Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні колеги, підготувати до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”, будь ласка. [[10:00:58]] Зареєструвалися у сесійній залі 398 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати! 10 квітня 2010 року поблизу міста Смоленськ зазнав аварії літак президента Республіки Польща, на борту якого перебував глава польської держави Лех Качинський разом з дружиною, провідні польські політичні і громадські діячі, керівництво збройних сил, представники духовенства. Смерть забрала видатних політичних і державних діячів Республіки Польща, які доклали значних зусиль для поглиблення дружніх українсько-польських відносин та підтримки українських інтересів на міжнародній арені. Особливо гірко і важко нам всім усвідомлювати той факт, що загинули і наші колеги, депутати і сенатори польського парламенту, серед них: віце-маршалик Сейму Республіки Польща, співголова міжпарламентської асамблеї України і Польщі Єжі Смагдзінський, віце-маршалик Сейму Республіки Польща Кшиштоф Путра, віце-маршалик Сенату Республіки Польща Кристина Бохене, члени міжпарламентської асамблеї України і Польщі, а також Польсько-української парламентської групи Сейму і Сенату Республіки Польща. Прошу вшанувати пам’ять всіх загиблих хвилиною мовчання. [[Хвилина мовчання]] Прошу сідати. Шановні народні депутати, надаю вам інформацію про підсумки пленарної роботи Верховної Ради України за період з 30 березня по 2 квітня 2010 року. Відбулося 5 пленарних засідань Верховної Ради України. На них розглянуто 29 питань порядку денного, за результатами розгляду прийнято 116 постанов, 6 законопроектів прийнято за основу, 6 законопроектів та 26 проектів постанов відхилено. Шановні колеги, оголошення до вашої уваги. У зв’язку з ненаданням звіту Верховній Раді України у визначений Верховною Радою України термін відповідно до частини 8 статті 87 Регламенту Верховної Ради України і рекомендації комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України оголошую про припинення повноважень тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування обставин отруєння кандидата на пост Президента України Ющенка Віктора Андрійовича та з’ясування причин і виявлення осіб винних у зволіканні з розслідуванням кримінальної справи і передачу її матеріалів до суду. І ще одне оголошення. Відповідно до статті 61 Регламенту Верховної Ради України згідно з особисто поданим підписом повідомляю про входження народного депутата України до складу коаліції депутатських фракцій „Стабільність і реформи” у Верховній Раді УкраїниVІ скликання Іваненка Володимира Григоровича. Шановні народні депутати, відповідно до статті 25 Регламенту у середу відводиться 30 хвилин для виступів уповноважених представників фракцій з внесенням пропозицій, оголошенням заяв, повідомлень. Прошу представників фракцій записатися на виступи. [[Шум у залі]] Так, вівторок, уповноважені представники фракцій, все правильно.
Ви сказали „середа”.
Прошу прізвища на табло. Народний депутат Козуб, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Олег Зарубінський. Від фракції Партії регіонів, хто буде виступати?
Народний депутат Матвієнко, будь ласка. Народний депутат Макеєнко, Володимир Макеєнко, фракція Партії регіонів. Прошу вас.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, як ви знаєте, уряд працює над тим, щоб країна отримала сильний антикризовий, реалістичний, збалансований, головний, фінансовий документ з потужною компонентою дерегуляції розвитку, в якому відновлюється інноваційно-інвестиційна модель. Незважаючи на те, що бюджет проектується максимально реалістичний, уряд повністю готовий виконати всі соціальні пункти передвиборчої програми Президента. З іншого боку, головним пріоритетом бюджету є домінування інноваційно-інвестиційної моделі розвитку. Ми маємо зробити так, аби країна знову стала найдинамічніше будівельним, промисловим, науковим майданчиком серед країн СНД. Уряд відтермінував на деякий час презентацію проекту державного бюджету на 2010 рік після дворічної руйнації країни попередниками. Розробляти бюджет надзвичайно важко. Зруйновані всі економічні процеси, зруйнована архітектура бюджету, зруйнована відповідність видатків і доходів. Це результат руйнівної бюджетної політики попереднього уряду. Уряд України відклав розгляд проекту держбюджету через переговори про зменшення ціни на російський газ на поточний рік. Попередній уряд зробив країні таку ціну, що наш уряд змушений допомагати гірничо-металургійному комплексу, хімічній промисловості та підприємствам житлово-комунального господарства, а також безпосередній компанії НАК „Нафтогаз Україна”. І ця підтримка лягає додатковим тягарем на державний бюджет. Уряд орієнтується на дострокові інвестиції, а закордонні інвестори, побачивши, що з’явилася фахова, професійна команда та збалансована солідарна політика всіх гілок влади, вишикувалася в чергу з бажанням інвестувати в країну якнайшвидше. Для прискорення інновацій уряд утворив Державний комітет з питань інноваційного та науково-технічного розвитку. Надаються країні стратегічні програми розвитку. Через два тижні нарешті країна знатиме куди рухається і які реформи проводити. Стратегічна програма розвитку, яку розробляє уряд відкриває новий політичний курс і дасть старт структурним реформам. Країна нарешті отримає чіткий план розвитку в три етапи: перший – наведення порядку і вихід з кризи, друге – прискорене зростання економіки, третє - пересування ВВП у високотехнологічні галузі. Суттєво посилиться соціальний захист ветеранів до Дня 65-тої річниці Перемоги. У двічі збільшено розмір грошової допомоги інвалідам та ветеранам Великої Вітчизняної війни. Розмова опозиції про дефолт держави надумані. Ніяких підстав для цього немає. Уряд вчасно фінансує зарплати і пенсії, бюджет „ Нафтогазу” збалансований, нормальний. Є рівень відшкодування ПДВ. Відроджуються стандарти професійного керівництва країною. Інформацію про казначейський залишок знову в публічному доступі, а раціональне розпорядження ресурсами дозволило збільшити у чотири рази оборотні кошти держави. Уже в бюджеті на 2010 рік будуть реалізовані дві ключові складові політики уряду соціальна та інноваційно-інвестиційна. В середньострокових планах Кабінету Міністрів подвоїти загальні асигнування на науку. Дієвість цих рішень відчуватиметься вже через два-три роки, коли ми побачимо економічне зростання і це зростання буде більш якісним, тривалим і стійким до зовнішніх впливів. Окремо хочу зупинитися на кабальних газових угодах, які були підписані попереднім урядом. Уже зараз ціна на імпортований газ сягає 334 долари Сполучених Штатів за тисячу кубометрів газу, а це вимагає сплачувати державу зайвих три з половиною мільярдів доларів на рік порівняно з середньоєвропейською ціною. Таким чином обмеженні в умовах кризи державні кошти відволікаються від підтримки пенсіонер, сиріт, багатодітних родин і направляються на газові виплати. При врахуванні такої ціни на газ в розрахунках бюджету у першу чергу щодо обсягу компенсації НАК „Нафтогаз” різницю у цінах на газ практично не реально вийти на задекларований Міжнародним валютним фондом дефіцит бюджету, який би дозволив як найшвидше отримати досить дешеві кредити МВФ. Крім того, активізація співробітництва між Україною і МВФ сприятиме відновленню довіри інвесторів. Тому зараз активно продовжуються переговори на вищому рівні, як з Російською Федерацією, так і з міжнародним валютним фондом. І з врахуванням результатів цих переговорів доопрацьовується проект Державного бюджету на 2010 рік. Ми сподіваємося, що найближчим часом законопроект про Держбюджет потрапить до парламенту разом з Програмою соціально-економічного розвитку України. Дякую за увагу.
Олег Зарубінський, фракція „Блоку Литвина”. Наступний буде виступати Микола Кравченко.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Почну із загальновідомого: президентські вибори в Україні завершились. Виходячи з елементарної логіки, політичні дебати, політичні дискусії, політична полеміка вже давно мають відійти на задній план суспільно і в першу чергу державного життя. До цього спонукає системний і глибинний характер економічних проблем в Україні. Біда у тому, що домінанта всього суто політичного на печерських пагорбах у Києві призвела до того, що ми до кінця не усвідомили глибини політичного падіння. Скорочення кредитування реального сектору економіки негативно вплинуло на рівень достатності обігових коштів підприємств, організацій, скорочення їх можливостей, отримання прибутку. Затримка із створення базису інфраструктури, яка орієнтована на забезпечення доступу середнього та малого бізнесу до фінансових, інноваційних та кадрових ресурсів розвитку призвела до зниження потенціалу відновлення економічного зростання. Натомість від’ємне сальдо зведеного платіжного балансу за минулий рік склало майже 14 мільярдів доларів, але покривати його не має чим, бо тільки державний борг 40 мільярдів доларів. У 2009 році промисловість недоотримала 40 відсотків прибутку, а прямі інвестиції в економіку зменшились в два і два десятих рази. Не дивно, що за таких обставин багато хто у світі сприймає українську економіку як маргінальну. А тому надії на те, що з покращанням світової кон’юнктури зміниться і ситуація в Україні, явно перебільшені. Як експортно-сировинний ринок ми використовуємо застарілі технології. Навіть в сільському господарстві маємо не просто вищі ціни на продукти харчування, ніж, наприклад, в Польщі, де, до речі, зарплати набагато вищі, але вже імпортуємо традиційні для України сільськогосподарські товари. Більше того, як ринок збуту ми також не так вже й цікаві транснаціональним корпораціям. Рівень споживання населення настільки низький, а корупція настільки висока, що вигідніше для декого відкривати свої представництва в Африці, ніж в умовно європейській Україні. А в цей час політичне протистояння еліти вже почало знаходити своє відображення і серед виборців. Українському суспільству, якому завжди були властиві толерантність, мудрість, зваженість, навмисно зав’язують нехарактерні йому стратегії протистояння. Формат „свій – чужий”, рамки чорно-білого світосприйняття. І це символічне протистояння вже дає свої плоди. Протистояння реальне. І хоча поки що воно побутове і на щастя безкровне, але ж ніхто не зупиняє інформаційний тиск. Ті ж самі цифри, ті ж самі міфи про обраність одних і другорядність інших продовжують нав’язуватись. А відповідно завтра ми вже можемо нав’язати суспільству зовсім інші виміри конфліктності. І парадокс. Така конфліктність на фоні того, що економічні програми більшості парламентських представників суттєво не різняться між собою. В усіх на першому місці інтереси народу. В програмах кожна сила виступає за прискорення виходу з кризи, зростання добробуту населення, державну підтримку малого і середнього бізнесу, оптимізацію податків. Натомість протистояння базується на чинниках, які за шкалою інтересів перебувають на останніх місцях і не мають до економіки жодного відношення. Нарешті варто всім погодитись, конфлікт політичних інтересів зараз, як ніколи, має бути заміщений конкуренцією економічних програм. Зважаючи на сказане, фракція „Блоку Литвина” пропонує. Перше. Визначити пленарний день, коли уряд надасть повну картину нинішнього стану української економіки. Після чого послухати аналітичну доповідь Національної академії наук України, в якій були б сконцентровані ключові положення двох доповідей Академії наук, зроблених вже за наполяганням Голови Верховної Ради України. Друге. Зробити все можливе і неможливе, щоб у максимально стислі терміни вже до 1 травня Державний бюджет України був прийнятий у Верховній Раді. І третє. Враховуючи те, що 41 законопроекту, що не розглянуті на минулому пленарному тижні, авторами 26 з них є народні депутати, які представляють опозицію, перейти до нормального законотворчого процесу всім, незалежно від політичних команд і установок. Адже.
Завершуйте, будь ласка.
Ще раз хочу сказати, перейти до нормального законотворчого процесу, незважаючи на те, які є політичні установки, і які роздаються політичні команди. Адже чергове розбалансування роботи парламенту шкодить справі, шкодить економіці, а це не в інтересах українських громадян. Дякую за увагу.
Народний депутат Микола Кравченко від фракції комуністів. Будь ласка, ваш виступ. Наступний буде виступати Олександр Тешенко.
Уважаемые коллеги, уважаемые избиратели! Вряд ли я скажу новость, что кризис увеличил спад производства и, как следствие, серьезная нагрузка по наполнению бюджета Украины на сегодняшний день присутствует. Учитывая кризисное состояние экономики, вызывает откровенное удивление та удушающая забота в кавычках, которой отдельные региональные правоохранительные структуры окружают еще работающие вопреки кризису законопослушные предприятия, предприятия, которые в своем большинстве относятся в градообразющим со всей вытекающей социальной нагрузкой. Создается впечатление, что нет в стране резкого роста преступности, разгула теней с 90-х годов, что правоохранителям просто нечем заняться. Приведу один пример. ООО «Христофоровский завод огнеупорных блоков и бетонов» [[Днепропетровская область]] подвергся атаке, я называю это рейдерской, природоохранной межрегионального прокурора. По результатам проверок, которые они организовали, 21 сентября 2009 года следователем Криворожской межрегиональной природоохранной прокуратуры Никульниковой было вынесено постановление об отказе возбуждения уголовного дела за отсутствием состава преступления в действиях администрации ООО «Христофоровский завод». Несмотря на это, 6 октября 2009 года Криворожский межрегиональный природоохранный прокурор Сокол проявил завидное упорство достойное другого применения. Все таки снова инициирует возбуждение уголовного дела, но уже одновременно с проверенной деятельностью предприятия. 29 и 30 октября 2009 года в административных помещениях завода был произведен обыск, при чем, только в ходе его было доведено о возбуждении уголовного дела. В процессе проведения обыска работниками прокуратуры и привлеченными к сотрудничеству криворожским райотделом милиции под надежным прикрытием спецподразделения «Беркут» изымает все без выбора документы, оригиналы и копии и увозят с собой без расписки, без составления соответствующих документов. Благодаря героическим действиям Криворожской межрегиональной прокуратуры с 29 октября 2009 года производство продукции на заводе остановлено и завод полностью остановлен. До настоящего времени жители поселка Христофоровка и прилегающих населенных пунктов находятся 5 месяцев без работы. Я как народный депутат 5 месяцев пытаюсь помочь этому заводу. Завидное упорство, с которым прокуратура отбивается от моих запросов, вызывает, конечно, не просто удивление, а вызывает страх в том, что безнаказанность уже дошла до верхней точки. Я в своем обращении прошу Генеральную прокуратуру, Генерального прокурора и вновь назначенного министра МВД провести объективный анализ действий подчиненных подразделений в регионах страны и жестко пресечь практику разорения законопослушных налогоплательщиков вне зависимости от формы их собственности. Выполнение этой задачи и способствовать будет и недавно принятый Верховной Радой Закон Украины о принципах предотвращения и противодействия коррупции. В частности, необходимо в кратчайший срок разобраться с уголовным делом, которое возбуждено против этого завода. Отдельно требуется провести всестороннее расследование работы Криворожской межрегиональной природоохранной прокуратуры как по возбуждению уголовных дел, так и по выявленным злоупотреблениям при проведении обысков. Я хочу сказать, что этот пример, который я навел, является просто примером той деятельности, которой занимается сегодня природоохранная прокуратура. Шесть дел таких у меня сегодня находятся на контроле и по которым удалось отбить, защитить трудовые коллективы от рейдерских атак. Уважаемые коллеги, мы прекрасно понимаем, что впереди бюджет, что бюджет наполняется производством. И если мы будем добивать такие предприятия, то мы в конечном итоге будем иметь дырку от бублика в доходной части бюджета. Спасибо.
Когось загубили? Олександр Стешенко, фракція „Блоку. Іван Григорович Кириленко, перепрошую, фракція "Блоку Юлії Тимошенко". Микола Мартиненко.
Шановні виборці, шановні колеги, шановний Голово! Перш за все, від імені нашої фракції хочу приєднатися до слів глибокого співчуття дружньому польському народу з приводу величезної трагедії. Ми щиро поділяємо скорботу та висловлюємо слова підтримки рідним та близьким тих, чиє життя так трагічно і передчасно обірвалося. Стосовно того, що відбувається в нашій державі, фракція уповноважила мене заявити наступне. Перше, країна під гаслами стабілізації і за незбагненним рішенням найвищої правової інстанції почала жити не за Конституцією, а за Регламентом Верховної Ради. Кілька тижнів тому, навіть не встигнувши толком стати законом, він уже був змінений авторами до невпізнанності, за лічені хвилини включений до порядку денного, прийнятий, миттю підписаний, а наступного дня всі ми прокинулися в іншій країні, в якій Конституція виявилася просто непотрібною. Як відомо, апетит приходить під час їди. А тому вже підготовлені ще більш екзотичні новації. Прочитайте їх і не дивуйтесь, адже і ці речі будуть проголосовані в залі і миттю підписані, і знову наступного ранку прокинемося в іншій країні. Ще з сивої давнини існує така істина: влада розбещує, абсолютна влада розбещує абсолютно. Ми зараз є свідками, як за дуже короткий період одностайно, в єдиному пориві згуртується вся центральна вертикаль, місцева влада, правоохоронна система, контрольовані засоби масової інформації і так далі. Стає дедалі більше очевидним, в державі відбувається дуже небезпечна монополізація влади, при якій ніхто, в тому числі і опозиція не матимуть ніяких можливостей контролю. Хочу нагадати, коли БЮТ з іншими політичними силами створили демократичну коаліцію, ми були ініціаторами того, щоб забезпечити опозицію дієвими механізмами контролю за владою. Саме наш лідер запропонувала опозиції посаду Першого заступника голови Ради, ключові контрольні комітети, Рахункову палату, так, як це і передбачає вже нинішній закон. І ви все це отримали, колеги, сповна. То чому ж сьогодні, помінявшись ролями, не хочете поміняти функції. Адже цей бумеранг рано чи пізно спрацює проти вас. Друге, нас звинувачували у блокування бюджетного процесу. Ми категорично спростовуємо ці безпідставні закиди. Діючий уряд обіцяв, що до 11 квітня у Верховну Раду буде представлений бюджет на 2010 рік і його програма. Нічого цього немає. Всім зрозуміло, Державний бюджет ніяк не пов’язаний з ціною на енергоносії, газ тут ні до чого. Згадаймо, уряд Тимошенко у надзвичайно важкий час, коли країна переживала спустошливу кризу, вчасно подав і проект бюджет, і розраховувався за поставлений газ з Росії, і ціни на нього в Україні не піднімалися ні для населення, ні для промисловості. При цьому вчасно і чітко виплачувалися зарплати, пенсії, стипендії. То який же сенс нам блокувати трибуну? Навпаки, ми вимагаємо терміново і невідкладно внести проект бюджету до парламенту, бо нас, а ще більше і мільйони сімей дуже цікавить, а чи буде обіцяне підвищення у два рази допомоги на народження дитини, на виховання дітей до повноліття, малозабезпеченим сім’ям та реалізація так широко задекларованих соцстандартів, звичайно, без включення друкарського станка. Третє, відповідно до закону опозиція має право формувати порядок денний на середу. Наша фракція спільно з опозиційним урядом розробила і вчасно внесла ряд законопроектів, поки що не врахованих. Тому наша фракція ще раз наполягає розглянути наші законопроекти: про звільнення допомоги сім’ям та дітям, номера 6165, 6167 та про підвищення допомоги малозабезпеченим громадянам, номер 1416. Далі, дуже багато було сказано про необхідність боротьби з корупцією. Натомість за ініціативою нової більшості введення в дію цих законів було відкладено. Тому наполягаємо розглянути наш законопроект – 6279. Наступне, під час виборчої кампанії були обіцянки знизити податки, а для малого бізнесу взагалі запровадити п’ятирічні канікули, але жодної законодавчої ініціативи, колеги, від вас так і не надійшло. Тому ми пропонуємо розглянути наші законопроекти, які врегульовують ці проблеми: 6166, 6163, 6207. А для того, щоб захистити в цей час малозабезпечені верстви населення, ми пропонуємо розглянути та прийняти закон, який стосується формування державних антикризових продовольчих та медичних кошиків для громадян – 6164. Ці та ряд інших законопроектів фракція зініціювала, підготовила, і ми сподіваємося, що зал їх розгляне і невідкладно підтримає. І скажіть тепер що тут неконструктивного, як на погляд нашої опозиції? Дякую за увагу і прошу підтримки.
Микола Мартиненко, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона".
Шановні колеги, шановні співгромадяни! Україна минулого тижня пережила чорний день вітчизняної судової системи. Конституційний Суд дозволив народним депутатам індивідуальну участь у парламентській коаліції. Таким чином владна коаліція та уряд були легітимізовані на підставі цього сумнівного рішення. І експерти, і політики наголошують, що воно містить цілу низку моментів, які ставлять під сумнів його об’єктивність і неупередженість, здатність Конституційного Суду протистояти політичним впливам. Це рішення прямо суперечить іншому рішенню Конституційного Суду від 17 вересня 2008 року. Конституційний Суд зазнав опосередкованого політичного тиску, адже створення коаліції і формування нового уряду найвищі особи держави та лідери Партії регіонів публічно назвали необхідним способом стабілізації ситуації в Україні. Суд фактично дав індульгенцію окремим депутатам на порушення волі виборців. Адже громадяни голосували за політичні партії або блоки, їхні передвиборчі програми, а не за окремих депутатів. Крім того, дане рішення Конституційного Суду може стимулом для подальшого поширення політичної корупції в парламенті. І в цьому контексті заяви деяких політиків про нібито повернення депутатам свободи дій звучать дуже двозначно. Адже саме корупція є чи не основною перешкодою на шляху економічних реформ, які так потрібні Україні і про які так багато говорили під час виборчої кампанії. Але за розподілом посад та повноважень влада і частина опозиції забули про економіку та реформи. Ще півроку тому я з цієї трибуни окреслював необхідні для України економічні заходи. Далі відкладати реформи неможливо. Так, вони не бувають легкими, потрібно робити непопулярні кроки. В уряді і коаліції є для цього абсолютно всі можливості, але вони досі не запропонували ні антикризових законопроектів, ні пакету економічних змін. Ми чуємо обіцянки про внесення програми дій уряду, бюджету, але до сьогодні в парламенті немає відповідних законопроектів і проектів постанов. Принципово ми також повинні розуміти, що в проекті порядку денного і це пропозиція нашої фракції, значна частина, переважна частина порядку денного повинні включати економічні питання та соціальні питання в цей непростий час. Взагалі політики мають відірватися від розподілу реальних і віртуальних посад та спрямувати свої зусилля на проведення реформ. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, виступи від фракцій завершено. З приводу пропозицій, які були виголошені у виступах депутатів, я секретаріат прошу підготувати відповідні доручення. Шановні колеги, переходимо до розгляду питань, визначених розкладом на вівторок 13 квітня. Оголошується до розгляду проект Постанови про внесення змін до деяких постанов Верховної Ради України [[щодо чисельності та персонального складу комітетів Верховної Ради України шостого скликання]] [[реєстраційний номер 6246]]. Доповідач – Єфремов Олександр Сергійович. Шановні колеги, оскільки ми домовлялись сьогодні, що в нас є багато законопроектів, то я поставлю на голосування, щоб розглянути це питання за скороченою процедурою. Законопроект 6246, це проект постанови про внесення змін до деяких постанов Верховної Ради України [[щодо чисельності та персонального складу комітетів Верховної Ради України шостого скликання]]. Прошу голосувати. [[10:31:23]] За-197 Рішення прийнято. Олександр Сергійович Єфремов, будь ласка, це 6246 - проект Постанови про комітети.
Уважаемые коллеги! На своем заседании комитет рассмотрел данный проект постановления. Суть его заключается в том, что на места ушедших коллег, которые ушли работать в исполнительные органы власти, фракция, из которой ушли народные депутаты, подает новых народных депутатов. Каких либо других изменений, за исключением пополнения депутатов по Комитету судебной реформы, по Власенко, и нашему коллеге из «Нашей Украины». других изменений принципиальных нет. При данном голосовании за данный проект постановления соблюдается то квотное представительство, которое было достигнуто при формировании Верховной Рады нынешнего созыва и выполняются те договоренности, которые были достигнуты между руководителями фракции при данном формировании. Спасибо. Просим поддержать решение – данный проект постановления.
Дякую. Олександр Сергійович дайте мені матеріали ці. Сідайте. Справа в тому, що 197 депутатів проголосувало за розгляд за скороченою процедурою, будь ласка, запишіться для обговорення. Запишіться для обговорення, шановні колеги, запишіться, будь ласка. Прошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційне табло. Народний депутат Гасюк, фракція "Блоку Юлії Тимошенко".
Прошу передати слово пану Ляшку.
Олег Ляшко, будь ласка. І Мойсик передає право на виступ – чотири хвилини, будь ласка.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Перш за все от ваша пропозиція розглядати це питання в скороченій процедурі мені видається не коректною. Бо наша фракція з цього приводу дотримання норм Закону про надання опозиції функцій контролю вимагає від вас розглядати це питання, а ви навпаки його звертаєте, тобто давайте тишком-нишком, швиденько, навіть не дамо можливості задати питання. Шановний Олександре Сергійовичу, до Єфремова, доповідача з цього питання. Олександре Сергійовичу, до вас питання! Перше, ви говорите про дотримання квотного принципу, але ж у багатьох комітетах, у тому числі і в бюджетному, який я представляю, багато наших депутатів вийшло і зараз, якщо ви пропонуєте цей квотний принцип, то треба і наших депутатів вводити в ці комітети, і в бюджетний, і в регламентний, і в інші комітети. В тому проекті постанови, який ви пропонуєте, цього немає. Крім того, ви пропонуєте проектом постанови обрати голів комітетів, зокрема там свободи слова та інші, але ж цей комітет, коли ви були в опозиції, належав опозиції, керівництво цього комітету. Чому сьогодні ви знову його забираєте? Про яку свободу слова йдеться? Коли у вас Національна телекомпанія, у вас обласні телекомпанії, ще й комітет, який має контролювати ці компанії, теж ви забираєте. Крім того, є Закон про Регламент, за який ми разом з вами голосували. Закон про Регламент чітко передбачає, що за опозицією відходять ті чи інші комітети. Це комітети нам не для того, щоб займати посади. У нас, дякуючи Богу, вистачає тих посад. Це комітети, які надають можливість опозиції контролювати владу, от про що йдеться. Якщо ви кажете про те, що вам потрібні посади, наша фракція прийняла рішення, сьогодні голова фракції Іван Кириленко оприлюднив заяву голів комітетів нинішніх, які обіймають ці посади, будь ласка, ми віддаємо вам ці посади, але дайте можливість опозиції контролювати владу. Я звертаюся до пана Януковича, Президента України, який зараз перебуває з відрядженням в Сполучених Штатах і очевидно зустрічається десь у ці хвилини з Президентом Сполучених Штатів, це тест для Януковича, особисто для нього, тест на демократичність, в якій країні ми живемо. Якщо влада, нинішня влада позбавляє опозицію можливості контролювати цю владу. То це свідчення недемократичності влади. Чи потрібна Януковичу і владі загалом така оцінка нинішньої влади в усьому світі? Тому, Олександре Сергійовичу, припніть коней, зупиніться, огляніться по сторонах, і не дискредитуйте ні себе, ні владу, ні країну загалом перед демократичними світом. Є права опозиції, викладені в Законі про Регламент, давайте чітко дотримуватися цього закону. Бо, як правильно сказав Іван Григорович Кириленко, це бумерангом по вас же ж вдарить. Через півроку ви повернетеся в стан опозиції, побачимо, що ви тоді тут будете робити, коли ви будете в опозиції, як ви будете ставити на вуха і вимагати від нас, коли мит повернемося до влади, щоб ми дотримувалися вимог закону. То не хочеться вам нагадувати, як ви себе вели, коли були при владі. Тому, будь ласка, те, що передбачено Законом про Регламент в частині контрольних функцій опозиції, візьміть і віддайте опозиції ці контрольні функції. Для того, щоб ви остаточно не узурпували цю владу, опозиція має можливість її контролювати. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, ну, будь ласка, Кириленко.
Шановний Володимире Михайловичу, я просив би вас і ще раз звернутися до того, що ми з вами домовлялися на Погоджувальній раді. Дійсно ваша пропозиція цілком раціональна. Розглянути сьогодні про працевлаштування народних депутатів, які щойно прийняли Присягу. Володимире Михайловичу, розглянути сьогодні перший етап, але перший етап неготовий. Наші пропозиції, які ми внесли до першого етапу, тобто розподіл депутатів по комітетах, і особливо паритетність, тобто пропорційне представництво в комітетах, представники опозиції коаліції не враховано. Не враховані пропозиції ні бюджетному комітету, ні по регламентному комітету, цього не можна допускати. Ми вважаємо, питання непідготовленим. Тому, просимо його перенести на післяобідній час. Володимиру Михайловичу, з процедури перенести на післяобідній час, і провести додаткові консультації. Нам треба паритетність хоча би в чотирьох комітетах Верховної Ради. Цього не можна допустити, такого ніколи не було в історії Верховної Ради. На після обід треба перенести голосування по цьому питанню, після того, як врегулюємо саме перший рівень вирішення питання, по рядовим депутатам. Дякую.
Олександр Єфремов, мікрофон, будь ласка.
Уважаемые коллеги! Я не хотел при докладе терять время, потому что мы на Погоджувальній раде с вами договорились и, я думаю, что это аксиомой является. Вы заявили о том, что хотели бы рассмотреть участие свое в руководстве Комитета по свободе слова. Мы с этим согласились и Владимир Михайлович подтвердил о том, что сегодня этот комитет голосоваться не будет. Я надеюсь при голосовании он повторит нашу договоренность, которая есть. Следующие моменты. По тем комитетам, которые распределялись. Иван Григорович, мы с вами договорились, что депутаты, которые уже две недели зашли и не работают, и мы не можем сдвинуть даже бюджет процесс на рассмотрение, потому что комитеты не укомплектованы. Мы их сегодня заводим и они работают в этих комитетах. Что касается по дальнейшему распространению. Как только вы дадите свои предложения по соответствующих комитетах, у нас в пятницу еще 18 депутатов выходят из этих комитетов и мы с вами будем договариваться исходя из ваших возможностей и ваших предложений, которые есть. Поэтому я просил бы не блокировать сегодня процесс принятия решений.
Дякую. Все. Шановні колеги! Тепер перед голосуванням. Шановні колеги! Ми з вами домовилися таким чином і начебто знайшли спільну мову. Що сьогодні дискутивним у цьому проекті постанови є Комітет з питань свободи слова. Отже ми вилучаємо.Одну хвилиночку. Я прошу вас, шановний колего. Ми вилучаємо цю позицію в якій стосується призначення на вакантну посаду голови Комітету з питань свободи слова та інформації. Далі. Ми з вами домовилися, шановні колеги, що ми приймаємо відповідну постанову. Надалі ті комітети, які є предметом дискусій, проводимо діалог, переважно він буде стосуватися нарівні фракції і Партії регіонів і фракції БЮТ. Узгодили позицію по наступному комітету - винесли його на розгляд. В такий спосіб будемо діяти, щоб не паралізувати роботу Верховної Ради України.
Пропозиції до постанови вже немає. Тому таким чином ми домовилися, що ті питання, які не викликають заперечень, фактично, ми виносимо їх на голосування. І з урахуванням цього, я прошу вас. Я прошу, Олег, ну не потрібно. Шановний колего, вилучивши із проекту постанови Верховної Ради України позицію про призначення Бондаренко Олени Анатоліївни на посаду голови Комітету з питань свободи слова та інформації, я ставлю на голосування про прийняття проекту Постанови Верховної Ради України [[реєстраційний номер 6246]] про внесення змін до деяких постанов Верховної Ради України [[щодо чисельності та персонального складу комітетів Верховної Ради України шостого скликання]]. Прошу голосувати. [[10:42:23]] За-234 Рішення. Я бачу, одну хвилинку, рішення прийнято. Тепер, будь ласка, Микола. По фракціях, будь ласка. Будь ласка, дайте роздруківку по фракціях, щоб видно було. Партія регіонів – 169, „Блок Юлії Тимошенко” – 11, „"Наша Україна - Народна Самооборона" – 6, комуністів – 27, „Блок Литвина” – 17, позафракційні – 4. Рішення прийнято. Микола Катеринчук, потім – Олег Ляшко і працюємо далі.
Європейська партія України, Микола Катеринчук, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона". Шановний Володимире Михайловичу, зараз Верховна Рада працює в неконституційний спосіб, порушуючи Конституцію, тому що депутати не голосують особисто. Від нашої фракції велике прохання заблокувати всі карточки депутатів, яких сьогодні немає в залі.
Олег Ляшко, будь ласка.
Олег Ляшко, "Блок Юлії Тимошенко". Шановний Володимире Михайловичу, ну от щойно ми проголосували постанову, якою у бюджетний комітет увели нових трьох членів замість тих, що вибули. Але коли ми говорили про паритетність, ми мали на увазі, що і фракція "Блоку Юлії Тимошенко" має дві вакансії у бюджетному комітету, які сьогодні не заповнені. Так само в інших комітетах у нас є вакансії. І ми пропозиції свої давали пану Єфремову на цю тему і заяви депутатів є про перехід у ці комітети. Якщо ви ведете мову про паритетність у комітетах, тим більше у нас бюджетний, бюджет, як кажуть, розгляд напередодні, чого ж ми вводимо людей від влади до цього комітету, а від опозиції не вводимо? Де ж ота ваша обіцяна паритетність? Ми не ведем мову за голів комітетів. Ми ведем мову за наші вакансії в цих комітетах, які вільні, які ми маємо право заповнити. Для того, щоб зберегти паритет між опозицією і владою.
Дякую. Я прошу регламентний комітет ще раз, будь ласка, і голову регламентного комітету, щоб визначили і надали кожній фракції можливості її квотного представництва у всіх комітетах Верховної Ради України. І щоб кожна фракція могла відповідно до своєї чисельності співставити реальні процеси, які відбуваються, з тими можливостями, які у нас є. І внесли відповідний проект рішення. Я думаю, що це унормує всі наші суперечності. Шановні колеги! В процесі дискусії я не виконав ще один свій обов’язок, не оголосив, що сьогодні у нас день народження наших колег, народних депутатів Болюри і Ілляшова. Прошу, привітаєм колег і побажаєм міцного здоров’я і успіхів в роботі. Шановні колеги! Оскільки у нас відбувалася дискусія на Погоджувальній раді з приводу того, що ми не встигаємо розглянути законопроекти, які вносяться на розгляд на пленарний тиждень, так я пропонував, що поставити на голосування пропозицію, що вечірнє засідання Верховної Ради України продовжити до завершення розгляду питань, визначених розглядом на вівторок. Очевидно, це буде правильно. Я ставлю на голосування цю пропозицію. Про продовження вечірнього засідання Верховної Ради України до завершення розгляду питань, визначених розкладом на вівторок, 13 квітня. Прошу голосувати. [[10:46:27]] За-84 По фракціях, будь ласка Партія регіонів – 0, „Блок Юлії Тимошенко” – 55, „Наша Україна – Народна Самооборона” – 7, фракція комуністів – 0, „Блок Литвина” – 20, позафракційні – 2. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про оподаткування прибутку підприємств" [[щодо оподаткування дивідендів]]. Доповідач – народний депутат України Каракай Юрій Васильович. Є Юрій Васильович? Співдоповідач – голова Комітету з питань податкової та митної політики Терьохін Сергій Анатолійович. Яка пропозиція? Будь ласка, ви скажіть пропозицію. Пропозиція нашого колеги: розглянути за скороченою процедурою. Я ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[10:47:38]] За-187 Рішення прийнято. Юрій Васильович, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про оподаткування прибутку підприємств" розроблено з метою вирішення наступний питань. По-перше, це необхідність приведення чинного законодавства України до загальноприйнятих міжнародних норм, що містяться у міжнародних угодах про уникнення подвійного оподаткування та у засадах світового податкового кодексу. По-друге, створення стимулів для повернення в Україну валютних коштів, які отримують резиденти у вигляді дивідендів від нерезидентів. На сьогодні в Україні при розподілі власного прибутку підприємству, якому у статусних капіталах інших підприємств належить 20 і більше відсотків, існують певні нерівності в оподаткуванні. Так підприємству материнська компанія переважна частина доходів, більше 90 відсотків, якого отримано у вигляді дивідендів, сплачених дочірніми підприємствами, при виплаті дивідендів вже своїм власникам не сплачує авансовий внесок з податку на прибуток. З метою усунення таких необгрунтованих переваг, які надаються окремим підприємствам, пропонується запровадити в українське законодавство норми світового податкового кодексу, згідно з якими всі підприємства, які володіють 20 і більше відсотків статутного капіталу інших підприємств, зобов’язані вести окремий облік отриманих і виплачених дивідендів. Також законопроектом пропонується застосувати цю норму щодо дивідендів, які надходять від нерезидентів України. Адже на сьогодні існують великі проблеми з поверненням в Україну доходів від інвестицій. Так, із отриманих від нерезидента дивідендів слід сплатити податок за ставкою або 25 відсотків, якщо немає договору про усунення подвійного оподаткування, або 15-20 відсотків, якщо така міжнародна угода укладена. У зв’язку з цим платники податку не зацікавлені в отриманні доходів із-за меж України. В свою чергу запровадження зазначених норм законопроекту стимулюватиме прийняття рішень про спрямування прибутку на виплату дивідендів, а не рекапіталізацію чи інші цілі за кордоном. Тобто кошти будуть повертатися до України, використовуються в українській економіці, а не будуть залишатися за кордоном і працювати на благо інших країн, які, до речі, набагато легше перенесли світову фінансову кризу і не мають такої нестачі валютних цінностей як Україна. Прийняття.
Завершуйте, будь ласка.
не призведе до втрати надходжень бюджету. І останнє, прошу підтримати законопроект і проголосувати його в першому читанні і за підготовку до розгляду на друге читання за скороченою процедурою. Дякую.
Дякую. Від комітету Сергій Анатолійович Терьохін, голова комітету з питань податкової та митної політики.
Доброго дня, шановні колеги! Доповідач вже доніс до вашого відому інформацію, з якою метою внесено цей законопроект. Зміни, що вносяться до окремих норм Закону України „Про оподаткування прибутку підприємств” в частині оподаткування дивідендів можна розділити на дві складові, а саме: пропозиції, пов’язані зі зміною, особливостями у внутрішньому оподаткуванні дивідендів для резидентів, а також для нерезидентів, що отримують дивіденди з-за меж України. Щодо внутрішнього оподаткування. Пропонується змінити редакцію підпункту 7.8.5 закону, в якій визначається, в яких випадках не сплачується авансовий внесок податку на прибуток. Так, за діючою нормою щодо підпункту, цього підпункту авансовий внесок не справляється платником податку, якщо більше 90 відсотків доходів складається з дивідендів, отриманих від юрособи, пов’язаних з такою платником податку. Ну, грубо кажучи, від доньки. Пропонується звільнити від сплати авансового внеску податку на прибуток платника податку, який отримує дивіденди від пов’язаних з ним осіб, але без прив’язки до розміру отриманих. пов’язаних дивідендів, як за діючою нормою закону. Але в законі не передбачається, як будуть оподатковуватися дивіденди, що перевищують суми отриманих платником дивідендів. Така сума перевищення, на нашу думку, має оподатковуватися в загальному порядку. Щодо оподаткування дивідендів, які надходять з-за кордону. пропонується звільнити від оподаткування дивіденди, що отримуються платником податку від нерезидентів, які також перебувають під контролем платника податку – резидента. За діючою нормою всі дивіденди, отримані від нерезидентів, незалежно від статусу, включаються до валових доходів і оподатковуються в загальному порядку. Слід зазначити, що редакція пунктів 7.8.5 в) і 7.8.6 потребує доопрацювання з метою більш чіткого визначення осіб, які матимуть пільговий режим. Більш того, в цьому контексті нам знову треба вернутися до розгляду питання, що робити з угодою про уникнення.
Завершуйте, будь ласка. Будь ласка.
з угодою про уникнення подвійного оподаткування з Республікою Кіпр, оскільки вона надає можливість повністю нівелювати завдання цього законопроекту і використовувати цей законопроект лише з метою ухилення від оподаткування. За підсумками обговорення комітет прийняв рішення: рекомендувати Верховній Раді прийняти цей законопроект за основу і рекомендує підготувати його до другого читання з урахуванням висновку Мінфіну, якого зараз, на жаль, ще немає, і Головного експертного управління Верховної Ради за скороченою процедурою. Дякую за увагу.
Дякую, Сергій Анатолійович. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення законопроекту. Прошу прізвища народних депутатів винести на інформаційне табло. Володимир Бондаренко, фракція "Блоку Юлії Тимошенко". Мікрофон.
Володимир Бондаренко, "Блок Юлії Тимошенко". Сергій Терьохін в своїй доповіді звернув увагу на те, що немає серед документів обов’язкового для ухвалення цього законопроекту документу, який пройшов би експертизу в Міністерстві фінансів України. Враховуючи цю обставину, я хотів би попросити все-таки дочекатися цього документу і потім, після цього вже розглядати даний законопроект. Дякую.
Михайло Чечетов, фракція Партії регіонів.
Прошу передати виступ Плотнікову, да.
Олексій Плотніков, фракція Партії регіонів.
Шановний Голово, шановні народні депутати, безперечно, є пропозиція: підтримати цей законопроект. Це саме той законопроект, який має позитивний вплив і на національну економіку, і безпосередньо на процес оподаткування прибутку підприємств. Враховуючи те, що реалізація законопроекту не потребує додаткових витрат з державного бюджету, а навпаки збільшить надходження до бюджету, тобто збільшить надходження податку на прибуток, запроваджується оподаткування дивідендів, запроваджуються інші речі, які є позитивними за часів кризового розвитку економіки, за часів того, що надходження до бюджету є зараз проблематичним, є пропозиція: прийняти цей законопроект в першому читанні, враховуючи те, що він удосконалить податкове законодавство шляхом приведення до загально прийнятих міжнародних принципів. Спасибі.
Ксенія Ляпіна.
Ксенія Ляпіна, група „За Україну!” Прошу передати слово Станіславу Аржевітіну.
Станіслав Аржевітін.
Мені доручила виступити депутатська група „За Україну!”. Я хочу сказати наступне, на перший погляд, дійсно, складається враження, що ця законодавча ініціатива може сприяти повернення на Україну додаткових доходів від нерезидентів. Але, звичайно, якщо взяти ті обґрунтування, які викладені до законопроекту, то бракує статистики. Хотілось би дізнатися все ж таки, яка частка українських. українців у таких підприємствах нерезидентах, яка частка дивідендів припадає на українську сторону. Хотілось би дізнатися, а яка частина додаткових доходів надходить до бюджету від такої діяльності, і врешті-решт, які очікувані доходи, які можуть надійти в результаті такого прийнятого законопроекту, до України. Звичайно, у пояснюючій записці це не викладено. Ми хотіли нагадати, що Конституцією України зафіксовано, що всі підприємства, всі суб’єкти на Україні мають рівні права ведення бізнесу, і не можна робити для великих підприємств чи для великих акціонерів привілеїв, у той же час понижувати роль міноритарних акціонерів, а це, рахуйте, малий і середній бізнес. Це встановлюються нерівні права сплати податків для великого бізнесу і для малого бізнесу. Тому, на наш погляд, це викликає занепокоєння. Тому ми пропонуємо все ж таки попросити автора ще доопрацювати цей законопроект, особливо врахувати ті пропозиції, які викладені у заключенні науково-експертного управління щодо обґрунтувань і щодо усунення тих проблем, які будуть виникати в результаті обліку і оподаткування авансових платежів. Тому є прохання до автора, щоб ці норми, ще раз повернутися і врегулювати. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, обговорення законопроекту завершено. Ніхто із фракцій, які не скористалися правом виступу, не наполягає на виступі? Ні. Тоді прошу підготуватися до голосування. Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту закону, реєстраційний номер 6222, про внесення змін до Закону України "Про оподаткування прибутку підприємств” [[щодо оподаткування дивідендів]]. Прошу голосувати. [[10:57:56]] За-242 Рішення прийнято. Була пропозиція, шановні колеги, від комітету прийняти рішення про підготовку цього законопроекту до другого читання за скороченою процедурою. Прошу голосувати за цю пропозицію. Прошу голосувати. [[10:58:27]] За-233 Рішення прийнято. Дякую. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо кредитування та стимулювання іноземних інвестицій]]. Реєстраційний номер 6122. Доповідач – секретар Комітету з питань фінансів і банківської діяльності Полунєєв Юрій Володимирович. Будь ласка, Юрію Володимировичу. Може за скороченою будемо розглядати його? Шановні колеги, доповідач пропонує розглянути це питання за скороченою процедурою. Я ставлю на голосування цю пропозицію, прошу голосувати. [[10:59:17]] За-198 Рішення прийнято. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Проект Закону України „Про внесення змін до деяких законодавчих актів України” [[щодо кредитування та стимулювання іноземних інвестицій]] розроблений із вступом в дію положень Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України з метою подолання негативних наслідків фінансової кризи”, номер 1533. Деякі положення цього закону під час розгляду відповідного законопроекту Верховної Ради України є такими, що втратили свою актуальність і на сьогоднішньому етапі можуть справити негативний ефект. Проектом Закону України „Про внесення змін до деяких законодавчих актів України” [[щодо кредитування та стимулювання іноземних інвестицій]] пропонується внести зміни до „Прикінцевих положень” закону номер 1533, який спрямовано на скорочення терміну дії до 1 січня 2011 року, обмежень щодо кредитування в іноземній валюті. Виключити запроваджені пунктом 8, 12 „Прикінцевих положень” закону номер 1533 додаткові обмеження щодо кредитів, позик в іноземній валюті, отриманих від нерезидентів, та виконання зобов’язань перед іноземними інвесторами. Повернутися до попередніх редакцій статей два та 13 Закону України „Про режим іноземного інвестування”, тобто скасувати посилений контроль та додаткові обмеження, як такі, що втратили свою актуальність на сьогоднішній день. Таким чином законопроект номер 6122, спрямований на усунення невиправданих сьогодні обмежень у сфері іноземного інвестування та міжнародного кредитування, які не відповідають світовій практиці. Рішенням комітету профільного було прийнято за основу та в цілому підтримати законопроект номер 6122. Прийняття цього законопроекту сприятиме підвищенню інвестиційної привабливості української економіки, усуне невиправдані обмеження в галузі кредитування та інвестицій, які не відповідають міжнародним нормам, що в подальшому призведе до збільшення можливостей і надалі залучати із-за меж України кошти, як у вигляді інвестицій так і кредитів. Я прошу.
Завершуйте, будь ласка.
Я прошу депутатів підтримати цей законопроект у першому читанні та в цілому. Дякую.
Дякую. Шановні колеги! Нагадую, що у нас одна доповідь, оскільки Юрій Володимирович представляє авторський колектив і комітет, дякуємо Юрій Володимирович. Прошу записатись два „за”, два – „проти”. Олег Зарубінський, будь ласка.
Олег Зарубінський, "Блок Литвина". Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги! Коли експертне середовище, економісти намагаються дати системний аналіз стану економіки, на одному з перших місць йде аналіз інвестиційної активності, кількості інвестицій, якості інвестицій, перш за все, прямих іноземних інвестицій, які йдуть в українську економіку. І я сьогодні під час виступу від фракцій говорив про те, що 2009 рік був надзвичайно складним в плані інвестиції, вони зменшені прямі, я підкреслюю, в 2,2 рази, фактично це безпрецедентно. Хотів би додати те, що в цьому плані свою негативну роль відіграла політична нестабільність протягом кількох років в Україні, адже гроші йдуть туди там де спокійно, перш за все, гроші іноземних інвесторів. Те що пропонує наш колега Юрій Полунєєва, носить я б не сказав що системний характер цій пропозиції, а достатньо фрагментарний. Але коли ми проаналізували їх ці дві пропозиції, то на альтернативне запитання чи можуть вони чи ні ці зміни сприяти збільшенню іноземних інвестицій в українську економіку, однозначно відповідь так. Виходячи з цього я думаю в нас немає жодних підстав не підтримати цей законопроект і думаю, що за нього можна проголосувати. Дякую.
Станіслав Аржевітін, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона", потім Терьохін Сергій Анатолійович.
Станіслав Аржевітін. Дійсно наша фракція, наш комітет одноголосно підтримав пропозицію моїх колег Клюєва і Полунєєва. І я хотів би нагадати нашим депутатам, що ці норми, жорстокі норми, обмежувальні норми ми запроваджували напередодні фінансової кризи і це було дуже актуально, але на превеликий жаль ми потім спізнилися на півроку і потім ще півроку ставили питання про те, що ми повинні скасувати ці рішення. І я пропоную те, щоб ми сьогодні прийняли цей законопроект навіть в цілому, тому що для наших іноземних партнерів виглядає доволі дивним сьогодні, коли існують заборонні норми у тих угодах, які вони заключили з українською стороною. Вони не розуміють як український парламент може забороняти отримувати їхні доходи, репатріацію їхніх доходів. Тому є пропозиція підтримати пропозицію депутатів, прийняти цей законопроект в цілому, тому що ми майже на рік запізнилися із прийняттям цих норм. Дякую.
Сергій Анатолійович Терьохін, будь ласка, ваша позиція. І запросіть депутатів до сесійної зали, зараз будемо приймати рішення.
Шановні колеги, бувають законопроекти корисні, бувають законопроекти корисні і некорисні, а бувають законопроекти нахабно некорисні. Оцей законопроект нахабно некорисний. Що в ньому? От тут про інвестиції нам зараз заспівали? Ви читали це законопроект, шановні друзі? Про які інвестиції йде мова? Про інвестиції йде мова за кордони України. Яка квінтесенція того, що пропонує шановний автор? Ми з вами заборонили дострокове погашення кредитів, які надані нерезидентами резидентам України перед тим, як резиденти України не розберуться з іншими підприємствами, які знаходяться в Україні. Тепер ця заборона знімається, відверто кажучи, це підготовка до банкрутства середніх і малих банків, які тільки чекають цього законопроекту, щоб вивести ресурси достроково за кордони нашої великої вітчизни і зробити такі ж самі фінти, в тому числі за рахунок грошей, які були рефінансовані Національним банком і урядом, як зробив банк „Надра”. Тому цей законопроект приймати не можна. І, Володимире Михайловичу, звертаю вашу увагу, що в разі, якщо він буде підтриманий в першому читанні – в мене як народного депутата є зауваження, які не дозволяють його прийняти в цілому. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги! Із представників фракцій, які не брали участь в обговоренні законопроекту наполягають. Хто? Будь ласка, Микола Катеринчук. Я вже колись казав, побачив, що Аржевітін виступав.
Європейська партія України, Микола Катеринчук , фракція "Наша Україна-Народна Самооборона". Я звичайно, напевно, хотів би послухати позицію Міністерства фінансів. Але наскільки я розумію, то сьогодні більшість керується саме іншими питаннями. Все ж таки, Володимире Михайловичу, хотів би звернути вашу увагу, що наша фракція вимагає заблокувати картки депутатів, які відсутні. Нехай секретаріат Верховної Ради надасть інформацію відносно тих, хто сьогодні не присутній в залі, хто у відрядженнях, щоб не порушувалася Конституція. Тому що кожний депутат має голосувати особисто. Дякую за увагу. І сподіваюсь, що це буде зроблено.
Дякую, я прошу секретаріат підготувати відповідну інформацію, відповідні пропозиції в зв’язку із зауваженням народного депутата Миколи Катеринчука. Будь ласка, що думає з цього приводу уряд. Говоріть, будь ласка, мікрофон.
Уряд у особі Національного агентства України з іноземних інвестицій та розвитку підтримує зазначені зміни і зауважує, що вони матимуть позитивний вплив на фінансовий ринок та на інвестиційну привабливість України, оскільки встановлені під час кризи обмеження щодо іноземного інвестування значно ускладнюють процес інвестування, що негативно позначається на інвестиційному іміджі України та залученні прямих іноземних інвестицій в економіку країни. Введені раніше тимчасові норми вичерпали себе і гальмують інвестиційний процес, позбавляючи банки і підприємства України доступу до довгострокових ресурсів нерезидентів інвесторів. В даному випадку Національне агентство України з іноземних інвестицій та розвитку висловлюється за підтримку та невідкладне прийняття цього законопроекту. Дякую.
Шановні колеги, прошу уваги! Так виступ уже був у вас! Що, від Партії регіонів ніхто не виступав? Будь ласка, мікрофон, Григорій Смітюх.
Дякую, Володимир Михайлович. Я взяв слово тому, що у нас дійсно від фракції ніхто не виступав, це по-перше. А по-друге я хотів би сказати на відповідь того, що говорив голова комітету Терьохін. Дійсно, що більше року назад ці обмеження були введені на Україну і вони спрацювали не на позитив, а на негатив. На позитив вони спрацювали в тій частині, на мій погляд, що вони дали якусь користь на короткий термін, а на негатив в тому, що ми налякали західних інвесторів. Тому що существует практика вільного обігу коштів між державами тієї чи іншої країни і такими обмеженнями, як його Україна ввела, вона забезпечила ті гроші, які були введені на Україну, дострокові саме, але налякала наших інвесторів, які не дають можливості залучати кошти на сьогоднішній день, тому що є такі обмеження. Тому я рахую, що ці обмеження треба зняти і дати вільний обіг коштів між нашими, між державою Україною і іншими державами, іншими резидентами і це дасть тільки позитивний імпульс в тому плані, що в Україні є прозорі, нормальні відношення в сфері економіки і фінансів і це дасть можливість залучити в цей складний час додаткові кошти. Тому я просив би.
Дякую. Шановні колеги, репліка по завершенню розгляду питання. Шановні колеги, вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 6122]] про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо кредитування та стимулювання іноземних інвестицій]]. Прошу голосувати. [[11:11:07]] За-254 Рішення прийнято. Комітет пропонував прийняти його в цілому як закон, однак є заперечення. Тому я поставлю на голосування другу пропозицію про підготовку його до другого читання за скороченою процедурою. Проект закону [[реєстраційний номер 6122]] прошу голосувати. [[11:11:42]] За-235 Рішення прийнято. Сергій Терьохін, право на репліку має. Будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, ну, ще раз. От ви проголосували, а знову таки почитайте, що там таке в середині. Що пропонується? Є кредит, зараз його не можна достроково гасити. Тому що дострокове погашення – це виведення коштів за кордони України. Це зменшення фінансового ресурсу в середині країни. Тепер пропонується, щоби будь-які фіктивні кредити, які, навіть сюди не приходили, а тільки на папері існують, виводилися за межі України, отаке ви проголосували в першому читанні. І я просто вам нагадую, що отой доповідач з трибуни, власне, за рахунок того, що цей закон ганебний не був підтримати фракцією БЮТ в минулому, і покинув фракцію БЮТ. А тепер це є елементарний хабар по тому доповідачу, який просто продав свою совість депутатську за оцей от закон. Дякую.
Мікрофон Полунєєва, будь ласка, репліка.
Шановний Голово!
Прошу уваги!
Шановний Голово! Я не буду коментувати слова пана Терьохіна стосовно, що хтось продавав.
О зараз почнеться.
хтось продавав свої голоси, але я хочу прокоментувати, що він взагалі не розібрався в суті цього законопроекту і путає різні поняття, тому що відміна норми заборони дострокового припинення погашення позик є стандартною умовою для всіх міжнародних кредитів і її існування сьогодні є перешкодою на шляху залучення Україною необхідних іноземних кредитів. І це є умова, в тому числі Міжнародного валютного фонду. І якщо, шановний депутат розуміє національні інтереси, то має діяти в рамках цих інтересів, а не займатися спекуляціями. Дякую.
Будь ласка, мікрофон Терьохіна. Тільки так, більше репліка на репліку не буде вже.
Ну так, ну я так розумію, що попереднього доповідача прізвище „Зрадник”, тому що ви йому дали чомусь право на репліку, хоча я не називав його прізвища. Але знову так і подивіться цей закон. Жодного відношення до того, що сказав оцей от на букву „З” немає там. Там є єдина проблема. Яким чином зараз не використавши повні строки кредитного тіла повернути все і проценти наперед. От і все. За кордон. За кордон. Більш за все, якщо знаєте, я зараз утримаюся, але всі прекрасно знають, які компанії лобує оцей депутат „З”, який банк лобує і яку страхову компанію лобує. Тому давайте краще подивимося в середу цього закону, а не на цього депутата.
Дякую. Шановні колеги! Обмін репліками свідчать, що у нас дефіцит спілкування для того, щоб з’ясувати потрібен цей закон чи ні. Шановні колеги! У нас зараз на розгляді законопроекти [[реєстраційні номери 2024, 4745, 4745-1]]. Це проекти законів, які стосуються внесення змін до кодексів України [[щодо відповідальності за пропаганду фашизму, ідей нацизму]]. Можливо, ми поступимо таким чином, шановні колеги: заслухаємо доповіді по цих законах, обговорення проведемо разом, голосування – нарізно. Немає заперечень? Немає. Будь ласка, у вас з цього приводу? Пропозиція, яка у вас, Володимир Романович?
Володимир Мойсик, депутатська група „За Україну!”. Шановний Володимире Михайловичу і шановні колеги, я з процедури розгляду цього законопроекту за авторством колеги Фельдмана Олександра Борисовича, наступними ідуть закони за авторством Симоненка Петра Миколайовича і Терьохіна Сергія Анатолійовича на ту ж саму тематику. То щодо першого законопроекту пана Фельдмана є висновок Науково-експертного управління і нашого комітету. Щодо двох інших законів, вони подані 30 березня, буквально тому два тижні назад, і немає висновку ні Експертного управління, ні нашого комітету. То комітет просить вас зняти з розгляду і перенести слухання цих питань на інших сесійний тиждень чи день. Дякую за увагу.
Давайте таким чином, шановні колеги, тоді я поставлю на голосування пропозицію від комітету про відтермінування розгляду. Будь ласка. [[Шум у залі]] Шановні колеги, якщо не проголосують за відтермінування розгляду, значить будемо розглядати їх. Ну комітет же має право поставити. [[Шум у залі]] Так це дещо інший законопроект, ну це стосується, дещо інший. Я прошу дати доручення, щоб його внесли на розгляд. Ну, будь ласка, Юрій Кармазін, підкажіть нам щось можливо у цьому плані.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги депутати! Я хотів би наголосити, що ми з вами прийняли Закон „Про Регламент Верховної Ради України”. Закон „Про Регламент Верховної Ради України”, Володимире Михайловичу, передбачає, що альтернативними є ті законопроекти, які подані протягом 10 діб. Володимире Михайловичу, а тепер подивіться, законопроект Фельдмана поданий 17.04.2008 року. Через це на нього є висновки, все інше. Інші законопроекти подані кілька днів назад, а точніше 13 днів назад. Я вас запитую, по-перше, чи є це альтернативою? Очевидно, ні. Ні по назві, ні по предмету, ні по термінам подання. Хто ж тоді так формує? Чому тоді такий вибірковий підхід є? Якщо ні, то тоді ще одне питання. Яким чином законопроекти, які не проходять через комітет, попадають до сесійної зали? Давайте покінчимо з цим і будемо цінувати Регламент як Закон України, а не просто, як якийсь папірець! Дякую.
Шановні народні депутати! Доводжу до вашого відома, що законопроект за авторством народного депутата Фельдмана вже декілька тижнів переходить і не розглядається. На попередньому засіданні Погоджувальної ради домовилися і Погоджувальна рада підтримала, щоб при розгляді законопроекту народного депутата Фельдмана одночасно розглянути два законопроекти інших, які безпосередньо стосуються цієї теми, але через пропущені терміни не можуть бути альтернативними, а саме законопроектів народних депутатів Симоненка і Терьохіна, для того, щоб потім не повертатися до цього питання. Ми таке прийняли рішення на Погоджувальній раді. Тому у нас є зараз всі підстави розглядати законопроект. Або, якщо комітет буде наполягати, тоді треба ставити на голосування про відтермінування. Але, судячи з настрою в залі, ми рішення Верховної Ради України на відтермінування розгляду цього законопроекта не отримаєм. Тому така пропозиція. Щоб зараз зробили доповіді по цих двох законопроектах, трьох точніше, виступили від комітетів. А потім разом ми провели обговорення цих трьох законопроектів. Голосування провели нарізно. Ну, якщо пропозиція за скороченою процедурою, я поставлю на голосування. Ну, пропозиція була, так я ж ставлю на голосування. Народного депутата Ляшка. Будь ласка, Петро Симоненко з мотивів голосування питання про розгляд цієї проблеми за скороченою процедурою. Мікрофон будь ласка.
Симоненко, фракція комуністів. Шановні колеги! Можна було б начебто пристати на цю пропозицію і проголосувати за скороченою процедурою. Але питання дуже велику вагу має сьогодні в суспільстві. Ми готуємося до 65 річниці Перемоги у Великій вітчизняній війні. І ми розуміємо з вами, як деякі політики сьогодні розколюють суспільство, героїзуючи тих, хто був посібниками фашистів, як сьогодні видаються нагороди і присвоюються звання. Тому ми пропонуємо розглянути у повному обсязі ці пропозиції і дати відповідну оцінку, приймаючи вже те чи інше рішення і голосуючи це, як рішення Верховної Ради.
Шановні народні депутати, аргументи вислухали. Будь ласка, Тарас Чорновіл.
Шановні колеги, шановний Володимире Михайловичу, мені здається, якщо йти за законом, у вас єдиний, правильний Законом про Регламент визначений метод – це поставити на розгляд єдиний законопроект Фельдмана, два інші законопроекти зняти з реєстрації, не з розгляду, а з реєстрації, як зареєстровані з грубим порушенням Закону про Регламент чи будь-яких норм Регламенту. Вони взагалі не можуть розглядатися. А щодо насущності проблем. Про що ми говоримо, якщо автори не можуть знайти різницю між німецьким націонал-соціалізмом, тобто нацизмом, і італійським фашизмом? Ми не боролися фактично у тій Другій світовій війні з фашизмом, ми боролися з нацизмом, націонал-соціалізмом. Повна каша абсолютна історична, намішано чорт зна що, і ми повинні зараз під чиюсь агітку тут зараз займатися в залі і ламати списи.
Микола Томенко, будь ласка. Ні? Шановні народні депутати, справа в тім, що за формальними причинами, хоч ми всі розуміємо, що вони на одну і ту ж саму проблемі ці законопроекти, відповідний підрозділ Апарату Верховної Ради України не міг не зареєструвати цей документ. Надалі я прошу Апарат і Секретаріат уважно дивитися і реєструвати тільки ті законопроекти, які підпадають під альтернативні установлені терміни. Я ж кажу, що за формальними принципами не могли відмовити і зобов’язані були зареєструвати. Тому, шановні колеги, прозвучала пропозиція розглядати ці ти законопроекти за скороченою процедурою, а саме, 2024, 4745 і 4745-1. Я поставлю на голосування цю пропозицію: за скороченою процедурою. Прошу, голосуйте. [[11:22:58]] За-198 Рішення прийнято. Отже, розпочинаємо розгляд цього питання. Доповідач – Фельдман Олександр Борисович, а также доповідачі – Симоненко Петро Миколайович і Терьохін Сергій Анатолійович. Співдоповідачі від комітетів – Мойсик Володимир Романович і Швець Віктор Дмитрович, відповідно голова підкомітету і голова комітету. Будь ласка.
В доповіді Комісара Ради Європи з прав людини за результатами візиту до України наголошується, що однією з причин поширення ксенофобської тенденції в Україні є недосконалість законодавства. Что предлагает мой законопроект, если вы уже решили идти по укороченной процедуре? Законопроект господина Симоненко предлагает уголовную ответственность, я же туда хочу добавить, что ответственность может быть и дисциплинарная, чтоб под нее не попали дети, люди, которые не разобрались, которые не являются злостными нарушителями и добавить административную ответственность, добавить понятие штрафа. Но они не протеворечат друг другу, эти 2 закона. Если уже есть желание их объединить, я с этим согласен. Я хотел бы выслушать доклад Петра Николаевича, и эти 2 закона, если уже такая договоренность есть, сделать из этого 1 закон. Я слышал здесь реплики по поводу фашизма и нацизма. Я советую вам, депутаты, которые поднимают этот вопрос, разобраться в этих названиях, в этих понятиях и понять, что мы говорим сегодня только о нацизме. Спасибо.
Будь ласка, Петро Миколайович Симоненко. Наступним буде виступати Сергій Анатолійович Терьохін.
Шановні колеги, ми з вами готуємося до 65-ї річниці Перемоги радянського народу у Великій Вітчизняній війні і є з вами сьогодні свідками того, що ось цю перемогу сьогодні намагаються знищити. І знищити як: у музеях сьогодні з’явилися експозиції щодо героїзації посібників фашистів - і це є фактом, - знищуються шкільні музеї та кімнати бойової слави, ліквідуються назви шкіл та вулиць героїв Радянського Союзу – визволителів нашого народу. В Одесі вулиця Грибоєдова перейменована на Шухевича. Ну, це не зрозуміло, що відбувається в Одесі. Занепад пам’ятників і поховань, вандалізм священних місць, де захоронені воїни-визволителі. Я хочу вам тільки нагадати: намагання знести Меморіал воїнської слави „Освободителям от фашизма” [[вулиця Стрийська у Львові]]. Це те, що тракторами їздили по могилах солдат [[кладовище, вулиця Мечникова]], і там знищили якраз ці надгробні плити. Неодноразово піддавався глумлінню пагорб Слави на могила Кузнєцова. Ми знаємо з вами, є свідками того, що якраз на території західних областей України незаконно ввели додатково пенсії для тих, хто був посібниками фашистів у роки Великої Вітчизняної війни. Це героїзація цих посібників і присвоєння їм звання героїв України. На територіях військових частин проводилися збори, в яких якраз і формувалося ставлення молоді як героїв зрадникам і українського радянського народу – ті, хто воювали на баці фашистів. І окремо відносно репліки, яка тут звучала. Коли говорять про різницю між нацизмом і фашизмом, то не треба ховати те, що воювали проти радянського народу у фашистській формі, були офіцерами фашистської німецької армії, отримали всю зброю від німців і фашистів, про яких ми з вами сьогодні говоримо, і вбивали радянських людей на власній території. Оце є сьогодні результат того, що намагаються приховати правду історії і знищити правду історії.
Завершуйте, будь ласка.
І останнє речення, Володимир Михайлович.
Будь ласка.
Пропозиції. Об’єднати пропозицію Фельдмана і яку я сьогодні представляю. І як раз об’єднати адміністративні ті, так скажімо, принципи відповідальності і кримінальної відповідальності, що я пропоную. Я вважаю, що в рік 65-ї річниці це і буде наша принципова позиція перед тими, хто цей подвиг створили і перед майбутніми поколіннями, кому ми і повинні передати цей подвиг.
Дякую. Сергій Анатолійович Терьохін щодо законопроекту 4745-1.
Шановні колеги, в моєму законопроекті на відміну від двох попередніх дається більш широке визначення тоталітарних течій, до яких включається фашизм, як явище, яке виникло в Італії Муссоліні, націонал-соціалізм, як явище в гітлерівській Германії, яке виникло і яке потім було сталінською пропагандою просто з-за того, що там соціалізм в середині, замінено фашизмом, хоча жодного відношення нацисти до фашистів не мають, крім спільних полків там, в Африці. Шовінізм, припустимо, ви знаєте, таке ганебне явище поширено, правда, і в нашій країні є, і в сусідніх країнах, які деякі окремі члени взагалі заперечують право на існування України, як держави, і українців, як окремої нації. Припустимо, комунізм, як тоталітарна течія. Я поясню, чому, для мене особисто немає жодної різниці. [[Оплески]] який диктатор, яку ідеологію пропагував. Один дід мій сидів чотири роки в Маутхаузені, інший дід сидів сім років в сталінських таборах. Яка різниця? Для мене, власне, жодної різниці немає. І останнє, що викликає таке нездорове пожвавлення, це таке ганебне явище, як сексизм, або гендерна нерівність. Ми нещодавно почули від наших очильників держави, що там жінки не можуть займатися державним управлінням, їх місце на кухні і так далі. Тому отакі речі треба забороняти, карати адміністративно, як запропонував народний депутат Фельдман і карати кримінально, як запропонував я. Тому давайте не робити подвійної моралі, а підтримаємо чудовий, глибокий законопроект народного депутата Терьохіна. Дякую.
Так, дякую вам. Володимир Романович Мойсик, голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності.
Володимир Мойсик, депутатська група „За Україну”, Шановний колеги народні депутати, шановний Володимире Михайловичу! Я доповідаю від комітету по законопроекту пана Фельдмана за номером 2024. Законом про внесення змін до Кодексу про адміністративні правопорушення автор законопроекту пропонує доповнити кодекс статтею 173-ю з позначкою 3, яка має передбачати встановленні відповідальності за діяння, не пов’язані з публічним показом або розповсюдженням атрибутики, символіки друкованих чи аудіовізуальних матеріалів про нацизм без його засудження. В законопроекті пропонується дати зміст вжитого у статті 173-й та примітці терміну „нацизм”. Комітет звернувся для висловлення думки з цих питань до Генеральної прокуратури, Служби безпеки, Міністерства внутрішніх справ, Міністерства юстиції, і всі вони висловили думку про те, що наведене у положеннях законопроекту поняття нацизму не дає змоги відокремити його від таких понять, як геноцид, расизм, націоналізм, шовінізм, фашизм, екстремізм і таке інше. А без чіткого визначення цього поняття неможливо встановити і адміністративну відповідальність. Головне науково-експертне управління висловилося за відхилення законопроекту. А разом з тим комітет більшістю голосів підтримав автора законодавчої ініціативи і поросить прийняти законопроект за основу. І, Володимир Михайлович, я маю повноваження і по тих двох наступних законопроектах, повторю те, що я вам доповів. Комітет їх не розглядав, отже, просить розглянути законопроект пана Симоненка і Терьохіна за відсутності висновку комітету, оскільки комітет його не розглянув. Дякую.
Дякую, Володимире Романовичу. Шановні колеги, переходимо до обговорення. Прошу записатися. Уже сказали, що комітет. позиція, є комітет. Прошу записатися, шановні колеги, на обговорення законопроектів. Прошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційне табло. Павло Жебрівський, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона". Потім Михайло Чечетов буде виступати.
Шановні колеги, безумовно, 65-річчя Перемоги у Другій світовій війні, у Великій Вітчизняній війні, яке відбулося, сьогодні стимулювало до написання різних законопроектів. І, безумовно, мені сумно з приводу того, що сьогодні в Запоріжжі збираються пам’ятник кату українського народу Сталіну ставити пам’ятник. Цей кат нічим не відрізняється від ката Гітлера. І сьогодні ми вживаємо словосполучення „радянський народ”. Друзі, український народ. Коли ви перестанете думати совком, коли ви перестанете бути совками, згадувати про якийсь міфічний народ? Сьогодні Україна незалежна. Якщо у парламенті України виступають люди, які ненавидять саме поняття „Україна”, які розділяють українців, які насправді сьогодні згадують про своє минуле, про комсомольське, яке жирне, ситне, заможне і в принципі на цьому будуть свою політичну кар’єру, то це неправильно. Тому що насправді Україна має об’єднатися. Ми маємо говорити не залежно від походження, якого б не було: українець є українець. Українець – це патріот своєї держави. Подивіться на поляків. По-різному відношення. А коли сталася трагедія, сотні тисяч поляків вийшли, тому що вони вболівають за свою країну. Я хотів би, щоб в українському парламенті не говорили про Росію, про Америку, про Європу. Спочатку потрібно говорити про Україну. Спочатку українці мають об’єднатися, зібратися, полюбити один одного, а потім уже працювати на інші країни, говорити про інші народу, говорити про щось таке, що розколює Україну. І на сьогоднішній день, я розумію, що законопроект Фельдмана абсолютно не доопрацьований. Законопроект деякого депутата одного народного абсолютно спрямований на утримання тих, хто пам’ятає про свою юність і молодість, яка безумовно була достатньо не такою ситою, як у тих, хто подає ці законопроекти. І, власне, на цьому не будують політику, ми маємо насправді сьогодні зробити все для того, щоб Україна була єдиною, міцною, соборною і говорити.
Дякую Павло Іванович. Михайло Васильович Чечетов, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Юрій Гнаткевич.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні народні депутати! Дійсно, напередодні річниці великої Перемоги ми розглядаємо дуже важливих три альтернативних законопроекти. На наш погляд найбільш змістовним є законопроект народного депутата Симоненка. Законопроект передбачає доповнення Кримінального кодексу України окремою статтею, яка встановлює відповідальність за пропаганду фашизму. Я думаю те, кто свистел, наверное радуются или радеют за то, чтобы пропагандировать идеи фашизма? Я не знаю почему вы? Вот позиция непонятна. Вот я обращаюсь к радиослушателям, речь идет о пропаганде фашизма и кто-то пытается это запретить. Но Бог вас рассудит, народ вас рассудит. Слід зазначити, що оскільки в даному випадку мова йде про кримінальне діяння, яке є формою вираження певних поглядів та переконань при вирішенні питання про доцільність такого рішення, необхідно керуватись і положенням частини третьої статті 34 Конституції України, згідно з якою здійснення права на вільне вираження своїх поглядів і переконань може бути обмежене законом в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності, або громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи злочинам для охорони здоров’я населення, для захисту репутації або прав інших людей. Для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя. Обмеження даного права з будь-яких інших мотивів є неконституційним. Звертаємо увагу на той факт, що за діяння, які спрямовані на пропаганду фашизму, зокрема у Франції існує передбачена законодавством відповідальність до двох років ув’язнення. Фракція Партії регіонів пропонує підтримати за основу законопроект Петра Миколайовича Симоненка, а при підготовки до другого читання окремі моменти використати позитивно для включення на друге читання із альтернативних законопроектів. Дякую.
Юрій Гнаткевич, фракція "Блок Юлії Тимошенко", наступним буде виступати Петро Цибенко.
Шановні колеги, я є головою підкомітету із етнополітики і попередження міжнаціональних конфліктів. Сам розгляд цього питання, вигуки в залі говорять про гостроту цього питання. Справа в тому, що такі законопроекти я не можу сказати, що вони не на часі, навіть так, але вони свідчать про те, що в Україні не розв’язане досі національне питання. І ми досі не знаємо, яку державу будуємо, справді українську національну державу чи ще одну російську державу, чи ми будуємо державу, де два рівноправних народи якось регіонально згруповані і мають свої права, ми цього ще не розв’язали і тому такі дискусії будуть виникати. Але я вважаю, що такі законопроекти можна розглядати тоді, коли ми абсолютно детермінуємо нашу термінологію. Що таке „нацизм”? За всіма європейськими стандартами це скорочення від слова „національ-зоціалізм» нації і воно є фактично прийнято в Європі виключно як термін, що стосується німецько-гітлерівської ідеології і більш нічого. А ми сьогодні бачимо гасла, коли блокували Табачника „Нацизм не пройдет”. Хто „нацизм”? Нема в нас нацистів, бо нема гітлерівців, нема німців. Друге, що таке „шовінізм”? Шовінізм – це є пропаганда виключності якоїсь конкретної нації над іншою. Чи є в нас така пропаганда, ніхто такої виключності не пропагує, ми, наприклад, українці навпаки кажемо, та ми ще не сформовані, ми якісь ще дуже недолугі, ми ще відмовляємось від своєї мови. Що таке фашизм? Це є крайній практичний агресивний шовінізм в дії. Це є словники і вони це фіксують, ми цієї термінології. за собою не визначили, ми не знаємо що таке „русско-языческое население” і є воно у вас чи нема, яка його типологія. Якщо воно є і ми не визнаємо, що це є певний етнос Верховною Радою і наукою. Давайте визначимо мовні і інші права, ми до цього питання ще не бралися, а звідси і конфлікти, а звідси боротьба проти Табачника, невідомо яка, ще чим закінчиться.
Завершуйте, будь ласка.
Поки ми не визначимось у Верховній Раді, бодай з термінологією, даних законів далі не просувати. Дякую.
Петро Цибенко. Шановні колеги! Нагадую, що фракція кожна має право виступу, якщо вона не скористалась цим правом під час обговорення законопроекту. Одну хвилину. Але вже виступали від фракції.
Фракція комуністів, Петро Цибенко, голова ради Організації ветеранів України. Почну з того, що Організація ветеранів України сьогодні в переддень 65-річниці Великої Перемоги над фашизмом отримує не просто листи, а десятки листів на цю тему, де ветерани – люди, які пройшли дорогами цієї страшної війни не просто просять, вони вимагають від Верховної Ради України прийняття цього рішення. Хочу сказати, шановні колеги, що ми сьогодні в переддень 65-річниці Перемоги над фашизмом, в рік ветеранів Великої Вітчизняної війни не просто можемо, не просто зобов’язані, якщо хочете, ми приречені прийняти це рішення. Фракція комуністів підтримує два з трьох законопроекти і пропонує їх на другому, на етапі підготовки до другого читання об’єднати, я маю на увазі проект Симоненка і проект Фельдмана. І для тих хто сумнівається. Хочу сказати таке, шановні колеги, хто не знає – скажу, а хто знає – нагадаю, в переддень дня народження Гітлера.
Завершуйте, будь ласка.
В переддень дня народження Гітлера у Вінницькій ставці Вервольф збирається радикальна молодь щороку і святкують цю подію. Оце ціна прогалини в нашому законодавстві. Я пропоную.
Шановні народні депутати! Ми завершили розгляд цих законопроектів. Разом з тим, шановні колеги, доводжу до вашого відома, що на засіданні Парламентської організації, Парламентської Асамблеї СНД було прийнято рішення днями про те, щоб виробити модельний закон щодо протидії і розповсюдженню ідей фашизму. І зверніть увагу, шановні колеги, що це робиться необхідність така зумовлена на теренах, на просторах колишнього Радянського Союзу. Тобто серед тих, які найбільше зазнали поразки. Це свідчить про те, що у нас з моральним станом суспільства не все добре. І я думаю, що наближаючись до 65 роковин Перемоги, ми не наблизились до осмислення об’єктивних цієї проблеми, ми заполітизовуємо цю проблему і ці питання. Тому нам потрібно приймати відповідне рішення, тому було б добре, якби ми подивилися на ці законопроекти і прийняли за основу законопроект і народного депутата Фельдмана, і Петра Миколайовича Симоненка. Їх потрібно буде потім об’єднати, де мова йде про. Ну це ваша воля, я ж просто прочитав цей законопроект, як і всі ви, говорять що нам треба робити, а приймає рішення Верховна Рада України. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо відповідальності за пропаганду ідей нацизму]]. Реєстраційний номер 2024. Прошу голосувати. [[11:43:06]] За-262 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 164, "Блок Юлії Тимошенко" - 41, "Наша Україна - Народна Самооборона" - 7, комуністів – 27, "Блок Литвина" – 20, позафракційні – 2. Тепер ставлю на голосування проект Закону, реєстраційний номер 4745, про внесення змін до деяких кодексів України [[щодо відповідальності за пропаганду фашизму]]. Прошу голосувати. [[11:43:47]] За-224 Рішення не підтримано. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 171, „Блок Юлії Тимошенко” - 5, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 0, комуністів - 27, "Блок Литвина" – 20, позафракційні - 1. Ставлю на голосування про прийняття за основу Закону, реєстраційний номер 4745-1, про внесення змін до деяких законів України щодо відповідальності за пропаганду фашизму, нацизму, комунізму, сексизму та інших тоталітарних політичних течій, що обмежують свободу людини. Автор Сергій Терьохін. Прошу, визначайтесь. [[11:44:41]] За-175 Рішення не прийнято.
По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 2, "Блок Юлії Тимошенко" – 118, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 54, комуністів – 0, "Блок Литвина" – 0, позафракційні – 1. Шановні колеги, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 2 Господарського процесуального кодексу України [[щодо порушення справ у господарському суді за позовними заявами]] [[реєстраційний номер 2424]]. Пропозиція була розглядати законопроект за скороченою процедурою. Я ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати.
Оце консолідація. [[11:45:37]] За-336 Можна було б вважати, прийнятим за основу. Доповідач – народний депутат України Горіна Ірина Анатоліївна, співдоповідач – член Комітету з питань правосуддя Притика Дмитро Микитович. Дмитро Микитович буде і за доповідача, і за співдоповідача.
Ірина Горіна хворіє, тому відсутня сьогодні. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, Комітет Верховної Ради України з питань правосуддя розглянув проект Закону України про внесення змін до статті 2 Господарського процесуального кодексу України [[щодо порушення справ у господарському суді за позовними заявами певних категорій фізичних осіб]] [[реєстраційний номер 2424]], внесений народним депутатом України Іриною Горіною. Метою законопроекту є удосконалення положень статей Господарського процесуального кодексу України, якими визначено коло осіб, що мають право звертатися з заявами до суду. Хочу нагадати, що в свій час Верховна Рада прийняла законопроект, яким всі спори пов’язані з корпоративними відносинами передала на розгляд господарським судам. Але тоді ми не врахували того, що стаття 2 Господарсько-процесуального кодексу перераховує суб’єктний склад осіб, які мають право звертатись до господарського суду. Тому автор цього законопроекту якраз і вирішила цю прогалину, так сказати, ліквідувати. Комітет пропонує доповнити, автор пропонує доповнити частину першу статті 2 Господарсько-процесуального кодексу України встановивши, що господарський суд порушує справи за позивними заявами фізичних осіб, які звертаються за захистом своїх прав та охоронюваних законом інтересів у спорах, що виникають з корпоративних правовідносин. Комітет вважає, що запропоновані зміни дозволять узгодити між собою статтю 2, частину другу статті 1 пункт 4 статті 1, статті 12 Господарсько-процесуального кодексу України. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України, Верховний Суд України, міністерство юстиції України, Вищий господарський суд України також вважає, що проект закону може бути прийнятий за основу. Враховуючи викладене, комітет просить Верховну Раду України прийняти за основу проект Закону України про внесення змін до статті 2 Господарсько-процесуального кодексу України [[щодо порушення справ в господарському суді за позивними заявами певних категорій фізичних осіб]]. Прошу підтримати.
Дякую, Дмитро Микитовичу. Шановні колеги. ми за скороченою процедурою зараз працюємо. Прошу записатися хто „за”, хто „проти” даного законопроекту. Будь ласка, покажіть. Чечетов Михайло Васильович, підготуватись Пилипенко. З місця, будь ласка.
Шановні колеги, проектом пропонується внести зміни до статті 2 Господарського процесуального кодексу України, включивши до переліку осіб за позивними заявами в яких господарський суд порушує справу фізичних осіб, які звертаються до господарського суду за захистом своїх прав та охоронюваних законом інтересів у спорах, що виникають з корпоративних правовідносин та в інших випадках передбачених законодавчими актами України. Завдання і цілі законопроекту – це внести зміни до статті 2 Господарського процесуального кодексу України з метою удосконалення законодавства – це усунення суперечності та врегулювання неузгодженості між нормами цього кодексу, а саме між статтею 2 та статтею.та частиною 2 статті 11 і пунктом четвертим частини 1 статті 12 кодексу. Фракція партії регіонів пропонує підтримати цей законопроект. Дякую.
Дякую. Володимир Пилипенко, будь ласка, з місця мікрофон.
Дякую. Шановні колеги, якщо ви пригадуєте, декілька років тому Верховна Рада України прийняла пакет антирейдерських законів, відповідно до яких усі справи щодо корпоративних правовідносин, справи щодо спорів, пов’язаних із акціонерними товариствами, були передані до юрисдикції господарських судів. Але разом з тим лишається та прогалина, що до господарських судів не мають права формально, де-юре звертатися фізичні особи і акціонери. І на мою думку даний законопроект необхідно підтримати, оскільки саме цю прогалину у процесуальному кодексі ми ліквідуємо. Тому, наприклад, особисто я підтримую цей законопроект, вважаю, що він направлений на усунення прогалин у діючому господарсько-процесуальному кодексі і прошу колег підтримати даний законопроект. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, у нас є фракції, які не записалися. Від „Нашої України” Юрій Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я перед розглядом цього питання хотів би наголосити, що уже третій рік підряд керівництвом Вищого господарського суду України порушуються норми Конституції України і чинних законів – продовжує перебувати на посаді нелегітимний суддя Сергій Демченко. Це явна узурпація влади. Я звертаю увагу, що все це робилося тільки для того, щоб було вирішено справу по Межигір’ю. Що стосується змісту пропозицій, які виявлені у проекті, то нагадую, що частиною 2 статті 1 ГПК передбачено право на звернення до господарського суду також фізичних осіб, які не є суб’єктами підприємницької діяльності, у тих випадках, які передбачені законодавчими актами. Таким чином зараз треба визначити перелік категорій фізичних осіб, за позивними заявами яких господарський суд порушуватиме справи, які виникають з корпоративних відносин, оскільки це, в принципі, є передбачено на підставі пункту 4 частини.
Дайте можливість завершити Юрію Анатолійовичу.
Дякую. Я хотів сказати, що це передбачено пунктом 4 статті, частини 1 статті 12 ГПК, де господарським судам підвідомчі справи, які виникають з корпоративних відносин у спорах між господарським товариством та його учасником, засновником, або акціонером, у тому числі учасником, який вибув, а також між учасниками господарських товариств, що пов’язані зі створенням, діяльністю, управлінням та припиненням діяльності товариства, крім трудових спорів. Таким чином, нам треба зараз визначити перелік категорій фізичних осіб, я пропоную прийняти цей законопроект в першому читанні. Але чітко узгодити з тими нормами, які вже є в чинному законодавстві, до якого не вносяться зміни. Дякую.
Дякую. Від Міністерства юстиції? Будь ласка. _______________. підтримує законопроект, поданий на сьогодні. Підтримується.
Так, Міністерство юстиції підтримує. Шановні колеги, ніхто не наполягає? Тоді ставлю на голосування проект Закону про внесення, я перепрошую. Проект Закону про внесення змін до статті 2 Господарського процесуального кодексу України [[щодо порушення справ у господарському суді за позовними заявами]], реєстраційний номер 2424, за основу. Прошу голосувати. [[11:53:29]] За-218 Рішення не прийнято. Є якісь ідеї від комітету? Немає. Шановні колеги! Рухаємся, рухаємся далі. Значить, давайте, я думаю, що ми зараз, оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо мінімізації впливу фінансової кризи на розвиток вітчизняної промисловості. І від авторів, і від комітету, Голова Комітету з питань промислової і регуляторної політики, підприємництва Королевська Наталія Юріївна. Шановні колеги! Давайте порадимся, скільки у нас, 5 хвилин залишається. Наталія Юріївна, ви за скороченою процедурою пропонуєте? Шановні колеги! Автор і голова комітету просить підтримати за скороченою процедурою розгляд цього законопроекта. Ставлю на голосування, хто за те, щоби попрацювати у скороченому режимі і розглянули законопроект 5009 за скороченою процедурою? Прошу голосувати. [[11:54:46]] За-286 Рішення ухвалене. До доповіді запрошую Наталію Юріївну Королівську, будь ласка.
Уважаемые коллеги, уважаемые Мыкола Володымыровыч! Непринятие адекватных, своевременных и срочных мер касательно модернизации украинской промышленности, приводит к тому, что консервация кризиса в отдельных направлениях промышленности усиливает. И сейчас, как никогда, необходимо принять все законодательные меры для того, чтобы дать инструменты и стимулы нашим отечественным промышленникам, нашему отечественному бизнесу для того, чтобы провести системные, грамотные, структурные реформы. А без конкурентоспособной промышленности говорить о конкурентоспособной продукции на наших рынках, к сожалению, не приходится. Я хочу вам напомнить, что физический износ основных средств украинской промышленности составляет 60 процентов, 90 процентов составляет моральный износ всех основных средств украинской промышленности. И конечно это колоссально подрывает нашу конкурентоспособность. Поэтому без здорового производства понятно, что ни о какой здоровой экономике, ни о каких социальных стандартах говорить не придется, если шаг за шагом мы будем скатываться в сырьевой придаток экономики развитых стран. Я напомню, что в Украине по сравнению даже с молодыми экономиками наших восточно-европейских соседей ставки амортизационных отчислений остаются гораздо ниже, что также не позволяет системно и правильно говорить о модернизации наших основных мощностей. Поэтому наши украинские предприятия также лишены возможности приобретать новое, качественное оборудование, которое не производится на территории Украины, за рубежом, потому что ввозные пошлины, несмотря на то, что мы вступили в ВТО, сегодня колоссально высокие, и это является заградительным барьером с целью модернизации. И если срочно сегодня не простимулировать перевооружение промышленности, отечественные предприятия окончательно потеряют свою долю рынка, как на внутренних, так и на внешних рынках. По этому нами разработанный законопроект предлагает антикризисную поддержку отечественной промышленности. Первое. До 1 января 2011 года освободить от уплаты ввозной пошлины оборудование, которое ввозится и не производится в Украине с целью создания рабочих мест и модернизации производства, кроме подакцизных товаров конечно. До 1 января 2011 года освободить от уплаты НДС операции по вводу новых основных фондов материалов оборудования и комплектующих изделий предприятий, которые создают новые рабочие места и внедряют энергосберегающие технологии. Также стратегически приоритетным направлением инновационной деятельности отнести производство наземного транспорта, летательных аппаратов, плавсредств, связанных с транспортом, устройства и оборудование комплектующих изделий, разработку и внедрение новейших технологий для их сборки. Предлагается также установить, что пропуск на таможенную территорию Украины с целью свободного обращения или временного ввоза, первое – регистрация в Украине ввезенных транспортных средств осуществляется при условии их соответствия экологических норм не ниже уровня евро-3 с 1 января 2011, евро-4 с 1 января 2013 и евро-5 с 1 января 2015 года. Я прошу, уважаемые коллеги, поддержать эти нормы. Мы все их с вами рассматривали еще полгода назад, когда они были еще более адекватны и своевременны, но к сожалению вы помните вето Президента и решение Конституционного Суда, что дата, которая была указана Верховной Радой на законопроекте не соответствовала дате подписания закона Президентом. Это была техническая ошибка. И Президент Виктор Ющенко в той время сделал все, чтобы данный законопроект был заветирован. Мы с вами смогли тогда преодолеть вето и в зале найти взаимопонимание и поддержку более 300 голосов. Я очень надеюсь, что сегодня новая коалиция, независимо от того, находятся депутаты во власти или в оппозиции, прекрасно понимает необходимость проведения реформ, необходимость модернизации украинской промышленности.
Дайте можливість завершити.
что мы сможем поддержать данный законопроект, который наша промышленность ждет и, действительно, полагает большие надежды на возможности модернизации и создание конкурентоспособности нашей экономики. Спасибо большое за внимание.
Дякую, Наталія Юріївна. Прошу записатись: два – „за”, два – „проти”. Будь ласка, покажіть. Шановні колеги, треба порадитися. У нас два виступаючих. У нас є варіант або попрацювати довше перерви, або, враховуючи і застерігаючи трудові права народних, зараз зробити перерву – і продовжити обговорення в 12.30. Перерву, да? Шановні колеги, оголошую перерву до 12 години 30 хвилин. І продовжимо розгляд цього законопроекту з обговорення. Буде виступати народний депутат Коновалюк.
Продовжуємо роботу, шановні колеги! Прошу запросити народних депутатів до сесійної зали. Нагадую, що ми продовжуємо розгляд проекту Закону про внесення змін деяких законів України [[щодо мінімізації впливу фінансової кризи на розвиток вітчизняної промисловості]], реєстраційний номер 5009. І поки народні депутати підтягуються, шановні колеги, хотів попросити я регламентний комітет, його голову – Олександра Васильовича Єфремова, оскільки до мене народні депутати звертаються про те, що в нас є ще низка наших колег, які активно працюють в органах державної влади і до цих пір ми не розглянули питання стосовно їхньої сумісності. Ну, є в нас голови комітетів, які паралельно очолюють комітети в виконавчій владі і комітети в парламенті, є у нас працівники Секретаріату Президента. Я просив, щоб комітет розглянув ці питання і ми могли би після того, як комітет дасть нам висновки, позбавити цього принципу сумісності, дати можливість іншим народним депутатам на законних підставах перейти до роботи в парламенті. У нас записалося два народних депутати. Народний депутат Коновалюк, будь ласка. Наступним буде виступати Корж.
Уважаемые коллеги, я полагаю, что само название: Закон о минимизации влияния финансового кризиса на работу наших промышленных предприятий, стоит рассматривать гораздо серьезнее и глубже. У нас был с вами опыт в 98-м году, когда мы приняли в целом комплексную программу по эксперименту в горно-металлургическом комплексе. Эта программа принесла определенные результаты, мы не только смогли поддержать экспортеров, но мы стабилизировали в целом основные отрасли экономики страны, дали возможность усилить и укрепить платежный баланс. Сегодня нам, перед нами стоит более серьезная задача, что в условиях финансового кризиса мы понимаем, что не только промышленные предприятия, но в целом вся экономика страны требует очень глобальных трансформаций и преобразований, структурных реформ. Безусловно, пошлины на. ввозные пошлины и отмена НДС на определенные виды продукции, оборудования крайне были бы необходимы. Но я хотел бы напомнить, что сегодня даже имеющие необходимое оборудование для технологического переоснащения предприятия, не в состоянии его смонтировать, обеспечить и ввести в эксплуатацию. Мы должны понимать, что задолженность по налогу на добавленную стоимость перед экспортерами составляет 23 миллиарда гривен. 12 миллиардов гривен, которые составляет просроченная задолженность. Это и есть оборотные средства предприятий, это и есть тот фундамент средств, которые необходимы для нормального развития и энергосберегающих технологий, для обеспечения того оборудования, которое бы позволило улучшить качество выпускаемой продукции и повысить производительность труда. Мне кажется, что сегодня необходимо более комплексно рассматривать эту проблему и понимать, что за счет снижения экспорта Украины мы реально влияем на состояние нашего финансового сектора. Надо вспомнить о том, что значительную часть времени предприятия не кредитуются нашими банками, и это вызывает также колоссальный дефицит оборотных средств. Только заводу комбината им. Ильича в Мариуполе.
Завершуйте, будь ласка.
составляет более миллиарда гривен. Мне бы хотелось обратиться к выступающему, который докладывал этот законопроект, председателю Комитета регуляторной промышленности. регуляторной политики с вопросом о том, что вот, например, некоторые структуры Луганской области, которые занимаются на рынке угля, по фиктивным документам возили последние несколько лет просто уголь, декларируя в таможенной декларации цену в три раза выше оптовой цены, которая есть на украинском рынке, и просто выкачивали сотни миллионов гривен из Государственного бюджета. Просто председателю комитета необходимо эти вопросы как-то изучить, хотя она, я думаю, прекрасно осведомлена об этой ситуации. Поэтому нельзя решать проблему частично, надо решать ее комплексно. Мы предлагаем все-таки отправить этот законопроект на доработку, и с учетом уже имеющегося опыта в Украине, комплексно подходить к решению этой проблемы. Спасибо.
Дякую. Корж Віталій Терентійович, "Блок Юлії Тимошенко". Потім дамо можливість тим фракціям, які не записалися, виступити по хвилині. Будь ласка.
Віталій Корж, фракція БЮТ. Шановні народні депутати України! Законопроект 5009 вирішує декілька важливих актуальних питань. По-перше, в ньому до стратегічних пріоритетних напрямів інноваційної діяльності виробництва засобів наземного транспорту, літальних апаратів, плавучих засобів, пов’язаних з транспортом, пристроїв та обладнання, розробку новітніх технологій для їх виготовлення. Пропонується до 1 січня 2011 року звільнити від сплати мита нове обладнання та комплектуючі вироби товарних груп, які не виробляються в Україні та ввозяться на її територію підприємствами, а також нові основні фонди, матеріали, обладнання, устаткування та комплектуючі вироби крім підакцизних товарів, які ввозяться підприємствами з метою створення нових виробництв із впровадженням енергозберігаючих технологій. Операції з введення на митну територію України зазначених основних фонді, матерів, обладнання тощо пропонується також до вказаної дати звільнити від оподаткування ПДВ. При цьому порядок ввезення, перелік та обсяги зазначених товарів визначатимуться урядом згідно із проектом пропуск на територію України з метою вільного обігу та першу реєстрацію нових та вживаних транспортних засобів як вироблених в Україні, так і ввезених на її територію, пропонується здійснювати за умови їх відповідності прогресивним екологічним нормам. І що особливо важливо – це те, що позначення рівня екологічних норм, якому відповідає транспортний засіб, має бути внесено до свідоцтва.
Дайте можливість завершити.
Я підтримую цей законопроект і прошу підтримати рішення комітету прийняти за основу та в цілому. Дякую.
Дякую. Від фракції "Наша Україна - Народна Самооборона" Павло Жебрівський. Ще, як буде бажання, „Блок Литвина” чи фракція комуністів можуть виступити по хвилині. Будь ласка.
Шановні колеги, насправді, неначе благо те, що і потрібно модернізовувати сьогодні виробництво, замінювати основні засоби. Проти цього, я думаю, цього, я думаю, що жоден не буде заперечувати. Але, безумовно, без комплексного підходу до вирішення цього питання не обійдеться. Що ми даємо, от в законі передбачається, що перелік обладнання, яке буде ввозитись, має затвердити Кабінет Міністрів при тому рівні корупції, яке є в українському суспільстві. Чи не передаємо ми в уряд достатньо серйозну корупційну складову? Чи насправді не буде за вирішення того чи іншого питання серйозні хабарі братися? Чи буде вирішуватися це комплексно підходячи не завдяки політичній складові, а завдяки тому, що насправді це обладнання вкрай потрібне. І безумовно таких питань дуже і дуже багато. Я переконаний, що і звільняти від ПДВ, особливо при тій частині, що на сьогоднішній день не повертають ПДВ, і це вимиває обігові кошти, потрібно звільняти при ввезенні ПДВ. Але цей закон потребує.
Завершуйте, будь ласка.
потребує серйозного доопрацювання і я думаю, що після доопрацювання можна буде цей закон прийняти і за основу, і в цілому. Сьогодні я просив би відправити цей законопроект на доопрацювання. Дякую.
Дякую. Шановні колеги! Ніхто не наполягає? Якщо б ми не заперечували від Міністерства фінансів позицію уряду заступник міністра фінансів Кузькін Євген Юрійович. Будь ласка, послухаємо уряд, будь ласка. Там кнопочку натисніть і говоріть в мікрофон.
Данный законопроект не поддерживается Министерством финансов, поскольку реализация в частности пунктов 1, 2, 3, 4 может привести до значних втрат бюджету від надходження мита до зменшення надходження ПДВ, що справляється при ввезенні товарів на митну територію України.
Дякую. Шановні колеги! Ще раз нагадаю вам, що йдеться про законопроект, внесений народними депутатами Королевською, Клюєвим, Крайнім. І комітет нам пропонує прийняти за основу і в цілому. Тому перед тим поінформую, перед тим, як голосувати. Отож ставлю на голосування проект Закону „Про внесення змін до деяких Законів України [[щодо мінімізації впливу фінансової кризи на розвиток вітчизняної промисловості]] ”. Реєстраційний номер 5009. Прошу голосувати за основу. [[12:40:49]] За-115 По фракціях, будь ласка, покажемо. Партія регіонів – 0, "Блок Юлії Тимошенко" – 103, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 12, комуністів – 0, "Блок Литвина" – 0, позафракційні – 0. Будь ласка, голова комітету і співавтор Королевська Наталія Юріївна, будь ласка, мікрофон з місця.
Уважаемые коллеги, когда мы говорим о модернизации, когда мы говорим о конкурентоспособности нашей промышленности и экономики, мы должны понимать, что нужно идти на непопулярные порой меры. И с частью потери бюджета, и с частью создания налоговых стимулов для того, чтобы наша промышленность не на словах, не в оффшорные зоны выводила свои прибыли, а вкладывала сегодня в создание рабочих мест и в создание конкурентоспособной экономики. Поэтому я обращаюсь к нашим коллегам по парламенту, мы совместно готовили этот законопроект и я очень надеюсь, что место сидения не должно определять точку зрения в экономических реформах. И если мы сегодня все говорим о системном подходе, то этот системный подход нужно делать не через два года, когда у нас уже не будет промышленности, а нужно начинать непопулярные меры, но поддерживающие меры промышленности сегодня. Я предлагаю данный законопроект отправить на повторное первое чтение. Спасибо.
Шановні колеги, є пропозиція голови комітету і співавтора законопроекту. Тому ставлю на голосування на повторне перше читання проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо мінімізації впливу фінансової кризи на розвиток вітчизняної промисловості]] [[5001]]. Перше повторне. Прошу голосувати. [[12:42:40]] За-115 Аналогічний результат. Законопроект відхилено. Шановні колеги, оголошую до розгляду проект Закону про проведення перевірок суб’єктів підприємницької діяльності виключно на підставі рішення суду [[реєстраційний номер 5327]]. Доповідач – народний депутат України Олег Гейман, співдоповідатиме голова комітету Королевська, Олег Айзікович, які ваші ідеї по повній процедурі чи по скороченій.
По скороченій.
Автор законопроекту, шановні колеги, просив би вас підтримати розглянути законопроект за скороченою процедурою. Ставлю на голосування пропозицію розглянути законопроект за скороченою процедурою. [[12:43:35]] За-255 Є добра воля парламенту працювати в такому режимі, прошу, Олег Айзікович, доповідайте законопроект.
Шановний Володимире Миколайовичу! Шановні колеги! Законопроект подано з метою гарантування прав підприємців безпідставного втручання з боку контролюючих органів запобігання корупції, створення запобіжників на шляху використання перевірок як інструменту антиконкуретної боротьби. Для досягнення поставленої мети пропонується здійснювати перевірки діяльності підприємців виключно на підставі рішень суду. Виключенням з цього правила є перевірки, що проводяться в порядку, встановленому Законом про оперативно-розшукову роботу. діяльність та Кримінально-процесуальним кодексом. Я считаю, что данный законопроект позволит вздохнуть спокойно.
Будь ласка. Виступайте, будь ласка. Радує, що наші колеги з фракції комуністів і Партії регіонів чітко застерігають, щоб виступаючі говорили виключно державною мовою – це хороший знак. Будь ласка.
вздохнуть полной грудью, потому что сегодня проверки проводятся более чем 34 государственними органами и как бы львиная доля времени підприємців и всех бизнесменов идет на то, чтобы отписываться от этих бумаг и от проверок. Прошу вас поддержать этот закон, у меня вся.
Дякую, позиція зрозуміла. До співдоповіді запрошую голову Комітет з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва Королевську Наталію Юріївну, будь ласка.
Уважаемые коллеги! Комитет по промышленной и регуляторной политике и предпринимательству рассмотрел законопроект 5327 о проведении проверок субъектов предпринимательской деятельности исключительно на основании решения суда. Данный законопроект конечно носит ряд недоработок и требует значительной проработки ко второму чтению, но мировой экономический кризис подверг экономику Украины большим испытаниям. И, к сожалению, то, что сейчас зал Верховной Рады не поддержал предыдущий законопроект, который был направлен на поддержку промышленности, мы очень надеемся, что первый шаг навстречу поддержке бизнес-климата мы все-таки найдем в себе силы сделать. Вы знаете, что в декабре месяце был принят закон, который вводит мораторий на проведение проверок субъектов малого бизнеса. Но, к сожалению, данный закон не работает и правоохранительные органы игнорируют сегодня законодательное поле и дальше действуют по всем проверкам и произвол контролирующих инстанций сегодня продолжается в Украине. Поэтому депутаты фракции «Блока Юлии Тимошенко» подготовили законопроект, который предусматривает проведение проверок исключительно по решению суда. Да, норма достаточно жесткая, но при этом мы понимаем, что сегодня если мы не успокоим правоохранительные органы, если мы не введем их четко в рамки законодательного поля, если законы в стране не начнут работать, а и дальше будет действовать произвол чиновников, не нужно тогда рассматривать ни бизнес-климат, не нужно рассматривать экономические реформы, не нужно говорит об инвестиционной привлекательности нашей страны. Пока мы имеем непредсказуемые действия контролирующих органов, пока законы в нашей стране не выполняются, до тех пор у нас не будет ни стабильного бизнеса, ни стабильных инвестиций. Поэтому комитет предлагает данный законопроект поддержать в первом чтении и значительно его доработать ко второму чтению. Спасибо за внимание.
Дякую, Наталія Юріївна. Шановні колеги, прошу записатися. Нагадую, ми працюємо за скороченою процедурою. Продемонструйте, будь ласка, хто у нас виявив активність. Володимир Бондаренко, фракція "Блоку Тимошенко". Наступним буде Попеску. З місця, будь ласка.
Володимир Бондаренко, "Блок Юлії Тимошенко", Партія „Реформи і порядок”. Шановні друзі, всі ми добре розуміємо, що система перевірок іноді має мотивацію не наведення порядку, а встановлення корупційного зв’язку системи відкупів, відкатів і таке інше. Цим грішать сьогодні переважна більшість тих структур, які контролюють підприємця. Тому, безумовно, цей закон я буду підтримувати. Але хотілося би, щоб в державі в цілому був ухвалений єдиний законопроект, який чітко би регламентував, хто, коли і скільки разів на якийсь календарний термін може перевіряти структуру. І мотивація цих перевірок, очевидно, повинна бути перш за все планова і доброзичлива з тим, щоби допомогти перш за все підприємцеві виправити якісь гріхи от, а не піймати його на чомусь, і потім доїти, як це сьогодні відбувається. Тому я хотів би, щоб ми сьогодні підтримали цей законопроект, але, щоб відповідний комітет і ті депутати, які працюють в цій сфері, взяли за собі за завдання розробити єдиний, ну, це не кодекс якихось перевірок, а єдиний документ, який би чітко говорив, скільки разів і коли пожежники перевіряють, скільки податківці, скільки перевіряє санстанція і таке інше. Бо сьогодні це набрало розмахів і розмірів. Особливо активізується всі перевірки в період передсвятковий, коли треба на хороший стіл заробити додаткових напоїв і наїдків, а також грошима взяти. Тому передноворічні перевірки пожежників вони не мотивовані тим, щоб не згоріла десь ялинка разом з приміщенням, а іншими трошки мотивами. І я ще раз підкреслюю, що без наведення порядку в цілому в системі окремими законопроектами, зокрема як таким ми може мало що вирішуємо, але хоча би це буде маленький крок на зустріч по наведенню порядку в цій сфері. Дякую.
Дякую. Іван Попеску, фракція Партії регіонів, наступним буде Валерій Бевз.
Прошу передати слово Плотнікову.
Олексій Плотніков, будь ласка.
Шановний головуючий! Шановні народні депутати! Тут не є взагалі коректним постановка питання в цьому законопроекті. Тому що прийняття рішень про перевірку суб’єктів підприємницької діяльності належить до компетенції відповідного органу виконавчої влади, який здійснює такий контроль. Тобто передача права його прийняття до суду суперечить статті 6 Конституції України, згідно з якою державна влада здійснюється на засадах її поділу на законодавчу, виконавчу та судову. Тут іде протиріччя між виконавчою і судовою владою, що знову ж таки абсолютно є некоректним і неконституційним. Тому, з нашої точки зору, є логічна пропозиція відхилити цей законопроект. Спасибі.
Валерій Бевз, фракція комуністів, будь ласка, з місця.
Шановний Миколо Володимировичу! Шановні колеги! І принципі, дійсно, проблем надто багато у стосунках, і з контролюючими правоохоронними органами, і з господарюючими суб’єктами. Правду немає де діти. Але виникає одне запитання. Чому ж тоді у нас майже 50 відсотків економіки знаходиться в тіні? Бо крадуть безбожно. Чому в нас тоді вибухають новобогдановки і артемівськи, чого в нас ешелони сходять з рейок? Тому що абсолютно не контролюються, скажемо так, техногенно небезпечні об’єкти. Ось чому цей закон сьогодні приймати не можна.
Дякую, шановні колеги. Від "Наша Україна-Народна Самооборона" Павло Жебрівський, будь ласка, з місця.
На жаль, політична доцільність, хто що контролює - той за те виступає. І сьогодні те, що від правлячої коаліції говорять про неприйняття цього закону – це не зовсім чесно. Насправді, шановні колеги, перевірки мають бути і обов’язково, але вони мають бути згідно переліку, який затверджується кожного рокуПодатковою. Мова іде про додаткові перевірки і мова іде про те, що якщо кримінальна справа порушена по факту скоєння злочину, то така перевірка і без суду проводиться. Через це якраз питання іде про усунення зловживань, про позачергові перевірки, які, на жаль, є серйозно можливими і загрожують веденню бізнесу. Те що розкрадання є, так, але насправді не йдуть до тих, хто ховається від оподаткування, а йдуть до тих, хто працює, у цьому проблема. Бо хто везе, того і поганяють, шановні колеги. Через це прохання підтримати цей законопроект, він жодним чином не виводить із-під контролю.
Дякую. Дайте можливість завершити. Мікрофон Павла Жебрівського включіть. Завершуйте, будь ласка.
Він не виводить із-під контролю податковою господарюючих суб’єктів, він тільки унормовує. І я просив би цей законопроект підтримувати. Бо знаєте, влада – це така ситуація, сьогодні ти при владі, завтра в опозицію, і не треба на цьому акцентувати увагу. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, „Блок Литвина” ще має можливість, хвилину. Не наполягає ніхто? Не наполягає. Шановні друзі, не дивлячись на те, що ми за скороченою процедурою, аби ви не заперечували, щоб ми від уряду послухали позицію. У нас є заступник голови Державного комітету з питань регуляторної політики і підприємництва Світлана Іванівна Свищева. Будь ласка, позиція уряду і вашого комітету.
Шановний пане головуючий, шановні народні депутати! Держкомітетом з питань підприємництва опрацьований зазначений законопроект. І ми вважаємо, що, безумовно, планові перевірки проводити за рішеннями суду недоцільно, бо це йде затягування процесів, це неефективна робота взагалі. А позапланові перевірки, безумовно, бо вони зростають у нас щодня і що часу. Видумуються, що подаються за поданням скарг і таке інше і можете, кому заманеться, у любий час провести позапланову перевірку, безумовно, доцільно зробити, що і передбачає закон, що позапланові перевірки проводилися відповідно рішень суду. Але, на жаль. у законі не зазначено якого суду і до якого суду подаються, який суд приймає відповідні рішення, чи то адміністративний суд, чи то господарський. І у той же час доцільно підтримати внесення відповідних змін до Закону України про державну податкову службу в Україні, а саме: вилучення із статті 11-1 частини 9 стосовно проведення виїзних позапланових перевірок за рішенням керівника податкового органу, які оформлюються наказом. Враховуючи, що зазначена норма вступає в колізію з частиною 8 цієї ж статті, де позапланова виїзна перевірка проводиться лише на підставі рішення суду. В цілому Держкомпідприємництва висловлює думку щодо підтримки цього закону і його прийняття. Дякую.
Шановні колеги! Ще раз хочу вам нагадати. Комітет нам пропонує прийняти за основу, тільки ми почули позицію представника Державного комітету з питань регуляторної політики і підприємництва, який уповноважений від імені уряду, теж підтримати даний законопроект в першому читанні. Отож ставлю на голосування проект Закону про проведення перевірок суб’єктів підприємницької діяльності виключно на підставі рішення суду, реєстраційний номер 5327. Прошу голосувати за основу. [[12:56:28]] За-131 По фракціях? Будь ласка, по фракціях покажіть. Партія регіонів – 0, "Блок Юлії Тимошенко" – 87, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 44, комуністи – 0, „Блок Литвина” – 0, позафракційні – 0. Комітет, нема пропозицій. Законопроект відхилено. Оголошую до розгляду проект Закону про волонтерських рух. Реєстраційний номер проекту 5266. Доповідач – народний депутат Каськів Владислав Володимирович. Владислав Володимирович, яка генеральна лінія вашої авторської групи? По повній процедурі? По скороченій, да? Народні депутати, які подали законопроект, а зокрема: Каськів, Шевченко, Суслов, Князевич, Мірошниченко просять сесійну залу за скороченою процедурою. Ставлю на голосування про скорочену процедуру. [[12:57:38]] За-256 Є таке рішення. Владислав Володимирович, доповідайте в скороченій версії 2 хвилини, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги! Шановний пане головуючий! До вашої уваги пропонується проект Закону України про волонтерський рух, номер 5266, внесений народними депутатами Каськівим, Шевченком, Сусловим, Князевичем і Мірошниченком. Я не буду приховувати, що розгляд цього законопроекту простимульований вимогами проведення Євро-2012, але він, безперечно, зумовлений і суспільним потребами. Тому що здатність суспільства до волонтерської діяльності є яскравим свідченням цивілізованості цього суспільства і його місця взагалі. Вже останніми роками відомо, що волонтерський рух набирає широких обертів, він функціонує в різних сферах суспільного життя України. Але, зокрема, це стосується проведення на високому рівні фінальної частини Чемпіонату Європи з футболу Євро-2012. Як відомо до таких спортивних подій у всіх країнах світу залучаються дуже широкі верстви ентузіастів, які виконують надзвичайно важливі функції по забезпеченню функціонування чемпіонату, по роботі з гостями і так далі, і тому подібне. Вже на сьогодні відомо, що відповідно до вимог УЄФА на період підготовки до проведення чемпіонату Європи з футболу планується залучити близько 2 тисячі 500 волонтерів. Водночас сьогодні відсутня законодавча база, що визначає організаційні і правові засади здіснення волонтерської діяльності. Окремі аспекти даної сфери правового регулювання частково визначені законами України про соціальні послуги і про соціальну роботу з дітьми і молоддю і також окремими постановами Кабінету Міністрів. Але відсутність спеціального закону, спрямованого на регулювання волонтерської діяльності, стримує формування чіткої і послідовної політики. І особливо треба відзначити, що він спрямований на усунення перешкод щодо використання волонтерської допомоги під час організації і проведення масових культурних і спортивних загальнодержавного значення. У більшості країн Європи подібні проекти, які систематизують.
Дайте можливість завершити.
Так, зокрема, у Польщі ця діяльність регулюється окремим законом. Проект визначає правовий статус волонтера, волонтерської організації, права і обов’язки, принципи взаємодії і так дальше. Реалізація запропонованого проекту не потребує додаткових видатків. Якщо є питання.
Дякую, Владислав Володимирович, питання є, але задавать не можем, бо скорочена процедура. Дякую вам за виступ. Хто буде від Комітету з питань сім’ї, молодіжної політики та спорту, туризму співдоповідати? Немає, да? Погано, бо був період, коли цей комітет активно працював. Запишемося, хто підтримує або не підтримує даний законопроект за скороченою процедурою. Будь ласка, покажіть охочих провести дискусію. Юрій Богданович Ключковський. Підготуватися Олексію Плотнікову. Будь ласка.
Шановні колеги, я не буду зупинятися на практичній потребі прийняття цього закону у зв’язку з проведенням Євро-12. Про це достатньо сказав доповідач. Я хотів би звернути увагу залу на те, що запропонований законопроект дозволяє розв’язати ще одну принципову проблему нашого законодавства, пов’язану з так званою благодійною діяльністю. Справа в тому, що сьогодні чинний Закон „Про благодійництво і благодійну діяльність” передбачає два типи благодійних організацій. З одного боку це так звані членські благодійні організації, які по суті є громадськими організаціями і здійснюють діяльність шляхом роботи конкретних своїх членів, що, чесно кажучи, не є благодійництвом, а власне є волонтерством. З другого боку благодійні фонди, які без сумніву слід розглядати як фінансові утворення, як фінансові структури, бо вони надають благодійну допомогу через кошти. І, власне, прийняття Закону „Про волонтерський рух” дозволило би виключити з регулювання Законом „Про благодійну діяльність” властиві для нього громадські організації, які і здійснюють суспільно-корисну діяльність через роботу своїх членів, перевівши це під регулювання Закону „Про волонтерський рух”. І це було би природне розв’язання. Тоді би благодійництво – це була фінансова би діяльність, яка би регулювалася відповідним чином. Мені здається, що, виходячи як з практичної необхідності щодо підготовки до Євро-2012, так і з необхідності розмежувати, власне, волонтерську і благодійну діяльність, цей законопроект треба підтримувати. І я закликаю всіх проголосувати за нього в першому читанні. Дякую за увагу.
Олексій Плотніков, Партія регіонів. Наступним буде Володимир Бондаренко.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Дійсно, законопроект підготовлено на актуальну і дуже важливу тему, і в контексті Євро-2012, і в контексті інших речей, що пов’язані з організацією діяльності і громадян, як в даному випадку волонтерів, і в цілому як організацій діяльності громадян в інших сферах. Що стосується конкретного наповнення цього законопроекту, то тут виникають на даному етапі його розгляду певні проблеми, пов’язані з протиріччями і з Законом „Про об’єднання громадян”, і з законами про благодійництво та благодійні організації, і з деякими іншими законами. Тобто, з одного боку, тут вже є передумови для того, щоб волонтерський рух розвивався, виходячи з діючих законів, з іншого боку, можливе прийняття ще одного закону, який би дозволив волонтерському руху розвиватися окремо, на окремій законодавчій основі. Тому є пропозиція підтримати цей законопроект, з тим щоб до другого читання автор законопроекту привів у відповідність його з названими іншими діючими законами і цей законопроект функціонував і щоб він приносив користь державі. Спасибі.
Дякую. Володимир Бондаренко, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”. За ним буде виступати Олег Зарубінський.
Володимир Бондаренко, "Блок Юлії Тимошенко", Партія реформи і порядок. Саме слово „волонтер” включає в себе ту частину, яка говорить про те, що людина якась згодилась добровільно, за своєю доброю волею виконувати ту, чи іншу функцію. Безумовно, волонтерство дуже важливе в сфері міжлюдських контактів і, зокрема, на великих заходах міжнародного характеру таких, як це буде Олімпіада. Я пам’ятаю як в Пекіні тисячі молодих китайців, вільно володіючи англійською мовою, що не характерним для Китаю, зустрічали тисячі таких же гостей. При тому їх можна було, волонтерів, зустріти на вулиці, запитати в них, як пройти кудись, чи попросити довести. І вони це робили з превеликим задоволенням. Є ще один тип волонтерського руху, який, з яким я добре знайомий – це надання допомоги надзвичайно тяжко хворим, онкологічно хворим людям. Створюючи хоспіси у Святошинському районі, ми відчули, що деякі люди просяться і хочуть допомагати, це в основному ті, хто пережив сам це горе в сім’ї, або десь. Але на сьогоднішній день без цього закону, без деяких інших законодавчих актів ми не можемо іноді відрізнити волонтера від того, хто робить це іноді з користю і для себе. Уже з’явилися певні волонтери, які ходять по квартирах киян і не тільки киян, пропонуючи певні послуги за., а потім зникають гроші, зникають речі і так далі. Тому мені здається, що ми повинні все-таки волонтерський рух унормувати тим, що він повинен реєструватися в місцевих органах влади, не просто ліцензуватися, реєструватися, що ось єсть така організація, єсть такий представник, єсть такий телефон, є таке місце знаходження, є такі елементи, форми, чи знаки, які відрізняють волонтерів від всіх інших. І тому я хотів би, щоб ми чітко розуміли, що це явище може обрости дуже непотрібними речами. Але я буду сьогодні голосувати в першому читанні за цей законопроект, щоб його доопрацювати далі. Дякую.
Дякую. Олег Зарубінський, фракція „Блоку Литвина”.
Шановний Микола Володимирович, шановні колеги. Олег Зарубінський, „Блоку Литвина”. Я записався на виступ в форматі „проти” не тільки для того, щоб мати можливість виступити, але і для того, щоб цим сказати, що в цілому не можна сьогодні приймати цей законопроект. Наша фракція буде підтримувати його у першому читанні. Але у будь-якому випадку хотів би звернутися до авторів законодавчої ініціативи з правильною, з ідейної, змістовної точки зору законодавчої ініціативи, що законопроект має бути юридично виписаний. Тобто юридична техніка – це те, що має бути в законопроекті. Про що йдеться? От дивіться, у нас є в Законі „Про соціальні послуги” визначення, що таке волонтерська діяльність, що таке волонтер, ви пропонуєте інше формулювання. Мені здається, що у чинному законі воно краще, бо воно віддзеркалює те, про що Володимир Бондаренко сказав, про саму гуманістичну сутність, суспільно корисну сутність волонтерства як явища. Там сказано, що, дивіться, „волонтер – фізична особа, яка добровільно здійснює благодійну неприбуткову та вмотивовану діяльність”, вдало, „що має суспільно корисний характер”. Чому б не скористатися саме цим визначенням. Воно більш повне, воно більше відображає, я повторююсь навмисне, гуманістичну сутність самого феномену волонтерства. Другий момент: якщо це законопроект, а не просто декларація, то, очевидно, треба пояснювати суттєві термінологічні терміни, які не мають пояснення в інших законах. От ви використовуєте „сестринський догляд”, „відділення паліативної допомоги”, „геріатратичні відділення”. Що це таке? Я думаю, що в глосарії будь-якого законопроекту такі специфічні визначення мають пояснюватися. Ще раз хочу сказати, що при підготовці до другого читання треба в юридичному плані подивитися для того, щоб нівелювати правильність, змістовну правильність вашої законодавчої ініціативи. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ніхто не наполягає? Чотири фракції виступили. Ні. Якщо б ви не заперечували. Я щоправда, не знаю, тут у нас два міністерства представлені, хто від імені уряду висловить позицію? У нас є заступник міністра праці і соціальної політики і заступник міністра юстиції. Ну, за логікою речей, очевидно, ближче все-таки Міністерство юстиції регулює це питання. Юрій Дмитрович, яка позиція? Включіть мікрофон заступника міністра юстиції.
Міністерство юстиції уважно розглянуло запропонований проект Закону про волонтерський рух і прийшло до висновку, що його можливо підтримати за умови суттєвого істотного доопрацювання, оскільки основною вадою поданого законопроекту є його деклараторний характер і робить його схожим, подібним на декларацію, тому багато питань в ньому не визначено. Зокрема, не визначено хто може бути засновником волонтерської організації, хто може їх членами, порядок легалізації. Також є деякі положення, які не містять нормативного навантаження. Але як висновок: Міністерство юстиції підтримує цей законопроект за умови суттєвого доопрацювання. Дякую.
Дякую. Я так розумію, що це у нас був заступник міністра юстиції. Юрій Дмитрович Притика. Але позиція уряду зрозуміла: підтримати даний законопроект у першому читанні. Також інформую вас, що комітет теж пропонує нам прийняти законопроект за основу, а науково-експертне управління – доопрацювати. Отож, ставлю на голосування проект Закону про волонтерський рух, реєстраційний номер 5266, за основу. Прошу голосувати. [[13:11:03]] За-313 Рішення ухвалено. Будь ласка, комітету – працюйте, готуйте до другого читання. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про соціальні послуги" [[щодо запровадження порядку встановлення та виплати компенсаційних виплат фізичним особам]], реєстраційний номер 1409. Доповідач – Коновалюк Валерій Ілліч. Будь ласка. Співдоповідати буде голова Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів Сушкевич Валерій Михайлович. Валерію Іллічу, по повній процедурі ви пропонуєте? Яка генеральна лінія – по повній чи по скороченій? По скороченій, чую, народ просить розглянути по скороченій процедурі. Я ставлю на голосування за можливість розгляду законопроекту за скороченою процедурою. Прошу, іде голосування. [[13:12:09]] За-232 Розглядаємо законопроект за скороченою процедурою. Будь ласка, Валерій Ілліч.
Дякую. Шановний Микола Володимирович! Шановні колеги! Шановні громадяни України! Це питання стосується найбільш соціально вразливої категорії населення, найбільш нещасної – інвалідів. Ми передбачали, що ситуація соціальна, вона буде складною, тому що це ті люди, які не мають можливості забезпечувати не тільки власне існування, але і розміри пенсії, грошових допомог не забезпечує можливості фінансувати відповідний рівень фактично нагляду за цими людьми. Я хочу нагадати, що в Україні сьогодні проживає 2,5 мільйони інвалідів. І тільки 321 будинок-інтернат, тільки 28 пансіонатів для ветеранів війни, 149 психологічних інтернатів, 56 дитячих будинків-інтернатів, тобто взагалі на державному утриманні перебуває 54,5 тисяч громадян похилого віку, інвалідів та дітей-інвалідів. А я казав, що це категорія нараховує 2,5 мільйони, тобто ми змінюємо, тільки відміняємо шосту частину сьомої статті закону „Про соціальні послуги” і вводимо чіткі, визначаємо чіткі критерії для того, щоб не тільки за рахунок Державного бюджету, але і можливостей місцевих бюджетів, інших джерел фінансових направляти на ці цілі. Цей законопроект,він вводить певні визначення і терміни, як порядок і підставу прорахування розміру компенсацій, порядок виплати несвоєчасно одержаної компенсації, це дуже важливо. Тому що погодьтесь з тим, що компенсація для наприклад інваліда третьої групи, інваліда дитини складає 40 гривень. Хто за ці гроші взагалі буде сьогодні доглядати за інвалідом, для якого є єдина можливість існування і зв’язок з зовнішнім світом, коли держава, дійсно дбає і забезпечує це фінансування.
Дайте можливість завершити.
Просив би вас також врахувати те, що за багато останніх років не фінансувались це компенсації на санаторно-курортне лікування. Тому що в минулому році це було передбачено 260 гривень. Тобто держава за рахунок тих проблем в бюджеті не може в повному обсязі її профінансувати. Тому я звертаюсь з проханням підтримати не тільки цей законопроект, а достатньо велика кількість інвалідів в Україні, які дійсно потребують допомоги. Щоб ці люди відчули увагу не тільки з боку Верховної Ради, парламентарів, але і держави, і мали можливість дати за рахунок місцевих коштів, інших джерел фінансування, підтримати цих людей за те, щоб соціальні послуги сплачувалися для того, щоб був відповідний нагляд. Дякую.
Дякую, Валерій Ілліч. До співдоповіді запрошую голову Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів Сушкевича Валерія Михайловича. З місця, будь ласка, мікрофон Валерій Михайловичу.
Дякую, Микола Володимирович. Народний депутат Сушкевич, фракція "Блок Юлії Тимошенко". Шановні колеги, комітет на своєму засіданні в квітні минулого року розглянув цей законопроект, метою якого є законодавче запровадження порядку встановлення та виплати компенсаційних виплат фізичним особам, які надають соціальні послуги, а також встановлення джерела фінансування цих послуг. Як правило, це кошти місцевих бюджетів, які враховуються, я хочу це підкреслити, при визначенні обсягу міжбюджетних трансфертів. Я трошки хочу уточнити автора, що мова йде саме про компенсаційні виплати при соціальних послугах, а не по путівкам і по іншим питанням, які Валерій Ілліч сказав. Я особисто вдячний автору законопроекту, оскільки сам є автором закону про соціальні послуги. Я вважаю, що сьогодні потребує безумовно вдосконалення законодавчої бази, яка має відношення до соціальних послуг. Але хочу сказати, що в принципі ця норма, норма щодо компенсаційних виплат фізичним особам за соціальні послуги, за надання соціальних послуг, вона в принципі врегульована відповідною постановою, постановою 558 від 29 квітня 2004 року. Мій шановний колега Валерій Ілліч Коновалюк, він запропонував, щоб норми постанови, вони були врегульовані законодавством України. В принципі це нормальна ситуація, вона має як практику виконання. Єдине, я хочу сказати, що можуть, безумовно, виникнути моменти, коли інколи потрібно врегулювати більш оперативно з боку Кабінету Міністрів і трошки буде важче врегулювати цю норму, якщо вона реалізована законом України.В цілому комітет підтримав цей законопроект.
Завершуйте, будь ласка.
Головне науково-експертне управління має до проекту певні зауваження, зокрема ті, що я й сказав, власне, піддають сумніву доцільність законодавчого врегулювання у випадку необхідності Кабінету Міністрів внести відповідні зміни. Але я вважаю, що цей законопроект має право на підтримку і комітет підтримав його прийняти в першому читанні. Дякую за увагу.
Дякуємо, Валерій Михайлович, переходимо до обговорення цього законопроекту. Прошу записатися, нагадую працюємо за скороченою процедурою. Два- „за”, два - „проти”. Будь ласка, покажіть, хто готовий до дискусії по цьому питанню. Володимир Яворівський, наступним буде Карпук.
Володимир Яворівський, "Блок Юлії Тимошенко", місто Кіровоград, 100 округ. Шановні колеги! Шановні наші виборці! Я не поділяю дуже багатьох політичних поглядів, автора цього законопроекту Коновалюка, але мушу визнати, що в даній ситуації я з ним абсолютно є солідарним. Тому що він, цей законопроект, спрямований на те, щоб вирішити, справді, одну з болючих побутових соціальних проблем українського суспільства. Дійсно, ті люди, які доглядають за інвалідами, фактично, сьогодні ця проблема регулюється лише постановою Кабінету Міністрів і це дуже добре, що ми її переводимо у ранг закону обов’язкового для виконання. Через це "Блок Юлії Тимошенко" буде підтримувати цей законопроект. Він дуже важливий справді, є одне єдине зауваження до автора, і я переконаний, що це потрібно робити, і в першому, і в другому читанні, а не відразу приймати його. Тому що перекинути сьогодні цю проблему тільки на місцеві бюджети – це значить, закон цей буде, як правило, порожній. Я маю на увазі, що ви знаєте у нас є такі місцеві бюджети в яких там як „церковна миша” нічого не знайдеш опріч боргів і таке інше. Через те, очевидно, в значній частині території України цей законопроект буде просто не вирішуватися, під нього не буде ніякого фінансування. Я переконаний, що треба подумати і мабуть все-таки перевести, оскільки ми всі вважаємо, що це дуже важлива проблема, догляд за тими людьми, які собі допомогти не можуть і без нашої, без людської допомоги вони абсолютно не зможуть жити і існувати, можливо його все-таки перекинути на державний бюджет, тому що місцеві бюджети цю проблему не вирішать, така моя думка і позиція.
Володимир Карпук, "Наша Україна - Народна Самооборона".
Володимир Карпук, партія „Наша Україна”, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона". Ми також підтримуємо цю законодавчу ініціативу, вона стосується надзвичайно важливого питання компенсації людям, які надають соціальні послуги інвалідам, особливо похилого віку, інвалідам з дитинства з опорно-рухового апарату, які потребують постійної сторонньої допомоги. Звичайно, що на сьогодні ця компенсація незначна і це є невеличкою часткою того часу і тих фізичних зусиль, які затрачають ці люди на допомогу важкохворим людям. Ми розуміємо, що частка цих людей в суспільстві значна і потрібно допомагати і з Державного бюджету, і доплачувати з місцевого бюджету як це передбачається законодавством. Однак також треба врахувати те, що багато місцевих бюджетів не в змозі компенсувати навіть частково, чи доплачувати людям, які надають соціальні послуги. І навіть при прийнятті цього бюджету, хоча немає чітких фінансових розрахунків, хотілося б це почути з боку представників Кабінету Міністрів, цих фінансових розрахунків немає. Але навіть і цим законопроектом той відсоток компенсації інвалідам 1 групи 15 відсотків прожиткового мінімуму, інвалідам 2 групи 10 відсотків, інвалідам 3 групи 7 відсотків, це не ті кошти, які потрібно для того, щоб оплачувати соціальні послуги і виконувати надто важливу соціальну функцію в нашій державі. Ми проголосуємо за цей законопроект за основу. Дякую.
Шановні колеги, я звертаюся до представників тих фракцій, що не брали участь в дискусії,ніхто не наполягає, щоб ваша позиція прозвучала? Не бачу. Шановні колеги, Олег Зарубінський, будь ласка, "Блок Литвина".
Дякую, Микола Володимирович. Фракція "Блоку Литвина" буде голосувати за основу цей законопроект. Виходячи з того, що будь-які виплати, будь-які компенсації мають законодавчо регулюватися. Всі розуміють, що людям постраждалим, людям, які і так несуть на собі важкий життєвий тягар, тих грошей, які зараз виділяються недостатньо, навіть для, вибачте за такий термін, фізиологічного існування. І тому там, де є прагнення законотворця, законодавця регулювати це питання. щоб це не залежало від зміни кон’юнктури, в тому числі політичної, треба підтримувати, в першому читанні ми підтримаємо.
Дякую. Шановні колеги, була пропозиція послухати думку уряду, зокрема Міністерства фінансів. Сергій Олександрович Рибак тут присутній, я так розумію. Будь ласка, мікрофон заступника міністра фінансів, позиція уряду.
Шановний головуючий, шановні народні депутати, Міністерство фінансів в цілому підтримує дану думку, якщо, шановні народні депутати, не бачать в цьому обмеження оперативності у вирішенні цього питання, тобто ці питання піднімаються на рівень вирішення Верховної Ради, а не так, як зараз вони регулюються Постановою Кабінету Міністрів, і можуть в оперативному порядку надаватися якісь зміни, виходячи з поточної ситуації по цих проблемах. Якщо народні депутати вважають так, то в цілому ми не заперечуємо проти цієї ідеї.
Дякую, Сергій Олександрович. Ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України "Про соціальні послуги" [[щодо запровадження порядку встановлення та виплати компенсаційних виплат фізичним особам]] [[реєстраційний номер 1409]]. Прошу голосувати, за основу. [[13:24:33]] За-366 Рішення ухвалено. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 160, „Блок Юлії Тимошенко” – 127, "Наша Україна-Народна Самооборона" – 31, комуністів – 27, „Блок Литвина” – 19, позафракційні – 2. Майже повний консенсус. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державну соціальну допомогу інвалідам з дитинства та дітям-інвалідам" [[щодо підтримки осіб, які доглядають дітей-інвалідів]]. Реєстраційний номер 2231. Шановні колеги, до нас звернувся співавтор законопроекту Фельдман Олександр Борисович з проханням передати слово співдоповідачу, і я так розумію, співавтору Сушкевичу Валерію Михайловичу, голові комітету. Тому, Валерію Михайловичу, будь ласка, яка пропозиція у вас, будь ласка, мікрофон включіть. Яка пропозиція по повній процедурі чи за скороченою?
Я пропоную за скороченою процедурою розглянути цей законопроект.
Давайте, колеги, підтримаємо Валерія Михайловича, за скороченою процедурою даний важливий законопроект. Прошу проголосувати. [[13:26:02]] За-281 За скороченою процедурою. Натомість враховуючи, що Олександр Борисович передає слово Валерію Михайловичу, 4 хвилини у Валерія Михайловича. Сушкевич Валерій Михайлович, будь ласка.
Дякую, Миколо Володимировичу. Народний депутат Сушкевич, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”. Шановні колеги! Я хочу доповісти надзвичайно соціально значимий законопроект, який торкається мамочок дітей-інвалідів. Кажу «мамочок», тому що, на жаль, багато, більшість сімей там, де є діти-інваліди, вони неповні і мова іде про те, що торкається підтримати надбавку на догляд за дитиною інвалідом, що потребує постійного стороннього догляду, незалежно від фактору роботи батьків чи інших осіб, які здійснюють такий догляд. Проект закону спрямований на посилення спеціальної підтримки цих сімей і сьогодні я як автор Закону про державну соціальну допомогу інвалідам дитинства та дітям інвалідам абсолютно підтримую цей законопроект з точки зору того, що мова іде, навіть коли кажуть про соціальні законопроекти, що вони мають питання, пов’язані із соціальними витратами, то я хочу звернути вашу увагу, що мова іде про те, що сьогодні є альтернатива для сім’ї, в якій є дитина-інвалід, особливо в неповній сім’ї, або мама ця тягне цю дитину з інвалідністю до кінця свого життя або. або інтернат – інтернат, державне утримання і відповідні витрати держави. Тому у цій ситуації, коли йде мова про те, щоб передбачити надбавку на догляд за дитиною-інвалідом незалежно від факту роботи матері, мамочки, яка доглядає за цією дитиною, я вважаю, що тут безумовно мова не може йти про якійсь варіант заперечень. І сподіваюсь, що сьогодні ви підтримаєте цей законопроект. Хочу сказати, що і попередній склад уряду, Міністерства праці і соціальної політики і Науково-експертне управління підтримує те, щоб цей законопроект був прийнятий у першому читанні. Я ще раз підкреслюю, мова іде сьогодні не тільки і не стільки про соціальні витрати на надбавку для догляду за дітьми-інвалідами, як те, що сьогодні є в тому числі, вибачте, економія держави, коли замість інтернатних установ батьки, які мають дітей-інвалідів, беруть на себе весь клопіт, весь тягар, соціальний тягар для того, щоб тягнути і допомагати і виводити у світ цю дитину, яка має інвалідів. Прошу підтримати у першому читанні цей законопроект. Наш комітет, Комітет у справах пенсіонерів, ветеранів і інвалідів одноголосно підтримав цю законодавчу ініціативу народного депутата Фельдмана. Дякую.
Дякую, Валерій Михайлович. Прошу записатися на обговорення. Будь ласка, хто готовий включитися у дискусію? Володимир Карпук, після нього будеОлег Ляшко. Будь ласка.
Володимир Карпук, Партія „Наша Україна”, депутатська фракція „За Україну!” Шановні колеги! Законодавча ініціатива дуже коротка. Пропонується до статті 3 Закону про державну соціальну допомогу інвалідам з дитинства та дітям-інвалідам доповнити такими: надбавка на догляд за дитиною-інвалідом, яка потребує постійного стороннього догляду, призначається незалежно від факту роботи. Тобто дійсно незалежно від того, чи працює усиновитель, опікун, піклувальник, така допомога надається. Я думаю, що, враховуючи доповнення, що законопроект пропонується ввести в дію не з 1 січня 2009 року, як в законопроекті, а з 2011 року і з зауваженнями юридичного управління прийняти його за основу і в цілому.
Дякую. Хвилиночку, Олег, Олег Ляшко, фракція "Блоку Юлії Тимошенко".
Дякую. Олег Ляшко, "Блок Юлії Тимошенко". Законопроектом нашого колєги Олександра Борисовича Фельдмана пропонується внести зміни до Закону України „Про державну соціальну допомогу інвалідам з дитинства та дітям-інвалідам” [[щодо підтримки осіб, які доглядають дітей-інвалідів]]. Зокрема законопроектом пропонується встановити, що надбавка на догляд за дитиною, яка потребує постійного стороннього догляду, призначається незалежно від факту роботи особи, яка здійснює цей догляд. Про що йдеться. Йдеться про те, що сьогодні, якщо в сім’ї є дитина-інвалід і сім’я, батько чи мати працює, значить, державна допомога не призначається. Ми пропонуємо усунути цю несправедливість і виплачувати цю державну допомогу незалежно від того, працює людина, яка доглядає за дитиною-інвалідом чи не працює. Ціна питання 200 мільйонів гривень на рік. Але це, здається, багато. І Міністерство фінансів, представник он, очевидно, буде заперечувати. Не очевидно, а точно буде заперечувати. Але в той же час давайте порахуємо. Є цифри, скільки держава трате на утримання дітей-інвалідів в інтернатах, куди батьки через те, що не мають фінансової можливості утримувати цих дітей, віддають їх в інтернат? Так ось, щомісяця державні видатки на утримання дітей-інвалідів в інтернатах становлять 2 тисячі гривень, а державна допомога особам, що здійснюють догляд за дитиною-інвалідом до 6 років – трохи більше 700 гривень на місяць, за 6 років – 900 гривень на місяць. Тобто, якщо ми приймемо цю зміну сьогодні, то ми навпаки ще зекономимо видатки державного бюджету, бо сім’я отримає необхідну державну допомогу, і внаслідок цього не здаватиме дитину-інваліда у відповідну школу-інтернат. Тому потрібно обов’язково підтримувати цей закон, тим більше, що йдеться про досить невелику кількість осіб, на яку буде розповсюджена дія цього закону. Сьогодні 90 тисяч.
Завершуйте, Олег Валерійович.
Сьогодні 90 тисяч чоловіків чи жінок отримують оцю відповідну державну допомогу. Якщо ми приймемо ці зміни, це додатково 40 тисяч українських громадян, які мають, на превеликий жаль, таке нещастя, дітей-інвалідів в сім’ях, нарешті отримають необхідну державну допомогу. Вона не дуже велика. Бо що таке 700 гривень на місяць державної допомоги? Але, дай Бог, щоб вони ці 700 гривень отримали, а далі будемо шукати можливості збільшувати цю необхідну для цих категорій громадян державну допомогу. Фракція „Блоку Юлії Тимошенко” голосуватиме за цей закон. І ми закликаємо всі інші фракції парламенту підтримати цей соціальної спрямованості закон. Дякую.
Дякую.Шановні колеги, є можливість висловити свою точку зору фракціям, що не встигли записатися. Олександр Стоян від фракції партії регіонів. Будь ласка, з місця.
Дуже прикро, що попередній уряд, коли призначав допомогу інвалідам, виходив з поняття такого „рівень забезпечення прожиткового мінімуму”. І цей рівень забезпечення виходив із можливостей бюджету. Ось і платили копійки цій категорії людей. Сьогодні дійсно внесена дуже важлива пропозиція, за яку буде голосувати Парія регіонів у першому читанні. Мова йде про те, що, дійсно, незалежно від того чи працює мати, чи працює батько і мати, але допомогу на утримання дитини-інваліда треба надавати. Чому? Тому що це дуже нелегкі умови догляду за цією дитиною – це і відповідна, це і відповідний одяг, це і відповідне харчування, це, якщо треба найняти людина, яка б посиділа біля цієї дитини, якщо батьки працюють. І це великі витрати і тому ми бачимо, що безумовно тут є витрати з бюджету десятки мільйонів, але, я думаю, незважаючи на те, що бюджет нам залишив попередній уряд нульовий, уряд Азарова найде можливість і виконає цю норму закону. Ми підтримуємо цей закон.
Олег Зарубінський, фракція „Блоку Литвина”.
Дякую, пане головуючий. Я хотів би звернути увагу на абсолютно правильну думку, яку сказав голова комітету Валерій Сушкевич. А саме той момент, що переважна більшість сімей, там, де є діти-інваліди, це незаможні сім’ї, по-перше, і, по-друге, це неповні сім’ї. В такій ситуації допомога цим сім’ям, цим дітям дає можливість і матері, в більшості випадків це так, відшкодувати або компенсувати не тільки матеріальні збитки, а й правильно сказано в пояснювальній записці, величезні психоемоційні втрати, які несе родина, тим більше не повна, коли є людина з дитинства, яка є інвалідом. Я думаю, що в першому читанні було б абсолютно правильно проголосувати і фракція „Блоку Литвина” підтримує цей законопроект.
Дякую. Адам Іванович Мартинюк від фракції комуністів.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги, Міністерство фінансів говорить, що на їхню думку цей законопроект коштує десь понад 400 мільйонів гривень на рік. Мабуть це відповідає дійсності. Але давайте подумаємо про інше. 400 мільйонів треба віддати тим, хто доглядає інвалідів, треба. Бо якщо ми не дамо цих 400 мільйонів тим, хто може доглянути, тим більше доглянути своїх рідних, і доглянути на кращому рівні, ніж це можливо, якщо не буде в них такої, вибачте за тавтологію, можливості, то держава повинна буде піклуватися про цих дітей-інвалідів, тобто все одно держава зобов’язана буде витрати кошти в своїх приютах, чи як вони називаються. Але одна справа – виховання в сім’ї, та ще й в своїй власній, рідній сім’ї, і вихід із цього: і яка людина виросте, і яке покоління буде. І друга ситуація – коли це буде в приюті, ну, вибачте, чи як він там. чи для дітей-сиріт, інтернат для дітей-сиріт чи як.
Дайте можливість завершити.
Тому, шановні колеги, як бачите, я спеціально провів цю аналогію, щоб показати, що ми не зекономимо все одно. Тому краще давайте дамо ці гроші в сім’ї. Дякую.
Дякую, Адам Іванович. Шановні колеги. Міністерство фінансів наполягає? Будь ласка, Сергій Олександрович Рибак, заступник міністра фінансів.
Дякую. Шановний головуючий, шановні народні депутати! Дійсно, додаткові видатки складають 423 мільйони гривень, які необхідно буде профінансувати на цю мету. Але Міністерство фінансів вважає за необхідне наголосити на те, що поряд з поданою пропозицією, яка є, дійсно, соціальною, і тут заперечень немає, не подаються пропозиції на скорочення тих місць в інтернатах, про які ви зараз говорите. Тому ми би пропонували тим, хто розробляє цей законопроект: ми не проти переорієнтування фінансових потоків з метою більш чіткого і цілеспрямованого їх надходження до конкретної людини, але розробникам, я ще раз наголошую, необхідно подати збалансований проект, де показати, на скільки скорочуються установи – інтернати, скільки ми зекономимо. І тому Міністерство фінансів це теж повинно буде врахувати в тому проекті бюджету, який зараз розробляється і в якому ви пропонуєте забезпечити і ці додаткові 423 мільйони. В такому випадку на друге читання я прошу це питання доопрацювати, і ми приймемо в цьому участь. Дякую.
Дякую, Сергій Олександрович. Зрозуміла позиція уряду, який концептуально підтримує і вважає, що між першим і другим читанням можна буде внести корективи, щоб закон діяв і був. Комітет просить прийняти за основу. Прошу голосувати проект Закону про внесення змін до Закону України „Про державну соціальну допомогу інвалідам дитинства та дітям-інвалідам” [[щодо підтримки осіб, які доглядають дітей-інвалідів]] [[реєстраційний номер 2231]] за основу. Прошу голосувати. Зараз проголосуємо за основу. [[13:39:19]] За-364 Кармазін Юрій Анатолійович, будь ласка, пропозиції. Я бачу, з процедури, далі, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, шановний головуючий, ми побачили, що це закон стосується найвразливішої верстви населення і він не може довго чекати. Тому в мене пропозиція, там, де ми написали, в законі було написано, в проекті, з 1 січня, але зрозуміло, що він застарів, бо він вносився ще 18 березня 2008 року. Він два роки вже лежить у нас, понад два роки лежить тут. Тому треба написати. Да, він саме при нашому уряді внесений, саме так. Я і кажу комуністам, щоб ви знали, що він два роки пролежав, ви не хотіли його сюди пропускати, в зал, то щоб ви знали. Так от, я пропоную, записати: „з моменту опублікування” і прийняти закон в цілому. Все одно ж ще ми бюджет не приймали. Бюджет зараз будемо приймати. Дякую вам за увагу.
Валерій Михайлович Сушкевич, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, ну, по-перше, я хочу сказати, щоб ви подивилися, голови комітетів, скільки законопроектів по проблемам інвалідів лежить і не рухається. І зараз я прошу о цю реакцію, яка була, що довго лежать законопроекти, подивіться, скільки лежить, це перше. Друге, знаєте, я підтримую шановного народного депутата Карпука, який сказав, одна фраза в цьому законопроекті: „надбавка на догляд за дитиною-інвалідом, яка потребує постійного стороннього догляду, призначається незалежно від факту роботи”. Шановні друзі, шановні колеги, це нормальний варіант і він сьогодні може бути прийнятий і в цілому. Те, що торкається зауважень Міністерства фінансів. Шановні колеги, я хочу сказати про те, що мамочка одинока не понесе дитину в інтернат, це стане відоме трошки пізніше, обрахувати це дуже важко, але цей потік, на жаль, є. Є тоді, коли в безвиході віддають.
Завершуйте.
у безвиході віддаються в інтернатні установи дітки з інвалідністю, тому що мама одинока не може тягнути цю ситуацію. Тому я пропоную проголосувати цей законопроект в цілому як закон. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Так Олександр Сергійович Єфремов, позиція Партії регіонів, будь ласка.
Уважаемые коллеги, я вот удивляюсь: если мы хотим принять закон, то давайте все-таки руководствоваться логикой, а если мы хотим популизмом заниматься и завалить этот закон, то вы успешно это сделаете. Представитель Министерства финансов вполне логично высказал точку зрения, что необходим финансовый фундамент для того, чтобы этот закон был выполнен. Вы то же самое нам говорили на протяжении последних двух лет по тем же вопросам. А когда мы подавали Закон «О социальных стандартах», вы настаивали, чтобы были источники покрытия этого закона. Сегодня предлагаете, давайте сделаем это завтра, не имея ни фундамента, ничего. Поэтому я предлагаю, и наша фракция поддержала рассмотрение этого законопроекта, и дальше рассмотрит, но при условии, что ко второму чтению он будет доработан и будет исполнен непременно закон, что там будут указаны источники, из которых будет наполнение этого закона. И давайте его вводить с 1 января 2011 года. Тогда он гарантировано будет исполняться. Спасибо.
Олег Ляшко і будемо завершувати. Будь ласка.
Олег Ляшко, "Блок Юлії Тимошенко". Шановний Микола Володимирович, шановні колеги! Я думаю, що логіка у тому, що щойно сказав Олександр Сергійович Єфремов, повна, що треба знайти джерела фінансування, і до другого читання ми маємо вказати ці джерела. І тут треба підтримати Міністерство фінансів і наших колег від влади. Але оскільки все-таки батьки, які доглядають за дітьми-інвалідами, вони потребують цієї допомоги негайно, є пропозиція зараз проголосувати за підготовку цього законопроекту до другого читання за скороченою процедурою. Наступного сесійного тижня винести його в зал і прийняти у цілому, аби врахувати вже у видатках 2010 року. Бо до 2011 року ми не знаємо, скільки ще сімей, де є діти-інваліди, розваляться, чи їх здадуть тих нещасних дітей в інтернати через те, що держава не може надати необхідної допомоги. Я думаю, що не треба втрачати жодних дня, якщо у нас є можливості надати допомогу цим нещасним сім’ям. Дякую.
Дякую. Оскільки були заперечення стосовно того, щоб зараз ухвалювати в цілому, я ставлю на голосування пропозицію розглянути за скороченою процедуру підготовку до другого читання. [[13:44:24]] За-174 По фракціях? Будь ласка, по фракціях покажіть. Партія регіонів – 0, "Блок Юлії Тимошенко" – 119, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 30, комуністів – 25, „Блок Литвина” – 0, позафракційні – 0. Готуємо у відповідності даний законопроект до норм Регламенту. Шановні колеги, оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державні гарантії відновлення заощаджень громадян України". Маємо два законопроекти – 1017, 1017-1. Доповідачі: Симоненко Петро Миколайович та Стоян Олександр Миколайович. Запрошую до доповіді Петра Миколайовича Симоненка, будь ласка.
Шановні колеги, проблема повернення заощаджень – дуже гостра і практично кожну виборчу кампанію являється проблемою спекуляції, щоб привернути увагу наших виборців на підтримку тієї чи іншої політичної сили. Хочу вас проінформувати, що протягом 12 років, тобто починаючи з 1997 року, було виплачено близько 11 мільярдів гривень. Це практична робота за ці роки незалежності. Також проінформувати вас і про те, що закон було прийнято 21 листопада 1996 року – про державні гарантії відновлення заощаджень громадян України, який якраз і зобов’язав, щоб держава гарантувала повернення цих заощаджень. Цей закон вступив в силу, починаючи з 1997 року, але вже 17 січня 97 року Законом України „Про внесення змін до Закону України „Про державні гарантії відновлення заощаджень громадян України” було виключено положення про те, що втрачені заощадження відносяться на державний внутрішній борг України. І з цього часу зобов’язання держави щодо погашення знецінених заощаджень громадян перестали включатися до складу структури державного внутрішнього боргу і не затверджуватися Верховною Радою. До чого це призвело? Це призвело до того, що практично на початок цього року з врахуванням виплат запланованого обсягу в 2009 році близько 111 мільярдів гривень винні народи України на тих заощадженнях, які були на початок розбудови незалежності нашої держави. Я також хотів би вас проінформувати і про те, що практично за кількістю обсягів, і за обсягами тих коштів, які виділяються на повернення заощаджень, темпи наступні, що якщо ті обсяги, які передбачаються у 2009 чи в 2010 році повертати, то це потрібно буде 400 років. Тобто ви розумієте, що практично держава відмовилася від того, щоб гарантувати повернення вкладів. Ми з вами є свідками, що і попередній уряд, в тому числі, коли Тимошенко йшла на вибори і "Блок Тимошенко" вони обіцяли, що протягом двох років зобов’язання держави по виплатам інвестиційних заощаджень будуть ліквідовані, тобто вирішена буде вирішена ця проблема. Але ці обіцянки так і залишилися обіцянками. І серед тих понад 12 мільйонів громадян України, які були вкладниками тільки шість мільйонів отримали, трохи більше шести мільйонів отримали по одній тисячі. Все решта перетворилася на балаканину і пусті обіцянки. Я хотів би привернути увагу і до того, що щомісячна і щорічна відбувається втрата купівельної спроможності, не повернутих заощаджень. Тільки на прикладі ось 2008 року і 2009 року. Ви знаєте, що у 2008 році інфляція складала понад 22%, практично до 20% вона наблизилася у 2009 році. Таким чином заощадження наших громадян знищуються і немає можливості сьогодні їм відчути, що держава справді піклується про їхнє майбутнє і захищає все те, що зароблено чесно їхньої праці за радянські часи. Що пропонує фракція комуністів і я сьогодні представляючи наш проект, пропоную зробити наступне. По-перше, для того щоб незалежно від політичних сил, які знаходяться при владі, держава гарантувала повернення, треба внести зміни до закону про державні гарантії відновлення заощаджень громадян України наступні зміни. Це стаття 4, відзначити, що зазначення в частині першій статті 1 закону заощадження громадян відносяться на державний внутрішній борг України, частина державного внутрішнього боргу України. Тут відзначається яку суму складала вона на 1 жовтня 1996 року і які це були, так скажемо, заощадження, це грошові заощадження, це страхові внески, облігації державної цільової безпроцентної позики 1990 року, це облігації державної внутрішньої виграшної позики 1982 року, це державні казначейські зобов’язання СРСР, це сертифікати Ощадного банку СРСР. Таким чином ми чітко визначаємо, що держава бере на себе зобов’язання компенсувати, тобто повернути все те, що відноситься до заощадження наших громадян. Пропонується також і 6 статтю в цей проект закону внести. Я пропоную, що компенсація громадянам України втрат від знецінення грошових заощаджень проводиться, починаючи після того, коли буде прийняте наше рішення і виключно в грошовій формі, за рахунок державного бюджету у розмірі не менше розміру приросту валового внутрішнього продукту, отриманого за рік, що передує даному бюджетному року. А також за рішенням уряду і Національного банку України, також за рахунок 50% коштів, отриманих від приватизації та золотовалютних резервів Національного банку України. Кошти для компенсації заощаджень в державному бюджеті передбачається визначати окремою статтею. Я також пропоную, шановні колеги, доповнити і 9 статтю таким змістом: „За згодою вкладників компенсація за невиплачені грошові вклади громадян може проводитися шляхом безготівкових розрахунків з проіндексованих вкладів, у першу чергу інвалідів першої, другої та третьої групи та пенсіонерів”. За що саме? Я звертаюсь до вас, шановні виборці, я якраз пропоную зробити певний перелік, який передбачає, що з цих заощаджень можемо сплачувати певні послуги: це оплата житлово-комунальних послуг, електричної енергії, тверде паливо, газ; це придбання ліків, лікування, ортопедичне та стоматологічне протезування; це встановлення телефону, оплата послуг електрозв’язку; це навчання дітей та онуків у навчальних закладах; це ремонт та придбання житла; це придбання автомобілів. Тобто ви бачите, що є конкретний перелік за законом, який може бути використаний для того, щоб ці заощадження, які має вкладник, використовувалися в першу чергу для покращення умов життя конкретної люди. І, завершуючи представлення цього короткого проекту Закону, ще раз звертаюсь до вас, шановні колеги, прийшов час відповідати за все те, що робиться в державі Україна протягом 18 років розбудови незалежності. З 97-го року народні депутати, перепрошую, але обманюють виборців – роблячи ті чи інші заявки, а коли завершується виборча кампанія, ніколи не виконують те, що брали на себе зобов’язання. Я прошу вас підтримати цей проект. І рішення, яке ми приймемо, дасть можливість сьогодні людям відчути, що, справді, незалежно від того якої політичної сили буде уряд сформований, якої політичної сили держава повинна нести щорічну відповідальність за реальне повернення заощаджень. Джерела повернення тут визначені в цьому проекті закону, як і елементарне наведення порядку в нашій державі, з точки зору, організації, управління, використання нашого майно, наведення порядку з тіньовою економікою, боротьба з корупцією все це і будуть тими реальними джерелами наповнення державного бюджету для того, щоб ви повертали те, що люди заробили – кров’ю і потом. І що вони повинні використати, в першу чергу, для покращення умов свого життя. Дякую.
Шановні колеги! Якщо ви не заперечували, ми повній процедурі працюємо, щоб Петру Миколайовичу зараз задати запитання і він відповість. А після перерви на вечірньому засіданні продовжили дискусію, оскільки ми в 15 хвилин не вкладемося, мова йде про повну процедуру, ще мінімум півгодини ми будемо дебатувати. Прошу записатися на запитання до доповідача. Будь ласка, покажіть. Юрій Кармазін, наступним буде Володимир Бондаренко. Будь ласка, запитання.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна - Народна Самооборона". Шановний доповідачу, я хотів би вас запитати, от в частину. в статтю 9 ви вносите зміни, пропонуєте, на мій погляд хороші речі, щоб безготівково розраховувалися за згодою вкладників надавали компенсацію. Так от мене хвилює, як це ви пропонуєте зробити. Це з тих коштів, які на цей рік визначені бюджетом, тобто вони в цьому році визначені, що вам вони підлягають поверненню, ну я кажу вам умовно, Петро Миколайович, ви зрозуміли мене, да? Що цій людині вони підлягають поверненню. Чи це іде мова про ті, які в безготівковому, які не підпадають про виплату, тобто не підпадають під статтю 6, різниця між 6 і 9 статтею яка? Тільки в безготівковості перерахунку, чи в тому, що вони не входять в ті, які передбачені бюджетом на цей рік.
Зрозуміло, питання зрозуміле, будь ласка, Петро Миколайович.
По-перше, ви правильно зорієнтувалися і звернули увагу на те, що 6 стаття, якраз яку я пропоную, я ще раз хочу її зачитати, щоб і наші радіослухачі, і телеглядачі зрозуміли, 6 стаття передбачає: „Компенсація громадянам України втрат від знецінення заощаджень проводиться, починаючи [[тут тільки термін треба змінити, бо зрозуміло, що цей проект Закону раніше готувався]] виключно в грошовій формі за рахунок Державного бюджету України у розмірі не менше розміру приросту валового внутрішнього продукту отриманого за рік” тобто тут вже визначається практично розмір тих коштів, які ми можемо використати. А 9 стаття дозволяє використати і можливість не тільки в грошовій формі, бо тут крім цих же ж, так скажемо цього переліку, куди він може використати безготівково, а це в основному комунальна власність, ви зверніть увагу, чи це державна, чи це комунальна власність. І тут можна проводити, але він може і так само скористатися тим, що готівку отримає і потім купує ті речі, які він хоче особисто купувати. Тобто ви правильно звернули увагу на те, що обсяг чітко визначається 6 статтею, а тут тільки перелік.
Дайте можливість завершити.
перелік послуг, які він може сплати безготівково.
Дякую. Володимир Бондаренко, ваше запитання, будь ласка, "Блок Юлії Тимошенко". Володимир Дмитрович, мікрофон у вас включений 5 секунд іде.
Володимир Бондаренко, "Блок Юлії Тимошенко", Партія „Реформи і Порядок”. Шановний пане доповідачу, ви абсолютно чітко акцентували, що в різні часи по різному йшли ці виплати, і люди сьогодні добре пам’ятають, 6 мільйонів громадян України отримали повну компенсацію того, що вони заощадили, при уряді Юлії Тимошенко. Я думаю, що новий уряд збирається продовжити цю традицію, хоча по настрою відчуваю, що буде затягувати якомога далі розв’язання цього питання, можливо на 2011 або 2012, як уже сьогодні тут звучало. Але в мене є до вас також конкретне питання. Ви говорили про компенсацію в безготівковому варіанті по статті 9 і називали, що стосується житла „ремонт та придбання”. Я би запропонував добавити туди будівництво для тих людей, в яких немає квартири, „ремонт, будівництво та придбання”. Це зовсім змінює формулу, і це дало б можливість нашій будівельній індустрії працювати і це був би, ну, позитивний такий напрямок використання.
Ви знаєте, я з задоволенням підтримаю вашу пропозицію. І ще раз хочу звернути увагу, що, як ви бачите, цей проект закону я підготував і вніс на розгляд Верховної Ради давно. І він лежить і не розглядається з різних причин, не буду зараз аналізувати, але ви правильно підмітили, і справді ми на друге читання, готуючи цей проект, внесемо вашу пропозицію, і я переконаний, що більшість тут розуміє, що це треба однозначно підтримати.
Володимир Яворівський, будь ласка, запитання.
Володимир Яворівський, "Блок Юлії Тимошенко", 100 виборчий округ, місто Кіровоград. Шановний Петро Миколайовичу, "Блок Юлії Тимошенко" всіма наявними в нього голосами цілковито підтримує ваш законопроект, оскільки він цілковито співпадає із ідеологією БЮТу, і ви знаєте, що Юлія Тимошенко, як би звичайно не намисливість нашого Президента і не постійний спротив цієї ідеології – повернути людям зароблені ним гроші. Мабуть сьогодні було би не 6 мільйонів, а більше трішки людей, які ці кошти отримали. Через те ми вам вдячні за те, що внесли цей законопроект. Ми сьогодні перевіримо, хто справді вболіває за рівень життя нашого народу, особливо людей старшого покоління. Ну єдине, що, я думаю, якщо ми маємо на сьогоднішній день там 131 мільярд цього боргу, то я собі думаю, ви половину хочете за рахунок приватизації і це цілковито, реально, я думаю, що всі кошти, які ми за приватизацію візьмемо, треба було спрямувати на це. Бо це саме ці люди старшого покоління, вони будували ці заводи, ці об’єкти, які підуть під приватизацію. А от щодо золотовалютних.
Завершуйте, Володимире Олександровичу.
Завершую. Щодо золотовалютних фондів. Як ви думаєте, цих 65 мільярдів потягне цей видатний український новітній уряд, який сьогодні керує державою?
Ви знаєте і ми з вами є свідками якраз про те, що золотовалютний запас України кудись зникає. І спочатку, так скажемо, визначали, ну я маю на увазі на протязі минулого року, то 28 мільярдів у нас було. Потім, так скажемо, до 16 скотилося і кудись зникає. Так я і пропоную чітко спрямувати використання, в тому числі із золотовалютного резерву на те, щоб люди українські громадяни отримували, а не хтось махінаціями, маніпуляціями знищував національне багатство України, а громадяни України отримують і це підтримка вітчизняного виробника, це розвиток нашого внутрішнього ринку. А відносно того, що, справді, куди зникли ці гроші і я хотів би ось цю тезу, коли звинувачують, що хтось вкрав, вони були реалізовані за радянських часів у якраз в те, щоб будувалися робочі місця для майбутніх поколінь. Тільки вклали гроші до ощадкаси, а ці гроші зразу йшли на те, що будували заводи, будували фабрики, житло, лікарні, дороги, тобто, все це в Україні залишалося. Ось тут треба розбиратися як використовується це майно і чому те, що створили люди.
Так, завершуйте, будь ласка.
і воно сьогодні опиняється в кишенях тільки невеличкої купки. І я підтримую вашу позицію. Давайте, в тому числі і розберемося куди все це зникає.
Павло Сулковський, Партія фракції регіонів.
Дякую. Шановний Петро Миколайович! Ви знаєте, що я цілком повністю підтримую вашу логіку, вашу позицію, але ви добре знаєте, що попередній уряд залишив для нинішнього уряду стосовно економіки і будемо говорити банківсько-фінансових проблем. І тому Юлія Тимошенко, оце що вони говорять, просто кормила популістськими гаслами, надіями, обманом і так далі. Тепер, ви, Петро Миколайович, добру пропозицію даєте, але мені здається, що було б правильніше, щоб ми сьогодні зобов’язали уряд, щоб він підійшов серйозно і прорахував, якими заходами вирішити це питання. І мені здається, що з наступного року було б правильно, тому що цього року у бюджеті, Петро Миколайович, буде неправдою, якщо ми будемо говорити, що ми.
Зрозуміла позиція. Будь ласка, Петро Миколайович. Петро Миколайович, відповідайте. Зрозуміла позиція, що у цьому році у бюджеті грошей немає. Ми почули. Будь ласка, Петро Миколайович, відповідайте.
Шановний колего, я хотів би сказати про те, що справді ми повинні критичну дати оцінку діяльності попереднього уряду. А я переконаний, що треба і дуже серйозно розглянути, виходячи із відповідності закону, як діяли. Але переді мною стоїть завдання, як і що повинен зробити сьогоднішній уряд для того, щоб реалізувати цю проблему. І зрозуміло, що тут треба вживати радикальні заходи. Я знову повертаюся до тієї ж самої монополії на ту ж саму горілку, на той же тютюн, і це додаткові надходження до державного бюджету, це державний контроль за природними нашими копалинами, за надрами, це газова свердловина і нафтова свердловина, щоб тоді, так скажемо, ті, хто на них сидять, не їх, так скажемо, висмоктували, а все це йшло у державну нашу скарбницю. Це і використання у тому числі прибутків від діяльності банківської системи і жорсткий контроль якраз за діяльністю банківської системи. І цих прикладів, як і звідки брати гроші для сучасного уряду, я можу навести багато. Треба сьогодні нам взяти.
Завершуйте, будь ласка. Завершуйте.
взяти відповідальність і чітко сказати, що в цих умовах ми будемо діяти рішуче для того, щоб реалізувати цей закон.
Олег Зарубінський, фракція „Блоку Литвина”.
Шановний Петре Миколайовичу, ви в своєму виступі висловили абсолютно правильну фразу: прийшов час відповідати, час відповідальності. У зв’язку з тим я не буду повторювати запитання, які вже були поставлені щодо вашого законопроекту. Але ви прекрасно розумієте, що дуже багато громадян, фактично всі громадяни України за невеличким виключенням постраждали і ще від однієї афери, афери початку 90 років, ідеологами якої є так звані талановиті наші реформатори. До речі, деякі з них і в сесійній залі сьогодні знаходяться. Я кажу про таку маніпуляцію і обман людей як ваучерну приватизацію. Ви знаєте, що внаслідок цього люди втратили свою реальну частку державного майна. І сьогодні не мають ні дивідендів, нічого. Як ви думаєте, не можна було б комплексно розглянути вашу законодавчу ініціативу з тим, щоб розібратися, де ці ваучери і чому людям не платять дивіденди? Дякую.
Шановний колега, я дякую вам за запитання. Але хотів би дати відповідь, чому я так підійшов. Я підійшов виходячи з того, що був період, період, як межа. Тобто почали розбудову. У людей були ці заощадження. Вони реально реалізовані в матеріальні цінності на території України. Їм треба повернути, бо це громадяни України. І є нова частина нашої історії після 91-го року. І тут я згоден з вами. Давайте і цю ваучерну приватизацію пригадаємо. Давайте трастові компанії не забудемо, куди це позникало. Кредитні спілки зараз теж не забудемо. Бо у нас все, як корова язиком злизала. Зникає і ніхто ні за що не відповідає. І жодний ще в тюрмі не сидить. Тому я підтримую вашу позицію. Давайте чи продовжимо, чи спільно новий проект закону додатково ще відпрацюємо для того, щоб унормувати всі ці проблеми з точки зору вирішення їх в інтересах конкретної людини.
Дякую, Петро Миколайович. Час для запитань і відповідей вичерпано. Як ми і домовилися, після перерви послухаємо доповідь Стояна Олександра Миколайовича, обговоримо це питання важливе і болюче і будемо ухвалювати рішення. Отож, продовжимо роботу о 16 годині. А тепер ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим.