tko konstantno krši Poslovnik ste vi prijavljujući povredu Poslovnika svjesni toga da te poslovničke povrede nema. A vi se izvolite obratiti Odboru za Ustav pa će vam on izreći svoje stajalište. Sada se ponovno javljate za povredu Poslovnika iako znate da po našem Poslovniku nema rasprave s predsjedavajućim. Pa u skladu s tom odredbom Poslovnika ja vam ne mogu sada dati pravo da govorite. Posljednja replika, Damir Kajin.
Mislim svi se mi slažemo ovdje da socijalna prava su ljudska prava, a ne nikakva potrošnja. Da, treba progovoriti i o nejednakosti odnosno treba progovoriti o siromaštvu. Ali se ne slažem sa gospodinom Pupovcem kad je govorio o kolektivnoj sramoti. Slažem se sa svim ovim drugim podacima koje je iščitao, da 36% ljudi teško spaja kraj s krajem, da 19,5% ljudi u Hrvatskoj je siromašno, prije svega zbog rekordno niske zaposlenosti. To je osnovni razlog nejednakosti u ovom društvu. Svaki dan se obrti zatvaraju, svaki dan se zatvaraju dionička društva, svaki dan se zatvaraju mali OPG-i. Prag siromaštva za jednočlano domaćinstvo je 22 tisuće 916 kuna. Za dvije osobe, dvoje djece 48 124 kune. Ona obitelj koja mjesečno ne privredi 4000 kuna ona je naprosto siromašna. Svaka deseta osoba, kao što je rekao gospodin Pupovac, u Hrvatskoj ne može si recimo priuštiti grijanje. Pustimo sad godišnji odmor. Hrvatska, zato sam ustao i iskoristio priliku da repliciram, je svrstana na 16. mjesto, doslovce citiram "najjadnijih zemalja svijeta". Ja to ne mogu jednostavno shvatiti ali je tako naprosto iskazano. Jaz podjele u društvu je sve dramatičniji i sve veći i može nam se poručivati izvucite novce i počnite štedjeti, ali ako je 70% ljudi gotovo u toj kategoriji siromašnih što oni nažalost mogu trošiti? Ne samo Vukovar, hrvatski gradovi gdje nemaju te zemlje, osim one važe gdje sade sve više ne znam peršin ili nešto slično, naprosto su u jadnoj situaciji. Dok ova zemlja ne riješi problem korupcije neće riješiti ni problem siromaštva.
Vrijeme. Na repliku odgovara poštovani Milorad Pupovac.
Poštovani kolega, ja se slažem s ovim što govorite jer tim podacima bi se mogli dodavati još brojni drugi jednako zabrinjavajući podaci kao što je podatak da se korisnika javne kuhinje u Gradu Zagrebu postotak povećao za 20% u toku ove godine. I ono što sam htio još jedanputa reći, onoga momenta kada smo odlučili da nemamo svoje ekonomske politike nego da je ona stihijna i da se nameće okolnostima izvana i onoga momenta kada smo odlučili da nemamo svoje monetarne politike nego da je vezana vanjskim okolnostima i interesima maloga broja ljudi ovdje, onoga trenutka smo mi pred sebe stavili obavezu ako ničeg drugog onda moralnog osjećaja, moralnog osjećaja za drugačije gledanje na stvari nego što gledamo. S obzirom na rastuće siromaštvo, na rastuću nezaposlenost i na rastuću nejednakost. To je bilo mjesto iz kojega sam se usudio govoriti o moralnom osjećaju. A ako netko pronađe bolje i ovoga trenutka kredibilnije neka kaže odmah ću ga prihvatiti, a onome koga sam eventualno povrijedio ću se ispričati. Ali zasad moj um ne vidi to drugo mjesto, a moje uši ga ne čuju.
Nastavljamo raspravu po klubovima. U ime kluba DC-a, Novog vala i Narodne stranke reformista govorit će poštovani kolega Petar Baranović.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena gospođo potpredsjednice Vlade sa suradnicama, štovane kolegice i kolege u naravi je parlamentarne demokracije da se o svakoj političkoj inicijativi, otvorenom pitanju o zakonskom prijedlogu debatira u Parlamentima, u Hrvatskom saboru. Međutim ne mogu a da u uvodu svog izlaganja ne iskažem dojmove koje osjećam danas u ovoj sabornici. Osjećam se izuzetno tužno i na kraju mandata pomalo posramljeno. Jer slušajući intonaciju današnje debate, pojedine verbalne duele i sve ono što se spominjalo i iznosilo u kontekstu ovog zakona u nekim trenucima su ispred očiju skakale slike meni poznati obitelji koje imaju loš socijalni status ili koje imaju člana obitelji hendikepiranog, s posebnim potrebama, obitelji, slike obitelji koje se nikad ne smiju punim osmjehom. I promislio sam da na kraju ovog mandata kao zastupnik imam jednu dužnost, a to je da apeliram na sve dosadašnje, sadašnje i buduće zastupnike da konačno razinu rasprava ljudskog, humanog, odgovornog, političkog u ovoj kući dovedemo na razinu takvu da nam narod više ne daje ocjenu 1,78 i slično. Postoje zakoni koji su takve teme i takve naravi da zaslužuju poštovanje, ako ne radi nas samih, a ono radi onih na koje se odnose. Sve je danas izlazilo, i osobne netrpeljivosti i stari računi, usudio bi se reći netrpeljivosti koje izlaze uopće izvan granica prihvatljivog ljudskog. BDP, hidrocentrale, investicije, stotine milijuna duga, optuživali su oni koji su dužili prije one koji duže danas i vrlo vjerojatno ćemo u nekim narednim raspravama po istom modelu i po istoj manira optuživati one koji će zbog svih naših promašaja i nedostatka u hrvatskoj politici zaduživati ovaj narod i ubuduće. Danas mi je najteži dan u Hrvatskom saboru, meni. Dozvolite da imam taj utisak. Ne odričem pravo u debatama bilo kom zastupniku principijelno da kaže što misli, ali apeliram na vas sve iz svih političkih opcija, svih svjetonazora i uvjerenja gospodo podvucimo konačno jednom crtu prihvatljivog u ovoj kući. Jel bez Sabora koji uživa respekt ništa od iskazanog i željenog ni izlazak iz krize, ni smanjenje duga, ni kvalitetniji zakoni, ni bolji društveni odnosi, ni bolja socijalna politika neće biti moguće primijeniti i donijeti ukoliko Sabor bude pao na toliko nisku razinu i ubuduće na kojoj je danas. Ova tematika nama kao stranci posebice Reformistima nije tematika koju smatramo da će temeljno riješiti probleme, osim u slučaju onih osoba koje imaju poteškoće, oštećenja i hendikep. Mi smatramo da se socijalna slika Hrvatske mora mijenjati odgovornijim pristupom u drugim nišama. Međutim, ovaj zakon ćemo podržati jer on je ovog trenutka jedina moguća pravna trijaža, upotrijebit ću taj izraz kojom se mogu trenutno umanjiti tegobe onih koji su siromašni i trajno do daljnjeg na razini u kojoj je moguće u ovom društvu pomoći one koji su hendikepirani i bolesni. Iz tog razloga mi ćemo podržati ovaj zakon. Dat ćemo amandman na ovaj zakon koji se tiče primjene socijalnog cenzusa kada je u pitanju ostvarivanje ovih potpora potrebitima jer smatramo da se cenzus može u zakone ugrađivati kada se govori o beneficijama. Invalid je invalid, to je naš stav, invalid je invalid, da li iza njega stalo 3.000 kuna dohotka, 5.000 ili 6.500 kuna dohotka iz perspektive Reformista je sasvim svejedno. Tu vrstu diskriminacije u ovom slučaju smatramo neprihvatljivom. Jednako tako dat ćemo i amandman kada su u pitanju prava koja su kvantificirana brojem sati suporta, radi se o psihosocijalnoj pomoći, a na tragu zahtjeva i mišljenja onih koje to direktno, životno tangira, oni puno bolje znaju od nas političara koje su realne potrebe takvih ljudi. Što se tiče Doma Vinko Beg, skrenuo sam pozornost na taj slučaj i ministrici jedan otvoreni prijedlog, sami ste u obrazloženju govorili da se još uvijek ispituje statika i zapravo validnost u građevinskom smislu i spomenuli ste procjenu da je potrebno uložiti 20 milijuna kuna da se ta zgrada sanira. Bit ću toliko slobodan, za sve one kojima je takva institucija potrebna, životno potreba imate u portfelju DUDI-a, niz zgrada u ovoj zemlji, puno većih gabarita, zgrada koje mogu dati puno više mogućnosti, suporta, pomoći, tretmana koje sa 20 milijuna kuna možete opremiti na adekvatnije način i puno funkcionalnije od ove zgrade. Nemojte krpati staro, ima dovoljno zgrada u dobrom stanju koje nesposobna državna birokracija bez obzira na politički predznak, nije zadnjih 20 godina stavila u funkciju. Prema tome, kod gospodina … neka izvadi katalog, to bi na vašem mjestu napravio i ne bi odustao, bez obzira koliko još ima do izbora. I drago mi je da je netko spomenuo Gračac na kraju mandata. Ja sam mogu to slobodno reći zastupnik koji je za Gračac obilazio državne urede na početku mandata i nije samo Gračac, kompletna Slavonija i svi ruralni prostori, dio Like, dio Dalmatinskog zaleđa, Donji Lapac, Ervenik, Kistanje, zaleđe Knina, rubna područja Drniša, jako je puno krajeva koja na sramotu hrvatske politike zaključno možemo klasificirati kao zaboravljeni narod. To je jedini i pravi istiniti izraz. Zaboravljen od svih opcija od svih političkih svjetonazora od svih moralnih vertikala u hrvatskoj politici, svi onih koji su se potrudili da se pozicioniraju kao veličine u hrvatskom društvu i od svih nas. Dvadesetih godina nakon ratnih stradavanja još uvijek imamo sirotinju i zaboravljeni narod. I kada govorimo o zakonima koji barem djelomično tangiraju taj zaboravljeni narod uz one koje vidimo dnevno jer su u našem okruženju onda zaključno još jednom apeliram, imajmo minimum humanosti, dostojanstva, pa ako hoćete i onog kršćanskog učenja u sebi bez obzira jeli datum izbora za dva mjeseca ili ne kad god da se donese zakon koji će nekome kome je teško, ne pružiti ruku nego mali prst, onda možemo raspravljati kritički o tom zakonu ali radimo to na jednoj razini koja je primjerena pristojnim humanim ljudima. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike. Dujomir Marasović.
Štovani gospodine dopredsjedniče. Kolega Branoviću, ništa posebno ali da raščistimo evo na kraju mandata neke stvari …, vi ste rekli da je ugled Sabora na 1,75 ocjene jeli tako. Nije 1,75 ocjena posljedica toga što mi ovdje nešto govorimo, čak ni kako govorimo jer narod voli što se više ovdje pod navodnike rečeno svađamo mogli bi to reći, malo dinamičnije razgovaramo, to s većim interesom gleda, nego je 1,75 posljedica što nas ovdje nema prvo. Drugo, što svi šutimo, vladajući šute ono pročitaju što im reče Vlada. Evo danas glavni zakon moja uvažena saborska zastupnica Ingrid Antičević branila, ostali šute i vladajući, oporba mlaka tijekom cijelog mandata pa skoro da ih i nema. I danas prva točka dnevnog reda kada je jedna nelogičnost uletila u Sabor kada dadneš nekome 200 kuna da bi poskupio i njemu struju i cijeloj državi, to je protiv pameti. I kada je oporba složna prvi put rekla to ne valja onda vi da je zbog toga ocjena Saboru 1,75. Da je ovako Sabor radio kao što je danas bila bi ocjena 5. A vi sada tu širite neko bratstvo i jedinstvo u Saboru. o čemu vi govorite? Mi zastupamo svaku grupaciju birača koja nas je izabrala i ja govorim ono što smatram da birači koji su me izabrali da bi željeli da ja ovdje rečem. Vi ovdje … [[Govornik udaljen od mikrofona, ne razumije se.]] što misli da bi oni koji su ga izabrali i ovdje je skup tih mišljenja. Nemojte me ovdje mirit s nikim jer se s nikim ne svađam nego govorim samo nelogičnost koju je ovdje danas ministrica iznijela. I to je jednostavno neprihvatljivo da bi to bilo razlog zato što da Sabor ima 1,75 ocjenu. Hvala.
Vrijeme. Na repliku odgovara poštovani Petar Baranović.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Marasović, još uvijek sam u dobrim godinama i nimalo dementan koliko pamtim vaše ime nisam spomenuo. Govorio sam načelno i sa jednakim pravom s kojim ste vi sada izgovori sve ovo šta ste rekli u replici, s jednakim pravom hrvatskog saborskog zastupnika iznio sam svoje dojmove o današnjoj raspravi, njenoj razini, motivima za izrečeno, intonaciji izrečenoga i općem dojmu kojeg ostavljamo na građanima. Kada promatram ljude, bar ja osobno jedna od mojih prvih analiza čovjeka je koliko je dobro kućno odgojem temeljem načina na koji se ponaša. Pa dozvolite da ja smatram da bez obzira na potrebu i obavezu da debatiramo o zakonima način intonacija doza cinizma, doza zluradosti, doza i nepristojnosti u konačnici kod nekih izazivaju ne samo skeptičnost spram ove kuće nego vrlo jasno umanjuju njen značaj, ugled, ne samo kao kuće nego nas kao saborskih zastupnika, ljudi i političara. Hvala lijepo.
Druga replika, poštovani Tomislav Klarić.
Kolega Baranoviću, dok sam vas slušao, vašu rečenicu da vam je ovo jedan od najtežih dana ovdje u Saboru i da vam je jako teško slušati ovu raspravu, pa ja vas pitam je li vam teško bilo gledati roditelje i djecu sa invaliditetom kada su protestirali ovdje ispred Hrvatskoga sabora tada ili sada slušajući ovo što mi govorimo? Da li vam je bilo teško čuti da su roditelji tužili državu jer nisu ostvarili pravo o statusu njegovatelja djece sa teškim invaliditetom? Da li je bilo teško čuti i vidjeti da je 1508 branitelja ostalo bez opskrbnine, gledati na televiziji kada su djeca plakala, kolega Vukšić je o tome govorio, jer nemaju marendu? Ili slušati nas kada govorimo da 200 kuna neće nikome pomoći? Je li vam bilo teško kada ste donosili odluku o povećanju električne energije za 25%, koje su svaka domaćinstva plaćala? Ja vam mogu reći što je meni teško. Prema ovim zakonima koji su doneseni u mome gradu 42 obitelji imaju pravo na naknadu a grad još dodatno prema svojim odlukama pomaže 158 obitelji. I teško je vidjeti sve te ljude u hodniku kada dolaze po bon od 400 kuna za hranu, za subvencioniranje struje, za sve ono što im pokušavamo pomoći. Još je teže kada država donosi zakone koji se takvim jedinicama lokalne samouprave smanjuju prihodi upravo za tu namjenu što je učinjeno u Gorskom kotaru i diljem Like i takvoj, na osnovu nekakvih statističkih pokazatelja o razvijenosti općina. To je bilo teško. I kada govorimo o pomoći, 200 kuna nije pomoć. Nikakva pomoć ne može pomoći tim ljudima osim radnog mjesta i dostojne plaće kojom će oni sami prehranjivati te svoje obitelji. Ovdje ne govorimo o ljudima koji su invalidi koji ne mogu obavljati svoj posao, kojima treba pomagati na drugačiji način direktno financijskom pomoći. Ali stvaranje uvjeta da se ti ljudi zaposle, da ostvaruju prihode, ja ne vidim zašto bi vam teško bilo čuti tu raspravu o kojoj mi upravo danas ovdje govorimo.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku Petar Baranović.
Naravno kolega da mi je bilo teško. I bilo mi je teško gledati kao građanin ove zemlje i čovjeku koji je zdrav i sposoban da prehrani svoju obitelj zadnjih 20 godina kako se u ovoj državi sustavno gube pretpostavke da zdravi i sposobni svojim radom prehrane obitelji i da izađu izvan kategorije siromaštva. Teško mi je bilo gledati ono što se događalo u ovoj zemlji 20 godina, jako teško. A vi jako dobro znate o čemu govorim. I teško mi je bilo kao dogradonačelniku Šibenika dnevno primati u svoj ured i nastojati pomoći svima onima koji su potrebiti. Ali nećemo izaći na ovaj način iz situacije u kojoj siromašni … [[Govornik se ne razumije.]] I naravno da ne mislim da je 200 kuna rješenje za bilo čije probleme ali nije korak nazad nego je mali korak naprijed, barem toliko. A da zagovaram da se tim ljudima dade i deseterostruko više apsolutno, samo zato moramo stvoriti pretpostavke a njih nećemo stvoriti. Kada o zakonima koji imaju ovakvu narav unesemo toliko antagonizma osobnog, političkog, stranačkog u ovu sabornicu. Hvala lijepa.
U ime Kluba Nezavisnih zastupnika govoriti će poštovani Damir Kajin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospođo potpredsjednice, gospodo zastupnici. Da, socijalna … [[Govornik se ne razumije.]] su ljudsko pravo, to sam već rekao, to ne mogu biti smatrani ni na koji način, ili ona ne mogu biti smatrani kao potrošnja. Ja polazim od sljedećeg, dok ova zemlja ne riješi korupciju, a korupcija sigurno na godišnjoj razini uzima ili zbog nje se otima 2 do 3% BDP nikome neće biti dobro. E sada što nam je činiti? Boriti se normalno za neovisnost institucija koje će raditi, koje neće služiti i koje neće bilo koju vlast služiti. Tu mislim prije svega na DORH, jer su i oni sukrivci za ovo stanje, jednako kao i političari. Rekao sam prije, pročitao sam jedan podatak, iznenadio se, nisam mogao vjerovati da je Hrvatska svrstana na 16 mjesto, ja ne znam šta im to zapravo znači, ali doslovce citiram najjadnijih zemalja svijeta. Ja tvrdim da to ne može odgovarati istini ali je to tako iskazano. Svaka 5.-ta osoba ne može podmiriti osnovne troškove u ovoj Republici. E sada, na stranu da li je ovaj Zakon izborni, da li je ovo trajni zakon, ovaj zakon kao što su rekli mnogi prije mene treba podržati. Nije, dobro, možda netko će reći da je ovaj zakon kupovanje izbora, malo prije smo eto svi polemizirali oko ove električne energije. I ja ću još jedanput otvoreno kazati da struja ni na koji način ne smije poskupjeti zbog vaučera. Ona ne smije poskupjeti niti za jednu lipu. Dapače struja bi trebala pojeftiniti jer je dobit 2014. godine HEP-a bila oko 2,5 milijarde kuna. Šta oni rade sa tom dobiti ne znamo, osim što osiguravaju otpremnine šefovima svojih poslovnica u iznosu i preko 400 000 kuna. I slažem se isto tako sa gospodinom Marasovićem, čovjeku daješ vaucher, a onda mu poskupiš električnu energiju. Ono što si mu dao uzimaš, ali to poskupljenje tangira ne samo 200 000 recimo pojedinaca koji su socijalno ugroženi pa dobivaju vauchere nego svih 4,5 milijuna stanovnika ili 1 milijun obitelji u Republici Hrvatskoj. To se na taj način ne smije činiti. Drugo što želim reći, da suština ovog zakona ili prema iznijetim izmjenama za 11090 radno nesposobnih samaca povećava se naknada s 800 na 920 kuna, a za djecu samohranih roditelja s 320 na 440 kuna mjesečno. Bilo bi dobro isto tako da u ovoj zemlji povedemo brigu i o cca 100 000 izbjeglica ja ću reći hrvatskog roda koji su Hrvatsku napustili u zadnjih 4, 5 ili 6 godina jer ovdje nisu mogli naći ni posla ni stana i nitko im ne jamči ni posao odnosno stan. Ono što je isto tako problem, ne samo ovog zakona nego mnogih, a to je što će se teret zasigurno prebaciti na proračun za 2016. godinu. Vlada raspuštanjem jasno koje će uslijediti za 10-ak dana ovoga parlamenta, odlučila se za privremeno financiranje. To onda podrazumijeva tek plaćanje onih osnovnih troškova koji ne smiju biti veći od rashoda iz prethodne godine. To znači da se ne smije zapošljavati, ali ni donositi nikakve mjere koje stvaraju nove, veće obveze za državu. A najkasnije do kraja ožujka neka buduća Vlada, ova Vlada, nije bitno sada, bit će obvezna sastaviti jedan novi proračun. U prva tri mjeseca godine 2015. mi smo ili država je potrošila, svejedno, 29 milijardi kuna pa bi se na toj razini trebala zadržati potrošnja i iduće godine. Ipak mjere koje se donose u osvit izbora ili tik do izbora znatno će promijeniti prihodovnu stranu proračuna. Mi svi znamo da banke će zbog poreznih olakšica uplaćivati manje novaca u proračun, a i trgovcima se neki troškovi režu što će opet centralnom proračunu smanjivati prihode na prihodovnoj strani. Isto tako ne treba zaboraviti da 2016. godine nema prenošenja novaca u prvi mirovinski stup, a nove troškove kao što svi danas govorimo čine i ovi vaucheri socijalno najugroženijima, zatim podizanje raznih drugih naknada. Tu se ide sa rješavanjima što treba učiniti apsolutno, nema tu nikakve dileme, Imunološkog zavoda itd., itd. Mi ono što sada zasigurno znamo, da će negdje oko 400000 ljudi u Republici Hrvatskoj biti tangirano ovim paketom socijalnih zakona. Znači 127000 socijalno ugroženih obitelji u Republici Hrvatskoj dobit će vaucher od 200 kuna za struju. Još jedanput molim predlagače da obvežu HEP da ni na koji način ne korigiraju cijenu električne energije. 23600 osoba dobit će veću osobnu invalidninu, a za 103800 radno nesposobnih samaca i djece samohranih roditelja povećana je znači zajamčena ili biti će povećana zajamčena minimalna naknada i to će se ili kroz onu preraspodjelu od 26 milijuna kuna. 73000 ljudi u zdravstvu i zdravstvenom osiguranju dobit će ili je već dobilo dodatak na plaću što će biti ili što će činiti preraspodjelu unutar prihoda tih bolnica za nekih 190 milijuna kuna. Želim vjerovati da će se na isti ili sličan način pristupiti i kada je riječ o obrazovnim institucijama, nastavnicima, profesorima itd., u osnovnim, srednjim školama, fakultetima, veleučilištima itd. 60000 ljudi biti će obuhvaćeno Zakonom o osobnom bankrotu ili stečaju, a negdje oko 63000 ljudi tangirat će i ova nova politika kada je riječ o švicarcima. Ono što je isto tako, samo nuzgredno da spomenem, izazvalo oštre polemike barem kod mene dole u izbornoj jedinici, to je ovaj novi zakon koji bi mogao stupiti na snagu. Da li ćemo o njemu raspravljati, ali već godinu dana se o njemu govori, financiranje vodnog gospodarstva gdje bi sada trebale komunalne službe ili komunalni sustavi plaćati i onaj gubitak koji nastaje u vodovodnim cijevima, a koji u pravilu iznosi između 20 i 50%. Ako se to dogodi onda će ubuduće i računi za vodu znatno poskupjeti, a želim vjerovati da će biti razuma i da se takav zakon neće izglasati ili da će se korigirati. Sve u svemu, problem socijalno ugroženog stanovništva u Republici Hrvatskoj je izuzetan. Rekoh prije da 22916 kuna tako je treba za jednočlano domaćinstvo da bi mogao sačuvati minimum socijalne opstojnosti, a za jednu četveročlanu obitelj 48124 kune. Znači treba imati mjesečni prihod od najmanje 4 tisuće kuna da bi se u ovoj zemlji eto ipak nekako preživjelo, ali ni s time nije ili ni s time svaka 10-ta osoba u Hrvatskoj ne može si recimo kao što je govorio gospodin Pupovac priuštiti grijanje i ne znam koliko osoba ili postotak njih ne može spajati kraj s krajem. Međutim, bez obzira na sve, ovaj Zakon o socijalnoj skrbi, bez obzira na vrijeme kada se predlaže, odnosno kada će se usvojiti treba podržati.
Zahvaljujem. Čuti ćemo još izlaganje u ime Kluba HDZ-a i poštovanu Sunčanu Glavak.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Htjela sam reći gospođo ministrice, ali ministrice nema, uvažena zamjenice. Kolegice i kolege, 4 godine, 4 godine gledali smo i ništa. I onda samo par tjedana pred izbore prosvjetljenje. Da, Vlada se počela baviti prosvjetiteljstvom, doslovno. Uz sve moguće, sada nam uvode i subvencije za struju. Eto svjetla. Pa dame i gospodo, gdje ste bili i što ste radili 4 godine? Godinu dana radimo na projektu energetskog siromaštva, izjavio je jučer predsjednik Vlade Zoran Milanović a mene je to podsjetilo na ono kada vam govori preračunavam, preračunavam. Pa eto preračunali su i došli do iznenađujućih zaključaka. Prvi je bio da sve to treba hitno na izvanrednu sjednicu Hrvatskoga sabora. Da u potpunosti razotkrijemo stvari do kraja. Čak 50-ak članaka Zakona o socijalnoj skrbi za koje kažete da su morali hitno u proceduru i raspravljaju se danas na izvanrednoj sjednici stupaju na snagu 1.6. iduće godine. Krajnja je politička drskost objašnjavati građanima da je ovaj zakon nešto što će im sada, odmah, idući mjesec olakšati svakodnevicu. To jednostavno nije istina. Dolazi li sve to nama na klupe iz Ministarstva populizma? Danas je, mnogo se govorilo o populističkim mjerama, građani nisu naivni i građani će sami procijeniti tko je što napravio i tko što govori. 4 godine metoda pokušaja i pogrešaka zakona koji su unazadili sve segmente društva neće promijeniti stvarnost građana u ovih 14 dana. Segment socijalne politike o kojem danas govorimo ozbiljno je srozan udaljavanjem resornog ministarstva od stvarnosti. Tako ću samo podsjetiti da je ovo isto ministarstvo i ministrica Opačić tvrdila da nema gladne djece u Hrvatskoj dok nas je premijerova supruga uputila da se crni kruh može rezati i na tanje šnite, jeftinije je i zdravije rekla je gospođa Milanović. A premijer šeretski je dometnuo kako danas nije problem glad u Hrvatskoj, gladna djeca, već prekomjerna težina. Sada bez imalo stida, iz ovog istog ministarstva dolazi velika najava da će 17500 zamislite gladne djece u Hrvatskoj imati osiguran obrok. Mi u klubu Hrvatske demokratske zajednice podupiremo svaku mjeru koja će našim građanima olakšati život ali na ovakav način igrati se ozbiljno sa memorijom naših građana mislimo da je apsolutno nepristojno. Osim rješavanja gladi riješiti će ministrica i struju. I bi svjetlo, rekli bismo. Kaže riješiti će to uredbom Vlade, dakle ne novim zakonom, ne danas, ne sutra. Zašto uzima te novce od 1250 umirovljenika i svih drugih građana kako bi prikrili promašaje svoje Vlade? Koliko ste novaca potrošili na outsourcing, uvjeravali ste nas da će to biti izvrstan potez, na otpis dugova, na vlastitu promidžbu? Koliko ste novaca na to potrošili? Izračunajte, sjetite se. Smanjujete naknade za najsiromašnije članove hrvatskog društva, za uvođenje vaučera, za potrošnju električne energije, slobodno možemo reći da je novi namet građanima i udar na ionako niski standard. Najugroženijim građanima svojim ste izmjenama zakona prošle godine u siječnju smanjili socijalna davanja. Obiteljima sa više djece uzeli ste 15% i hvalili se da ste uštedjeli. Da, na račun najsiromašnijih uštedjeli ste 140 milijuna kuna. Smatramo da to nije nešto čime bi se trebali hvaliti. Do donošenja toga zakona pomoć za uzdržavanje za primjerice obitelj sa sedmero djece bila je 3000 kuna. Nakon što ste zakon izmijenili uzeli ste im 440 kuna. Izračunajte koliko je to kilograma kruha, koliko je to litara mlijeka. Licemjerno. Samo nekoliko tjedana pred izbore osjetili ste empatiju prema onima o kojima ste u resornom ministarstvu bili dužni brinuti. Cijeli mandat manipulira se najnemoćnijima i onima kojima je potrebna solidarnost cijelog društva. U 2014. i 2015. godini zbog zakonskih izmjena uzeli ste najsiromašnijima 230 milijuna kuna a sada ćete im kao nešto vratiti, oko 150. I to opterećujući sva kućanstva među kojima je, podsjećam i milijun 250 tisuća umirovljenika. Najsiromašnijima u ovoj zemlji očito ne preostaje ništa drugo nego se moliti da što češće pada kiša da HEP dobro posluje da ne dođe do poskupljenja struje kako bi ostvarili naknadu za energetsko siromaštvo. To ste napravili, to ste predložili. Onda se čudite kada kažemo da je riječ o predizbornom potezu. Kada je riječ o socijalnoj politici i siromaštvu o tome ste trebali voditi računa. Hrvatska je među najpogođenijim zemljama EU. Pa zašto ste potrošili 4 godine, a niste to rješavali? Osim toga, ovim izmjenama derogiraju se ovlasti centara za socijalnu skrb. Dalo je primjedbe oko 900 stručnjaka, socijalnih radnika koji vrijedno rade, oglušili ste se na njihove primjedbe. Pa zar oni nisu važni? Zar struka ne zauzima nikakvo mjesto ovdje? Samo politika? I to koja radi u pogrešnom smjeru i radi nered. Prenosi se na Ured državne uprave nove ovlasti. Zadužujemo se da bi otvarali nove urede. Jer naime samo u većim gradovima postoje uredi državne uprave. Kuda će ti ljudi odlaziti, kuda će stari i nemoćni, kako će oni? Jel' itko to pita? U Hrvatskoj u riziku od siromaštva živi više od 20% stanovnika. Kolegice i kolege uz Bugarsku, Grčku, Litvu, Rumunjsku i Španjolsku nalazimo se nažalost u vrhu zemalja EU po ovim brojkama. Najugroženije skupine stanovništva s obzirom na ostvarivanje prava za zajamčenu minimalnu naknadu jesu samci, oni koji su nesposobni za rad, umirovljenici, osobe starije od 65 godina, osobe s invaliditetom. Obitelji s velikim brojem djece ovim izmjenama i dopunama zakona nisu obuhvaćene. I dalje su ograničene u ostvarivanju prava naravno ukupnim prihodom visinom bruto minimalne plaće u RH, što će i dalje za posljedicu imati siromaštvo i dalje osiromašenje obitelji s većim brojem djece. Međutim, sam način realizacije koji nam predlažete su dodatni troškovi koje snose građani RH koji plaćaju dodatno povišene račune energenata. Kolegice i kolege to nije socijalna mjera ove Vlade, već solidarnost građana o kojoj građani moraju odlučiti sami. A građane nitko ništa nije pitao. Primjenom vrlo restriktivnog Zakona o socijalnoj skrbi tijekom 2014. i 2015. uštedjeli ste 230 milijuna kuna na socijalnim naknadama i naknadama za branitelje. Što ste još ignorirali u javnoj raspravi? Osobe s invaliditetom. Predložili su ukidanje diskriminatornih odredbi o imovinskom i dohodovnom cenzusu, a koje u mnogim slučajevima osobe s invaliditetom dovode do ruba egzistencije. Podsjećamo da se pravo na osobnu invalidninu priznaje osobi s teškim invaliditetom ili drugim teškim i trajnim promjenama u zdravstvenom stanju. Na ovakav način smatramo da su odredbe o imovinskom ili dohodovnom cenzusu diskriminatorne prema osobama s invaliditetom. Osobna invalidnina na ovakav način postaje socijalna kategorija te se s time ne ispunjava svrha određena zakonom. Socijalna osjetljivost jedno je od mjerila društva u cjelini, društva koje brine o svojim građanima, društva koji ne omalovažava one koji nemaju, društva koje rješava probleme a ne okreće glavu od njih. Zato i želimo bolju Hrvatsku. Nalazimo se u vremenima izazova koje traži stabilnost društva, zajedništva, uravnoteženost, povjerenje i uzajamnost, uzajamnu pomoć. Želimo bolju Hrvatsku i zbog onih 100 tisuća naših građana koji su otišli iz domovine, bolju Hrvatsku zbog 300 tisuća blokiranih, bolju Hrvatsku zbog svih onih nezaposlenih. Ne želimo Hrvatsku koja je zadužena u posljednje četiri godine za 100 milijardi kuna, ne želimo biti na dnu zemalja EU, ne želimo Hrvatskoj u kojoj nas Vlada zadužuje 400 kuna svake sekunde, svake sekunde ove Vlade na vlasti znači novo zaduženje za našu zemlju. Ovog trenutka svaki od nas, svaki građanin duguje sedamdesetak tisuća kuna. Želimo bolju Hrvatsku koja će biti u skladu s našom tradicijom i vjerovanjima, a ne ovakve infantilne obmane koje nas pokušavaju uvjeriti da će nam se život promijeniti na bolje u 14 dana koji su pred nama, neće, jer ako netko nije u stanju četiri godine raditi u javnom interesu ili ne zna ili ga jednostavno nije briga. Paket tzv. socijalnih mjera bit će novi život na dug i sve će to platiti građani jer tako je Vlada odlučila. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Ova rasprava je apsolutni rekorder po broju replika koje je izazvala, ali čut ćemo ih u 15 sati. Stanka.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Poštovane kolegice i poštovani kolege zastupnici, nastavljamo u popodnevnom zasjedanju Hrvatskoga sabora sa replikama na izlaganje poštovane kolegice Sunčane Glavak. Prva replika i poštovana zastupnica Gordana Sobol.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa kolegice Glavak, stvarno je slušajući vaš nastup u ime kluba HDZ-a, čovjek mora ovako reći, stvarno valja imati debeli đon umjesto obraza te izgovoriti sve ono što ste vi izgovorili u klasičnom predizbornom govoru u ovoj dvorani. Pozivali ste se tako na memoriju građana i da zar mi mislimo da građani zaboravljaju i ne pamte. Pa evo da poduprimo tu memoriju građana onda valja ovako podsjetiti. Dakle afera Brodosplit 28 milijuna kuna, INA MOL 75,5 milijuna kuna, HEP DIOKI 665 milijuna kuna, afera Spice 401 milijuna kuna, afera Planinska 26,4 milijuna kuna, Pelješki most 170 milijuna kuna, afera Poštanske banke 280 milijuna kuna, afera HŽ-a 25 milijuna kuna, FIMI-MEDIA 80 milijuna kuna, afera Hypo 140 milijuna austrijskih šilinga, PET ambalaža afera 5 milijuna kuna, afera Gospodarska komora 32 milijuna kuna, afera HAC-a šteta se još uvijek zbraja. Pa sada ovako, ja pitam u vašem stilu, sjetite se građani što je ova Hrvatska mogla učiniti sa te procijenjene 2 milijarde i 485 milijuna kuna nepovratno izgubljenih u korupcijskoj hobotnici koji ste vi kao HDZ dozvolili da se razgrana u Hrvatskoj u 8 godina vaše vladavine i omogućili pljačku ovakvih razmjera. Sjetimo se što smo mogli učiniti. Niste bili sposobni u tih 8 godina donijeti recimo Strategiju za borbu protiv siromaštva u Republici Hrvatskoj ali ste bili spremni i sposobni i žmiriti i kao ne vidjeti ono što se dešava u Hrvatskoj sa ovakvom pljačkom. Evo toliko, to je jedini mogući odgovor na ovaj govor koji ste imali u ime kluba HDZ-a.
Odgovor na repliku poštovana zastupnica Sunčana Glavak.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolegice Sobol, brojke u ovom trenutku u 2015. godini govore da Hrvatska ima među zemljama Europske unije najveći broj nezaposlenih mladih ljudi. Brojke jednako tako govore ma kako god se željela prikazati stvarnost drukčijom da građani zapravo ne žive bolje. I oni vrlo dobro znaju što mogu kupiti za 20 kuna. Znaju da ne mogu za 20 kuna kupiti auto. Jednako tako znaju i moji sugrađani u Međimurskoj županiji da imaju najniže prosječne plaće u Republici Hrvatskoj. Između 2,5 i 3 tisuće kuna, 30% manje od hrvatskog prosjeka. To je kolegice Sobol ono što ljudi znaju. Ljudi znaju da su im mirovine male, nitko ne želi katastrofične prognoze. I nitko od nas iz Klub Hrvatske demokratske zajednice ne želi bolju zemlju i bolju Hrvatsku. Želimo svi. I ne znam koliko puta smo ponavljali da bismo poduprli svaku mjeru koja bi išla ka tome da se unaprijedi život građana. Ne možemo nakon 4 godine reći, evo pred nama je 14 dana ili 20 dana, sve ćemo to promijeniti. Mi vam stalno govorimo živite bolje, samo vi to ne vidite. Kolegice Sobol građani nisu naivni, oni pamte i bolje i lošije dalje. Ali promijenila se i politička klima u Hrvatskoj, promijenile su se okolnosti, promijenilo se gospodarsko okruženje i u posljednjih 4 godine očito je da ljudi koji su vodili Hrvatsku nisu imali pravi odgovor na ta pitanja i na te probleme. Dakle još jednom ponavljam, vratimo se u stvarnost i pogledajmo pravim očima na ono kako jeste danas. Ljude zanima kako žive danas, što mogu omogućiti svojoj djeci, što mogu sa svojim primanjima a što ne mogu. Oni vrlo dobro znaju koja brojka piše na kraju mjeseca na njihovim računima.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Franjo Lucić, replika. Nema ga, gubi pravo rasprave o ovoj temi. Poštovani zastupnik Ante Kulušić, replika.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Kolegice Glavak, kazali ste apsolutno ispravno da je ovo ministarstvo populizma i ova mjera je čisti populizam. Ali nije samo ministarstvo populizma nego je i Vlada populizma jer kada se završi jedan mandat, bilo šta da radiš, onda na kraju mandata trebaš odabrati tim ljudi koji će kazati što smo napravili u proteklom vremenu. Međutim, gle čuda, ova Vlada ili stranka na vlasti oformi tim za … [[Govornik se ne razumije.]] HDZ-ovaca a ne da prezentiraju ono što su radili. Jer vrlo je teško i ružno danas pričati u Hrvatskoj o tome da smo se zadužili 100 milijardi novog duga, da smo 100 tisuća ljudi raselili iz Hrvatske, nažalost. Netko je kazao da ljudi nisu odlazili vani sa smiješkom nego plačući, trbuhom za kruhom. I moj otac je prije 40 godina, prije 50 godina išao u Njemačku trbuhom za kruhom ali on je išao kao fizički radnik a danas odlaze mladi i obrazovani ljudi i tko će voditi ovu Hrvatsku za 20 godina. Sve ono što ste kazali slažem se sa svime i nakon ovakvih rezultata kada svi nezavisni analitičari u Hrvatskoj kažu da je ovo najgora Vlada u povijesti ne znam da li bi predstavnici ove Vlade uopće trebali ići na izbore. Hvala.
Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Sunčana Glavak.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. U pravu ste kolega Kulušić, nekako se vrtimo oko ove brojke 100 tisuća ili 100 ili sto milijardi. Znate, teško je ljudima uopće pojmiti koliko je to. Ono što sam rekla i u raspravi ovakvim zaduženjem koje smo pokušali nekako progurati ispod radara da ne doprije u javnost pokušalo se sve to zamagliti i reći riješit ćemo problem dužnika u švicarskim francima. Pa za boga milog ti ljudi su imali i prije 3 godine kredite u švicarskim francima, nije bila tako drastična razlika u tečaju ali moglo se to napraviti. Evo izvanredna je sjednica, govori se da imamo 5 točaka kojima ćemo pomoći građanima. Još uvijek mi na izvanrednoj sjednici nismo dobili ovu točku koja je goruće pitanje i gorući problem naših građana. Dakle i svi blokirani. Ti problemi su ovdje. Ne možemo reći da ih nema. U Međimursku županiju u proteklih 10 dana iz dana u dan dolaze ministri i hvale se pokazateljima ove Vlade. Bila je ministrica Opačić neki dan, žao mi je što je nema ovdje i nije posjetila primjerice romsko naselje. Pitanje romske populacije je par excellance pitanje u Međimurskoj županiji. To je socijalno pitanje, to je sigurnosno pitanje, to je obrazovno pitanje. Molili smo, pisali da se izravno ministri uključe Međimurska županija to ne može riješiti sama. Pripadnici Romske nacionalne manjine imaju svoja prava, imaju svoje obveze i treba pomoći netko s razine države. Ministrica to nije vidjela i nije htjela čuti. Smatram to vrlo nepristojnim kada se dolazi u jednu županiju koja ima takav problem s kojim je suočena.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Đurđica Sumrak ima repliku.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena kolegice, vidite ovo je još jedan u nizu zakona koje donosi ova Vlada a posebice ovaj dio koji danas na ovoj izvanrednoj sjednici mi raspravljamo. To je tzv. stvaranje privida opće ugode. Ali što oni s tim misle da će učiniti? Vrijeđaju inteligenciju Hrvatica i Hrvata koji žive u današnje vrijeme u ove četiri godine, vrijeđaju inteligenciju jer smatraju da će im povjerovati da će biti sve dobro, da će im dati 200 kn pa će im biti puno lakše, pa će im ovo, pa će im dijeliti humanitarnu pomoć. A već kad smo kod toga sjetite se kakav je ovdje bio nastup iz Ministarstva poljoprivrede kako su suosjećajni bili, a do dana današnjega nema pravilnika, zakon je neprovediv. Tako isto i ovaj zakon do šestog mjeseca iduće godine neće biti provediv jer nema pravilnika, nema pravilnika. A čemu se onda donose ovakvi zakoni po hitnom postupku osim ako ne smatrate bacit prašinu u oči ljudima i reći evo, evo bit će sve super, super. A kad će biti? Ma nema veze, zaboravit će se to. Neće se zaboraviti to, jer ako netko suosjeća sa ovim narodom, ako netko zna koji su problemi onda ih on rješava, a problemi se ne rješavaju na naglo ovako kao što vi to radite podmećući neka kukavička jaja. Nitko ne može normalan reći da nije u redu da se pomogne, sigurno da ne. Ali nije u redu, nije u redu da se u ovim zakonima ne zna kad će, kad će se početi provoditi a to znači dragi moji Hrvatice i Hrvati još barem do šestog mjeseca iduće godine po ovom zakonu. Međutim, nećete bit dugo na vlasti pa nećete imati prigode to napraviti.
Hvala vam lijepa. Odgovor na repliku poštovana zastupnica Sunčana Glavak.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolegice Sumrak, detektirali ste samo jedan od problema. Dijelom sam se dotakla toga u svojoj raspravi. Ono što jest problem osim ovog da će većina zakonskih odredbi stupiti na snagu 1. lipnja 2016. godine jest i primjedba svih djelatnika u sustavu socijalne skrbi, a to je da se prebacuje na službenike u državnoj upravi da odrađuju taj posao koji niti poznaju sustav, niti su za to osposobljeni. Dakle, trebalo je ipak ostaviti struci da se bave onim što znaju. Kada govorite o propustima, kada govorite o nečemu što nije učinjeno onda ću samo napraviti jednu paralelu kada već govorimo o ljudima kojima je teško, koji su iz razno raznih razloga dospjeli u teškoće bilo financijske, bilo neke druge prirode. Posljednji takav slučaj je propust primjerice na koji je upozoravala i kolegica Šuica u Europskom parlamentu, a to je da je trebala Vlada zatražiti od EU pomoć nakon požara na Pelješcu. Dakle, višekratno je na to upozoravala da bi joj na kraju došao odgovor od predsjednika Europske komisije gospodina Junkera da Vlada uopće nije zatražila tu pomoć. Dakle, brojni su propusti gdje nismo pomogli građanima a mogli smo, gdje je Vlada učinila propust, a bojim se što će još biti sa por4ačunskom pričuvom na koji način će se ona dijeliti jer eto čitamo da će sada pronaći se i novac za božićnice umirovljenicima. Ni u jednom trenutku mi u klubu Hrvatske demokratske zajednice nemamo apsolutno ništa protiv da se bilo koja mjera poduzme da se građanima pomogne, međutim djelujmo preventivno, učinimo nešto unaprijed, a ne dva tjedna nakon raspuštanja Hrvatskoga sabora.
Hvala lijepa. Poštovana kolegica zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić, replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolegice Glavak, sa vaše strane smo danas čuli da je ovo sjednica predizborne kampanje. Naravno da ste vi i u vašoj diskusiji to i pokazali. Naime, nazivate Ministarstvo socijalne politike i mladih Ministarstvo populizma. Četiri godine rada uvođenja reda u sustav vi nazivate da je to ministarstvo populizma. Za vas očito to, vi zapravo ne možete ni razumjeti. Zašto? Pa zbog toga što je 8 godina dok je vaša vlada bila na vlasti ministarstvo, odnosno socijalna politika ona je bila zapravo utopljena u Ministarstvo zdravstva. Upravo zbog toga što minorizirate, odnosno ne vidite uopće uspjehe, odnosno sve ono što se napravilo u ovom ministarstvu. I ja ću vas zbog istine i zbog građana, ja vas moram podsjetiti uvođenje informacijskog sustava socijalne skrbi to je bio jedan od prvih projekata kada je 80 centara za socijalnu skrb zapravo uvezano, to je postala jedinstvena baza, nacionalna baza od preko 300 tisuća korisnika. Sama ta digitalizacija je zapravo potvrdila postojanje više od 7 tisuća pogrešaka, a ta vrijednost je ako ćemo je izraziti u novčanom iznosu bila je preko 40 milijuna kuna. Isto tako uvođenje ove prve mjere je povećalo, ubrzalo je rad, isto tako smanjilo administraciju. Zatim je to bilo uvođenje zajamčene minimalne naknade. 1.1.2014.godine objedinjena je socijalna naknada. Vi znate zapravo da je bilo više od 70 nekakvih naknada i upravo zbog toga što ih je bilo tako velik broj i što su sve one nadležna su bila razno razna tijela državne uprave, jedinica lokalne samouprave, upravo zbog toga se nije ni mogla stvoriti jedna prava, detektirati jedna prava socijalna slika, odnosno nije se moglo biti [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa.]] Hvala lijepo.
Odgovor na repliku poštovana zastupnica Sunčana Glavak.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolegice Šimac-Bonačić, ako vi smatrate da ja ne razumijem sigurna sam da će građani vrlo dobro razumjeti. Siguran sam da će oni to razumjeti. Spomenuli ste da će se smanjiti administracija, upravo suprotno, ovo je novi korak ka novom administriranju. Dakle, ja se nadam da vi dobro poznajete sustav. Samo u velikim gradovima postoje uredi državne uprave, oni nisu kapacitetima dovoljno snažni da preuzmu ovaj posao, oni nisu kadrovski osposobljeni. Što mi hoćete reći? Znači zapošljavat će se kada za mjesec dana, u tehničkom mandatu Vlade? Kolegice Šimac-Bonačić nemojte govoriti, kažete neke namete, budite konkretni. Vrlo konkretno sam vam rekla sve ono što su dali primjedbe ljudi iz struke, ne morate završiti nuklearnu fiziku da biste razumjeli ako ste imali 5 a sada imate 2, za Boga milog da imate manje nego što ste imali prije. Dakle na ovakav način prebacujemo lopticu što je bilo prije, što je bilo kasnije. Ne, bitno je što je sada i bitno što u datim okolnostima se može učiniti za građane. Definicija populizma jeste kada gubite tlo pod nogama i kada gubite potporu građana tada se upravo politika, a to je politički populizam po samoj definiciji ona se tada poziva na narod i da radi u ime naroda.
Hvala lijepa. Poštovani kolega zastupnik Goran Marić replika. Nema ga, gubi pravo rasprave o ovoj temi. Poštovani zastupnik Alen Prelec replika.
Hvala gospodine predsjedniče … [[Govornik nije uključen.]] Hvala gospodine predsjedniče. Poštovana kolegice Glavak, ja sam vas pozorno slušao 15 minuta i u tih 15 minuta sve se svodi na pitanje gdje ste bili 4 godine. Jednako tako bi ja vama postavio pitanje gdje ste vi bili 7 godina dok je vaš premijer Ivo Sanader krao ovu državu i upropaštavao? Pljeskali ste i bili ste za njim. Ali neću vam postaviti to pitanje, ja ću se ipak držati samo teme. Nisam postavio, ja bi se ipak držao samo teme. Za dobre poteze činjenica da nije nikad kasno, može se donijeti prvi mjesec mandata ili u zadnjem mjesecu mandata. Čini mi se da se vi stvarno niste držali teme i niste ni jednom od nekih 9 značajnih točaka govorili. A ja ću vam samo napomenuti koje su to 9 točaka koje su važne za dopune ovog zakona: uvećavaju se iznosi zajamčene minimalne naknade za 15% za radno nesposobne samce i za djecu iz jedno roditeljskih obitelji te djecu samohranih roditelja, ukidaju se odredbe prema kojima se radno sposobnom korisniku zajamčene minimalne naknade priznaje najduže na razdoblje od 2 godine a nakon toga može se tek nakon 3 mjeseca podnijeti novi zahtjev, prebacivanje nadležnosti za rješavanje o pravo na zajamčenu minimalne naknade na urede državne uprave u županiji sa 1.6.2016., pravo beskućnika smještenog u prenoćištu na zajamčenu minimalnu naknadu propisuje da pravo na zajamčenu minimalnu naknadu nemaju oni korisnicima kojima je priznata usluga smještaja rješenjem centra za socijalnu skrb dok je izrijekom propisano da oni beskućnici koji su smješteni u prenoćištu imaju pravo na zajamčene minimalne naknade, ukidaju se mogućnosti isplate zajamčene minimalne naknade u naravi, omogućuje se da pravo na osobnu invalidninu tek doplatak za pomoć i njegu dobije i dijete mlađe od godinu dana, status roditelja njegovatelja. Nisam imao dovoljno vremena.
Hvala lijepa kolega Prelec. Hvala. Odgovor na repliku poštovana zastupnica Sunčana Glavak.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Prelec, meni je žao što niste još na radnoj temperaturi, danas jest prvi dan, vi ste očito uspjeli čuti samo moju prvu rečenicu. Dakle, ovih ostalih 14 minuta niste uspjeli uloviti pa ću vas ja samo podsjetiti o čemu sam govorila, a to je meritum ovog zakona. Dakle, podsjetila sam i na one brojke koje su se događale 2014.kada su ljudima smanjena socijala davanja, dakle onda im se uzelo a sada im kao nešto daje. I o tome sam govorila. Žao mi je što to niste čuli, doista mi je žao. Dakle, od 1.siječnja 2014.godine uzeto je 440 kuna primjerice sedmeročlanoj obitelji, bilo je 3 tisuće kuna, a onda je bilo 2 560 kuna. Dakle izračunajte si što sve može jedna obitelj za to kupiti. Dakle uzeli ste u dvije, ne vi osobno, ali eto takav je bio zakonodavni okvir koji ste vi između ostalog donijeli, izglasali u 2014.i 2015.godini 230 milijuna kuna. Dakle sada ovim mjerama vratit će se 150 tisuća kuna. Pa poštovani kolega znate li, a ako ne znate podsjetit ću vas da za odaje ministra Zmajlovića svaki mjesec plaća se iz proračuna 40 tisuća eura, pa idemo vidjeti da li je taj novac mogao biti korisnije utrošen i je li se moglo za taj novac pomoći ljudima?
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Nada Murganić ima repliku.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Glavak, rekli ste da je u javnim raspravama dok je na raspravi uglavnom nacrti iz područja socijalne politike struka reagira i spomenuli ste da je bilo zaista puno primjedba o stručnih radnika, jasno koje nisu uvrštene. Ja ću morati reći ma kako to se okarakteriziralo, a to svi znamo da je malo koje možda ministarstvo do sada iz područja socijalne skrbi, bez obzira kako se zvalo, volilo toliko kadrovirati kao što je ova saziv. Naime, struka se jako radovala što smo dobili to moram iskreno priznati, samostalno ministarstvo, međutim kvaliteta rada sa ljudima na terenu je zaista gotovo nikakva. Nikada se nije teže došlo do bilo kojeg savjetnika, nikada se nije teže komuniciralo. Sam resor Ministarstva socijalne skrbi u početku je imao 72 zaposlena, sada ih ima preko 330, a o stručnosti mogu slobodno reći da su to ljudi koji ne poznaju zakon i vrlo teško im se teško objašnjavaju šta su socijalne usluge, ali su isto tako brzi na ukidanju tih prava ne samo pojedincima nego institucijama. Dakle ovo ne govorim politički, ovo je ono što se zove meritum stvari. Odmah na početku se je počelo kadrovirati, vi jako dobro znate da su se ukinuli zavodi, stavili su se centri, promijenilo se 80% ravnatelja, a drugo kadroviranje bilo je usmjereno na cementiranje njihovih radnih odnosa i to je povećanje kadrova i to su opterećenja na državni proračun, to su činjenice i mi to svi znamo.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovana zastupnica Sunčana Glavak.
Pa kolegice, vi dolazite iz baze kako se to kaže i vi vrlo dobro poznajete sustav. Vi jednako tako znate da su socijalni radnici bili u najmanju ruku ogorčeni jer je zaboravljena ona definicija socijalnog rada od koje bi svi zakoni trebali početi, da socijalni rad kao javna djelatnost od javnog interesa polazi i pretpostavljam uključivanje zajednice i demokratsku kontrolu, te da ona zadržava zapravo temeljne principe socijalnog radnika u zajednici i kao profesionalno zvanje, njihove vještine se koriste, koriste se resursi zajednice i naravno uz dobru i brzu legislativu, a ne na ovakav način. S jedne strane sada ćemo im oduzeti ovlasti, očekujemo od njih da rade stručno svoj posao, dakle socijalni radnici nisu terapeuti, psiholozi, sociolozi ni psihijatri, ne može se ih zamijeniti neprofesionalcima. Dakle ne možemo to dati, bez da ikog uvrijedim činovniku da odlučuje o takvim ljudskim sudbinama. A kada ste spomenuli kadroviranje nije to bio slučaj samo u centrima za socijalnu skrb, ja ću samo podsjetiti koliko je bilo smijenjenih ravnatelja bolnica, koliko je bilo sanacijskih upravitelja, primjerice u Međimurskoj županiji imamo već trećeg sanacijskog upravitelja u županijskoj bolnici, ali neka čovjek radi, neka dobro radi, ali nemojte kadrovirati samo zato jer netko nije bio podoban, a to je cijela svrha bila. da ne govorim o kadroviranjima u nacionalnim parkovima o tome da su ljudi dolazili iz mirovine, da bi mogli biti zaposleni, bez natječaja su se primali u državnu službu itd. Dakle sve su to stvari koje mi možemo provući kroz raspravu, ljudi će zapamtiti, ali mi moramo ukazivati na to.
Hvala lijepa. Poštovani kolega zastupnik Marin Jurjević, replika.
Poštovana kolegice Glavak, zaista se čudim da imate hrabrosti u Hrvatskom saboru govoriti o uzimanju u Hrvatskoj državi. I ja bi vas samo podsjetio šta su vaši maheri uzeli u mome gradu. 12 tisuća radnika je postojalo u Jugoplastici, danas ih ima nula, a Jugoplastike nema u Škveru je radilo 7 tisuća radnika, danas ih ima 3 tisuće, 4 nestalo, da spomenem Jugovinil nestao je, Mesopromet nestao. Šta je sa melioracijom, … Lavčevićem govorim samo o jednom gradu, o desecima tisuća nestalih radnih mjesta, to ste uzeli. Uzeli ste budućnost djeci ovih ljudi koji su ostali bez posla. A vaš predsjednik gospodin Karamarko usred Splita 11.1.prošle godine kaže citiram ga "da su HDZ-ovi lopovi mali miševi". Osim što je to čovjek koji je prvi uveo zoologiju u hrvatsku politiku i vokabular politički, ja bih mu poručio da su ti mali miševi toliko pojeli i odnijeli da su vjerojatno postali veliki slonovi. Vidite, sve ste to zaboravili i govorite sada ovdje kako je ova vlast uzela ovo, uzela ono. Da vam pravo kažem mislim da ja vam neću spominjati ovdje gospodina Sanadera, vašeg čelnika koji je tamo gdje je, s kojim sam vodio ovdje teške političke obračune, oko Brodosplita u Splitu jer smatram da su puno gori oni njegovi pažeri sa HDZ-ovog dvora koji su mu se ulizivali i vukli za skute kasnije se prvi sagnili da uzmu kamen i da opale u glavu i da gaze kada je bio na podu, to mi se gadi. I više cijenim njegove prijatelje koji su mu ostali vjerni nego oni koji su pokušali i dalje ulizivačkom politikom ostvariti pozicije jake u HDZ-u koji može samo sanjati, ako je pameti u ovom narodu da će ponovno doći na vlast.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovana zastupnica Sunčana Glavak.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Jurjeviću ja se ne mogu boriti sa vašom nostalgijom, znate godine su tu, nostalgija je takva kakva jest i s time se uopće neću boriti i neću vaše memorije i vaša sjećanja neka ostanu samo vaša. A sada memorija današnjice, dakle kolega Jurjević jeli vi znate da nas svake sekunde ova Vlada zadužuje 400 kuna. To su izračunali stručnjaci, to nismo mi izmislili, što znači da svaka minuta ove Vlade hrvatske građane košta 24 tisuće kuna. Kolega Jurjeviću znate li da je najniža zaposlenost u zadnjih 15 godine bila u srpnju ove godine. Kolega Jurjević znate li da je nezaposlenost mladih u Hrvatskoj i dalje među najviše u Europskoj uniji? Govorimo o sadašnjosti, pustimo nostalgije neka budu tamo gdje jesu opjevane u pjesmama u vašem krasnom Splitu, u Splitsko-dalmatinskoj županiji gdje u pravo Hrvatska demokratska zajednica vodi županiju, gdje se postižu u Splitsko-županiji sjajni turistički rezultati zahvaljujući vodstvu županije. A vi kada ćete nas pozvati u Split mi ćemo rado doći i pogledati i napraviti ću rado razliku između mog Međimurja i Splita. Splita koji ima puno veću prosječnu plaću od mog Međimurja i mog Međimurja u kojem Vlada nije ovako dijelila šakom i kapom i pomogla primjerice poduzetnicima da bi se i naša socijalna slika malo povećala. Nije vrijeme za smijeh, možda jest za neki dišpet vaš ali evo vi znate na sjeveru Hrvatske malo smo smireniji, realniji, možda smo neke stvari prije sagledali, napravili sami i zato imamo s pravom reći ovo o čemu ja i danas govorim.
Hvala lijepa, blago Hrvatskoj. Poštovana zastupnica Vanja Posavac replika.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Sabora. Kolegice Glavak. Pa evo ja ću se složiti da ste vi u vaših 15 minuta nešto rekli o zakonu ali vrlo, vrlo, vrlo malo. Ono što je žalosno vi ste iskoristili Zakon o socijalnoj skrbi da bi pročitali pamflet HDZ-a. Sa želimo bolju Hrvatsku, ako sam ja dobro zbrajala ste ponovili 36 puta. Žalosno je da upravo ovaj zakon, ja se neću ponavljati na kolegice i kolege koji govori o tome da se pomogne onim skupinama koje su u teškoj situaciji ste vi iskoristili kako bi pozivali na to da je HDZ divan i krasan. Pozivate se na građane da oni pamte, pa ja se nadam iskreno da pamte i da pamte vaše crne torbe. Pozivate se nešto na zakon a o zakonu ništa ne govorite. U 8 godina mandata bili ste, zadnjih 8 godina jedino jako, jako dobri u pljački. A vaša cijela rasprava se može narodski reći usta moja hvalite me.
Odgovor na repliku poštovana zastupnica Sunčana Glavak.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolegice ja bih voljela da sam u 15 minuta imala što više reći o dobrim stranama ovog zakona i tu ste apsolutno u pravu. Da sam imala, vjerujte mi, iskoristila bih dobro ovih 15 minuta. Dobro ste upamtili i to je važno, bolja Hrvatska, doduše matematika je egzaktna znanost pa bi trebalo izbrojiti ovo možda ste vi nešto množili, nisam baš toliko puta rekla, ali dobro je što ste to čuli. Želimo bolju Hrvatsku od ove danas. I kada netko iz klupa kao zastupnik namiče epitete ove ili one, gospodine predsjedniče, onda se svatko od nas ima pravo zapitati kako ima obraza nekome izgovarati tako teške riječi. Je li vam i malo neugodno? Svi mi imamo svoje obitelji, svi mi imamo svoje roditelje, svoje sudbine i može vas biti stid što ste na ovakav način iskoristili repliku. Možemo uvijek argumentima, možemo, možete izvlačiti što god želite, ali nećete nas uvjeriti da građani bolje žive. I nećemo dozvoliti da nas vrijeđate. To je najniže i kada nekog vrijeđate znači da ste izgubili svaki argument za nekakvu konstruktivnu političku raspravu.
Hvala lijepa. Poštovana kolegica zastupnica Nada Turina-Đurić, replika.
Poštovana kolegice Glavak, ja razumijem da je predizborno vrijeme i da je evo ovaj zakon sigurno dobra podloga za jednu oporbenu reakciju kao što je bila vaša. Međutim, ono s čime ja sam imala problem dok ste vi govorili je to da ni u jednom trenutku budući da se radi o socijalnoj temi niste gledali tu priču u jednom širem kontekstu. Znači ono što mi u socijali danas imamo kao socijalna država nije proizvod ni ove Vlade, ni one prethodne, nego je proizvod svega onoga što se činilo u ovoj državi zadnjih 20-ak godina. Od tih 20-ak godina, vi vrlo dobro znate koliko vremena je ova koalicija koja danas ima vlast ima vlast a koliko je vlast imao HDZ. I da niti u jednom trenutku se niste niti malo zamislili, niti postidjeli da je sve ono što ste činili i vi doprinijelo situaciji koja je danas u socijali u Hrvatskoj. A cijelo vrijeme ste govorili o tome kako bi se mi trebali stidjeti. I mene ne čudi da su neki od kolega ovdje odreagirali na način kako su odreagirali i nabrojali vam na desetine i desetine događanja koja su bila u proteklih 20 godina koje su građane, nažalost građane i ovu državu jako osiromašili i da sada tek evo u zadnjih 6 mjeseci vidimo da se nadzire neko svjetlo na kraju tunela, da imamo neki plus i da možemo poduzimati i ovakve korake i raditi ovakve prijedloge zakona kao što je ovaj danas. … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovana zastupnica Sunčana Glavak.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa kolegice rekli ste da smo mi socijalna država. Ne želimo biti socijalna država, želimo biti socijalno osjetljiva država, želimo biti država koja će imati manje građana koji će morati primati tzv. socijalne pomoći. To želimo. Pa valjda je to cilj svakog urođenog sustava svake Vlade. Ako nije onda je nešto ozbiljno u problemu. Kolegice, zašto bi stid bio kategorija samo jedne političke stranke, pa zašto se vi ne stidite? Pa zašto se ne stidite vaše ministrice koja je peglala kreditne kartice? Zar to nije kategorija stida? Pa molim vas kako to možete reći? Pa nemaju ljudi kreditne kartice da bi ih mogli službene, da bi ih mogli provlačiti. To nije kategorija stida. … [[Upadica se ne razumije.]] Da, to je patentirano valjda samo za vas. Pa stidite što ste napravili iz Varaždina, iz Varaždinske županije, što je vaša stranka tamo napravila. Stidite se zbog toga. dakle neka svatko krene od sebe i neka pogleda prvo svoje pogreške, a neka onda ukazuje ili gleda u tuđe dvorište.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Josip Borić ima repliku.
Hvala lijepo. Uvažena kolegice Glavak, evo na pola smo dana, pola rasprave, ja još uvijek ne znam tko će ovo platiti jer ne zna ni Vlada, ne znaju hrvatski građani, ne znamo mi u Saboru, ne zna ni vladajuća većina ali mi pričamo i stalno pitam tko će platit ovih 200 milijuna kuna jer smo čuli neka različita rješenja. Dosad su sve promašaje ove Vlade plaćali građani. 100 milijardi javnog duga plaćat će hrvatski građani i naši unuci. Sjećam se vremena 2011. kad smo bili na 48% udjela javnog duga u BDP-u, s one strane se ultimativno tražila ostavka Vlade. Danas na 90%, kad smo blizu 90% udjela javnog duga u BDP-u moramo pljeskati najnesposobnijoj Vladi na svijetu, šesta odostraga. Ja znam da nije lako raditi i biti u društvu Mauritanije, Čada i svih onih ostalih koji su tamo pri kraju. Ali mi cijelo vrijeme upozoravamo što je to socijalna osjetljivost i nudimo rješenje mi danas ovdje. Mi nudimo rješenje ali oni ga ne žele čuti. Tvrdimo da su uzeli 5,5 milijardi na povećanju 25% električne energije 2012. godine, da HEP gomila dobit i da iz tih 2 milijarde i 700 iz prošle godine postoji prostor za tih 200 milijuna kuna da se ne opterećuju građani, svi građani. Tvrdim odgovorno da će se primjenom ovog zakona i ovog koji ćemo kasnije raspraviti, to je novih 13 lipa po kilovatu. Svi ovi koji će ih plaćati, a plaćat će ih i ovi koji su najsiromašniji, da će se poništiti efekt ovih 200 kuna u godinu dana, da to kućanstvo siromašno ima samo hladnjak, tv i još jedno trošilo, može biti bilo koje, bojler, pećnica, ono će potrošiti preko 1500 kilovata godišnje, mnogi i više od toga. Kad pomnožite to sa 13 lipa vi ćete dobiti i više od 200 kuna bez PDV-a, znači uzimamo vam. Dajemo vam 200 kuna ali ćemo vam kroz godinu dana uzeti 250. Pa što ste vi to dobili gospodo draga?
Hvala lijepa kolega Borić.
Ili odustanite od jednog zakona ili od drugog ili od obadva.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Sunčana Glavak.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Boriću, odgovor je vrlo jednostavan. Sve ovo platit će hrvatski građani. Ako pogledate fonogram sa sjednice Vlade kada se o tome govorilo još su se krenuli nadmetat ministar Vrdoljak i premijer Milanović objašnjavajući nam kako to neće ništa koštat državni proračun jer će to naime platit građani. Ako nekome nije jasno onda su im lijepo to dali do znanja. Kolega Boriću još nešto, samo kad ste govorili o potrebnom rastu da jednako tako i tu ne bude zabune. Ovim tempom da dostignemo primjerice 2008. godinu trebat će nam 30 godina. Samo toliko.
Hvala lijepa. I nova, zadnja replika poštovane kolegice Ivane Posavec Krivec.
Hvala gospodine predsjedniče. Prošlo je dosta vremena od te euforične rasprave koju ste ovdje imali kolegice Glavak. Ta euforična rasprava vjerojatno je u ime kluba HDZ-a bila zapravo i korištena kao pozornica predizborne kampanje za naše građane koji su mogli ovu sjednicu pratiti u direktnom prijenosu. Sada malo u poslijepodnevnim satima i vaša retorika se umirila i pokušavate govoriti konkretnije. Teško je govoriti danas ovdje konkretnije kada ste vi prozvali ovu Vladu i sve nas koji podržavamo tu Vladu i pitate nas težimo li mi prosvjetiteljstvu i prosvjetljenju hrvatskoga naroda. Jeste li vi kolegice Glavak uopće svjesni što je bio prosvjetiteljski ideal čovjeka? Jeste li svjesni da je to upravo onaj koji djeluje po principima prije svega znanja, etike i morala? I onda u takvim okvirima u kojima vi nama danas postavljate pitanja i težite ka boljoj Hrvatskoj, vratimo se na konac 2011. godine, vratimo se u vrijeme u kojoj je Hrvatska ovoj koalicijskoj vlasti predana reći ću opljačkana, predana bez ikakvih vrijednosnih ideala, bez morala. To je bila Hrvatska u kojoj su vladale političke elite koje su bile iznad zakona. Današnja Hrvatska jest puno, puno bolja od one Hrvatsku koju ste nam ostavili 2011. godine. U ovoj današnjoj Hrvatskoj svi smo pred zakonom jednaki, nema zaštićenih. A zašto je tako, zato što su se 3,5 godine stvari rješavale, sređivao se sustav i danas Hrvatska bilježi gospodarski rast, onaj gospodarski rast koji nije mogao biti nastavljen nizom tamo 2008. godine ne samo zato što je Hrvatska bila u okruženju gospodarske krize već zato što je Hrvatska opljačkana i to je svima potpuno jasno da je Hrvatska opljačkana u mandatu HDZ-a, u mandatu vaše Vlade.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Sunčana Glavak.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa kolegice, znate tehnologija je napredovala pa onda ako nema prijenosa na TV ekranima to uopće nije važno. Ljudi mogu putem interneta pratiti gdje god bili vidjeti što se događa i mislim da ste si na krivu osobu namjerili kojoj govorite da joj je bitno da bude u televizijskom prijenosu. No, na stranu to. Htjeli su nečim podučiti, pa ste između ostalog rekli da je sustav sređen. Sustav je tako sjajno sređen da imamo redove na željezničkim i autobusnim kolodvorima gdje nam ljudi iseljavaju. Sustav je tako sjajno sređen da nam odlaze liječnici i medicinske sestre, sustav je tako sjajno sređen i ja sam već rekla da nitko nije zlonamjeran i da se veselimo svemu što donosi optimizam. To stalno govorimo. I da nam treba zajedništvo da bismo postigli neke dobre ciljeve i dobro ste upamtili, drago mi je svi ste upamtili bolja Hrvatska. Ma to nam treba! Doista mi je drago što ste uspjeli to iščitati, očito vam je to važno što ste to uspjeli iščitati iz moje rasprave. Dakle kolegice, standard građana urušen je više od 10% u posljednje tri godine. Ljudi za isti novac ne mogu kupiti iste stvari i omogućiti si iste stvari kao što su to mogli prije četiri, pet godina. I to je istina. Ljudi pogledaju svoj novčanik, vide što im je na raspolaganju i znaju što time mogu. Oni više ne mogu odlaziti u banke i zaduživat se kao što kada ponestane u državnom proračunu novaca za servisiranje obveza odete i zadužite građane pa kako bude bit će.
Hvala lijepa. Kaže jedna kineska mudrost da pametan čovjek ne vodi brigu što je sada nego što ga čeka u budućnosti. A sada ćemo slušati pet minuta zamjenicu ministrice u ime predlagateljice Vlade Republike Hrvatske je Maja Sporiš.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Pa evo ja bih samo pojasnila, neke su netočne konstatacije izrečene pa najviše zapravo radi građana. Netočna je konstatacija da se sve odredbe ovog zakona stupaju na snagu 1.6.2016. Samo odredbe o jedinstvenom novčanom centru. Odredbe koje se odnose na energetsku naknadu, te ovo povećanje zajamčene minimalne naknade za 15% stupaju na snagu 8 dana od dana objave. Naime, mislim da je prilično odgovorno računati s time s čime smo i računali da ide zima i da nam je u interesu da energetska naknada dođe do ljudi prije zime, prije sezone grijanja, prije onog razdoblja kada su dani kraći. Druga stvar na koju bih podsjetila moguće da se neki od zastupnika toga i sjećaju, nije to baš bilo tako davno. Ali kao uvod tome spomenula bih osobnu invalidninu. Nekoliko puta danas je rečeno da će se energetska naknada odnositi na one građane koji su korisnici zajamčene minimalne naknade i one koji su korisnici osobne invalidnine. E pa kad se osobna invalidnina uvodila kao pravo u sustav socijalne skrbi, tadašnje Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi je odredbu napisalo na sljedeći način. Pravo na osobnu invalidninu ima teže tjelesno ili mentalno oštećena osoba ili osoba s težim trajnim promjenama u zdravstvenom stanju, a ako je takvo oštećenje ili bolest nastala prije navršene 18 godine života. Dakle, ostaju pravo na osobnu invalidninu iz nekog nejasnog i nepoznatog razloga, tada je kreirano da stječu samo one tjelesno ili mentalno hendikepirane osobe koje su oboljele do 18 godine. Nakon 18 nikom ništa, nemate osobnu invalidninu. Naravno 2005. godine jedan predlagatelj podnio je prijedlog za ocjenu ustavnosti ovakve odredbe članka 55. tadašnjeg Zakona o socijalnoj skrbi kao eklatantni primjer diskriminacije po dobi, krajnje diskriminatorne odredbe kao odredbe koja je u gruboj koliziji sa esencijalnim ustavno-pravnim vrednotama i načelom jednakosti sviju pred zakonom. Čekalo se na odluku Ustavnog suda, čekalo se nekih 5, 6 godina. No međutim, sud je donio svoju odluku, dao je za pravo predlagatelju i ukinuo odredbu članka 55. u onom dijelu koji glasi: "Ako je takvo oštećenje ili bolest nastala prije navršene 18 godine života te su ukidanjem tog dijela odredbe osobnu invalidninu mogli primiti svi." E pa kao dodatak tome ja bih samo navela da sada korisnici osobne invalidnine osmog dana od stupanja na snagu ovog zakona stiču pravo i na energetsku naknadu. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku, poštovana zastupnica Sunčana Glavak. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospođo Sporiš, meni je žao što vi niste bili ovdje od početka, možda se to nije izravno odnosilo na moju raspravu. Međutim, činjenica je to sam i u raspravi rekla da gotovo pedesetak članaka zakona koji se danas donosi po hitnoj proceduri stupaju na snagu 1.6.2016. godine. Mislim da to je svima jasno i to smo nekoliko puta ponovili. Međutim, kada govorite o osobnoj invalidnini još jednom ću ponoviti smatramo da odredbe o imovinskom ili dohodovnom cenzusu su diskriminatorne prema osobama sa invaliditetom, jer na taj način osobna invalidnina postaje socijalna kategorija. O tome smo govorili i iza toga stojimo i na to su vas upozoravale brojne udruge. Oni koji su sudjelovali u savjetovanju sa zainteresiranom javnošću jednako tako su bili vrlo nezadovoljni što ništa od njihovih brojnih primjedbi i sugestija nije prihvaćeno, ali jednako tako nije na adekvatan način obrazloženo njihovo odbijanje.
Hvala lijepa. Nastavljamo raspravu o ovoj temi po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Na redu je Klub zastupnika Socijal-demokratske partije Hrvatske i poštovana kolegica Gordana sobol.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Dakle pred nama su danas Izmjene i dopune Zakona o socijalnoj skrbi u hitnom postupku što mi u klubu SDP-a podržavamo i smatramo važnim i potrebnim. Naime od donošenja novog Zakona o socijalnoj skrbi iz 2013. godine u otprilike godinu i pol dana njegove primjene uočeni su određeni nedostaci i pokazala se, nedostaci u mogućnosti zadovoljavanja pojedinih kategorija naših građana. I u tom smislu podržavamo nastojanja Vlade da upravo tim građanima koji su najviše izloženi rizicima siromaštva pomogle da koliko toliko ublaže teškoće i poboljšaju kvalitetu svog života. To su naši građani koji primaju zajamčenu minimalnu naknadu prvenstveno kada su ove izmjene u pitanju radi se o samcima te o jednoroditeljskim obiteljima odnosno djeci samohranih roditelja. Kao što je već i u uvodnom svom obrazlaganju ministrica naglasila prema prijedlogu ovih izmjena kada se radi o povećanju naknade za samce radno nesposobne to znači da se sa sadašnjih 800 kuna ta naknada povećava na 920 kuna. Valja na ovom mjestu možda i podsjetiti sve nas da smo, da je ova Vlada odmah u prvoj godini svog mandata povećala tu naknadu za samce sa 600 na 800 kuna i evo ona se do danas nije mijenjala. Također pozdravljamo i ukidanje dosadašnje odredbe zakona prema kojoj se radno sposobnoj osobi a koja prima zajamčenu mjesečnu naknadu od 800 kuna ta naknada automatski ukidala nakon 2 godine. Naime obzirom da Hrvatska tek izlazi iz recesije, da očekujemo tek puni efekat sadašnjih dobrih gospodarskih pokazatelja, da nam to predstoji, da je kriza potrajala više godina i da još uvijek dio naših građana nije u mogućnosti pronaći posao u relativno razumno vrijeme te pozdravljamo ukidanje ovakvih ograničenja iz važećih zakona. Jer budući bi gubitkom prava na zajamčenu minimalnu naknadu ta kategorija građana ostala bez ikakvih prihoda. Kada se govori o djeci iz jednoroditeljske obitelji i djeci samohranih roditelja naknada se također povećava i to sa 320 na 440 kuna mjesečno. Valja ponoviti da je danas u Hrvatskoj 3103 djece koja spadaju u kategoriju koja je osobito izložena riziku od siromaštva. Posebno važna stavka ovih izmjena Zakona o socijalnoj skrbi je uvođenje nove naknade u sustav socijalne skrbi a to je naknada za ugrožene kupce energenata. Naime prema uredbi Vlade a donesene na temelju članka 39. Zakona o energiji kao posebno ugroženi kupci detektirani su korisnici osobne invalidnine i korisnici zajamčene minimalne naknade. Na ovaj način biti će obuhvaćeno oko 73 tisuće kućanstava odnosno oko 125 tisuća građana. Kada smo 2013. godine ovdje u Hrvatskom saboru usvajali novi Zakon o socijalnoj skrbi jedan od glavnih naglasaka bio je na pravednijem i transparentnijem sustavu socijalne skrbi. I današnje promjene o kojima raspravljamo rezultat su upravo toga. Naime, tijekom i ove godine sustav socijalne skrbi je kompletno konsolidiran te sada broj korisnika socijalne skrbi odgovara realnom broju građana koji su doista siromašni i trebaju upravo socijalne potpore. Kako je sustav racionaliziran dio iznosa koji je preostao može se preusmjeriti na one najugroženije kategorije građana. Jedna od svakako najvećih izmjena koje se predlažu je prebacivanje nadležnosti za rješavanje o pravu na zajamčene minimalne naknade sa centara za socijalnu skrb na urede državne uprave u županijama. To direktno znači rasterećenje stručnih radnika centara za socijalnu skrb koji će onda umjesto administrativnih i upravno financijskih poslova vezanih uz administriranje ove naknade moći se više i kvalitetnije baviti individualnom stručnom radu sa korisnicima. Ove izmjene su ustvari i početak stvaranja jedinstvenih centara za naknade a to je upravo i dio dugoročne reformske mjere fiskalne konsolidacije koju je donijela Vlada Republike Hrvatske za razdoblje 2014./2016. godine. Naime do 2018. godine prema planu u tim uredima bilo bi administriranje zajamčene minimalne naknade, naknada za nezaposlene, svih rodiljnih i roditeljskih potpora izvan sustava rada te doplatka za djecu. A za sve ovo je osigurano 12 milijuna eura iz zajma Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj. A kada građani na jednom mjestu mogu dobiti sva rješenja koja su im potrebna, to znači da smo u konačnici olakšali dostupnost građanima u procesima ostvarivanja njihovih prava, smanjenje troškova zbog sada postojeće elektroničke razmjene podataka između tijela državne uprave te jedinica lokalne samouprave a država na jednom mjestu ima pregled nad svim pravima koja, odnosno dakle nad sredstvima koja proizlaze za ostvarivanje prava a koja idu iz državnog proračuna prema građanima. Danas tijekom rasprave mislim da u ime kluba SDP-a želim reći, mislim da potpuno su zanemarene i neke druge izmjene koje se predlažu kroz ove Izmjene i dopune Zakona o socijalnoj skrbi, mislim da je samo u jednoj replici to napomenuto. Ali mislim da treba kazati da se pravo beskućnika, kada govorimo o pravima beskućnika smještenih u prenoćište na zajamčenoj minimalnoj naknadi, naime oni beskućnici koji budu smješteni, su smješteni u prenoćišta imaju pravo na zajamčenu minimalnu naknadu. Dakle to je nešto čime se nadam u budućnosti neće više dolaziti do pogrešnih i različitih tumačenja pri upravnim sudovima. Također se omogućuje pravo na osobnu invalidninu te doplatak za pomoć i njegu dobije i dijete mlađe od godinu dana, što je po sadašnjem zakonu bilo onemogućeno. Zatim, dorađuje se i odredba koja uređuje pravo na status roditelja njegovatelja, povećava se maksimalni tjedni broj sati usluge psihosocijalne podrške. Dakle, to su sve izmjene koje nam donosi ovaj prijedlog o kojem mi danas evo već od jutros raspravljamo. U ime kluba SDP-a želim reći ovo, ako se donošenje ovog zakona, pa i ostalih zakona koje ćemo raspraviti na ovoj izvanrednoj sjednici, ali i na redovnoj sjednici koja nam slijedi, naziva od strane pojedinih klubova ili zastupnika predizbornom kampanjom i skupljanjem političkih poena to je naravno pravo tih klubova, odnosno tih pojedinaca. Međutim, nepobitna je činjenica, i toga smo valjda svi svjesni, da i u hrvatskom društvu nažalost ima siromašnih, da ih je bilo i da će ih nažalost biti. I da nitko ne može točno znati hoćemo li i kada ćemo iskorijeniti siromaštvo do kraja. Ali isto tako ne može se izbrisati i još jedna nepobitna činjenica, a to je da je upravo ova Vlada, Vlada Zorana Milanovića, usvojila strategiju za borbu protiv siromaštva. Ali ne samo to, u ožujku prošle godine već je usvojila i detaljan program sa svim mjerama dakle provedbe te strategije i to dakle je nešto što se ostvaruje kroz različite mjere i zakonske prijedloge uporno i sustavno o kojima smo mi već jedan dio toga od raspravljali, o jednom dijelu raspravljamo danas i raspravljat ćemo i sve dok u krajnjoj liniji i ovaj trenutni saziv Sabora ne bude raspušten. Da li to znači da mi donosimo mjere 5 mjeseci, 6 mjeseci, 2 mjeseca, mjesec dana ili tjedan dana prije izbora to apsolutno ne može biti ograničenje da ne pokušamo na svaki mogući način pomoći onima koji su u društvu najpotrebniji. Rekla sam da je strategija usvojena u ožujku prošle godine, a detaljan razrađeni program sa svim mjerama i rokovima je usvojen krajem prošle godine. I u biti se glavni ciljevi borbe protiv siromaštva realiziraju u okviru 8 strateških područja, a između ostalih, obzirom da danas o tome raspravljamo, i u onom dijelu koji se odnosi na stanovanje i dostupnost energije te na pristup socijalnim naknadama i uslugama. I u biti svi ti ciljevi, sve te mjere provode se kroz niz ministarstava. Za svaku pojedinu stratešku aktivnost definirane su mjere koje se trenutno provode ili se planiraju provesti sve do kraja 2016. godine jer se taj program realizacije mjera odnosi na 2014.-2016. godinu. Programi se financiraju sredstvima iz državnog proračuna, sredstvima fondova EU, ostalim međunarodnim sredstvima a mjere su provedbe planirane za razdoblje od tri godine i to prema trenutno raspoloživim materijalnim i ljudskim resursima u uvjetima i ekonomske krize i lošijih demografskih trendova i to uz realne procjene za moguću provedbu. I ja mislim da je ovo jedna od najbitnijih stvari o kojoj nitko danas nije posebno govorio. Jer to onda znači da postoji mogućnost i prilagođavanja programa provedbe eventualno o promijenjenim okolnostima i standardu. Iz podataka koje možete iščitati, samo da uzmete tu strategiju i da vidite, mjere koje su se dosada provele ispada da je u proteklih godinu dana od 78 predviđenih mjera u ovom području provedeno 56 u cijelosti, a neke se i nadopunjavaju i mijenjaju. Jer na primjer zahvaljujući većim sredstvima od Hrvatske lutrije osiguran je novac upravo za tople obroke za djecu u školama, za pomoć djeci u učenju te prijevoz osoba starije životne dobi u sredinama koje su prometno izolirane. Jedna od mjera borbe protiv siromaštva je i ovo što je prije nekoliko dana napravljeno, a to je da je osigurano iz Europskog socijalnog fonda 72 milijuna kuna recimo za asistente u nastavi. Što znači da su osigurana sredstva za 1988 asistenata za 2379 učenika. Usporedbe radi treba se recimo sjetiti da je 2011. bilo osigurano sredstva za 290 asistenata. Dakle, sve ovo o čemu sam govorila u ime kluba je dakle nešto, taj proces i provedba mjera donošenja zakonskih rješenja je nešto što naprosto ne smije, ne bi smjelo biti zaustavljeno bez obzira da li smo mi pred izborima tjedan dana, mjesec dana, dva mjeseca. Zbog kategorije građana koji se donose ovakvi zakoni i ovakve mjere bilo bi dobro da za ove zakone svi dignemo ruku u ovom Hrvatskom saboru jer se radi stvarno o kategorijama građana koji jesu objektivno najugroženiji i najviše izloženi rizicima siromaštva. Još jedanput u ime kluba SDP-a podržat ćemo izmjene i dopune Zakona o socijalnoj skrbi.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike. Prvi je na redu Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Sobol bi ja podržao ovaj zakon, čak mogu reći da sam maloprije bio preoptimističan kad sam rekao koliko troše ova tri trošila, televizija, hladnjak i bojler. Postoje tablice, postoje vrijednosti koje oni troše u satu, 24 sata puta 365 dana, pa sad možemo reći da vam jedan televizor godišnje potroši na sat 0,07 a godišnje oko 700 kw, hladnjak 876 kw, a bojler koji radi samo sat vremena, a troši na sat 2 kw vam godišnje potroši negdje oko 730 kw. Samo da to diramo, da ne gledamo glačalo, pećnicu, perilicu rublja, perilicu suđa itd. samo ova tri, kad primijenimo ova dva zakona, ove 3 lipe iz ovog kojeg raspravljamo i ovih 10 koji sad dolaze na raspravu to vam je 2300 kilovata minimalno puta 13 lipa novih nameta za te siromašne o kojima govorite. Kada to pomnožite to vam je sve skupa negdje oko 332 kune u godinu dana više plus PDV na to 25% to vam je još 82 kune sveukupno, preko 400 kuna više kroz ova dva zakona i za to siromašno kućanstvo o kojem govorite. Ako im date 200, možete li izračunati koliko ste im onda pomogli, koliko ste im pomogli? Pa bolje ne donositi ovakve zakone ako im želite pomoći, bolje ne donositi. Zaista vas molimo da to ne činite jer ćete ih staviti u dodatni trošak od najmanje 200 kuna u godini dana. To se vrlo lako može izračunati, pa postoje tablice koliko troši, koliko košta kilovat energije, jeftinija, skuplja tarifa. Pa to napravite i predložite ovaj zakon i recite iz kojih izvora i prebacite to na taj HEP koji bilda tamo nekakvu dobit i opet želite opteretiti sve građane a jasno je da ćete vi sa ovakvim izračunima i sa ovim novim nametima njima uzeti još 200 kuna ako ne i više da uopće ne upale ni jedno drugo trošilo.
Odgovor na repliku poštovana Gordana Sobol.
Kolega Borić, vidim da ste si dali truda pa ste išli računati, ja nisam stručnjak za računanje potrošnje na ovaj način, ali ja ne mogu vjerovati da vi nećete podržati da se uvede dakle taj nova socijalna naknada koja će omogućiti da se dakle po 200 kuna svaka obitelj koja prima osobnu invalidninu, odnosno zajamčenu minimalnu naknadu dobije za potrošnju energenata. Ja naprosto ne mogu vjerovati ali naravno vi to možete si dopustiti pa onda vi objašnjavajte upravo tim ljudima kojima tih 200 kuna, tih 200 kuna kolega Borić sigurno znači puno više nego vama možda 2000 kuna.
Nova replika poštovani Mladen Novak.
Hvala lijepo. Uvažena gospođo Sobol, spominjali ste vi između ostalog i predizbornu kampanju, pa ako ćemo iskreno o predizbornoj kampanji je govorila i ministrica, kolega ako može malo, je i govorila ministrica predbacujući nama da iz oporbe da se bavimo predizbornom kampanjom. Pa ne vidim onda zbog čega mi ne bi upozoravali da je i ovo svojevrsni oblik predizborne kampanje, a tim prije što navodite kao nešto pozitivno definiranje ugroženog kupca. Pa sad ću vas ja podsjetiti, iako sam to u ime kluba već govorio, Zakon o energiji je donesla ova Vlada, u ovom sazivu Sabora, 19.10.2012.godine je stupio na snagu, znači vi ste ga propisali, vi ste definirali sebi rokove i zadali rok od 6 mjeseci za donošenje ove uredbe. To baš onda nije nešto s čim bi se vi trebali hvalit i ponosit. Ja doduše razumijem vašu ulogu, poziciju da morate u ime kluba raspravljat, ali ovo baš i nije bilo nešto što bi trebali navesti kako pozitivan primjer.
Odgovor na repliku Gordana Sobol.
Dakle, kolega Novak ako ste me pažljivo slušali dakle ja sam točno rekla ako pojedini klubovi i pojedini zastupnici ovaj zakon i zakone o kojima ćemo tek raspravljati do raspuštanja Sabora nazivaju običnom predizbornom kampanjom i skupljanjem političkih poena to je vaše pravo. Ja sam doslovce to tako rekla. Za nas ovo nije predizborna kampanja, već je samo slijed mjera i svega onoga što smo krenuli raditi od usvajanja strategije za borbu protiv siromaštva. Sustavno, dakle planirano na način kako je to posloženo u strategiji i u programu. A ako već hoćete onda ja pretpostavljam kad kažete da mi sve to nešto radimo pred kraj našeg mandata, onda ću pitati da li je predizborna kampanja bila recimo to što smo, evo bila sam sama spomenula podigli naknadu za samce sa 600 na 800 kuna prije nekoliko godina, ili je recimo to što smo u prava tri mjeseca mandata ove Vlade donijeli odluku o besplatnom prijevozu za učenike. Da li je to tada bila predizborna kampanja?
Treća replika, poštovani Branko Hrg.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice, ma sigurno da je ovo predizborna kampanja, ali to je vaše pravo, to vam nitko ne može osporiti, jer da nije predizborna kampanja onda bi se zakon koji je donijet 2013.godine kao što je ovdje maloprije rečeno i u kojem su uočeni nedostaci sigurno već prije mijenjao i sigurno bi ovaj problem bio riješen prije. No dobro, nisam se zbog toga javio. Javio sam se iz jedne druge stvari, govorili ste o tome da će se dio poslova centara za socijalnu skrb prebaciti u urede državne uprave po županijama. Da li će to završiti na kraju novim zapošljavanjima, da li će to biti novi paket predizbornih radnih mjesta? Na to mislim vrlo jasan i konkretan odgovor, nisam iz vaše rasprave uspio shvatiti što će biti rezultat toga. Jer ako neće biti novih zapošljavanja, onda znači da dosada ti uredi nisu imali što raditi, a vjerojatno su imali što raditi. Prema tome, očito se stvari opet pomoći u tom pravcu jer smo svjedoci da se malo malo raspisuju neki natječaji i otvaraju nova radna mjesta. E vidite, da se manje tih radnih mjesta otvara puno bi se više moglo pomoći onima kojima je to potrebno. Pa vas molim odgovor vrlo konkretan na ovo da li će to biti otvaranje novih radnih mjesta.
Odgovor na repliku poštovana Gordana Sobol.
Pitanja ste uputili na krivu adresu kolega Hrg, mogli ste danas biti ovdje pa i ta eventualno pitanja uputiti možda ministrici ili ne znam kome. Ali ja kada sam govorila o tome da će državni uredi preuzeti dio onoga što sada rade radnici u centrima za socijalnu skrb, smatramo da je to na jednom mjestu objedinjavanje svih naknada, dakle koje sam nabrojila u svom izlaganju u ime kluba koje vjerujem da ste čuli, će pomoći i biti dakle to će značiti veću i bržu dostupnost građanima na koje se to odnosi, a s druge strane bit će rasterećenje u centrima za socijalnu skrb. Ove odredbe zakona koje se odnose na ustrojavanje takvih tog dijela u državnoj upravi, to su oni dijelovi zakona koji će stupiti na snagu 1.6.2016.godine.
U ime Kluba nacionalnih manjina govorit će poštovani Veljko Kajtazi.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana zamjenice, poštovane kolegice i kolege. Nacionalne manjine u RH su imala velika očekivanja od ulaska naše zemlje u EU. Ljudi koje ja predstavljam imali su pogrešnu sliku ili nadu da će se svi njihovi životni problemi riješiti kada postanemo dio europske obitelji. Umjesto toga došlo je do stagnacije u kvaliteti njihovih života, a mnogi će reći da je stanje puno gore nego što je bilo. S obzirom da je velika većina pripadnika Romske nacionalne manjine koji osnovne nacionalne manjine koje ja predstavljam na ovaj ili na onaj način uključen i ovisno o sustavu socijalne skrbi koji je u našoj zemlji dobar ali ipak i dalje imamo značajne probleme na koje uvijek upozoravamo. Kada god se mijenja jedan ovako bitan zakon ja osjećam posebnu odgovornost da istaknem probleme na koje me moji birači, naši sugrađani svakodnevno upozoravaju i mole za pomoć. Kako se ja ne koristim službenim vozilom i ne koristim brojne privilegije nego se vozim tramvajem i ostalim javnim prijevozom ljudi me svakodnevno zaustavljaju i upozoravaju na teške životne uvjete u kojima žive. Ovo vrijeme neposredno prije izbora mnogi pokušavaju iskoristiti da se osobno promoviraju, da brzim rješavanjem dobivaju naklonost birača i da ponude onim najugroženijima prazna obećanja. Umjesto obećanja ja sam ponudio rješenje problema, dok je većina u velikoj kampanji ja i moji suradnici i dalje radimo na gorućim problemima zajednice, legalizacija, socijalnim pitanjima itd. i to je moja kampanja koja traje od početka mandata. Za mnoge su ljudi o kojima govorim neradnici, nezaposleni, oni koji iskorištavaju državu za vlastiti nered i slično, a svi dobro znamo da je ekonomska situacija u našoj državi i dalje vrlo nepovoljna i da je to glavni uzrok egzistencijalnih problema s kojima se naši sugrađani suočavaju. Nazivaju ih neradnici ignoriraju činjenicu da ne mogu dobiti posao jer su pripadnici Romske nacionalne manjine, za državu su teret, a ignorira se činjenica da se radna mjesta zatvaraju. Nazivaju ih socijalnim slučajevima, a obični su ljudi koji se svakodnevno bore i rade da bi opstali više nego oni koji su zaposleni. Na kraju dolazim u situaciju gdje ih se naziva privilegiranim, a radi se o najugroženijima. Ja bih rekao da rade 24 sata dnevno, rade tražeći načina da prežive i omoguće egzistenciju sebi i svojoj obitelji. Pozdravljam i podržavam ovaj prijedlog zakona iako smatramo da je puno toga moglo biti učinjeno i ranije. Odredba Zakona o socijalnoj skrbi koji predviđaju da se zajamči minimalna naknada može primiti najviše dvije godine, te da se novi zahtjevi mogu predati nakon isteka tri mjeseca se pokazala kao jako loše. Umjesto da se građane motivira oni su takvom odredbom gurnuti u daljnje siromaštvo. U nekoj razvijenoj zemlji takva odredba bi imala smisla,ali je činjenica da naši građani nisu lijeni i nemotivirani nego ograničeni trenutnom lošom ekonomskom situacijom kojoj se ne nadzire kraj. Većina građana bi vrlo rado radila i brinula za svoje obitelji ali to ne mogu. Stoga uklanjanje odredbe o najdužem periodu na koje se radno sposobnom korisniku socijalne pomoći može priznati pravo na zajamčenu minimalnu naknadu čvrsto podržava, odnosno podržavam da ugroženi ostvaruju sva socijalna primanja sve dok im se ne omogući da nađu posao, a to se odnosi na sve nacionalne manjine koje do posla dolaze još teže nego većinsko stanovništvo. U odnosu na sve ostale manjine imamo i Romsku nacionalnu manjinu koja opet dolazi do posla teže nego svi ostali. Nadalje, podržavam i to da se samohranim roditeljima povećavaju iznosi koje primaju jer su takve obitelji posebno ugrožene kao da se povećavaju minimalne naknade za ostale građane koji spadaju u najugroženiju skupinu u društvu. Predloženi status ugroženog kupca kojim bi se uvela posebna naknada za ugrožene kupce energenata također pozdravlja, a mislim da je to kratkoročno i privremeno rješenje, posebno imajući u vidu obitelj sa više djece koji troše i više novaca za energente. Već smo ranije imali problema sa krivim procjenama, primjerice zbog ukidanja socijalne pomoći osobama koje posjeduju osobne automobile što se posebno loše reflektira na Romsku nacionalnu manjinu koja uglavnom raspolaže skromnim vozilima u vrijednostima par tisuća kuna, a od kojih im život uvelike ovisi zbog udaljenosti njihovih naselja kao i prometne i svake druge izoliranosti. Kada su bolesni ili nešto trebaju obaviti u gradu to im je jedini prijevoz, a školske autobuse naravno ne mogu koristiti kao odrasle osobe. sve dok se ne osigura javni prijevoz koji bi obuhvatio sve ugrožene kategorije takva odredba nije dobra i mora bit ukinuta. Kao što sad ukidamo loše odredbe iz postojećeg zakona, nadam se da ćemo i ovu odredbu ukinuti što prije i omogućiti Romima da posjeduju osobne automobile. Umjesto takvih sitnica nadam se da ćemo se više baviti dugoročnim rješenjima koji nam nedostaju. Neki automobil star 20 i više godina neće … ljude, a niti državu izvući iz krize. Isto tako Rome i ostale nacionalne manjine neće iz krize izvući ni 100 ni 200 ni 500 kuna nego jednaka prilika da se školuju, da dobiju posao i da rade. Ulazimo u još jedan izborni proces, a nismo ni približno ispunili ciljeve koje smo sami sebi postavili, primjerice sa Ustavnim zakonom o pravima nacionalnih manjina, odnosno sa pravom pripadnika nacionalnih manjina na zastupljenosti u predstavničkim i izvršnim tijelima na državnoj i lokalnoj razini te u tijelima državne uprave, pravosudnim tijelima i tijelima uprave jedinice lokalne i područne samouprave. Ili jednostavnije, kada ste vidjeli Romkinju ili Roma zaposlenog u nekoj državnoj službi. Takvih primjera gotovo nema, čak ni na lokalnoj razini. Isto tako tzv. rad preko javnih radova koji organizira Hrvatski zavod za zapošljavanje nije dovoljno dobro rješenje jer po definiciji kratkoročna mjera. Nakon što su Romi zaposleni preko tih javnih radova već za 3 do 6 mjeseci se opet nađu na socijalnoj pomoći. Pripadnici Romske nacionalne manjine koji su bili obuhvaćeni ovim programom su pokazali da su voljni i sposobni raditi, a opet s druge strane ispada kao da ih se zato kažnjava. Osim što vrlo brzo izgube tu mogućnosti da rade novčane su tako male u odnosu na visinu socijalne pomoći da se u kombinaciji sa ukidanjem iste za vrijeme tog privremenog zapošljavanja dovodi u pitanje je li bolje raditi ili ne raditi ništa. Od radno sposobnih Roma se umjesto radnika pravi invalide. Mjere koje bi potaknule manjine, ali i sve ostale građane, pogotovo mlade da se pokušavaju zaposliti su nedostatne i oni koji rade ne ostvaruju dostatna sredstva da bi dostojno živjeli. Neprihvatljivo je da se velika većina primanja troši na hranu i na osobne životne potrebe i da to opet nije dovoljno za opstanak. Ponavljam još jednom, izgleda da se u našoj državi umjesto nagrade za rad dobiva kazna i frustracija. Ovo kronično siromaštvo u romskoj zajednici poprima posebno loše dimenzije te nerijetko rezultira ekstremnim primjerima oduzimanja djece i sličnim situacijama. Ukoliko država radno sposobnim ljudima oduzima djecu jer se ne mogu brinuti za njih onda je država zakazala. Želim ponoviti da ovaj prijedlog zakona podržavam, da je dobar jer olakšava situaciju našim građanima ali je ne rješava. Ovih zadnjih par godina je bilo teško za sve te mislim da je puno više trebalo biti učinjeno za one najugroženije. Umjesto da se bavimo političkim prepucavanjem u sljedećem razdoblju nadam se da ćemo vidjeti više natjecanja između stranaka i odgovornih osoba u strankama, tko će građanima više pomoći, a ne tko će ih više zabaviti. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo jednu repliku, poštovani Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine Kajtazi, ja bih vas zamolio bez ikakve zamjerke da mi kažete imate li podatak o stopi nezaposlenosti koja je opća u Hrvatskoj negdje oko 20, između 20 i 25% u odnosu na romsku zajednicu. Imate li takav podatak, koliko je stopa nezaposlenosti u romskoj nacionalnoj zajednici?
Odgovor na repliku, poštovani Veljko Kajtazi.
Moram vam reći da točne podatke nemamo, ali nagađanja imamo. Kad su u pitanju pripadnici Romske nacionalne manjine preko javnih radova unatrag 3,5 godine znači pokušavamo uposliti Rome, ali to je kratkoročna mjera. Ako se radi o državnim institucijama naravno ima samo dva uposlenih Roma. Hvala.
U ime HDSSB-a govorit će poštovani Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospođo zamjenice ministra. Pokojni radio izvjestitelj sa športskih događanja Ivan Tomić je znao reći velika varka malog Marka misleći na Marka Mlinarića, nogometaša Dinama koji je bio izvrstan nogometaš. Možda bi se moglo i za ovaj zakonski prijedlog reći velika varka malog Zoke. A zašto to kažem? Cijeli ovaj prijepor današnji oko toga je li ovaj zakon predviđen kao predizborni trik i predizborni zakon kako bi se dopalo biračima i nekim glasačima ili je to pak nekakva uredovna mjera i zakon koji eto ide po hitnom postupku kao prvo i drugo čitanje, čak je izazvao i prije izvanrednu sjednicu Sabora. Dakle i on je jedan od razloga što imamo izvanrednu sjednicu Sabora. Ja sam mislio da su ove izvanredne sjednice samo kad se radi o rebalansu proračuna, ratnom stanju ili nekakvoj općoj opasnosti po Hrvatsku državu, a ne i ovakvi zakoni koji su na dnevnom redu ovaj tjedan. Al već u sljedećem zakonskom prijedlogu koji ide na dnevni red nakon ovoga rasprave o ovome se govori o poskupljenju električne energije za korisnike, potrošače od 10 lipa po kilovatu pa će onda ova mjera od 200 kuna za neke kategorije, dakle one koje imaju invalidnost visoku i za one koji koriste ovu tzv. zajamčenu najmanju ili minimalnu, a evo i najmanji prijedlog da se upotrijebi hrvatski jezik napokon u Hrvatskom saboru, dakle da se njima omogući 200 kuna smanjenje računa za električnu struju, ali on će to platit kako kaže moj kolega Borić i dobro je izračunao to, sljedećim zakonskim prijedlogom otprilike oko 13 lipa još po dodatno. Tako da će oni zapravo pokrićem u sljedećem razdoblju zapravo pokriti tih svojih 200 kn koje će im Vlada RH, Vlada Zorana Milanovića takoreći oprostiti. A što reći na pitanje jedne gospođe koja mi je pisala, evo piše Mira R. a kaže: "Poštovani gospodine Grubišić, molim vas postavite pitanje u moje ime gospođi Opačić koje nema, ali može i zamjenici. Ako ćemo mi građani koji odvajamo od usta i redovito plaćamo struju izdvajati za plaćanje računa za one koji to ne mogu, onda ja pitam hoće li gospođa ministrica ili netko iz Vlade plaćati moju vodu koju ja ne mogu platiti jer moram platiti struju i vodu. Koliko mogu plaćam, a onda idem u crveno." Eto tako pita gospođa Mira R. Nije potpisala, evo mogu i predati ovaj papir, poslala mi je putem maila takvu. I na kraju, nije na kraju nego na početku zapravo što zapravo o svemu ovome reći? Radi se o palijativnim mjerama, ali nikako udubljivanja i nikakvog svjetla na kraju tunela kako zapravo dovesti Hrvatsku državu, hrvatske građane, hrvatski narod u situaciju da smanji zapravo uzroke siromaštva. Što je to što je dovelo do siromaštva? 6 godina se kaže da je Hrvatska bila u recesiji, a nakon izlaska iz recesije jednoga petka, tako je rekao ministar optimizma, pardon ministar regionalnog razvoja, da smo, ja sam gledao Dnevnik i kaže jedan ministar toga optimizma u četvrtak na glavnom udarnom Dnevniku kaže sutra smo izišli iz recesije. Kao da je sutra Božić pa u ponoć prestaje recesija i mi smo sutra kad svane Božić ili pak nova godina izišli iz recesije. Bilo je to jednog petka samo ne znam kojega. Tako je, bio je petak kada smo mi izišli iz recesije, ne znam kojeg datuma je to bilo. Međutim, u Brodsko-posavskoj županiji, pazite u Brodsko-posavskoj županiji se potrudio pročelnica Odjela za školstvo da izračuna koliko se djece ispisalo iz škola, osnovnih škola u ovoj školskoj godini. U ovoj školskoj godini iz brodsko-posavskih škola, osnovnih škola ispisalo se 240 djece. Kamo su otišli? Otišli su sa svojim roditeljima u Irsku, Englesku, Njemačku, Novi Zeland, Australiju, Kanadu itd. 200, 8 razreda djece je ispisano. Oni su išli u školu lani su bili u razredima, ove godine te iste djece nema u školama Brodsko-posavske županije, 240 djece. Pa se pitam hoće li ove mjere pripomoći da se i dalje ne ispisuju djeca, da i dalje naši ljudi poglavito iz Slavonije tako masovno sa obiteljima. To nije privremeni rad u Irskoj. To je odlaženje sa ženom, djecom i roditeljima čak u strane, u tuđe zemlje odakle se zapravo više i ne namjeravaju ili nikada neće vratiti. Ili pak kad se vrate onda će im dvostruko mirovine oporezivati ova država ovdje, da dvostruko i Irska i Hrvatska i to po visokoj stopi da im se ne mili ni vratiti u Hrvatsku. Zašto se ne ukine to oporezivanje mirovina stranim umirovljenicima? Pa oni će potrošiti te novce ovdje, platit će PDV kada potroše novce ovdje. A oni neće da se odjave u stranim zemljama i tamo primaju mirovine u Münchenu i ne znam ni ja gdje da ne moraju doći ovdje na račun ovih banaka kako ne bi morali platiti porez. A eto novaca, samo smanjite stopu. Ima novaca, nismo morali kupiti 1000, ova Vlada nije morala kupiti 1700 automobila. Ili je to potpora proizvođačima iz jedne zemlje kako bi dala svoj glas za ulazak Hrvatske u EU. Je li to cijena? Je li cijena kupovina silnih pametnih telefona, štancanje kartica? Je li cijena tog siromaštva silne menadžerske plaće koje su veće od plaće premijera, veće od plaće potpredsjednika i predsjednika Sabora. Jesu li otpremnine koje je primio jedan u Croatia osiguranju u visini od milijun eura jedan čovjek. Je li on toliko važan menadžer da njegova otpremnina iako nema godina za mirovinu i relativno je mlad čovjek primi milijun eura otpremnine, oko milijun eura. Ili pak drugi iz INA-e koji je primio točno milijun eura otpremnine kada je otišao u mirovinu. Pa to su dva milijuna eura. Ma da ne nabrajam dalje, da ne nabrajam o honorarnim poslovima koji se daju raznim tvrtkama poput FIMI Medie, ništa drugačije to nije, možda malo sofisticiranije da se baš ne primijeti odmah. Koliko ugovora o djelu ova Vlada ima za konzultantske usluge? Koliko smo platili konzultacije za outsourcing, za prodaju Croatia osiguranja, za masterplan hrvatskih bolnica i za niz drugih planova koji su propali koje ova Vlada nije ostvarila. Hajmo zbrojiti te novce sve i vidjet ćete ima novaca i za puno više i sredstava negoli što nudi socijalni ovaj Zakon o socijalnim pravima nekih kategorija našega stanovništva. Eto to je to, zato sam pomalo i ogorčen, jer ovdje smo se mi primali packe od i ministrice i premijera kada smo predlagali neke socijalne mjere. Tada smo mi bili političarili, tada smo mi bili demagozi, tada smo mi bili populisti i ne znam ni ja što sve nismo bili. Tada je govoreno da je bolji crni kruh od bijeloga. Kao Marija Antoaneta, ako nemate za kruh jedite kifle ili kolače nije bitno. I takve su se izjave davale. A da je crni kruh puno bolji jer je on hranjiviji. I što sve nismo i kakve sve ironične i da ne kažem vrlo zajedljive po hrvatski rečeno primjedbe od ministrice. Predlagao sam amandman za gladnu školsku djecu za ovu godinu novce da se izdvoji, rečeno je nema gladne školske djece osim tu i tamo romske nešto u Međimurju i ne znam ni ja gdje. Odbijen je amandman od milijun i pol, samo milijun i pol kuna. To nije čak ni dovoljno, ali bar simbolike da pokaže ova Vlada da ima socijalni feeling, da ima osjećaj socijale u sebi. Ona se zove socijaldemokratska Vlada, a zapravo je najliberalnija što može biti, najcrnje liberalna opcija koja uopće može vladati nekom državom. Pa sad vi meni recite da onda ovo nije predizborni. Pa zašto se toliko branite onda od toga? Zašto se vi toliko branite, pa što ima veze što vas napadaju? Vi ćete to provesti i gotovo! Imate većinu, baš vas briga što netko vama priča da je to predizborna kampanja i zakon koji ide u predizborne svrhe. Bože moj! Pa nek' pričaju! Laže selo, lažu ljudi jel' moglo bi se tako reći po slavonski. Što se toliko vi oko toga brinete što vas netko napada da je to predizborni zakon, zakon koji ide u predizborne svrhe odnosno u svrhu jačanja popularnosti jedne koalicije stranaka ili jedne stranke. Što je legalizacija? Koliko novaca ste legalizacijom uzeli našim poljoprivrednicima kojima računate jednu štalu koja ima 200 ili 300 kvadrata puta visina u volumenu sa jednom vilom koju netko ima na moru. I pogodovali ste bogatima. Skuplje je legalizirati štalu nego vilu koja ima 200 kvadrata. Skuplje je legalizirati farmu koja ima 200 kvadrata. Tražili smo ovdje od vas, i od HDZ-a smo tražili, da je poljoprivredni objekt proizvodni objekt, da u tome netko proizvodi nešto, da je to nešto što je korisno i za seljaka i za državu i za društvo. Niste prihvatili, nitko nije prihvatio. Nego pljačkate hrvatsko selo, svi zajedno, i jedni i drugi upravo tim mjerama legalizacije. Upravo tako se to može nazvati pljačka hrvatskog sela, propadanje hrvatskog sela. Pa u cilju je nekome da propadne hrvatsko selo. Pa koliko ste tražili ministra poljoprivrede? Niste ga mogli naći lasom da ga uhvatite. Niste znali tko će vam biti. To vas ne interesira, hrvatsko selo. Nije vam ni bitno. A pogledajte sad Slavoniju. I onda se čudite, dođete u Slavoniju i čudite se što se događa sa Slavonijom. Pa nije to problem uništiti hrvatsko selo i Slavoniju. Ako uništiš selo onda si uništio i Slavoniju, naravno. 6 godina izlaze djeca iz škole za strojovođe u Zagrebu, 6 godina. Nitko od njih, 180 ih je izašlo po jedan razred, nitko od njih za 6 godina, 2 HDZ-ove vlasti i 4 SDP-ove, nitko nije dobio radni staž na željeznici od 6 mjeseci. Prozborio sam o tome i progovorio, zna gospodin Novak, nema ga ovdje on je stručnjak za željeznice. I evo hvala Bogu da nešto i slušate pa ste raspisali natječaj sad. Dosada niste, valjda niste ni znali da, pa i to je socijalni slučaj. I ta djeca koja imaju 18 do 24 godine sjede kod kuće i idu u kafiće. Je li to socijalni slučaj? Je li to socijalni problem ako im se ne da bar da odrade staž od tih 6 mjeseci? Je! Ali vam to ne pada na pamet dok vam se valjda ne kaže ovdje sa govornice. Nije vam palo na pamet da date ikome staž. 6 godina, 6 razreda, 180 strojovođa u Hrvatskoj ima koji nemaju ni dan radnog staža ni uopće staža nemaju. Niste primili nijednog novog strojovođu. Koliko dajete otpremnine policajcu kad ide u mirovinu? Jel' znate koliko? Da li zna netko od zastupnika koliko dobije policajac kad ide u mirovinu otpremninu? Tri plaće po 3,5 tisuće kuna, 10 tisuća kuna. Koliko je dobio Vojković kad je otišao iz Croatie ili Dragičević iz INA-e? Milijune kuna! Tako je to. I to su socijalne mjere koje se moraju oštro i strogo. Koliko je vraćeno novaca od lopova koji su završili u zatvorima, da ne govorim sad o Sanaderu, neću uopće napominjati imena da me ne bi krivo shvatili da navijam za bilo koju stranku. Koliko je vraćeno novaca? … [[Upadica se ne razumije.]] To ste uhvatili pa dakle ono što ste uhvatili to je dato to nije primljeno, znate. Rekao vam je Drmić prije, da, mislio je dati novce mito za Glavaša, on je mislio dati a nije ništa primio. A korupcija je kad se primi nešto. Tako da razlikujete tu stvar, da vam je jasno. A prijateljstvo se ne može platiti ničim, zapamtite i to. A vi nemate prijatelja. Prema tome, ublažiti siromaštvo, poboljšati ekonomski status zemlje. Koliko ste investicija uopće? Čačić priča čim je sjeo na fotelju priča o investicijama. Koje investicije? HEP? 2,5 milijarde kuna dobiti 2014. ima i sad će biti otprilike 2015. Govorili smo o hidroelektranama i na Dravi i u Slavoniji, i na Savi i na Senju i termoelektrana na ugljen na najzaostaliji energent i najprljaviji što može biti na svijetu dakle u Pločama i Plominu, u turističkom kraju i raju našega Jadrana, o tom će vam više možda kolegica Holy reći na što to sliči. Njemačka kad se gadi već ugljena, o Birminghamu da ne govorimo, davno je riješeno sve. Samo Hrvatska, netko je primio lovu za to i sad se teško iščupati. Ja ne insinuiram, ali zašto tako tvrdokorno i uporno inzistiranje na Pločama termoelektrani i na Plominu C? Jedino to može biti razlog, drugo ništa ne može biti razlog. Ja ne vidim drugog razloga.
Vrijeme. Zahvaljujem. Replika, poštovani Branko Hrg.
Hvala lijepa. Štovani kolega vi ste mnogo stvari ovdje rekli i postavili ste posebno pitanje smanjenja broja djece u školama radi odlaska Hrvata iz Hrvatske van. Pa nisu više ti ljudi, roditelji te djece interesantni u zakonima koji se donose pred izbore jer oni više neće glasati. Interesantniji su oni koji su ostali ovdje. Znate, vjerojatno roditelji te djece odlaze zato što će tamo gdje odu plaćati manji PDV na hranu, vjerojatno će imati besplatne udžbenike na svojim školskim klupama kad im djeca dođu u školu pa će se i socijalna slika sigurno bolje popraviti. Spominjali ste trošenje novaca na razno razne konzultacije, konzultantske usluge, prema podacima koji su javno objavljivani u 2014.godini je potrošeno preko 300 milijuna kuna na konzultantske usluge koje su naručivale razno razne hrvatske agencije koje ne možemo ni nabrojiti. I u pravu ste u tom djelu. Koliko bi se moglo stvari riješiti, koliko bi se moglo zaustaviti ovih problematičnih stvari u Hrvatskoj da se drugačije ponašalo. Mi samo danas u situaciju da nas vozači autobusa upozoravaju da nikad nisu doživjeli da toliko ljudi odvoze iz Hrvatske. A jeste kad čuli da je netko iz Vlade reagirao? Da se opće nešto pokušalo napraviti? Naravno nije jer to nije popularna tema, ona je opasna, ona je ustvari uzrok jedne velike socijalne krize koja vlada u ovom društvu i koje se očito nitko niti želi prihvatiti rješavati jer je to opasna stvar pred izbore.
Na repliku odgovora Boro Grubišić.
Kolega Hrg, sličnih smo mi uvjerenja. Naime, ako ste vi izračunali ili netko drugi da je 300 milijuna kuna potrošeno na konzultantske usluge ali pogledajte vi samo kako u proračunu izgleda, kako izgledaju stavke i ministarstava. Jeste li vidjeli ministarstva gdje svako ministarstvo ima stavku informatizacija? I kada zbrojite od tih 20 ministarstava troškove informatizacije, dakle obnove ovog dakle, informatizacije, i da kažem strojeva, naprava informatičkih kako bi hrvatski rekao, ili pak sve agencije, uredi, zavodi državni itd. Ja sam pješke to brojio jer drugačije ne možeš, kada uzmeš onu knjigu od proračuna i zbrojio da je u 2014.bilo potrošeno 560 milijuna za te svrhe dakle putem javne nabave je išlo. A ove 2015., iako samo se dakle informatizirali već 2014.ponovo 550 milijuna kuna. Za 2 godine 1 milijardu i 100 milijuna kuna. A ako uzmete četiri godine vlasti za konzultantske usluge po 300 milijuna godišnje to je 1 milijardu i 200 milijuna za konzultantske. Dakle, ne radi se to o siromaštvu, radi se o nesposobnosti upravljanja ovom državom, radi se o nezdravom odnosu Vlade prema svome narodu, o tome se radi i to izgleda traje pa čini mi se od 1995.pa na ovamo. To je problem
Nova replika Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Grubišić, socijalno osjetljiva Vlada je nemalo, nedugo nakon što je došla na vlast pokazala svoju socijalnu osjetljivost i odmah podigla cijene energenata, električne energije 25%, plina 30%, uspjeli su podignuti i čak onu naknadu za korištenje voda za gotovo 100%, za 100% pa vam je to na svakom računu negdje oko četrdesetak kuna ako trošite 20 kubika. PDV sa 23 na 25%, pa je poskupilo sve, najviše hrana. I grijanje naravno u prosjeku između 20 i 30% s time da ja tu navodim rekordera, to je Grad Rijeka. To je jedan pravi primorski grad neke ugodne mediteranske klime, jedan od možda i najtoplijih u Hrvatskoj ali ima najskuplje grijanje u cijeloj Hrvatskoj. Tamo vam je cijena grijanja rasla gotovo jedno 60 i 70% u protekle 3 godine. Zbog toga imate ljude, građane koji malo, malo pa dođu pod prozor gradonačelniku iz SDP-a gospodinu Obersnelu i bune se, jer za jedan mali stan od 60 kvadrata sa 1500 kuna došlo im grijanje na 2200, 2300. Pa to je jednostavno računi koji se više ne mogu servisirati, plaćati, ti ljudi završavaju u blokadama, a onda ih tamo socijalno osjetljiva FINA, javno bilježnički uredi ili odvjetnički jednostavno još socijalno osjetljivije očiste, tj. uzmu im još nešto novaca. I čudimo se onome što se događa, a događa se to da Vlada evo već nekoliko mjeseci ne želi uopće spominjati koliko je trenutačno blokiranih građana uz model kojeg smo imali otpisa upravo koji je promoviralo ovo ministarstvo kako će svi otpisivati, pa to su se svi nudili da potpišu nešto, najavljivalo se nekakvih sedamdesetak, osamdesetak tisuća ljudi koji će dobiti pravo otpisa, na kraju 6 tisuća kažu bolje i to nego ništa, a mjesečno vam broj blokiranih raste za 10 tisuća a dug za 500 milijuna. To je strašno, to je strašno. I to je ta socijalno osjetljiva Vlada. A da ne govorimo o ovih 100 tisuća koji su otišli, koji su otišli iz države upravo zbog silne socijalne osjetljivosti. I naravno da ćemo to mi slušati na ovakvoj priči, a bolje da se ne donosi ni jedan ni drugi zakon, svi bi više dobili.
Vrijeme. Odgovor Boro Grubišić.
Pa ja mislim kolega Borić da bi bilo pošteno ako je država, HEP je kao tvrtka gradska nekakva, ajde vodovod ili toplinarstvo, plin itd. i ostvarila je dobit od 2,5 milijarde kuna a nije ništa investirala, ništa. Čak i onaj sat, ako pravite kuću pa ga priključite, i kupite sat oni ga računaju da je to vlasništvu elektre i prikazuju gospodinu Milanoviću kao svoju investiciju. Pazite, sve satove koji su u Hrvatskoj izgrađeni su uveli kao vlastitu investiciju, a mi smo ga platili, Mondekar, ja, vi itd. To je HEP-ova investicija. … [[Upadica se ne čuje.]] Ako si pravio vikendicu recimo. Dakle, ako je narodu HEP ubrao 2,5 milijarde kuna onda i ovih 200 milijuna kuna koje ćemo podijeliti onima koji su zaista potrebiti neka ide iz dobiti HEP-a jer to su građani Hrvatske tako i tako platili i HEP zaradio na tome. A što se tiče Rijeke, ima još jedan grad u državi a to je Slavonski Brod koji ima izgleda u francima plaćanje grijanja. Pa onda kad skoči franak to je strašno. Kad dođe zima, skoči franak evo ti stan od 50 kvadrata 2000 kuna, tako i u Slavonskom Brodu. I ima bune, kao i u Rijeci itd. ali nažalost nema rezultata kod izbora.
Nova replika poštovana Nada Turina-Đurić.
Kolega Grubišić, spomenuli ste svašta u svojoj diskusiji ali jednu stvar koju mislim da treba reći radi istine i radi javnosti, govorili ste o tome najprije da je Slavonija upropaštena, to je nešto što vi standardno spominjete u svim svojim diskusijama, kada ste spomenuli legalizaciju i o tome kako se kroz legalizaciju pljačkalo Slavoniju i slavonskog seljaka, ali ja ovdje moram istine radi reći da je sav prihod od legalizacije u prošloj godini ustvari vraćen u Slavoniju, nažalost zbog katastrofe koja se tamo dogodila, zbog poplave. I vi isto znate da smo do kraja ovog mjeseca i do kraja ove godine na sreću uspjeli riješiti većinu problema koje je ta katastrofa prouzročila u Slavoniji. Tako da nemojte govoriti o tome da se Slavoniji nije pomoglo i da se Slavoniji ne pomaže i da se u onom trenutku kada je trebalo nije reagiralo baš onako kako je trebalo. A o tome tko je uništio Slavoniji ili tko uništava Slavoniju u proteklih 25 godina mislim da vas treba podsjetiti da aktualno u većini jedinice lokalne samouprave imate presudan politički utjecaj upravi kao HDSSB, da je prije toga imao u većini HDZ ili HSS i da nažalost ste jako malo ili gotovo ništa učinili da ta Slavonija sa te lokalne i regionalne razine ide naprijed u usporedbi sa nekim drugim županijama ili nekim drugim regijama koje su dvije trećine vremena bile u opoziciji vladi i koje su među prve 3, 4 ili 5 županija po GDP-u, po prihvatljivosti za investitore itd. pa ću samo spomenuti neke koji nisu moja, a to je recimo Međimurska koja se u mnogo čemu može sa vašim županijama usporediti, ali očito je da vi to sa lokalne i regionalne razine bez obzira na ni pozicijsku niti opozicijsku poziciju niste u stanju, pa se malo zapitajte zašto je to tako.
Odgovor na repliku Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Gospođo Turina vi u Šmriki niste ni vidjeli crvene zvijezde, a nas je ona gazila '91.godine do '95. Slavoniju je razrušila počevši od Ćelija sela pa nadalje, o Vukovaru da ne pričamo, vi ste tamo u to vrijeme mirno živjeli i pecali tamo ribice u Kraljevice, još ste rasturili uz to brodogradilište u Kraljevici ste vaš je ministar u stečaj odveo brodogradilište u Kraljevici. Šutite kada ja govorim, jeste čuli. A nadalje da vam kažem 4 župana.
Kolega Grubišiću ja vas podsjećam vi ste u Hrvatskom saboru.
Jesam.
Pa niste na ulici i u krčmi.
Ali molim vas recite joj da šuti kada ja govorim pa imam pravo govoriti. … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]] Oduzimate mi vrijeme dragocjeno.
Upozoravam vas da se pristojno ponašate jer ću vam oduzeti riječ.
Ponašam se ja vrlo pristojno. Gospođa Turina spominje da smo mi na vlasti u Slavoniji, pa mi imamo samo župana osječko-baranjskog, 4 župana u Slavoniji su iz HDZ-ovih redova, gradonačelnik Vinkovaca doživotni gradonačelnik ih HDZ-a, Požege, Pleternice, Vukovara koga god hoćete još Osijeka vaš gradonačelnik, o čem vi pričate. A nadalje, kada govorimo o štednji onda malo pogledajte svoje iz HNS-a ministre koji peglaju kartice, lete avionom kada im se god ćefne. Hvala lijepo.
Posljednja replika poštovana Nadica Jelaš.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Grubišić vi ste u svojoj raspravi ismijavali činjenicu da je Hrvatska izašla iz recesije, rekli ste točno da je izašla iz recesije jednog petka ali ne znate kojeg datuma. Dakle činjenica jest da Hrvatska jest izašla iz recesije i to zato što je tog dana, tog petka, vi ne znate datuma, DZS objavio podatak da je gospodarski rast bio pozitivan dva tromjesečja za redom, a po definiciji ekonomske struke država izlazi iz recesije onoga trenutka kada imate gospodarski rast dva tromjesečja za redom. Ali vama to smeta, vama smeta što ova Vlada iskazuje pozitivne rezultate, dakle što smo dva tromjesečja rasli što se gospodarskog rasta tiče, a treće tromjesečje će to dakako još jače podcrtati, još jače potvrditi. Nažalost, ono što je isto tako činjenica je to da onoga trenutka kada smo izašli iz recesije dakle kada je DZS objavio te podatke ljudi u Hrvatskoj nisu počeli, građani Hrvatske nisu počeli bolje živjeti, ali je točno da je ova Vlada promijenila trendove i to treba stalno isticati. Dakle iz činjenice da je za HDZ-ove vlade gospodarski pad iznosio više od 10% mi smo te trendove promijenili imamo gospodarski rast, a to je najbolja pretpostavka da se sutra hrvatski građani živjeti bolje.
Odgovor na repliku Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kažu Kinezi da ako nije rast BDP 6% da je to ništa, da je to pad. Tako je u Kini, ne znam kako je kod nas. Ako je 0,02% dva tromjesečja mi smo izašli iz recesije, ali nažalost to se nije primijetilo i ne primjećuje se. Odite na Autobusni kolodvor, pogledajte gdje se najviše karata kupuje ili pak u Zrakoplovnu luku Zagreb. Zašto ljudi kada smo izišli iz recesije i dalje toliko sele iz Hrvatske? to mi nije jasno. Ja pokušavam putem suvislosti samo govoriti ništa više. A što ako treće tromjesečje pokaže ponovo pad? Neće, pa to vi kao vidoviti Milan, znate da neće. Pa nemojte tako govoriti unaprijed, vidjet ćemo na kraju krajeva. Ja ne želim da se to ne dogodi. Kamo sreće da imamo kao Kinezi najmanje 6% porast BDP-a pa ja bi bio najsretniji čovjek. Ali nažalost, ova država za ovih 6 godina tzv. recesije koja je izazvana ne vanjskim čimbenicima nego lošom monetarnom politikom i još nekim drugim stvarima, ekonomskom politikom, manjkom investicija, nesposobnošću i jedne i druge vlade dovedena do toga da ljudi nakon toliko godina moraju ići iz Hrvatske, moraju ići nažalost iz Hrvatske. Pogledajte iz Slavonije se to ide masovno. Nemamo statistike da vidite koliko je iz Slavonije otišlo, a koliko iz drugih krajeva Hrvatske pa ćete vidjeti ili je to tendencija da se Slavonija raseli, ne znam.
Nastavljamo raspravu po klubovima. U ime kluba HNS-a govorit će poštovana Nada Turina-Đurić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, poštovana zamjenice. Pa pokušat ću kratko podsjetiti na sve ključne točke koje ovaj zakon predlaže sa ovim izmjenama i reći unaprijed u ime HNS-a, Liberalnih demokrata da ćemo podržati ove izmjene zato što mislimo da ne samo zato što je dobro i što to ide na korist ja bih rekla onih najugroženijih građana u Republici Hrvatskoj, nego zato što to pokazuje da ova država, ova Vlada evo i na kraju svog mandata još jednom pokazuje i dokazuje da ima ono što je naglasila kolegica u jednoj replici da je socijalno osjetljiva. Da li je to trebalo biti prije ili kasnije, naša je prosudba da i ovaj prijedlog zakona odnosno ove odredbe koje se mijenjaju govore u prilog tome da se ponašamo odgovorno i da na kraju mandata odnosno kad su se stekli uvjeti dajemo mogućnost odnosno ostvarujemo mogućnost za određene kategorije građana da budu na adekvatan način zaštićene. Svi ćemo se sjetit crnih vijesti prije 2, 3, 4 godine loših vijesti koje su na neki način ovoj Vladi bile određena kočnica da donosi i ovakve odluke. Međutim, zadnjih 6 mjeseci odnosno ova posljednja godina mandata i rezultati koje ima ova Vlada odnosno pokazatelji koji dolaze iz sfere gospodarstva govore u prilog tome da će ova ili neka druga buduća Vlada, ja se nadam duboko da će to biti ova ista Vlada, biti u daleko jednoj relaksiranoj situaciji kad se radi upravo o onom dijelu kojeg ovdje često saborski zastupnici naglašavaju, a to je da bude šire ruke odnosno da ima mogućnost da bude šire ruke prema onima koji su najugroženiji ili da bude šire ruke prema onoj nekoj društvenoj nadgradnji koju mi svi silno želimo da bude puno kvalitetnija nego što ona danas je. Znači ovih nekoliko stvari koje mijenjamo odnosno nekih novih stvari koje uvodimo, a to je ja bih prije svega pohvalila osnivanje jedinstvenog centra za naknade jer ono što često sve naše građane muči to je da na puno mjesta moraju tražiti određene papire, suglasnosti, rješenja pa ih objedinjavati pa ih nositi na neko treće ili četvrto mjesto. To je nešto što nas kao sasvim građane koji su u mogućnosti da to rade, kojima je to dostupno i normalno u odnosu na one koji tu mogućnost nemaju, počevši od invalida pa nadalje. Naravno veliki problem, a sada evo prijedloga s kojim ćemo puno jednostavnije odnosno ljudima učinit to dostupnijim odnosno učinit ćemo da im to bude sve zajedno jednostavnije. Osim toga što će njima biti jednostavnije naravno doći će i do ušteda jer kao i u svim takvim situacijama kad imate više izvora iz kojih prikupljate određene potvrde i rješenja u nekoordinaciji, u nekomunikaciji između svih tih tijela naravno neki vrlo rado to koriste pa dolazi nažalost i do zlouporaba što znači da će ovakvo jedno tijelo odnosno takva mjesta na kojim će se objedinjeno raditi svi ti poslovi spriječiti i korupciju odnosno mogućnost za zlouporabu bilo koje vrste, a prije svega one financijske prirode. Bit će to korisno i za regionalne i lokalne samouprave jer često iz vlastitog iskustva znam nije sasvim jednostavno ustanoviti, odnosno prođe dosta vremena dok ustanovite pojedinog korisnika socijalne pomoći na razini lokalne samouprave, ustanovite stvarno stanje stvari i ispravno možete donijet onda odluku ako znate o kakvoj se vrsti socijalne pomoći radi odnosno na koju određeni korisnik ima pravo. Znači svaka pohvala za ovo. Moram to pohvaliti, imala sam iskustva i prije u komunikaciji sa nadležnim ministarstvom koje je bilo u sklopu Ministarstva zdravstva i moramo svi priznat da je ovaj socijalni dio bio godinama ustvari na neki način zanemaren, barem u ovom dijelu koji se odnosi na, većim dijelom u ovom dijelu koji se odnosi na kvalitetno funkcioniranje i posvećivanje dovoljno pažnje upravo toj problematici socijale. To je tako bilo otkad postoji zasebno ministarstvo ovih 4 godine, skoro 4 godine. Mislim da su napravljeni vrlo veliki i važni pomaci, prije svega u sređivanju stanja donošenjem naravno i zakona koji je to omogućio, ulaganjem u ono što je maloprije mislim kolega govorio informatizacija, naravno da će informatizacija biti i nadalje u svim stavkama i uvijek u svim stavkama, odnosno tehnološko osuvremenjivanje poslovanja unutar naših ministarstava. Mislim da je to sasvim normalno i čak dapače mislim da to treba biti odavde i podržano. Osim ovoga što sam naglasila, znači osnivanje jedinstvenog centra, tu je sad onaj dio oko kojeg se danas najviše sporilo, a to je da će se povećati zajamčene minimalne naknade i da će se uvesti posebna naknada za ugrožene kupce energenata. Apsolutno da oni koji su ovdje navedeni a to su osobe nesposobne za rad, djeca samohranih roditelja i djeca u jednoroditeljskim obiteljima. Apsolutno mislim da ova Vlada, ovo ministarstvo je u pravu da te kategorije posebno zaštiti, da im omogući sa ovim povećanjem jednu pristojniju životnu situaciju s tim da ću reći sljedeće. Nije to nešto što bi ni ja osobno, a ni mi u Hrvatskoj narodnoj stranci smatrali da je dovoljno za jedan pristojan život i da nećemo moći očekivati ili možda ja se nadam možda i hoćemo u narednom periodu da država ima snage da ove najugroženije kao što to neke zemlje EU imaju riješeno adekvatno sa tim naknadama zbrine. Mi ne možemo govoriti da je 900 kuna niti 800 kuna nešto naknada s kojom se stvarno ugrožena osoba, a još pogotovo ako nije radno sposobna ili ima određenih problema i poteškoća kao invalid da ima, da je to naknada s kojom se može pristojno preživjeti, neću reći živjeti. Tako da u perspektivi jedino naravno jačanjem gospodarstva, jedino onim viškom vrijednosti kojeg možemo proizvesti mi koji jesmo u toj situaciji radno sposobni i zaposleni možemo očekivati da će doći do bitnih i kvalitetnijih pomaka u onome što, za što se većina nas ili svi zalažemo, a to je da ova država bude izrazito socijalno osjetljiva. Dali smo ovdje dosta naglaska u raspravama na to kakva je razina ove rasprave i zašto je u ovo predizborno vrijeme stvarno nije dobro na ovakvom jednom zakonu, odnosno na ljudima koji su u teškoćama ovdje voditi rasprave koje imaju jedinu svrhu promicanje vlastite stranke u stvari, a ne nekih vrijednosti. I ja mislim da sa puno manje žestine, sa određenom visokom, ne određenom visokom dozom digniteta smo danas trebali razgovarati o ovoj temi, a ne svesti ovo na stranačko nadmudrivanje i nadmetanje u svrhu predizborne kampanje. Pa evo iako sam jedna od zadnjih apeliram da to ne činimo dalje, iako neki od kolega su već o tome govorili. Evo ja bih htjela da jednodušno podržimo kao što i hoćemo pretpostavljam jer su svi kolege rekli da će to podržati, ali da ne izvlačimo nekakve ružne stvari iz prošlosti vrijeđajući u stvari upravo one ljude na koje se ovaj zakon odnosi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Imamo dvije replike. Prvo poštovani Josip Borić.
Hvala lijepo. Pa evo pridružujem se tome da ne treba politizirati, ali ja i ne smatram da politiziramo ali samo želimo saznati o tome se danas najviše priča, možda ćete mi vi moći odgovoriti kolegice Turina, jer cijeli dan pokušavam to saznati. Pitao sam ministricu, otišla je. Nije mi ništa odgovorila. Zamjenicu, ništa. Kolegicu Sobol, ni ona ne zna. Mene samo interesira evo tko će platiti ovih 200 milijuna kuna da vi nama to kažete i da mi možemo onda dignuti ruku za ovo ili ne dignuti ruku za ovo, jer najlakše je rješenje to riješiti kroz HEP i onda je to nešto što ne tiče građane RH i od toga bi trebalo ovisiti da li si za nekakav zakon ili nisi. Možda vi u HNS-u to znate, vi upravljate Ministarstvom gospodarstva iz kojeg su došla objašnjenja da to mogu biti i operateri i građani i na kraju i država. Ali nitko ne kaže decidirano to će riješiti taj i taj dio, tko će riješiti taj dio troška. Evo možda vi kao zastupnica mi na kraju odgovorite i uvjerite me da smo mi zaista potrebni da dignemo ruku za ovakav zakon ako znate. Ako ne znate, onda ni ja ne mogu ništa drugačije reći.
Odgovor na repliku Nada Turina-Đurić.
A iz onoga što sam ja kolega Borić čula iz obrazloženja kojeg je dala i ministrica, a i ono što sam uspjela pročitati ovih dana i kroz medije u najavi svega ovoga da će biti dogovor, … [[Govornica se ne razumije.]] Vlade a da će dogovor bit postignut sa distributerom. Prema tome, pretpostavljam da HEP kao ključni distributer električne energije će sa Vladom Republike Hrvatske dogovoriti model financiranja ove. Već je dogovorio evo sad mi, pa će vjerojatno onda kolegica zamjenica vjerojatno.
Druga replika, poštovani Branko Hrg.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice, rekli ste da će ljudima biti jednostavnije kad se dio poslova prebaci u državne urede ili Urede državne uprave. Ja u to jednostavno ne vjerujem. Ne vjerujem zato što praksa pokazuje da sve što se je do sada događalo u tom pravcu je ljudima zakompliciralo život i ljudima je bilo sve teže, bilo im je sve udaljenije, sve kompliciranije i sve su teže dolazili do pravih podataka. Rekli ste također da nije dobro da se o ovom zakonu raspravlja na ovaj način, pa ispada kao da je on ovako nekakvi predizborni zakon. Ali zašto onda taj zakon nije bio na raspravi početkom godine. Bilo je vremena uočiti stvari. Dakle ako i jest ovakve rasprave onda je predlagač taj koji je izazvao takvu raspravu. Ja mislim da se u stvari ovaj zakon perfidno podvaljuje baš u ovo vrijeme i da se zanimljivim brojkama to može dokazati. Naime, oko 12 milijuna eura je predviđeno iz kredita Međunarodne banke za opremanje ureda radi proširenja djelatnosti, državnih ureda. Vjerojatno i kakvo novo zapošljavanje kakvog birokratskog činovnika, a istovremeno u zakonu piše da za provođenje zakona u dijelu socijalne pomoći nije potrebno osigurati dodatna sredstva. Pa zar je naš proračun Ministarstva socijalne skrbi stvarno tako bio napravljen tako široko i nespretno da mi nismo znali koliko nam treba novaca i da je tamo osigurano viška novaca koji dosada nismo trošili koji nismo građani koji su u potrebama davali. Mene to navodi na te zaključke. Dakle za birokraciju i uređenje, uvođenje računala imamo novaca a za socijalne pomoći ne trebamo novaca. Ljudi ne mogu jesti računala.
Odgovor na repliku, Nada Turina-Đurić.
Pa ja razumijem kolega Hrg da vi želite postaviti 1001 jedno pitanje uz ovaj zakon koji ustvari nema veze sa meritumom stvari, odnosno sa onim što ovaj zakon predlaže kako bi skrenuli pozornost javnosti na nešto što ovdje je u suštini potpuno nebitno. Ali vam pitanja nisu sasvim na mjestu jer u samim materijalima odnosno u zakonu imate odgovore. Nije mi logično da pitate što će građani dobiti s time, građani koji će podizati te naknade i ta rješenja, što će dobiti s time? Da će to danas, sutra raditi sve na jednom mjestu, a ne na tri. Mislim da je sasvim jasno što će dobiti s time ako to rade na jednom mjestu. A ovaj dio o kojem govorite da nije, opet isto, znači da nema novaca odnosno da ne znate od kud su novci. Pa već je u nekoliko navrata ovdje rečeno da je u prošlih godinu i nešto dana da je sređeno stanje u cijelom sustavu, da je došlo do ušteda zbog toga jer su neke stvari koje su se preklapale, a već sam ja govorila u raspravi o tome znači da će sigurno ovaj jedinstveni centar još dodatno naravno uvesti reda i nažalost mi smo takvi kakvi jesmo, da hoćemo zlouporabiti onda kad možemo. I kad se uvede negdje red da onda vidimo da ima viška, odnosno da ono sve što smo nekad predviđali jer smo morali da se to smanjuje. Ja nemam razloga ne vjerovati kolegama iz ministarstva jer je to na koncu konca njihova odgovornost da tome nije tako.
Zahvaljujem. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Prvo, poštovana Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana zamjenice ministrice, kolegice i kolege. Osnovno pitanje na koje ću pokušati odmah uvodno i odgovoriti zašto sada ovaj zakon? Je li prije bilo moguće, i to kada? Pa ću uvodno reći nekoliko egzaktnih podataka. Ova Vlada uhvatila se u koštac s najvećim problemima koji već godinama usporavaju Hrvatsku. Vlada uspješno odgovara na izazove i probleme i pronalazi rješenja. Obećali smo ekonomski rast, BDP je u drugom tromjesečju ove godine porastao za 1,2%. To jasno pokazuje da Hrvatska raste. Danas nitko nije iznad zakona. Obećali smo pronaći rješenje za dužnike u švicarskim francima i to smo učinili, to činimo. Hrvatski građani su oni za koje rješavamo izazove. Hrvatske obitelji do nas do dolaska ove vladajuće garniture nisu bile u interesu vladajućih prijašnjih godina. Bankama se dopuštalo da rade što žele i koliko god žele od hrvatskih građana, od hrvatskih obitelji. Ova Vlada u tom pogledu nije ih iznevjerila. Ne smijemo zaboraviti niti napredak, a još manje ono što smo zatekli. 2011. godine ekonomija je bila u takvom stanju s mjesečnim rastom nezaposlenosti, a koji je bio ekonomski program te Vlade? To još uvijek odgonetavaju hrvatski sudovi. Korupcija je bjesnila na najvišim razinama i uzimala direktno novac od hrvatskih građana. Ponavljam, banke su koristile građane bez obzira na njihovo teško financijsko stanje i nemogućnost otplate dugova. Što imamo danas? Ukratko, ekonomija pokazuje rast. Imamo jasne rezultate. U pogledu korupcije, u pogledu zakonitosti nitko nije imun na bezakonje. A u sukobu banaka, financijskog kapitala i ljudi, običnih građana ova vlast pokazuje da je na strani građana. Hrvatska dakle ide naprijed. A ono što je najosnovnije morao se uvesti red u pojedinim ministarstvima. Zašto je, i nitko o tome nije govorio danas a ministrica je jasno rekla, zašto nije na početku, a to je zatekla u ministarstvu, bila instalirana aplikacija s raznim podacima građana? Zašto? Jer tu se onda uvodi red. Građanin dobiva nešto što mu po zakonu pripada, a ne voljom ovog ili onog dužnosnika, ovog ili onog činovnika. Dakle, ono što je najvažnije to je da ova Vlada kroz i ovaj zakon poboljšava život građana, a ne plakatima kao što smo se godinama i desetljećima imali prilike nauživati o boljem životu kojeg su građani mogli vidjeti samo na nečijim izbornim plakatima. I danas kada su obećanja naša, a bili smo vrlo oprezni u tome, pretaču u zakone onda odjedanput velika buka, vika, galama. Ja stvarno cijenim i više ne vidim u opoziciji neprijatelje, međutim uvijek pogriješim kad mislim bolje, kad ih više precjenjujem. Nikad mi ne pada na pamet da ih podcjenjujem. Dakle, napasti sa toliko žuči, sa toliko zlobe ovaj prijedlog zakona, umjesto da ste se priključili i pozdravili to i na takav način hvaleći druge koji znaju bolje i koji su to pokazali na neki način da pohvalite i sebe. Ne, ali vjerojatno to onda ne bi bio pravi i onaj HDZ od kojeg ja zaista više očekujem. Dakle ovim prijedlog zakona daje se i povećavaju se socijalne naknade za starije od 60 godina za radno nesposobne, daje se djeci samohranih roditelja i to točno se vidi koliki će broj osiguranika odnosno onih koji će biti ovlaštenici ovih prava točno je izračunat broj. To se moglo učiniti samo u jednom sređenom sustavu, to prije i nije moguće bilo učiniti. Ja ću ponoviti, dakle to svi znamo, to su mediji, nema medija koji o tome nije govorio da su prije nekoliko godina po socijalne neke naknade išli ljudi u mercedesima uopće se ne skrivajući. Dakle kralo se od onih kojima je ta pomoć bila najpotrebnija. Prema tome, evo ja neću duljiti jer je puno toga već i rečeno. Žalosno je to, zaista je to žalosno i to zaista žalosti ali očito opozicija, najveća opozicijska stranka ne može dalje od sebe i ono što je, kad je građanima bolje to je HDZ-u gore i obrnuto kada je HDZ-u bilo najbolje, građanima je bilo najgore. I to građani ne smiju zaboraviti i neće zaboraviti, nema povratka na staro.
Zahvaljujem. Prva replika je Goran Marić.
Hvala lijepa. Evo kolegice Ingrid bez gorčine replika. Nije problem što se donosi zakon u ovo vrijeme, problem je kakav je zakon. Ali ću se referirati na vaše pozivanje na 2011.godinu, vi ste spomenuli i pokazatelje ekonomske u 2011.i danas, i kolegici Jelaš usput, i 2011.bila su dva kvartala uzastopce pozitivan rast BDP-a, a godina završila dva kvartala uzastopce, a drugi i treći su bili rast, a godina završila sa minus 0,2 2011. Isto kao i ove godine dva kvartala uzastopce. Tako da nisu predvidljivi uvijek u gospodarskim kretanjima. Što se tiče zaposlenosti i nezaposlenosti kolegice Ingrid 2011.godine je bilo zaposlenih 1 milijun 411 tisuća, 2013. 1 milijun 348 tisuća a danas 1 milijun 294 tisuće. Znači manje zaposlenih nego 2011. Što se tiče nezaposlenih bilo je 305 tisuća nezaposlenih 2011., a 2013.je bilo više 345 tisuća a danas 320 tisuća. Dakle imamo po pitanju zaposlenosti i nezaposlenosti negativnije pokazatelje nego 2011., a po rastu BDP-a iste kao i 2011. Ali zakon je loš, evo primjerice samo kad se govori o ugroženosti kupca energenta. Pa ne zna se ni koliko naknada se isplaćuje, ovdje smo čuli za dvije godine ćemo to saznati, kolika će biti naknada to se ne zna, koliko će iznositi naknada ukupno, koliko će djelovati to na proračun, tko će platiti to, tko će naknadu tu platiti iz kojeg izvora. Četiri ministra različito najavljuju, da će distributeri, dat će iz proračuna, dat će iz, da je to rezervirano, a kako se može znati i imati tu stavku na ministarstvu ako se ne zna koliki je iznos te naknade.
Vrijeme. Odgovor na repliku Ingrid Antičević-Marinović.
U prvom djelu, u odnosu na prvi dio vaše replike neću vam odgovarati egzaktnim podacima, ustvari ja mislim da jesu to egzaktni podaci ali iz vaše knjige koju sam pomno pročitala i gdje sami govorite koliki je dug narastao, odnosno neplaćeni porezi koliko su bili u mandatu HDZ-ove vlasti. Prema tome, nije isto i određeni isti možda ili slični brojčani pokazatelji ne govore o istom stanju stvari. Uveli smo red u plaćanje. Vjerovnici su bili zadnje rupe na svirali i danas upravo zbog toga mnogi nekadašnji vjerovnici danas su dužnici kojima mi pomažemo.
Nova replika Branko Hrg.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice vi ste rekli da, spominjali ste pad nezaposlenosti, da mi smo država fenomen nama pada zaposlenost i nezaposlenost, jedno i drugo. To je zanimljiva stvar, to je vrlo, vrlo važan učinak Vlade, Vlade koja je kažete vi poboljšala život građana. Zato sam se i javio za repliku, ne mogu si dopustiti da ne progovorim o tome dvije rečenice, jer ja vas pitam gdje vi to živite? Građani s kojima se ja svakodnevno susrećem kažu da je teško, da nikad nije bilo tako loše. 100 tisuća ljudi radno sposobnih, radno aktivnih je napustilo Hrvatsku tražeći posao. Naravno da je pala nezaposlenost. Evo vam pada nezaposlenosti ali to nije za hvaliti se, to se je za zabrinut, to je za Vladu ne više alarm, to je velika uzbuna sa svim sirenama i pokušaj traženja rješenja za to. Govorite o uređenoj državi, pa ljudi kažu da nikad nije bilo tako neuređeno, tako sve izmiješano da se više ne zna gdje, tko, što treba napraviti i rješavati. To govore ljudi na terenu, ja ne znam možda meni lažu ljudi. Ja im vjerujem, vjerujem i sam pokušavam neke stvari rješavati i na onoj razini lokalne samouprave i stvarno ni u tom djelu nije dobro i tu je veliki problem. Nitko nije protiv zakona koji daje socijalna prava socijalno ugroženim građanima, tko bi bio protiv takvog zakona? Samo treba točno vidjeti što to znači, da li neće on opet biti na štetu građana a na korist pojedincima kao što se to većinom nažalost događa kad se donose zakoni.
Odgovor na repliku Ingrid Antičević-Marinović.
Kažete vi kolega da nitko nije protiv zakona kojima se daju određena prava građanima, ali vi ste rekli maloprije da je ovaj prijedlog zakona perfidna manipulacija, perfidna manipulacija jer se točno zna kome se daje, pod kojim uvjetima i da to ne može dobiti nitko nego upravo ova kategorija građana. A kako biste vi nazvali onda kada se pljačkalo kada se stavljalo u crne vreće, jel to za vas bio Bogu ugodan čin?
Treća replika, Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice Antičević pokazatelji su eklatantni da ovaj zakon nije dobar. Rekao sam već, a ponovit ću i vama, znači 73 primjedbe se ne prihvaćaju od ukupno 81. To je rezultat onoga zbog čega se sumnja u mogućnost izvedbe i prave namjere ovog zakona da pomogne stvarno osiromašenim građanima koje je osiromašilo poskupljenje struje, plina, smanjenje braniteljskih naknada tj. zagarantiranih naknada koje su bile prije toga drukčije definirane i iznosile su 1.092 kune, toga danas više nema. Govorite stalno i vraćate se u prošlost iako ste se kleli u to da nećete sa prošlošću da se uhvatite u koštac sa problemima koji su pred vama, pred Vladom i da ćete samo o tome raspravljati. Danas vidimo da je to sve demagogija, da nema nikakvih pomaka, nema osiguranih sredstava i nema onoga što će pomoći građanima osiromašenima kroz cijelo ovo vrijeme i jasno napisanima u obrazloženju ovog zakona da situacija na tržištu rada i dalje je vrlo nepovoljna. Da nezaposlenost raste, činjenica je, bez obzira na sve vaše pokušaje da se to izokrene. 62 tisuće više nezaposlenih je u 2015.godini nego što je to bilo 2011.godine i to je činjenica od koje ne možete pobjeći. Zašto bježimo od nje, zašto ne rečemo da su ovo stvarno populističke mjere za izbore i ništa drugo? Mrtvo slovo na papiru.
Odgovor na repliku Ingrid Antičević-Marinović.
Pa vi ste poštovani kolega kontradiktorni, najprije kažete da ovo nije nikakva mjera da neće ništa pomoći, a onda kažete da su populističke. Ako su populističke onda sigurno Vlada nešto radi da bi ugodila nekome. Zbog čega toliko žuči? Na kraju krajeva želim vas upozoriti ponovo ono što je poštovana zamjenica ministrice malo prije i citirala, za vrijeme vašeg mandata vi ste donijeli odluku gdje ste priznavali invaliditet samo onim osobama koje su ga stekle koje su ga imale do 18.godine. Pa je Ustavni sud ukinuo takvu jednu besramnu odluku jer zaista to treba biti besraman, a ne ne poznavati zakone ili Ustav. Dakle unatoč tome što smo zatekli zemlju ne na rubu provalije nego na dnu provalije za svo to vrijeme i kroz cijelo vrijeme nisu se smanjivale naknade, dapače u dva navrata povećavale. E to vas smeta, ali to je vaš problem i neka pati koga smeta, mi idemo naprijed.
Nada Murganić, pojedinačna rasprava.
… [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]] Pa nisu samo naši kolega nego svij zajedno. Cijenjeni potpredsjedniče, cijenjene kolegice i kolege, poštovana zamjenice ministrice. Pred nama se nalazi Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi u hitnom postupku na hitnoj izvanrednoj sjednici Hrvatskog sabora. Pregledom kod ovaj zakona, a iz ovih rasprava vidimo da nije postojao baš nijedan valjani razlog zašto je bilo ovako hitnost, ali složili smo se i jedni i drugi da se ipak radi o predizbornoj kampanji pa prema tome nećemo više o tome niti jedni drugima replicirati. Čak je sama ministrica u uvodu rekla da su ovo političke odluke, mi smo politička ovdje na neki način tijela i možemo i imamo pravo davati o tome svoje mišljenje. Mene čudi danas da je toliko prozivki moraliziranja o načinu kako mi to neki raspravljamo o zakonu, kako smo se mi usudili ne slagati s onim što je pozicija predložila i svaka naša kritika, naš prijedlog pa čak kada je izrazito dobronamjeran sve shvaća kao nešto što je uznemirilo vladajuće koji su očekivali vjerojatno ovdje ne samo iz svojih redova nego od svih hvalospjeve. Kako je ovdje stavljeno povećanje zajamčene minimalne naknade od 800 kuna na 920 kuna za one samce radno nesposobne, za samohrane roditelje zaista ja prva, a vjerujem nitko nije protiv toga da se pomogne onim osobama našim siromašnim građanima koji su slabog imovinskog stanja. Međutim da li će to biti dovoljna kompenzacija za sve ono što je Vlada svojim činjenjem ili ne činjenjem učinila naime što je prijašnjim zakonima o socijalnoj skrbi bilo smanjeno, oduzeto ili uskraćeno tim istim siromašnim socijalnim kategorijama. Kako je ovo četvrta intervencija ove Vlade u Zakon o socijalnoj skrbi ja ne mogu a da ne primijetim da Ministarstvo socijalne politike i mladih baš nije imalo jasnu socijalnu politiku, nema viziju niti plan razvoja socijalne skrbi. Ma kako danas se ovdje isticalo da je donešena Strategija borbe protiv siromaštva, mislim da postoje dobre želje i dobre ideje, ali da uvijek one padnu na provedbi, a to ću tokom rasprave pokušati i dotaknuti. Dakle da krenem redom, dolaskom na vlast u 3.mjesecu 2013.godine mijenja se Zakon o socijalnoj skrbi. U njemu nestaju zavodi za socijalnu skrb i sredstva se uglavnom troše na preregistriranje tih ustanova. Utrošeno je 60 milijuna kuna za to, ali neka vrijedilo je zbog toga jer se je zbog toga uspjelo promijeniti odnosno izvršiti reizbor svih ravnatelja u svim centrima za socijalnu skrb u svim podružnicama onako kako je to htjelo se i bilo po ukusu Kukuriku koalicije odnosno resorne ministrice Opačić. Kadroviranje je svakako i specijalnost bila ove Vlade ma kako se vi ljutili ili ne. U prvoj godini 1800 njih novih službenika bilo je u ministarstvima, a zapošljavanje se kontinuirano nastavlja. Ja sam već rekla da je sektor sam socijalne skrbi dolaskom ministrice Opačić imao 70-ak zaposlenih, sad ih ima preko 330, a kvaliteta i dostupnost usluga ustanovama i osobama socijalne skrbi nije na adekvatnom povećanju broja zaposlenih. Radi kadroviranja uvodi se i treća izmjena Zakona o socijalnoj skrbi krajem 2014. godine. Zakonskim odredbama omogućava se da ovi isti ranije novoizabrani kadrovi ostavljaju se na nepostojeća radna mjesta u ustanovama i u centrima za socijalni rad po isteku njihovih mandata. O kadroviranju ministrice Opačić pisali su i mediji, a o tome su imale šta reći inspekcijske službe, ne samo na terenu nego i u samom ministarstvu. Što je najznačajnije, svaku zakonsku izmjenu obrazlaže predlagateljica Vlade da neće se opteretiti državni proračun što je naprosto nevjerojatno da zapošljavanje neće opteretiti državni proračun jer uz broj 79 ravnatelja, 40-ak područnih službi treba pridodati i ravnatelje u domovima socijalne skrbi koji su znatno veći od ovog broja. Velika većina tih ravnatelja nisu bili djelatnici ustanove u kojoj su imenovani i njegov ostanak će povećati broj radnih mjesta. Zbog čega ovo ističem? Zato što je iz ovog ministarstva proisteklo jedno vrijeme štednja upravo na odobravanju kadrova, stručnih kadrova koji su u neposrednom radu s korisnicima tehničko osoblje po sistemu 2 za 1 s jedne strane, a s druge strane u ministarstvima i na ravnateljskim funkcijama se ne štedi. 31.12.2013. godine na snagu stupa Zakon o socijalnoj skrbi koji donosi velike novine za korisnike socijalnih usluga i novčanih naknada. A što je tu karakteristično i zašto je moj stav ovakav prema ovom novom zakonu da nije donesen u mjeri, u dobroj mjeri, namjeri prema građanima nego isključivo u predizborne svrhe, a to je zato što prilikom donošenja zakona stvara se u medijima slika koja priprema javnost na izmjene da u socijalnoj skrbi ima puno zloupotrebe, da su zaposlenici nestručni i neznalice, nekima se i prijetilo otkazima. Tim zakonom opskrbnine iz ureda državne uprave stavljaju se u nadležnost centara, 1500 i više branitelja opskrbnina gube ta prava ili su im umanjena, drže se zabilježbe na imovinu, niski imovinski cenzusi ne omogućavaju ostvarivanje niti novčanih naknada niti socijalnih usluga. Intervenira se u pravo na priznavanje statusa roditelja njegovatelja. Roditelji djece s teškoćama u razvoju podižu tužbe za naknadu za štetu koja im je učinjena od strane države. Pravobraniteljica osoba s invaliditetom čak podnosi tužbu kod Ustavnog suda zbog tog istog prava na status njegovatelja itd. Na terenu se gasi pomoć u kući, 1000 geronto domaćica ostaje bez posla. Smanjuju se dotacije ustanovama za smještaj i u općenito 2013. po tom zakonu poznata je po smanjenju prava onih koji su najsiromašniji. Vi znate da se čak 11 puta interveniralo u Pravilnik o ortopedskim pomagalima. Jasno, to nije nadležnost ovog ministarstva ali tada su bili problemi i asistenti u nastavi. Općenito, mjere sanacije deficita državnog proračuna krenule su od najslabijih, a što je najgore u ministarstvu nije bilo za to razumijevanje. Izjave iz ministarstva išle su u pravcu, sada neću ponavljati da nema gladne djece, da asistenti u nastavi nisu potrebni, čak da su roditelji sami napravili više invalidnost svoje djece nego što je to trebalo. Kritizirala su se davanja koja su bila tada priznata od ranije Vlade da to HDZ kupuje svoje glasačko tijelo. Udžbenici za koje ste sada svi za to da ih trebaju imati svi besplatno stvarale su se oko toga afere. Uglavnom, sve zajedno je dokazivalo da je HDZ bio dobronamjeran samo zato što su mu trebali glasovi. Zašto bi mi sada mislili drugačije? 2014. je poznata i po Zakonu o jedinstvenom tijelu vještačenja. O njemu neću posebno jer o njemu već vrapci na krovu znaju, ali bojim se da će po tom istom sistemu proći i osnivanje jedinstvenih novčarskih centara. Imamo riznicu, imamo …, uvijek su isplate išle s jednog mjesta. Aplikacija socijalne skrbi omogućava dohvat podataka iz Porezne uprave. Imamo OIB, imamo e-građane, imamo i COP, nitko nam nije rekao koliko je ušteda zbog centralnog obračuna plaća i koliko je to pomoglo fiskalizaciji i redu u poslovanju. Zašto? Zato što se nisu smanjili zaposlenici, ustanove i dalje obračun plaća pripreme, pošalju gore i samo se na jednom mjestu pusti plaća, isto kao što se nekad puštala kroz riznicu. Jedinstveni novčani centar neće smanjiti rad socijalnim radnicima. Zašto? Zato što će oni morati dati suglasnost da ured državne uprave da rješenje, isto tako će morati kontrolirati korištenje i provedbu toga rješenja. Imali smo mi sve, međutim mi radimo po novome. Ako radimo po novome neka to bude u dobroj vjeri i bez pogrešaka kao što je to bilo do sada.
Prelazimo na replike. Tomislav Klarić.
Uvažena kolegice Murganić, evo vi ste prva danas u raspravama taksativno naveli što je sve Vlada i ovo ministarstvo odradilo u ovom dijelu socijalne skrbi i brige za najugroženije građane. Spomenuli ste tih 60 milijuna kuna utrošenih u prvoj godini samo za postavljanje svoga kadra onog kako ste vi rekli bilo po ukusu ministrice Opačić. Na sve to i na sav novac koji je za to izdvajan i prava koja su tijekom ove četiri godine ljudima ukidana sada dolazimo do zakona kada će se sa tih 200 kuna pomoći onima koji su najugroženiji. Ovdje se vratimo natrag na ono što je tijekom današnjeg dana često puta spominjano, na dobit HEP-a od 2 milijarde i 700 milijuna kuna. I ono što je po prvi put rečeno ovdje iz klupe dobačeno gospođi Turini Đurić na odgovor na repliku gospodina Borića od zamjenice ministrice da je već Vlada napravila dogovor sa HEP-om. Dakle, mi još taj dogovor ne znamo niti smo čuli tko će sve to platiti. Da li bi bilo vraćanje onih 25% povećanja cijene električne energije koju svi građani plaćaju puno bolja i adekvatnija mjera nego ovaj zakon za koji s pravom možemo reći da je zaista predizborni i populistički, da se ide na dobivanje glasova kod onih koji su najugroženiji. Ako je 2 milijarde i 700 milijuna kuna dobit HEP-a a povećanje cijene za 25% bilo u cilju pokretanja razvoja gospodarstva koje nije pokrenuto što s tim novcima? Da bi bilo smanjenje i vraćanje za 25% bolja mjera socijalna bez ovakvog zakona na ovaj način po hitnom postupku. I na kraju krajeva postavlja se pitanje i zbog čega ovakvo donošenje po hitnom postupku, sazivanje sjednice kad imamo redovitu proceduru. Jednostavno iz razloga da se o tome priča na način [[Upadica Stazić: Vrijeme.]] da se želi nekome pomoći kojemu su odavno oduzeta puno veća prava koja su do tad imali.
Odgovor poštovana Nada Murganić.
Pa ja ću se kratko kolega osvrnuti u odgovoru na ovu repliku i reći da ja bih jako volila, mislim meni je drago da ljudi dobe tih 200 kuna. To ja tu nemam zaista nikakve dileme. Isto tako način kako će se procjenjivati tko treba to dobiti ja ću vjerovati zaista stručnim službama koje će to obrađivati. Ali bih volila da, a možda će nam zamjenica ministrice sada u završnoj riječi reći da li su osigurana sredstva za to, odnosno mislim da smo danas na ovoj raspravi trebali imati jasnu situaciju tko će to i od kuda platiti, da li je to iz proračuna, da li je to od nečije dobiti, da li je to preračunom cijena. To nikako danas nismo uspjeli decidirano, jasno dobiti kao odgovor, a traži se od nas da glasamo za jedan zakon. Zakon bez financijske podloge je prazan.
Nova replika Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena kolegice, spomenuli ste jedinstveni novčani centar. U rujnu prošle godine ova Vlada digla je 50 milijuna eura kredita i to je obrazložila da je to bonus i nagrada za ostvarene rezultate. Nisu ni oni znali tada, a vjerojatno ni sada kako će potrošiti. Ali evo ga u ovom zadnjem periodu su se dosjetili da će 600000 eura ići za jedinstveni novčani centar. I samo u osnivanju tog centra potrošit će tih 600000 eura na konzultantske usluge, a tko su ti konzultanti i tko će njih otplaćivati zna se do 2038. to će građani Republike Hrvatske vraćati. Međutim, poznato je da i 200000 eura iz tih sredstava je osigurano za tvrtke Deloid i Kontrast čiji je direktor izvjesni gospodin Petrović poznat i angažiran konzultant u mandatu Kukuriku, odnosno ove Vlade što je i sam rekao i predstavio se u Tuheljskim toplicama. Ministrica nam je govorila i o reformama i eto ja sam se potrudila i neke sam stvari pronašla koliko će se novaca potrošiti u tim reformama. Znači 12 milijuna eura za osnivanje jedinstvenog centra za naknade ide na kompjutere, konzultante, a onda ide 20 milijuna eura na nagrade. U četiri stavke se ponavljaju se nagrade, nigdje nema obrazloženja što su te, a te nagrade vrijede 50 milijuna eura. Pa onda ponovo se spominju konzultanti koji vrijede 750 tisuća eura i onda opet ide radna aktivacija nezaposlenih 400000 eura za tehničku pomoć i opet idu nagrade. Vidite iz vašeg izlaganja zaista nije sporno da se treba pomoći svim koji su socijalno ugroženi pogotovo samohranim roditeljima [[Upadica Stazić: Vrijeme.]] osobama sa invaliditetom, završit ću sada samo do kraja. Ali moramo dati do znanja [[Upadica Stazić: Vrijeme kolegice.]] da se u Hrvatskoj svaki novorođenčad zaduži po rođenju je zadužen sa 10000 eura po vladavini ove Vlade.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku Nada Murganić. Izvolite.
Hvala. Pa ja sam govorila puno o tom kreditu i zaduživanje pogotovo za potrebe socijalne skrbi nije po meni bilo primjereno u vrijeme opće zaduženosti Republike Hrvatske pogotovo ne na to 4 stavke koje je nama Vlada dala odnosno ministrica u obrazloženju za šta će se toliki novac potrošiti. Smatrala sam da i mišljenja smo da mi imamo početak informatizacije u sustavu socijalne skrbi i da ga je trebalo nadograđivati, a ne napustiti jedan i krenuti od sasvim novoga pogotovo šta se za to su predviđena sredstva za koja smo se zadužili kojih nemamo. Jedinstveni novčarski centar možda je dobra ideja, ali ne bih voljela da prođe kao jedinstveno tijelo za vještačenje. Jedinstveni pristup koji nismo u stanju izvršiti, koji nismo u stanju sprovesti. Taj bonus i te konzultantske tvrtke meni zvuče jako loše, otvaraju moguću sumnju u sve i svašta a univerzalni konzultanti koji su specijalisti za sve od gospodarstva, poljoprivrede pa sada i socijalne skrbi stvarno stvaraju kod ljudi zazor i nepovjerenje. I mislim da 50 milijuna bonusa od kredita od 70 milijuna Vlada ne može zvati nagrada bonus zato što on ima kategorije sve što ima svaki dug. Dakle, Jedinstveni novčani centar nije trebao polučiti tolika zaduživanja kao niti jedinstveno tijelo vještačenja jer mi imamo i resurse a imamo i znanja u vlastitim sredinama.
Nova replika, Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolegice Murganić, htjeli ste izbjeći raspravu o tome je li ovaj zakon po hitnoj proceduri ušao, je li on dakle populistički ili ne pa ste odlično sklopili konstrukciju kojom ste htjeli izbjeći tu dakle raspravu u vezi toga. Međutim, nameće se pitanje kada bi ova Vlada ili da je ova Vlada u početku svog mandata predvidjela ovakvu situaciju dakle poboljšanje socijalnih davanja stanovništvu pa da to nisu izvršili u te tri godine, na kraju da jesu kao što sad predlažu, onda bi to bilo normalno. Mislim to nije bilo uopće u planu ni 2011., 2012. i 2013. godine, pa ni 2014. nego evo sad na kraju odjedanput. 15 dana je trajala javna rasprava, vidimo da se 7 subjekata javilo na javnu raspravu. Dakle, to je obrazloženje onog početnog dijela. Ovaj drugi dio o kojem ste govorili o financiranju. Naime, na stranici 2. piše u zajmu između RH i Međunarodne banke za obnovu i razvoj je implementiran JCN, dakle Jedinstveni centar za naknade, u sklopu komponente 2 što uključuje opremanje ureda. Dakle, novi troškovi Ureda državne uprave radi proširenja nadležnosti te su predviđena sredstva u iznosu od 12 milijuna eura. A sad ste rekli da je 50 milijuna kuna predviđeno za konzultantske usluge nekoga ili nečega. Dakle, konzultantske usluge su predviđene nagrade čak 50 milijuna kuna od tih 84, 85 milijuna kuna. To je zaista nevjerojatno! Uz ovo povećanje osoblja, broja osoblja u ministarstvu sa 70 na preko 330 kako ste rekli. I to spada u neku, ako je to Ministarstvo socijalne skrbi onda bi se zaista i to trebalo pitati je li to zaista toliko potrebno.
Hvala. Odgovor na repliku, Nada Murganić.
Pa evo tih 50 milijuna eura i 70 milijuna općenito duga još je uz ovo što smo rekli i spomenuli i vi i konzultanti i Jedinstveni novčarski centar i jedinstveno tijelo vještačenja će biti namijenjen za još nešto što mene zaista jako žalosti. Žalosti me činjenica da iz Ministarstva socijalne skrbi su izlazile uvijek takve izjave tipa da u sustavu ima toliko zlouporaba i ispalo je da korupcije ima jedino u socijalnoj skrbi. Ja zaista ne znam tko je to tako jako korumpiran? Da li ti siromašni građani ili su to korumpirani ti socijalni i stručni i drugi radnici? Ja znam da zlouporaba je bilo, ima ih i bit će ih. Na njima treba raditi. Ali na njima se ne grade pravila, na njima se ne grade zakoni, na njima se ne stvara slika o korisnicima sustava usluga i novčanih naknada niti o njihovim zaposlenicima. Zbog toga, zbog takvih izjava, zbog takvog stava ja zaista mogu reći da sumnjam u socijalnu osjetljivost Vlade i nadležnog ministarstva.
Replika, Josip Đakić.
Hvala lijepo. Pa kolegice dobro ste ustvrdili da u zadnji čas se mijenja po 4 put Zakon o socijalnoj skrbi u kojem se sada uviđa da su bile učinjene određene pogreške i propusti koji su zapravo doprinijeli tome da se poveća broj onih koji će biti ili koji već jesu siromašni. Siromaštvo kao što je opisano ovdje je proizašlo iz onoga da određeni broj korisnika zajamčene minimalne naknade nije mogao aktivnim mjerama pronaći posao. Hrvatskih branitelja među tima je puno. Puno je onih koji su ostali bez one jednokratne novčane pomoći ili opskrbnine kako smo je zvali od 1092 kune. Danas imaju 800, a sutra će možda imati, možda ukoliko se stvarno osiguraju sredstva 920 kuna. I zašto ovaj zakon toliko nepoznanica u svojem donošenju ima? Zašto toliko propusta, zašto su toliko vaše kolege stručnjaci opisali u tekstualnom obliku u primjedbama da on nije dobar ponovno i da ponovno ima propusta? No najvažnije za sve je da za provedbu ovog zakona piše da nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva u Državnom proračunu RH i kaže se da će sredstva biti osigurana u okviru limita na pozicijama Ministarstva socijalne politike i mladih. Pa mislim to je ono što se ne može dogoditi u prijedlogu zakona i reći mi ćemo to preraspodjelom, uštedom unutar ministarstva ili … [[Govornik se ne razumije.]] eventualnim korisnicima kojima to pravo ne pripada osigurati. Ni koliko, ni čega, ni za koliko korisnika. I zato je to neozbiljno i može se smatrati jednom demagoškom, politikantskom mjerom.
Vrijeme. Na repliku odgovara Nada Murganić, izvolite.
Slažem se sa vašom replikom, puno toga smo govorili i uglavnom se svi više ponavljamo. Možda samo jednu rečenicu koja nije možda ovdje izrečena, a to je da ovo povećanje od 800 na 920 kuna odnosi se na samce, osobe koje su nesposobne za rad. To su uglavnom, će biti staračka samačka domaćinstva. Nešto možda i mlađe dobi. Dakle ne postoji činjenica da će svi branitelji koji su izgubili vojne opskrbnine koristiti i ovo povećanje jer ako su još uvijek radno sposobni, ako su mlađi ili ako su u okviru obitelji na njih se ovo povećanje neće odnositi.
Posljednja replika Sunčana Glavak.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice Murganić, vi dolazite iz sustava, raščlanili ste sve ono što se događalo što je uglavnom pogodilo korisnike a zapravo nije ni na koji način unaprijedilo sustav socijalne skrbi. Jedinstveni novčarski centar, dakle riječ je o centru koji je utemeljen na projektnom planu provedbe tzv. reformskih mjera fiskalne konsolidacije kako je to lijepo bilo napisano 2014.-2016. Prema mojim saznanjima s terena koja govore da zapravo ti sustavi nisu uvezeni, da su trebali biti 2014. stavljeni u funkciju, oni zapravo nisu. Da su centri za socijalnu skrb napravili ogroman posao, međutim to još nije zaživjelo na način kako je trebalo, ne njihovom krivnjom. Stoga je moje pitanje molim vas objasnite mi na koji način bi sada trebali ti centri ispuniti ovu obvezu koju pred njih stavlja Vlada odnosno ministarstvo kada se još zapravo ne zna jer će Vlada to tek uredbom urediti koja će biti donesena temeljem članka 39. Zakona o energiji i još se ne zna ko će biti definiran kao ugroženi kupac. Dakle čitav niz nepoznanica kako će uopće na terenu to funkcionirati.
Odgovor na repliku Nada Murganić.
E pa ja kolegice ne znam kako će to biti, možda će nam odgovoriti zamjenica. Ali ono što ja vjerujem a to je da će centri kada dobe naputke i kada im se pusti odluka odnosno rješenja i odobrenja da krenu u isplate, u izdavanje rješenja sigurno će se kao i uvijek snaći. Centrima za socijalni rad nije lako i tu se strašno štedi na kadrovima, to je ono što je najgore da se zapošljavalo svagdje po ministarstvima, da postoji velika vjerojatnost da će se i u državnim uredima zaposliti radnici za rada na računalu, administratori a da će se stručni radnici ostati isti da se ne pomlađuje stručni kadar i što je najgore da im se osnovna sredstva za rad a to su ti automobili koji možda koštaju 10 tisuća eura nikako za rad na terenu ne odobravaju. A ja sada bi bila jako zločesta da ponavljam i podsjećam na neke audije, na neke automobile na štošta, štošta.
Slijedi završno obraćanje zamjenice ministrice socijalne politike i mladih poštovane Maje Sporiš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici hvala vam lijepo na današnjoj raspravi. Pažljivo ćemo razmotriti pristigle amandmane. Mislim da su četiri podnositelja. I evo koristim ovu priliku na kraju da vas još jednom pozovem, da vas zamolim da bez zadrške, bez suzdržanosti podržite zakon koji donosi direktnu materijalnu dobrobit za barem 140, najmanje 140 tisuća građana RH. Hvala lijepa.
Evo dok ste se zahvaljivali na amandmanima za repliku se javio Jakša Balojević.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospođo zamjenice ministrice, ja sam već jednom uputio jednu zamolbu prema vama. Naime, radi se Udruga Brački Popovci koji djeluje na Otoku Braču. To je udruga koja se bavi problematikom djece sa posebnim potrebama. Nažalost ta djeca kad moraju putovati za Split ili sa otoka na kopno oni moraju plaćat kartu, brodsku kartu. Na godišnjoj razini imaju popust od 75% četiri puta. Pojedini roditelji sa djecom to iskoriste u jednoj sedmici za razliku od djece koja se školuju, koja žive na otoku a školuju se u Split imaju besplatno svaki dan kartu. Umirovljenici imaju isto besplatne karte. I evo ja ću iskoristiti priliku, jer pošto sam zamoljen od udruge ako je ikako moguće da im se dođe u susret i da dobiju mogućnost više putovanja sa besplatnim kartama nego što su imali dosada. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku zamjenica Sporiš.
Hvala lijepo. Vaše zastupničko pitanje stiglo je i pisanim putem. Odgovorno je prije pa gotovo mjesec dana.
Zaključujem raspravu o ovoj točki dnevnog reda. Glasat ćemo kad se za to steknu uvjeti.
… [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Idemo, molim vas lijepo dozvolite da nastavimo raditi u skladu sa Poslovnikom. Dakle, pristupamo glasovanju. Molim utvrdimo kvorum još jedanput. Hvala lijepa imamo dovoljno prisutnih zastupnika da možemo odlučivati o svim odrađenim točkama na izvanrednoj sjednici. Idemo prvo Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 893. Rasprava o tekstu zakona je završena. U skladu s prijedlogom Kluba zastupnika HDZ-a dajem na glasovanje sljedeći zaključak: 1. O prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi, s konačnim prijedlogom zakona, provest će se treće čitanje. 2. Sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja izneseni u raspravi uputit će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Molim glasujte. Hvala lijepa. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da zaključak nije dobio potrebnu većinu. Dobio je 30 glasova za, 3 glasa suzdržana i 79 glasova protiv. Vlada Republike Hrvatske podnijela je amandman nakon roka utvrđenog Poslovnikom. U skladu s člankom 199. Poslovnika dajem na glasovanje prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanu Vlade RH. Molim glasovanje. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 82 glasa za, 3 glasa suzdržana i 29 glasova protiv prihvaćeno da raspravljamo i odlučujemo o amandmanu Vlade RH. Molim predstavnika Vlade, poštovanu Maju Sporiš zamjenicu ministrice da obrazloži amandman.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. S obzirom na to da je Konačnim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi predviđeno da se pravo na naknadu za ugroženog kupca energenata priznaje na zahtjev osobe koja ispunjava kriterije za stjecanja statusa ugroženog kupca radi pojednostavljenja postupka budući da se očekuje izniman priljev zahtjeva za ostvarivanje ovog prava a počev od 1. listopada ove godine potrebno je omogućiti da nadležni centri za socijalnu skrb po službenoj dužnosti pokrenu postupak za priznanje prava na naknadu za ugroženog kupca energenata te odluče o priznanju navedenog prava. Hvala.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. U ime kluba HDZ-a poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege ovaj amandman Vlade pokazuje da Vlada uopće ne skrbi o onima kojima je ta skrb potrebna. Ovaj amandman pokazuje koliko je Vlada pristupila paušalno i sa politikantskim i predizbornim štosevima da želi nekome pomoći. Jer osnovna stvar je ako se hvalite da ste uveli reda u državu, ako pričate da koristite mogućnosti OIB-a da onda centri za socijalnu skrb imaju sve te podatke, a OIB je uveden upravo zbog toga da hrvatski građani koji ostvaruju određena prava temeljem određenih zakona koje je donio ovaj Visoki dom ne lutaju od kancelarije do kancelarije nego naprosto da ta uprava to napravi. Međutim, kad pogledate ovaj amandman Vlade i kad se sjetite onoga što je ovdje potpredsjednica Vlade i ministrica govorila onda ćete vidjeti da je to u dijametralnoj suprotnosti. To je u dijametralnoj suprotnosti i s onim što Vlada govori, a to je da je uvela red u državu. A ono što želim reći ovdje još, ovo je novi porez hrvatskim građanima. Jer budite sigurni svi ti prvom prilikom prvog poskupljenja će ugraditi ovih 3 lipe u cijenu i to će u konačnici platiti opet hrvatski građani. Međutim, postavlja se jedno elementarno pitanje, ovdje je prije 40 i još nešto mjeseci dana suglasnost da cijene električne energije u Hrvatskoj budu 25% više iako za to nije bilo nikakvog niti ekonomskog niti bilo kojeg osnova iz jednostavnog razloga što smo imali izuzetno dobru hidro godinu i velika proizvodnja struje se odvila upravo na najjeftiniji mogući način. Dakle nije bilo nikakvog osnova za povećanje cijena struje, međutim cijena je porasla 25% sa opravdanjem da će sa tim sredstvima HEP napraviti investicijski zamah i pokrenuti gospodarstvo u RH. To se nije dogodilo, ali se dogodilo da je u protekle 3,5 godine hrvatskim građanima uzeto skoro 4 milijarde kuna iz džepa i sad ajmo samo napraviti računicu za ono najosnovnije što koriste najsiromašniji koliko su u protekle 3 godine više platili pa čete vidjeti da ove 3 lipe im to ne mogu pokriti u slijedećih 10 godina. Dakle, jedna paušalna ocjena i procjena ali kažem ovaj amandman je možda zbog hrvatske javnosti dobro i došao. Ovaj amandman naprosto pokazuje koliko se paušalno pristupilo ovom problemu. I gledajte kolegice i kolege, kad slušate jučer izjavu Miranda Mrsića da će iz nekakvih sredstava dati božićnicu umirovljenicima, pa zašto mi donosimo u ovom visokom domu proračun? Zbog čega? Pa između ostaloga da se zadovolje potrebe prema zakonima koje je usvojio ovaj visoki dom, između ostalog da se i zadovolje i potrebe socijalne politike. Pa ja sam siguran da za ovu namjenu nema zastupnika u Saboru koji ne bi digao ruku da se ta sredstva osiguraju u državnom proračunu, a poduzeća neka rade, neka zarađuju, neka ostvaruju dobit i neka temeljem te dobiti plaćaju porez na dobit. Jer kad pogledate kolika je dobit samo Hrvatske elektroprivrede, a da ne govorim o ostalim distributerima struje u Hrvatskoj onda ćete vidjeti da se uzelo samo dvadesetak posto tih sredstava iz poreza na dobit i da reklo se namjenski koristi na poziciji Ministarstva socijalne skrbi ovaj trošak se mogao pokriti. Nažalost mi smo si dozvolili da ovih pet dana raspravljamo o predizbornim željama. Ima jedan zakon koji je posebno interesantan, a kad krene izborna kampanja onda ćete vidjeti zašto je i donesen. A to je Zakon o trošarini na pivu. Zašto? Zato što određenim područjima, preko određenih ljudi se želi uči u tkivo gdje nemate nikakve šanse na izborima, pa ih želite kupiti. Ovo je klasično kupovanje. Politička promocija koja nije evidentirana prema Zakonu o promociji političkih stranaka i predizbornoj promidžbi nego klasična politička promocija ali na račun hrvatskih građana. I svi ovi zakoni koji su ovih dana bili u Saboru su na tragu toga, a i ovi zakoni koje će Vlada, nekoliko njih danas donijeti na sjednici. Međutim, kolegice i kolege hrvatski proračun je u ovakvoj poziciji upravo zbog ovakvih stvari koje su se donosile da se razumijemo u vrijeme svih Vlada. Ja neću reći da u vrijeme HDZ-a toga nije bilo, ali se postavlja jedno realno pitanje s obzirom da se ovdje radi o potencijalno puno korisnika koliko to u budućnosti košta? I nažalost sazvana je sjednica sad nakon dva dana, svi vidite da nije bilo nikakve potrebe za tu sjednicu. Željelo se nešto napraviti, željelo se politički poentirati ali onaj ključni zakon koji se trebao naći na ovoj sjednici nisu se uspjeli izdogovarati kako će izgledati pa su nam gurnuli 5 zakona, mi smo tu raspravljali, navukli bijes opet hrvatske javnosti na sebe, ali tako je kako je. Ovo je slika i prilika vladavine u protekle 4 godine. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Poštovani zastupnik Goran Beus Richembergh u ime kluba.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege za razliku od kolege Šuker koji u ime HDZ-a rekao bih i opozicije posve očekivano napada svaki prijedlog Vlade, osobito sada kada govorimo o nekim mjerama koje će ljudi pozdraviti i dočekati sa olakšanjem. Klub HNS-a Liberalnih demokrata pozdravlja ovaj amandman ocjenjujući da je Vlada shvatila da sustav koji postoji, dakle sustav centara za socijalnu skrb već po svojoj dužnosti ima kapacitete a rekao bih u ovome konkretnome slučaju i obvezu reagirati. Da točno je, postoji OIB ali jednako tako postoji i princip da pravo koje imate po zakonu možete ostvariti samo ako ga tražite. U ovome konkretnom slučaju pretpostavlja se da je veliki broj građana o kojima se ovdje radi naprosto u situaciji da niti prate medije, niti čitaju novine, osobito ne čitaju Narodne novine i neće znati za pravo koje im je omogućeno. I u tome smislu centri za socijalnu skrb upravo prema svojim evidencijama, podacima koje imaju prema OIB-u mogu i trebaju brzo reagirati i omogućiti im da do tog svog prava stvarno i dođu. S druge strane, ovdje se ne radi o nikakvome popustu kojega bi trebao odrediti, realizirati i isplatiti odnosno omogućiti distributere, ovdje se radi o jednoj naknadi socijalno najugroženijim slojevima stanovništva i u tome smislu distributer nema nikakve obveze. Država je preuzela na sebe taj terete, tu obvezu i ona je mora onda do kraja i iznijeti. Da činjenica je da Hrvatska elektroprivreda posluje s dobiti. Kamo sreće da smo se tako mogli pohvaliti i u onim vremenima kada je za Hrvatsku elektroprivredu snosila odgovornost Hrvatska demokratska zajednica, no nije takav slučaj. I u ovome konkretnome slučaju vidi se da tamo gdje možemo doista se možemo napregnuti i pomoći. U tome smislu podržavamo ovaj amandman i zahvaljujemo što ste ga podnijeli.
Dražen Đurović u ime kluba. … [[Upadica se ne čuje.]] Je, ispričavam se. Imamo jednu repliku na izlaganje kolege Gorana Beusa Richembergha, Ivan Šuker.
Kolega Beus, dobit Hrvatske elektroprivrede 2020. godine je bila 1 milijardu i 600 milijuna, ali sa 25% nižom cijenom. To su službeni podaci. Toliko o tome. A što se tiče ovoga pa nas dvojica smo govorili potpuno identičnu stvar. Mi se dakle uopće ne razilazimo oko toga da što mi donesemo ovdje u Saboru da državni službenici to moraju provoditi. Dakle ako mi donesemo ovdje zakona da neko ima neko pravo onda centri za socijalnu skrb to moraju napraviti. Ali ako se netko hvali da postoji sustav onda donese zakon koji je u suprotnosti sa tim sustavom, ja sam o tome govorio. Dakle naša rasprava je potpuno identična. Dakle tražili smo da ono ako smo nešto napravili da oni koji su plaćeni za to, to provode i mislim da se naša tu rasprava po ničemu ne razlikuje. Ali razlikuje se u tome što ja kažem da oni koji su pisali ovaj zakon nisu svjesni onoga kako ti centri za socijalnu skrb u ovom trenutku mogu raditi i da trebaju raditi na takav način, dakle u tom se razlikuje. Ali kažem, pogledajte pa ćete vidjeti dobit HEP i tada je 2011.donesena odluka da se 50% te dobiti uplati u državni proračun sa 20% nižom cijenom zbog dobre hidro godine 2010.je bila milijardu i 600 milijuna kuna.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Goran Beus Richembergh.
Kolega Šuker prije svega hvala vam što ste se solidarizirali sa potrebom Vlade da donosi ovakve mjere jer ste sami rekli da nitko pametan neće biti protiv ovakvoga prijedloga. S druge strane 2010.jest bila dobit, ali ne pamtimo da je osim priliva u državni proračun kreirana ijedna mjera koja bi omogućila onima koji su potrošači dakle korisnici te usluge da žive bolje.
Hvala lijepa. U ime kluba HDSSB-a poštovani zastupnik Dražen Đurović.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predstavnici Vlade RH, zastupnice i zastupnici. Posve je jasno i naš klub, klub HDSSB-a poduprijet će ovaj amandman Vlade RH jer ne znam tko od nas može ne poduprijeti mjeru kojom se hrvatskim građanima olakšava teret ove recesije i krize u kojoj se nalaze, posebno onim najugroženijim socijalnim kategorijama hrvatskih građana. Klub zastupnika HDSSB-a poduprijet će svaku onu mjeru koja je na tragu olakšavanja teškog socijalnog stanja u kojem se nalaze hrvatski građani. I mislim da je to manje-više nitko od nas bez obzira nalazio se u Vladi ili oporbi ne može ne poduprijeti one mjere koje će hrvatskim građanima olakšati teret krize i recesije. No mislimo isto tako ako se sjetimo unazad 4 godine i politike posebno oko HEP-a, ako se sjetimo uprava HEP-a koje su se mijenjale, ako se sjetimo obećanja koja su davana kada je struja poskupljivala da će ta ista struja pojefinjavati kada bude dobit, a to se nije događalo i nije dogodilo, kada su se isprike tražile u sušnim godinama, pa kada su došle kišne godine onda se ponovo i kada je bila dobra akumulacija onda se ponovno zaboravljalo na ono što se govorilo u sušnim godinama. I kada se sjetimo svih onih parafiskalnih nameta koji su uključeni hrvatskim građanima u raznorazne režije onda ovakva jedna mjera, a posebno tajming mjera koji je evidentno predizbornog karaktera i nema nikakve veze sa nikakvom socijalnom politikom Vlade, sa njenom socijalnom osjetljivošću već ima isključivo veze sa izborima koji kucaju na vrata i koji će se dogoditi za mjesec dana. Zašto se toga niste sjetili prošle godine, pretprošle godine ili godine prije toga kada ste poskupljivali struju? Sada bi najrađe da dobijete izbore istresli i cijeli državni proračun ako treba, sada bi dijelili i božićnice i vaučere i socijalne pomoći, nema toga što vi sada ne bi podijelili za koji glas više. Ali hrvatski građani nadam se da neće biti i nisu tako kratke pameti da će zaboraviti sve ono što se događalo u ove 4 godine u mandatu ove Vlade i onog pritiska koji su proživjeli tijekom ove 4 godine. Stoga kada je riječ o amandmanu Vlade RH Klub zastupnika HDSSB-a čiji amandman i ovu mjeru svakako poduprijeti kao i sve one socijalne mjere. Pa poduprli bi i da vi sada iziđete s vrećama i dijelite hrvatskim građanima novac, pa ne možemo biti protiv toga, na kraju to je njihov novac. Ali ne možemo si ni dopustiti da u ime predizborne kampanje guramo hrvatski proračun prema bankrotu kao što se sada događa sa vašim mandatom. Hvala.
Hvala i vama. Nema replike, nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu o amandmanu Vlade RH, stavljam na glasovanje. Molim glasujte o amandmanu. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je amandman većinom glasova 109 za i 1 glasom suzdržanim, ništa protiv prihvaćen i postao sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Sada prelazimo na amandmane klubova zastupnika i zastupnika. Imate podijeljenu tablicu. Molim zamjenicu ministrice poštovanu Maju Sporiš, amandman broj 1 Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća.
Obrazloženje.
Predmetni naziv naknade zajamčena minimalna naknada već je ustaljen i nema potrebe da ga se mijenja.
U ime kluba HDZ-a poštovani zastupnik Davorin Mlakar.
Mi ostajemo kod amandmana jer je izričaj u duhu hrvatskoga jezika i molim vas glasovanje o amandmanu.
Hvala lijepa. Molim da glasujemo o amandmanu Kluba zastupnika HDZ-a kojeg Vlada ne prihvaća. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman nije dobio potrebnu većinu, 29. glasova za, 1 suzdržanim i 76 glasova protiv. Amandman br. 2. Kluba zastupnika ORAH-a.
Ne prihvaća se. Podržavajući izjednačavanje o pravima svih osoba sa invaliditetom i njihovo uključivanje u društvo, predlagateljica napominje kako bi u slučaju usvajanja ovoga amandmana bilo potrebno osigurati 7,5 milijardi kuna godišnje u državnom proračunu dok godišnji proračun cjelokupnog sustava socijalne skrbi iznosi oko 4,5 milijarde kuna.
U ime kluba poštovani zastupnik Mladen Novak, podnositelj amandmana.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Osobna invalidnina bi trebala biti isključivo pravo na osnovu invalidnosti, ne na osnovu imovinskog ili dohodovnog cenzusa. Ovo obrazloženje koje smo sada čuli, država nema novaca pa uvodi diskriminaciju. I oprostite na izrazu ali ovo je suludo. Ovo što smo sada čuli država nema novaca i uvodimo diskriminaciju, odnosno zadržavamo. Ovo nema veza sa pameću. Ne može biti da država nema novaca i sada pravo koje se priznaje nekome da je invalid i ostvaruje temeljem toga pravo na osobnu invalidninu mi mu ga uskraćujemo zato što nemamo novaca a istovremeno najavljujemo i ne znam božićnice i koje šta drugo u cilju kampanje a ovo elementarno pravo nekome ukidamo. Molim glasovanje o ovome.
Molim glasujte o amandmanu br. 2. Kluba zastupnika ORAH-a kojeg Vlada ne prihvaća. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman nije dobio potrebnu većinu 39 glasova za, 2 glasa suzdržanih i 68 glasova protiv. Amandman br. 3. poštovanog zastupnika Petra Baranovića.
Ne prihvaća se. Obrazloženje je isto kao za prethodni amandman.
Podnositelj amandmana poštovani zastupnik Petar Baranović.
Ne prihvaćam obrazloženje jer također smatram da prava koja proizlaze iz invaliditeta ne bi trebala biti pod bilo kakvom diskriminacijom. Molim da se glasuje o amandmanu.
Hvala lijepa. Molim glasujte o amandmanu br. 3. poštovanog zastupnika Petra Baranovića kojeg Vlada nije prihvatila. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman nije dobio potrebnu većinu 36 glasova za, 2 glasa suzdržanih i 71 glas protiv. Amandman br. 4. Kluba zastupnika ORAH u Hrvatskom saboru.
Ne prihvaća se. Korisnicima usluge smještaja u ustanovama socijalne skrbi osigurana je pomoć i njega u organiziranju prehrane, pripreme i uzimanju obroka i ostalome a za što je i namijenjeno ovo pravo.
U ime kluba ORAH, poštovani zastupnik Mladen Novak.
Hvala lijepo. Ma nije ovo jedina stvar koju ste vi spomenuli, članak 57. zakona, stavak 2. govori o malo više toga. I isto kao i kod prošlog stavka. A na kraju krajeva ako ćemo baš iskreno. Kada neku osobu, osobu od 20 godina zatvorite u dom koji je u suštini dom za umirovljenike, stare i nemoćne osobe i dadete joj 100 kuna mjesečno, to je po vama humano? To je socijalna mjera? Ma to je sramota. Iskreno to je sramota. Molim izjašnjavanje o ovome.
Molim glasujte o amandmanu br. 4. Kluba zastupnika ORAH kojeg Vlada ne prihvaća. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman nije dobio potrebnu većinu, 35 glasova za, 3 glasa suzdržanih i 73 glasa protiv. Amandman br. 5. istog Kluba zastupnika, ORAH.
Ne prihvaća se. Predloženi amandman predviđa uvođenje novog instituta njegovatelja a pravo na roditelja njegovatelja koje je definirano ovim zakonom namijenjeno je primarno za djecu sa teškoćama u razvoju.
U ime kluba ORAH u Hrvatskom saboru poštovani zastupnik Mladen Novak.
Ma stvar je u tome da osoba koja je, osoba sa invaliditetom ili dijete sa teškoćama u razvoju, ono je ustvari nositelj nekakvog prava i ono bi trebalo ostvariti pravo da ima svog njegovatelja. Pa mi imamo slučajeva kada se odlučivalo, odnosno centar za socijalnu skrb konstatirao da supruga oboljelog nije član obitelji. Ma imate onaj slučaj koji se događao u, koji je bio Nedjeljom u 2, šta treba nešto više od toga objašnjavati? Ovo je ustvari obrazloženje isto kao i ono prvo koje ste mi dali na prvi amandman. Država nema novaca, ali šta je još bitnije, država nema uopće empatiju prema tim ljudima. I ova priča kod donošenja ovoga zakona, izmjena ovog zakona da država pokazuje svoje socijalne lice je u suštini najobičnija blamaža. Čak i oko one stvari, oko električne energije, pa što niste izvršili obavezu koju ste sami sebi dali 2012. godine? Molim glasanje.
Hvala lijepa. Molim glasujmo o amandmanu br. 5. Kluba zastupnika ORAH kojeg Vlada ne prihvaća. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman nije dobio potrebnu većinu, 35 glasova za, 2 glasa suzdržanih i 73 glasa protiv. Amandman br. 6. poštovanog zastupnika Petra Baranovića.
Amandman se ne prihvaća. Članak zakona na način kako ga je predložila predlagateljica predstavlja znatno povećanje broja sati psihosocijalne podrške kod pružatelja usluge. Daljnje povećanje broja sati predstavljalo bi uslugu dnevnog boravka koje je kao pravo već propisano ovim zakonom.
Podnositelj amandmana poštovani zastupnik Petar Baranović.
Ma obrazloženje gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora ne prihvaćam jer to je mišljenje vaše a ovo je mišljenje onih koji su nažalost u situaciji da im ovakva pomoć treba. Valjda su oni ipak bolje upućeni koliko sati i koliko sati i koliko suporta trebaju da bi živjeli životom dostojnog čovjeka i da bi imali adekvatnu pomoć od strane hrvatskog društva. Zato tražim da se glasa o amandmanu jer je amandman sastavljen prema naputku onih koji su krajnji korisnici i koji su nažalost u tako teškoj situaciji. Mislim da birokracija ne može pravilno procijeniti. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Molim glasujte o amandmanu broj 6 poštovanog zastupnika Petra Baranović kojeg Vlada nije prihvatila. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman nije dobio potrebnu većinu, 38 glasova za, 2 glasa suzdržanih, 72 glasa protiv. Amandman broj 7 poštovanog zastupnika Gorana Marić.
Ne prihvaća se. Naime, nužno je predvidjeti rok za donošenje pravilnika o suradnji između centara za socijalnu skrb, ureda državne uprave te službe nadležne za zapošljavanje.
Podnositelj amandmana poštovani zastupnik Goran Marić.
Nije prihvatljivo obrazloženje jer sam tražio da se iz članka 50. izbaci stavak 15. kojim se propisuje da se iz članka 15. pravilnik donese u roku 6 mjeseci. Međutim, u članku 15. uopće nije predviđen pravilnik nikakav. Kako je moguće propisati rok za pravilnik koji nije određen člankom 15.? Ja ću vam pročitat članak 15., meni je žao što vi niste htjeli pročitati članak. U članku 38. stavku 1. iza riječi centar za socijalnu skrb stavlja se zarez i dodaju riječi: ured državne uprave u županiji odnosno nadležni ured Grada Zagreba. U stavku 2. iza riječi cenzura centara za socijalnu skrb stavlja se zarez i dodaju riječi: ureda državne uprave u županiji odnosno nadležnog ureda Grada Zagreba, itd. ureda Grada Zagreba i stavak 5. ureda Grada Zagreba. Ovaj članak 15. ne propisuje donošenje pravilnika i vi sad člankom 50. propisujete rok u kojem će se donijeti pravilnik koji ne postoji. Ja stvarno ne znam u što ste gledali i što niste prihvatili amandman. Ajde recite mi gdje piše da je pravilnik u članku 15. Na koji pravilnik ste vi rok, dakle ne želite priznat da ste napravili grešku. A evo pogledajte za članak 2. koji kažete članak 7., u članku 7. piše da će ministar donijeti pravilnik. U članku 23. piše da će donijeti pravilnik, ali u članku 15. nema nikakvog pravilnika. Gospodine predsjedniče, imamo iščašen zakon, molim vas intervenirajte. Ovo nije normalno, ovo je čisto tehnička stvar. I gledajte i slušajte, niste pročitali amandman uopće. Hvala lijepa. Ne tražim glasovanje jer nemamo o čemu glasat.
Hvala lijepa. Hvala i vama. Ne treba glasovanje, dakle idemo na amandman broj 8 Kluba zastupnika HDZ-a.
Amandman se ne prihvaća. Nužno je da predmetne odredbe koje se odnose na prebacivanje administriranja zajamčene minimalne naknade stupe na snagu 1. lipnja 2016. godine kako bi se osigurali preduvjeti za prebacivanje nadležnosti.
Hvala lijepa. U ime kluba podnositelj amandmana poštovani zastupnik Davorin Mlakar.
Poštovani gospodine predsjedniče, ovo obrazloženje neprihvaćanja amandmana je besmisleno. Amandman izgleda tehnički ali mu je namjera da prokaže svima i da se vide ustvari perfidne namjere Vlade donošenjem ovog zakona kako bi se u javnosti stekao dojam da će ona tim zakonom pomoći onima kojima je pomoć potrebna, a to ne čini. Dakle radi se o činjenici stupanja na snagu ovoga zakona. Amandman je išao u pravcu da zakon kao i većina zakona stupi u roku od 8 dana od dana donošenja. Ovaj zakon, da pojasnim kolegama, ima 52 članka od kojih predlagateljica traži da 24 članka, dakle pola zakona stupe na snagu 1. lipnja 2016. godine, dakle za 9 mjeseci, a utrpava se u protuzakonito sazvanu izvanrednu sjednicu sabora koja upravo traje. Što je smisao ovog amandmana? Ako želite ljudima kojima ste namijenili ove norme pomoći onda je logično da taj zakon čim prije stupi na snagu a ne da polovina njegovih odredbi stupa na snagu za 9 mjeseci. U prilog ovoj tezi o kojoj govorim pozvat ću se na mišljenje Ustavnoga suda pa ću vam pročitati samo za budućnost. Ustavni sud dužan je napomenuti da se suglasnost pravne norme s vladavinom prava ne vrednuje samo prema posljedicama za koje bi se tumačenjem same pravne norme moglo zaključiti da će de facto nastati ili da neće nastati nego u prvom redu prema tome kakva mora biti pravna norma prijelazne odnosno završne naravi u demokratskom društvu temeljeno na vladavini prava da bi zadovoljila zahtjeve dostatne preciznosti i određenosti, predvidljivosti i dostupnosti, dovela do ostvarenja načela pravne sigurnosti i pravne izvjesnosti, osigurala poštovanje zaštićenih ustavnih vrijednosti i dobara.
Hvala lijepa. Hvala lijepa.
Ustavni sud je upozorio, a prekoračio sam vrijeme ali predlagateljici bitno, Ustavni sud vam kontrolira…
Ali kolega Mlakar…
Ustavnost normi koje donosite pa poslušajte njih ako ne želite nas. Tražim glasovanje.
Kolega Mlakar, to bi bilo sve u redu da se ne pozivate kako treba poštivati normu, a onda je sam činom kršite.
Upravo o tome i govorim, ne poštujete norme ni za sazivanje sjednice pa nama držite predavanja. … [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]]
Nemojte ih onda kršit, molim lijepo. Dobro. Tražite glasovanje? Hvala lijepa. Molim glasujte o amandmanu broj 8 Kluba zastupnika HDZ-a kojeg Vlada nije prihvatila. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman nije dobio potrebnu većinu, 34 glasa za, ništa suzdržanih i 77 glasova protiv. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 88 glasova za, 27 suzdržanih i ništa glasova protiv, donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi u tekstu kako ga je predložila predlagateljica, zajedno sa prihvaćenim amandmanom.
Prelazimo na: - Konačni prijedlog Zakona o obnovljivim izvorima energije i visoko učinkovitoj kogeneraciji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E.BR.894. Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanja, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za gospodarstvo i Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagateljice dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvaženi zamjenik ministrica gospodarstva poštovani Alen Leverić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Cijenjene zastupnice i zastupnici. Na 245 sjednici Vlade RH 1.rujna usvojen je Prijedlog zakona o obnovljivim izvorima energije i visokoučinkovite kogeneraciji sa samim Konačnim prijedlogom zakona. Osnovni razlog za izradu i predlaganje Zakona o obnovljivim izvorima energije i visokoučinkovite kogeneraciji ispunjavanje obaveza RH o potpunom usklađivanju hrvatskog zakonodavstva s pravnom stečevinom EU, te objedinjavanje i usklađivanje propisa u sektoru obnovljivih izvora energije za ostvarivanje ciljeva povećanja proizvodnje i korištenja obnovljivih izvora energije u skladu sa ciljevima održivog razvoja sukladno direktivama EU parlamenta i Vijeća od travnja 2009.godine. Razlog za donošenje o obnovljivih izvora energije ovog zakona je objedinjavanje mjera koje se odnose na uređenje područja obnovljivih izvora energije i same visokoučinkovite kogeneracije. Naime, smanjenje potrošnje energije kroz povećanje energetske učinkovitosti, povećanja udjela energije iz obnovljivih izvora predstavljaju glavne dijelove programa Mjera za smanjivanje emisija stakleničkih plinova odnosno ispunjenje ciljeva okvirne Konvencije UN o promjeni klime i pripadajućih provedbenih sporazuma. Ove mjere imaju značajnu ulogu u rješavanju problema sigurnosti opskrbe energijom, poticanju tehnološkog razvoja, inovacija, te osiguravanje mogućnosti za zapošljavanje i regionalni razvoj ponajprije u ruralnim i udaljenim područjima. EU parlament i Vijeće Europe tog travnja 2009.godine donijeli su Direktivu o poticanju upotrebe energije iz obnovljivih izvora te izmjenama i dopunama i budućem ukidanju direktiva iz 2001., 2003.godine kojom se promovira povećanje upotrebe energije iz obnovljivih izvora, te uštede energije i povećanje energetske učinkovitosti. Predmetna direktiva propisuje cilj da na razini EU od 20% obnovljivih izvora energije ukupne neposredne potrošnje energije do 2020.godine pristupanje RH EU Vijeće je 13.svibnja 2013.godine donijelo Direktivu o prilagodbi Direktive iz 2009.godine i o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora zbog pristupanja Hrvatske kojom se za RH propisuje cilj od 20% obnovljivih izvora energije u ukupnoj i neposrednoj potrošnji do 2020.godine, dok se direktivom iz 2012.o energetskoj učinkovitosti izmjenjuje direktiva iz 2009., 2010., stavljaju izvan snage, a stavljaju izvan snage direktive iz 2004.godine i 2006. Naravno potonje posebno određuju područje energetske učinkovitosti odnosno visokoučinkovite kogeneracije. Svrha ovog zakona je omogućiti unapređenje i provođenje energetske politike RH u području obnovljivih izvora energije i visokoučinkovite kogeneracije kroz održivi razvoj predmetnih projekta i time doprinijeti smanjenju štetnih utjecaja energetskog sektora na okoliš i zdravlje ljudi, smanjenje ovisnosti o uvozu fosilnih govorim, osiguranju raznolikosti i proizvodnje energije i sigurnosti opskrbe, porast u zapošljavanju i unapređenju poduzetništva u energetskom sektoru, te potaknuti razvoj novih tehnologija temeljenih na korištenju obnovljivih izvora energije i kogenaracije odnosno razvoju održivosti nacionalnog gospodarstva u cjelini. Ovim se zakonom uređuje planiranje i poticanje proizvodnje i potrošnje el.energije proizvedene u postrojenjima koje koristi obnovljivi izvor energije i visoke učinkovite kogeneracije, utvrđuju se mjere za poticanje proizvodnje el.energije korištenjem upravo istim, uređuje se provedba sustava poticanja proizvodnje el.energije, uređuje se pitanje izgradnje postrojenja za proizvodnju iz obnovljivih izvora energije i visokoučinkovite kogeneracije na državnom zemljištu, uređuje se vođenje registra za projekte, nositelje projekata povlaštenih proizvođača el.energije, uređuje se pitanje međunarodne suradnje u području obnovljivih izvora te druga pitanja od značenja za korištenje obnovljivih izvora energije. Ovim se zakonom također pruža veća sigurnost nositeljima projekata i investitorima koji ulažu u projekte iz obnovljivih izvora energije u smislu transparentnih natječaja koji će se provoditi za početak razvoja projekta na državnom zemljištu. Nadalje, uređivanjem registra za projekte, nositelje projekata i povlaštene proizvođače el.energije ovim se zakonom osigurava veća transparentnost oko realizacije projekata, te mogućnost poticanja za cijelu zainteresiranu javnost s obzirom na činjenicu da će registar imati dostupne podatke o projektima ishođenim dozvolama, te podatke o raspoloživim kvotama za ulazak u sustav poticanja odnosno sustav premije. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi je klub Hrvatskih ljevičara i kolega Slavko Linić. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Gospodine zamjeniče ministra,kolegice i kolege. S obzirom da je ovo zaista u pravom smislu zakon koji usklađujemo sa europskom zajednicom onda možemo reći da ima dosta dobrih rješenja koja su ponuđena u onom dijelu koja govore o tome kako ostvariti cilj o tome da imamo 20% potrošnje el.energije iz obnovljivih izvora, tako da se ja na samom zakonu u tom dijelu ne bih zadržavao. Ali bih nešto drugo napomenuo, kao što vidimo direktive većinom govore o tome kako povećati udio energije iz obnovljivih izvora i ono drugo, kako povećati energetsku učinkovitost. Pa bih se ja vratio na taj dio kao prvo što je to učinjeno na povećanju energetske učinkovitosti u RH jel i ovaj zakon najmanje govori o tome, upravo najmanje govori o tome, a to je nešto što itekako bi trebalo učiniti u RH. Vlada RH u prethodnih 4 godina zaista je imala mogućnost da na programima energetske učinkovitosti jako puno načini na smanjenju stakleničkih plinova i to samo da se bavila ulaganjem u zgrade u državnom vlasništvu. To su programi i projekti koji su zadnje 4 godine nuđena. To su škole koje su većinom neadekvatno građene, načinjene u vrijeme socijalizma, to su bolnice, to su ustanove socijalne skrbi, to su sudovi, to su zgrade upravnih tijela. Prema tome, ogroman broj je država trebala pokazati na svojim zgradama kako se može riješiti pitanje energetske učinkovitosti i to ne samo smanjenjem troška grijanja nego budimo iskreni i smanjenjem troška hlađenja. Ostaje pitanje o kojem smo zaista trebali razgovarati a zašto to u biti skoro ništa nije učinjeno posljednje 4 godine. I onda ćemo vidjeti da je osnovni problem Republike Hrvatske vrlo visok dug, javni dug i da svaki zahvat na takvim zgradama značilo bi povećanje javnog duga, povećanje deficita državnog proračuna. I to je razlog zašto se u taj dio nije ulagalo. Ostaje pitanje da li smo to riješili, onda ćemo vidjeti da nismo riješili i da kada govorimo o tome kako postići ciljeve zadane direktivama Europske zajednice a i našom Strategijom energetskom ni nećemo biti u stanju učiniti barem ne na državnoj imovini jer nismo riješili osnovna pitanja. Jedno od osnovnih pitanja je bilo kako privatne investitore uvesti u javno privatno partnerstvo nad ulaganjem u ovakve poslove na državnoj imovini i da tada to ne bude niti državni deficit i da tada to ne bude niti javni dug. I da se u biti sa partnerom koristeći te objekte polako učini sve ono što je potrebno da bi uložili, da bi smanjili potrošnju energije, da bi kada je u pitanju zagrijavanje vjerojatno smanjili i emisiju stakleničkih plinova. Sve je to trebalo riješiti sa nekoliko izmjena Zakona o računovodstvu, sve je to trebalo uskladiti sa nekim rješenjima u Europi da bi na neki način mogli naći rješenja i pokrenuli investicije. Iz razloga što zainteresiranih za takvo partnerstvo postoji, kapitala u Republici Hrvatskoj postoji i trebalo je naći samo ventile da riješimo te probleme, nismo ih riješili pa ni u ovom zakonu ne naznačujemo što su osnovni i veliki problemi jer ipak najveći dio u ovom dijelu su državna imovina i dok to ne riješimo znajte većih učinaka na energetsku učinkovitosti sumnjam da će biti prisutne. U ovom trenutku niti ne želim govoriti o proizvodnim postrojenjima s obzirom da je proizvodna postrojenja sa niz problema u restrukturiranju koji nisu i završeni. Prema tome, bilo bi dobro da smo neka od tih rješenja ponudili i o ovom zakonu kada već imamo za cilj jednostavno povećati energetsku učinkovitost. I ne samo to nego da pokažemo da nismo samo ti koji ćemo prepisivati dio europskih direktiva i usklađivati se sa europskim direktivama nego moramo pokazati da imamo upravu koja prepoznaje koji su hrvatski problemi i kako ćemo naći rješenje za te hrvatske probleme ako želimo nešto postići. Neću govoriti koliko je to onda doprinosa za gospodarstvo s obzirom da bi se otvorilo niz poslova u građevinskom sektoru, niz poslova u elektro industriji, niz poslova u montažerskoj industriji. Prema tome sve smo to mogli učiniti i ja sam barem očekivao kada ide novi zakon da ćemo znati što su nam domaći problemi i da barem taj dio problema pokušavamo naznačiti i rješavati paralelno sa ovim zakonom. Kada govorimo o povećanju udjela energije u obnovljivim izvorima onda moramo reći da ono što zabrinjava to je pitanje zaštite okoliša. Tu do kraja nismo primijenili sve europske regulative i naročito problema imamo u pitanju obnovljivih izvora na osnovu potrošnje bio mase i kogeneracije. Iz kojeg razloga? Iz razloga što kod proizvodnje električne energije iz bio mase javlja se ogromna količina topline. Vrlo su rigorozni propisi Europske zajednice o zaštiti okoliša i jednostavno se inzistira na tome da 75% te topline mora biti iskorišteno da bi se dobilo dozvole. U Hrvatskoj zbog ja bih rekao projekata koji su započeti i zbog, ja bih rekao želje da ubrzamo te smo standarde spustili i ispod 50% topline koju možemo jednostavno uništavati na taj način da ju puštamo u prirodu i da na taj način nanosimo štetu okolišu. To su također stvari kada već definiramo naše usklađenje sa Europskom zajednicom koju smo trebali razriješiti i uskladiti regulativu da kod proizvodnje energije iz obnovljivih izbora moramo misliti i na zaštitu okoliša i poduzeti sve mjere i postaviti regulativu da sa proizvodnjom takve električne energije ne nanosimo štetu okolišu. Nažalost ni tu ne vidimo rješenja u tom dijelu pa je zaista i nadalje problematično kada ćemo se tu uskladiti sa Europskom zajednicom. I naravno ono osnovno zakonska regulativa je napisana o tome da se zaista potaknu investitori u ulaganje. Vidimo da su i određene regulative ovdje navedene kad je u pitanju državna imovina, ali ono što zaista moramo znati to je da najveći problem je u upravljanju državnom imovinom i jednostavno bojim se da ova regulativa bez zahvata u neke propise koji govore o upravljanju državnom imovinom neće dati potrebne efekte i neće potaknuti investitore na ono što želimo. A vidimo da itekako ovakvi projekti mogu donijeti i nova zapošljavanja, rast malih industrija, a onda zadovoljavanje i propisa koje želimo ostvariti, a to je da imamo zaista 2020. 20% potrošnje energije iz obnovljivih izvora. Zakon ćemo podržati, ali evidentno da nismo o ovom zakonu našli rješenja za hrvatske probleme, samo smo naznačili što Europa traži od nas. I dok god u zakonima ne budemo ugrađivali hrvatska rješenja za naše probleme bojim se da nećemo biti učinkoviti.
U ime Kluba zastupnika ORAH-a kolegica Mirela Holy.
Poštovana potpredsjednice, poštovane kolegice i kolege, poštovani zamjeniče ministra. Na samom početku rasprave u ime kluba ORAH-a o Prijedlogu zakona o obnovljivim izvorima energije i visoko učinkovitoj kogeneraciji, s konačnim prijedlogom zakona, želim reći da će klub ORAH-a biti suzdržan prilikom glasanja o ovom dokumentu. Razlozi ovakvog stava ORAH-a su sljedeći: nalazimo se u posljednjem kvartalu 2015. godine. Bila sam ministrica u ovoj Vladi prvih 6 mjeseci njenog mandata. Sjećam se da je Zakon o obnovljivim izvorima energije bio izrazito visoko na deklarativnoj listi prioriteta ove Vlade u tom razdoblju te da je bilo planirano da se ovaj zakon raspravi i usvoji u prvoj polovici 2012. godine, a potom do kraja 2012. godine. Mislim da je doista tužno da imamo priliku raspravljati o ovom izuzetno važnom zakonu na samom kraju mandata. Na ovom su zakonu u to vrijeme, dakle u prvoj polovici prve godine mandata radili eksperti iz Instituta Hrvoje Požar, a u tim za izradu ovog iznimno važnog zakona bili su uključeni i dužnosnici Ministarstva zaštite okoliše i prirode, konkretno moj tadašnji pomoćnik prof.dr. Davor Škrlec, danas europarlamentarac ORAH-a. Već tada je bilo vidljivo namjerno odugovlačenje i kompliciranje odgovornih ljudi iz Ministarstva gospodarstva i ustvari jedna velika nevoljkost da se ovaj presudan dokument za zelenu energetsku tranziciju Hrvatske i donese. Na samom kraju mandata, ponavljam, mi raspravljamo o ovom prijedlogu koji nažalost nije riješio glavne prepreke za poštenu, održivu, zelenu energetsku tranziciju Hrvatske. Kad govorimo o zelenoj energetskoj tranziciji, trebamo imati na umu da ona ne podrazumijeva samo okolišne ili energetske aspekte, ona podrazumijeva i socijalne odnosno društvene aspekte, odnosno nešto što se danas zove i klimatska pravda. Prva prepreka jest ta što ni ovaj dokument ne promišlja obnovljive izvore energije, ali i ukupnu hrvatsku energetiku na planirani i strateški način. A ako ne znamo što hoćemo i kako to hoćemo onda teško da i možemo biti uspješni u provedbi načelnog cilja zelene energetske tranzicije Hrvatske. Ono što nedostaje ovom dokumentu jest karta obnovljivih izvora energije Hrvatske iz koje bi bilo potpuno jasno na kojim točno lokacijama Hrvatska želi realizirati precizno definirane vrste obnovljivih izvora energije s jasno definiranim rokovima i dinamikom realizacije projekata. Naime, obnovljivi izvori energije iznimno su važni za borbu sa klimatskim promjenama, najvećom globalnom prijetnjom današnje za ozelenjivanje energetike i poboljšanje stanja u okolišu, no obnovljivi izvori energije izuzetno su važni potencijal ili motor održivog gospodarskog razvoja države, a tu se termin održivosti ne odnosi na zaštitu okoliša već na dugoročnu dinamiku gospodarskog rasta potaknutog upravo projektima obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti. Što to konkretno znači? Naš cilj je da do 2020. godine imamo 20% obnovljivih izvora energije u neposrednoj potrošnji energije. Taj postotak možemo dosegnuti u roku od 5 godina ili 2 ili u 1 godini. Održivi pristup podrazumijeva točno planiranu dinamiku realizacije projekata obnovljivih izvora kroz 5 godina kako bi se te projekti realizirani na način da od njihove realizacije nema koristi samo okoliš već i hrvatsko gospodarstvo. Ako ćemo te ciljeve realizirati bez planirane dinamike i kratkoročno, od toga neće imati koristi hrvatsko gospodarstvo već gospodarstva drugih država koje imaju razvijenu tehnologiju, a da se ne priča o tome da bi u roku dok se još uvijek oslanjamo na … tarife to moglo biti u financijskom smislu potpuno neodrživo. Dakle ni ovaj dokument ne rješava prvi problem realizacije obnovljivih izvora, a to je izostanak strateškog i planskog pristupa koji bi osigurao uspješnost ne samo obnovljivih izvora energije već ukupne energetike. Ovim zakonom nećemo riješiti problem s mrežom koja je veliki ograničavajući faktor u smislu priključenja projekata obnovljivih izvora energije i nema uspješne realizacije obnovljivih izvora bez pametnih mreža odnosno smart …. Ovim zakonom se ne predviđa održivost hrvatsko elektroenergetskog sustava. Naime, obnovljivi izvori energije su nestabilan izvor energije i potrebno ih je balansirati s plinskim termoelektranama ili hidroelektranama kao vršnim elektranama koje stabiliziraju sustav. U ukupnoj energetskoj dosadašnjoj politici Vlade prednost je davana baznim termoelektranama na ugljen koje nisu kompatibilne s obnovljivim izvorima energije. Druga velika prepreka većem udjelu obnovljivih udjela energije u hrvatskom elektroenergetskom sustavu su komplicirane i dugotrajne birokratske procedure a ni taj se problem na žalost ne rješava sa ovim dokumentom. Načelna primjedba na ovaj dokument jest ta što predlagatelj zakona nije izradio sveobuhvatnu analizu učinaka zakona i propisa koji se u njemu navode, a kako je predviđeno Zakonom o procjeni učinaka propisa i Uredbom o provedbi postupaka procjena učinaka propisa. Iako financiranje predviđeno zakonom nije na teret proračuna nego se sredstva prikupljaju od građana i gospodarskih subjekata nepoznati su iznosi i transparentan način alociranja sredstava za potrebe propisane ovim zakonom. To je doista tako, jer sam na sjednici odbora postavila ovo pitanje oko znači iznosa koji će se izdvajati za obnovljive izvore energije i ukupne cijene za pojedine vrste obnovljivih izvora energije na žalost predlagateljica je, odnosno predstavnice Ministarstva gospodarstva nisu mi mogle, nisu znale odgovoriti na ovo pitanje. Za provođenje energetske politike treba znatno veći broj preduvjeta od ovog zakona. Prvenstveno nedostaju međusobno usklađeni strateški programski planski dokumenti kao na primjer nova Strategija energetskog razvitka Republike Hrvatske kao i Program provedbe strategije. Nova Strategija upravljanja vodama, Plan upravljanja vodnim područjima za razdoblje 2016.-2021., Nacionalni akcijski plan za obnovljive izvore energije za razdoblje do 2020. te prostorni planovi usklađeni sa današnjim formalno-pravnim okvirom i obvezama koje je Republika Hrvatska preuzela u odnosu na pristupanje EU. Podloga svemu tome moraju biti karta obnovljivih izvora energije, jer mi moramo znati na kojim točno lokacijama, u kojim točno područjima Hrvatske planiramo realizirati i koje točno obnovljive izvore energije sa konkretnom dinamikom realizacije tih projekata. Zakon stupa na snagu 1. siječnja 2016. godine, međutim stvarna uspostava sustava i eko bilančne grupe se očekuje s 1. siječnjem 2017. godine što dovodi u pitanje ostvarenje ciljeva iz obnovljivih izvora energije u ove kogeneracije za 2020. godinu. Zakon u svojim osnovama ne uspostavlja put prema ciljevima novog klimatsko-energetskog okvira EU do 2030. godine koji predviđa da će udio obnovljivih izvora energije biti koliko smo ono rekli 40%. 40% zajedno sa 40% smanjenja emisija CO2. Sad ću se posebno osvrnuti na pojedine članke zakona, na primjer na članak drugi stavak treći. Ciljeve za obnovljive izvore energije iz važeće Strategije energetskog razvitka, te ostalih propisa kojima se uređuje obavljanje energetskih djelatnosti neće biti moguće ostvariti niti se to koordinirano stvaraju preduvjeti na državnoj razini. U članku 2. stavku 3. točki 2. zagovaranje korištenja vlastitih energetskih resursa, planove iz postojećih strateških programskih planskih dokumenata nije moguće realizirati u današnjem pravnom okviru Republike Hrvatske posebno u segmentu hidro potencijala, posebno kada se uzme u obzir činjenica da je sukladno članku 4. točka 7. Okvirne direktive o vodama razloge izmjene i modifikacije vodnih tijela potrebno izričito navesti i objasniti u Planu upravljanja vodnim područjima. Članak 5. S tehničkog stajališta svakako je razumnije i štite se već uložena društvena sredstva da vođenje eko bilančne grupe vrši operator prijenosnog sustava odnosno operator distribucijskog sustava ovisno o naponskoj razini priključaka povlaštenog proizvođača na način da istovremeno svako odstupanje unutar eko bilančne grupe pokriva aktivacijom pomoćnih usluga unutar same eko bilančne grupe. A ako to nije moguće onda aktivacijom pomoćnih usluga dostupnih na tržištu električne energije ili kupnjom potrebnih količina električne energije za uravnoteženje. U tom smislu potrebno je napraviti značajne izmjene u proceduri vođenja eko bilančne grupe. Članak 28. stavak 6. U prosincu 2013. godine HERA, dakle Hrvatska energetska regulatorna agencija je imala 5 sjednica na kojima je Upravno vijeće donijelo rješenje o statusu povlaštenog proizvođača za nekoliko projekata vjetro elektrana čime se prekoračila kvota iz Nacionalnog akcijskog plana iz listopada 2013. godine od 400 megavata i na taj način prisililo HROT-e da potpiše ugovore o otkupu prije izmjene tarifnog sustava od 1.1.2014. a to je onaj na kojem se kvota za solare potrošila u prvim sekundama nove godine ako se sjećate. HERA je takvim odlukama prekršila usvojeni cilj iz Nacionalnog akcijskog plana, te se operatori prijenosnog i distribucijskog sustava ovim člankom i stavkom prisiljavaju da omoguće priključak. Je li razlog tome pogodovanje i neće li to dovesti do ustavne tužbe postavlja se pitanje? Ugovori su izvan trenutno važeće kvote, nije opravdano obvezati operatore sustava da rješavaju priključke kao ni automatizmom navedene projekte uključivati u sustav poticanja. Članak 44. stavak 1. Postavlja se pitanje zašto se ograničava obveza preuzimanje energije samo na kupce s vlastitom proizvodnjom ako imaju status povlaštenog proizvođača. Poglavlje 11. eko bilančna grupa. Planiranje proizvodnje i vođenje eko bilančne grupe trebaju provoditi operateri sustava. I na kraju rasprave, ja ću se osvrnuti još na dva aspekta. U nekim državama EU u poslove obnovljivih izvora se uvukla mafija. Primjerice u Češkoj, u sektor solarne energije, te u Italiji u poslove vjetro elektrana. Obnovljivi izvori su danas jako veliki biznis, a gdje se okreće veliki novac često se u poslove ubacuje i mafija. Jedan od načina sprječavanja ovakvog scenarija je strateški planski pristup i to putem karte obnovljivih izvora Hrvatske. S obzirom da takav pristup izostaje u ovom prijedlogu zakona, postavlja se pitanje na koji se način Vlada planira nositi sa takvim izazovima. Drugi aspekt su energetske zadruge koje su u mnogim zemljama EU trend. One uopće nisu predviđene ovim zakonom kao ni njihova mogućnost realizacije obnovljivih izvora energije, odnosno projekata obnovljivih izvora energije po principima samodostatnosti i samo održivosti, odnosno izgradnje paralelne lokalne mreže za prijenos energije pod njihovom kontrolom izvan državnog sustava. U zemljama poput Francuske, Danske i Austrije postoje takvi primjeri, a neke države su loše reagirale na takve mogućnosti pa ne bi bilo loše da se uči na greškama drugih, te da se i ovakve situacije predvide zakonom. Prema tvrdnjama predstavnica ministarstva Hrvatska je na sad 17% obnovljivih izvora energije u neposrednoj potrošnji energije u što su uključene suprotno uobičajenoj europskoj metodologiji i velike hidroelektrane. EU nam je na taj način izašla u susret jer bismo inače bili jako daleko od realizacije 20% obnovljivih izvora energije do 2020. godine. No, to nas ne smije uljuljkati u lažnu sigurnost jer Hrvatska u području obnovljivih izvora, ali i ukupno energetike, ima još jako puno posla ali i jako puno prilika za kvalitetan održivi gospodarski razvoj. Kada imamo na umu da Hrvatska uvozi 50% energije onda vidimo da smanjenjem uvoza energije te supstitucijom te energije obnovljivim izvorima imamo veliku priliku za rast BDP-a i rast zapošljavanja. No, to ćemo postići samo ukoliko ćemo energetici pristupiti na strateški i planski način, bez fige u džepu i bez želje da se pogoduje pojedinim partikularnim interesnim lobijima nauštrb javnog interesa. I na samom kraju ponavljam, klub ORAH-a bit će suzdržan prilikom glasanja o ovom prijedlogu zakona.
Kolega Damir Kajin nije prisutan, klub gubi pravo. … [[Upadica se ne razumije.]] Aha, pardon. Branko Bačić, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Poštovana kolegice Holy apsolutno se slažem s vama da jedan od preduvjeta za provedbu ovog zakona je karta obnovljivih izvora Hrvatske. Tim više kada znamo da ovaj zakon uvodi mogućnost da se putem javnog natječaja na državnom zemljištu izgrade postrojenja za obnovljive izvore energije. Bez karte obnovljivih izvora energije kojom prethodi provedba svih onih dokumenata koji proizlaze iz Zakona o zaštiti okoliša, iz Zakona o zaštiti prirode nije moguće raspisati natječaj za izgradnju postrojenja obnovljivih izvora energije na državnom zemljištu. Zašto? Zbog toga što se može raspisati natječaj, otvoriti se natječaj i dati se mogućnost nekom od potencijalnih investitora da doista realiziraju projekt izgradnje obnovljivog izvora energije, a da onda kasnije u provedbi Zakona o zaštiti prirode primjerice ili Zakona o zaštiti okoliša utvrdimo da to postrojenje na tom zemljištu premda je ono i predviđeno u prostornom planu pojedine jedinice lokalne ili područne samouprave nije moguće realizirati. Prema tome, zavaravamo sami sebe kada govorimo o tome da ćemo na državnom zemljištu moći raspisivati natječaj, a da prethodno nismo napravili kartu obnovljivih izvora Hrvatske koju ste maloprije spomenuli. Hvala.
Mirela Holy, odgovor na repliku.
Poštovani kolega ja se slažem sa vama, a tu bih htjela dometnuti i još jedan problem koji se nažalost pojavio i u Hrvatskoj. Naime, činjenica jest da se u dosadašnjoj praksi realizacije projekata obnovljivih izvora energije provodio sustav divljeg zapada po principu gdje tko zabije određenu zastavicu tamo se tretiraju određene lokacije i poslije se špekulira sa tim lokacijama i preko noći neki po principu zemljišnog špekulantstva zarađuju milijune. Takve stvari se ne smiju događati i takve stvari se jedino neće događati ukoliko ćemo imati strateški pristup i znati točno na kojim lokacijama je doista opravdano realizirati projekte obnovljivih izvora energije. Nije svugdje prihvatljivo graditi vjetroelektrane. Mi imamo atlas vjetra, mi znamo točno na kojim lokacijama je dobro graditi te vjetroelektrane, koji su drugi uvjeti koji nisu ograničavajući faktor za realizaciju takvih projekata. A ja bih tu posebno htjela naglasiti da nažalost možemo govoriti da kad govorimo i o obnovljivim izvorima energije postoje različiti pristupi i različiti parametri. Činjenica jest da se u Hrvatskoj prilično potenciraju vjetroelektrane nauštrb ustvari solarne energije. A solarna energije je izrazito važna pogotovo za male korisnike i male proizvođače električne energije, vrlo adekvatna u turizmu. I ono što je još važnije pokriva i najviše proizvodi energije u razdobljima kada je ta energija najpotrebnija, odnosno u razdobljima turističke sezone.
Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Kolegice Holy rekli ste u jednom trenutku vašeg izlaganja koje mi je potpuno razumljivo i jasno pa i prihvatljivo da su plinske termoelektrane i elektrane kompatibilne zapravo sa obnovljivim izvorima energije i da s obzirom na to što ste rekli, a znam dobro da u mom gradu, a možda ste i vi upoznati s time da je bio plan, ima i projekt, plinske termoelektrane i toplane u Slavonskom Brodu. Nažalost, pored svih riješenih imovinsko-pravnih pitanja projekta itd. kažu, a ovdje je dobro da je zamjenik ministra ovdje, da Ministarstvo gospodarstva koči dakle izgradnju toga projekta u Slavonskom Brodu. Imate li vi informacija zbog čega je tome tako i je li Plomin C, Ploče i ostali zapravo ili pak nešto drugo a što bi graničilo sa po meni sa jednom da ne kažem privatnom, da ne kažem zavadom ili svađom ili nesporazumima između investitora, a znamo i znate i vi tko je taj, dakle jedan od naših generala u mirovini, i Ministarstva gospodarstva koje se da kažem zakačilo u svezi onog nesretnog goriva i kvalitete naftnih derivata prošle zime. Dakle, nije mi jasno zbog čega investicija koja bi zaposlila tisuću radnika, koja je na plin dakle ipak drugačije negoli na naftu ili na ugljen ipak je ekološkija reklo bi se u Slavonskom Brodu nikako ne može zaživjeti? Tko je kočnica, zašto se koči i zašto to u gradu koji je drugi grad po veličini u Slavoniji, šesti u Hrvatskoj, i koji ima dobre perspektive po tom pitanju, dakle ima mogućnost da se koristi i kao termoelektrana i kao toplana nikako ne može omogućiti da investitor izvrši investiciju od 500 milijuna eura?
Hvala lijepa. Mirela Holy, odgovor na repliku.
Poštovani kolega odgovor je vrlo jasan. Nažalost, i ova Vlada kao i prethodna Vlada ne tretiraju energetiku kao jedan izrazito važan sektor, sektor koji ima ogroman potencijal za ekonomski razvoj Hrvatske a i na kraju krajeva radi se o strateškoj djelatnosti jer voda, energija i hrana su ono bez čega bilo koje društvo ne može funkcionirati ukoliko država nije u stanju osigurati te resurse svom stanovništvu onda ne možemo govoriti da imamo bilo kakvu sigurnost i samodostatnost društva. Razlog zašto se forsiraju termoelektrane na ugljen su vjerojatno zbog pogodovanja jer drugog razloga apsolutno nije moguće pronaći kada se ima na umu da se sa privatnim investitorom, sa japanskim konzorcijem Marubenijem za konkretno termoelektranu Plomin C raspravljalo, odnosno dogovaralo u iznosu cijene povlaštenog otkupa električne energije po cijeni između 70 i 120 eura po megavatu. U tom trenutku kada su oni pregovarali kada su oni pregovarali cijena na tržištu električne energije je bila ispod 40 eura po megavatu. Dakle, iz same te goleme tematike je vidljivo da se radi o jednom projektu koji ne može biti ni na koji način financijski ako potpuno zanemarimo aspekte zaštite okoliša. Mislim da bi bilo jako razumno za državu koja planski promišlja svoju energetiku da na trasi plinovoda, dalmatinskog plinovoda sagradi termoelektranu na plin jer bi se na taj način dobio veliki potrošač plina, a ne da imamo sada u stvari jedan neiskorišteni projekt, a da ne govorimo o tome da se dobar potencijal obnovljivih izvora energije kao nestabilnog energetskog izvora upravo realizira većim djelom na području Dalmacije. Dakle mogla bi se balansirati odnosno ujednačiti sustav odnosno osigurati stabilnost sustava na taj način.
U ima Kluba zastupnika HDZ-a kolega Branko Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Poštovani gospodine zamjeniče ministra, poštovane kolegice i kolege niti klub HDZ-a ne može podržati ovaj prijedlog zakona u tekstu kakvog ga je predložila Vlada. I mi u klubu također držimo da se s ovim zakonom kasni. I ne samo iz razloga kako je to kolegica, uvažena kolegica Holy rekla zbog toga što je on u programu rada Vlade bi predložen već 2012.godine pa je prolongiran na 2013., onda na 2014.a evo mi ga usvajamo praktično gotovo na zadnjoj sjednici Hrvatskog sabora u ovom mandatu, nego i iz razloga što smo u nekoliko navrata tijekom rada ove Vlade i ovog Sabora podsjećali Vladu na obvezu i potrebu da se donose Zakon o obnovljivim izvorima energije kako bi se i u tom djelu uredio u RH energetski sektor. O tome smo govorili odmah na početku i prilikom donošenja državnog proračuna 2012.godine kada je već u tom prijedlogu proračuna bile predviđena Agencija za obnovljive izvore energije koja je trebala poslužiti za bržu realizaciju ovog zakona koji je onda trebao vrlo brzo biti usvojen a kao što vidimo ne da nije usvojen, nego mi o njemu tek danas raspravljamo. No, kada je već Vlada odlučila da krene u realizaciju ovog zakona pa i na posljednjoj sjednici kako sam rekao Hrvatskoga sabora onda držim da je bilo vremena da se pripremi kud i kamo bolji prijedlog zakona koji bi rješavao nekoliko bitnih stvari kojima bi se uredio energetski sektor posebno u djelu koji se odnosi na obnovljive izvore energije a o čemu ću u nastavku nešto više reći. Usprkos dakle tim našim predlaganjima da Vlada krene u izradu ovoga zakona kako bi se uspostavio potpuni red na tržištu energije u prvom redu one energije koja dolazi iz obnovljivih izvora energije. Vlada se više brinula što nije bilo uopće u skladu sa europskom energetskom politikom više se gotovo u potpunosti posvetila realizaciji energetskog sektora koji je oslonjen na fosilna goriva. I to je vrlo brzo nakon toga uslijedio Zakon o rudarstvu, Zakon o ugljikovodicima, Zakon o osnivanju Agencije za ugljikovodike i provedbi javnog natječaja za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika. U tom trenutku Vlada je potpuno bila zaboravila na obnovljive izvore energije najavljujući kroz projekt istraživanja i eksploatacije ugljikovodika kako će Hrvatska u energetskom smislu doista postati i mala Norveška. Mi smo u klubu HDZ-a upozoravali u nekoliko navrata, a i sam Odbor za zaštitu okoliša je proveo dvije tematske rasprave u kojima smo pokazali na nezakonitost, netransparentnost postupka Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika u Jadranu. Upozoravali smo i Vladu kako će taj projekt upravo iz tih razloga što je nedosmislen u punom smislu, nedorečen, nezakonit, netransparentan kako će doživjeti doista debakl. To se doista i dogodilo jer od 29 istražnih polja koja su dana u tom natječaju, u tom natječaju za mogućnost istraživanja i eksploatacije do danas su ostala još 3 polja i to 2 ima INA, 1 ima talijanka tvrtka ENI zajedno sa Medoilgasom. Vjerujem i uvjereni smo da se ta 3 polja neće do kraja potpisati iako je Vlada najavila potpisivanje ugovora početkom odnosno krajem ovog mjeseca, a rok prema tom istom natječaju bio je 2.travnja ove godine. Prema tome, premda je Vlada po strani ostavila jedan vrlo važan zakon za energetski sektor RH a odnosi se na obnovljive izvore energije apsolutno se posvetila realizaciji projekta istraživanja i eksploatacije ugljikovodika u Jadranu, kako što smo svjedoci niti smo donijeli Zakon o obnovljivim izvorima energije a niti smo polučili ikakav uspjeh sa velikim pompozno najavljenim projektom istraživanje i eksploatacije ugljikovodika u Jadranu. Druga stvar zbog čega mi ne možemo podržati ovaj zakon radi se nedorečenom financijskom okviru za ovaj zakon. O čemu sa naime radi? Prije svega u samom zakonu piše da za njegovu provedbu neće trebati dosta novih sredstava u državnom proračunu. To u jednom djelu i jest točno jer je se zakon odnosi dakle na tržište u kojemu se prikupljaju sredstva neposredno građana kroz druge neporezna davanja u prvom redu naknada za obnovljive izvore energije. Međutim postoji Zakon o procjeni učinka pojedinog propisa u kojemu je trebalo jasno pa i nama saborskim zastupnicima i cijeloj hrvatskoj javnosti reći što ovaj zakon znači za hrvatske građane ukoliko bi bio realiziran u ovom nacrtu odnosno prijedlogu kako mi danas o njemu u Hrvatskom saboru raspravljamo. Naime, prema nacionalnom akcijskom planu predviđeno je da bi se za realizaciju zakona odnosno ispunjavanje nacionalnog cilja koji je predviđen u ovom zakonu, a koji je oslonjen na Europski energetski paket odnosno iz direktivu iz 2009.godine potrebno je da se 20% energije koja dolazi iz obnovljivih izvora energije troši u neposrednoj potrošnji. Taj cilj je u ovom zakonu prenesen i on u doslovnom smislu i prema nacionalnom akcijskom planu podrazumijeva da bi se do 2020.godine da bi se taj nacionalni cilj ispunio trebalo postaviti dodatnih 400 megavata el.energije koji dolaze iz vjetroelektrana, 50-ak iz solara i 20-ak iz biomase što znači da bi za realizaciju tog cilja trebalo povećati naknadu za obnovljive izvore energije koji plaćaju građani po svakom kilovatu negdje oko 10 lipa, što bi ne prema izračunu nas u klubu HDZ-a nego prema izvješću HERA-e kojega je dala za jedno prosječno kućanstvo u RH da bi se ovaj nacionalni cilj ispunio koji je dat i predviđen u ovom zakonu, povećala bi se cijena struje za prosječno domaćinstvo u RH sa 98 kuna koliko se sada troši za ovu naknadu negdje na 450 kuna. Prema tome, realizacija ovog zakona na način kako je predviđen, prema izvješću HERA-e kažem ne prema nama u klubu HDZ-a, znači značajno povećanje struje u RH negdje oko 10 lipa po utrošenom kilovatu. Dakle o tome držimo da je uz ovaj zakon, posebno u njegovom obrazloženju trebalo reći da će doista doći do značajnog povećanja el.energije kako bi se ovaj zakon mogao provesti kako bi se mogla osigurati dovoljna sredstva hrvatskom operateru tržišta el.energijom da može isplaćivati povlaštenim proizvođačima razliku između proizvodne i tržišne cijene za otkup energije koja će dolaziti iz obnovljivih izvora energije. Toga u ovom zakonu nema, vjerojatno iz razloga što se nalazimo u predizborno vrijeme, što bi objava tih podataka itekako ne bi bila dobro primljena kod građana RH pa Vlada u to u ovom zakonu nije ni napisala, vjerojatno je i sakrila od očiju hrvatske javnosti. To je s jedne strane. S druge strane, zašto ovaj financijski okvir nije dobro postavljen i što držimo da je teško sprovodljiv, to je uvođenje tržišne premije. Potpuno nam je jasno da uvođenje tržišne premije jest u skladu sa europskom direktivom koja nalaže drugačiji način poticanja i subvencioniranja obnovljivih izvora energije, ali nije nam jasno zašto u ovom zakonu o načinu izračuna tržišne premije nema niti jedne riječi, već se govori kako će se podzakonskim aktima u ne znam koliko čini mi se 6 mjeseci kako će ministar podzakonskim aktom riješiti način utvrđivanja tržišne cijene. Pa nam nije jasno kako i na koji način će se uopće moći ovaj zakon provoditi i kako ga možemo podržati kada ne znamo koji će biti kriteriji, koji će definirati tržišnu cijenu struje iz koje onda proizlazi tržišna premija koja će biti prosljeđivana svim investitorima, svim vlasnicima postrojenja obnovljivih izvora energije. Ako znamo da zakon stupa na snagu 1.siječnja iduće godine onda nije nam jasno i ne znamo na koji način će se moći sprovesti ovaj zakon kada nije definirano kako i na koji način će se utvrditi ta tržišna premija koja je namijenjena pojedinom proizvođaču el.energije koja dolazi iz obnovljivih izvora energije. Tako da taj vrlo važni financijski aspekt ovog zakona nije riješen, nije dorečen, sigurno niti proizvođači el.energije koji dolazi iz obnovljivih izvora energije ne mogu i nije im jasno kako i na koji način mogu onda ići u nove projekte da bi se ispunio ovaj nacionalni cilj o čemu sam malo prije govorio. Što se tiče uvođenja javnog natječaja za izgradnju postrojenja obnovljivih izvora energije na državnom zemljištu tu ideju mi podržavamo i držimo da je dobro da se na takav način omogući izgradnja novih kapaciteta za obnovljive izvore energije, ali ono što sam malo prije i u replici rekao pretpostavka tom natječaju i tom projektu svakako je izrada karta obnovljivih izvora energije jer bez te karte nije moguće niti jedan projekt, niti jedan natječaj realizirati na državnom zemljištu bez obzira koliko dobro namjere Vlade bile da se i na državnom zemljištu omogući izgradnja ovih kapaciteta. To dakle nije moguće realizirati bez te karte i pretpostavka to natječaju je izrada ove karte obnovljivih izvora energije. Nadalje, ono što je svakako važno spomenuti to je da uvođenje … grupe kao jednog od registara u obnovljivih izvora energije dato je hrvatskom operateru tržištu energije, po nama je bilo logičnije da … grupu kao što je registar povlaštenih proizvođača vodi resorno ministarstvo i da ministarstvo ima apsolutne podatke i kada je u pitanju instalirana postrojenja na obnovljivim izvorima energije s jedne strane i s druge strane kada je su pitanju svi oni povlašteni proizvođači koji bi onda bili vođeni u ovoj … grupi koja je prema ovom zakonu predviđena da je vodi hrvatski operater tržišta el.energije. I na kraju dakle klub Hrvatske demokratske zajednice ne može podržati prijedlog zakona u ovakvom tekstu iako držimo da je Hrvatskoj ovakav zakon potreban ali je trebao biti dorađen kudikamo bolji nego što ga je Vlada doradila. Ovako čini nam se da Vlada deklaratorno pokazuje želju i volju da uspostavi novi energetski sustav u Hrvatskoj, da ga osnaži sa novim postrojenjima koja dolaze, koja predstavljaju obnovljive izvore energije a da ovaj zakon ustvari služi kao smokvin list Vladi da prekrije nesposobnost koju je iskazala u realizaciji izgradnje energetskog sektora. Prisjetimo se da je na početku mandat vlada tvrdila i govorila o investicijskom tsunami prvenstveno u energetskom sektoru. Pa ćemo se prisjetiti da je najavljena bila izgradnja druge faze Plomina, izgradnja Omble, izgradnja Zagreba na Savi, izgradnja termoelektrane Osijek, izgradnja male hidroelektrane Senj, Kosinj, izgradnja, odnosno realizacija projekta istraživanja i eksploatacije ugljikovodika. Niti jedan od tih projekata koji su doslovno trebali osnažiti Hrvatsku kao energetsku državu, niti jedan od tih projekata doista nije realiziran. I sada nam je na kraju evo, Vlada se u zadnje, pri kraju svog mandata prisjetila da treba donijeti ovaj zakon kojega je ustvari trebala donijeti doista na početku mandata i osigurati sve pretpostavke da se u Republici Hrvatskoj izvrše i ispune ciljevi koje je Hrvatska prihvatila kao članica Europske unije a to je da do 2020. godine 20% energije u neposrednoj potrošnji bude ostvareno u obnovljivim izvorima energije. Hvala.
Tomislav Klarić replika.
Kolega Bačiću, rekli ste da vam nije jasno kako će se provoditi ovaj zakon, sa ovakvom Vladom, sa ovakvim promišljanjima nikako. Od početka mandata slušali smo i iščitavali stranice i stranice tekstova, novinskih članaka i Ombli i Plominu i ne znam čemu sve ne. Da bi zorno prikazao promišljanje na koji način se promišlja energetika na području naše države dati ću vam jedan primjer u kojem sam aktivno sudjelovao prilikom realizacije jednog ogromnog projekta. Imamo mjernu redukcijsku stanicu istok na području primorja, direktno povezan sa bušotinama u sjevernom Jadranu i imamo gotovu termoelektranu koja je jedan od najvećih zagađivača Kvarnerskog zaljeva na mazut. INA i MOL da bi plinoficirali, obnovili postrojenje rafinerije na Urinju kreće sa izgradnjom plinovoda do područja INA pored kojeg je termoelektrana. Ja sam tada, budući da smo pripremali projektnu dokumentaciju za trasu plinovoda od nekoliko kilometara spajanja INA-e predlagao čelnicima HEP-a da se priključe projektu INA-e i MOL-a i da ta termoelektrana se pređe na plin, iz hrvatskog podmorja, plinovod prolazi pored termoelektrane par kilometara udaljenosti i INA i MOL su napravili plinovod do termoelektrane. Znate šta su mi odgovorili? Da to nije u njihovim dugoročnim planovima. E pa sada se ja pitam što su dugoročni planovi ove Vlade ili kratkoročni za rješavanje ovog problema koji će nas čekati u budućnosti, rješavanje energetske neovisnosti države. A neki dan sam bio u Slavoniji, ako jedan mali grad sa minornim proračunom, Pleternica može izgraditi hidrocentralu na jednoj svojoj rječici i tako riješi pitanje javne rasvjete za svojih 37 naselja, postavljam si pitanje što je ova Vlada radila 4 godine. Radili smo studije za Omblu, pregovarali ne znam s čime i čekali ne znam kakve referendume u Istri, imamo plinovod svoga plina koji prolazi pored termoelektrane postojeće i nismo je sposobni prenamijeniti na plin. O čemu govorimo?
Branko Bačić, odgovor na repliku.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Klarić ja sam u figurativnom smislu rekao da nam nije jasno. Nama je u klubu Hrvatske demokratske zajednice jasno da se zakon u ovakvom, kako je koncipiran, da on ne može udovoljiti cilju koji je njime postavljen a to je da Hrvatska do 2020. godine uspostavi novih 500 megavat električne energije koja dolazi iz obnovljivih izvora energije. Odnosno da je Vlada namjerno prešutjela da bi se taj cilj mogao izvršiti, dohvatiti, dosegnuti, da Vlada mora osigurati sredstva hrvatskom operateru tržišta energijom, da to može platiti. A temeljni prihod HROTE-a jest naknada za obnovljive izvore energije. U ovom trenutku naknada koju ima HROTE-g ne može ispoštivati ni ono što je već HERA već ranije dala kao dozvole povlaštenim proizvođačima iz obnovljivih izvora energije. Prema tome da bi se to moglo realizirati Vlada mora povećati cijenu električne energije za najmanje 10 lipa po kilovatu, da može osigurati izgradnju ovih novih postrojenja kako bismo dohvatili taj nacionalni cilj. I to je ono što u ovom zakonu ne piše i s čime se mi ne slažemo. I zbog toga mi u ovakvom prijedlogu zakon ne možemo podržati. Dakle Vlada je tu trebala biti jasna, do kraja transparentna i reći, da bismo taj cilj dohvatili mi moramo osigurati sredstva u iznosu tom i tom i onda ćemo tim sredstvima moći financirati izgradnju novih, odnosno osigurati novoizgrađenim postrojenjima povlaštenu cijenu za proizvodnju energije koja dolazi iz obnovljivih izvora energije. To je bitan, važan segment, zato postoji Zakon o utvrđivanju učinka propisa koji nije izrađen i to je temeljni razlog zašto ovaj zakon ne možemo u ovakvom tekstu prihvatiti.
U ime Kluba zastupnika HDSSB-a, kolega Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, gospodine zamjeniče ministra. Ja ću nastaviti sa onim pitanjem ali nadam se da ću dočekati vaš odgovor. Naime, zašto je, pitanje glasi, vrlo jasno i konkretno, zašto je došlo do zastoja u izgradnji termoelektrane toplane na plin u Slavonskom Brodu čiji je investitor gospodin Čermak, sada ću biti potpuno jasan i čija visina investicije iznosi oko 500 milijuna eura i koja bi osigurala oko 1200 radnih mjesta u Slavonskom Brodu? Mene to zanima, meni nitko nema dati odgovora, a po govorkanjima, da ne bi bilo daljih govora i pogovora, najbolje da pitam vas kao zamjenika ministra ili pak ministra ili ću pak pitat premijera Zorana Milanovića zašto se ne može krenuti sa izgradnjom te termoelektrane. To je jedno. Iako je gospođa Holy rekla da su termoelektrane na plin kompatibilne jer ipak od svih onih energenata fosilnih plin je ipak najmanje ekološki štetan i najprihvatljiviji u odnosu na ostale energente kao što su ugljen koji je najgori, a potom i mazut o kojemu govori kolega Klarić ovdje u Hrvatskom saboru, a plinovod prolazi par sto metara od same termoelektrane koja se ne može dakle prebaciti sa mazuta da kažem tako na kao plinsko postrojenje. Drugo, u ocjeni i izvorima potrebnih sredstava za provođenje ovog zakona piše doslovno, za provedbu ovog zakona bit će potrebno osigurati posebna sredstva u državnom proračunu. Koliko sredstava u državnom proračunu i otkuda to sredstva? To je ono što je kolega Bačić, nisam mu replicirao, ali pita hoće li to dovesti do poskupljenja, dakle opterećenja naših građana i ostalih subjekata gospodarskih u svezi poskupljenja električne energije za 10 lipa kao što se predviđa po kilovatu. Onda nam ona mjera koju smo maloprije govorili o 200 kuna za socijalne naše, dakle socijalu, socijalne slučajeve zapravo je time poništena ako je tome tako. Pa tražimo i tu odgovor. Čini se da je ovaj zakon potpuno nedorečen, a još se više čini da je on alibi i pred izbore našem stanovništvu da smo donijeli takav zakon, a nadalje i alibi je pred Europskom unijom koja je svojim direktivama iz 2001., 2003., 2009. dakle odredila onih 20-20-20 u korištenju obnovljivih izvora energije, smanjenju stakleničkih plinova i čistom zraku na području Europske unije. Iako u Slavonskom Brodu imamo rafineriju, u Bosanskom Brodu pa o tome možemo možda samo sanjati. Ono što me ponukalo da se javim za raspravu je prijedlog koji je poslao jedan građanin. Ja bih rekao čovjek je osmislio i poslao prijedlog Fondu za ekologiju i energetsku učinkovitost na ruke Nikole Blažeković u fondu i još k tome gospođi Vesni Bukarici. Tako je on meni rekao, imam mail ovdje dakle u kojem piše naravno poštovani itd., u kojem piše da predlaže Fondu za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost da uz obvezne pripremne radnje raspiše javni natječaj za nabavu solarnih sustava za pripremu sanitarne tople vode, a za račun i potrebe građana Republike Hrvatske. Nakon odabira najkompletnijeg i najpovoljnijeg ponuditelja solarnih sustava građani Hrvatske preuzimaju po principu vauchera solarne sustave sukladno potrebama vlastitog obiteljskog domaćinstva. Prilikom preuzimanja sustava svaki građanin preuzima mini kreditnu obvezu otplate cijene takvog kompleta. Kreditne aranžmane trebala bi osigurati Republika Hrvatska odnosno Fond uz vrlo povoljne kamate putem HBOR-a ili Hrvatske poštanske banke. Posebnom odlukom bi se Republika Hrvatska mogla čak odreći i PDV-a u korist montaže solarnih kompleta po ovlaštenim montažerima. Najveći dio područja Republike Hrvatske ima takve klimatske uvjete za razliku npr. od Njemačke koja ima ogroman broj solarnih foto stanica, dakle ima klimatske uvjete da bi na predloženi način svaki građanin korisnik solarnog kompleta mogao osigurati potrebe svoga domaćinstva za toplom sanitarnom vodom u vrlo visokom stupnju. Npr. u Slavoniji sasvim sigurno da se može pokriti sa 65% potreba za toplom vodom solarnim sustavima, a u Dalmaciji još i više ili gotovo cjelokupni, u 100%-tnom iznosu. Prema sadašnjim ponudama trgovačkih kuća navedeni kompleti su preskupi, oko 15000 kuna na više tako da je to građanima preskupo. Objedinjenom nabavom cijena kompleta bi se bitno smanjila, a predloženim kreditnim modelom građani bez prevelikih zaduženja mogli otplaćivati postavljene sustave. Mjesečna rata takvog kredita u zavisnosti od roka otplate ne bi prelazila trošak za zagrijavanje tople vode klasičnim načinom. Dakle postoje rješenja, pogotovo ako se uzme u obzir da građani mogu potaknuti da napajanje perilica rublja i posuđa bude toplom vodom iz solarnih spremnika. Pripremne radnje bi trebale biti određivanje nekoliko tipova solarnih sustava, orijentacija krovišta i broj članova domaćinstva. Distribuciju sustava sa potpisivanjem kreditnih aranžmana mogli bi raditi županijski uredi Fonda za ekologiju i energetsku učinkovitost. Dakle u županiji, u uredu se to može napraviti. Ovo je po prilici točan okvir koji kako bi građani Hrvatske mogli opskrbiti svoje kuće solarnim kompletima, a uz minimalne zanemarive troškove Republike Hrvatske. Navedeni model u pripremi i izvedbi se može prilagoditi i promijeniti prema ukazanim potrebama, a sve to može osigurati Fond za energetsku učinkovitost. Dakle jedan prijedlog koji je upućen fondu od građanina Republike Hrvatske iz Slavonskog Broda, Tomislav Pupić, da kažem imenom i prezimenom. Ako je gospodin Nikola Blažeković odgovorio, pošto nije bilo odgovora onda je novinar pitao, pošto je građanin upoznao novinara sa svojim dopisom pa je on rekao ovako, taj gospodin iz fonda, da fond ne može provoditi nabavu za veliku količinu nekih uređaja i potom ih, pa nitko nije ni tražio da fond prodaje uređaje, to sam građanin odabire sa onima koji proizvode, proizvođačem. Neovisno o tome pojedini solarni sustav specifičan je za svaki pojedini tako da u tom dijelu prijedloga smatramo da bi u provedbi bilo vrlo teško odrediti jedinstvenu specifikaciju … iako to nitko nije tražio. Dakle jednostavno neozbiljno razmatranje prijedloga građana koji bi, dobronamjerno predlažu čak i Vladi, bez obzira što nisu možda politički kompatibilni kako kaže kolegica Holy, ali predlaže jedan prijedlog kojim bi se potpuno moglo razriješiti ova situacija uz minimalne troškove države i onda ovdje što piše u ocjeni izvori potrebnih sredstava bit će potrebno osigurana, može se napisati minimalna sredstva jer bi građani platili to. Što se tiče samih škola i državnih institucija, bolnica itd. pa sve je to građeno kako reče gospodin Linić u onom bivšem sustavu i uglavnom su to ravni krovovi vrlo pogodni i vrlo podobni za instalaciju, dakle solarnih sustava. Ovo što je rečeno da je Hrvatska prihvatila neku obvezu da do 2020. godine izgradi 500 megavata, dakle snage u energetske objekte iz obnovljivih izvora bit će zapravo putem ovoga zakona vrlo teško ostvarivo jer je on općenit, nedorečen i ono što su već kolege primijetili u svojim raspravama zapravo nema onih parametara kojim bi se ljudi zapravo vodili kako bi krenuli u izgradnju ovih. Još čak štoviše toliko je inzistiranja na ovim termo elektranama na ugljen da je to prosto nevjerojatno. I kako reče kolegica ovdje pomalo to je zapravo više nego uvjerljivo i cijelom narodu i građanima je jasno da je to pogodovanje. Potpuno jasno, jer toliko tvrdoglavo i uporno u turističkom kraju graditi termoelektrane. To je isto kao i iskorištavanje nafte na Jadranu, dakle eksploatacija ne istraživanje, nego eksploatacija nafte na Jadranu jednako zagađenje daju ako ne i veće termoelektrane na ugljen u Plominu i u Pločama. Ali eto takav je plan Vlade i mi ne možemo ništa. Imaju saborsku većinu pa ništa. Kada usporedimo druge europske zemlje sa Hrvatskom i sam sam bio a i oni koji su bili u Europskom parlamentu pa su putovali na liniji Strasbourg – Frankfurt autobusom do zrakoplovne luke, onda su mogli vidjeti negdje u Njemačkoj blizu Frankfurta pored robne kuće nekakve da li je Lidl ili ne znam ni ja šta ogromno polje foto naponskih stanica koje je instalirano ne znam od koga. Je li to država ili sama ta firma koja ima robnu kuću ne znam i što se snabdijeva s tim. To su nepregledna polja foto naponskih stanica u Njemačkoj, negdje u srednjoj gdje broj sunčanih dana, broj sunčanih sati je znatno manji negoli u bilo kojem kraju Hrvatske pa i u najsjevernijem u Međimurju recimo. Ali Njemačka od toga ne bježi. I ne samo to, Njemačka je i gospođa Merkel koliko ja znam, pa mi nije jasno, mi koji se stalno uzdamo, ufamo i da ne kažem imitiramo te zemlje zapadne, a gospođa Merkel je rekla da će ukinuti sve i ukidaju se termo elektrane na ugljen od kud mi izmislili smo novu tehnologiju i toliko inzistiramo na termo elektranama na ugljen i to na Jadranskom moru u Pločama i u Plominu. To mi nikako neće biti jasno, kažem tako da je i građanima potpuno jasno da se radi o visokom stupnju sumnje na pogodovanje, jedino to može biti razlog, drugo ja ne vidim razloga. A o planovima, o ostalim hidro elektranama koje su ovdje spominjane zapravo evo u ove četiri godine nema ništa. Sad se okrećemo barem se tako čini ovim zakonom prema obnovljivim izvorima energije, ali nedovoljno je konkretnijih zakonskih odredbi kojima bi se to reguliralo, a i nedovoljno je podataka o utrošku sredstava o tome koliko i od kuda pribaviti sredstva. A evo ima jedna, ja vam to mogu i dati gospodine zamjeniče ministra način na koji bi se to mogli riješiti. Klub HDSSB-a će biti, naravno da i je za što veći broj obnovljivih izvora energije, za visoko učinkovite kogeneracijske pogone za termoelektrane, toplane. Pa imamo mi u Slavoniji velike mogućnosti upravo u vezi toga, u vezi iskorištavanja biomase. To je upravo kao naručeno za Slavoniju. Na žalost i to je bilo predviđeno u Slavonskom Brodu. Čini mi se da je otišlo u Novigrad Podravski takva jedna termo elektrana, toplana i to se gradi privatnim novcem, privatnim sredstvima. Dokle je odmakla ta termo elektrana, toplana ne znam u Novigradu Podravskom pošto nisam s tog područja. U svakom slučaju da bi izgradnja obnovljivih izvora energije potaknula gospodarstvo, potaknula bi da kažem onu malu industriju, zatim elektro industriju, građevinsku industriju i sasvim bi sigurno mogli očekivati a ne mogu reći koliki kao što piše ovdje u ovome prijedlogu zakona potrebna neka sredstva, tako bi i sasvim sigurno jedan dobar broj ljudi se zaposlio i u izgradnji, a kasnije i u održavanju ovakvih pogona. S obzirom na nedorečenost ovoga zakona klub HDSSB-a će biti suzdržan i očekujem odgovore na postavljena pitanja. Hvala lijepa.
U ime Kluba zastupnika SDP-a kolega Ivo Jelušić.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovani zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Ovo je zakon o kojem sam očekivao da neće biti velikih disonantnih tonova, a i nema baš previše jer je on osim što nosi oznaku "E" i što je on usklađenje sa europskim propisima on je zaista i po svojim standardima, po sadržaju ne samo po formi zaista europski zakon i dakle sva dobra, pozitivna iskustva i pravnu stečevinu koja postoji na neki način prenešeno u ovaj zakon i zato je on dobar. No, ono što je bitnije a to je da ovaj zakon regulira konačno ono što moramo s jedne strane, ali i s druge strane što je potrebno ne samo zbog EU i zbog zakona nego zato što je to naprosto standard koji želimo i koji moramo uspostaviti. Naime, silna je povika, opravdana pogotovo zadnjih desetljeća, zadnjih godina na energiju koja je fosilnog porijekla. Ona je prije svega ograničenog kapaciteta, roka trajanja itd., ali s druge strane s ekoloških aspekata sigurno da ta energija nije najprihvatljivija. I treba na svaki način poticati proizvodnju drugih oblika energije, dakle onih koji nisu fosilnog porijekla, oni koji su iz obnovljivih izvora. I zato je ovaj zakon dobar jer on zaista stvara jednu dobru pravnu osnovu, pravni temelj da se konačno krene ozbiljnije u tom pravcu. Nismo u tom pravcu napravili puno, moglo se u zadnjim godinama napraviti i više, ali ovaj zakon konačno daje pretpostavku da se to i napravi. Zašto je on bitan? Pa zato što svima nama je kao potrošačima bez obzira je li riječ o građanima, o privredi u interesu da imaš energiju prije svega koja je jeftinija. I pošto je sada energija na tržištu, dakle električna energija više HEP nema monopol, možeš kupiti od koga hoćeš onda prije svega što gledaš je tko će ti ponuditi jeftinije. Ne znaš kad kupuješ je li ta energija iz obnovljivih izvora ili iz fosilnih. Jer mi to ne znamo od koga je HEP kupio, proizveo ili od koga je neki drugi dobavljač i kupio. Njima je u interesu također da dobiju što jeftiniju energiju, da oni nabave ili proizvedu što jeftiniju. I njima nije bitno iz kojih je to izvora. Ali je zato nama kao zajednici, kao društvu, svima u interesu da ovih obnovljivih izvora bude što više i zato ih treba poticati jer tržišno nisu ravnopravni. Jer dok god proizvodnja iz obnovljivih izvora energije ne bude na tržišnoj osnovi takvoj da može biti konkurentna ili konkurentnija cijenom proizvodnje od fosilnih izvora dotle će trebati državne potpore, poticaji, skrb. I ovaj zakon to upravo u tom smislu daje rješenje. Ovaj zakon je dakle dobar i zbog toga što na jednom mjestu konačno objedinjuje sve propise koji su vezani za obnovljive izvore energije. Dakle, da se sistematizira, da se pojednostavi, da se na jednom mjestu sve to nađe, što je dobro. S druge strane što je dobro što uvodi registar obnovljivih izvora energije, jedinstveni registar što dosada nije bilo. I on je ja bih rekao pretpostavka za stvaranje i ove karte obnovljivih izvora energije o kojima smo govorili. Dakle, prvo moramo ili paralelno ih razvijati. Ja se slažem da bi dobro bilo da imamo i njih ali nje nema, ali je treba početi raditi. I neće to biti jednostavno i lako napraviti jer oko toga će biti silnih prijepora. Jer i kada je obnovljiv izvor energije i kada je on ekološki čist pitanje je da li je on prihvatljiv iz nekih drugih razloga. Da li on narušava vizuru mjesta, da li bi svatko od nas htio iznad svoje kuće da ima vjetroelektranu? Ekološki nije štetna ali pitanje je da li želimo da nam strši iznad glave. Prema tome, neće to biti lako napraviti. Dakle, prije svega treba vidjeti gdje postoje prirodne pretpostavke za to, a onda treba naravno i lokalna zajednica u tome sudjelovati i dati svoju suglasnost jer nije to samo ekološko pitanje to je pitanje dakle i vizure mjesta određenog itd. Ja osobno mislim da ovu odredbu 20% energije koju je potrebno proizvesti ili imati iz obnovljivih izvora Hrvatska može, ja se nadam u relativno kratkom roku i u ovom zadanom roku, regulirati. Prije svega Hrvatska ima dobre hidro potencijale koji mogu se iskoristiti, ima dosta sunca a i vjetra. Prema tome i sunca i vjetra i vode imamo koji nam omogućavaju, dakle imamo prirodne pretpostavke za to, imamo sada i pravne pretpostavke za to i ja mislim da će to biti vrlo lako ta kvota ispunjena u zadanom roku. Ono što se ovdje govori često samo, barem evo danas u raspravi se puno govori samo o obnovljivim izvorima energije, uglavnom o tome, malo se govori o kogeneraciji iako zakon se odnosi ne samo na obnovljive izvore energije nego i na visoku učinkovitu kogeneraciju. Mislim da i oko toga treba reći koju riječ jer to je ono o čemu se dosada kod nas vrlo malo ili rijetko vodilo računa. Dakle, imali smo ogromne primjere, slučajeve rasipanja energije, prije svega toplinske koja se mogla iskoristiti dakle kao toplinska energija a ne da ide u prirodu, ne da ide u zrak itd. I mislim da je dobro da je i to regulirano, da se i to potiče. Jer dosada smo imali vrlo malo kogeneracije, nešto u industriji. Pa evo zadnjih godina krenulo je nešto u poljoprivredi ali mislim da je to nedovoljno i mislim da i to treba poticati, ne samo obnovljive izvore nego i kogeneraciju pa i trigeneraciju tamo gdje je to moguće i gdje je potrebno upotrebljavati tu energiju i za hlađenje u ljetno doba. Mislim da je to dobro da je to i ovim zakonom osigurano, odnosno da je to riješeno. Jer što je cilj? Dakle, cilj je prije svega nama, kad govorimo o energetskoj učinkovitosti, o tome se puno govori, dakle cilj je manje energije trošiti da pritom nije nauštrb dakle standarda, kvalitete života, proizvodnje itd. Manje energije se može trošiti tako što ćeš smanjiti industrijsku proizvodnju koja potrebuje energiju ili tako što ćeš smanjiti standard građana. Dakle, ne smanjujući standard građana, ne smanjujući industrijsku proizvodnju, smanjujući dakle ono što ti je nužno dakle kao nusproizvod kad ulažeš energiju ali da energije manje trošiš. Dakle, da bude racionalnija potrošnja, da bude učinkovitija, a već kad je moraš potrošiti ima naprosto standard koji moraš potrošiti da to bude u što većem dijelu ne iz fosilnih izvora nego iz obnovljivih izvora. I mislim da ovaj zakon daje zaista dobru osnovu da se u to krene. Zakon rješava i novi sustav poticaja, na jedan drugačiji ili bolji način, transparentniji ja bih rekao, objektivniji. I svak onaj dakle tko proizvodi iz obnovljivih izvora energije i kome je potreban određeni poticaj ili podrška države da bi bio na tržištu ravnopravan će to moći dobiti ali na jedan objektivan i transparentan način, na način da će se dakle utvrditi referentna nekakva vrijednost proizvođačka tog tipa energije bilo da je riječ o solarnoj ili hidro ili vjetroelektrani a onda će se, i utvrdit će dakle tržišna cijena u hrvatskim uvjetima a onda će se razlika dakle utvrdi, kako da kažem jedinstveno za sve proizvođače a ne za toga, a ne na način ako je netko neracionalniji u proizvodnji da uvažimo njegovu cijenu proizvodnje nego naprosto nekakvim objektivnim kriterijima. I to je dobro em će biti transparentno, em će biti za sve isto i unijet će na neki način i konkurenciju među proizvođačima koji će funkcionirati u istim uvjetima. Ono što je dobro da ovaj zakon rješava dakle i uređenje izgradnje tih objekata kada je riječ o državnom zemljištu čega će biti puno kada je riječ o hidro potencijalu, naprosto nemate niti jedne moguće potencijalne ili postojeće hidro centrale, hidroelektrane bez obzira kolikog kapaciteta, da se ne radi u potpunosti ili u djelomičnom zemljištu u državnom vlasništvo. Naprosto svi vodotokovi su državni prema tome to je naprosto nemoguće. Slažem se dakle sa primjedbom da bi karta obnovljivih izvora energije bila dobra da je imamo, međutim ono što je potrebno potrebno je nju započeti raditi i to neće biti jednostavna posao i neće biti jednokratan posao, to će biti proces koji će imati svoju dinamiku ali što se prije počne to ćemo prije i završiti. Jer ja kažem, jer kažem oko toga će sigurno biti silnih i rasprava jer bez obzira što je netko nešto ekološki prihvatljivo i čisto često puta iz nekih drugih razloga možda neće biti prihvatljivo. Tako da oko toga neće baš biti ni lako provesti raspravu. U svakom slučaju dakle zakon stvara dobru pretpostavku za ono što, em što moram, em što želimo napraviti a to je da forsiramo proizvodnju iz obnovljivih izvora energije. Ovo je dobra pretpostavaka i mislim da u narednih 4, 5 godina da će ovaj zakon dati svoje rezultate prije svega kroz to da ćemo sigurno za par postotaka uvećati proizvodnju energije iz obnovljivih izvora a to što nam je i cilj. Hvala lijepa.
U ime Kluba zastupnika HNS-a kolega Igor Kolman.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege zastupnice i zastupnici, uvaženi zamjeniče ministra dakle kao što i sam ovaj prijedlog naglašava u početku osnovni cilj donošenja ovog zakona je usklađivanje s pravnom stečevinom EU sa glavnim zapravo ciljem i hrvatskim i europskim a i svjetskim smanjivanje stakleničkih plinova, s time u vezi do 2020.morat ćemo ostvariti onih 20% energije iz obnovljivih izvora u ukupnoj potrošnji. Međutim, suočavamo se i s drugim problemima koji su ne samo energetski nego i politički i geostrateški sigurnost opskrbe energijom npr. kao i jedna od ključnih problema. I ovim zakonom, odnosno njegovom primjenom uvjereni smo u HNS-u postići će se pozitivni pomaci barem u te dvije važne sfera ako ne i u mnogima drugima. Uz to još i poticanje tehnološkog razvoja i inovacija, povećanje mogućnosti zapošljavanja i regionalni razvoj itd. itd. S time da postoji i opća potreba uređivanja sustava obnovljivih izvora energije u smislu zakonodavstva. Nabrojano je već u detalje šta se sve ovim zakonom uređuje, ja neću to ponavljati, to je dugačak i temelji popis. Ono što bi samo izdvojio je veća preglednost svima onima koji ulaze u projekte iz obnovljivih izvora kao i cjelokupnoj javnosti koja se u tom može interesirati iz ovih ili onih razloga. I ono što želim posebno reći da je ovaj zakon jedan mali dodatak, važan ali mali dodatak ukupnoj energetskoj politici Ministarstva gospodarstva i ove Vlade. Ova Vlada i Ministarstvo gospodarstva koje je za to izravno nadležno su u protekle 4 godine postigli to da je Hrvatska od jedne energetske crne rupe postala da tako kažem jedna sjajna zvijezda na energetskoj karti EU i to je isto nešto na što se možemo ponositi i s čime se u ova predizborna vremena koja nam se stalno predbacuju možemo i hvaliti. Poticanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora i povećanje udjela energije proizvedene iz obnovljivih izvora su ciljevi koje naravno i ne treba posebno obrazlagati, ali konkretnije od toga ovim zakonom se ostvaruje, odnosno ako se primjeni naravno uspješno ostvarit će se i šire korištenje vlastitih resursa, smanjenje ovisnosti o uvozu energenata, učinkovito korištenje energije, otvaranje novih radnih mjesta kako u energetici tako i u drugim djelatnostima, razvoj i inovacije i diversifikacija proizvodnje energije s povećanjem sigurnosti opskrbe. Rekao sam već dakle 20% do 2020.godine s time da se u taj postotak uračunava i energija proizvedena u postrojenjima koje nisu priključena ne elektroenergetsku mrežu a koriste obnovljive izvore. Ovaj zakon predviđa i da će ukupno ostvareno i neposredno potrošnji energije ministarstvo podatke objavljivati na svojim web stranicima. U vezi s time se donosi nacionalni akcijski plan kojim se određuje cilj za udio energije iz obnovljivih izvora s prikazom i ocjenom stanja na tržištu, usporednim analizama, dugoročnim i sektorskim ciljevima, godišnjem predviđanju, mjerama za ostvarenje ciljeva itd. Ono što je također zanimljivo da RH može s drugim državama članicama EU sklopiti sporazum o statističkom prijenosu određene količine energije iz obnovljivih izvora iz jedne države članice u drugu. Dakle prenesena količina energije se ili odbija ili dodaje određenoj državi članici i uzima se u obzir pri ocjenjivanju ispunjava li država koja prenosi ili kojoj se prenosi zahtjeve utvrđene nacionalnim ciljem i nacionalnim akcijskim planom. RH po ovom po ovom prijedlogu zakona odnosno po ovim direktivama može surađivati i s državama članicama na zajedničkim projektima proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora i isto tako bilo sami, bilo zajedno s drugim državama članicama možemo surađivati i s trećim državama. I što je isto zanimljivo pod određenim uvjetima možemo tražiti od Europske komisije da se za potrebe izračuna udjela energije iz obnovljivih izvora uzme i energija proizvedena i potrošena u trećoj zemlji pod određenim uvjetima koji su zakonom navedeni. I ovi statistički prijenosi i suradnja s državama članicama odnosno s trećim državama uređuju se kroz međunarodne ugovore. Na nekretninama u vlasništvu RH može se osnovati pravo građenja i služnosti u svrhu izgradnje proizvodnih postrojenja koja koriste obnovljive izvore. Zainteresirani za to iskazuju svoj interes ministarstvu, ministarstvo onda provodi javni natječaj što je dužno napraviti dva puta godišnje osim ako nema nikakvog iskazanog interesa. Naravno, nadležno ministarstvo vodi i registar proizvodnih postrojenja, kogeneracijskih postrojenja i povlaštenih proizvođača i važna stvar je i taj status povlaštenog proizvođača el.energije i njima su operateri dužni osigurati prioritetnu isporuku el.energije u mrežu i taj status povlaštenog proizvođača je i uvjet za ostvarivanje prava na poticaje s naglaskom na to da korištenje toplinske energije proizvedene u postrojenju mora biti prihvatljivo za okoliš i održivo te iskorišteno u gospodarske svrhe. Dva su načina poticaja u tom programu državnih potpora. Jedno je poticanje državnom premijom u kojem operater isplaćuje povlaštenom proizvođaču određeni novčani iznos za neto isporučenu el.energiju. Tom premijom se potiče prvenstveno izgradnja novih postrojenja s tim da treba naglasiti da u tu kategoriju novim postrojenjem može se smatrati i rekonstrukcija postojećeg postrojenja sukladno uvjetima koje su precizno navedeni u članku 30.zakona i pravo na premiju imat će najpovoljniji ponuđači na javnom natječaju koji će se organizirati najmanje jednom godišnje. Drugi način poticanja je zajamčena otkupna cijena. Radi se o ugovori kojim se jamči otkupna cijena struje, također se to pravo ostvaruje kroz javni natječaj. Ono što želim na kraju naglasiti je da su opskrbljivači el.energijom dužni preuzimati viškove od povlaštenih proizvođača koji imaju pravo na trajno priključenje na elektroenergetsku mrežu plus još neki u zakonu navedeni uvjeti. Da završim, radi se o po našem mišljenju o suprotnom mišljenju kolega iz opozicije o vrlo konkretnom, dobro sročenom i modernom zakonu i HNS će na rado podržati. Hvala.
Hvala. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo naknadno.
Prelazimo na odlučivanje o Konačnom prijedlogu zakona o obnovljivim izvorima energije visoko učinkovitoj kogeneraciji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 894. Rasprava o tekstu zakona je završena. Vlada Republike Hrvatske podnijela je amandman nakon roka utvrđenog Poslovnikom Hrvatskog sabora. U skladu sa člankom 199. Poslovnika dajem na glasovanje prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanu Vlade RH. Molim glasovanje. Glasovanje je završeno. Molim rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova 77 glasova za, jednim glasom suzdržanim, 22 glasa protiv prihvaćen prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanu Vlade RH. Molim predstavnika Vlade, Alen Leverić, zamjenik ministra da obrazloži amandman.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, saborske zastupnice i zastupnici. Ovim amandmanom, predmetnim amandmanom određuju se da se novčana sredstva za isplatu poticaja ne mogu [[Upadica predsjednik: Poštovani zamjeniče najprije amandman broj jedan. Jedan po jedan.]] Amandman jedan. Obrazloženje. Znači predmetnim amandmanom određuje se da se novčana sredstva za isplatu poticaja ne mogu prikupiti prodajom jamstva porijekla električne energije izdane za električnu energiju od strane operatera tržišta električne energije.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o amandmanu broj 1. Vlade Republike Hrvatske. U ime kluba HDZ-a poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovani predstavnici Vlade, poštovane gospođe i gospodo. Klub Hrvatske demokratske zajednice je i prilikom rasprave o prijedlogu zakona govorio da je temeljni nedostatak ovog zakona neriješen sustav financiranja poticanja proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora energije. I tome da sada ne ponavljam rekli smo koji su to bitni nedostaci samoga sustava financiranja poticanja proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora energije. Tad sam rekao da u zakonu Vlada nije obrazložila kako i na koji način će osigurati sredstva da se može ispuniti nacionalni cilj prema kojemu do 2020. godine Hrvatska mora osigurati 500 megavata električne energije, dodatnih 500 megavata električne energije iz obnovljivih izvora energije i na koji način isfinancirati izgradnju i plaćanje električne energije koja dolazi iz obnovljivih izvora energije. I rekao sam da je ne prema stavu kluba Hrvatske demokratske zajednice, nego prema izvješću HERA-e za pretpostaviti da bi se taj sustav mogao isfinancirati i izgraditi, bit će potrebno povećati cijenu struje električne, odnosno cijenu struje električne energije, odnosno naknade za izgradnju obnovljivih izvora energije za 10 lipa po jednom kilovatu. I da je Vlada o tome kroz donošenje zakona trebala se jasno očitovati da li će doista sukladno tom izvješću HERA-e, sukladno nacionalnom cilju koji je utvrđen omogućiti tako veliko povećanje cijene električne energije u RH. I taj iznos od 10 lipa po jednom kilovatu bio je predviđen kada su bila tri izvora financiranja poticanja električne energije iz obnovljivih izvora. Ovakvim amandmanom Vlade sada se jedan od ta tri predviđena izvora briše, nestaje, ostaju samo dva izvora iz kojih se treba financirati sustav izgradnje i poticanja električne energije. Prema tome, za očekivati je da kada su bila tri izvora sada se jedan briše za koga je nama u klubu nije bilo jasno kako i na koji način će se taj izvor moći koristiti za financiranje poticanja i izgradnje električne energije nije ništa drugo nego za očekivati da će onda prema ovakvom zakonu i njegovoj realizaciji cijena struje biti još veća nego ona cijena koju je čak i HER-a predvidjela u svom izvješću koji je pratio donošenje ovoga zakona. I da zaključim, dakle zakon nije dorečen u svom najvažnijem segmentu a to je način financiranja tog cjelokupnog sustava. O tome je u samom, tijekom trajanja rasprave sa zainteresiranom javnošću najviše primjedaba došlo od tijela državne uprave, odnosno od HROT-a hrvatskog regulatora tržišta električne energije i od HEP-a. Prema tome, upravo oni koji će biti zaduženi za provedbu tog sustava dadu najviše primjedaba, a predlagatelj čak niti njihove primjedbe ne usvoji, onda možemo misliti koliko je kvalitetan zakon koji je došao ovdje u Hrvatski sabor. A da ne govorim da je i ovom izmjenom Vlada potvrdila upravo ono što smo mi u klubu rekli, a to je da vam ovakav zakon oslonjen na ovakav način financiranja teško može ostvariti nacionalni cilj, a to je da do 2020. godine Hrvatska iz obnovljivih izvora energije bude osiguravala 20% energije u neposrednoj potrošnji. Hvala.
Hvala i vama poštovani kolega Bačić. Nema više prijavljenih za raspravu o amandmanu broj jedan. Zaključujem raspravu o tom amandmanu. Dajem na glasovanje amandman Vlade Republike Hrvatske broj jedan. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova, 76 glasova za, ništa suzdržanih i 27 glasova za prihvaćen amandman broj 1. Vlade Republike Hrvatske i postao sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Molim zamjenika ministra, amandman broj 2. Vladin. Obrazloženje.
Hvala lijepo. Na amandman broj dva ovim amandmanom određuje se brisanje stavka zakona kojim se određuje da operater tržišta električne energije kao tijelo nadležno za vođenje registra, jamstvo podrijetla može trgovati jamstvom podrijetla električne energije.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o amandmanu broj 2. Vlade Republike Hrvatske. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim glasujte o amandmanu broj 2. Vlade Republike Hrvatske. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 79 glasova za, ništa suzdržanih i 27 glasova protiv donesen i prihvaćen amandman br. 2 Vlade RH i postao sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman br. 3, poštovani zamjeniče ministra.
Hvala lijepo. S ovim amandmanom se dosljedno provodi amandman br. 1.
Otvaram raspravu o amandmanu br. 3 Vlade RH. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim glasujte o amandmanu br. 3 Vlade RH. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 77 glasova za, ništa suzdržanih i 25 glasova protiv prihvaćen amandman br. 3 Vlade RH i postao sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman br. 4 Vladin također, molim.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ovim amandmanom se prekršene odredbe zakona usklađuje visina regulirane otkupne cijene s visinom regulirane otkupne cijene određene zakonom, a koji regulira obavezu preuzimanja električne energije od strane opskrbljivača budući da se radi o istoj reguliranoj otkupnoj cijeni.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o amandmanu br. 4 Vladinom. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu o amandmanu br. 4. Zaključujem raspravu u cjelini. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim glasujte. … [[Upadica se ne razumije.]] Da, da ispričavam se, u pravu ste. Prvo moramo glasovati o amandmanu, utvrditi je li postao sastavni dio. Hvala lijepa. Vratimo se na amandman br. 4. Molim glasujte o amandmanu br. 4 Vladinom. Znači glasovali ste o amandmanu. Hvala lijepa. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 80 glasova za, 1 suzdržan glas i 27 glasova protiv prihvaćen amandman br. 4 i postao sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 79 glasova za, 6 suzdržanih i 25 protiv prihvaćen i donesen Zakon o obnovljivim izvorima energije onako kako ga je predložila Vlada zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
I večeras ćemo još raspraviti: 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 895. Predlagateljica zakona je Vlada RH. Prijedlog akta ste primili. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Izviješća ste primili na sjednici. A sada molim zamjenika ministra financija gospodina Igora Rađenovića da uvodno obrazloži prijedlog zakona.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Dozvolite da u kratkim crtama obrazložim ove izmjene i dopune Zakona o trošarinama. Kao što vam je poznato generalni temeljni Zakon o trošarinama sa svojim velikim izmjenama i dopunama donesen je nešto prije donesen je u ovom sazivu nešto prije stupanja zapravo pristupa Hrvatske EU, a stupio je na snagu 1.7.ove godine i tada smo u raspravi u ovom Saboru rekli da u onom relativno uskom manevarskom prostoru koji regulativa dopušta … tarifnih roba da ćemo sagledati sve aspekte tog zakona i u tom uskom manevarskom prostoru koji imamo zahvaljujući tom međunarodnom mehanizmu da ćemo probati vidjeti kada zakon funkcionira u praksi da izvršimo određene izmjene i dopune. I stoga ta analiza koja sada već više od dvije godine postoji sam zakon je pokazala da ga moramo mijenjati ili mi ga želimo mijenjati u nekim manjim crtama i to u tri smjera. Prvi smjer procijenili smo da možemo nešto bolje potaknuti privrednu aktivnost u RH, a to je ono što je manje-više izašlo i u medijima oko malih pivara, o tome ću nešto više reći kasnije, malih i srednjih pivovara, procijenili smo drugi smjer da samom regulacijom Zakona o trošarinama nedovoljno dobro sprečavamo velike porezne prijevare i zato smo napravili korak dalje u izmjenama ovog zakona. A u praksi smo vidjeli kao što rekoh to dinamično područje i kako europski sudovi donose na dnevnoj razini određene odluke i jačaju sudsku praksu da bi bilo dobro da i u određenim tehničkim razinama uskladimo ovaj zakona sa europskom pravnom stečevinom. Kada govorimo o prvom smjeru kao što rekoh prva značajnija izmjena je uvođenje sniženih stopa za nezavisne male pivovare. Druga značajnija izmjena je uvođenje tzv. instituta direktne isporuke, a kako bi se olakšalo i fleksibiliziralo kretanje trošarinskih proizvoda u sustavu odgode, kako bi se smanjili prijevozni i operativni troškovi gospodarskih subjekata oko kojih kažem nemamo sumnje da svoj posao vrše legalno. Te treća skupina nešto manjih izmjena je oko pojednostavljenja postupka sa trošarinskim proizvodima koje se prodaju na tržnicama i na mjestima prigodne prodaje, nešto rečenicu više o tome kasnije. Druga velika skupina i smjer kojim krećemo je efikasno sprečavanje velikih poreznih prijevara tj. porezne evazije i tu smo ovaj prijedlog grupirali na dvije promjene. Jedno je kvalitetnije reguliranje kretanje duhana tj. duhana u istu kako bi se ograničila postojeća trgovina koja nažalost dosadašnjim Zakonom o trošarinama nije bila obuhvaćena. Te drugo i bolje reguliranje kretanja ulja za podmazivanje ili tzv. lubrikanata. Važno je reći da nijedna mjera po našoj procjeni, čut ćemo vašu raspravu, nijedna mjera na ovom području koja na neki način šarafi ili pritišće samu kontrolu tj. daje nešto veći manevarski prostor carini, ni na koji način ne utječe na redovito poslovanje dobrih poduzetnika i na ni na koji način ne bi trebala imati štetu kao legalnom poslovanju. I treća skupina promjena je doslovno provođenje zakona, dakle načela, pravnog načela ne dva puta o istome ili ne … [[Govornik se ne razumije.]] budući da je nedozvoljeno naplaćivati trošarinu na količinu energenata koji odgovara obujmu spremnika pogonskog goriva uvećanu za određeni kazneni iznos, to je naša stara odredba. Dakle osim kada bi eventualno carinici, ne eventualno nego događa se to, događa se to, reći ću vam točno 653 puta u protekloj godini uhvate određeni subjekt da dakle koristi nelegalni energent onda je po sadašnjem propisu taj kazneni propis bio još 100 spremnika. Prema kažem pravnom načelu i prema presudi … [[Govornik se ne razumije.]] to nije moguće ali smo poboljšali i prekršajne odredbe za takvu vrstu prekršaja pa ćemo sa te strane, ja vjerujem, postići efikasnost. Dakle želimo olakšati teret legitimnim gospodarskim subjektima, želimo pojačati sustav nadzornih mjera radi efikasnijeg suzbijanja porezne invazije te želimo uskladiti trošarinsko zakonodavstvo sa pravnom stečevinom Europske unije. Kada govorimo o kao što rekoh najznačajnijoj ili medijima i svima drugima pa i financijski najznačajnijom izmjeni ovim prijedlogom zakona dakle predlažemo da uvedemo snižene stope trošarine za nezavisne male pivovare sa ciljem poboljšanja položaja domaćih malih i srednjih pivovara. Pozitivan utjecaj na ravnomjerniji regionalni razvoj i na razvoj manje razvijenih područja, dosta pivovara je gotovo sve sa tog područja dovela, na tržištu dolaze dakle sa tih područja u Hrvatskoj. I stoga predlažemo uvođenje 4 porezna razreda a radi pravičnijeg učinaka uvođenja diferencirane stope. Gornja granica, dakle procjena za te male i srednje pivovare što vam predlažemo ovim zakonom je 125 tisuća hektolitara, dakle godišnja proizvodnja od 125 tisuća hektolitara. Pa tako predlažemo da u odnosu na standardnu trošarinsku stopu od 40 kuna po hektolitru ovim prijedlogom zakona dakle za proizvodnju do 5 tisuća hektolitara je 50% ili 20 kuna i onda se penje do 125 na 35% da sada ne govorim te brojke imate ih u materijalima. Ono što želim reći je da većina zemalja, dakle postoji taj manevarski prostor koji se omogućuje zemljama kao što uvodno rekoh do 200 tisuća hektolitara svojevrsna potpora kroz manju trošarinu omogućuju europski propisi. 22 zemlje to danas poznaju, Hrvatska ukoliko vi to prihvatite biti će 23 zemlja koja na neki način olakšava poslovanje malih i srednjih pivara. Uvođenje instituta direktne isporuke je drugo olakšanje na tom području u cilju dakle smanjenja obveza trošarinskih obveznika za smanjenje prijevoznih i operativnih troškova kao što uvodno rekoh, moći će se temeljem posebnog odobrenja carinskog ureda omogućiti da mjesto primitka trošarinskih proizvoda bude različito od mjesta primitka navedenog u statusnim odobrenjima, dakle carinski ured će moći lokaciju isporuke te robe omogućiti urednom, podvlačim urednom, poreznom, carinskom i svakom drugom subjektu. Treća izmjena koja računamo da bi olakšala ili prodisala gospodarski aspekt je jednostavniji i svrsishodnije uređenje postupaka sa trošarinskim proizvodima na mjestima prigodne prodaje, olakšava se dakle tretman osobama koji takve proizvode plasiraju u ta doba, dakle osobito u ljetno doba, prigodna prodaja vrlo često, za tako nešto trebala je uvijek pisana suglasnost carinskog ureda, ovim prijedlogom zakona tu obvezu dakle malim poduzetnicima i OPG-ima ukidamo. To bi bile otprilike mjere koje predlažemo dakle za olakšanje poslovanja malih i srednjih poduzetnika i za jačanje dakle njihove konkurentnosti na tržištu a u kažem sklopu propisa koje Europa omogućuje. Druga skupina kao što uvodno rekoh razloga za donošenje ovog zakona je jačanje sustava nadzornih mjera radi efikasnijeg suzbijanja porezne invazije pa tako radi ostvarenja načela razmjernosti i uspostavljamo razliku nadzornih postupanja prema urednim trošarinskim obveznicima u odnosu na one koji posluju potpuno izvan zakona, to do sada nismo imali jasno i glasno tj. crno na bijelom i velikim slovima propisano u zakonu pa s ove strane nešto veći manevarski prostor sa ciljem dakle da postupanje prema nekome tko je apsolutno nelegalan na tržištu i prema nekome tko ima nešto manje prekršaje bude različito i da sa te strane ubrzamo sve prekršajne postupka. Drugi razlog za izbjegavanje porezne invazije je dakle propisivanje posebnih mjera nadzora nad ubranim duhanom, dakle nad listovima duhana na tržištu, vidjeli ste i medijske izvještaje oko toga vrlo često se i samim listovima duhana nelegalno trguje, razlog tome je i nedovoljno jasno propisani zakonski propisi pa sa ovog, pa ovim prijedlogom zakona uvodimo dakle nadzor i nad tim dijelom nelegalnog do sada neregistriranog poslovanja naših, ne mogu reći gospodarskih subjekata ali pojedinaca koji to čine, nisu uvijek naši državljani, ima tu i stranih državljana sa te strane, treba nam nešto bolja kontrola. Tu je i uređenje nadzora nad uljima za podmazivanje ili lubrikantima, također iz prakse je uočeno da ima problema oko navedenih roba, ima određenih na sustavu kažem zajedničkog tržišta, neke zemlje su malo bolje, neke malo lošije uređene, neću ovdje iz diplomatskih razloga govoriti gdje su te malo lošije uređene ali na njihovim tržištima određenih tvornica, pa i povećih tvornica navedenih lubrikanata a koje onda svoje tržište traže na području cijele Europske unije pa sa te strane bolji nadzor nad tzv. lubrikantima, uljima za podmazivanje je potreban i ovim zakonom smo ga propisali. Treća skupina kao što uvodno rekoh i posljednja zašto predlažemo ove izmjene i dopune zakona, zašto ih predlažemo po hitnom postupku na izvanrednoj sjednici jest i usklađenje sa pravnom stečevinom u slučaju, dakle u području nadzora, a za zloporabu označenih plinskih ulja, plavog dizela i lož ulja. Kao što uvodno rekoh, dosadašnji zakon predviđa onaj penal 10 puta za fizičku osobu, 100 puta za pravnu osobu. To po načelu dakle pravnom ne bis in idem nije dopušteno, europski sudovi pokazuju da to nije dopušteno, stoga smo mi ovaj prijedlog zakona odlučili uskladiti na način da povećamo iznose za prekršajna kažnjavanja, dakle drastično su povećani minimumi, a osobito rasponi novčanih kazni. Predviđa se da se trošarina dakle obračunava na količine koje odgovaraju obujmu cijeloga spremnika pogonskoga goriva, ne na utvrđenu količinu te ono što je također kaznena odredba umjesto ovog puta 100 nalaže se da u slučaju provedenog nadzora dakle nalaže se samom obvezniku tj. subjektu koji je ulovljen sa takvim, fizičkoj ili pravnoj osobi ulovljen sa takvim gorivom u svom spremniku da provede čišćenje samoga spremnika, istakanje energenata dakako i čišćenje spremnika kod za to ovlaštene organizacije što će također njemu izazvati određeni trošak, a i trajno kažem dokazati i pokazati da nakon što se vrati svojim kućama, ako se radi o fizičkoj osobi ili ako se radi o pravnoj osobi vrati u svoju firmu i na tržište bit ćemo sigurni da je taj spremnik adekvatno očišćen. Čisto za usporedbu, prije su dakle 100 spremnika bila naplaćena novčana kazna, sada uvodimo dakle od 10 000 kuna do 2 milijuna kuna za pravnu osobu, a sada od 60 000 kuna je donja granica. Za fizičku osobu donja granica je bila 5000 kuna, sada je 30 000 kuna, a za obrtnike je donja granica bila 30 000 kuna, 500 maksimalno, sada dižemo sa 60 na milijun maksimalno. To je ovaj raspon o kojem sam govorio plus kažem ova kazna da se kod ovlaštene tvrtke mora očistiti sam spremnik. I završno ono što je nama iz Ministarstva financija uvijek važno, kada bi matematički gledali proizvodnju u 2014. godini i ovo snižavanje trošarinskih iznosa za male pivovare imali bi određen pad prihoda u državnom proračunu. Dakle dali smo vam u vjerujem iscrpnim i dobrim materijalima u obrazloženju ovog prijedloga zakona analizu oko prikupljanja trošarinskih roba i u prošloj i u prvih 6 mjeseci ove godine, ali kažem čisto matematički gledano ukoliko bi mali i srednji pivovari ostali na istoj razini proizvodnje imali bi pad u prihodima od 29 milijuna kuna na godišnjoj razini što je nešto manje od 5% ukupnih trošarina na pivo. Ali dakako da ne bi prodavali ovaj zakon da ne očekujemo da te tvrtke posluju bolje, posluju kvalitetnije, posluju ilegalnije u krajnju liniju ako hoćete i da sa te strane očekujemo i porast … proizvodnje, ali očekujemo i porast broja zaposlenih, porast kvalitete na taj način pa i određeni izvozni potencijal i ja evo ako mogu polušaljivo zaključiti, svima njima želim ako su danas mali i srednji da vrlo brzo izađu u velike i snažne pivovare koje mogu i na, ne samo na hrvatskom već i na tržištu zemalja Europske unije, na susjednim zemljama, da što brže preskoče, … ovu punu trošarinu, a da proizvodnja i zaposlenost bude što veća. Nadam se da ćete mi oprostiti ovu polušaljivu opasku, barem je ja takvom doživljavam. Ne vidim puno osmijeha, vjerojatno ste umorni od cijeloga dana. Stoga bih ja završio s ovim uvodnim izlaganjem i ostajem otvoren za sva vaša pitanja. Hvala vam lijepa.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba nezavisnih ljevičara kolega Slavko Linić. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Zamjeniče ministra, ravnatelju carinske uprave sa suradnikom, kolegice i kolege. Ne mogu a da kog ovog zakona najprije ne izrazim velike pohvale carinskoj upravi. Zakon donesen 2013., ulazak u zajedničko tržište Europske unije, dobar dio propisa vezano za trošarine je zajednička regulativa Europske zajednice gdje je i pravna i propisi pravni dio te zajedničke, harmonizirane regulative. Kretanje roba je također dio zajedničkih propisa, ali isto tako i minimalne trošarine su definirane tim zajedničkim politikama. I što vidimo nakon dvije godine primjene? Da možemo biti i zadovoljni na efikasnost primjene tih zajedničkih propisa od strane carinske uprave Ministarstva financija, da je jednostavno iznos trošarina zaista značajno velik za potrebe državnog proračuna i da smo ga zaista sveli najvećim dijelom na proizvode koji su također dio zajedničke politike Europske zajednice, a to znači alkohol, duha, električna energija kao novost i naravno proizvodi i derivati nafte. Tako da u tih dvije godine nije bilo jednostavno pratiti kretanje robe, kontrolirati kretanje robe, nije bilo jednostavno ni primijeniti zajedničke zakonske propise i naravno držati dovoljno kvalitetni nadzor nad svim onim što se događalo u tim promjenama s obzirom na daleko, daleko veće tržište koje je sada trebalo kontrolirati. To vidimo iz opisa stanja i zato smatram da itekako treba pohvaliti carinsku upravu. Ono što je također interesantno i za pohvalu, da nakon svega dvije godine primjene ocjenjuje se da sustav treba dograditi i da jednostavno ako želimo imati kvalitetniji ulazak prihoda po osnovu trošarina što inače ne pripada poduzetnicima moramo pojačati nadzor. Ono je također vrlo važno reći to je da imamo vrlo jasne segmente na koje se robe to odnosi i da je pred nama usklađenje i sa europskom regulativom, ali i hrvatske prakse, hrvatskih problema. Ali osim toga što uočavamo? Uočavamo također i želju da pomogne domaću industriju, domaće poduzetnike i da na neki način u tom i nadzoru, ali i visini naknada za trošarine pomognemo poduzetnicima. Tako da smatram da je prihvatljivo uz sva pitanja vezano za alkohol i trošenje alkohola da se domaćim pivarima omogući plasman piva po daleko nižim trošarinama i da je to nešto što će velikim multinacionalkama ipak smanjit tržište, a u biti domaća poljoprivredna proizvodnja, domaći proizvodi imati nešto niže cijene i lakši pristup tržištu. Zato smatram da je to dobar potez iz jednostavnog razloga jer to i najveći dio zemalja Europske zajednice također primjenjuje pa bi bilo jednostavno apsurd da omogućimo multinacionalkama da zauzmu kompletno tržište u RH. Također vidimo da osim jačeg nadzora, jačih mjera Porezna uprava smatra da treba, izvinjavam se Carinska uprava i Ministarstvo financija smatraju da je potrebno ipak beneficijom ići prema onima koji su uredni, nikad se nisu ogriješili o propise i kojima zaista treba pomoć. Pa ja smatram da i ta mjera ovog skladišta je jedna mjera gdje kad netko dobije dozvolu je jednostavno kvalitetan poduzetnik koji poštuje propise i da mu se omogućuje lakša ja bih rekao manipulacija proizvodima u Republici Hrvatskoj, jednostavnije kretanje robe po Republici Hrvatskoj, da je to nešto što je zaista nagrada za sve one za koje se ocjenjuje da je dobro kao i njihove nastupe na tim prigodnim prodajama kad je u pitanju alkohol što znači to je stimulans da što ste kvalitetniji poduzetnik koji poštuje propise, tada i carina može skratiti svoje procedure i omogućiti ja bih rekao jednostavnije poslovanje na hrvatskom tržištu. Tako da je to nešto što je rijetkost u propisima, uvijek idemo sa žešćim nadzorom, sa po ja bih rekao istovjećivanjem i loših i dobrih, pa na sve primjenjujemo samo jače sankcije i jači nadzor. Zato smatram da je ovaj pristup zakonu sasvim solidan i da zaista trebamo jednom odvojiti kvalitetu i pokušati tu kvalitetu nagraditi sa jednostavnijim procedurama što se vidi i iz ovog dijela. Ali u isto vrijeme smo uočili da u Europi postoji organizirani lanac poduzetnika koji itekako voli pobjeći od plaćanja obveza neovisno da li je PDV ili je trošarina i da je to zajednička borba svih onih koji to nadziru neovisno jesu li carine ili porene uprave, jer jednostavno nije to samo problem manjih prihoda u proračunu već je to i nelojalna konkurencija koja onda nanosi itekako veliku štetu poduzetnicima koji legalno posluju. I zato jačanje tih nadzora kretanja robe i jednostavno zaustavljanje takvih poduzetnika je itekako potrebno sa daleko strožim režimom koji se u ovom zakonu i predlaže. Također vidimo i hrvatske specifičnosti s obzirom na značajan skok trošarina na duhan koji je bio zbog minimalnih trošarina, propisima i direktivama Europske zajednice da smo krenuli u nekontroliranu berbu duhana i da se taj duhan pojavljuje sve više na tržnicama i nelegalnim prodajama je jednostavno nismo mogli postavit kontrolu. I vidimo da eto takve nezakonitosti i takvo neprihvatljivo ponašanje sada pokušavamo kontrolirati sa jačom, strožom kontrolom ubranog duhana jer će se ipak u ja bih rekao samom početku nastojati suzbiti ova nelegalna trgovina i dobrim dijelom staviti pod nadzor takve poduzetnike. Vrlo slično je sa uljima za podmazivanje koja su se očito koristila na razne načine i raznim deklaracijama da bi se izbjeglo plaćanje dosta visokih trošarina kada je u pitanju derivati nafte, tako da smatram da su to uočeni nedostaci ove dvije godine koje su kvalitetno, definirano u ovom zakonskom prijedlogu za nadzor i suzbijanje poreznih i carinskih prijevara. Tako da ono što možda možemo vidjeti kao sugestiju s obzirom na neusklađenost nekih naših zakonskih sankcija u onom dijelu prijevare na poreznim olakšicama kod derivata nafte, a to znamo plavi i zeleni dizel s obzirom na danas uobičajenu praksu sudova koji ne prihvaćaju vrlo visoke rigorozne kazne koje smo mi imali, da li u ovom zakonskom rješenju možda ići i na retroaktivno za postupke koji nisu okončani. Jer jednostavno je uvijek upitno ako sada to mijenjamo znamo za sudsku praksu netko će i putem europskih sudova tražiti pravdu i nikad nećemo doći do kraja. A znamo da su time dobar dio osnovnih sredstava stavljen van funkcije, neovisno da li su kombajni, traktori ili su u pitanju brodovi. Tako da čisto jedna sugestija, ako smo već došli do toga da ćemo se uskladiti i u toj normi. A kako ta norma nije negativna nego pozitivna možda bi mogli i retroaktivno predvidjeti rješenje da ne vodimo bespotrebne sudske postupke i da ne plijenimo sredstva za rad. Evo, sa kratkim opaskama upravo možda ja bih rekao pohvalama za prijedlog zakona ali i pohvalama za uspješan 2-godišnji rad Carine prihvatit ćemo ovaj prijedlog.
U ime Kluba zastupnika ORAH-a Zlatko Tušak nije prisutan, gubi pravo rasprave po ovoj točci. Također i kolega Kajin u ime svojeg kluba. U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Goran Marić.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice, poštovani zamjeniče i suradnici, cijenjeni kolegice i kolege. Pa nije uobičajeno da se na izvanrednoj sjednici Sabora raspravlja po hitnom postupku o trošarinama. Trošarine su vrlo važan segment poreznog sektora ali nije baš sve idilično u tom segmentu kao što se na prvi pogled čini i kao što smo i čuli ovdje. Ako bolje izanaliziramo podatke iz obrazloženja prijedloga zakona vidljivo je nekoliko nelogičnosti. Koliko je uprihodovano od trošarina, na kojim proizvodima trošarine opadaju, prihodi od trošarina opadaju, na kojima rastu. Interesantno je da na luksuzne proizvode je uprihodovano u 2014. godini samo 177 tisuća kuna. To možda se može dati zaključiti da se luksuzni proizvodi ne prodaju u Hrvatskoj, ali valja razmisliti i o tome što je sve definirano kao luksuzni proizvod. Mi imamo proizvoda koji se tretiraju luksuzom, a ne spadaju u luksuz uopće, a imamo proizvoda koji su itekako luksuz ne definiraju se luksuzom, a i oni koji se definiraju nisu luksuz. Primjer vjenčani prsten nije nikakav luksuz ali se tretira kao luksuz. A imamo tako besramno skupih proizvoda koji se tretiraju kao normalan proizvod široke potrošnje a to doista nije. I mislim da je trebalo napraviti jednu sustavnu analizu luksuzne robe i trošarina na luksuznu robu. Vidljivo je to i u kretanju za pola godine 2015. u odnosu za prvu polovicu 2014. godine gdje je samo 36 tisuća kuna trošarina od luksuzne robe. Primjerice na bezalkoholna pića je skoro 50% trošarina od trošarina na alkoholna pića. Mislim da se sa trošarinama postižu mnogi ciljevi i trebaju postizati, a ne samo ekonomski ciljevi. Jer trošarinama se i potiču poželjnosti i suzbijaju nepoželjnosti. One su itekakav instrument za suzbijanje neželjenih pojava. Mislim da se u obrazloženju zakona najviše potenciralo ono što je najmanje istaknuto u zakonu, a to je smanjenje trošarina za male pivovare. Kao da je zakon, tako se da steći dojam, da je ponajprije zakon donesen zbog njih. U obrazloženju izostaje jedan segment, a koji se da iščitati da je itekako ovaj zakon više prilagođen duhanskoj industriji nego ovim drugim. I mnogi članci su mijenjani ponajviše prilagođavajući se duhanskoj industriji. I ne mogu se oteti dojmu da određeni lobiji imaju utjecaj na donošenje zakona. Hrvatski narod nitko nije pitao kad poskupi električna energija 30%. Nitko ga ne pita je li mu skupa ili mu je odgovarajuća cijena ili nije odgovarajuća. A uvijek kad se donosi opterećenje porezno pojedinom segmentu društva onda se snažnije čuje njihov glas nego glas razuma, glas struke i glas općeg dobra. Mnoge izmjene su išle u tom pogledu i nabrojat ću i koje. Međutim, ovdje se spominje i borba protiv, i čuli smo od zamjenika ministra, nelegalne trgovine, čuli smo i pohvale Carinskoj upravi a mi svjedočimo nelegalnoj trgovini duhanskih proizvoda od dana stvaranja Hrvatske države do danas. 25 godina svjedočimo tako agresivnoj nelegalnoj prodaji na svakom koraku. A ništa lakše nije nego utvrditi otkud potiče taj proizvod. Međutim to se svede kao kad policija dođe pa šmrkom rastjera ove štrajkaše, tako se odnosi prema tim nelegalnim prodavačima, ajde bježi da te ne vidim, makne ga i nastavi odmah za 5 minuta po svom. Tone i tone su prodane na crno u Hrvatskoj. Kako je moguće da se cigarete, duhanski proizvodi na crno prodaju? Od kuda su se nabavili, kako su ušli, kojim kanalom, kojim putem? A ne može nitko reći da se to ne radi, jer svjedočimo agresivni su svaki dan, ne mogu proći Kvatrićem da mi se ne nudi to. Prolazim 42 godine i neprestano to rade. I od inozemnih proizvođača i od domaćih proizvođača. E onda još ćemo i hvaliti one koji su zaduženi, plaćeni da toga ne smije biti. Dopuštam, ali ne pristajem da to radim ja. Prema tome, zloupotreba prava u kretanju trošarinskih proizvoda je itekako na visokoj razini, itekako. I mi ne možemo to mirno promatrati i biti zadovoljni sa postojećim stanjem. Kako je moguće da se cigarete bez markica prodaju uopće? Ali moguće je. Nekada me sram kad prelazim granicu Hrvatske, ulazeći u Hercegovinu ili negdje na drugom mjestu koliko pozornosti posvećuju je li netko svojih kilu sira i ima čovjek dom i u Hercegovini i u Hrvatskoj i oduzme mu kilu njegova sira a prolaze kamioni cigareta 25 godina. I još nikad nitko nije odgovarao za to. Nije moguće da se iz tvornice uzimaju cigarete u takvim količinama bez organiziranog djelovanja. I sada mijenjamo članak 26.stavak 9.gdje se on drukčije definira ali da je uglavnom obveza plaćanja trošarine najkasnije u roku 90 dana od dana preuzimanja duhanskih markica. Mislimo da bi bio sasvim dovoljan i razuman period od 60 dana. U tom smislu smo predložili i amandman na ovaj prijedlog. Isto tako HDZ predlaže amandman da se doda u članku 13.stavak 2.kojim bi se bezalkoholna pića, omogućilo proizvođačima bezalkoholnih pića da isto tako plaćaju trošarinu u roku 60 dana od dana nastanka obveze obračunate trošarine. I to je, to smo podnijeli na prijedlog Hrvatske gospodarske komore. Hrvatska gospodarska komora je taj prijedlog podnijela i Odbor za financije i proračun međutim nije prihvaćen takav prijedlog. Obrazložili su a i mi smo onda u tom smislu obrazložili u kakvoj je situaciji proizvodni sektor alkoholnih pića, da je proizvodnja u posljednjem desetljeću pala 22%, da je izvoz samo u 2014. 17% manji, da je u 2014.godini u odnosu na 2013.pala proizvodnja 9% i da je prihvatljivo možda da se njima omogući 60 dana plaćanja od preuzimanja markica. Članak 16.kaže se u članku 43.stavak 4.podstavku 2. riječi "u trenutku" zamjenjuju se riječi "nakon". A taj članak kaže da se nakon primitka trošarinske robe odmah, odnosno u trenutku preuzimanja odmah i plati. Ovdje nakon preuzimanja. Ta riječ nakon nije dovoljno jasna. Koji je to rok nakon? Nakon preuzimanje može biti 5 minuta, može biti 5 dana, a može biti možda i malo dulje. Mislim da nije dobar termin nakon. Možda nije bio dobar termini ni u trenutku, ali svakako to bi trebalo jasnije definirati. Članak 16.članak 43.se mijenja stavak 4.podstavak 2. riječi u "u trenutku" zamjenjuju se riječi "nakon", evo. Ova izmjena, a što je promaklo čini mi se dosada svima ide u cilju da se ovim zakonom omogućuje ono što je dosad bilo zabranjeno u trgovanju duhanskim proizvodima a to je prodaja se dopušta na tržnicama i sajmovima. Ono što je bilo dosad nelegalno sad će se ovim zakonom predlaže legalizirati. Zašto ne onda možda i u ljekarnama? Siguran sam da ovakva ideja nije došla izvan krugova onih koji su izravno vezani za duhansku industriju. I bilo je razloga zašto to nije bilo dopušteno na tržnicama i sajmovima a ničim nije opravdano da se mijenja da se dopusti prodaja na tržnicama i sajmovima. Evo jedna doista minorna zamjerka, članak 25. podnaslov je male nezavisne pivovare, pa zašto nisu samo male pivovare? Što znači nezavisna pivovara? Pa nije to nezavisni zastupnik. Pa nije u nečijem vlasništvu, nije povezana ali je mala, a onda se utvrdi ako je, ne mora se zvati nezavisna, jer ona ne može biti nezavisna. Mislim taj termin nije prilagođen uopće. Pivovara ne može biti nezavisna. Mislim da je jedna tehnička zamjerka da je nepotrebno izmišljati nove kategorije. Evo ako se bez obzira što je zakon u nepredviđeno vrijeme po hitnom postupku, mi smo suzdržani HDZ je suzdržana na zakon, ali ako razmislite i vi prihvatite naše amandmane onda ćemo i mi razmisliti o prihvaćanju ovakvog prijedloga zakona. Hvala lijepa.
Slavko Linić, replika.
Samo bih htio replicirati svom kolegi Mariću vezano za luksuzne proizvode i njegovu raspravu oko luksuznih proizvoda. Luksuzni proizvodi nisu dio harmonizacije unutar europske zajednice, a to znači potpuna sloboda je svih zemalja. Analizom Carinske uprave i Ministarstva financija utvrđeno je da najveći dio luksuznih proizvoda, a tu se posebno misli na proizvode zlata, srebra, nisu oporezivani kao luksuzni proizvodi u našim najbližim susjednim zemljama Slovenija, Italija, Mađarska. I to je bio razlog da ako ne želimo naštetiti našoj filigranskoj proizvodnji onda jednostavno moramo ukidati takve trošarine da ne bi građani Hrvatske potpuno slobodni išli kupovati luksuzne proizvode u naše susjedne zemlje i gradove. Tako da najveći dio razloga pada trošarina po osnovi luksuznih proizvoda je promjena stopa i potpuno ukidanje stopa na luksuzne proizvode. Prema tome, nekadašnja politika da se oporezivanje luksuznih proizvoda vodi i dio socijalne politike, a to znači bogatijima uzima više, danas je to nemoguće ako takvu poreznu politiku nismo harmonizirali i u europskoj zajednici. I to je bio razlog potpuno promjene politike samo zato da ne uništavamo domaću proizvodnju, a koji puta i domaću trgovinu jer zašto da se skupi parfemi i ostalo kupuju u susjednim zemljama gdje nema takvog poreza i da onda uništavamo domaću trgovinu.
Goran Marić, odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Kolega Linić, s velikim dijelom se slažem, ali to je i dobro što nije harmonizirana kategorija. Pa tu smo u prednosti ako možemo sami odlučivati i donositi i procjenjivati što je u interesu Hrvatske, a što je u interesu nekih drugih. Istina je da ponekad, ali to samo u konkurentom tržištu će kupci ići u inozemstvo kupovati određeni proizvod ako tamo nema trošarine ili je niža trošarina nego u domaćem. Ali mi smo nisko konkurentno tržište i mi u većini luksuznih proizvoda uopće ne sudjelujemo u proizvodnji. Što to mi proizvodimo od luksuznih proizvoda? Ajmo napraviti analizu, ma što mi uopće proizvodimo. Trgovina u Hrvatskoj diktira skoro sve, pa i proizvodnju. A nekada kada netko i proizvode ne može to prodati u … Mislim da je potrebna sustavna analiza luksuznih proizvoda i tretiranja luksuznih proizvoda i kako trošarinom opteretiti luksuzne proizvode. Ne kažem da je sve loše, ali je potrebno analizu napraviti i korigirati i usmjeriti kako potaknuti eventualno domaću proizvodnju, a ne inozemnu. Uvozom se financiraju inozemna radna mjesta, proizvodnjom i izvozom domaća radna mjesta, ali bojim se da mi ponekada trošarinu ne obračunavamo na proizvedenu luksuznu robu u inozemstvu, a ne u Hrvatskoj. A složit ćete se nadam se da ima takvih proizvoda i to ne malo. čak u većem dijelu luksuzne robe nismo uopće konkurentni jer ne proizvodimo, a nismo je porezno opteretili. Hvala lijepo.
U ime Kluba zastupnika SDP-a kolega Vedran Babić.
Hvala poštovana potpredsjednice. Zamjeniče ministra sa suradnicama, kolegice i kolege zastupnici. Važeći Zakon o trošarinama stupio je u cijelosti na snagu 1.srpnja 2013.godine u trenutku pristupanja RH u punopravno članstvo EU, te je njima hrvatski trošarinsko-pravni sustav u potpunosti usklađen sa zahtjevima pravne stečevine EU i dobrom praksom drugih država članica. Omogućena je uspješna tranzicija poslovanje gospodarskih subjekata u … postupanja unutar jedinstvenog europskog tržišta čime je ostvarena stabilnost hrvatskog trošarinskog sustava. Cjelokupni poslovni proces ubiranja trošarina potpuno je moderniziran i elektronički podržan kako u odnosu na segment praćenja kretanja trošarinskih proizvoda tako i u odnosu na proces utvrđivanja i naplate trošarina uvođenjem sustava e-trošarine odnosno sustava elektroničkog podnošenja trošarinskih obrazaca i obrazaca posebnih poreza čime je u području trošarinskog postupanja u cijelosti provedena migracija na elektronički način komunikacije gospodarstvenika s poreznim tijelom. Uvedeno je trošarinsko oporezivanje prirodnog plina, el.energije te ugljena i koksa u iznosima koji su propisani kao obvezna minimalna trošarine i naravno uz uvođenje razlikovanja u visini trošarine između poslovne i ne poslovne uporabe prirodnog plina za grijanje, te el.energije. Gledajući samo 2014.godinu i ostvarenje prihoda državnog proračuna u RH … poreza iznose gotovo 12,9 milijardi kuna, a samo od toga trošarine iznose 8,3 milijarde kuna. Najveći udio odnosi se na energente i duhanske proizvode, a za usporedbu sa 2015.godinom već danas prihodi iznose 8,9 milijardi kuna. Isto tako možemo reći da se radi o zakonu koji je unio znatne promjene i veliki napredak u modernizaciji poreznog sustava, ali ipak ostalo je prostora za dodatnim normiranjem nekih važnih odnosa iz područja uređenja trošarinskog prava. Zato se ovim izmjenama i dopunama dorađuje trošarinski sustav i usklađuje s najvišim standardima i dobrom praksom članica država Europske unije i to pogotovo u odnosu na usklađivanje sa pravnom stečevinom Europske unije u području nadzora nad energentima, uvođenje novih trošarinskih instituta, uvođenje pravnog okvira za provedive i djelotvorne mehanizme suzbijanja poreznih prijevara s obzirom na činjenicu da su utvrđena pojedina rizična područja i uvođenje sniženih stopa trošarina za nezavisne male pivovare. Ovdje ću se posebno osvrnuti na novi trošarinski institut koji se uvodi radi olakšanja poreznog tereta što se posebno odnosi na uvođenje sniženih stopa odnosno visina trošarina za male pivovare. Iako male i neovisne kako piše zakon pivovare u Hrvatskoj po svom tržišnom udjelu čine jedna 10% važan su segment gospodarstva Hrvatske. Posebno zbog činjenice da na osnovu trenda otvaranja novih i malih mikro pivovara koje su u 2014. otvorene 4 nove očito je da postoji prostor za povećanje ponude piva u Hrvatskoj. Male pivovare nalaze se u vlasništvu hrvatskih građana što znači da sva dobit ostaje u Hrvatskoj a što je veliki poticaj za hrvatsko gospodarstvo. Također primjer dobre prakse su Vukovar, Osijek, Daruvar, Buzet i Pazarište koji se redom nalaze u gospodarstveno slabije aktivnim dijelovima Hrvatske. Te pivovare vežu na sebe druge gospodarske subjekte iz svog kraja i zbog toga je važno da im se omoguće normalni uvjeti poslovanja kako bi i dalje mogli održivo poslovati a samim time i zapošljavati lokalno stanovništvo odnosno kako bi se zaštitili od prevladavajućeg tržišnog utjecaja velikih pivovara. Male pivovare nemaju više mogućnosti za borbe na tržištu sa niskim maloprodajnim cijenama proizvoda koje nameću velike pivovare. Primarni razlozi su visoki troškovi ulaznih sirovina u proizvodnji te i trošarine koje u strukturi prodajne cijene proizvoda u nekim pivovarama čine gotovo trećinu udjela. Preporuka Direktive Europske unije 92/83/EEC govori da se može primjenjivati diferencirana stopa trošarine za proizvodnju ispod 200 tisuća hektolitara godišnje. Većina zemalja Europske unije koriste diferenciranu trošarinsku stopu čime potiču razvoj konkurentnosti a izravno i opstanak te održivost poslovanja i zapošljavanja manjih pivovara na tržištu. Naime, smanjivanjem trošarina u protivnosti bi se povećala konkurentnost te bi se istovremeno zaustavili negativni trendovi kroz povećanje proizvodnje piva i povećanje zaposlenosti. Također povećala bi se konzumacija domaćeg piva za hrvatskog potrošača čime se očekuje nadomještanje smanjenog iznosa trošarina koje bi se ovim zakonom diferencirale. Opstankom i održivim poslovanjem manjih pivovara osigurali bi se prihodi u državnom proračunu i proračunu jedinica lokalne samouprave kroz poreze na dohodak i dobit, prirez doprinose. A na rashodovnoj strani proračuna zasigurno bi utjecaj bio i na smanjenje potreba za određenim socijalnim transferima uslijed očekivanog povećanja zaposlenosti u lokalnim sredinama u kojima su trenutno aktivne male i srednje pivovare. Također treba istaknuti da je Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja izvršila uvid u sve relevantne direktive Europske unije i propise koji uređuju područje trošarina. Prema podacima kojima agencija raspolaže stopa … [[Govornik se ne razumije.]] trošarina u Europskoj uniji ovisi o različitim kriterijima u pojedinim zemljama te se razlikuje ovisno o primjerice ekstraktu sladila, vrsti … [[Govornik se ne razumije.]] ili udjelu alkohola. Većina zemalja Europske unije trošarine, dio trošarine utvrđuje između ostalog i prema veličini pivovare. Samo manji broj zemalja kao što su Cipar, Italija, Norveška, Španjolska i Švedska ne utvrđuje trošarine prema smanjenoj stopi. Iz svega navedenog važno je da se u Hrvatskom saboru potvrdi ovaj prijedlog izmjena zakona koji će se primijeniti i trošarina na pivo čime će se stvoriti povoljni uvjeti u kojima će male i neovisne pivovare u Hrvatskoj moći konačno poslovati pod istim uvjetima kako posluju male i neovisne pivovare u ostatku Europe. Klub SDP-a podržati će ovaj prijedlog zakona. Hvala.
U ime predlagatelja zamjenik ministra Igor Rađenović, završno izlaganje.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa zaista vrlo kratko, evo i za vrijeme rasprave vršimo intenzivne konzultacije, što je tko htio reći kroz amandman i što bi bilo bolje napraviti i zato evo u ovoj završnoj riječi zahvaljujem i pohvaljujem sve klubove, primarno zahvaljujem svima koji su pohvalili rad Carinske uprave i Ministarstva financija u cjelini. Mislim da je tu zajednički interes i dobar interes da sustav nadziranja nelegalne trgovine a visoka … [[Govornik se ne razumije.]] tj. … [[Govornik se ne razumije.]] roba je uvijek interesantna svim vrstama krijumčara napravimo što je boljim, što je više, napravimo što boljim i da ga napravimo što efikasnijim. I tu prepoznajem evo zaista napore svih klubova. Sa zadovoljstvom prihvaćam pohvale, nisam htio u uvodnoj riječi puno toga reći a imate u materijalima oko toga što smo poboljšali, imate i brojke koje se poboljšavaju, koje rastu. I sa te strane naravno i kroz efikasnost carinske uprave. Ali kažem, uvijek može bolje i nažalost uvijek vjerojatno ima i one sitne nelegalne trgovine čega smo svi svjedoci kada jesmo na tržnicama i kada čujemo negdje tiho "cigarete, cigarete" ali onda efikasan nadzor toga je malo teže doći do njega. Ali ukoliko ima još uvijek ovih, malo je kolega Marić govorio to, dosta efektno kao da prolaze baš veliki šleperi, ja se nadam da toga nema. Vjerujem da toga nema, vjerujem da Carinska uprava čini sve da toga ne bude sa što čvršćim granicama i šengenskim granicama za koje se pripremamo i kojima jačamo vjerujem da takvih pojava nema. Ukoliko ih kojim slučajem ima, www.carina.hr prijava nelegalni aktivnosti www.mfin.hr prijava nelegalnih aktivnosti., pomozite svi, evo i javnost iako ne vjerujem da u velikom broju gleda ovu raspravu ali tko god zna, hoće i može neka prijavi eventualne nepravilnosti. Mi ćemo učiniti sve da stvari poboljšamo. Pa i kroz naše interne nadzore svjedoci smo proteklih godina da se ne … [[Govornik se ne razumije.]] ali i neke naše interne djelatnike smo ulovili u određenim pogodovanjima ka kažem nelegalnim trgovcima. I tu ćemo činiti i dalje napore, evo i sve vas pozivam ako nam u tom poslu možete pomoći da ga činimo bolje. Prigovor kluba HDZ-a, gospodina Marića za luksuzne proizvode, gospodin Linić je sam rekao na zajedničkom smo tržištu Europske unije, ukinuli smo praktički taj porez i ovi sitni prihodi od njega su oni ostaci od dakle bivših vremena. Luksuzni proizvod, samo ime govori, Hrvatska je mala zemlja, mislim najudaljenija točka je 50-60 km od neke druge zemlje. Prema tome, potrošnja bi se preselila negdje drugdje. Ukoliko se potrošnja preseli negdje drugdje onda nemamo ni trgovačku maržu, nemamo ni PDV-a, nemamo ni doprinosa koje imamo od samih trgovaca. Prema tome procijenili smo da takvu robu još davno, vi ste procijenili kada ste donijeli taj zakon i ja skupa s vama, o micanju trošarina dakle da nam se na luksuzne proizvode tako nešto ne isplati jer su posljedice veće. … ekonomije, socijalističke ekonomije, bivše, ratna hrvatska ekonomija '90.-ih je taj propis imao smisla, ulazak u Europsku uniju nema i zato je ukinut taj porez na luksuzne proizvode. Ne znam kako je kolega Marić izvukao teoriju da pogodujemo duhanskom lobiju time što ćemo jače, bolje, kvalitetnije kontrolirati trgovinu i raspolaganje sa duhanskim listom što dosad nije bio slučaj. Prema tome indirektno da ukoliko suzbijemo to nelegalno, sivo tržište sa kažem samom sirovinom koja onda dolazi do konačne proizvodnje, a ipak taj duhanski list kada se preradi netko i konzumira, da ne kažem ovu drugu riječ, a na njega nemamo trošarine pa ukoliko tu budemo efikasniji onda će legalna prodaja cigareta biti bolja i efikasnija, legalna naplata trošarina bolja i efikasnija. Prometi tvornica koje legalno prodaju duhan će biti nešto veći, indirektno da, ali to je cilj svog suzbijanja sive ekonomije tako da sa te strane ne vidim tu neko pogodovanje. Oko ovih rokova, evo i sad smo u klupama razgovarali, razmotrit ćemo još jednom. Dakle u procesu donošenja ovoga zakona i dakako da mi na dnevnoj bazi analiziramo trošarinske prihode i rashode, … da smo na dnevnoj bazi izloženi i pa usuđujem se reći tu riječ lobiranjima i duhanske industrije i industrije alkoholnih pića i dakako da svi žele poboljšati svoj položaj na tržištu i žele kraće rokove tj. duže rokove naplate ukoliko je to dakako moguće, ali postoje i određene potrebe i hrvatskog proračuna i nije baš jednostavno pomaknuti ove rokove 30 dana unaprijed, olakšati alkoholnoj industriji. Pitanje je ciklusi naplate nisu isti i u duhanskoj i u industriji energenata i u alkoholnoj industriji, ali procjenjujemo da je rok koji smo predložili u ovom zakonu dovoljan. Evo mogu sa pozicije zamjenika ministra reći da ćemo do izglasavanja vjerujem u petak još jednom razmotriti i vidjeti da li neki od amandmana možemo prihvatiti vodeći brigu kažem o likvidnosti državnog proračuna sa jedne strane. Ne bih htio previše o toj temi širiti. Imali smo jednu raspravu ovdje pa Dalmacija vino ako se ne varam nam je ostala milijardu, ravnatelju jel, milijardu ukupno, a samo 500-600 milijuna nam je ostalo trošarina dužno u ovim procesima dok nije došao u stečaj. Ako pomaknemo rokove naplate možda i neki drugi subjekat, ne govorim sad o ovome da se ne bi krivo shvatio, nam lakše propadne, onda su nam efekti oko same naplate nešto teži. Pa je to jedan od argumenata uz ovaj likvidnost proračuna i protiv likvidnosti, zašto eventualno ne prihvatiti ovaj amandman ali evo probat ćemo još jednom što je moguće bolje izračunati i vidjeti da li jer amandman je ispred Gospodarske komore dosta dobro obrazložen pa ćemo vidjeti da li možemo pomoći. Zadnje i ne najmanje važno, zapravo možda i najmanje važno, ali ipak da spomenem. Ovi nezavisni mali pivovari to je doslovan prijevod engleske terminologije independent small production, tako smo ga preveli, meni je isto zvučalo malo to nezavisni nepotrebno ali eto tako je u engleskom prijevodu a laički kažem i zapravo zakon to i propisuje da budu nezavisni od strane nekih velikih da eventualno to nisu neke firme kćeri ili druga vrst povezanih društava pa sa te strane evo i taj termin je ovdje u vašem zakonu. Evo hvala vam lijepa, još jednom hvala svima na podršci radu carinske uprave Ministarstva financija. Na ovom području ne znam da možemo imati nekih političkih razmimoilaženja. Prihod od trošarinskih proizvoda značajan je prihod u proračunu Republike Hrvatske za sve one potrebe koje nam trebaju, od kulture, znanosti, sporta, da sve dalje ne nabrajam. Prema tome, svako podizanje efikasnosti na tom području omogućuje bolje i efikasnije funkcioniranje svih ovih sektora i sa te strane vjerujem da će ovaj zakon dobiti vašu podršku jer je korak naprijed, mali korak naprijed ali korak naprijed na tom polju. Hvala još jednom.
Kolega Slavko Linić, replika.
Čisto da ne dobijemo krivi dojam htio bih poduprijeti raspravu zamjenika ministra koji govori da nema naklonosti carinske uprave prema duhanskoj industriji. Mislim da najveći udarac duhanskoj industriji je došao upravo zbog promjena sustava obračuna markica kad je jednostavno s gomilanjem zaliha markica duhanska industrija nastojala sa starim trošarinama sebi povećat prihode. Pa da ne upotrebljavat strane riječi, carinska uprava je jednostavno promijenila način obračuna i utvrdila da kod svake promjene trošarina duhanska industrija mora provesti kompletne inventure, obračunati nove trošarine i sad se i na zalihe već starih markica ubire nova trošarina. To je bio jedan od najjačih udara na duhansku industriju, neovisno je l domaća ili strana jer jednostavno to je bila promjena čini mi se sustava starog preko 30-ak godina i to samo pokazuje da se itekako prati ponašanje svakog poduzetnika i da se njihove manipulacije i nezakonitosti sprječava i zato toliko da shvatimo nema naklonosti.
Goran Marić, replika.
Hvala lijepa. Gospodine zamjeniče ministra, kazali ste da se indirektno pogoduje duhanskoj industriji zato što se sad omogućuje prodaja i na tržnicama, sajmovima itd., ali to je i dobro jer ćemo povećat prodaju, povećat će se proizvodnja. Ako je cilj povećanje proizvodnje duhanskih proizvoda pa nemojmo se onda ograničiti samo na tržnice, sajmove. Hajmo onda to dopustiti na semaforima, uz odmorišta na autocestama, u školama, vrtićima, ljekarnama pa ćemo imati više prodajnih mjesta pa ćemo još više prodavati duhanskih proizvoda. A što se tiče Carinske uprave nisam ni rekao niti mislim da Carinska uprava pogoduje duhanskoj industriji. Duhanskoj industriji to je pokazano i potvrđeno. Najviše se pogodovalo među političkim elitama i ima za to tisuće dokaza, a jedan sada, spomenuo sam benzinske crpke. Nedavno sam na jednoj benzinskoj crpki inzistirao da u knjigu žalbe upišem da maknu cjenik cigareta koji ne možete platiti račun jer vam je pred očima i pred nosom. Reklama. Niti možete u knjigu žalbe upisati, niti možete uslikati pa nekome prijaviti. Ne i to traje već dvije godine na svakoj benzinskoj crpki na kojoj sam. Hoćete da vam kažem na kojim benzinskim crpkama to drže? Hoćete platiti račun za benzin i ja moram čitati cigarete i koja je cijena cigareta. To nije reklama. Pa kako tom teroru stat na kraj više? Moje dijete ne može kupit čokoladu da ne gleda vrste cigareta. Ja ne želim da moje dijete vidi cigaretu u životu, a kamoli da je puši jer je to zlo, a reklama je zabranjena i nikako, nema institucije koja će to eliminirati. Reći ću vam sada na kojoj benzinskoj crpki.
Igor Rađenović, odgovor na repliku.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Da recite mi gospodine Mariću, ja ću odmah proslijediti mail ministru zdravlja jer po Zakonu o ograničavanju uporabe duhanskih proizvoda Inspekcija Ministarstva zdravlja upravo to sprječava i odmah ćemo vidjeti što i kako možemo napraviti ako se radi o sustavnom kršenju zakona i ukoliko se radi o nekom lancu. Ja vjerujem da će kolege iz Ministarstva zdravlja to spriječiti, jer je to Zakonom o ograničavanju uporabe duhanskih proizvoda zabranjeno. Nadležna Inspekcija Ministarstva zdravlja da to na na taj način čini i koliko ja znam rade to dosta revnosno. Evo mene je iznenadilo ja nisam vidio kada sam točio gorivo, recite dapače ako se radi o nekom lancu. Ako se radi osobito o nekom lancu napravit ćemo neku kvalitetniju akciju i opandrčiti ih po džepu. Ne znam koliko na pamet stvarno kolike su predviđene kazne oko toga. Kažem zakon je iz resora Ministarstva zdravlja, ali vidjet ćemo. Dapače, idemo. Znate da ja često znam govoriti puno je zakona u RH ali je problem u njihovom provođenju. Što se tiče provođenja da, evo samo prošle godine 24 tone rezanog duhana, ilegalno rezanog duhana bez markica je ulovljeno. Sad te 24 tone pomnožite sa ovim ciframa nije zanemariva cifra s jedne strane. S druge strane nismo ulovili sve, zasigurno nismo ulovili sve. Neću uopće pokušati kalkulirati o tome koliko smo ulovili, ali očigledno to tržište postoji. Pretpostavka da ga presiječemo je kvalitetnija i bolja kontrola samog duhanskog lista. Govorio je o tome bivši ministar financija. Prema tome, treba nam malo ovlasti i da ovo u startu da tako kažem presiječemo i onda ćemo puno efikasnije presječi cijelu priču. Što se tiče trgovine na samim tržnicama, dakle legalna trgovina to su objekti koji jesu. Znači ništa se ne omogućava, dakle ispod stola nego u legalnim objektima, trgovinama koje se nalaze na tržištu, dućanima. Primjerice dućan Konzuma na tržnici zašto ne bi prodavao a nalazi se na tržnici ili na skupovima, na velikim sajmovima. Znači legalalan prodavatelj. Recimo u Kninu na koncertu zašto ne bi prodavali cigarete ako legalno inače to poštuje. Nadam se da ćete mi oprostiti ovu 21 sekundu što sam pretjerao, ali gospodinu Mariću sam detaljno i kvalitetno vjerujem i u mikrofon objasnio zašto ove izmjene zakona. Hvala vam lijepa i ispričavam se još jednom za 33 sekunde. Hvala lijepa.
Dok ja zaključim vi ćete nastaviti razgovor. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo naknadno. Kolegice i kolege, sutra ćemo nastaviti u 9,30 sa Konačnim prijedlogom zakona o izmjenama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave. Hvala lijepa. Laku noć!
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 895. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandmane su podnijeli Klub zastupnika IDS-a, Nezavisni zastupnik Furio Radin, Klub zastupnika HDZ-a i poštovani zastupnik Goran Marić. Igor Rađenović, zamjenik ministra. Molim, poštovani kolega Rađenović idemo po redu. Klub zastupnika IDS-a i Nezavisni zastupnik Furio Radin, amandman.
Amandman br. 1 Kluba zastupnika IDS-a i Nezavisnog zastupnika Radina se ne prihvaća. Naime, opći princip Zakona o trošarinama je da se na jedinstven način uređuje rok plaćanja nastale trošarinske obveze za sve trošarinske obveznike neovisno o tome o kojoj kategoriji trošarinskih proizvoda se radi. Taj princip polazi od pravila da se rok plaćanja porezne obveze vezuje uz vrstu poreznog oblika a ne uz pojedinu vrstu predmeta oporezivanja tim poreznim oblikom. U tom smislu sadašnje rješenje zakona je konzistentno, držimo da je ono konzistentno te stoga ne možemo prihvatiti amandman.
Hvala lijepa. U ime podnositelja amandmana?
Pa evo mi smo samo ovim amandmanom zapravo htjeli pomoći održavanju poslovanja i povećanju konkurentnosti potrošača stoga molim glasanje o amandmanu.
Hvala lijepa kolega Sponza. Glasovat ćemo o amandmanu kluba zastupnika kojeg Vlada ne prihvaća. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman nije dobio potrebnu većinu, 32 za, 3 suzdržana i 70 glasova protiv. Idemo na amandman Kluba zastupnika HDZ-a.
Amandman Kluba zastupnika HDZ-a je gotovo istovjetan ovome amandmanu, jedino što uključuje i pivo, ali dozvolite da samo dopunim. Dakle obrazloženje važi kao i za prvi, a jedina dopuna vezano iz obrazloženja dakle prvog amandmana trošarine važe za sve sudionike na tržištu pa na taj način i za uvozna pića i ne podižu konkurentnost u odnosu na domaće proizvođače u odnosu na neke druge. Prema tome, sa te strane ne bi imali efekt. Efekt bi bio jedino pomak u likvidnosti za državni proračun pa s te strane kažem ne prihvaćamo nijedan ni drugi amandman.
U ime podnositelja amandmana očitovanje? Ništa? Klub HDZ-a? Tražite glasovanje? Pa tako recite, dovoljno. Molim glasujte o amandmanu Kluba zastupnika HDZ-a kojeg Vlada ne prihvaća. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman nije dobio potrebnu većinu, 29 glasova za, ništa suzdržanih i 73 glasa protiv. Prelazimo na amandman poštovanog zastupnika Gorana Marića.
Amandman br. 3 poštovanog zastupnika Marića također ne prihvaćamo uz obrazloženje da rok plaćanje trošarine za trošarinske obveznike duhanskih prerađevina je jednak kao i za druge trošarinske obveznike, tj. 30 dana od dana nastanka trošarinske obveze. Obzirom da na sustav označavanja fiskalnim markicama tim obveznicima je dodatno u odnosu na ove druge nametnuta i obveza da Carinskoj upravi najkasnije istekom 60 dana a računajući od dana preuzimanja markica dostave obrazac dnevnog utroška markica te tada nastaje i trošarinska obveza, a ona se također plaća u roku 30 dana. U praksi to znači da se u svakom slučaju najkasnije u roku od 90 dana mora platiti dakle od dana preuzimanja markica mora platiti trošarina. Skraćivanjem tog roka kao što predlaže amandman gospodina zastupnika bi rok od 60 dana za podnošenje dnevnog dakle utroška markica ne ocjenjujemo opravdanim i potrebnim budući da u navedenom periodu od 60 dana u praksi, dakle od dana preuzimanja markica, bi proizvođači mogli te neutrošene markice vratiti carinskoj upravi uz dodatno administriranje i obveznika i same carinske uprave a sve to bilo bi bez učinka na povećanje dinamike prihoda te stoga ne možemo prihvatiti ovaj amandman.
Podnositelj amandmana poštovani zastupnik Goran Marić.
Hvala lijepa. Treba razumjeti da nisu svi sektori u istoj, u istim okolnostima. Ovdje je riječ o sektoru koji posluje u okolnostima kakve nisu imali ni najomiljeniji socijalistički giganti u najcrnjim komunističkim danima. Ovdje je riječ o sektoru koji ne zna što znači ne naplatiti, o sektoru koji ne za što znači tržište. Nađite mi jednoga poduzetnika ili tržišnog sudionika koji pregovara sa tim sektorom? S njima nema pregovora, oni ne znaju što znači razgovarati o cijeni, što znači razgovarati o rokovima plaćanja, što znači razgovarati o osiguranju plaćanja, oni ne znaju što znači žiro račun na kojem nema najmanje 100 milijuna kuna, oni nikada nisu naplatili a da nisu tek poslije toga plaćali. Vi odobravate 90 dana najdulji rok onima koji od kamata na štednju su isplatili darivanju najomiljeniju i najdragocjeniju nacionalnu tvrtku. Jeste li vi, kažete jučer i vaš suradnik pitat ćemo ih jel pristaju na smanjenje, jeste li vi narod hrvatski pitali pristaju li na poskupljenje 30% električne energije, 30% plina, na povećanje PDV-a? A vi kažete nama tko odlučuje o ovim 90 ili 60 dana? Mi ili oni? Vi nama kažu oni odlučuju o tome. Slušate, ne slušate što misli narod ali slušate što vam monopolist kaže. I tražim glasovanje da vidimo tko i nadalje želi pogodovati onima koji 25 godina uživaju u monopolističkoj kupki. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Molim glasujte o amandmanu poštovanog zastupnika Gorana Marića kojeg Vlada ne prihvaća. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da amandman nije dobio potrebnu većinu. 35 glasova za, 4 glasa suzdržanih i 67 glasova protiv. Iscrpili smo listu amandmana. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 97 glasova za, 6 suzdržanih i ništa protiv donesen zakon P.Z.E.BR.895 u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanom. Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici u Hrvatskom saboru nastavljamo u plenarnom zasjedanju 19. izvanrednu sjednicu Hrvatskog sabora sa utvrđenim dnevnim redom. Na redu je 4. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 896; Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog zakona ste primili. U skladu sa člankom 204. Poslovnika Hrvatskog sabora hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave u skladu sa člankom 197. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za regionalni razvoj i fondove EU, Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ovih radnih tijela primili ste na sjednici. Želi li predstavnik predlagateljice dodatno obrazložiti prijedlog? Molim?