Poštovane dame i gospodo, poštovani poslanici, ima nas 22. Otvaram 48. sjednicu Predstavničkog doma. Dakle, ja vas još jedanput pozdravljam. Mi smo sjednicu zakazali u 9,00 sati iz razloga što imamo ograničeno vrijeme zbog sutrašnjeg seminara koji će se održati ovdje i molim vas da budemo što ekspeditivniji da bismo mogli do 17,00 sati danas završiti. Odsustvo sa sjednice su pravdali Jovan Todorović i Mehmed Suljkanović iz zdravstvenih razloga. Jedan broj poslanika je najavio da će kasniti, evo neki su već i stigli, tako da mogu konstatirati da imamo kvorum i da možemo punopravno raditi i odlučivati. Dakle, u skladu sa praksom koju smo uveli, želim vas informirati o materijalima, odnosno vašim inicijativama koje smo do sada dobili. Dakle, vezano za liberalizaciju viznog režima po zahtjevu naše komisije, mi danas imamo i na dnevnom redu ovaj materijal vezan za ispunjavanje ovih uslova. Također, naknadno Interresorna radna grupa za pregovore o liberalizaciji viznog režima je dostavila Izvještaj o radu Interresorne radne grupe, Izvještaj o odvijanju dijaloga za liberalizaciju viznog režima sa Evropskom komisijom sa pregledom trenutnog stanja ispunjavanja zahtjeva iz Mape puta za liberalizaciju viznog režima. Nadam se da ste ove dodatne materijale također dobili. Imate uz ovaj izvještaj četiri priloga. Radi se o obimnom materijalu pa smo obavijestili i klubove i Zajedničku komisiju za evropske integracije da se ovi materijali po potrebi mogu pogledati, odnosno izvršiti uvid u Pisarnici, a po zahtijevu mogu se i u elektronskoj formi dostaviti. U skladu s vašim inicijativama i zahtjevima, od Vijeća ministara dobili smo materijale pod nazivom 'Prvi kvartalni pregled realizacija aktivnosti iz Akcionog plana za realizaciju prioriteta iz dokumenta Evropsko partnerstvo BiH' i 'Razrada Akcionog plana za provođenje Privremenog sporazuma i Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju' i 'Izvještaj o stanju provođenja obaveza Privremenog sporazuma i Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju'. Dakle, također se radi o materijalu kojeg smo tražili od Vijeća ministara na inicijativu Zajedničke komisije za evropske integracije. Dakle, ovaj materijal će nakon procedure komisijske faze također biti ovdje kao predmet naše rasprave. 2 Kad je riječ o Izvještaju o radu Vijeća ministara, Vijeće ministara je, doduše sa zakašnjenjem, svoju obavezu izvršilo i dostavilo Izvještaj o radu, međutim naše komisije nisu završile rad. Svega četiri komisije su razmatrale ovaj izvještaj, dale mišljenja. Ja ponovno upozoravam predsjednike komisija na njihovu obavezu da razmatraju i daju mišljenje o ovom Izvještaju o radu Vijeća ministara, kako bismo ga mogli uvrstiti na prvu narednu sjednicu Predstavničkog doma. I, na kraju, nešto u vezi dnevnog reda. Dakle, skinute su tačke 9. i 10. Govorim o onim ranijim pozivima koje ste dobijali. Radi se o prijedlozima izmjena i dopuna Zakona o odbrani i Zakona o službi u Oružanim snagama BiH. Razlog je što je Zajednička komisija za odbranu i sigurnost podnijela Kolegiju Zahtjev za produženje roka za dostavljanje izvještaja. Radi se o prvom zahtjevu i Kolegij je udovoljio. Za Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Agenciji za rad i zapošljavanje Ustavnopravna komisija je ponovno zatražila produženje roka, pa smo zbog toga skinuli 5. tačku prijedloga dnevnog reda, a u dnevni red smo, u skladu sa članom 111. stav (6) uvrstili izjašnjavanje Doma o Zahtjevu za produženje roka, što je sada 9. tačka dnevnog reda. To je po Poslovniku. U dnevni red su uvrštene tri tačke koje su ispunile poslovničke uslove za razmatranje. Radi se o 'Inicijativi poslanika Martina Raguža i Vinka Zorića za formiranje radne grupe za izradu teksta novog ustava BiH', 'Plan aktivnosti za ispunjavanje obaveza iz preporuka Evropske komisije u vezi Mape puta za liberalizaciju viznog režima za građane BiH' i 'Imenovanje dva člana Ureda za razmatranje žalbi iz reda stručnjaka Upravnog prava'. Predlagač je Vijeće ministara. I posljednja tačka je proširena. Uvrstili smo još tri sporazuma koji su stigli nakon otpreme poziva i nadležna Komisija za vanjske poslove je uvrstila u dnevni red svoje sjednice koja je jučer održana i mišljenja ste, nadam se, na klupe dobili. I imamo promjenu redoslijeda. Naime, greškom je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Izvozno-kreditne agencije BiH stavljen među druga čitanja a radi se o prvom čitanju ovog prijedloga zakona. Molim vas da ovo uvažite, naravno, uz izvinjenje. Na klupe ste, nadam se, dobili konačan izgled dnevnog reda na način kako sam ja ovdje pokušao da pojasnim. Dakle otvaram raspravu o dnevnom redu. Izvolite. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu i konstatiram da ... 48. sjednica Predstavničkog doma ima sljedeći
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Članovi Vijeća ministara, kolegice i kolege poslanici, ja imam komentar na ova dva odgovora koja sam dobio. Prvo je komentar na pitanje koje sam dobio sa 46. sjednice ovog doma, a radi se o Projektu plinifikacije Unsko-sanskog kantona i želio bih da pohvalim napore koje radi BH-Gas na realizaciji ovog projekta. Taj odgovor sam dobio i s njim sam zadovoljan. 5 Međutim, ja sam isto pitanje postavio i Federalnom ministarstvu industrije, energetike i rudarstva. Nisam dobio taj odgovor. Ostajem kod tog pitanja i tražim odgovor i od nadležnog ministarstva. Drugi komentar je na ... odgovor na pitanje koje sam postavio na ... sjednici, a radi se o uspostavljanju operativnog tijela koje će imati ovlasti da odobrava programe državne pomoći ili potpore sa nivoa BiH kao jedan od uvjeta realizacije Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Ovdje sam dobio odgovor i želim da konstatiram jedno stanje da ovo ministarstvo nakon formiranja radne grupe dvije i po godine od formiranja radne grupe, koja je imala zadatak da pripremi prijedlog zakona, taj zakon još uvijek nije pripremljen, a ta radna grupa u ovom ili u kojem sastavu se konstantno ponavlja njen mandat. Smatram ovo nedopustivim i cijenim da je ovo direktno ugrožavanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i naših obaveza koje proizilaze iz tog ugovora, s tim da se iz ovog odgovora zaista može vidjeti da postoji jedna blokada donošenja tog zakona od strane pojedinih članova u toj radnoj grupi, a na Vijeću ministara je da te stvari otkloni. Ja se nadam da će, kao što je ovdje i navedeno, u što skorijem periodu, ne piše kojem, sazvati opet radnu grupu i ponuditi ... prijedlog ovog teksta zakona.
Lazar Prodanović, komentar.
Gospodine predsjedavajući, uvažene koleginice i kolege poslanici, poštovani svi prisutni. Ja sam zadovoljan odgovorom koji mi je dostavljen od Savjeta ministara na moje poslaničko pitanje, a odnosilo se na status Odjeljenja Pravnog fakulteta Univerziteta Sarajevo – Odjeljenje u Tuzli. Ali nisam zadovoljan sa onim što je učinjeno u kontekstu ovog što je izneseno u ovim odgovorima od Tuzlanskog kantona, ... odgovarajućih ministarstava i Kantona Sarajevo i Pravnog fakulteta Univerziteta u Sarajevu. Dakle, ja insistiram da se ovaj sporazum koji je potpisan septembra mjeseca 2006. godine od Univerziteta u Tuzli, Pravnog fakulteta u Sarajevu i Vlade Tuzlanskog kantona u cjelini ispoštuje. Tim sporazumom je bilo predviđeno da od školske 2006. na 2007. na 2008. Odjeljenje Pravnog fakulteta Sarajevo iz Sarajeva u Tuzli neće upisivati studente. Dakle, nema nikakvog opravdanja za dalje (već dvije školske godine) upisivanje na tom odjeljenju i bilo kakvo tumačenje od ove visokoškolske ustanove i Ministarstva nauke Kantona Sarajevo, nema opravdanja. Nema potrebe da dvije visokoškolske ustanove koje pripadaju javnim ustanovama, u ovom slučaju Univerzitetu u Tuzli i Univerzitetu u Sarajevu, u istom gradu imaju dva identična fakulteta. Hvala.
Denis Bećirović, komentar. 6
Uvaženi predsjedavajući, cijenjeni gosti, ja sam na 44. sjednici postavio pitanje: 'Da li je tačno da je predsjedavajući Vijeća ministara BiH Nikola Špirić u vremenu teške ekonomske krize koja zahvata sve više BiH kupio skupocjeni auto i kolika je tačna cijena tog auta.' Na ovo pitanje dobio sam odgovor i nezadovoljan sam sa ovim odgovorom. Naime, između ostalog, u tom odgovoru stoji da navedeni automobil, kako stoji u odgovoru, nije kupio predsjedavajući Vijeća ministara, već je nabavku automobila izvršio Generalni sekretarijat Savjeta ministara za potrebe predsjedavajućeg. Ja mislim da na ovakav način ne treba odgovarati poslanicima. Ovo je zaista i tragično i komično kakve odgovore dobijamo ovdje na Parlamentu. Međutim, na konkretno moje postavljeno pitanje stoji ovakav odgovor: 'Na tender su se javila tri dobavljača, te je izabran najpovoljniji ponuđač koji je ponudio najnižu cijenu.' Ponavljam, moje pitanje je glasilo 'kolika je tačna cijena tog auta' , a ovdje u odgovoru, ponovo, evo, dolazi odgovor tipa 'ponuđena je najniža cijena'. Dakle, obnavljam pitanje i tražim da nam se javno kaže koliko je koštao taj automobil. Hvala.
Šefik Džaferović, komentar.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, ja sam postavio pitanje Vijeću ministara: 'Kada će se u parlamentarnu proceduru konačno uputiti prijedlog zakona o obligacionim odnosima i prijedlog zakona o svojinsko-pravnim odnosima.' Odgovor na pitanje sam dobio i ja mogu reći da sam zadovoljan odgovorom na moje postavljeno pitanje, s tim što bih želio reći samo kratko da očekujem zaista da u prvoj polovini ove godine zakon o obligacionim odnosima dođe u parlamentarnu proceduru, a da do konca marta bude završena njegova verzija sa komentarom i da bude dat u fazu javnih konsultacija, kako se to navodi ovdje u odgovoru na pitanje. I drugo, da sam rastužen činjenicom koju sam saznao iz odgovora da niti Ministarstvo pravde, a niti Vijeće ministara nemaju u svom programu rada plan da izrade prijedlog zakona o svojinsko-pravnim odnosima. Ja ih pozivam da to pod hitno ugrade u svoj plan rada. Ovdje je ministar pravde gospodin Čolak, to je zakon koji je neophodno potreban BiH i evo ja mu predlažem, odmah predlažem, ako treba da iza toga stane i ovaj dom, da se krene sa aktivnostima oko izrade zakona o svojinsko-pravnim odnosima BiH. Bez tog zakona, kao i zakona o obligacionim odnosima nema jedinstvenog bosanskohercegovačkog tržišta, nema slobodnog prometa robe, ljudi i kapitala. To ministar Čolak kao ministar pravde, vrsni pravnik, sasvim sigurno zna i ja molim da se odmah uđe u te aktivnosti. Toliko, hvala vam. 7
Ja nemam više prijavljenih za komentar. Zaključujem komentare i otvaram nova poslanička pitanja. Gospodin Živković.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Uvaženi ministri, kolegice i kolege poslanici, kratko pitanje upućujem Predsjedništvu BiH: 'Zašto se kasni sa imenovanjem šest ambasadora?' Radi se o pozicijama koje, prema dogovoru, pripadaju osobama iz bošnjačkog naroda, kada se zna da nam DKP mreža ne funkcioniše najbolje, a čini mi se da ti kadrovi, pogotovo u zemljama kao što je Srbija, Kina, Pakistan i ostale zemlje, bi bili dobro došli. Znači, želim da saznam zašto se ne vrši imenovanje osoba, i to šest ambasadora iz bošnjačkog naroda?
Husein Nanić.
Zahvljujem se, predsjedavajući. Ja bih htio danas postaviti pitanje, odnosno tražiti informaciju od entitetskog ministarstva, tačnije Ministarstva saobraćaja i veza RS-a. 'Putem sredstava informisanja javnost je djelimično upoznata sa projektom izgradnje mreže autoputeva i brzih cesta u RS-u. S obzirom da se Unsko-sanski i Livanjski kanton najvećim dijelom graniči sa Republikom Hrvatskom i sa teritorijom RS-a, te da je preko teritorije RS-a najbliža komunikacija prema Sarajevu, tražim od resornog ministarstva da mi dostavi informaciju o planovima izgradnje autoputeva koji povezuju Unsko-sanski kanton sa Sarajevom i ostalim dijelom BiH, a posebno na onaj dio puta koji Bosanski Novi ili Novi Grad povezuje sa Banja Lukom do Doboja i dalje se veže na Koridor Vc, kao i plan izgradnje i putne povezanosti Splita u Republici Hrvatskoj sa Banja Lukom preko Livanjskog kantona.' Ovo su informacije koje su se u medijima mogle čuti o načinu na koji planira Vlada RS-a raditi projekt autoputeve i brzih cesta i s obzirom da značajnim dijelom dotiču se, graniči teritorija Unsko-sanskog kantona i RS-a, ja želim na ovaj način inicirati i povezati aktivnosti koje rade Vlada RS-a sa vladama Unsko-sanskog i Livanjskog kantona, kako bi na bolji način i što brže krenuli u realizaciju ovih projekata.
Mirko Okolić 8
Uvaženi predsjedavajući, kolegice i kolege poslanici, poštovani članovi Savjeta ministara, međunarodnih organizacija, nevladinih organizacija, sredstava informisanja i dragi gosti, prije više od tri mjeseca, tačnije 9. 12. 2008. godine, Opština Doboj je Savjetu ministara BiH, odnosno Komisiji za državnu imovinu uputila akt sa prijedlogom da izuzme državnu imovinu od privremene zabrane. Razlog za isto je u tome što su Vlada RS-a i Opština Doboj potpisale Program stambenog zbrinjavanja porodica poginulih boraca i ratnih vojnih invalida od prve do četvrte kategorije Opštine Doboj. Potpisanim programom Opština Doboj je preuzela obavezu obezbjeđenja lokacije u urbanom dijelu grada i odobrenje za građenje. U postupku izdavanja odobrenja za građenje ispostavilo se da je od ukupne površine zemljišta na kome je predviđena gradnja jedan mali dio od samo 130 m2 površine u posjedu Željeznica RS-a ... Doboj. Zbog toga je potrebno da ova komisija, kao nadležna, izuzme pomenutih 130 m2 zemljišta državne imovine od privremene zabrane i tako omogući izdavanje dozvole za gradnju. Izdavanje dozvole za gradnju i početak radova već uveliko kasni, a populaciji koja treba da konačno dobije krov nad glavom i dalje se opstrukcijom odlaže. Kako opravdati reagovanje zainteresovanih da i pored urgencije i zakonski predviđenih rokova koji su odavno istekli još uvijek nema odgovora Komisije. Kako razumjeti njihova pitanja, citiram: 'Je li to možda zbog toga što stambeno zbrinjavanje upravo ovoj populaciji radi Vlada RS-a i Opština Doboj, i to upravo u Opštini Doboj, te da li bi do opstrukcije došlo da se isto radi možda u nekoj od opštine iz Federacije BiH?' Ja znam i razumijem da Komisija ovih dana ima pune ruke posla na osnovu prudskog zadatka, ali to nije razlog da život u drugim segmentima stane. Tim prije što Komisija na svojim redovnim sjednicama pod tačkom Razno isto može riješiti za nekoliko minuta. Moje pitanje Savjetu ministara BiH: 'Kada Komisija isto misli uzeti u razmatranje i dati odgovor, a ujedno i apel da Komisiji naloži da isto uradi u što kraćem roku, što u stvari i jeste suština. Odgovor tražim u pisanom obliku a po donošenju odluke Komisije zbog hitnosti stvari (iako to nije po Poslovniku, iako to nisu obavezni i uobičajeno) molim da, ako je to moguće, budem obaviješten telefonom ili e- mailom. U prilogu dostavljam dopis Opštine Doboj i izvod iz nadležnosti Komisije po kome je ona dužna da da ovo izuzeće.' Hvala lijepo.
Šemsudin Mehmedović.
Gospodo, predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti, ja imam dva kratka pitanja. Prvo je upućeno Vijeću ministara, odnosno Ministarstvu sigurnosti: 9 'Tražim da mi se dostavi sistematizacija radnih mjesta u DGS-u ili Graničnoj policiji sa brojčanim pokazateljima popunjenosti, sa posebnim osvrtom na nacionalnu strukturu zaposlenih, a posebno rukovodnih mjesta, uključivo i savjetnike.' A drugo je direktoru Granične policije ili DGS-a: 'Zamjenik direktora Alagić je suspendovan već 15 mjeseci, a da ga niko nije ni pozvao niti na bilo kakav razgovor, a po važećim propisima suspenzija može trajati do 12 mjeseci. Pitanje je: Šta direktor Granične policije kani uraditi po ovom pitanju? Hvala.
Sadik Bahtić.
Zahvaljujem. Ja ću ponovo postaviti pitanje za Vijeće ministara, smatram da će i moj kolega Jovičić također. 'Kada će Vijeće ministara, na osnovu zaključka Parlamenta i zaključka Kolegija, pripremiti i poslati Predstavničkom domu tačku koju smo nas dvojica inicirali da bude plenarna sjednica, pa smo poslije dogovorili da bude sjednica ovog doma: recesija, svjetska ekonomska kriza, uticaj na ekonomiju BiH i mjere za prevazilaženje krize. Obrazloženje: Znate da smo mi to poslali, Parlament je usvojio zaključak, Kolegij je dao Vijeću ministara, mislim da nema vremena za čekati. Vrijeme je za hitno djelovanje, građani i javnost, vjerujte to, ja znam da je Vijeće ministara održalo sjednicu, da je usvojilo neke mjere i da je Centralna banka također donijela dvije, međutim mislim da to nije dovoljno. Na terenu je drastična situacija. Vjerujte, kriza je ušla na svaki pedalj prostora cijele BiH i svakodnevno se implementira kroz pad kako domaćih tako i stranih investicija, pad izvoza, pad proizvodnje, pad doznaka. Radim u pošti, znam da je drastičan pad doznaka iz inostranstva. Znamo koliki su prihodi godišnje iz inostranstva. Pad nezaposlenosti, siromaštvo, suficit. Prihodi padaju na svim nivoima, PDV, budžeti su svugdje manji. Povećano nažalost je siromaštvo, bijeda, inflacija, nezaposlenost, dugovi, deficit, troškovi života, pa čak imamo povećani broj samoubistava u BiH zbog ekonomske krize. Mislim da trebaju hitne mjere BiH vlasti, a još uvijek je bez odgovora. Treba da bude ta sjednica na koju će se pozvati komplet Vijeće ministara i Fiskalni savjet i entitetski premijer, takav je bio zaključak. Rizično je čekati, bojim se da požar ne zahvati, treba ga gasiti na vrijeme. Mi poslanici snosimo odgovornost. Nas građani pitaju i smatram da izvršni nosioci vlasti treba da pripreme tu tačku što hitnije, čekamo već par mjeseci, a građani pitaju šta gore radite, nama je svaki dan sve gore i gore i svaki dan dolazi do gašenja firmi. Toliko, hvala. 10
Slavko Jovičić.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi članovi Savjeta ministara, takođe i gosti, dame i gospodo kolege i kolegice, pa evo, gospodin Bahtić je već objasnio suštinu onoga što sam ja već prije pet mjeseci tražio, ali u ovoj zemlji možete svašta tražiti što je u interesu, kako mi kažemo, za narod i građane, neće se desiti. Zato ću danas samo ponoviti,
Izvolite.
nastaviću ja, dobro, ponoviću da je predsjednik SAD osam dana nakon inauguracije sazvao Kongres i rekao da je Amerika u teškoj recesiji, u teškim problemima. Nažalost, mi nemamo Obame, nema ko da sazove ni Parlament na ovaj način, kako mi tražimo, ali imamo veće probleme od Amerike. Pa čitate li vi, gospodo, zaista svi mi zajedno, čitamo li mi novine? Štrajkuju ovdje radnici, štrajkuju ondje, neće biti penzija, hoće li biti penzija!? Šta se dešava? Hoćemo li mi? Evo, pet mjeseci kako sam podnio inicijativu, niko ništa. Nikoga ne plašim, večeras sam gost „Teme dana“ na BH televiziji.
Ja bih te zamolio da se tamo malo okreneš prema tamo da gledaš, ne prema meni.
Ma okrećem se ja stalno i stalno ih srećem. Gospodo iz Savjeta ministara, nažalost, nemam ovlaštenja da vam narednim da dođete da ovo pripremite, evo nemam, ali vas molim kao prijatelje koje uvažavam. Večeras sam gost „Teme dana“ na BH televiziji i znate šta im je tema: opet, plate poslanika, a već šesti put učestvujem na tu temu. Dakle, u fokusu je samo ovdje šta mi radimo kao poslanici. Uz ovu temu i inicijativu koju sam podnio – i zahvaljujem kolegi Bahtiću što smo našli zajednički kompromis da to zajedno ide jer nije važno ko je podnio – pridodajem još jedno: bezbjednost zemlje. Dakle, dvije glavne stvari, najvažnije za svaku zemlju jesu kako će narod preživjeti i hoće li narod biti bezbjedan. Ovu prvu nikad ne pominjem, jer ona je najvažnija i ona nema spora, put ka Evropi, euroatlantske integracije. Ali hoćemo li prvo, ljudi, ponavljam, preživjeti. Pa sam vas pitao kao prijatelje ima li iko mobilni telefon sem mene, zove li vas ova sirotinja da pita šta će biti s nama. Hoćemo li čekati ovdje, i prošla je više i ona narodna poslovica kuća gori, baba se iščešljava. Kuća je izgorila, nema kuće, izgorila kuća, a baba se češlja. Šta ćemo s babom? Mora opet neko je sebi staviti na leđa i teret pa održavati. Smijite se vi koliko god hoćete, ja pričam jezikom da me narod razumije. Znam ja naučiti ovdje frazu i malo bolju, pa znate, ako gledamo kroz prizmu regiona, ovu recesiju u kontekstu, šta sam ja sad rekao? Znate neću da pravim lakrdiju od Parlamenta. 11
Dajte to pitanje.
Pa neću da pravim lakrdiju, ali vas molim, ne znam više način na koji da uozbiljim naše institucije da se ovo riješi. Krećem na sjednicu Parlamenta, 50 ljudi: 'Hoće li biti, Slavuj, rat?' Vratim se sa Parlamenta: 'Jeste li donijeli ikakvu odluku, hoće li nam biti bolje, hoćemo li preživjeti?' Šta drugo da odgovaram? To je suština.
Ja se nadam, kad je riječ o ratu, da im kažeš da neće biti. Ja sam propustio da u uvodu kažem da smo u nekoliko navrata intervenirali, tražili, urgirali da Vijeće ministara konačno dostavi osnovu za takvu vrstu rasprave. Dakle, jednu vrstu materijala, jednu vrstu analize stanja i prijedlog mjera. Mi iz štampe tačno čujemo da se nešto tu radi, ali još uvijek nemamo taj materijal i ja stvarno molim, predsjedavajućeg nema, ali evo imaju zamjenici, da se uozbilji ova cijela stvar. Što se tiče ovog drugog materijala, također je on u planu. Inicijativa postoji da se ovdje razmatra, međutim još uvijek od nadležne komisije nismo dobili odgovarajući materijal koji bi bio osnova za raspravu. Mi ćemo ponovno uložiti, gospodine Jovičiću, dodatne napore, tražiti da što prije te dvije jako važne stvari budu predmet ovdje rasprave. Sljedeće pitanje: Azra Alajbegović.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo, ja imam jedno kratko pitanje Ministarstvu vanjskih poslova BiH i Ministarstvu odbrane BiH, a ono glasi: 'Koji su problemi vezani za izvještavanje i ispunjavanje međunarodnih obaveza BiH u okviru UN-a i OSCE-a i molila bih da mi se u odgovoru dostavi akcent vezan za koordinaciju vezano za ovo izvještavanje ova dva resorna ministarstva.' I drugo, vrlo kratko pitanje Ministarstvu civilnih poslova: 'Koji je bio zakonski osnov da se uradi legislativni okvir za uspostavljanje Regionalnog centra za saradnju o mentalnom zdravlju od vlasti BiH, s obzirom da ista deklaracija nije prošla proces certifikacije.' Hvala lijepo.
Željko Kuzmanović.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, uvaženi gosti, povodom nedavne izjave mog uvaženog kolege Adema Huskića date u jednom sarajevskom dnevnom listu po 12 kojem su srpski poslanici glasali protiv usvajanja Zakona o oružju kako bi se dozvolilo naoružavanje paravojnih formacija, osjećam potrebu da postavim pitanje Ministarstvu bezbjednosti, nadležnim agencijama i entitetskom Ministarstvu unutrašnjih poslova: 'Da li imaju saznanja ili informaciju o postojanju paravojnih formacija na teritoriji BiH i RS-a i ukoliko te formacije zaista postoje koje se akcije poduzimaju u suzbijanju istih?' Po dobijanju odgovora od nadležnih institucija zadržavam pravo da dam komentar na izjavu uvaženog kolege.
Prodanović Lazar.
Uvaženi gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege poslanici, poštovani ministri, moje pitanje upućeno je Agenciji za državnu službu BiH.
Molim vas malo pažnje.
Želim da mi se dostavi: 'Koliki broj je zaposlenih službenika u prošloj godini primljen putem konkursa Agencije za državnu službu i u kojim institucijama i koliko je od tog broja ranije radilo na radnim mjestima za koje je kasnije raspisan konkurs?' Naime, u javnosti su često prisutne određene informacije, ili možda to nije tačno, da veliki broj mjesta na koje se formalno raspiše konkurs prethodno su čak po par godina ili po nekoliko mjeseci zaposleni radnici koji su na određeno, nakon toga se prevode putem formalnog konkursa, tako da oni koji konkurišu budu često obmanuti sa ovakvim načinom i postupcima. Da bismo otklonili ovu dilemu, ja bih molio: Koliko od ukupnog broja prošle godine primljenih putem konkursa Agencije za državnu službu se zatekao u tim institucijama na tim radnim mjestima? Hvala vam.
Rifat Dolić.
Gospodo, predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege, uvaženi gosti, ja imam dva poslanička pitanja. Prvo pitanje je Vijeću ministara BiH: 'Koliki je broj i kakva je predmetna personalna i druga struktura tužbi koje se protiv BiH vode pred Evropskim sudom za ljudska prava u Strazburu i koliko u prosjeku traje procesuiranje tih tužbi?' 13 Ovo pitanje postavljam iz razloga što se o istom u javnosti iznose različiti podaci, čak i od oficijelnih predstavnika institucija BiH i što nije predmet ozbiljnih analiza podataka da BiH spada među pet zemalja u svijetu čiji građani i pravna lica najčešće tuže svoju državu ovoj međunarodnoj instituciji za zaštitu ljudskih prava. Drugo pitanje je ministru pravde u Vijeću ministara BiH: 'Koliki je broj i kolika je finansijska vrijednost pravomoćnih presuda sudova u BiH na teret Budžeta institucija BiH na svim nivoima, čije izvršenje je odloženo sukladno donesenim entitetskim zakonima o odlaganju izvršavanja pravomoćnih presuda i neodrživoj pravnoj inovaciji ako njihovo izvršenje ugrožava funkcioniranje institucija vlasti? Koliko su ovim odlaganjem izvršenja pravomoćnih presuda ugroženi ljudska prava i pravni sistem u BiH i u kojoj mjeri je prisutna opasnost zloupotrebe ovakvih zakonskih odredbi od institucija vlasti u BiH?' Poznato mi je da je u Federaciji BiH donesen Zakon o odlaganju izvršenja pravomoćnih presuda sudova u BiH sa famoznom pravnom konstrukcijom: ako njihovo izvršenje ugrožava funkcioniranje institucija vlasti, a pretpostavljam da je sličan zakon donesen u RS-u. Osobno ove zakone doživljavam kao neustavne i pogubne po ljudska prava i pravni sistem BiH. Ovakve pravne improvizacije, ne samo što krše prava i pravne norme već pružaju mogućnost za zloupotrebe i novi vid zaduživanja države BiH koji je već izvan bilo kakve kontrole. Pouzdano znam da je samo na teret Budžeta Unsko-sanskog kantona finansijska težina pravomoćnih presuda sa odloženim dejstvom preko 20 miliona KM plus pripadajuće kamate koje su dvostruko veće od bankovnih. Ako se uzme u obzir daljnji trend tužbi, svi nivoi vlasti u BiH, na čiji teret se odlažu izvršenja presuda i pripadajuća kamata po tom osnovu, procjenjuje se da je već danas težina ovih presuda nekoliko stotina miliona KM. Hvala lijepo.
Velimir Jukić.
Gospodine predsjedatelju, cijenjeni predstavnici Vijeća ministara, koleginice i kolege, ja imam dva pitanja. Upućena su Vijeću ministara. Prvo od njih jeste: 'Šta čini Vijeće ministara i resorna ministarstva na ubrazanju i završetku svih potrebnih pripremnih aktivnosti na završetku projektne dokumentacije i rješavanju imovinsko-pravnih poslova na Koridoru Vc, osiguranju sredstava za gradnju autoceste i operativno raspolaganje obećanih sredstava od cca 400 miliona eura od EBRD-a i drugih izvora?' I drugo pitanje: 'Ima li Vijeće ministara razrađen i prihvaćen model finansiranja gradnje autoceste na Koridoru Vc?' Kratko ću obrazložiti: Dakle, gradnja autoceste na Koridoru Vc od velike je važnosti za BiH, a naročito je njena važnost još i veća ako imamo na umu činjenicu ovog trenutka, odnosno ove ekonomske situacije, 14 odnosno opće recesije i mislim da je ovo pravo i pogodno vrijeme da se ono što je do sada obećano ili već na neki način osigurano od sredstava za gradnju ovog autoputa da se stavi u funkciju čim prije i da Vijeće ministara, ukoliko nije razradilo i prihvatilo model finansiranja ostatka ili većeg dijela sredstava za gradnju autoceste na ovom koridoru, da to uradi čim prije. Da o tome, naravno, obavi sve potrebne konsultacije, pripreme itd. i da obavijesti Parlamentarnu skupštinu BiH, jer ja smatram da ono što je započeto i urađeno je dobro. Međutim, isto smatram da dinamika, kojom se ovo sve skupa radi, nije zadovoljavajuća i zapravo nije mi jasno što se ovako dugo čeka i zašto se radovi ne inteziviraju. Mislim da je ovo tema koja je vrlo interesantna i, evo, sada još dodatno i aktualna i mislim da bi bilo dobro da se Parlament BiH upozna sa ovim svim aktivnostima a isto tako da čujemo i koji su planovi i kada možemo očekivati stvarno intenziviranje ovih radova, jer poznato je da ne samo naši građevinci nego inače mnoga privredna poduzeća u našoj zemlji upravo imaju nedostatak poslova. Ovim bi se, siguran sam, uposlilo osim građevinske operative i mnogo šire i da bi to bilo ipak jedno značajno ublažavanje ovih posljedica ove trenutne situacije koja sad je trenutna, međutim ja se bojim da neće biti tako kratkotrajna. I, svakako bi ovo bio veliki doprinos da se ipak da jedna injekcija i kroz investiranje i zapošljavanje domaćih kapaciteta.
Adem Huskić
Zahvaljujem. Ja imam vrlo kratko pitanje za predsjedavajućeg Vijeća ministara: 'Gospodine predsjedavajući, s obzirom da ste izjavili da postoje paralelizmi u institucijama BiH, molim Vas da mi odgovorite u kojim institucijama postoje paralelizmi, ko stoji iza tih paralelizama, na koji način se oni manifestiraju i šta ste poduzeli sa ciljem da eliminirate sve paralelizme u BiH?' Hvala.
Azra Hadžiahemtović.
Zahvaljujem, uvaženi predsjedavajući. Kolegice i kolege poslanici, članovi Vijeća ministara i gosti, evo, dozvolite da ja nemam poslaničko pitanje ali imam poslaničku inicijativu, kratko da pokrenem inicijativu za potpisivanje dva akta: potpisivanje Dodatnog protokola uz Krivičnopravnu konvenciju protiv korupcije (riječ je o dokumentu Vijeća Evrope) i potpisivanje Konvencije organizacije za ekonomsku saradnju i razvoj OECD o borbi protiv podmićivanja stranih javnih službenika. Obrazloženje: Potpisivanje navedena dva međunarodna dokumenta, između ostalog, navedeno je kao uslov za liberalizaciju viznog režima a što proizilazi iz preporuka Evropske komisije u vezi 15 Mape puta za liberalizaciju viznog režima BiH. S obzirom da Parlament u ovom domenu može imati ulogu,
Malo tišine molim vas, dajte upozorite novinare. AZRA
: s obzirom da Parlament u oblasti međunarodnih konvencija ima ulogu ili inicijative ili ratifikacije onog završnog čina, evo ja iniciram potpisivanje ova dva dokumenta koja su uslov za dalji postupak, između ostalog, je li, liberalizacije viznog režima. Hvala vam.
I ja još imam prijavljenog gospodina Lozančića i na ovaj način završavamo termin za današnja poslanička pitanja.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Dame i gospodo zastupnici, uvaženi članovi Vijeća ministara, gosti, ja ću postaviti jedno kratko pitanje Visokom sudbenom i tužiteljskom vijeću BiH: 'Kada ću dobiti odgovore na pitanja postavljena na 45. i 47. sjednici ovog doma? I jedno još kratko pitanje. Kako još uvijek mi nisu pružili odgovor na pitanje kako i temeljem kojih propisa i kriterija su sa svih čelnih pozicija u sudovima i tužiteljstvima BiH i entiteta isključili kadrove hrvatske nacionalnosti, sada postavljam pitanje: 'Kakva je uopće nacionalna struktura svih sudova i tužiteljstava u BiH, uključujući osnovne, odnosno općinske, kantonalne, odnosno okružne, entitetske, Sud i Tužiteljstvo BiH i je li ta struktura u skladu sa Ustavom BiH?' Hvala.
Evo, dakle ponavljam, završili smo vrijeme za poslanička pitanja. Idemo dalje. Tačka 3. Ad. 3. Izjašnjavanje o Prijedlogu zakona o zrakoplovstvu BiH (drugo čitanje) Samo da vas podsjetim. Mi smo na prošloj sjednici zaključkom odgodili izjašnjavanje. Dakle, rasprava je završena, nema rasprave. Ovo govorim podsjećanja radi. Dakle, glasat ćemo kada budemo glasali o svim ostalim tačkama dnevnog reda. 16 Idemo na tačku 4. Ad. 4. Izjašnjavanje o Prijedlogu zakona o Agenciji za pružanje usluga u zračnoj plovidbi BiH (drugo čitanje)
Niste ništa pogrešno kazali. S obzirom da smo mi prošli put govorili o razlozima, ja bih samo imao jedan prijedlog zaključka o kojem bi se izjasnili prije glasanja o ova dva zakona.
Kažite o čemu se radi.
'Predstavnički dom zahtijeva da se urgentno pristupi realizaciji zaključaka Savjeta ministara BiH sa 60. sjednice, održane 25. 9. 2008. godine, koji su doneseni uz Prijedlog zakona o Agenciji za pružanje usluga u vazdušnom saobraćaju BiH do okončanja zakonodavnog postupka u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH.' Ja bih molio samo da se prije glasanja izjasnimo o ovom zaključku. Ništa više.
Dakle, u terminu glasanja, da prije nego što glasamo, o tome će Dom odlučiti kada dođemo na vrijeme. Evo, gospodin Kalabić je najavio da će imati jedan prijedlog zaključka.
nije uključen mikrofon
Rasprava je završena, slažem se, gospodine Novakoviću, ali evo ja sam smatrao.
nije uključen mikrofon
Pa, evo o tome ćemo raspraviti. Završena je rasprava, tačno. Ok, ja vas molim za strpljenje. Evo, vidjet ćemo kako će se stvar dalje razvijati. Ja sam vas samo podsjetio kada je 17 riječ o tački 3. i 4. kako smo zaključili i ne mislim da je šteta što sam dao gospodinu Kalabiću riječ. Idemo na tačku 5. Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama BiH (drugo čitanje) Malo podsjećanja. Radi se o zakonu u drugom čitanju. Usvojen je na 45. sjednici. Izvještaj smo dobili 16. marta. Ustavnopravna komisija, mogli ste vidjeti iz Izvještaja, usvojila 10 amandmana i oni su, naravno, postali sastavni dio zakona. U plenarnoj fazi dva poslanika, dakle Milica Marković i Vinko Zorić, brane po dva amandmana na ovaj zakon. Otvaram raspravu u drugom čitanju. Izvolite. Imam prijavljeno: Halid Genjac.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, cijenjeni gosti, s obzirom da je Ustavnopravna komisija u rješavanju pitanja velikog broja amandmana koji su u značajnoj mjeri bili različiti, da tako kažem, imenovala jednu grupu u kojoj smo bili gospodin Prodanović, gospodin Velimir Jukić i ja, a ja sam tu grupu vodio, pa smo mi obavljali ta usaglašavanja, ja mislim da je potrebno da prije rasprave i prije ovih obnovljenih amandmana određena pojašnjenja kraća damo šta se u stvari oko tog zakona dešavalo. Dakle, namjera ovog Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama BiH je bila da se unaprijedi i skrati, na izvjestan način, procedura oko zapošljavanja i odabira kadrova i poboljšaju i unaprijedi selekcija kadrova, odnosno planiranje ljudskih resursa, ocjene rada i upravljanje učinkom kadrova u državnoj službi i naravno usaglašavanje sa drugim zakonima koji su u međuvremenu usvojeni u BiH. To su sve bili razlozi koji su u svim ovim oblastima tokom primjene Zakona uočeni kao nedostaci, manji ili veći, i kao potreba da se ti nedostaci otklone nastao je kao rezultat ovaj zakon. Kada je u pitanju pristup ove naše radne grupe, mi smo nastojali da vodimo računa o ciljevima zbog kojih je donesen ovaj zakon, dakle ovo unapređenje zapošljavanja, praćenje učinka, premještanja po institucijama, da sačuvamo ono što je ovaj prijedlog zakona dostigao, ali istovremeno i da sačuvamo, što je moguće više, dostignute standarde transparentnosti u zapošljavanju u državnoj službi u BiH i da usaglasimo, naravno, što je moguće kvalitetnije sa postojećim zakonima. Zbog toga smo mi usaglasili, otprilike, kao radna grupa, moram reći da smo usaglasili kao radna grupa ovih 10 amandmana. Jedan broj amandmana nismo razmatrali iz jednostavnog razloga što su podneseni na članove Zakona koje Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona ne tretira. Pa, u skladu sa pravilima koje mi imamo o izradi zakonodavnih dokumenata, 18 jednostavno, i u skladu sa ranijom praksom ti amandmani nisu se razmatrali. Ostale amandmane koji su dakle tretirali te članove, koje je dozvoljeno tretirati amandmanima, tretirali smo ravnopravno. Neke od njih, kao što se vidi, prihvatili, neke od njih nismo prihvatili. Ukratko, prihvatili smo Amandman I. i Amandman III. i Amandman V. koji se odnosi na usaglašavanje ovog zakona sa Zakonom o ravnopravnosti spolova. To su amandmani koje je podnio gospodin Zorić. Ta tri amandmana poboljšavaju tekst na način da usklađuju sa postojećim zakonom. Amandman II. – dakle govorim o amandmanima kako su poredani ovdje u ovom izvještaju – Amandman II. koji smo usvojili kao radna grupa se odnosi na član 3. jer članom 3. bio je izmijenjen odnos u komisijama za zapošljavanje, odnos u korist institucije u odnosu na Agenciju za državnu službu. Mi smo predložili da se taj odnos vrati i da se zadrži postojeći odnos u korist Agencije za državnu službu. U članu 13., član 13. smo izmijenili. Član 13. je predviđao uvođenje i pripravnika i zapošljavanje na određeno vrijeme koje je bilo u velikoj mjeri definisano i opisano na način da je moguće da pripravnik bez konkursa, nakon isteka pripravničkog staža, zaposli se u državnoj službi što smo procijenili da nije u skladu sa dostignutim standardima, pa smo član 13. izmijenili na način da se regulisalo zapošljavanje na određeno vrijeme. Pri tome smo, kao grupa, zajedno sa predstavnicima Ministarstva formulisali ovaj amandman, koji u stvari omogućava zapošljavanje na određeno vrijeme tamo gdje je to zaista potrebno, traži prethodno da se od Agencije za državnu službu traži mišljenje, da Agencija procijeni da li zaista ne postoji mogućnost unutar institucije da se poslovi pokriju. I, na taj način cijenimo da će se izvjestan red i izvjesno evidentiranje stanja u toj oblasti zapošljavanja na određeno vrijeme početi u većoj mjeri kvalitetnije evidentirati. Zatim smo u članu 14. predložili brisanje stava koji je predlagao da zaposleni državni službenik na probnom radu ne može konkurisati na druge konkurse koji se pojave u međuvremenu, cijeneći da bi to bilo ipak neka vrsta povrede osnovnih prava, da bi moglo biti sporno. I to su osnovne karakteristike ovog amandmana. Bio je još jedan amandman koji se tiče ove gender sezitivne oblasti i Zakona o ravnopravnosti spolova, koji je predlagao da se u članu koji tretira povrede službene dužnosti uvrsti i diskriminacija, te nasilje na osnovu spola ili spolne orijentacije, uznemiravanje na osnovu spola, sa predviđanjem novčane kazne za to djelo. Mi smo procijenili da ne bi bilo dobro da se disciplinske povrede, dakle povreda dužnosti, povreda službene dužnosti, da se djela iz povrede dužnosti i te karakterizacije pomiješaju sa djelima koja su u drugim zakonima ili će biti u drugim zakonima koji su u izradi inkriminisane kao krivična djela, da ne bi bilo to dobro da se mijenja, da se miješa zbog mogućih problema u sudskoj praksi. Na kraju, samo da zaključim, mislim da smo uspjeli od onoga što je od amandmana ponuđeno napraviti kompromis u prilog kvaliteta ovog zakona. I, mi smo zaključili i predložili smo Ustavnopravnoj komisiji, što je Ustavnopravna komisija i prihvatila da određen broj amandmana koji su podneseni a iz ovih proceduralnih razloga nisu mogli biti razmatrani da ukazuju, da postoji potreba da se ovaj proces usavršavanja ovog zakona i dalje nastavi i da postoji potreba da se i neki od ovih amandmana prilikom tog daljeg usaglašavanja i podizanja kvaliteta zakona uvaže. 19 Hvala.
Gospodine Genjac, evo ja sam shvatio da ste Vi praktično obrazložili Izvještaj Ustavnopravne komisije. Ovdje ima jedan zaključak na Ustavnopravnoj komisiji vezano za Ministarstvo pravde, pa bih molio predsjedavajućeg Ustavnopravne komisije, koji se prijavio, da nam objasni da li očekuje od Predstavničkog doma da obezbjeđuje ovu obavezu izvršenja ili će to ova komisija direktno sa Ministarstvom pravde. Ali evo, da se vratimo ... Dobro, da se vratimo, evo prijavila se podnosilac amandmana Milica Marković.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Poštovane kolege poslanici, članovi Vijeća ministara, uvaženi gosti, ja sam podnijela amandmane na Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama BiH na osnovu člana 109. Poslovnika Predstavničkog doma. S obzirom da su moji amandmani odbijeni, ja sam za današnji plenarni dio razmatranja podnijela iste ove amandmane, u skladu sa članom 118. stav (2) Poslovnika ovog doma. Naime, vodeći se principom da je cilj i namjera Vijeća ministara bila da se poveća kvalitet ovog zakona koji određuje pozicije i funkcije državnih službenika koji obavljaju važne i visoke dužnosti u našoj državi, to je bio i moj princip i kriterij i zato sam uložila dva amandmana na članove koje već tretira ovaj zakon o izmjenama i dopunama, a to je član 3. koji govori o izuzeću i u primjeni, to je moj prvi amandma. I drugi amandman koji se odnosi na član 15. koji se odnosi na ocjenu rada državnih službenika. Ja vjerujem da vi imate svi ove amandmane pred sobom, ali radi javnosti ja ću reći samo o čemu se radi. ... prvim amandmanom sam tražila da se u članu 3. u izuzeću primjene, u stavu (2) navede kada se govori o državnim službenicima koji su izuzeti iz primjene zakona: 'Sekretari domova, sekretar Zajedničke službe Parlamentarne skupštine BiH', dakle iza te rečenice da se doda: 'generalni sekretar Savjeta ministara, generalni sekretar Predsjedništva, sekretari ministara, pomoćnici ministara i direktora. Postupak izbora, mandat i ostale potrebne pojedinosti vezano za radni angažman i status prava i obaveza lica navedenih u stavu (2) utvrdiće se drugim aktima.' A drugi amandman odnosi se na ocjenu rada i ... u stavu (8) sam tražila da se mijenja i da on glasi: 'Ukoliko za vrijeme ukupnog trajanja zaposlenja dva puta ocjena rada bude negativna, državni službenik i rukovodeći državni službenik se razrješava dužnosti.' S obzirom da smo čuli već da je i Ustavnopravna komisija u razmatranju amandmana imala za cilj i imala kao kriterijum povećavanje efektivnosti, produktivnosti, profesionalnosti i konačno transparentnosti u radu ovih državnih službenika, evo da krenemo redom. Kada je riječ 20 o efektivnosti državnih službenika, koje sam ja tražila da se uvedu u ovaj zakon, dakle njihova pozicija i imenovanje i izbor, smatram da je u dosadašnjoj praksi, to je već opštepoznata stvar, da u pojedinim ministarstvima dolaskom novih ministara ili svejedno u Predsjedništvu, u drugim državnim institucijama BiH poznato je da dolaskom ministra novi ministar zatiče određenu garnituru pomoćnika ministara, zatiče sekretara koji jednostavno su ubijeđeni u potpuno sigurnu i neupitnu svoju poziciju na mjestu na kome se trenutno nalaze i da jednostavno ministar koji je došao, koji je otišao, njihova pozicija je neupitna, oni to znaju i oni se tako ponašaju. Iz toga proizilazi ponekad i neprofesionalan odnos u njihovom radu i odnos koji ne odgovara jednom državnom ministarstvu i na taj način se stvar utisak u javnosti da ljudi koji su jednom postavljeni na tako visoke državne funkcije mogu tu ostati do penzije, bez obzira kako radili svoj posao, da li ministar bio zadovoljan, da li je Parlament zadovoljan ili nije. Dakle, sve su to stvari koje za njih nemaju, uopšte ne razmišljaju o tome, a mislim da mi kao Parlament BiH trebamo da vodimo računa i o tome. Kada je riječ o transparentnosti, takođe smatram da za ovu grupu državnih službenika bi bilo potrebno i poželjno da postoji krajnja transparentnost u njihovom imenovanju, a to znači da se dovode putem instituta konkursa i da na taj način, kada budu postavljani, imenovani putem konkursa su jednostavno upozoreni da neko prati njihov rad i rezultate njihovog rada. Ja mislim da tu nema ništa loše. Samom činjenicom da u BiH je poznato da institut konkursa postoji za direktore jedne osnovne i srednje škole, što znači da je taj direktor upozoren: onog dana kada bude imenovan da će za četiri godine neko cijeniti njegov rad, njegove rezultate. Ukoliko ih nije zadovoljio, ispunio, neko će preduzeti određene mjere i dovesti drugu osobu na tu poziciju. Tako da iz svega ovoga moj stav i mišljenje da Ustavnopravna komisija nije odbila moje amandmane iz proceduralnih i formalnih razloga nego iz suštinskih razloga i zbog toga sam ja ponovo uložila ove amandmane smatrajući da ja nisam ovim amandmanskim djelovanjem izašla iz okvira amandmanskog djelovanja, s obzirom da smo čuli od gospodina Genjca koji je rekao da prema Jedinstvenim pravilima za izradu propisa moguće je djelovati amandmanima samo na članove koji su predmet izmjena i dopuna u zakonu. Predmet izmjena i dopuna u ovom zakonu je i član 3. i član 15. Ja sam tražila da se ovim stavovima neke stvari pojasne, da se preciziraju, da se jednostavno uvede jedna nova praksa u cilju kvaliteta, transparentnosti, efikasnosti, profesionalnosti i svega onoga što je poboljšano. Zato smatram da Komisija nije dobro uradila, mislim da nije trebala da odbije moje amandmane i da je na taj način, zapravo, tu je jedna pravna akrobatika pokazana da se izbjegne suština onoga što se traži ovim amandmanom, a to je da se po svaku cijenu neki ljudi koji su tu već postavljeni i dovedeni, imenovani, koji rade posao već kako rade, što može biti predmet analize i diskusije, da se tu zadrže, da ih niko odatle ne može ni pomjeriti, ni, na neki način, stvoriti nove uslove i mogućnost da to, možda, neka mlađa osoba, neka osoba kojoj je stalo do državne funkcije i do državne službe u državnim institucijama da da veći doprinos i veće rezultate. I, ja sam uložila ove amandmane i smatram da Parlament danas treba da se izjasni o ovim amandmanima. Ja imam i prijedlog jednog zaključka za Vijeće ministara, ukoliko amandmani budu odbijeni, pa evo, možete mi reći da li da ga sada saopštim ili u vrijeme kada bude. Ja tražim da ukoliko Parlament danas odbije amandmane koje sam ja predložila, u tom smislu, predlažem sljedeći zaključak: 'Zadužuje se Savjet ministara da do 1. maja 2009. godine u parlamentarnu proceduru po skraćenom postupku uputi Zakon o obavezama, pravima i dužnostima imenovanih lica koji će 21 obuhvatati generalne sekretare institucija, sekretare ministarstava, pomoćnike ministarstava, kojima će navedena lica biti imenovana od strane Savjeta ministara na period od pet godina.' To je Prijedlog zaključka o kome ću tražiti da se izjasnimo. Hvala.
Idemo dalje. Šefik Džaferović.
Gospodine predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege, osim izvornog teksta ovog zakona iz 2002. godine, ovo je deveta izmjena, koliko sam ja uspio da ih nabrojim. Zakon živi već sedam godina u pravnom sistemu BiH. Po njemu je organizirana državna služba, ne samo na nivou države nego na svim drugim nivoima vlasti, jer entitetski zakoni iz ove oblasti su zakoni koji su usklađeni sa ovim zakonom, to je bio jedan paket. I, mislim, glavna stvar koju treba kazati je da mi trebamo nastojati unaprijediti državnu službu na konceptu na kojem je ona zasnovana od 2002. godine, a ne nikako vraćati stvari nazad. Dakle, mora se posmatrati ukupan smisao i duh izvornog teksta Zakona i svega onoga što je uslijedilo kasnije kao njegova izmjena. Tačno je da su bili amandmani koji nisu prihvatljivi za Ustavnopravnu komisiju, jer odudaraju od ovih osnovnih principa i načela na kojima je zasnovan, inače, temeljni, izvorni tekst Zakona, ... nisu prihvaćeni. Neki od tih amandmana su i amandmani uvažene koleginice koja je govorila prije mene. A o ostalim stvarima vezano za rad Ustavnopravne komisije sa puno detalja vas je informirao član Ustavnopravne komisije gospodin Genjac koji je vodio ovu podgrupu, koja je radila na usaglašavanju ukupnog teksta amandmana, jer je tačno da postoje nekakva rješenja koja bi se možda i mogla prihvatiti, ali zbog Jedinstvenih pravila da se ne atakuje na članove temeljnog zakona, ako oni nisu u izmjenama, kao i zbog činjenice da su neki amandmani, zbog potrebe da se stvar učini konzistentnom u ukupnom pravnom sistemu BiH, ovdje prije svega mislim na neka krivična djela i prekršaje i to se odnosi na amandmane gospodina Vinka Zorića, potrebno ih je izučiti i uklopiti ih da bi stvar bila pravno konzistentna na odgovarajuće mjesto. Ministarstvo pravde je to brižljivo pratilo, dakle tu raspravu, ja sam uvjeren da će oni postupiti tako. Što se tiče pitanja kojeg ste vi postavili meni, članom 37. ovog zakona je propisano da se ovlašćuju obje komisije ustavnopravne, oba doma Parlamentarne skupštine, da sačine prečišćen tekst ovoga zakona i mi ćemo to uraditi. Mi smo već zadužili Ministarstvo pravde, računajući da ćemo dobiti ovlaštenje od Doma u samom zakonu, jer je član 37. to propisao, da napravimo prečišćen tekst. Ima samo jedna potreba, i zato sam ja najviše oko ovoga počeo da govorim: u samom tekstu zakona ne piše da i ova izmjena, koju ćemo danas napraviti, treba da bude dio prečišćenog teksta. Dakle, prečišćen tekst treba da se odnosi i na ovu izmjenu, ne samo na one prethodne koje su pobrojane. To je, dakle jedna stvar. I, ne smeta da se donese poseban zaključak da je to i ova izmjena i da se zaduži, naravno, onaj ko treba da se zaduži, ako treba i od Doma, ako nije dovoljno da to uradi samo Ustavnopravna komisija. Evo, ja kažem hajde da nije dovoljno, neka to bude zaključak Doma, 22 jači smo svakako sa zaključkom Doma nego samo sa zaključkom Ustavnopravne komisije, mada mislim da ne bi bilo problema nikakvih što se toga tiče u komunikaciji sa Ministarstvom pravde. Mi imamo zaista jednu izvanrednu komunikaciju sa Ministarstvom pravde. I, treća stvar koju sam htio da kažem povodom ovoga a odnosi se na Vaše uvodno izlaganje prilikom otvaranja ove sjednice, gospodine predsjedavajući, kada ste zamolili komisije da što prije dostavljaju svoje izvještaje kako bi Dom mogao da radi. Ja se slažem u potpunosti sa Vama, samo bih želio da obavijestim i Vas i Dom, ili da vas podsjetim samo da Ustavnopravna komisija kada dobije tekst određenog zakona ne ispušta to lako iz svojih ruku. Vidjeli smo, dakle vidjeli smo, ako to ispustimo i prepustimo samo običnom glasanju da to onda doživi sudbinu kakvu ne treba ovdje u ovom parlamentu i odlučili smo se da koristimo sve mogućnosti da imamo neki tekst koji je prihvatljiv i koji bi mogao proći ovdje u Domu, pa bih vas podsjetio da smo tako završili. Dakle, radimo nešto što možda i ne bi morali da radimo, nego jednostavno stvar bi mogli prepustiti tehnici i neka to propadne onda na Domu. Ali, ja bih podsjetio da je Zakon o visokom obrazovanju donesen, recimo, nakon jednog velikog napora od strane Ustavnopravne komisije i resornog ministarstva, Zakon o lijekovima, Zakon o maloljetnim izvršiocima krivičnih djela, Zakon o genetski modificiranim organizmima. Sve su to zakoni u kojima smo mi tražili i produženje rokova da bi završili ovaj posao. I zato vas molim da budete uviđavni kada tražimo produženje rokova, jer tražimo iz ovih razloga. Mogli smo mi i Zakon o Agenciji za rad i zapošljavanje danas staviti na dnevni red, formalno obaviti svoj dio posla i da on padne. Zakon o advokaturi, pogotovo. Tamo postoji jedan mali procent mogućnosti da ga donesemo, koliko ja vidim sada, i hoćemo da vidimo da li je moguće iskoristiti i taj procent. I u tom kontekstu tumačite ovo što se radi kada Ustavnopravna komisija podnosi zahtjev za produženje rokova. Toliko, hvala vam.
Nijednog trenutka na takve okolnosti nisam ni pomislio kada sam govorio. Ja se nadam da se mi potpuno razumijemo o čemu sam ja govorio. Ja sam govorio o nepostojanju kvoruma, o nedovoljno čestom sastajanju komisija, korištenju vremena itd. Ja sam samo o tome govorio. Apsolutno podrška naporima itd. Nije zabranjeno tri puta sedmično zasjedati, nema nikakvih problema. Velimir Jukić. Gospodine Jukiću, ja se izvinjavam, prva je replika danas gospodin Novaković, Ja sam, izvinjavam se, maločas preskočio dajući riječ gospodinu Džaferoviću.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, članovi Savjeta ministara, gosti, ja bih želio replicirati kolegici Marković. Naime, mnogo ranije smo mi definisali način amandmanskog djelovanja na pojedina zakonska rješenja i tada smo potpuno jasno utvrdili jedno tumačenje kojim se može djelovati samo na one odredbe koje su predmet zakona. Dakle, odredbe predviđene Amandmanom I. i II. nisu predmet, stavovi ti nisu bili predmet zakona, što naravno daje za pravo kolegici Marković da predloži i ona zakon o izmjenama i dopunama zakona koji će tretirati ove odredbe i onda da se bavimo ovim 23 odredbama. Ovo govorim u vezi s tim što odbijam svaku insinuaciju da su ovi amandmani odbijeni zbog toga što se neko želi zadržati na poslu ili zato što se nekoga ne želi primiti na posao, a on mlad i želi da bude u institucijama BiH, niti je to motiv, bar, mene kao člana Ustavnopravne komisije bio, niti će biti, nego jednostavno tumačenje koje je obavezujuće za sve članove Ustavnopravne komisije, i ne samo članove Ustavnopravne komisije nego i sve nas poslanike ovdje u Parlamentu. Dakle, nije bilo nikakvih drugih motiva osim ovih o kojima ja govorim. I, u skladu sa tim smatram da ovi amandmani ne mogu biti predmet izjašnjavanja na današnjoj sjednici. Dakle, ne mogu biti uopšte predmet izjašnjavanja, jer jednostavno nije u skladu sa tumačenjem kojeg imamo još iz prošlog saziva. Hvala.
Replika, Milica Marković.
Pa, meni je jasno potpuno što kolega Novaković traži da se ovaj zakon ne promijeni u smislu i kontekstu koji ja predlažem. To su stvari partijske prirode. Ja neću sada o tome da govorim ali hoću da kažem da smo maloprije čuli, ja sam pažljivo slušala i jednog i drugog, gospodina Genjca kada je govorio u ime Ustavnopravne komisije. Jasno i decidno je rekao da predmet amandmanskog djelovanja mogu biti članovi koji su predmet izmjena i dopuna u zakonu. Evo, i gospodin Džaferović to potvrđuje. Ja sam rekla da je predmet izmjena i dopuna u Prijedlogu zakona izmjena i dopuna člana 3. i člana 15. na koje sam i ja tražila amandmane da uložim i da se oni uvrste. Vi sada kažete da ne mogu biti predmet amandmanskog djelovanja stavovi tih članova što je sada kontradiktorno. Ja hoću da vjerujem u ono kako stoji u Jedinstvenim pravilima za izradu propisa, a to je da se amandmanski može djelovati na član koji je predmet izmjena i dopuna, a Vi sada spominjete stavove. Znači, sada možemo ići i ako Vi tako to tumačite, onda i kada dođemo do stava ako se usaglasimo da može biti predmet onda ćete reći: e, sad ne može ta sintagma, tako kažu ova pravila. Samo ta sintagma može da stoji u amandmanu, a ne može neka druga koju ja ili neki drugi poslanik predloži. Mislim, nemojte, uzmite onda, pa evidentno da Vi niste dobro pročitali onda ova pravila ili ih niste razumjeli. I, ja i dalje stojim iza toga, te konstatacije da su moji amandmani odbijeni iz suštinskih razloga, a ne proceduralno formalnih i da nije bilo dobre volje da se ovi amandmani prihvate iz raznoraznih razloga koji sada nisu predmet ove rasprave i diskusije koja se vodi. Ali, u slučaju da ovi amandmani budu odbijeni, da ja budem u poziciji da predložim neki novi zakon koji tretira ovu materiju, onda ćemo razgovarati i o tim razlozima kada budem obrazlagala zašto taj zakon predlažem, koji su motivi, zapravo koji su prethodili nekom prethodnom zakonu.
Gospodine Novakoviću, prije nego što Vam dam mogućnost za repliku, samo da podsjetim da ... iz Izvještaja nismo vidjeli da su amandmani gospođe Milice Marković van Poslovnika. Oni su razmatrani, ona ih samo ponavlja u plenarnoj fazi. Dakle, izvolite. Replika, gospodin Novaković. 24
Meni je žao stvarno što sada ulazimo u ovu vrstu rasprave, ali ako kolegica uzme član 3. Zakona, pa sada čita, onda će vidjeti da nema stava (2). Dakle, na šta to ona djeluje u ovom zakonu kada toga na šta onda djeluje ovdje nema, dakle ne postoji taj, ne možete djelovati na nešto što ne postoji. Zbog toga i jeste takvo tumačenje. Znači, jednostavno nije moguće djelovati na nešto u zakonu čega nema u zakonu. To, valjda, trebalo bi biti jasno. Ali, naravno, evo, nema veze, ja sam rekao svoj stav, iznio sam ono o čemu smo mi do sada vodili računa i ja lično, čak, i ako budu ovi amandmani predmet izjašnjavanja, ja ću biti protiv ovih amandmana. Ne zato što mislim da oni ne trebaju biti predmet rasprave, nego zato što se suštinski ne slažem sa ovim amandmanima, pogotovo sa Amandmanom I. koji je, za mene, apsolutno neprihvatljiv i s tim u vezi sigurno da neću podržati ni zaključak koji je kolegica Marković ovdje predložila.
Da se vratimo redoslijedu diskusija. Gospodin Jukić.
Pa evo, ja ću nekoliko riječi reći. Radeći i kao član Ustavnopravnog povjerenstva ali isto tako i u ovoj potkomisiji za ove amandmane i u razgovoru sa predstavnicima Agencije za državnu službu i predstavnicima Vijeća ministara, odnosno Ministarstva pravde, zapravo došli smo do puno konstatacija. Ja ću samo neke od njih ovdje reći i prokomentirati i predložit ću na kraju jedan zaključak. Dakle, Agencija za državnu službu, bez sumnje, radi jedan vrlo važan i odgovoran posao i ona je stvarno u prilici da kroz proceduru vrši odabir državnih službenika. Odnos komisije 3:2, odnosno 2:3, dakle 3 iz Agencije, a 2 iz institucije u koju se bira ili obrnuto kako je bilo predlagano je, čini mi se, vrlo bitan i važan. Zapravo radi se o tome ko će na kraju odlučiti o tome koji od kandidata će biti primljen. Ovdje se radi o vrlo visokoj razini diskrecijskog prava ovih članova komisije. Da bi se, bar dijelom, to olabavilo i da bi što je moguće više bili primjenjivani objektivni kriteriji, mjerljivi kriteriji, a što manje subjektivnog kod ocjenjivanja kandidata, mislim da je potrebno da Agencija za državnu službu i Vijeće ministara, odnosno resorno ministarstvo, Ministarstvo pravde, urade dodatni napor i pregledaju sve podzakonske dokumente kojima se regulira sva pitanja iz procedure prijema, odabira prijema, za prijem službenika i da pokuša ugraditi što je moguće više objektivno mjerljivih kriterija, parametara i onaj subjektivni dio svesti na minimum. Mislim da bi se na taj način osigurala veća objektivnost u ocjenjivanju, smanjila subjektivnost u istom tom ocjenjivanju, ukupni postupak učinio transparentnijim i mislim da bi onda imali, siguran sam, i na kraju kvalitetniji izbor. Ja sam, u zadnjih možda nekoliko mjeseci, a i prije toga, više puta bio upitan od nekih kandidata koji su aplicirali za određenu poziciju i nisu prošli, i oni su, svaki od njih, ali to je njihova subjektivna ocjena moguće, a moguće da ipak dijelom i nije, bili nezadovoljni načinom na koji se provodi samo ocjenjivanje kandidata u natječaju. I mislim da nisu bez razloga 25 nezadovoljni i da bi tu trebalo uraditi određena, rekao sam, evo na koji način, poboljšanja i popravke. I evo, ja sam isto tako, a i moje kolege su se s tim složili i primijetili da ima još nekih stvari i pitanja koje treba promijeniti u ovom zakonu. I, to je naravno naša i obveza ali i posao, mogućnost i šansa da u narednom periodu djelujemo na taj zakon novim izmjenama i dopunama zakona i ja očekujem da će biti takvih prijedloga. Ali evo, ja sada podržavam ovo kako je dogovoreno na nadležnoj komisiji i što je predložila ova potkomisija i predlažem jedan zaključak: 'Nalaže se Ministarstvu pravde i Agenciji za državnu službu da uradi podzakonske akte ili dopuni postojeće takvim rješenjima koja će osigurati dosljedno poštivanje i primjenu najviših standarda za objektivno ocjenjivanje prilikom testiranja znanja i općih sposobnosti kandidata za prijem u državnu službu. Cilj je svesti subjektivno ocjenjivanje na minimalnu mjeru, a postupak prijema kandidata učiniti transparentnijim i pomoću mjerljivih parametara objektivnijim.'
Vinko Zorić.
Ja sam u amandmanskoj fazi podnio pet amandmana. Tri amandmana je prihvatilo Ustavnopravno povjerenstvo, a dva nije. Ta dva amandmana sam ja obnovio i oba se odnose dakle na postojeće članke predloženog zakona o izmjenama i dopunama i ne vidim pravdanje, ne uvažavanje, odnosno neusvajanje ovih amandmana, time da će se to nekada nekim drugim zakonom, odnosno izmjenama i dopunama nekog drugog zakona ova materija obuhvatiti. Ja predlažem da Dom prihvati oba ova amandmana a kada se ova materija inkorporira u neke druge zakone, dakle ako neki drugi zakoni ovu istu materiju budu tretirali, onda neka Ustavnopravno povjerenstvo predloži izmjene i dopune ovog zakona i neka briše ove dvije stvari koje sam ja predložio u ova dva amandmana. Zahvaljujem.
Martin Raguž.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedatelju. Ja sam se javio, evo sada na koncu ove rasprave, iz dva razloga. Prvi je ovaj razlog da su neki amandmani, koje su uvažene kolege i kolegice podnosili na ove izmjene zakona, odbačeni i od ove komisije i radne skupine za usuglašavanje sa pozivom na to da se ne dotiču članaka zakona koji su sadržani u izmjenama i dopunama Zakona. Ja mislim, koliko sam se ja raspitao, dobili smo tumačenje da je Dom dao jedno takvo tumačenje, jednu vrstu zaključka u prošlom mandatu. Ja mislim da je to neodrživo, jer mi smo potrošili vrijeme i raspravu i neracionalno, evo bez obzira je li to tako ili nije, vodili smo raspravu o tim amandmanima i ne znam zašto bi u više navrata išli u izmjene i dopune ovog 26 zakona. Ako se jednom kreće u izmjene i dopune zakona, onda treba ostaviti mogućnost da se intervenira sve ono gdje je nužno i opravdano, argumentirano, da se to može izvršiti. A, formalno odbacivanje, mislim ne ide nam u priloge, i evo, vidimo to iz svakog postupka i mislim da to ubuduće zaista moramo promijeniti. I druga stvar, mislim da ovaj zakon i ovo što smo uradili je dosta dobar posao i trebamo to danas, bez obzira što je, po meni, moglo se ići i korak više u izmjene i dopune. Da ovih 10 usuglašenih amandmana trebamo podržati i prihvatiti izmjene i dopune Zakona. A, ove dopune i ovaj način o kome je gospodin Zorić govorio, vidite, ovdje je bila obveza da se svi zakoni, koje mi donosimo, usuglase šest mjeseci od donošenja Zakona o ravnopravnosti spolova u svim drugim zakonima. Moramo se držati, mi smo imali oko toga jednu ozbiljnu raspravu na Ustavnopravnom povjerenstvu i na koncu glasovanjem rezultat glasovanja je takav da ova dva amandmana nisu prihvaćena, i nije bitno, ja to poštujem, ali mislim, dok se ne urede, i ako i kada se urede ove stvari drugim zakonima, onda treba do tada poštivati ovu praksu. Evo, hvala lijepo.
Ja nemam više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Molim one koji su nagovijestili da će predložiti zaključke u vezi ove tačke dnevnog reda da ih u pismenoj formi dostave službi. Mi idemo dalje, tačka 6. Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o proizvodnji naoružanja i vojne opreme (drugo čitanje) Na 36. sjednici je ovaj zakon usvojen u prvom čitanju. U tri navrata je traženo produženje roka za dostavljanje izvještaja. Prvi put od Kolegija i dva puta je ovaj dom odobrio produženje roka. 11. marta smo dobili Izvještaj Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost i, kao što ste vidjeli, prihvatila je Prijedlog zakona sa dva amandmana usvojena na Zajedničkoj komisiji. U plenarnoj fazi nismo dobili amandmane. Ja se nadam da ovo odgađanje, o čemu je gospodin Džaferović govorio, će uroditi plodom. Otvaram raspravu. Prijavljen Šefik Džaferović.
Samo kratko, gospodine predsjedavajući. Dakle, oko ovog zakona, izmjena i dopuna ovog zakona, vodila se dugo rasprava na Komisiji za odbranu i sigurnost. Bio je predmet usaglašavanja, traženo je mišljenje od Vijeće ministara. Vidite da ima usvojenih i amandmana i ovo je nešto što je, koliko ja znam, jednoglasno prošlo dole na ovoj komisiji. Predlažem da Dom to usvoji kao izmjene i dopune ovog zakona. Toliko, hvala vam. 27
Hvala lijepo. Ja više nemam prijavljenih. Zaključujem raspravu. Idemo na tačku 7. Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija BiH (prvo čitanje) Radi se o prvom čitanju. Prijedlog Vijeća ministara od 25. februara. Ustavnopravna komisija dostavila Mišljenje 16. marta. Nadležna je Komisija za finansije i budžet. Mišljenje nadležne komisije smo dobili 17. marta. Komisija je prihvatila principe predloženog zakona. Prijavljenih za diskusiju nemam. Zaključujem raspravu. Idemo na tačku 8. Ad. 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Izvozno- kreditne agencije BiH (prvo čitanje)
Dakle, SDA je uputila sličnu inicijativu koja je nešto obuhvatnija, preciznija i gdje se ne koristi formulacija izrada novog ustava, nego izrada izmjena Ustava. U razgovoru sa pokretačima, gospodinom Ragužom, dakle sa jednim od pokretača Inicijative koja je danas na dnevnom redu, sam ustanovio da su to kompatibilne dvije stvari i da možemo u hodu uključiti i ono što je predložila SDA. Dakle, mislim da neće biti potrebe da se posebno stavlja naša inicijativa na dnevni red, nego da se ove dvije inicijative usklada sada, tokom same procedure postupka.
Zahvaljujem se. Možda sam ja propustio prenijeti impresije, odnosno prenijeti refleksije sa Proširenog kolegija na kojem je nešto slično razgovarano. Ja se zahvaljujem što ste podsjetili na ove stvari. Je li Martine replika jer imam prijavljenog Remziju Kadrića?
nije uključen mikrofon 29
Idemo redom, idemo, da. Remzija, ja bih te zamolio, Martin kao predlagač, jedan od pokretača Inicijative. Izvolite, gospodine Raguž.
Zahvaljujem se još jednom. Srdačan pozdrav svim uvaženim zastupnicima, članovima Vijeća ministara, svim nazočnim. Evo, kratko. Inicijativa je, dakle, podnesena sukladno članku 8. Poslovnika. Sukladno članku 20. Kolegij je proslijedio Ustavnopravnoj komisiji. Ustavnopravna je, također, jednoglasno ocijenila da je podnesena sukladno Poslovniku i da je usklađena sa pravnim i ustavnim sistemom, te je Inicijativa, na isti način, proslijeđena i unutar procedura Doma naroda ovog parlamenta. Ono što je bitno reći jeste: svjesni smo činjenice da je Parlament mjesto, jedino mjesto, jedina institucija gdje se po članku 10. Ustava (Aneks 4), može i treba uraditi ili donošenje novog ustava ili izmjene ovog ustava. Drugo, svjesni smo ograničenja i nužnosti ustavne reforme. Dejton jeste, sa aspekta zaustavljanja rata i kataklizme koja je bila bez presedana, povijesni akt ali definitivno više nema potrebe trošiti puno vremena na elaboriranje njegovih ograničenja i nužnosti jednog demokratskog usuglašavanja oko najvažnijeg akta u svakoj zemlji. Pozivamo se i na deklaracije najvećih ... organizacija u Europi, to je Europski parlement i Vijeće Europe, o nužnosti ustavnih i strukturalnih reformi u BiH. Zatim pozdravljamo političke dogovore stranaka ali imamo iskustvo dosadašnjih procesa gdje, ako su vođeni izvan institucija i ne transparentno, znamo kako su završavali i vrijeme je da se politički razgovori, na neki način, kanaliziraju u Parlament BiH. Da se ne bi preklapale određene vrste aktivnosti, pošto ustavnopravna povjerenstva oba doma imaju određena ovlaštenja prema Ustavu i Poslovniku, oko Ustava mi smo i predložili da Zajednički kolegij oba doma Parlamenta BiH utvrdi sastav ove radne skupine u kojem ne bi bilo ograničenja, jer u postojećim ustavnim povjerenstvima nisu zastupljene sve političke opcije unutar Parlamenta, mi mislimo da treba biti i pozicija i oporba. I ne samo pozicija i oporba nego i eksperti domaći i međunarodni i da se u jednom razumnom roku, a ovo nije izborna godina, krene u ovaj ozbiljan posao, jer su i očekivanja javnosti a i naših prijatelja izvana, a i pravo ove zemlje na demokratski ustav ne može niko osporiti, i vrijeme da se to realizira. Zatim, ova inicijativa ne zatvara nijednu drugu inicijativu. Evo, čuli smo od gospodina Izetbegovića i ja zaista mislim da je ovo okvir jedan u kojeg se mogu i trebaju inkorporirati sve ozbiljne nakane da se ide u ovaj ozbiljan posao. I, pozivam kolege zastupnike da podrže ovu inicijativu. Posebno pozivam predsjednike klubova svih stranaka, jer smo ovih dana bili zajedno u posjeti, recimo, Bundestagu, gdje smo dobili jasne poruke da se od nas očekuje da obavimo značajan dio posla. I, ako se te poruke slano šalju izvana i ako se neki od ključnih političkih aktera u BiH pozivaju stalno da su spremni preuzeti odgovornost i da nam ne treba više 30 dominantno međunarodna intervenirajuća uloga o ovom pitanju, evo prigode da posvjedoče tu vjerodostojnost i da podrže ovaj projekt i da svi idemo u tom pravcu. I na ovaj način, evo, kao 10. točka, izbjegli bi se svi prigovori da se proces ne vodi transparentno, izvan institucija i daleko od očiju javnosti. I, mislim da je vrijeme za jedan ovakav korak i mislim da je ovo dovoljno fleksibilno postavljena Inicijativa koja unaprijed još ne prejudicira nijedno ustavno rješenje, baš zato da nas sve ohrabri da uđemo u ovaj proces. Mislim da zaslužuje podršku, a o modalitetima, razradi i načinu – o tome se može posebno i kroz zaključke Kolegija i kroz eventualno raspravu na nadležnim povjerenstvima. Evo, hvala lijepa.
Remzija Kadrić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Dakle, ovdje se radi o jednoj značajnoj, vjerovatno najznačajnijoj inicijativa u okviru Poslovnika, člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Ja ću Inicijativu podržati. Smatram da, ovo što je rekao uvodničar, dakle trebamo ove stvari raditi u okviru institucija BiH i prije svega što radna skupina bi trebala, kako stoji u ovoj inicijativi, da izradi tekst novog ustava kao temeljnog preduvjeta za osiguranje samoodrživosti, stabilnosti i evropske budućnosti BiH gdje bi se na jedan standardiziran način rješavala individualna i kolektivna prava konstitutivnih naroda i građana. Dakle, da ne idem u širinu, smatram da je ovo značajno pitanje i očekujem od poslanika da će ovu inicijativu podržati kao jedan od početaka u pogledu izrade novog ustava BiH. Zahvaljujem.
Ja sam imao prijavljenog Mirka Okolića. Gospodine, jel' ostajete.
nije uključen mikrofon
Izvolite, izvolite.
Hvala lijepo. Ja imam samo jednu malu intervenciju u zadnjem pasusu, kaže: Predlažemo da broj članova iz sastava radne skupine odredi Zajednički kolegij oba doma, a u radnu skupinu svakako treba ući Kolegij, itd. Ja bih ovdje umjesto odredi predložio, jer bi bilo logično da jedan takav ozbiljan sastav potvrdi ovaj parlament. U tom vidu intervencija, hvala. 31
Ekrem Ajanović.
Gospodine predsjedniče, kolege i kolegice, ja ću biti prilično kratak. Čini mi se dvije ove inicijative, koliko sam ja mogao pročitati zadnju inicijativu od SDA jer je došla prije dva dana poslanicima, zapravo da ove dvije inicijative nisu istovjetne. Ja ću podržati onu inicijativu koja ide na varijantu da se raspravlja o promjeni Ustava u cjelini, a ne parcijalno i samo dijelova toga Ustava. I zato bi se pridružio i podržat ću ovu inicijativu ... koja je danas na dnevnom redu, svakako sa željom da u tu grupu, koja će se formirati i napraviti, budu svakako uvršteni predstavnici svih stranaka bez obzira koje, zapravo parlamentarnih stranaka, bez obzira da li su u poziciji ili opoziciji. To je jedna stvar. I, druga stvar, parcijalna rješenja Ustava i kako neki ljudi vole da govore korak po korak nisu u mojoj viziji ... o Ustavu. I smatram da se Ustav mora raditi kao cjelina, a posebno ako se radi u okviru Parlamenta, a što bi bilo i najbolje rješenje. Treba pokušati i ubijeđan sam da možemo istrajati na promjeni Ustava da budemo svi zajednički zadovoljni. Evo, toliko.
Sljedeći je Jozo Križanović. Ja se nadam da nećemo otvoriti raspravu o Ustavu. Izvolite. Radi se o Inicijativi.
Ja se uglavnom držim dnevnog reda. Hvala. Poštovane kolegice i kolege, ja mislim da je danas teško ne podržati ovu inicijativu, posebno iz razloga što ona dolazi prvi put nakon tri godine kad smo raspravljali ovdje o Ustavu BiH. Teško je ne podržati posebno zbog toga što je vladajuća šestorka prije tri godine, također, prije dvije godine obećala ustavnu reformu kao jedan od svojih prioriteta i teško je zbog toga što je Ustav zaista ozbiljan problem BiH, da kako god se izanaliziraju određeni problemi, sve se ipak svodi na Ustav. Dakle, podržat ćemo svakako ovu inicijativu, ali mislim da bi bilo dobro – mada to, kao što reče predlagatelj: nije htio da prejudicira nikakve stvari – da ovo ne bi ostalo na razini rezolucije neke. Ipak bih ja, na kraju, ponudio jedan dodatni zaključak ovoj inicijativi koji bi imao za cilj zapravo da na neki način malo razradi ovu inicijativu u smislu i formiranja radne grupe, načina rada, pa, usudio bih se reći, nekakvih rokova i potrebe izvještavanja ovoga doma o napretku rada na ovom poslu. Evo, toliko i hvala.
Adem Huskić. 32
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Poštovane kolege, ja ću reći najkraću rečenicu koju sam ikad izgovorio. Ova inicijativa je legalna, legitimna, blagovremena i dobrodošla. Zahvaljujem.
Vinko Zorić.
Ja ću samo kratko o Inicijativi. Dakle, ovu inicijativu i današnju raspravu o ovoj inicijativi ja sam shvatio da ćemo se samo izjasniti: podržavamo li Inicijativu ili ne, a da će na jednoj od sljedećih sjednica biti točka nakon izjašnajvanja Kolegija, odnosno eventualno zajedno sa Domom naroda formiranje radne skupine. Podržavam današnju prvu raspravu kolege Izetbegovića koji je bio jasan i ja također podržavam sve ono što su oni iznijeli, doduše u formi odluke. Te dvije stvari su: radi se o istoj materiji i mislim da ne trebamo, uz sve uvažavanje kolege Ekrema Ajanovića, na taj način raspravljati. Ovdje se radi o inicijativi za novi ustav. Kolega Izetbegović, odnosno Klub SDA to nije tako nazvao, ali u jednoj raspravi koja može biti pod istom točkom dnevnog reda i pod istom radnom skupinom vrlo ćemo se lako dogovoriti što je to i zašto to ne bi bio novi ustav, taman ako se preklapa i puno onoga što je sadržano u postojećem Ustavu. BiH na koncu konca zaslužuje Ustav koji je usvojen u Parlamentarnoj skupštini BiH, a ne da radi, evo već 13 ili 14 godina, po Ustavu koji je Aneks jednog Mirovnog sporazuma.
Sadik Bahtić
Isto ću kratko. Podržavam Inicijativu i drago mi je da je napokon Inicijativa za donošenje novog ustava došla u ovaj parlament, znači u legalne institucije i smatram da ovi što govore šestorka, trojka, da su, pokazalo se u praksi, da nikakvi restorani, gudure, ... naselja, nasipi, ne mogu donijeti, nisu ozbiljni, ne mogu, znači da su, ipak, shvatili da jedino oni koje je narod demokratski izabrao da oni imaju pravo, i pozicija i opozicija, da raspravljaju, jer to je akt svih građana BiH, a kafane ostavimo popodne. Toliko, hvala.
I još imam prijavljenog, ima Momčilo Novaković, pardon, pardon, vidim imaju dvije replike, dvije replike. Šefik Džaferović. Dakle, krenuli smo u ustavnu raspravu. 33
Ma nismo krenuli u ustavnu.
Jesmo, jesmo, nema problema.
Ja bih samo, evo neću ništa kazati, samo bih zamolio.
Samo kaži.
Dakle, nemojte da se vrijeđamo u Parlamentu. Evo, ja gospodinu Bahtiću ništa drugo kazati neću, nego samo dajte da budemo dostojanstveni, nemojte da vrijeđamo jedni drugi. Niko nije bio ni u gudurama, niko nije bio nigdje radi sebe, nego zato da se napravi dobro ovoj zemlji, u pokušaju da se napravi dobro ovoj zemlji. I nemojte, molim vas.
To je malo izletilo gospodinu Bahtiću.
Kad je trebalo, bili smo, jeste, tako je, Salko.
Dakle, nije on bio zlonamjeran, to je malo izletilo, nećemo dalje. Sadik Ahmetović, replika.
Sreo sam dosta ljudi,
Molim vas malo pažnje.
sreo sam dosta ljudi u Bosni koji su se rodili u gudurama i bili i ostali dobri ljudi. Ova zemlja Bosna je napravljena, dakle tako je Bog dao, da je zemlja i gudura i sa rijekama i planinama i svaki njen pedalj je dio BiH i na svakom pedlju je bilo i krvi u ovom ratu kad je u pitanju BiH i ja je na takav način ne posmatram i mislim da na takav način ne dolikuje da komuniciramo u ovom parlamentu. Hvala lijepo.
Azra Hadžiahmetović. 34
Prvo, dozvolite da ...
Replika, isto replika.
Mogu li ja, predsjedavajući?
Ne branim.
Hvala. Pa mislim, komunicirate i s drugima pa zato.
Komuniciraju svi, svako sa svakim, ja više nemam snage da to uređujem. Izvolite.
Dobro. Prvo, ja nemam namjeru interpretirati šta je neki pisac htio da kaže, ali dozvolite da ovim povodom i povodom ove polemike i rasprave i poziva i razumijevanja ili nerazumijevanja pomenem samo da smo u više navrata, i kao klub poslanika, i u ovom parlamentu, i u javnosti, isticali važnost diskusije ovakve vrste u institucijama. Dakle, Parlament i ova sala i druge institucije su mjesto gdje treba da se diskutuje, raspravlja i donose važne odluke za BiH. Ja vas molim da priču i diskusiju i intervencije razumijete tako. Hvala vam.
Evo, ja molim gospodina Bahtića da završimo oko ovog zemljopisa da idemo dalje. Momčilo Novaković, diskusija.
Hvala vam, gospodine predsjedavajući. Prvo moram reći da nisam bio prisutan na Ustavnopravnoj komisiji kad smo o ovom raspravljali, ali naravno neću uzeti i to vrijeme, sada, biću vrlo kratak. Znači, kad se radi o ovom prijedlogu postoje određeni principi u ovoj inicijativi koji su za mene prihvatljivi, princip učešća i pozicije i opozicije. Smatram da način na koji se sada vode razgovori o ustavnim promjenama ne obezbjeđuje nikakve garancije za podršku tim ustavnim promjenama i zbog toga Ustav mora biti predmet svih političkih faktora u ovoj zemlji i sa te strane, dakle, taj princip je za mene prihvatljiv. 35 Prihvatljiv je i princip da se rasprava vodi u institucijama, a ne po kafanama, i tu se slažem, znači da zaista rasprave o Ustavu treba smisliti u institucijama. Ali ono s čim se ja ne slažem u Inicijativi jeste da se radi o Inicijativi za stvaranje novog ustava. Naime, ova inicijativa da je nešto drugačije formulisana i da govori o ustavnim promjenama bi vjerovatno dovela do drugačijeg načina mog izjašnjavanja o ovoj inicijativi. No, predlagač Inicijative je smatrao da treba raditi novi ustav. Ja smatram da Ustav treba mijenjati ustavnim amandmanima, znači ne da se radi novi ustav, nego postojeći Ustav uraditi u onoj mjeri u kojoj se može obezbijediti potrebna većina za njegovo usvajanje i isključivo iz tog razloga ja u ovom momentu nisam spreman da podržim ovu inicijativu. Hvala.
Martin Raguž, replika.
Ja se zahvaljujem kolegi Novakoviću na ovoj diskusiji, ali podsjećam ga da je postupak, bilo za donošenje novog ustava, bilo za promjene Ustava, definiran člankom 10.Ustava. Znači, možemo mi nazvati novi ustav, opet će se to desiti po proceduri koju predviđa ovaj ustav. Dakle, mislim da to nije dovoljno jak argument da se kaže da se ne podržava zato što smo mi to tako formulirali i mislim da ta vrsta argumentacije ne stoji, jer bez obzira da li to bio novi ustav ili izmjene Ustava, morat će uraditi postupkom koji predviđa Aneks 4 Dejtonskog ustava. Dakle, bitno je dogovoriti sadržaj tih ustavnih rješenja, a kako ćemo ih zvati, ja kao predlagač, evo mogao bih prihvatiti odgovornost u tom smislu da to neće biti zapreka ako se postigne jedan ozbiljan dogovor i konsenzus. Mislim da to svima treba biti jasno.
Momčilo Novaković, replika.
Ako to nije problem, onda evo predlagač neka promijeni ovu inicijativu i onda više nije problem. Dakle, ja sam rekao šta je problem kod mog izjašnjavanja o ovome. Dakle, ako predlagač promijeni Inicijativu na način kao što sam ja rekao, onda o njoj možemo dalje razgovorati. Govorim sa moje pozicije. Jasno je meni da će se u Ustavu mijenjati ili praviti ono što se dogovori. A upravo iz tog razloga unaprijed želim da kažem šta je prepreka dogovora. Znači, prepreka jeste stvaranje novog ustava, to je prva prepreka, da ne govorim o silnim preprekama koje će se u međuvremenu pojaviti i, dakle, ako nije problem, onda predlagač može izvršiti promjenu naziva svoje inicijative i onda možemo o ovome razgovarati, odnosno možemo dogovarati dalji postupak.
Denis Bećirović, diskusija. 36
Kad je riječ o stavu SDP-a, ja želim ponoviti naš načelan stav da ćemo mi uvijek podržati sve promjene Ustava koje ovu državu treba da napave funkcionalnijom, prosperitetnijom i efikasnijom državom. U vezi s tim prva smo politička stranka koja je u Parlamentarnoj skupštini BiH ponudila svoju viziju Ustava BiH, a također učestvovali smo i u drugim pokušajima da dođe do određenih promjena Ustava BiH. Dakle, bez obzira što smo opoziciona partija, nikada nećemo doći u poziciju da opstruiramo proces ustavnih reformi i proces približavanja BiH u EU. Međutim, u vezi s ovom inicijativom, ja želim da razjasnim nekoliko pitanja. Naime, prvo pitanje, odnosno konstatacija. Ovdje upravo imam Sporazum o rasporedu mjesta u Vijeću ministara BiH, Sporazum na osnovu kojeg je uspostavljena aktuelna većina u Parlamentarnoj skupštini BiH i taj sporazum je potpisalo šest političkih stranaka, evo ovdje potpisi i lidera. Nakon toga potpisani su i programski ciljevi vladajuće šestorke, a jedan od glavnih temeljnih obećanja koja su data još u jesen 2006. godine, evo sada je 2009. godina, jeste da se ova parlamentarna većina obavezala donijeti, citiram: ustavna rješenja koja će uspostaviti funkcionalnu i modernu BiH sa evropskim standardima. Podsjećam na ovo programsko obećanje vladajuće koalicije u BiH i pitam se šta znači ova inicijativa nakon činjenice da mi imamo to obećanje kao jedno od temeljnih obećanja vladajuće koalicije na državnom nivou. Da li usvajanje danas ove inicijative predstavlja poraz ovog obećanja iz 2006. godine ili ponovno obnavljanje ovog sporazuma i njegovo betoniranje – to treba ovdje razjasniti? Ovaj sporazum je još uvijek na snazi i tako ga treba posmatrati. Niko još od vladajućih šest stranaka na državnom nivou nije rekao da negira ili da povlači svoj potpis sa ovog sporazuma. Stoga stvari treba postaviti tamo gdje im je mjesto, a to je da već postoji čvrst osnov i mogućnost da vladajuća šestorka pokrene pitanje ustavnih promjena, to od njih očekuju i građani BiH, a SDP kao opoziciona partija sasvim je prirodno da podsjeti i upozori na ovu činjenicu. Hvala.
Replika, Vinko Zorić.
Ma ja bih zamolio kolegu Denisa Bećirovića da ne miješa kruške i jabuke. To što su potpisali predsjednici šest parlamentarnih stranaka, to nema veze sa aktima u institucijama BiH. A ovdje se radi o najvećem zakonu, najvećem aktu u BiH. I ne trebamo mi pitati je li neko tamo povukao potpis ili nije. To nije pitanje ovog doma i ove Parlamentarne skupštine. Nas u ovoj inicijativi zanima da BiH kao zemlja koja evo nema svoj ustav, on je Aneks, nema usvojen u parlamentarnoj proceduri. Dakle, mi želimo da on bude usvojen. Hoće li se, kolega Novaković, 80%, 70% preklapati sa starim Ustavom? Naravno da hoće. Sve one stvari koje su istretirane u postojećem Aneksu 4 Mirovnog sporazuma, bit će prepisane. Zna se koje stvari u Ustavu moraju doživjeti reforme, ali naša želja i naša inicijativa je da BiH može imati jedan svečani trenutak kad kaže: mi smo u parlamentarnoj proceduri, naravno ukoliko se ova radna skupina dogovori, 37 ukoliko postigne jedan konsenzus, da onda kažemo: danas je svečani dan za BiH, u parlamentarnoj proceduri, u Parlamentarnoj skupštini BiH usvojen je Ustav BiH. A kolega Bećiroviću, molim Vas, nemojte da razjašnjavamo što su predsjednici političkih stranaka potpisivali, da to vezujemo za ovu inicijativu. Ova inicijativa je puno ozbiljnija od potpisivanja i dogovaranja političkih stranaka koje su formirale parlamentarnu većinu. Mi ovdje želimo da vratimo ustavnu materiju u parlamentarnu proceduru, i to je jedini smisao. Naravno, ponavljam još jednom, meni je prihvatljivo sve ono o inicijativi što je kolega Bakir Izetbegović rekao u današnjoj prvoj raspravi.
Replika, Denis Bećirović.
Pa bojim se da kolega Zorić pokušava nama da kaže da mi razlikujemo jabuke od jabuka. Naime, itekako treba ovdje podsjetiti i upozoriti na činjenicu da je zvanično HDZ, između ostalog kao jedna od šest političkih stranaka, dakle i HDZ 1990. potpisao i obavezao se i pred ovim parlamentom i pred građanima BiH da će zajedno sa ostalih pet vladajućih stranaka na nivou države BiH donijeti ustavna rješenja. Moja poruka prema vama je vrlo jasna. Uopšte vam nije bilo nikakve prepreke da i u posljednje tri godine radite na ovom planu. Izgubili smo tri godine i ako vam ova inicijativa i ova odluka znači nešto u smislu da ćete ubrzati, da ćete pokušati nadoknaditi izgubljeno vrijeme, opet vam mi iz SDP-a kažemo - mi vam nećemo biti prepreka na tom putu i uvijek ćemo podržati sve ono što će stvoriti funkcionalnu BiH. Hvala.
Milorad Živković, diskusija. Je li replika, Vinko?
nije uključen mikrofon
Ispravak netačnog navoda.
Dakle, ovo o čemu Denis Bećirović govori neću ponovo elaborirati. Ne radi se o tri godine, bliže je dvije godine nego tri godine.
Diskusija, Milorad Živković. 38
Zahvaljujem, predsjedavajući. Naime, ne pripadam onim ljudima niti onoj stranci koja želi ovdje da se hvali
Molim vas da se slušamo.
time da je nešto prvi inicirao ili ... samo zbog ekskluziviteta toga, više sam za one koji pripadaju ljudima koji će se pohvaliti poslom koji je urađen na način na koji je to moguće u ovoj državi uraditi. Prema tome, mislim da kad bi pričali o inicijativi morali bi prvo da popričamo o tome da li su se stvorili uslovi, odnosno preduslovi za ustavnu reformu u ovoj zemlji i koji je red poteza i ko ima političku težinu da ovako ozbiljnu reformu pokrene. Moje mišljenje da politički preduslovi za ustavnu reformu u ovoj zemlji, a vidjeli smo juče na primjeru javne rasprave ovdje u samom Sarajevu, nisu stvoreni za jednu ozbiljniju ustavnu reformu, a pogotovo nije red poteza na način na koji je ova inicijativa došla ovdje u Parlament od političke stranke koja ima, istina, legitimitet i legalitet i po Poslovniku i po svemu da predloži ovu ustanu reformu, odnosno inicijativu, ali sigurno nema političku težinu da se na ovaj način uđe u jednu reformu. Stoga, kako bi razdvojili politiku od politikanstva, konkretno ću reći da Klub SNSD-a nije za ovu inicijativu iz razloga što smatramo da nisu stvoreni uslovi da se o tome raspravlja na način na koji je ovdje predloženo, pogotovo nismo za to da se u prvom pasusu, gdje je navedeno, ide na donošenje ili inicijativu o raspravi o novom ustavu. Vi dobro znate naš stav u vezi toga i stav sa ljudima s kojima smo potpisali određene sporazume. U tim sporazumima napisali smo i red koraka koje treba da uradimo. Ja znam da su i neke druge inicijative došle ovdje u Parlament i na te inicijative ćemo imati određene odgovore i smatramo da je red poteza bio onako kako je dogovoreno budžet, Distrikt Brčko, državna imovina, popis stanovništva i onda jedna relaksirana priča o ustavnim promjenama u onome što smo dogovorili, način na koji trebamo to da uradimo. Istovremeno ne vidim gdje je gospodin Novaković vidio da u ovoj inicijativi je navedeno da će opozicija biti zastupljena u komisiji, jer ja iz ovog dokumenta u Inicijativi to ne vidim. Vidim da je to dato u zadatak Kolegijumu. Molim vas, nemojte da dajete na taj način Kolegijumu bilo kakve zadatke, nego navedite u Inicijativi šta, ko, kad i kako treba da uradi, kako bi uozbiljili ovaj posao. Tako da iz svega ovog navedenog i mnogo toga što nisam htio da navedem, da ne bi otvarali ovu raspravu u pravcu u kojem ona trenutno danas nema prostora da bude proširena, mi nećemo da podržimo ovu inicijativu na način na koji je predložena.
Evo gospodin Živković je reklasirao raspravu. 39 Izvolite, gospodine Raguž.
Minimalno što mogu sad uraditi jeste replicirati, a replicirat ću zato što nije prvi put da gospodin Živković uzima kantar i da mjeri nečiju političku težinu. Ne znam temeljem čega: političke vjerodostojnosti, odnosa prema ovoj državi ili nekog drugog kriterija? Recite koji je to kriterij koji Vam to daje za pravo? Ako je kriterij vjerodostojnost, onda je Vaš predsjednik za implementaciju mira rekao da je RS i on osobno i SNSD za korjenitu ustavnu reformu. Nedavni sporazum u Banja Luci predstavio je kao povijest, pa je onda u Mostaru rekao to što je rekao, ali ja neću o tome i nisam u Inicijativi nijednu riječ dnevnopolitičku rekao. I nisam nijednom, niti kolega Zorić, nijednom rečenicom u ovoj inicijativi prejudicirao način rada unutar Parlamenta, niti sadržaj ustavnog rješenja, nego naprotiv – inicijativu da vratimo situaciji u Parlament i da i pozicija i opozicija kažu šta misle o tome. I nismo određivali granicu do koje je moguće ići i treba ići u ustavne promjene, niti dovodili ijedno pravo ustavno ili bilo koje drugo u pitanje. Dakle, kolega Živkoviću, Vaš istup je bio krajnje neprimjeren o ovoj inicijativi.
Replika, Živković.
Ja mislim, gospodine Raguž, da je Vaš odnos prema ovako važnom pitanju bio krajnje neprimjeren,
Vrlo ozbiljan.
jer način na koji ste došli
Samo malo da se slušamo.
sa ovom inicijativom ovdje da se među medije i ostale, koji prate ovu važnu stvar u BiH, pohvalite da je to samo Vaša inicijativa i sam način na koji je ona podnesena. Prema tome,
Molim vas, gospodine Raguž.
niste tražili podršku od drugih poslanika ovdje u ovome, išli ste sami sa Inicijativom, iako ste znali da ona nema nikakvog osnova po principima koje ste Vi predložili. Moj predsjednik partije 40 je doslovno rekao, i to u svim dokumentima ima, da se amandmanski može mijenjati Ustav, nigdje nije rekao da se donosi novi ustav BiH i zato smo i protiv. Osim toga što smo protiv načina na koji je podnesena ova inicijativa, protiv smo i protiv toga što želite da idete u izmjenu i donošenje novog ustava BiH i mislim da je to odgovor na to. A neki su drugi ovdje podnosili inicijative i za smjenu Savjeta ministara, a znate koliku su imali podršku, težinu i prema tim kantarima i tim mjerilima sam i ocjenjivao i tu političku težinu.
Dobro, hvala, idemo mi na diskusiju dalje. Sefer Halilović. Izvinjavam se, Martin Raguž, replika.
Zadnji put se javljam za riječ. Znači,
Gospodine Raguž, Vi ste već dvije replike imali.
neću se više javljati, znate da ne repliciram, neću se više javljati. Nijednom riječju nismo utvrdili da je to naša inicijativa, nigdje, i zato se moram javiti, nikada nismo tvrdili da je to ekskluzivno naša inicijativa. Ona ima većinu, samo da kažem gospodinu Živkoviću, već sada ima većinu unutar ovog parlamenta, to što nema Vašu stranačku to je Vaše pravo, ali nek se zna i ostat će zabilježeno.
Ja vas molim, izvolite, nemojte me zloupotrebljavati, dakle Poslovnik, dvije replike, nema dalje.
O tome da li ova inicijativa ima većinu ili nema?
Ma nepotrebno se diže atmosfera.
Većinu ćemo provjeriti kada bude glasanje. Znači, ja ne bih prejudicirao tu Vašu izjavu, a samim odnosom prema ovoj inicijativi pokazaće se i naš odnos prema svim inicijativama koje se na ovaj način u ovome parlamentu podnesu. 41
Ja vas molim da se vratimo, dakle molim vas da se vratimo na temu. Imamo Inicijativu, u skladu je sa Poslovnikom, svako ima pravo da kaže svoje mišljenje i svako ima pravo da o njoj se izjasni onako kako misli da treba. Dakle, nema ni potrebe za neke velike riječi. Sefer Halilović, diskusija.
Poštovanje, predsjedavajući. Dame i gospodo, moje mišljenje je nešto drugačije od prethodnih diskutanata. Ja mislim da je Inicijativa legalna i legitimna i mi ćemo se naravno, svak' svojom glavom, o njoj izjasniti. Mislim da je pravo mjesto da se razgovara o ovom novom ustavu ili promjeni postojećeg Ustava Parlament, a ne nikako neka mjesta – kafane, restorani, izletišta, itd. – i tu apsolutno imaju podršku, ali lično mislim da pitanje promjene Ustava ili donošenje novog ustava, da svi u ovoj sali znate da za sada zato nema ni političke volje, ni političke saglasnosti i da će ova priča o promjeni Ustava ili o novom ustavu poslužiti samo da se sad počnemo polako zagrijavati da bi u narednoj izbornoj godini ponovo na ustavnim promjenama dobili lažnu sliku stanja u BiH. Ja mislim da ovu inicijativu treba podržati, ali nakon izbora 2010. godine, jer svima ovdje je poznato da za sada ne postoji politička volja, a oni koji su prisustvovali javnim raspravama, evo o ovom amandmanu koji je ovdje dobio plebistarnu podršku u Parlamentu, vidite koliko problema ima od Mostara preko Sarajeva do nekih drugih gradova u BiH. Dakle, mislim da ne bi trebali, da bi trebali donijeti moratorije da se o Ustavu ne razgovara makar do 2010. godine, jer će političke partije iskoristiti priču o Ustavu da se u potpuno drugi plan stave recesija, ekonomska kriza, nezaposlenost, zaštita domaće proizvodnje, socijalna pitanja, boračka pitanja i stotine drugih pitanja za koje nam sadašnji Ustav ne pravi nikakvu prepreku da ih rješavamo a, kao što vidite, mi ih ne rješavamo, nego ćemo sad pričati o Ustavu da bi na taj način pod firmom drž'te vuka ostavili glavne probleme koji tište BiH. Dakle, ja sam protiv da se razgovara o ovome i mislim da bi trebalo staviti moratorij da se o ovom ne razgovara makar do 2010. godine, dok ne prođe ova frtutma vezana za recesiju i ekonomsku krizu i sve ono što sa nizom socijalnih, ekonomskih i političkih problema koje imamo, jer svi u ovoj sali dobro znate da sad ne postoji politička volja ni za izmjenu Ustava ni za donošenje novog ustava. Hvala.
Jerko Ivanković.
Poštovani predsjedatelju, kolegice i kolege zastupnici, uvaženi gosti, mi u Narodnoj stranci Radom za boljitak pozdravljamo Inicijativu kolega iz HDZ 1990. Mislimo da minimum konsenzusa što bi i vladajuća šestorka a i opozicija trebala da ima – da formira jednu komisiju koja će raditi na daljnjim ustavnim pitanjima. Znači, to je proces koji je neophodan i za potrebe 42 naroda i građana ove zemlje, a isto tako za potrebe pristupanja BiH EU i u ta dva procesa ćemo morati mijenjati ustavno uređenje. Mi ćemo podržati ovu inicijativu i smatramo da je to minimum i, što je kolega Bećirović govorio, obveza vladajuće šestorke koju je preuzela prilikom podjele fotelja u Vijeću ministara. Hvala.
Ja nemam više prijavljenih. Zaključujem raspravu o ovoj tački dnevnog reda. Prelazimo na tačku 11. Ad. 11. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o maloljetnim počiniocima krivičnih djela i krivičnopravnoj zaštiti djece i maloljetnika (drugo čitanje) Iz Izvještaja ste vidjeli da nismo postigli saglasnost. Glasat ćemo u drugom krugu o Prijedlogu zakona kojeg sam spomenuo. Molim vas, molim vas dozvolite da ja radim dalje. Dakle, prelazim, molim vas, gospodine Živković i gospodine Džaferoviću, dakle nemam prijavljenih za diskusiju i zaključujem raspravu o tački 11. Idemo na tačku 12. Ad. 12. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Zahtjevu poslanika Sefera Halilovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o slobodi pristupa informacijama u BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika
Ako dopustite samo dvije-tri rečenice kao obrazloženje. Mi smo na komisiji: jedan od pet zaključaka bio je da se donese, da se predloži na Istražnoj komisiji da se predloži izmjena i ovog zakona za koji je ustanovljeno da je BiH među prvim zemljama u regionu donijela ovaj zakon, ali da nisu predviđene zaštitne mjere da se ovaj zakon sprovede. 43 Zadužili smo Stručnu službu da uradi prijedlog ovog zakona i istina je da na samoj komisiji nismo razgovarali da li će to biti hitni postupak, da li će biti skraćeni postupak ili redovan postupak. To je jedna od grešaka koju smo moguće napravili i to je moguće jedna od grešaka koju sam eto i ja napravio kad sam potpisao prijedlog ovog zakona. Ali vas molim jer Istražna komisija neće moći biti efikasna da uradi svoj posao ako je Parlament donio i formirao Istražnu komisiju koja treba da uradi ovaj posao, onda bi trebao donijeti i zakon. Da li će to biti u redovnom, skraćenom ili normalnom postupku, ali ovaj zakon je nužan da se donese i to što je moguće prije. Naravno, ja bih najviše volio da on bude usvojen danas. Ako ne, onda neka ide u skraćenom postupku, samo ovaj zakon nam treba. Hvala.
Evo, ja sam gospodinu Haliloviću dao riječ iz prostog razloga što nije imao priliku kada smo raspravljali prvi put i nadam se da to nije smetalo, korisno je bilo čuti, ali evo i gospodin Živković – kad krenete otvorite raspravu, onda ...
Hoću samo da upozorim da je ovo već druga stavka Komisije koja nije usvojena. Mi smo predlagali, znate i sami, na Komisiji kako da osiguramo sredstva za rad i da to na Administrativnoj komisiji nije prošlo, tako da ćemo mi na Komisiji morati sjesti i da vidimo zašto naš prijedlog na Administrativnoj komisiji nije prošao, a predlažem Parlamentu da danas ne podržimo Zahtjev za 127., da idemo u skraćenu proceduru 126., da razmislimo o tome da li ćemo kažnjavati bilo koga, u bilo kakvoj biblioteci koja ne dadne informaciju, tako drakonskim kaznama. Smisao nas u Komisiji je bio da dobijemo informaciju od onih koji nama taje informaciju u smislu donatorskih sredstava, ali ćemo doći u poziciju da dobro našu namjeru neko iskoristi da kažnjava ljude za nedobijanje informacija na nekim bizarnim mjestima i to je razlog zašto bi bilo bolje da razmislimo na 126. da idemo.
Pa evo, iako nije možda najzgodnija prilika, ali dobro je da smo ovo čuli. Naime, ovaj parlament kad uspostavi neku komisiju i daje joj zadatak, Ad hoc komisiju itd., zaista mora je pratiti onda i logistički. Nekorektno je, što kažu, roditi i pustiti je da se sama ljulja ili da je voda odnese. Dakle, i oko pristupa informacijama i oko logističke podrške, mi moramo odgovoriti na ove činjenice i ove zahtjeve. Jesam li ja ovo dobro vidio? Azra, jesi li se prijavila za repliku? Greška. Dobro. Zaključujem tačku 12. Da vidimo samo malo radni raspored. Mi imamo, ja sam već najavio, prostora da radimo do 17,00 h, jer se tehničke neke stvari moraju raditi za sutrašnji seminar koji će biti ovdje u Bijeloj sali, važan seminar. Da vidimo kada ćemo pauzu praviti? Hoćemo li možda nešto ranije 44 praviti pauzu, u 13,00, recimo, pa do 14,00 da pauzu imamo ... Dakle, od 13,00 do 14,00 pauza. Radimo do 13,00 h. Idemo na tačku 13. Molim vas idemo na tačku 13. Tačka je formulirana na način kako smo dobili naziv materijala, a inače su bile inicijative u smislu da mi dobijemo izvještaj o izvršavanju i na čemu smo, šta je ostalo neizvršeno. Ad. 13. Plan aktivnosti za ispunjavanje obaveza iz preporuka Evropske komisije u vezi Mape puta za liberalizaciju viznog režima za građane BiH U najkraćem, na 45. sjednici Zajednička komisija za evropske integracije dostavila je prijedlog kolegijima oba doma da na dnevni red stave tačku pod nazivom Problemi provođenja obaveza definiranih Mapom puta za liberalizaciju viznog režima povodom nepovjerenja iskazanog od strane predstavnika EU u sistem personalizacije putnih isprava. Povodom ovog prijedloga ja sam uputio zahtjev Vijeću ministara da za razmatranje ovog pitanja dostave odgovarajući materijal. U uvodu sam rekao kakvu vrstu smo materijala dobili. Nadležna je komisija ona koja je i pokrenula ovu inicijativu, dakle Zajednička komisija za evropske integracije. Imala je 16. marta na dnevnom redu ovaj materijal i imate Mišljenje kojim ona podržava Plan aktivnosti i predlaže zaključak da se od Vijeća ministara zatraži da ... na samoj sjednici Doma obrazloži razloge kašnjenja provođenja pojedinih mjera i predloži prihvatljive načine rješavanja spornih mjera iz Mape puta. Dakle, nikoga ovdje u ovom trenutku iz Vijeća ministara nema. Ja ću zamoliti službu da resornog ministra, odnosno šefa Interresorne grupe u međuvremenu obavijesti da se vodi rasprava o ovoj tački dnevnog reda i da Parlament očekuje, odnosno Predstavnički dom očekuje neka dodatna pojašnjenja. Ali evo, imamo veliki broj prijavljenih ljudi. Mislim da će to biti moguće realizirati. Čovjek se zove Samir Rizvo. Molim da se pozove, ako nije na putu ili da se konsultira generalni sekretar gore u Vijeću ministara – ko je taj ko bi mogao davati odgovore na pitanja poslanika. Stvarno izražavam nezadovoljstvo neprisustvom i ministara koji su direktno involvirani i šefa Interresorne grupe, ali evo imamo veliki broj prijavljenih, idemo redom.
nije uključen mikrofon
Jozo, javi se za riječ da te čujem.
Dobro, javit ću se ja.
Pa ne, nešto intervenišeš, šta je, o čemu se radi? 45
Pa intervenišem. Oprostite, u zaključku Komisije se traži obrazloženje od strane Vijeća ministara, a ne od rukovoditelja grupe.
Gospodine Križanoviću, kad ja obezbijedim nekoga ovdje, onda ćete izraziti svoje mišljenje, je li.
Dakle, neće biti dovoljno samo gospodin Rizvo.
Pa ja vjerujem da Vama neće biti dovoljno da dovedem tri vijeća ministara. Izvolite, Halid Genjac.
To ću ja reći je li dovoljno.
Naravno, naravno.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Zahvaljujem naravno i Kolegiju što je veoma ažurno ovo pitanje stavilo na dnevni red. Bez obzira što je formulacija tačke unekoliko drugačija, ona osigurava da se zaključak Komisije za evropske integracije o razmatranju gdje smo u ovoj oblasti, sasvim zadovoljava i ova tačka. Ja ću par uvodnih napomena koje mislim da su potrebne i radi nekakve hronologije, ali i radi općeg sagledavanja važnosti ovog pitanja. Naime, među posljednjim anketama, koje su vršene, 80% građana BiH je bezrezervno za integrisanje u EU, a kad su se pitali šta vide u tome dobro: od osam ponuđenih pitanja najveći broj njih je odgovorio da vide slobodu kretanja. Ovo pitanje, značaj te slobode i osjećaja slobode kretanja, posebno se izoštrava u okolnostima prijetećih ekonomskih problema, postojeće recesije itd., tako da to može biti dodatni razlog, uz sve ove navedene, nesloboda kretanja građana BiH, ... razlog za pojačane socijalne tenzije. Zato ja mislim izuzetno važno pitanje i pitanje kome treba posvetiti pažnju sasvim suprotnu onome kako je to Vijeće ministara uradilo radeći tako – što se tačka približava, sve je manje predstavnika Vijeća minsitara na ovoj sjednici. Iz izlaganja i iz izvještaja koje ste imali, priloga i ovoga što ću ja u uvodu reći, mislim da će biti sasvim jasno da ovdje na ovoj tačci, kad budemo razgovarali ili danas ili na nekoj narednoj sjednici, moramo imati kapacitet Vijeća ministara. Zašto? 46 Interresorna grupa je već imenovana u maju mjesecu prošle godine i kad je najavljivana prezentacija Mape puta, a Mapa puta za liberalizaciju prezentirana je u julu prošle godine, vrlo kratko da podsjetim, Evropska komisija je zatražila zatim od BiH izvještaj o spremnosti i Interresorna grupa je sačinila Izvještaj o spremnosti u kome se, na oko 120 pitanja, odgovorilo šta BiH može uraditi. Nakon toga Interresorna grupa je predložila, Vijeće ministara usvojilo u 7. mjesecu Akcioni plan. Evropska komisija je u 11. mjesecu prošle godine razmatrajući nakon razgovora i posmatrajući prilike u BiH dostavila dokument koji se zove Ocjena implementacije Mape puta od strane BiH. Dakle, oni su sagledali šta se uradilo i ocijenili implementaciju, to je dakle bilo krajem prošle godine. Vijeće ministara je 22. januara ove godine razmotrilo Ocjenu implementacije, razmotrilo je i izvještaje prateće Interresorne grupe o dijalogu koji je vođen sa Evropskom komisijom itd., i tu je otprilike u tom procesu ... fokusirano nekih 52 pitanja. Od 120 ostalo je 52 pitanja za koje treba dodatne mjere, izvršioci, rokovi i način rješavanja. Vijeće ministara je za to zadužilo Interresornu grupu i Interresorna grupa je veoma ažurno izradila taj Plan aktivnosti za provođenje preporuka iz dokumenta Evropske komisije Ocjena implementacije Mape puta. Službeno se dokument zove Plan mjera za provođenje preporuka iz dokumenta Ocjena implementacije. E, taj Plan mjera je današnja tema rasprave, dakle da samo imamo u vidu: Mapa puta je dokument koji je daleko širi i u kome je dobar dio i urađen ili je nađeno načina kako da se uradi, a ovaj Plan mjera za provođenje ovih preporuka je dokument o kome danas govorimo i on je ažuran, on je aktuelan i o njemu treba da vidimo o svakoj grupi pitanja šta da se uradi. Jedna grupa pitanja je riješena, ne postoji spor, postoji način rješavanja, postoje zaduženja, postoji priličan stepen konsenzusa i ja se na tim pitanjima ne bih zadržavao. Međutim, dvije grupe pitanja su interesantne i mislim da korist od ove rasprave će biti u tome ukoliko na te dvije grupe pitanja ponudimo neki odgovor ili barem skrenemo pažnju da postoji taj problem. Naime, jedna grupa pitanja je oko koje je Interresorna grupa zatražila stav Vijeća ministara. Dakle, zatražili su politički stav Vijeća ministara, jer Interresorna grupa ne može to da riješi. To nije veliki broj pitanja, ali jedan broj vrlo značajnih pitanja koje Interresorna grupa budući da nema politički kapacitet, a za ova pitanja su vezana velika politička razmimoilaženja, Interresorna grupa je zatražila od Vijeća ministara stav. Vijeće ministara usvaja Plan aktivnosti koje je sačinila Interresorna grupa i uopšte se ne izjašnjava o pitanjima o kojima Interresorna grupa traži stav. Dakle, usvajamo Izvještaj, prosljeđujemo ga na Parlamentarnu skupštinu, zanemarujemo sporna pitanja, a ta sporna pitanja su dakle interagencijska saradnja u borbi protiv organizovanog kriminala. Dakle, između svih agencija mi imamo da na nekoliko mjesta se vodi borba protiv kriminala i svako na svoj način, ali nije dovoljna interagencijska saradnja i Evropska komisija traži čvrstu vezu da se zna na jednom mjestu šta se dešava. Unapređenje statističkih instrumenata za mjerenje nivoa kriminala? Svaka policija, a znamo koliko ih ima, ima svoje evidencije, svoje evidencije krivičnih djela i Evropska komisija hoće na jednom mjestu da zna šta se dešava i ko sa bosanskohercegovačkim pasošem ulazi u EU, šta je vezano za njega u toj evidenciji o krivičnim djelima, a ne da se nakon mjeseci provjera ustanovljuje šta je u pitanju. 47 Dalje se traži usaglašavanje zakonodavstva sa međunarodnim pravnim instrumentima u borbi protiv korupcije itd., gdje je posebno pitanje međuinstitucionalnih aranžmana za borbu protiv korupcije i uspostava specijalizovanog tijela. Preporuke GRECO-a i ove konvencije i ovi standardi traže centralno antikorupciono tijelo. I to centralno antikorupciono tijelo koje smo mi imali priliku boraveći, veća grupa poslanika, u Beču, prije izvjesnog vremena u organizaciji Evropskog Parlamenta, dakle centralno antikorupciono tijelo koje svaka zemlja ima i koje se uspostavlja na osnovu zakona i kojem je uloga ne da u našoj državi ne mora imati istražne nadležnosti, ali da evidentira, sugeriše, koordinira itd. i da se uspostavi na osnovu zakona, jer ne može drugačije obavljati tu djelatnost. To se na Vijeću ministara već osam mjeseci, jednostavno, ne dozvoljava se da se to riješi. Po mojim zadnjim informacijama, predsjedavajući Vijeća ministara je poslao Evropskoj komisiji neki prijedlog nekog tima koji bi tako, eto, na dobrovoljnoj osnovi koordinirao. Naravno iz Evropske komisije će doći odgovor da to ne zadovoljava principe, izgubit ćemo vrijeme i ponovo ćemo morati uraditi kako treba. Zatim se traži stav politički oko zakona, daljih zakona o policijskoj reformi u vezi sa fragmentiranim telekomunikacionim sistemima i fragmentiranim bazama podataka. Kao što rekoh, svaka policija ima svoje baze podataka, traži se na jednom mjestu da bi se povećala i operativna saradnja policijskih tijela da to bude na jednom mjestu i evidencija i jedinstveni telekomunikacioni sistemi. O ovim pitanjima, dakle koja sam ja ukratko, to je nekih šest pitanja, Interresorna grupa je zatražila stav od Vijeća ministara, politički stav šta da se radi. Ni o ovom planu mjera, ni u propratnom tekstu Vijeća ministara ni riječi o ovome. Mora se odgovoriti šta da radimo. Mora se odgovoriti kako da radimo, jer ova godina je otprilike u dobroj mjeri od strane Evropske komisije posvećena Balkanu i zove se uostalom Evropska godina za Balkan. Politička spremnost, ako ne, i politička odluka, ja bih se usudio reći, da se ukinu vize u regionu postoji, ali uslov je vrlo konkretne stvari, vrlo konkretne stvari koje nisu na štetu bilo kome, stvari koje su korisne i svim narodima i svim građanima BiH, jednostavno da se uradi ili ne uradi. Nema nešto između. To je, dakle jedna grupa pitanja oko koje je Interresorna grupa tražila politički stav. Ja mislim da Vijeće ministara mora odgovoriti na ova pitanja. Gdje je problem? Šta je problem? Pa dobro, da vidimo šta je, zašto se nema odgovora i u čemu je problem? Kakav je, kakav god je odgovor da ga čujemo i da vidimo šta nam je raditi? Druga grupa pitanja koja je interesantna u ovom planu, koja je interesantna za ovo stanje liberalizacije i našeg procesa i koja je interesantna i u pogledu ovog plana je jedna grupa zakona koji su decidno propisani u Mapi puta da ih treba usvojiti u BiH da bi se govorilo o napretku. To je Zakon o graničnoj kontroli.
Malo požurite, vrijeme, gospodine Genjac!
Izvinjavam se. Zakon o graničnoj kontroli, zatim primjena UN protokola 48
Znam da je važno. Nemamo kvoruma. Ja ću sad pauzu napraviti, mislim, jako je važno. Samo izvolite.
Dakle, pored Zakona o graničnoj kontroli,
Samo čekam da Genjac završi.
implementacija UN protokola u vezi sa zabranom ilegalne proizvodnje prometa oružja, i to je jednostavno obaveza BiH da donese Zakon o oružju i Zakon o prometu opasnih materija. Dakle, to su jednostavno obaveze po protokolima koje su jednostavno važeće za nas. Zatim, Zakon o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima. I sad vidite, u zadnjem, u ovoj ocjeni implementacije koju je Evropska komisija sačinila, imali smo ocjenu da je Zakon o graničnoj kontroli u parlamentarnoj proceduri. Imali smo ocjenu da je Zakon o oružju u parlamentarnoj proceduri. Imali smo ocjenu da je Zakon o međunarodnoj pravnoj pomoći u parlamentarnoj proceduri.
Nisu više, znamo to.
I sad imamo stanje da su svi ti zakoni oboreni, znate. E sad, pazite, ja ne bih želio da otvaram neku sad žestoku političku raspravu i neku polemiku, međutim činjenice govore. Dakle, prihvatili smo Mapu puta, opredijelili smo se za liberalizaciju viznog režima, opredijelili smo se politički jednoglasno za evropske integracije, znamo u Mapi puta šta je navedeno, šta su tačke i onda ovdje dođemo pod egidom ili pod navodom da to nije nadležnost države, nego da je to nadležnost entiteta. Imamo poslanike koji glasaju protiv tih zakona, koji su eksplicite navedeni kao uslovi. Mi moramo taj dijalog otvoriti. Moramo vidjeti šta da radimo.
Vrijeme, gospodine Genjac!
Dakle, da zaključim, današnja rasprava vjerovatno će biti samo u mjeri da skrene pažnju i ovo pitanje mislim da treba mjesečno u ovom periodu stavljati i svakako osigurati stav Vijeća ministara. Zahvaljujem. 49
Pauza 10 minuta. Pauza 10 minuta, pozovite poslanike. Dajem pauzu 10 minuta, gospodine Bećiroviću. [[PAUZA]] Evo, gospodin Jovičić je pomogao da imamo kvorum. Vi niste bili, mi smo nešto odlučivali oko plata, prisustvu, i to idući mjesec.
mikrofon nije uključen
Dobro, dobro. A može se desiti da i ti čuješ prvog. Dakle, molim vas da zauzmete svoja mjesta. Gospodine Matiću, molim vas da zauzmete svoje mjesta. Selime, evo ja se nadam da će ga osloboditi. Dakle, nastavljamo rad. Stvarno vas molim za strpljenje i prisustvo. Pauza je u 13,00 sati. Mi smo u pauzi pokušali obezbijediti kompetentne ljude iz Vijeća ministara. Ja moram priznati da ima tu i tehničkih problema. Mi smo tek jučer ovu tačku dnevnog reda uvrstili, jer smo tek dobili Mišljenje Komisije, tako da i Vijeće ministara ima neku argumentaciju zašto nije na vrijeme obaviješteno itd., ali evo vidjet ćemo, vjerovatno će nam se priključiti. Dakle, imamo veliki broj prijavljenih diskutanata, idemo sada redom. Azra Hadžiahmetović.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Evo, na početku dozvolite da pomenem samo da sam s pažnjom slušala izlaganje kolege Genjca koji je, moram reći, možda u moru važnih stvari koje je povodom ove tačke pomenuo malo je izgubljena specifična težina bila upravo skretanja pažnje na ključne probleme koji se odnose na liberalizaciju viznog režima. Evo, i da pomenem i par možda i opaski, korekcija koje su bile tim povodom istaknute, odnosno rečene neke konstatacije, između ostalog, zašto ovdje nema Vijeća ministara. Evo, ja ću na samom početku pomenuti da ako ćemo mi npr. Plan aktivnosti ovakve vrste za ovako jedno važno područje samo konstatovati, ocjenjivati, kritikovati, zaključiti nešto što neće imati specifičnu težinu itd. a ne vidjeti sebe i svoju ulogu u svemu tome, onda nije ni važno što nema možda predstavnika Vijeća ministara. 50 Da pomenem, kolega Genjac je pomenuo Plan aktivnosti Interresorne radne grupe koja je podnijela Vijeću ministara itd. Ja ću vas samo podsjetiti da je ovo Plan aktivnosti koji je usvojilo Vijeće ministara. Bez obzira ko ga je radio, ovaj Plan aktivnosti je Plan Vijeća ministara i kao takav je došao ovdje kod nas u Parlament. Listajući i čitajući ovaj materijal sa velikom pažnjom, znajući specifičnu težinu pitanja liberalizacije viznog režima, ja sam, između ostalog, pokušavala da diferenciram ili naznačim obaveze Parlamenta, što moram reći da je bilo jako teško. Od 56 područja aktivnosti, mislim da je kolega Genjac spomenuo tako neki broj, ja sam ovdje naznačila 16 gdje sam vidjela moguću ulogu, više moguću nego izričitu ulogu Parlamenta ili obavezu Parlamenta kada je u pitanju liberalizacija viznog režima. Recimo dvije jasne obaveze Parlamenta koje se odnose na Parlament, ili mogu odnositi na Parlament, u smislu inicijative ili završetka postupka, ja sam, da vas podsjetim, inicirala jutros. A to su potpisivanje međunarodne konvencije i jednog dodatnog protokola. To je vrlo jasna obaveza, da kažemo, Parlamenta, ako ništa drugo ono je u završnoj fazi ratifikacije. Ovo ostalo, moram vam reći da je bilo jako teško uopšte vidjeti gdje je uloga Parlamenta. Ja sam naravno kao parlamentarac gledala ulogu Parlamenta. Nisam gledala ulogu drugih institucija, ministarstava, Vijeća ministara, državnih agencija itd.. Međutim, moram vam reći da je opšti utisak sljedeći. Evo, čime ili kojim konstrukcijama obiluje ovaj Plan aktivnosti: potrebno je unaprijediti. Ovdje treba da se dobro udubite da vidite da li to unapređenje podrazumijeva npr. donošenje nekog zakona ili nekih zakona. Potrebno je ojačati. Znači li to jačanje možda eventualno donošenje nekih zakona ili podzakonskih akata? Potreban je dodatni napor. Da li dodatni napor podrazumijeva usvajanje novih zakona? Ili kaže: potrebno je učiniti napredak itd. Mislim, hoću da pomenem da nije izričito rečeno potrebno je usvojiti taj i taj zakon, potrebno je donijeti to i to, čime treba, između ostalog, da obiluje Plan aktivnosti, pogotovo za ovako važnu problematiku kakva je liberalizacija viznog režima. Ja ću vam samo pomenuti još jedan apsurd, npr. stoji, kaže: Potrebni su vremenski rokovi za planiranje aktivnosti poput amandmana na Krivični zakon i Zakon o prevenciji pranja novca. Ja ne znam šta znači da su potrebni vremenski rokovi i kakvo planiranje aktivnosti. Valjda je potreban amandman ili izmjene zakona, Krivičnog zakona i Zakona o prevenciji pranja novca. Ili npr. kaže: Ako finansijski odjel Državne agencije za istragu i zaštitu treba ojačati, ili ojačati kapacitete za borbu protiv droge, i to, kaže, finansijski, ljudski, kadrovski, tehnički, itd., to ima refleksije na budžet koji usvaja ova Parlamentarna skupština. Dakle, ne možemo reći da se čak i ono što nije direktno obaveza Parlamenta ne odnosi indirektno na ulogu Parlamenta u cijelom ovom postupku liberalizacije viznog režima. Šta hoću da pomenem? Mislim da je Plan možda trebalo napraviti malo jasnije, konkretnije, u smislu nosioca aktivnosti, u smislu precizne obaveze koja stoji. Ja neću to adresirati na Interresornu radnu grupu, ni gospodina Rizvu, ni bilo koga. Ovaj plan, ko god ga je pravio, usvojilo je Vijeće ministara i ovo je plan gospodina Špirića i ministara, odnosno saziva Vijeća ministara. Ako treba, eventualno, naznačiti otvorena pitanja koje su oni u prepisci radili sa Vijećem ministara, o čemu je govorio gospodin Genjac, i ako se ona tiču recimo donošenja nekih političkih odluka, onda je ta pitanja trebalo adresirati ovdje u ovaj parlament. 51 No, bez obzira na sve to, ja mislim da je ovaj parlament dužan da iz ovog ili korigovanog Plana aktivnosti izvuče Plan aktivnosti Parlamentarne skupštine u realizaciji obaveza za liberalizaciju viznog režima. Ja u tom smislu iniciram i predlažem da ili neka naša komisija u koordinaciji možda sa ministarstvom, odnosno predstavnicima ove grupe koji su to uradili tačno, precizno naznači koje su to obaveze Parlamentarne skupštine BiH direktno naznačene ili indirektno, dakle koje proizilaze iz nekih drugih obaveza kako bismo mi pristupili realizaciji tih aktivnosti, da ne budemo sutra u poziciji da svako svakoga optužuje, da je neko nekom kriv, na kraju niko nije kriv. Hajmo tačno da znamo i da nosimo i odgovornost za učinjeno, odnosno neučinjeno. Zahvaljujem.
Hvala. Poslovnička intervencija, Živković.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Naime, mi smo bili obavezni staviti ovu tačku dnevnog reda s obzirom da su svi uslovi provedeni i da je dobijeno Mišljenje od naše komisije, iako je ono bilo dosta kasno dostavljeno tako da nismo uspjeli obezbijediti i da Savjet ministara bude ovdje, a kao što vidite iz Mišljenja je zaključak i sve ove rasprave bile da se od Savjeta ministara traži da obrazloži razloge kašnjenja provođenja pojedinih mjera i predloži prihvatljiv način rješavanja spornih mjera iz Mape puta. Ovo je dvosmjerni proces, ovo je pitanje koje zahtijeva diskusiju i dijalog, a ne međusobnu našu raspravu oko toga ko je kriv, ko nije kriv. Ja predlažem da izađemo iz ove situacije tako da odložimo ovu tačku dnevnog reda i raspravu za iduću sjednicu, a zadužimo Savjet ministara, odnosno nadležne iz Savjeta ministara da nam budu ovdje na usluzi, da nam objašnjavaju ovo o čemu je i gospođa Azra govorila; vjerovatno i svi ostali koji su se prijavili žele o tome govoriti i time bi dali doprinos da taj razgovor bude na način na koji dolikuje u ovoj Parlamentarnoj skupštini. Zahvaljujem.
Evo, ja imam odmah prijavljene dvije replike. Adem Huskić.
Gospodine predsjedavajući, ja bih ovo prije rekao da je poslovnička intervencija nego replika, ali nisam znao na koji način jer nije redovna diskusija, a ide u smjeru u kome je gospodine Živković govorio. 52 Gledajte, mi smo ovaj materijal dobili u Skupštinu 9.3., stavljen je vanredno kao tačka dnevnog reda i ja zaista ne mogu reći da sam spreman, ali imamo Mišljenje Komisije, naše nadležne komisije koja je zasjedala prekjučer i jučer je došlo u Skupštinu i mi ga danas razmatramo. Predlažem da radimo na način da prihvatimo Mišljenje ove komisije, a da raspravu o materijalu vodimo na sljedećoj sjednici, posebno zbog zaključka 2. koji je Komisija uputila, ne znam, evo ja sam to sebi na neki način zabilježio kao bitno, je li. Zadnji dio ovog zaključka kaže: Zajednička komisija za evropske integracije jednoglasno je usvojila zaključak kojim se od Vijeća ministara traži da na sjednici Doma obrazloži razloge kašnjenja itd. Pošto nema nikoga, materijal ovaj, evo ja lično ga nisam pripremio na način da bih mogao diskutovati, predlažem da usvojimo danas, kad smo stavili to u ovu tačku, da usvojimo ovo Mišljenje Komisije, a da materijal i sve skupa odložimo za sljedeću sjednicu. Mislim da bi to bilo najproduktivnije. Zahvaljujem.
Još jedna replika, Azra Hadžiahmetović.
Ma ne znam kako je, kako se ovo zove što ću ja reći, mislim.
Ja sam dao riječ.
Naravno, ali nije diskusija, hoću da pomenem. Prvo, povodom intervencije gospodina Huskića. Mi smo imali raspravu o dnevnom redu. Ja ne znam da je iko jutros rekao: kasno smo dobili materijal, obiman je materijal, nisam stigao da pročitam itd. Dakle, mi smo usvojili dnevni red. Došli smo do te tačke dnevnog reda. Ja uvažavam razloge i argumente gospodina Živkovića, ali ovdje je diskutovao gospodin Genjac, diskutovala sam ja, a onda tražite da se odgodi rasprava o ovoj tački dnevnog reda. Mi je možemo samo prekinuti pa nastaviti. Jel' tako? I korigujte me ako griješim, mislim, ne znam kako izaći iz ovoga, možda je nespretno i nespremno tačka danas na dnevnom redu, ali je ona na dnevnom redu. Mi smo usvojili dnevni red. Mi smo počeli raspravu o ovoj tački dnevnog reda. Već smo imali nekih rasprava. Ali da bismo najbolje izašli, ako treba eventualno nešto prolongirati itd., hajmo prekinuti raspravu, ali ne odgoditi raspavu o ovoj tački, jer mi smo već započeli raspravu. Hvala vam. Osim ukoliko intervenciju gospodina Genjca i mene ne smatrate diskusijom.
Evo, imamo sada repliku, imamo replike, idemo redom. Živković.
Bili smo zajedno na sjednici Proširenog kolegijuma, 53
Molim vas da se slušamo, molim vas da se slušamo.
bili smo zajedno na sjednici Proširenog kolegijuma gdje smo govorili da Poslovnik nije savršen i da je ovo obavezna tačka dnevnog reda, ali smo se dogovorili i da našoj grupi za izradu novog poslovnika damo u mandat da ne mogu da dođu mišljenja koja 24 sata prije nisu došla pred sjednicu i da to bude praksa u pravljenju drugog poslovnika. Zato, znači da smo morali staviti ovu tačku dnevnog reda, a ja sam rekao i tad da će moj biti prijedlog, pogotovo ako ne bude nikoga iz Savjeta ministara sa kojim možemo voditi dijalog, da odložimo tu raspravu za iduću sjednicu. Ja se izvinjavam što sam zakasnio prije nego što je gospodin Genjac govorio.
Replika, Mirko Okolić.
Replika gospođi Hadžiahmetović. Ja sam isto glasao za ovaj dnevni red, misleći da je ova zaista tačka dnevnog reda, ne misleći nego tvrdim, zaista bitna i dobro je što je došla do nas iako nije dobro što nismo do jutros znali da će ona biti uvrštena danas na dnevni red zbog bolje pripreme, a valjda to je sad stvar o kojoj ćemo vjerovatno nekad kasnije razgovarati i mnogi poslanici vidim da nemaju ni materijal uza se, nego posuđuju od nas koji smo ponijeli, eventualno. Međutim, ja sam glasao zato što sam mislio da će danas biti ovdje na ovoj strani gdje trebaju da sjede ljudi kompetentni koji će moći odgovoriti na određena postavljena pitanja koja su već iz nekih diskusija bila i koje bi mi sada već; evo, ja sad ne bih ulazio u ono što sam ja mislio da diskutujem, odustaću od diskusije ukoliko se podrži; znači, replika zašto sam glasao za ovaj dnevni red. Ali isto takođe predlažem, i poslovnički je moguće, da danas prekinemo raspravu o ovome i da, jer ovo zaslužuje zaista jednu kvalitetniju raspravu i zaslužuje da tamo onaj red ne smije biti nijedan prazan i zato je i moj prijedlog da danas odgodimo. I ako odgodimo, ja odustajem od diskusije, ako ne onda ću diskutovati. Hvala lijepo. ___________(?) [[mikrofon nije uključen]] Molim? Da prekinemo, da odgodimo raspravu ili da prekinemo isto je to.
Molim vas, molim vas samo malo. Molim vas, dozvolite mi da vodim sjednicu. Dakle, kad je riječ o materijalu, gospodin Huskić je dobro rekao, 9., danas je 18., dakle o materijalu kad je riječ, materijal je 9. Slažem se za mišljenje, slažem se za neprisustvo Vijeća ministara, 54 predlagača, slažem se da nam je vrlo teško realizirati zaključak, prijedlog zaključka Komisije, dakle pojašnjenja itd. Sad pitam ove koji su prijavljeni insistiraju li da sada diskutuju ili da stavimo na glasanje zaključak da se rasprava odgađa i nastavlja.
mikrofon nije uključen
Pa naravno, ja ću dati tebi i diskusiju i repliku prije nego što završim. Izvoli, ti imaš poseban tretman, ne sekiraj se.
Gospodine Belkiću, nemojte biti bezobrazni, vodite sjednicu
Pa nisam uopšte.
po Poslovniku i okanite se više tih riječi imate, nemate,
Samo izvolite.
Vaše je da vodite i da poštujete Poslovnik isto kao i mi.
Birajte riječi, gospodine Denise, oduzet ću Vam riječ.
Oduzmite i treba da oduzmete riječ ako tako vodite sjednicu.
Izvolite, izvolite.
Dosta više, ako je i od Vas.
Nemojte takve riječi, molim vas, jeste li čuli sebe šta ste rekli?
A sada da se vratim na repliku. Kada je riječ o 55
Gospodine Bećiroviću, jeste li Vi čuli sebe šta ste rekli?
Da, jako sam čuo i pozivam Vas da vodite sjednicu po Poslovniku.
Naravno, a jeste li Vi čuli sebe šta ste rekli?
Jesam Vas čuo i ponovo Vas pozivam da vodite sjednicu po Poslovniku.
I nemojte, odstranit ću vas sa sjednice. Izvolite.
Izvini se predsjedniku.
Prepuštam to tebi, kolega Kalabiću.
To je nepristojnost i stvar odgoja.
Kada je riječ o replici, gospodine Belkiću, cijeli dan maltretirate ovdje poslanike.
Samo izvolite, samo izvolite.
Ja vas molim
Samo izvolite.
samo nam dozvolite ono što nam pripada po Poslovniku.
Izvolite.
Hvala. Mi imamo vrlo ozbiljnu tačku dnevnog reda, usvojili smo je danas na dnevnom redu i vrlo jasno smo ovdje svi rekli da ćemo raspravljati o ovoj tački dnevnog reda. To što nema 56 gospode iz Vijeća ministara koja evidentno ne radi svoj dio posla i ne poštuje dignitet ovog parlamenta jer da poštuje neko bi bio, pogotovo na ovako važnoj temi, ne znači da treba ovu temu da blokira i Predstavnički dom Parlamentarne skupštine. Stoga, prije ovog vašeg prijedloga da odgodite ovu raspravu, moj prijedlog je da Parlament barem raspravi o ovako važnom pitanju za obične ljude u ovoj zemlji, a nakon te rasprave valjda ćemo mi kao Parlament donijeti neke konkretne zaključke, ako to već Vijeće ministara BiH neće. Hvala.
Gospodine Bećiroviću, jeste li Vi čuli prijedloge Vaših kolega prije nego što ste Vi govorili.
Ja imam svoj prijedlog.
Dakle, Vi imate svoj prijedlog, ali ste čuli da postoje i drugi prijedlozi. Dakle, postoje prijedlozi da se ova rasprava odgodi, dakle od više poslanika. Vi drugačije mislite, Vi imate pravo svoje mišljenje izraziti i nemojte onda mene optuživati da opstruiram sjednicu. Ne opstruiram nego dajem mogućnost na isti način svakome. Dakle, ja pitam ponovno ove ljude koji su se prijavili uključujući i tebe, koliko sam vidio bio si se prijavio za diskusiju, da li odustaju od diskusije? Ako neko od vas insistira da danas diskutuje, ja ću mu dati riječ. Ako ne insistira, stavit ćemo na glasanje da odgađamo raspravu, da nastavljamo raspravu, pa odgađamo je da bi nastavili na sljedećoj sjednici. Pitam prijavljene diskutante slažu li se da prije nego oni budu diskutovali da stavimo na glasanje ovaj zaključak. ___________(?) Ja se slažem. Ok. Ostali? Gospodine Bećiroviću? Ok. ___________(?) [[mikrofon nije uključen]]
Ja ću biti vrlo kratak, gospodine predsjedniče. U posljednje vrijeme od određenih ljudi, pa čak i ljudi
Molim vas malo pažnje da se slušamo.
... koji visoko kotiraju, uvrežile su se riječi bezobrazno, lažov, bandit itd. Mislim, ja radi toga repliciram gospodinu Bećiroviću.
Pa to je stvar odgoja, pusti to.
Nas su majke, naše majke stare, učile su ako hoćete da kažete nekom da laže da mu kažete pristojno nisi u pravu ili nisi dobro rekao, uvijek istinu. A onaj koji postupa, koji bude postupao bezobrazno i kardinalno, recimo kad ja budem diskutovao, ja ću ga ili pljunuti ili ću ga nokautirati.
Mirko Okolić, replika. Molim vas malo pažnje, molim vas.
Replika gospodinu Denisu Bećiroviću kad je rekao: Nemojte da mi u Parlamentu blokiramo ovako jako važnu tačku dnevnog reda i raspravu. Ja hoću odmah da se ogradim da ja ne želim da blokiram. Međutim, ja nemam danas valjanog sagovornika u kome bi mogao da punopravno raspravljam o ovoj temi i da donesemo određene zaključke koji su punovažni. Bojim se da nećemo zbog toga moći da onako radimo kako bi trebali i da na kraju ne ispadne da ovaj parlament
Molim vas malo pažnje.
... je danas kriv zato što smo mi morali da odgodimo ovu tačku dnevnog reda za sljedeću sjednicu itd., zato što se uvijek spočitava Parlamentu da nije usvojio ovo, a i zakon, a niko ne postavlja pitanje da li su ti zakoni te kvalitete da Parlament može usvojiti. U svakom slučaju, znači ja izražavam svoju saglasnost da želim da o ovom raspravljam, ali nisam danas u mogućnosti jer nemam sagovornika na drugoj strani, iz tog razloga. Hvala. 58
Replika, Jozo Križanović.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Ja sam u nekoliko navrata i to ću stalno ponavljati: svi problemi države su u ovom parlamentu. I sva moguća rješenja mogu dolaziti odavde samo. I sada da pređem na repliku koja se odnosi na gospodina predsjedavajućeg. Ja sam na početku ove točke dnevnog reda rekao da je zaključak naše komisije da želi čuti stav Vijeća ministara zašto se određene akcije i mjere ne provode iz ... Mape puta, jer sve ovo što bismo danas mi razgovarali moglo se na kraju zaključiti da se obavezuje Vijeće ministara da ubrza i riješi ove probleme koji stoje na putu ovdje. I opet uprazno. Evo, nemamo opet, i zato je bilo racionalno ne izgubiti sat vremena, nego odmah usvojiti prijedlog, jer to naša komisija traži. Pazite, oni su to vrlo i gospodin Genjac, kao predsjednik, je jako lijepo uvod napravio, dao presjek stanja i rekao da bez stavova Vijeća ministara o pojedinim pitanjima, onih 15 mjera, nema šanse da se ovo pokrene naprijed. I zato molim ubuduće, gospodine predsjedavajući, da kad mi govorimo mi ne govorimo nešto da bismo imali ovdje dva vijeća ministara, kako ste Vi rekli, da ja ne bih bio zadovoljan ni tada, nego smo se kretali u granicama onoga što je Poslovnik ovog doma. Hvala vam.
Dakle, Dom može raditi i bez prisustva predlagača ako odluči, dakle član 68. Nije prvi put, naravno nije prvi put. Ali evo, mi smo se pokušali potruditi da u Domu obezbijedimo ovdje ljude. Nismo obezbijedili i evo sad razgovaramo o ovome o čemu razgovaramo. Evo, još imam jednu repliku. Molim vas, ko ima za repliku, nek se prijavi da se pokušamo izjasniti o ovom zaključku. Denis Bećirović, replika.
Moja intervencija je samo u sljedećem, dakle ponavljam, mislim da treba raditi isključivo po Poslovniku i omogućiti poslanicima da govore bez ikakvih dobacivanja i upadica. Termin bezobrazno, evo možda je i bolje da sam upotrijebio riječ neprimjereno i ako je to, a izgleda da jeste, tako predsjedavajući shvatio ja imam snage da kažem da se izvinjavam zbog toga.
Nemate potrebe, sve je uredu. 59
Međutim, od kolege Ajanovića bilo bi dobro da se principijelno i konzistentno ponaša, pa da reaguje oštro, ne samo kada su u pitanju neke verbalne izjave. Ovdje, ne samo da je bilo verbalnih izjava težih ili manje težih već je bilo i fizičkih napada od pojedinih poslanika pa se nije reagovalo itd. Dakle, treba biti konzistentan.
Je li to replika, šta je, gospodine Bećiroviću? Azra Hadžiahmetović. Molim vas, molim vas dajte da nastavimo da radimo. Molim vas da nastavimo da radimo. Azra Hadžiahmetović. Je li replika, Azra?
Gospodine predsjedavajući, ako se gospodin Denis Bećirović Vama izvini, Vi možete ne smatrati, odnosno možete smatrati da ne treba da Vam se izvini, ali ja cijenim da on treba da se izvini ovoj Parlamentarnoj skupštini BiH za današnji incident. I svako od nas kad napravi incident ovakve vrste treba da zna da narušava neka pravila ponašanja Parlamentarne skupštine. Usput da pomenem i ono o čemu smo se mi već ranije izjašnjavali u ovoj Parlamentarnoj skupštini i donijeli neke principe i pravila ponašanja. Ja mislim da ovdje nije narušen bio ni napadnut ni gospodin Beriz Belkić ni predsjedavajući Parlamentarne skupštine nego je ovdje, između ostalog, narušeno neko pravilo ponašanja i rada Parlamentarne skupštine BiH. Zato Vas molim da ne shvatite njegovo izvinjenje lično Vama. Vi se lično možete prema tome odnositi. Ja smatram da je on bio dužan da se izvine svima nama u ovoj sali za način na koji je nastupio. Ja ujedno koristim priliku da zamolim sve poslanike da smanje malo strasti. Imamo mi prostora i područja i tema i izvan ove sale da svoje strasti, frustracije, motivacije, komplekse izražavamo na jedan način, ali dajte diskutujte ovdje jezikom argumenata teme o kojoj je riječ. Ja vas lijepo molim.
Evo, ja na neki način vraćam se prijedlogu. Dakle, imamo inicijativu od više poslanika, odnosno razmišljanje, ja ću pokušati da interpretiram, dakle da se rasprava o ovoj tački
mikrofon nije uključen
A Vi želite da govorite ... prije izjašnjavanja o odgađanju.
Želim samo da kažem par rečenica. 60
Pa, mislim, želite da diskutujete, je li? Ok, izvolite. Pa, izvolite, nema problema.
Gospodine predsjedavajući, ja mislim da vi ovdje pravite jednu nervozu u Parlamentu. Mi tri sata radimo samo danas. I do 5 sati ćemo raditi, ako stanemo na 12. tačci, ok. Ja ne znam, ponavljam to kao papagaj, još jednom sam to govorio, dva dana mi u mjesec dana dijalog vodimo. I nama je problem, vidimo nervoza je jako prisutna i kod poslanika i u vođenju sjednice. Ja ne znam zbog čega se pravi takva atmosfera. To je jedna stvar. Druga, volio bih, zbog toga ja zaista izbjegavam konflikte i vidite vrlo rijetko se javljam na replike. Mi imamo, ja sam 17 fascikli za 17 tačaka dnevnog reda pripremio. Ja ne znam kako ko drugi. Ja sam za ovu tačku imao dovoljno vremena poslovnički svakako da se pripremim, pripremio diskusiju, prijavio se za diskusiju. Složit ću se s kolegama utoliko, bit ću kolegijalan, da kažem, evo, odgodit ćemo zbog ovih okolnosti, zaista, i tu stavljam tačku. Slažem se utoliko, evo i ostali, da odgodimo, međutim ono što je ovdje i rečeno, posebno kolegica Azra, da odnos Vijeća ministara, oni su svoje rekli, podržavaju plan i imaju dva zaključka. Podržavaju plan i zadužuju institucije da sprovode, Vijeće ministara je svoje reklo. Bilo bi dobro da čuju što mi nemamo snage da ne čuju, da ne širim ovu diskusiju, znači bit ću kolegijalan, prihvatam ukoliko svi ovi koji su tu navedeni, ali Husein Nanić se dobro pripremio za ovu tačku i za sve tačke imam pripremljene materijale.
Da li ja tu sad mogu, šta je sad? Ne, ne, samo, molim vas, svako ima svoj pristup u ovoj stvari. Gospodine, pa javljaju se ljudi, molim vas. Izvolite. ___________(?) [[mikrofon nije uključen]] Molim vas, onda se ljutite na mene, vrlo mi je teško, vrlo mi je teško raditi. Ja sam pokušao na jedan korektan način da, to je fer po meni, pitam ljude koji su se već bili prijavili za diskusiju da li oni odustaju, da li se oni slažu ili insistiraju da danas diskutuju, pa da onda odlučujemo o daljoj sudbini ove rasprave, međutim neki su se ljudi javljali, onda replike su išle itd. Ja ne mogu sada oduzeti pravo ni Doliću, ni Kalabiću, i oni se javljaju. Ne znam, niste se prijavili na ove ekrane.
Gospodine predsjedavajući, ako mogu da kažem, ovo nije diskusija, samo pomoć pri odlučivanju, s obzirom da ne znam kako su se pripremili neki za sjednicu kad ... Vijeće ministara nije dobilo u pozivu ovu tačku dnevnog reda. Ta tačka je, koliko ja znam, juče stavljena na dnevni red, uz sve naše dileme kako će to izgledati danas. I mislim, u prilog onima koji se zalažu 61 da se ovo na neki način odgodi, znači ljudi iz Vijeća ministara nisu obaviješteni o ovoj tački dnevnog reda danas.
Ma, gospodin Nanić je govorio o svom pripremanju po Poslovniku.
Ja sam samo rekao da ovo nije bilo danas na dnevnom redu. Ovo je došlo onako kako je došlo. Mi smo to podržali uz ove dileme i, ako to ide u pravcu tom, ne vidim razloga da mi ne izađemo na ovaj način iz tog.
Rifat Dolić. Šta je kod vas, gospodine Doliću?
Nešto slično kao kod gospodina Nanića.
Nešto slično, dobro.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege, uvaženi gosti, ja prije svega mislim da je rukovodstvo ovoga doma, Kolegij s pravom stavio ovu tačku dnevnog reda uz sva ova ograničenja, jer mislim da ne trebam objašnjavati o kakvoj tački dnevnog reda i o kakvom značaju se radi. Druga stvar, mi ovdje sad imamo jednu specifičnu situaciju. Prvo smo usvojili dnevni red, nakon toga otvorili diskusiju o tački dnevnog reda, neke kolege diskutirali već i mi bi sad da radimo ovo što radimo. Ja zagovaram i podržavam one koji kažu da se ova rasprava treba obaviti upravo zbog važnosti ove tačke dnevnog reda. Mi, ako budemo čekali da Vijeće ministara bude ovdje prisutno, bojim se da ćemo se načekati. I onda teret odgovornosti mi preuzimamo ovdje. Ja zagovaram da mi raspravimo o tome, da kažemo šta mislimo o ovom važnom pitanju, upravo kako nas sutra ne bi ko prozivao da i mi snosimo tu određenu odgovornost. Hvala.
Hvala. Dakle, ja ipak da idem tragom ovih inicijativa, odnosno prijedloga zaključka uz pretpostavku da svi oni koji su se prijavili su saglasni da sada ne diskutuju, nego da diskutuju na narednoj sjednici kada budemo nastavili raspravu o ovoj tački dnevnog reda, a da u međuvremenu obezbijedimo prisustvo relevantnih osoba iz Vijeća ministara koji mogu davati odgovore kako je predloženo na ovoj komisiji. 62 Dakle, molim vas da se izjasnimo o sljedećem odgađa se rasprava, odnosno nastavlja rasprava o tački, samo malo, tački dnevnog reda 13. Plan aktivnosti za ispunjavanje iz preporuka Evropske komisije u vezi Mape puta za liberalizaciju viznog režima za građane BiH, nastavlja se na narednoj sjednici, s tim što nam je naredna sjednica, posebna sjednica, u smislu posebna, jer smo na njoj planirali samo razmatrati ovaj, dakle na redovnoj sjednici 1. aprila. Molim vas dakle da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 22 „za“ (11 Federacija, 11 RS), pet „protiv“, bez „uzdržanih“. Uz opštu i entitetsku većinu, konstatiram da smo ovaj zaključak donijeli. Dakle, rasprava o ovoj tački dnevnog reda nastavlja se na sjednici 1. aprila uz obavezu prisustva Vijeća ministara i onoga o čemu smo ovdje u vezi ove tačke dnevnog reda govorili. Idemo, izvolite, gospodine Jovičiću.
Prvo želim da Vama, gospodine predsjedavajući, i Kolegiju dam podršku za vođenje sjednice. Druga stvar, mora se dati šire obrazloženje. Vi znate da se mjesecima vodi polemika upravo oko viznog režima. Javnost na nogama, 70% omladine hoće u inostranstvo. Vi političari sebi obezbijedili diplomatske pasoše, idete ovdje-ondje. Mora se šire obrazloženje dati. I molim vas, upravo zbog ovoga što smo danas uradili i ovo je dobro i ne želim uopšte da ja vršim bilo kakav pritisak ili sugestiju ali moram da ovo sad kažem: Centar civilnih inicijativa koji kreira javno mjenje je rekao već da je ovo najgori parlament od postojanja poslije rata.
Pa evo, gospodine Jovičiću.
Pa molim vas lijepo, oni kreiraju, gospodine Belkiću. Nisam ja kriv i vi. Pa znam da je održan, dajte šire obrazloženje, nemojte reći šta je bilo.
Dakle, obrazloženje, molim vas, dakle još jedanput, obrazloženje smo čuli ovdje. Prvo, ljudi nisu dobili Mišljenje Komisije na vrijeme. Drugo, nema predlagača, odnosno nema Vijeća ministara.
E, tako recite. Nema ovih iz Savjeta ministara ... bude kriv. 63
Ja mislim da je rečeno, gospodine Jovičiću, najmanje četiri-pet puta. Pa pomozite mi, zaključena je tačka dnevnog reda. Idemo, molim vas, idemo na tačku 14. Ad. 14. Prijedlog usaglašenih zbirnih i pojedinačnih zaključaka Komisije za finansije i budžet Predstavničkog doma i Komisije za finansije i budžet Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH o razmatranim revizorskim izvještajima finansijskog poslovanja institucija BiH za 2007. godinu Dakle, na 11. zajedničkoj sjednici oba doma, 28. januara, razmatrani su zbirni izvještaji komisija za finansije i budžet oba doma o izvještajima o reviziji finansijskog poslovanja institucija BiH za 2007. godinu. Nakon rasprave je usvojen zaključak da se prijedlozi zaključaka sadržani u zbirnim izvještajima obje komisije upute ovim komisijama zajedno sa zaključcima predloženim na samoj zajedničkoj sjednici i transkriptom sjednice, da ih komisije na zajedničkoj sjednici razmotre i domovima Parlamentarne skupštine dostave na odlučivanje; konzistentan prijedlog zaključaka. Dakle, u skladu s ovim, Komisija za finansije i budžet provela je usaglašavanje, nakon čega smo od Komisije za finansije i budžet, 27. februara 2009. godine, dobili prijedlog usaglašenih zaključaka. Dakle, zaključke ste dobili. Otvaram raspravu o zaključcima. Gospodin Bahtić.
Ja ću samo kratko. Znači, komisije su se dvije sastale, ... ... vi znate da je bilo dosta toga i komisije Predstavničkog doma i Doma naroda ... su se dogovorile, pošto je bilo sličnih zaključaka, znači mi smo glasali o svakom zaključku i, koji zaključak je tehnički bio ... kompletniji, mi smo znači glasali za taj zaključak. I smatram da su oba doma dobro odradila ovaj posao, uložili puno truda. Znači, oni zaključci koji su bili na jednoj komisiji, ... drugoj, jer takvi su. Znači, mi smatramo da ovo treba usvojiti, a najbitnije je da mi pratimo realizaciju da ovo sve što je predloženo da se provede i u praksi. Zahvaljujem.
Ja više po ovoj tački dnevnog reda nemam prijavljenih. Dakle, zaključujem raspravu o tački 14. 64 Idemo na tačku 15. Ad. 15. Imenovanje dva člana Ureda za razmatranje žalbi iz reda stručnjaka Upravnog prava – predlagač: Vijeće ministara ... 9. marta je dostavilo Parlamentarnoj skupštini Obavijest o zaključku ministara usvojenog na 79. sjednici, 5. marta, da se Parlamentarnoj skupštini predloži da za članove Ureda za razmatranje žalbi iz reda stručnjaka Upravnog prava imenuju Stipe Petričević iz Federacije BiH i ostaje Kremenović iz RS-a. Uz ovu obavijest, Vijeće ministara je dostavilo Izvještaj o radu Komisije za provođenje procedure konkursa i pripremu liste kandidata. Dakle, također su dostavljene i biografije predloženih kandidata. Nadam se da ste sve materijale dobili. Otvaram raspravu o ovoj tački dnevnog reda. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
nije uključen mikrofon
Molim, a pardon, pardon. Izvinjavam se. Dakle, preskočio sam Zapisnik, tačka 1. Usvajanje Zapisnika sa 47. sjednice Predstavničkog doma. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 35 „za“ (23 Federacija, 12 RS), bez glasova „protiv“, jedan „uzdržan“. Konstatiram da smo usvojili Zapisnik sa 47. sjednice Predstavničkog doma. Idemo na tačku 3. Izjašnjavanje o Prijedlogu zakona o zrakoplovstvu BiH. Da vas podsjetim, gospodin Kalabić je ponudio jedan zaključak bez obzira što smo imali i primjedbe i na način na koji je to rađeno, jer smo imali zaključeno, imali smo zaključenu raspravu, zaključci se predlažu iz rasprave. Gospodin Kalabić insistira, dakle ja evo mogu staviti da se izjasnite o ovom zaključku, dakle ako treba da vam ga pročitam? ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] 66 Molim? ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
nije uključen mikrofon
Hvala lijepa. Molim vas, pa vidite, ja ću sada doći u situaciju da opet kršim Poslovnik, da opet otvaram raspravu itd. Ali, gospodine Kalabiću, i ovaj zaključak nisam mogao staviti. Nemojte, mislim, ako ćemo onda da glasamo o zakonu. Svi razumijemo sve, ima svako pravo da se odnosi prema ovom zakonu i ovom Vašem zahtjevu, da ga ima na umu itd. Dakle, molim vas dajte da mi krenemo. Zaključak je pročitan. Ja predlažem da se mi izjasnimo o ovom zaključku. Molim vas, pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 23 „za“ (14 Federacija, RS devet). Konstatiram da je Prijedlog zaključka usvojen. Idemo dalje. Molim vas da se pripremite za glasanje o Prijedlogu zakona o zrakoplovstvu. Glasajte sad! 34 „za“ (Federacija 24, RS 10). Konstatiram da ima i opšta i entitetska većina i konstatiram da smo usvojili Prijedlog zakona o zrakoplovstvu u drugom čitanju. Idemo na tačku 4. Molim vas, gospodine Genjac, molim Vas. 67 Idemo na tačku 4. Izjašnjavanje o Prijedlogu zakona o Agenciji za pružanje usluga u zračnoj plovidbi. Molim vas da se pripremite. Glasajte sad! 34 ukupno „za“ (24 Federacija, 10 RS). Konstatiram da je ovaj zakon dobio i opštu i entitetsku većinu i da je usvojen Zakon o Agenciji za pružanje usluga u zračnoj plovidbi. Idemo na tačku 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama BiH (drugo čitanje) Prije toga izjašnjavamo se o amandmanima. Imamo dva amandmana Milice Marković. Dakle, glasamo o amandmanima Milice Marković. Glasamo o Amandmanu I. Milice Marković. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 11 „za“, 20 „protiv“. Konstatiram da Amandman I. Milice Marković nije dobio ni opštu većinu. Idemo na izjašnjavanje o Amandmanu II. Milice Marković. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 13 „za“, 19 „protiv“. Konstatiram da i Amandman II. Milice Marković nije dobio opštu većinu, tako da nije usvojen. Idemo na izjašnjavanje o amandmanima gospodina Zorića. Dakle, također se radi o dva amandmana. Glasamo o Amandmanu I. gospodina Zorića. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 19 „za“ (12 Federacija, sedam RS) 14 „protiv“. Konstatiram da je Amandman I. dobio i opštu i entitetsku većinu, te je na taj način usvojen. Idemo se izjašnjavati o Amandmanu II. gospodina Zorića. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 20 „za“, (12 Federacija i osam RS), 14 „protiv“. Konstatiram da je i Amandman II. gospodina Zorića dobio i opštu i entitetsku većinu i na taj način usvojen. Sada se izjašnjavamo o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama. 68 [[zajednička diskusija]] Idemo Prijedlog zakona, pa ćemo i zaključak. Dakle, izjašnjavamo se o Prijedlogu zakonu. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad za ovaj zakon i onda imamo prijedlog dva zaključka. 31 „za“ (25 Federacija, šest RS). Konstatiram da smo usvojili Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u drugom čitanju. Ostalo nam je izjašnjavanje o prijedlozima zaključaka. Dakle, imamo prijedloge Milice Marković i Velimira Jukića. Ima li potrebe da čitam prijedloge zaključka? [[zajednička diskusija]]
Ovo je bilo drugo ...
Da, drugo čitanje, samo malo. Dakle, Zahtjev je ... 19 „za“, 16 „protiv“, Zahtjev nema dvije trećine glasova „protiv“ ni iz jednog entiteta. Dakle, konstatiram da je Zahtjev Sefera Halilovića za izjašnjavanje o ovom zakonu po hitnom postupku prošao. Molim vas da se pripremite za glasanje o ovom zakonu. 71 Glasajte sad o izmjenama i dopuna Zakona o slobodi pristupa informacijama u BiH. Glasamo o izmjenama i dopunama Zakona. Evo, već imam zahtjeve da se glasanje ponovi. Molim vas, pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 21 „za“ (16 Federacija, pet RS). Konstatiram da su usvojene izmjene i dopune Zakona o slobodi pristupa informacijama u BiH po hitnom postupku, predlagača Sefera Halilovića.
nije uključen mikrofon
Samo malo, imam jednu intervenciju. Kažite. Ok, sve je ok. Dakle, idemo dalje. Tačka 13. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]