13. Vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 155/1995 Sb., o důchodovém pojištění, ve znění pozdějších předpisů /sněmovní tisk 175/ - druhé čtení Tento bod byl přerušen po úvodním vystoupení ministra vnitra Milana Chovance, který zastupoval paní ministryni Michaelu Marksovou. Tedy pokud chcete, paní ministryně, můžete. Návrh jsme v prvém čtení přikázali k projednání rozpočtovému výboru a výboru pro sociální politiku. Usnesení výborů byla doručena jako sněmovní tisky 175/1 a 2. Prosím, aby se slova ujal zpravodaj rozpočtového výboru pan poslanec Josef Novotný. [[Ukazuje se, že není v sále.]] Znovu opakuji, zda je zde přítomen pan poslanec Novotný. Není tu, takže poprosím, zda někdo z rozpočtového výboru je schopen ho zastoupit?
Vážené dámy, vážení pánové, mám usnesení rozpočtového výboru.
Omlouvám se, paní poslankyně, Zeptám se, zda jste členkou rozpočtového výboru. [[Poslankyně není členkou RV.]] Tak nemůžete přečíst. Takže s přednostním právem pan předseda klubu ČSSD Sklenák.
Teď jsem se dozvěděl, že už je zde zástupce...
Takže my vydržíme, určitě. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Dobré poledne, já se omlouvám, ale jsem členem rozpočtového výboru, tak myslím, že teď bych prostřednictvím paní předsedající mohl oslovit naše poslance a načíst dané usnesení.
Ano, poprosím vás.
Za prvé. Rozpočtový výbor doporučuje Poslanecké sněmovně Parlamentu, aby vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 155/1995 Sb., o důchodovém pojištění, ve znění pozdějších předpisů, sněmovní tisk 175, schválila bez připomínek. A za druhé zmocňuje zpravodaje, aby s tímto usnesením seznámil Poslaneckou sněmovnu PČR. V zastoupení - já.
Děkuji a nyní prosím, aby se slova ujala zpravodajka výboru pro sociální politiku paní poslankyně Pavlína Nytrová. Prosím, paní poslankyně, máte slovo.
Děkuji za udělení slova. Výbor pro sociální politiku se na 7. schůzi dne 28. května 2014 vyslovil k vládnímu návrhu zákona, kterým se mění zákon č. 155/1995 Sb., o důchodovém pojištění, ve znění pozdějších předpisů. Výbor pro sociální politiku Poslanecké sněmovny Parlamentu ČR doporučuje Poslanecké sněmovně Parlamentu ČR, aby vyslovila souhlas s vládním návrhem zákona, kterým se mění zákon č. 155/1995 Sb., o důchodovém pojištění, ve znění pozdějších předpisů, sněmovní tisk 175. Zmocňuje zpravodajku výboru, aby se stanoviskem výboru seznámila schůzi Poslanecké sněmovny a ve spolupráci s legislativním odborem Kanceláře Poslanecké sněmovny provedla příslušné legislativně technické úpravy. Děkuji.
Děkuji paní zpravodajce a nyní otevírám obecnou rozpravu, do které se přihlásil pan poslanec Okamura. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Dámy a pánové, vážená paní předsedající, dovolte mi vyjádřit se k tomuto návrhu zákona. Téměř 6 tis. lidí pobírá v ČR starobní důchod mezi 3-3,5 tis. korun. Je dobré si také připomenout, že ženy mají důchody oproti mužům nižší zhruba o 1-2 tis. korun. A jen na dokreslení, 45 tis. seniorů nedostává kvůli exekucím ani celý starobní důchod. V mnoha případech není důvodem této nízké penze předchozí neochota pracovat ani práce načerno, ale velký počet dětí. Ženy, které místo budování kariéry rodily a vychovávaly děti, mají důchody často nejnižší, a to přesto, že jejich děti přispívají do státního rozpočtu. Proč o tom mluvím? Důvodem je stávající systém valorizace, která ve skutečnosti valorizací není. Valorizaci důchodů každá vláda prezentuje jako navýšení důchodů o inflaci nebo poměrnou část inflace. V tomto ohledu chválím současnou vládu za to, že má v úmyslu důchodcům přidat téměř tolik, kolik jim sebere inflace. Bohužel v praxi to tak není a nebude. Pomiňme teď, že se valorizuje vždy o inflaci loňskou a nereaguje se na inflaci současnou, takže důchody jsou oproti realitě vlastně vždy v určité ztrátě. Co je horší, valorizuje se tak, že se reálný propad nejnižších důchodů zvyšuje a naopak se nejvíce přidává těm nejbohatším důchodcům. Tedy těm, kdo potřebují dorovnat alespoň náklady, se dává nejméně, a těm, co tolik nepotřebují, se naopak dá nejvíce, protože se jedná o plošnou procentuální valorizaci. Shrnout to vše do mediálního tvrzení, že se důchodcům přidává 271 korun, což jsme slyšeli od vlády, tak to je přeci absurdní nesmysl. Ti s nejnižšími důchody totiž dostanou jen přibližně 54 korun, což považuji samozřejmě za zcela skandální. Myslím, že každý člověk, věřím, že i poslanec, pochopí, že částka 54 korun rozhodně nenarovná inflaci. Současný nepromyšlený systém procentuální valorizace tedy v praxi nijak inflaci nekompenzuje. Tomu, kdo má důchod 3 tis. korun, přidá stát 54 korun a největší části důchodců tzv. valorizace skutečnou inflaci nepokryje. Řešením tragické situace starých lidí, a skutečně tragické situace, je nejen valorizace, ale podle našeho názoru jím musí být také změna principů, tedy že valorizovat budeme pokud možno o skutečnou částku, o kterou se zdražují jejich životní náklady, a pokud stát nemá na valorizaci všem, tak alespoň těm, kdo jsou na hranici chudoby. A v této souvislosti všichni víme, že průměrný důchod v ČR se pohybuje nyní kolem 11 tis. korun a průměrný důchod znamená, že většina důchodců má důchod do 11 tis. korun. Většina. A běžné důchody jsou kolem osmi devíti tisíc a za to se skutečně vyžít nedá. Neplatí tu přitom za každou cenu princip zásluhovosti, protože valorizace je podle mého názoru především solidární věc, kdy důchodcům plošně navyšujeme příjem o inflaci. Mimochodem i zásluhovost je v současné době sporná, jelikož já slyším vždycky, že důvody, že protože musí být zásluhovost, proto musíme valorizovat procentuálně, nikoliv všem stejnou částkou. Protože jsem již na úvod řekl, že dnes má vysoký důchod například úspěšný člověk, který věnoval celý život vydělávání peněz, což chápu, ovšem proti němu stojí máma, která vychovala například několik vysokoškoláků nebo slušných a poctivých lidí, a obětovala dokonce i kariéru i příjmy k jejich výchově. A kde je tedy její zásluhovost? Kde je zásluhovost maminky s pěti dětmi, mimochodem i moje maminka pochází ze šesti dětí, můj starší bratr má pět dětí - a tím to nechci personifikovat na sebe. Mimochodem, moje babička, maminka mojí maminky, již zemřela, takže to není o tom, že bych chtěl přidávat něco rodině apod., protože tady jsem si zvykl, že jsem podezříván skutečně ze všeho možného. Ale kde tedy zohledňujeme zásluhově ten největší přínos pro společnost z mého pohledu, nebo jeden z největších přínosů, to znamená, že někdo vychová děti a co nejvíce dětí ve slušné a poctivé lidi? To se tady prostě nezohledňuje. My jsme ve světě peněz, ale abychom společensky ocenili ty, co se chovají slušně a poctivě, tak o tom vlastně my nehovoříme. Jsme ve světě čísel, ve světě procent. Takže kde je zásluhovost rodiny s více dětmi, české rodiny, řádné rodiny? Tato zásluhovost vlastně je nikde, ta zohledněna není! Dovolte mi příklad ze života. Učitelka paní Eva z Prahy, promiňte, že neříkám příjmení, se svým manželem vychovala osm dětí. Není to romská rodina. Většina jejich dětí má vysokoškolské vzdělání a pracuje. Nejmladší syn a dcera ještě studují. Tato matka má dnes důchod zhruba 3 200 korun a vláda jí od příštího roku přidá něco přes padesátikorunu. Nevěřím tomu, že se tady najde jediný z nás, komu by toto přišlo normální, spravedlivé nebo zásluhové. Proto navrhuji, abychom změnili zcela systém valorizace důchodů i systém vyměřování zásluhovosti, který musí reflektovat více parametrů než jen čistý příjem během zaměstnání. A samozřejmě co se týče současné valorizace, já už jsem to s paní ministryní projednával, nicméně za vládu s negativním stanoviskem, tak bych chtěl znovu zopakovat, že mi mnohem zásluhovější připadá z hlediska důvodů, co jsem tady říkal, i z hlediska toho, že valná část našich důchodců žije na hranici nouze, což nevím, co je na tom za zásluhovost tedy, abychom vzali ten balík peněz, který máme na důchody, nemusíme tedy nějak fiskálně riskovat nebo v uvozovkách, už teď je to samozřejmě zadluženo až po uši díky vládám za posledních 20 let, ale vezměme ten balík - já vím, že jsme ve druhém čtení, ale chtěl bych to navrhnout třeba pro další rok nebo pro další roky - a přidejme stejnou částkou všem, abychom zmenšovali sociální nůžky, které se nám rozevírají mezi těmi nejchudšími důchodci a chudými důchodci, kterých je většina, a těmi nejbohatšími. [[(13.30 hodin)]] Já vím - ale o těchto důvodech jsme tady hovořili, protože ten, kdo má důchod dvacet třicet tisíc, tak se v podstatě bez té tisícovky navíc asi obejde, nebo 1,8 %, a nechytejte mne za slovo, teď tady nemám kalkulačku. Ale pro důchodce, který má osm tisíc, je velký rozdíl, jestli má stovku navíc, nebo tři stovky navíc. Když jsem si dělal průzkum, protože jsem bývalý senátor, tak ve svém senátním obvodu ve Zlínském kraji, máme tam 78 vesniček na hranici se Slovenskem, ostatně z tohoto regionu jsou tady i dva kolegové z KDU-ČSL - tak u nás je běžný důchod osm devět tisíc. A je skutečně otřesné, když třeba předloni o Velikonocích se i moji příbuzní rozmýšleli, jak byla drahá vajíčka, jestli můžou vůbec jestli mohou koupit plato navíc. Kam až jsme dospěli! Příkladů jsem tady dal dost. My navrhujeme, abychom se zamysleli nad jiným systémem a abychom když tak dělali skutečný zásluhový systém. A tady nenapadám návrh vlády, vím, že se snažíte dělat nějakým způsobem maximum, ale pojďme prosím vás - protože důchodová reforma, jistě se shodneme, by měla být napříč politickým spektrem. Je to skutečně vize na desítky let dopředu, ať se tady pořád nemění, ať mají občané také konečně jistotu. Ať se to nemění, když je tady levicová nebo pravicová vláda apod. Chtěl bych vás poprosit, abychom se pokusili zásluhovost pojmout i trošku jiným stylem. Vím, že je tady rozsudek Ústavního soudu. Pojďme trošku víc přidat těm chudším a pojďme to udělat z mého pohledu skutečně zásluhově. Děkuji.
Děkuji panu poslanci a další přihlášenou do rozpravy je paní poslankyně Nytrová. Prosím, paní poslankyně, máte slovo.
Děkuji za slovo. Návrh reaguje na situaci, která nastala v důsledku dočasného opatření na základě zákona č. 314/2012 Sb., kterým bylo stanoveno, že pro zvýšení procentní výměry vyplácených důchodů se pro rok 2012, 2013, 2014 a 2015 použije místo plného růstu cen pouze jedna třetina růstu cen. Účelem opatření bylo dosáhnout úspor ve výdajích na dávky důchodového pojištění. V praxi se ukázalo, že v důsledku těchto opatření došlo ke snížení reálné hodnoty vyplacených důchodů, a tím také ke snížení kupní síly důchodců, protože u průměrného starobního důchodu činilo zvýšení v loňském roce pouze 137 korun a letos v lednu pouze 45 korun za měsíc. Proto se vláda zavázala, že od příštího roku nastane návrat k původním pravidlům zvyšování důchodu, a to se bude tímto návrhem realizovat. Kdyby se nerealizoval tento návrh, lze předpokládat, že zvýšení důchodů by bylo podobné jako v letošním roce, to znamená přibližně 50 korun za měsíc. Po zvýšení důchodů v roce 2015 podle navrhovaného znění nastane návrat k úpravě platné před loňským rokem, to znamená, že se zohlední růst cen plně a růst reálné mzdy jednou třetinou. Je třeba uvést, že obnovení tohoto pravidla nemusí znamenat, že v roce 2015 bude valorizace přiměřená. Růst mezd se ve valorizaci neprojeví vůbec, protože reálné mzdy v roce 2013 poklesly a současné prognózy růstu cen se pohybují okolo 1,3 %, což znamená zvýšení průměrného starobního důchodu pouze přibližně o 150 korun. Proto se jako další opatření v přechodném období navrhuje mimořádné valorizační schéma pro zvýšení důchodů v lednu 2015, které by zaručilo, aby u průměrného starobního důchodu celkové zvýšení činilo alespoň 1,8 % a zabránilo se tak reálnému snížení hodnoty důchodů. Toto snížení představuje měsíční zvýšení kolem 205 korun. Z uvedených důvodů prosím o přijetí tohoto návrhu. Děkuji.
Děkuji paní poslankyni a táži se, zda se ještě někdo hlásí do obecné rozpravy. Paní poslankyně Hnyková. Prosím. Byla jste překvapena, že je to tak rychle. Máte slovo.
Děkuji, paní předsedající. Jsem překvapená, protože jsem si podala řádnou písemnou přihlášku a nebyla jsem na tabuli, tak jsem se lekla. Vážené dámy, vážení pánové, dovolím si ještě říci pár slov v souvislosti s projednávanou novelou zákona č. 155/1995 Sb., o důchodovém pojištění ve znění pozdějších předpisů, sněmovní tisk 175. Situace seniorů v České republice není jednoduchá a potýká se s řadou problémů, což už jsme tady dneska slyšeli, a já doufám, že si to všichni uvědomujeme. Zhoršující se postavení seniorů a s tím i spojená kvalita života je způsobena především nízkými důchody a zvyšujícími se životními náklady. Lidé odvedli řádnou práci pro společnost a společnost by se měla postarat tak, aby starší lidé žili důstojným životem a měli na své živobytí dostatek životních prostředků. Další problematickou oblastí je neexistence sociálního bydlení a zákon je v nedohlednu. Navyšující se nájemné a náklady související s bydlením ohrožují dostupnost bydlení u velkého počtu seniorů nejen ve městech, ale i na venkově. Nízké důchody omezují přístup seniorů jak ke kultuře, ale i k dalším službám, což vede k izolaci seniorů ve společnosti. Valorizací k 1. lednu 2014 byly penze podruhé v historii České republiky valorizovány na třetinové úrovni, to znamená u průměrné starobní penze pouze o pouhých směšných 45 korun! A jak to dopadlo v praxi s příjemci penzí? Chudí zůstali ještě chudšími, střední příjemci penzí meziročně stagnovali a příjemci s vysokými penzemi si výrazně polepšili a sociální nůžky se ještě více rozevřely. Hnutí Úsvit přímé demokracie, tak jak jste tady slyšeli od pana předsedy Okamury, jednoznačně vítá, že dojde k navýšení důchodů, které důchodci po mnoha letech konečně pozitivně pocítí, ale nedožene to roky minulé. Zvyšování důchodů o desítky korun, které jsme zažili v minulých letech, bylo naprosto skandální a výsměchem starým lidem. Bohužel návrh zákona neřeší - a musím to zde zopakovat - problém lidí s nejnižšími důchody. Ty jsou často tak nízké, že s nimi staří lidé vůbec nemohou vyjít. Úsvit přímé demokracie proto navrhuje, aby byly důchody do budoucna zvyšovány všem stejně, stejnou paušální částkou. Vždyť životní náklady, zdražování potravin, nájmu a dalších služeb jsou pro všechny stejné. Zajistí se tak jak pomoc pro sociálně potřebné, tak i dlouhodobá fiskální udržitelnost. Povinností společnosti je se o tuto seniorskou generaci postarat tak, a znovu opakuji, aby žila v důstojných podmínkách a měla kvalitní život, protože si to zaslouží. I my jednou zestárneme a budeme chtít žít kvalitním životem. [[Hluk v sále.]] Vidím, že to mnohé z vás nezajímá, že se tady bavíte. Ale věřte tomu, že zestárnete a těmi důchodci budete také. Děkuji.
Děkuji, paní poslankyně a táži se, zda má ještě někdo zájem vystoupit v obecné rozpravě. Není tomu tak, obecnou rozpravu tedy končím a táži se paní navrhovatelky, zda má zájem o závěrečné slovo? Paní ministryně, chcete závěrečné slovo? Nechce. Paní zpravodajka také ne. Nyní tedy zahajuji podrobnou rozpravu, do které mám přihlášeného pana poslance Holečka. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Dobré odpoledne, dámy a pánové. Dostalo se mi cti přečíst zde pozměňovací návrh z dílny ODS. Jedná se o změnu, kdy: 1. článek II se zrušuje, 2. za článek I se vkládá nový článek II, který zní takto: " V § 33 odst. 1 zákona č. 155/1995 Sb., o důchodovém pojištění, ve znění zákona č. 220/2011 Sb. a zákona č. 314/2012 Sb., se číslovka 9 % mění na číslovku 10 %."
Pane poslanče, už jste dočetl návrh? Omlouvám se, že vám do toho skáču, ale je tady opět hluk z levé strany. Prosím, pánové, abychom byli kolegiální k našim kolegům.
Zjednodušeně řečeno, myslíte-li upřímně to rozdávání důchodcům, tak ne 9 %, ale 10 %. Děkuji.
Děkuji, pane poslanče. Další přihlášenou do podrobné rozpravy je paní ministryně Marksová. Prosím, paní ministryně, máte slovo.
Děkuji. Vážená paní předsedající, poslankyně a poslanci, já bych opět chtěla navrhnout podle § 95 odst. 1 jednacího řádu zkrácení lhůty mezi druhým a třetím čtením na 48 hodin.
Ano, registruji váš návrh a budeme o něm hlasovat. Děkuji. Táži se, zda se ještě někdo chce přihlásit do podrobné rozpravy. Není tomu tak, tudíž podrobnou rozpravu končím. Dříve než budeme hlasovat o návrhu paní navrhovatelky na zkrácení lhůty pro třetí čtení, pozvu všechny kolegy do sálu. Zároveň vás všechny odhlásím a poprosím, abyste se znovu přihlásili svými kartičkami. Děkuji. Nyní budeme hlasovat o návrhu na zkrácení lhůty pro třetí čtení na 48 hodin. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro. Kdo je proti? Hlasování končím. Je to hlasování s pořadovým číslem 82, do kterého je přihlášeno 109 poslanců, z čehož je 92 pro a 2 proti. Konstatuji, že návrh byl přijat. Končím druhé čtení tohoto návrhu. S přednostním právem pan předseda klubu ODS Stanjura. Prosím, pane poslanče.
Já se omlouvám, nemusím dostat odpověď, ale mohu se zeptat na smysl toho posledního hlasování, které zrovna skončilo? Budeme jednat v neděli, nebo - já tomu moc nerozumím, protože pravděpodobně budeme jednat ve středu, kdy jsou třetí čtení, to není za 48 hodin a jinak 72, takže se to zkracovat vůbec nemuselo. Tak já tomu nerozumím. Možná, když ty papíry jsou připravené, muselo? Ne, prý, to není žádná pravda, je to úplně zbytečné. Ale nic proti. Můžeme si odhlasovat i to, že je teď 13.42, pokud to stihneme, než se překlopí čas.
Pan poslanec Sklenák. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo. I když ten dotaz nesměřoval ke mně, tak já bych se pokusil panu předsedovi Stanjurovi odpovědět. My jsme konzultovali s legislativou Poslanecké sněmovny projednávání bodu tak, aby nenastal žádný problém, abychom v příštím týdnu mohli absolvovat třetí čtení, a bylo nám legislativou doporučeno zkrátit lhůtu, protože není úplně zajištěné rozdání tisku poslancům, čili proto jsme po konzultaci tento návrh vznesli a odhlasovali.
Pan poslanec Stanjura s přednostním právem.
Já bych tedy příště prosil, ať to legislativa napíše, napíše tam datum, podpis a proč v pátek musíme hlasovat, když za pět dnů je méně než 48 hodin. Já tomu fakt nerozumím. Teď to nevyčítám vám, ale by třeba fajn, kdyby to dostali i předsedové opozičních poslaneckých klubů, ať se pak nemusím chodit ptát. Ať tam někdo napíše datum, jméno a podpis, ne že legislativa řekla. Jestli jsem to dobře pochopil, aby měli úředníci dost času a nemuseli chvátat s těmi pozměňováky, které byly načteny. Rozumím tomu dobře? Že to se počítá od okamžiku, kdy je distribuován tisk? Už je mi to jasné.
Pane poslanče, nicméně tuto zprávu dostanete, kterou požadujete. Nyní tedy přistoupíme k projednávání bodu 18, což je vládní návrh zákona o prekursorech výbušnin a o změně zákona... [[Protestní hlasy ze sálu.]] Omlouvám se. Je to bod číslo