[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 12. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Szabó Sándor jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntöm kedves vendégeinket és mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat.Tisztelt Ház! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Tóth Bertalan, az MSZP frakcióvezetője: „Aktuális ügyekről”. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Már azt hittem, hogy április 1-jei tréfa az, hogy ma parlamenti ülés lesz itt a negyedórás késés után, de azért elnök úr mégis megérkezett. Valahogy így járhattak vagy járhatnak azok az újságolvasók, akik csak most csöppennének bele a mai magyar közéletbe, az elmúlt hetekben, hónapokban nem követték volna az eseményeket, hiszen elképzelhetetlen lett volna és elképzelhetetlen az a folyamat, amit tapasztalunk, hogy a magyar kormány teljes mértékben nyíltan szembemegy az európai értékrenddel, a magyarok értékrendjével, azzal az értékrenddel, amelyről a népszavazás során a magyarok 84 százaléka döntött, és igent mondott az európai uniós csatlakozásra.Az is elképzelhetetlen lenne számukra, talán áprilisi tréfának tűnhetne, hogy a magyar kormány ellen a jogállamiság sárba tiprása miatt eljárás indul, vagy az, hogy a Fidesz tagságát felfüggesztették az Európai Néppártban, de az is tréfaszámba megy, ahogy ezt a Fidesz kommunikálja, mintha egy hatalmas nagy sikertörténet lenne. Ismerjük azt a viccet, amikor egy kicsit, kissé ittas ember odaér a kocsmához, és leesik a biciklijéről, mindenki kineveti, majd azt mondja, hogy én így szállok le a bicikliről. [[Nacsa Lőrinc: Szanyi! Derültség a kormánypártok soraiban.]] Tehát körülbelül ennyit ér ez a magyarázkodás. De ennél sokkal súlyosabb a helyzet, és abszolút nem lehet ezen nevetni, és nem egy tréfadolog, hiszen a Fidesz és a kormány elveszítette érdekérvényesítő képességét az Európai Unióban, akkor, amikor az elkövetkezendő időszak költségvetését fogadja el majd az Európai Parlament, akkor, amikor a közös Európa alapjait éppen most teszik le, akkor, amikor a szociális Európa folyamatát folytatja és mélyíti el az Európai Unió. A Fidesz tulajdonképpen kisodródik abból a fővonalból azzal, hogy az Európai Néppártból ki fogják zárni, amely garantálná a magyar emberek, a magyar családok jólétét, jövőjét, biztonságát. Hiszen mi történik majd akkor, ha érvénybe lép az a rendelkezés, hogy jogállami kritériumokhoz kötik az európai uniós támogatásokat, és a Magyarországra irányuló támogatásokat felfüggesztik? Mi történik akkor, ha azt mondja erre a kormány és azt mondja a fideszes többség, hogy ja, hát akkor nekünk nem kell ebbe a közösségbe tartozni, miért kellene Magyarországnak az Európai Unió tagjának maradni? Na, ez az a folyamat, amelyet önök elindítottak azzal a rendszerrel, amit Magyarországon kiépítettek, amelynek semmi más célja nincsen, csak hogy az uniós támogatások jó részét hazahordják, és a háttérben építsék azt a diktatúrát, amelynek tanúi vagyunk, hogy elfojtsák a szólás szabadságát, hogy sárba tiporják a jogokat Magyarországon. Ráadásul önök történelmet hamisítanak, egy olyan rendszert próbálnak restaurálni és dicsérni, amely nyíltan antiszemita volt, és amely több százezer magyar állampolgár halálát okozta. Ez az önök politikája, ez az, amivel kisodródhatunk az Európai Unióból. Éppen ezért a Magyar Szocialista Párt számára óriási a felelősség, hiszen ránk hárul az, hogy a magyar emberek, a magyar családok érdekeit képviseljük az Európai Parlamentben. Erről szól az az európai program, amelyet megfogalmaztunk: „Haza. Szeretet. Európa.”, amely a szociális Európa építéséről szól, nem arról, hogy minél kevesebb közös szabály legyen, amit nem kell önöknek betartani, hanem minél több olyan szabály legyen, amely garantálja a magyar emberek, a magyar családok, a magyar vállalkozások biztonságát. Éppen ezért azért fogunk küzdeni az Európai Parlamentben, hogy legyen a minimális bér 750 euró, legyen bruttó 236 ezer forint a minimális bér Európában; legyen 300 euró a minimális nyugdíj, 94 ezer forint; és legyen 150 euró a családi pótlék; legyen az áfa maximuma 20 százalék, hiszen a gazdagok számára kedvező áfát, a szegényeket sújtó hihetetlen magas áfát lejjebb kell csökkenteni [[Dr. Rétvári Bence: Ti emeltétek fel 25 százalékra 2006-ban!]] ; és azért fogunk küzdeni, hogy a magyar gazdák minimum 300 eurót kapjanak hektáronként. Ez a mi európai programunk, ezért küzdünk, hogy ezeket közös szabályok garantálják, hogy önök ne tudják ezt megkerülni, ne tudják rabszolgatörvénnyel kizsákmányolni a magyar munkásembereket, ne tudják tovább építeni azt a korrupciós rendszert, amelynek eredményeképpen lassan Mészáros Lőrinc, aki ugye nem strómanja a miniszterelnöknek, a világ leggazdagabb embere lehet a mi pénzünkből, az európai emberek pénzéből. Ennek a pénznek ott a helye a magyar családoknál. Azért küzdünk, hogy védjük meg a magyar emberek érdekeit. Mi, szocialisták képviselni fogjuk [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] harcolni fogunk a magyarok érdekeiért. Köszönöm szépen.
A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon, megadom a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Az uniós tagsággal kapcsolatos állításai áprilisi tréfának gyengék, érdemi állításnak pedig komolytalanok. [[Felzúdulás az MSZP és a DK soraiban.]] Látjuk, hogy aláírásgyűjtésbe is kezdtek az uniós tagság mellett; ez szívük joga, de ilyen alapon akár a kék égért, a nedves vízért és a meleg nyárért is indíthattak volna aláírásgyűjtést. Azért mondom ezt, mert volt már egy népszavazás erről, egyértelmű eredménnyel, amelynek eredménye minden magyar közéleti szereplőt kötelez, és komoly szereplő, komoly közéleti szereplő tudomásom szerint nem kérdőjelezi meg az uniós tagságot. [[Arató Gergely: Orbánt kivéve!]] Ettől függetlenül persze sok vitánk van a brüsszeli intézményekkel, de az már egy másik történet, mert abban, hogy az EU keretein belül politikai értelemben hogyan közlekedjünk, hogyan képviseljük az országot, hogyan álljunk ki az érdekeinkért, ebben már egy világ választja el az önök nézőpontját a mi politikánktól. Aki végignézi az önök programját, és nagyon örülök, hogy felhozta, tegnap is beszéltek róla, közzé is tették írásban, aki végignézi ezt a programot, azt láthatja, hogy egy halom stratégiai jelentőségű jogkört odadobnának a brüsszeli bürokratáknak, annak minden következményével. A teljesség igénye nélkül: átadnák a bérek meghatározásának jogát; a Jobbik tavaly már próbálkozott ezzel. [[9.50]] Aztán átadnák a minimálnyugdíj meghatározásának jogát, az adók meghatározásának egy részét, de nem állnak itt meg: a DK-hoz hasonlóan a családi pótlék meghatározását is Brüsszelre bíznák. [[Gréczy Zsolt: Mert több lenne! Szabó Timea: Milyen rossz is lenne, ha háromszor annyi lenne a családi pótlék!]] Ez mind benne van a programjukban, tegnap is beszéltek róla, most is megerősítette. Az a gond ezzel, tisztelt képviselő úr, hogy hiába adják át a jogköröket bürokratáknak, attól még sem a nyugdíj, sem a bérek, sem a családi pótlék nem lesz magasabb, sőt, mivel a multicégeknek sokkal nagyobb Brüsszelben a lobbierejük, az emeléseknek sokkal kisebb az esélye [[Kunhalmi Ágnes közbeszól.]] mint ha a magyarországi szereplőkre bízzuk őket. Csak magyarországi intézményektől lehet remélni, hogy elsősorban a magyar érdekeket nézzék, meg nem választott bürokratáktól ilyet nem várhatunk [[Gréczy Zsolt: Mészáros Lőrinc! Mint magyar érdek!]] , ebben áll az önök legnagyobb politikai tévedése. Súlyosbítja a képet, hogy a jövőnk szempontjából legfontosabb területen, a migráció terén is ugyanezt a hibás megközelítést alkalmazzák. Ebből a szempontból is megnéztem a programjukat, a programjuk alapján támogatják a határvédelmi jogok átalakítását, amit még ijesztőbbé tesz a programjukban szereplő azon kijelentésük, miszerint egy olyan Európai Uniót szeretnének, ahol nincs szükség kerítésekre tehát továbbra is támadják a határzárat. Azt is mondják, hogy a szolidaritásnak nincs határa. Brüsszeli virágnyelven a szolidaritás a bevándorláspolitikában a betelepítési kvótát jelenti. Önök tehát ezt is továbbra is támogatják, ami nem túlságosan meglepő azok után, hogy 2017 novemberében meg is szavazták, nemcsak a kvótát, hanem a büntetést is arra az esetre, ha valaki ebben nem szeretne részt venni. És arról se feledkezzünk meg, mert ez is szerepel a programjukban, hogy büszkén támogatják Frans Timmermans urat, a baloldal csúcsjelöltjét, aki szerint a társadalmak mindenhol sokszínűvé fognak válni, és ehhez a közép-európai országoknak hozzá kell szokniuk. [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] Önök arra büszkék, hogy ilyen politikai vezető pályázatát támogatják; mi, köszönjük, nem kérünk belőle. Abból az egy szempontból jó dolog, hogy ezeket a dolgokat az MSZP papírra vetette és programba foglalta, hogy mindenki számára világos lehet, hogy a baloldal egy szempillantás alatt legyengítené Magyarországot, egyrészt azzal, hogy meghatározó jogköröket adna át önként és dalolva brüsszeli bürokratáknak, másrészt azzal, hogy gyakorlatilag azonnali hatállyal végrehajtana minden olyan migrációt ösztönző tervet, amelyeknek eddig [[Gréczy Zsolt: 86 ezer embert hoztatok be!]] sikerült ellenállnunk. Biztos vagyok benne, hogy ezt a politikát májusban a magyarok tömött sorokban fogják elutasítani. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Nem az az európai és nem az a hazafias viselkedés, ha a szőnyeg alatt közlekedünk a külkapcsolatainkban [[Dr. Vadai Ágnes: Maguknál, ha ellopják a szőnyeget, az az európai!]] és minden kérdésben elfogadjuk, amit ránk erőszakolnak, hanem az, hogy felvállaljuk a vitákat, és kiállunk az országért. Higgyék el, tisztelt frakcióvezető úr, hogy hosszú távon csak ez éri meg. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Szomorúan konstatálom, hogy ellenzéki képviselőtársaim már reggel olyan idegesek, hogy nem képesek tíz percen keresztül csöndben maradni. [[Közbeszólások az MSZP és a DK soraiból: Egyáltalán nem vagyunk idegesek!]] Majd amikor önöknek megadom a szót, akkor legyenek szívesek ezzel élni, különös tekintettel vonatkozik ez a Párbeszéd frakcióvezető asszonyára, aki jelentkezett. Előtte azonban Gyurcsány Ferenc frakcióvezető következik a DK részéről: „2019. tavasz” címmel. Parancsoljon! [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]]
Tekintettel arra, hogy a kormány évek óta lényegében nincs beszélőviszonyban saját országával és az ellenzékével, meg sem kísérlem ezt a beszélőviszonyt helyreállítani, és nem is önökhöz kívánok szólni ma reggel, hanem a választókhoz, az európai parlamenti választás előtti utolsó parlamenti ülésnapon. Azt mondanám a választóknak, hogy ne támogassák azt a kormányt, amely, úgy látom, játszani kíván a történelemmel. Muszáj őket arra figyelmeztetnem, hogy a történelem nagyobb úr, mint a politika. [[Dr. Rétvári Bence közbeszól.]] Vannak és voltak az elmúlt években olyan politikusok, akik ezt megkísérelték, és rajtaveszítettek. [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Gyurcsány Ferenc! Derültség ugyanott.]] Ebbe a sorba fog most beállni a magyar kormányfő is. Játszani próbált a történelemmel egy egyszerű választási ügy miatt a korábbi brit kormányfő, Cameron is, és mára egy megoldhatatlan csapdahelyzetbe sodorta az országát. [[Dr. Rétvári Bence: Egy népszavazás volt mögötte!]] Ez történt. Játszani próbál a történelemmel a török elnök, akinek az elmúlt tízéves regnálása alatt harmadára csökkent a török líra értéke, nagyjából úgy, mintha most egy euróért ezer forintot kellene adni. Játszik a történelemmel az amerikai elnök, amikor azt mondja, hogy Amerika az első, és amióta ő regnál, az amerikai külkereskedelmi deficit nem csökkent, hanem növekedett. Én nem állítom, hogy a magyar kormányfő ki akarja vinni Magyarországot az Európai Unióból, de hogy szándékától függetlenül ennek a játéknak ez lehet a vége, brexit után hívjuk huxitnak, abban majdnem biztos vagyok, mert már régóta nem ura európai politikájának. Nem az a kérdés, hogy ő mit akar, hanem hogy mi a tetteinek a következménye, akár nem kívánt következménye. Én pedig azt gondolom, figyelve sok évszázada Magyarország küzdelmét [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] , hogy az, hogy 28 ország a békés együttműködés jegyében próbálja megőrizni mindazt, ami volt és amivé szeretne válni Európa, erre vigyázni kell, és a magyar kormányfő erre nem vigyáz, hanem ezt veszélyezteti. Értem sokak csalódását, hogy új utat keresnek. Pokoli volt az elmúlt húsz év a világban, ez igaz. Igaz, hogy nagyon kevesen gazdagodtak, és a túlnyomó többség egy helyben jár. De azt tudom mondani, azt tudom mondani mindazoknak, akik csalódásukban új utat keresnek, hogy ezt nem a szélsőséges, radikális, elitellenes Európában, a Brüsszel-ellenes erőkben találják meg, hanem azok között a demokratikus középpárti erők között, akik értik, hogy újra kell rendezni a viszonyokat befolyásosak és kiszolgáltatottak, szegények és gazdagok között, ezt pedig egy ország egymagában nem tudja, hanem csak a nemzetek nagy közös szövetsége. Magyarországon a nagy nemzetközi cégek harmadannyi társasági adót fizetnek, mint egy kis magyar középvállalkozó. Nem mi csináltuk ezt, hanem önök, akik állítólag a magyar embereknek a pártján állnak. A hazafiság, hölgyeim és uraim, nem folyamatosan megismételt bánat a múlt miatt, a hazafiság nem gyávaság, a hazafiság nem reváns, a hazafiság küzdelem azért, hogy a gyerekeinknek, az unokáinknak jobb élete legyen, ezt pedig ma ebben a világban nem tudjuk másképp megcsinálni, mint a többi európai nemzettel közösen. Önök ezt veszélyeztetik. [[10.00]] Amikor európai egyesült államokról beszélünk, akkor egy olyan nemzeti szövetségről beszélünk, amely fel tudja venni a versenyt a világ legbefolyásosabb hatalmaival az Egyesült Államoktól Kínáig. Nem el akarjuk adni a magyar szuverenitást, hanem másokkal közösen akarjuk gyakorolni, mert úgy látjuk, hogy barátság, házasság, bármi más erősebb kapcsolatot jelent, mint a magány. Önök magányos Magyarországot akarnak, mi pedig egy Európában sokakkal egyesült nemzetet, amely meg tudja őrizni értékeit, történelmét, nyelvét, kultúráját, másokkal közösen. Maguk gyáván viselkednek, én meg bátorságot ajánlok a magyaroknak. [[Taps a DK soraiban.]]
Ismét Dömötör Csaba államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Ön a tavaszi választásról beszélt, felszólalásának is ezt a címet adta, de önről nem a tavasz jut eszünkbe, hanem egy brutális ősz. Azért mondom ezt el, mert részben a magyar demokráciát is minősítette, és az az érzésünk, hogy amikor Gyurcsány Ferenc a demokráciáról szónokol, az olyan, mint ha egy farkas papolna vegán étrendről. Nem maga volt véletlenül az a miniszterelnök, aki szemeket lövetett ki [[Dr. Vadai Ágnes: Nem!]] és a felelősöket még ki is tüntették? Ennyit a demokráciához való hozzáállásukról! [[Dr. Vadai Ágnes: A Fidesz állt mögötte, bírósági ítélet van róla!]] Tisztelt Frakcióvezető Úr! Sok mindent elmondott itt, fűt-fát javasolt és vizionált. Kicsit hasonlított az egész arra, amikor 2006-ban egy csilivili reklámfilmben adócsökkentéseket ígért, aztán, mint tudjuk, a rákövetkező hónapokban brutál megszorításokat öntött az ország nyakába. Szóval, az ilyen hangzatos javaslatokat, bármennyire teátrálisan is adják elő, ennyire kell komolyan venni. Ami Európát illeti: ha valaki azt szeretné megtudni, hogy a DK milyen politikát folytatna Brüsszelben, az ne Gyurcsány Ferenc teátrálisan előadott szavait hallgassa, hanem nézze meg a múlt heti európai parlamenti jegyzőkönyveket, és azt, hogy mit csináltak Gyurcsány Ferenc emberei. Az Európai Parlament elfogadott egy állásfoglalást, amelyben sürgeti, hogy az Afrikából érkezett bevándorlók legalizálhassák a státuszukat. Azt írják, hogy nemcsak a menekültek, hanem valamennyi migráns, így a gazdasági bevándorlók számára is meg kell teremteni a legális bevándorlás lehetőségét. [[Gréczy Zsolt: Ezt Orbán Viktor is aláírta!]] Na, ezt a Demokratikus Koalíció megszavazta. [[Zaj a DK soraiban.]]
Fogják már vissza magukat, képviselőtársaim! [[Dr. Vadai Ágnes: Mi történt?]] Fogják már vissza magukat! [[Dr. Vadai Ágnes: Teljesen visszafogtam magam!]] Az, hogy április 1-je van, és ennek ismert a közkeletű népi elnevezése, nem menti föl önöket az alól, hogy normálisan viselkedjenek! [[Dr. Vadai Ágnes: Önt sem! Gréczy Zsolt: Majd te fogod megmondani?!]] Parancsoljon! Igen, én. [[Folyamatos zaj, közbeszólások az ellenzéki oldalról.]] Én.
Szóval, ezt a jelentést a Demokratikus Koalíció képviselői megszavazták. Tehát ezt a jelentést a Demokratikus Koalíció képviselői megszavazták. Joggal tesszük fel a kérdést, hogy milyen őszödi tempó már ez. Az ön felesége, aki listavezető, simán belemondja a kamerába, hogy nem is léteznek bevándorlást támogató tervek, eközben röptében megszavaznak mindent, ami növelné a bevándorlást. [[Dr. Vadai Ágnes: Nem is! Letelepedési kötvény!]] És nem a mostani az egyedüli eset erről szóltak az elmúlt éveik. Önök korábban megszavazták a betelepítési kvótát, a migránsvízumot, a határzár ellen pedig ön személyesen is tüntetett. [[Arató Gergely: Önök nem támogatják a határőrséget!]] Arra már ki sem térek, hogy Brüsszelben hány tucat alkalommal küldtek ki több ezer címre Magyarországot rossz színben feltüntető, lejárató leveleket. [[Dr. Vadai Ágnes: Nem! Csak a magyar kormányt!]] Hány alkalommal szólaltak fel a hazájuk ellen? Ilyen lejárató akciókat a magyar baloldalon kívül az Európai Parlamentben senki nem csinál. Ez szégyen! [[Gréczy Zsolt: Orbán kezdeményezte, hogy vegyék el a magyarok pénzét! Szégyelld magad!]] Tisztelt Frakcióvezető Úr! A Demokratikus Koalíció listavezetője az ön felesége. Most abba nem megyek bele, hogy house of cardot játszanak, családon belül keverik a lapokat; ez a Demokratikus Koalíció belügye. [[Gréczy Zsolt: Orbán Ráhel!]] De az nagyon is lényeges, hogy a Demokratikus Koalíció listavezetője [[Arató Gergely: Dobrev Klára, segítek, így hívják!]] az elmúlt hetekben folyamatosan az európai egyesült államokért kampányolt, véletlenül sem Magyarországért. [[Dr. Vadai Ágnes: Európa mi is vagyunk!]] S tegyük itt egyértelművé, hogy az európai egyesült államok valójában a bürokrácia megerősítését jelenti Magyarország kárára. Megvalósulása azt jelentené, hogy fajsúlyos jogköröket kellene átadnunk. Kisebb beleszólásunk lenne az adózásba vagy éppen az energiaárak meghatározásába, de említhetném az igazságszolgáltatás kérdéskörét is. S önök megdöbbentő módon még a családi pótlék meghatározását is Brüsszelre delegálnák, abból meg sok jó nem lesz. [[Arató Gergely: Plusz családi pótlék!]] Mert ha megtörténne, akkor annak elsődleges haszonélvezői a bevándorlók lennének, önök is nagyon jól tudják. [[Gréczy Zsolt: Mentek a lecsóba Európában!]] Tisztelt Frakcióvezető Úr! Egyáltalán nem meglepetés az, ami a DK programjában van, mert egyenesen következik abból, hogy a családi vállalkozásuk, az önök családi vállalkozása több száz milliós megrendelést kapott Brüsszelből. [[Dr. Rétvári Bence: Így van!]] És ez a lényegi különbség köztünk. Ez a lényegi különbség köztünk, mert önök nem magyar mezt viselnek, hanem a brüsszeli bürokrácia mezét, azért, mert ebben anyagi érdekeltségük is van. [[Szabó Timea: Elios!]] Mi ezzel szemben olyanokat küldenénk az Európai Parlamentbe, akik még kemény viták, nehéz percek és kellemetlen konfliktusok árán is kiállnak Magyarországért. [[Dr. Vadai Ágnes: Mint például Deutsch Tamás! Tartsál fel egy Juncker-táblát, légy szíves!]] A májusi választás valóban sorsdöntő, mert jövőt választhatunk magunknak. Mi a bürokrácia helyett a magyarok oldalán állunk. Ez a hazafiság, tisztelt frakcióvezető úr! S hogy ki játszik a történelemmel? Szerintünk az játszik a történelemmel, aki feláldozná Magyarország függetlenségét és nehezen kiharcolt eredményeit. Mi ezt nem fogjuk hagyni. [[Gréczy Zsolt: Tartsál fel egy Juncker-táblát!]] Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt ellenzéki képviselőtársaimnak felhívnám a figyelmét, hogy önök önmagukat demokratikus ellenzékként minősítik. Abba nem mennék bele, hogy kirekesztő jelleggel, mintegy véleményt alkotva az önökkel szembenálló oldalról is. De meglehetősen sajátos demokráciafelfogásra vall az, hogy nem képesek a másik oldal véleményét öt percig higgadtan végighallgatni. [[Arató Gergely: Ez nem vélemény volt, hanem hazudozás!]] Önök bármilyen sértő megjegyzéseket tesznek a másik oldalra, bármilyen képtelen állításokat tesznek, a kormányoldal önöket meghallgatja. Ehhez képest önök folyamatos kórusban való kiabálással próbálják meg ellehetetleníteni még annak a lehetőségét is, hogy a kormányoldal válaszoljon az önök gyalázkodásaira. Ha ez demokrácia, tisztelt hölgyeim és uraim, akkor kár ezért olyan nagy erőkkel küzdeni. [[Taps a kormánypártok soraiban. Dr. Vadai Ágnes: Köszönjük az értékes hozzászólást.]] Szabó Timea következik.
Ez az utolsó parlamenti ülés és hét az európai parlamenti választás előtt, így most és újra és itt is el kell mondani azt, hogy milyen jövőképek között kell és lehet választaniuk a magyaroknak, amikor leadják a voksukat május 26-án. Nézzük csak az elmúlt hetek eseményeit! Orbán Viktor az európai választásokról folyamatosan azt hazudja, hogy a bevándorlás és a családok támogatása között kell majd választani. Ez azért érdekes, mert nem az ellenzéki pártok, hanem önök és Orbán Viktor volt az, aki nemrég háromszáz venezuelai menekültet fogadott be a legnagyobb titokban Magyarországra. [[Dr. Rétvári Bence: Ők magyarok!]] Az ideérkezők ingyen repülőjegyet kaptak Budapestre, és legalább egy évig ingyen lakásban élhetnek, és a többségük egy kanyi szót nem tud magyarul, hiába volt követelmény az, hogy egyébként magyar felmenői legyenek. Ezzel nem az a baj, hogy őket befogadják, hanem hogy miközben Orbán Viktor végighazudja a médiát a bevándorlókról, aközben az itthoni rászoruló magyar családoknak nem segítenek semmit. Pedig bőven van szegénységben élő család itthon is, akinek elkelne a segítség. Tegnap járt le például a kilakoltatási moratórium, mától százával raknak majd magyar családokat az utcára, időseket, betegeket, gyerekeket. Csak tavaly tízezer családot lakoltattak ki, köztük haldokló, rákos gyereket ápoló édesanyát és rokkant idős párokat. Május 26-án az európai parlamenti voksoláson választhatunk: orbáni képmutató hazudozás vagy minden rászoruló magyar család támogatása. Aztán nézzük, hogy milyen jövőképet kínál még Orbán Viktor! A héten Schmidt Mária, a Terror Háza főigazgatója Horthy Miklóst éltette, mondván, hogy visszaadta a nemzet önbecsülését. A vállalhatatlan mondat ellen a kormány egyáltalán nem tiltakozott, ami persze érthető. Horthy alatt is a hárommillió koldus országa lettünk, miközben a kormány kastélyszállókat építtetett. Ismerős, ugye? Horthy alatt a magyar tudományos, kulturális és üzleti élet pótolhatatlan veszteségeket szenvedett. Ez is ismerős, ugye? Horthy különbséget tett magyar és magyar között, és hozzájárult ahhoz, hogy több mint félmillió zsidó és roma származású honfitársunkat meggyilkolják. És maguk ezt a gazembert éltetik. De mi május 26-án választhatunk: a Horthy-féle, hazánkat felemésztő orbáni politika, vagy demokratikus, mindenki jólétéért küzdő közösség. És ha már az előbb szóba kerültek roma honfitársaink: az a fideszes Pócs János, aki ott ül, aki a roma alkalmazottját egy kazánba zárta, és egy égő papírt dobott rá [[Kunhalmi Ágnes: Szégyen!]] még mindig itt ül a parlamentben, mert maguk nem tiltakoznak, és maguk megtűrik az ilyen alávaló gazembereket maguk között! [[Gréczy Zsolt: Nácizmus!]] De a Párbeszéd már angolul feliratozta azt a videót, amely erről kikerült, és meg is küldtük minden néppárti képviselőnek. El lesznek ragadtatva a maguk keresztényi értékeitől. Május 26-án választhatunk: a honfitársainkat kazánba záró embertelen politikusok vagy az emberi méltóságot tisztelő közösségek. [[10.10]] De érdekes lesz az Unió véleménye arról is, hogy a balatonfűzfői polgármester letarolta a Natura 2000-es védett erdőt azért, hogy a fia strandröplabda-centrumot építhessen. Május 20-án mi viszont választhatunk: a Balatonunkat a gyerekink elől elrabló, pénzért az utolsó védett fát is elpusztító Fidesz, vagy a környezetünket védelmező, a gyerekeink jövőjére odafigyelő közösség. Az európai választás végül arról is szól, hogy kihez akarunk tartozni, Európához vagy Oroszországhoz. Orbán Viktor már választott, mégpedig Putyint választotta az életveszélyes Paks II.-beruházás megépítésével és az orosz kémek behívásával. Egyértelmű ugyanis az, hogy az Orbán Viktor által nemrég behívott Nemzetközi Beruházási Bank egy orosz kémközpont, aminek a KGB-s ügynökei szabadon járnak-kelnek majd hazánkban. Lehet tehát választani május 26-án: Oroszország vagy Európa. Mi a Párbeszéd politikusaival egy emberséges, demokratikus és igazságos Magyarországot és Európát akarunk, ahol megvédjük nemzeti kincseinket, és nem elherdáljuk azt Mészáros Lőrinceknek vagy kiárusítjuk azt Putyinnak. Jávor Benedek, a Párbeszéd európai képviselője az idén megkapta az Európai Parlament legjobb képviselőjének járó díjat, egy ilyen Európáért és Magyarországért küzd. Tőle szerencsére önök hidegrázást kapnak, nem véletlenül, hiszen többek között Jávor Benedek volt az, akinek köszönhetően az Unió Csalás Elleni Hivatala nyomozást indított Tiborcz István cége, az Elios ellen. Jávor volt az is, aki ötéves kemény munkával legyőzte a Roszatomot és a magyar kormányt, és kiperelte a paksi beruházás titkos szerződéseit. De Jávor Benedek harcolta ki azt is, hogy az Unió a korábbinál szigorúbb ivóvíz-szabályozást alkosson, hogy önökkel ellentétben mi megvédhessük ivóvizeinket. Ilyen emberekre van szükség az Európai Parlamentben, és nem olyanokra, mint önök, akik 2 forintért az anyjukat is eladják [[Az elnök csenget.]] és elherdálják… [[Az elnök kikapcsolja a szónok mikrofonját. Németh Szilárd István: Mit képzel magáról ez a nő?! Taps a Párbeszéd soraiban.]]
Képviselő asszony, szégyellje magát! És válogassa meg a szavait! A parlamentben van, és nem egy kocsmában. [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokból.]] Rétvári Bence következik. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Asszony! Tisztelt Ház! Érezhetően nagyon idegesek az ellenzéki pártok az európai parlamenti választás előtt; lehet, hogy van is rá okuk. A mai reggelen az ellenzéki pártok közösen, úgy látom, meghirdették a nemzeti kishitűség programját. Elmondták, hogy ők Magyarországnak egy olyan jövőt szánnak Gyurcsány Ferenctől a Párbeszéden át az MSZP-ig nyilván ehhez majd csatlakozik mindjárt a Jobbik újdonsült szokása szerint , egy olyan Európát, olyan Magyarországot szeretnének, ahol minél kevesebb dologról döntenek Budapesten magyar ügyekben, és minél több dologról Brüsszelben.Nem tudom, miért gondolják önök úgy, hogy a magyar emberek érdekeit Budapestnél jobban lehet más országok vagy más birodalmak fővárosaiban képviselni. Miért gondolják úgy, hogy az az Európai Unió, amelyik a 2008-as gazdasági világválságot nem tudta leküzdeni, nem tudta megoldani, hanem nemzetállami szinten születtek meg azok az intézkedések, amelyek az egyik leginkább elhúzódó hatásait végül megszüntették a gazdasági világválságnak, mert Brüsszel akkor nem tudott használható módokat, használható, válságból való kilábalási eszközöket az európai államok számára kínálni, pont a migrációs válságban fogja megmutatni, hogy ott tud erre vonatkozó gyógyírt, erre vonatkozó javaslatokat tenni? Sem a gazdasági világválságból nem tudta Brüsszel kivezetni az európai tagállamokat, hanem minden tagállam maga jött ki belőle 2008 után, és a migráció kérdésében is a legnagyobb hiba lenne, ha átengednénk egy picit is, a legkisebb mértékben is bármilyen jogkörünket innen, Budapestről, Magyarországról Brüsszelnek, mert Brüsszel eddig semelyik világméretű vagy kontinensméretű krízis kezelésében nem jeleskedett. Az uborkagörbületben igen, a bürokrácianövelésben igen, a genderideológiák követésében igen, de bármilyen éles, a kontinens jövőjét gazdaságilag vagy társadalmilag meghatározó kérdésben nem. Önök, tisztelt képviselő asszony, az önök frakciója óriási szereptévesztésben van. Az Európai Unióban konfliktust vállalni nem szégyen, hanem adott esetben, amikor a nemzeti érdek így kívánja, akkor kötelezettség. És azért egy kormányzatot itt a parlamentben is kritizálni, mert a nemzet érdekében, akár népszavazásokon, akár nemzeti konzultációkon, akár választásokon kinyilvánított, egyértelmű akaratnyilvánítás után a nemzet érdekében konfliktust vállal Brüsszelben, ezek után minket szidni, a legenyhébb jelzővel is, mondhatni, antidemokratikus vagy szereptévesztő. Az önök számára az, hogy valahogy felkéredzkedjenek az MSZP listájára és valamilyen helyet kapjanak, ha majd valaki lemond valaki javára, akkor a Párbeszédnek is legyen ott egy képviselője, régi SZDSZ-es módon, tisztelt képviselő asszony, önök nem azért akarnak oda kijutni, hogy ha a magyar embereknek van valamilyen egyértelmű elhatározott döntése, a legsorsfordítóbb ebben a relációban a migráció… nem azért mennek, hogy azért küzdjenek ott a magyar emberek érdekéért, hanem azért, hogy Magyarországon küzdjenek Brüsszel érdekeiért. [[Szabó Timea és Kunhalmi Ágnes folyamatosan közbeszól.]] Teljesen fordítva ülnek, tisztelt képviselő asszony, a lovon. És ez nyilvánul meg abban, amit ön a venezuelai magyarokról mond. Azok a politikusok, akik székelyeket románoztak 25-30 éven keresztül, most azokat, akik magyar felmenőkkel, magyar családdal, magyar identitással rendelkeznek, azok számára Magyarország segítséget nyújt a világ bármely táján, Európában, Amerikában, Ázsiában, Afrikában, bárhol világszerte, magyarok vagy magyar felmenőkkel rendelkező, magyar identitású emberek országunk segítségét kérik mi ezt nem fogjuk elutasítani. [[Szabó Timea: Miért titkoltátok?]] És nem fogjuk sem az erdélyi székelyeket lerománozni, sem a venezuelai magyarokat lemigránsozni, tisztelt képviselő asszony, amint ön tette. Ez egy óriási különbség! Mi itt is és mindenhol a magyar emberek érdekeiért küzdünk. [[Arató Gergely: Ti döntitek el, ki a magyar.]] Nem fog ebben megrettenteni minket, ha az önök különböző ideológiai társai, mint a svéd szociális miniszter utána ugyanazt mondja, mint ön, tisztelt képviselő asszony, hogy ami itt van, az a ’30-as évekre emlékeztet. Abban segítünk a családoknak, hogy anyagi biztonságban nevelhessék föl a gyereküket, és aki szeretne gyermeket vállalni, minél több gyermeket vállalhasson. Ha ez önök szerint egyfajta ’30-as évekbeli visszakacsingatás, azt a leginkább elutasítjuk. Ami pedig a bármifajta orosz viszonyt jelenti, önök éppen násztáncot járnak a Jobbikkal, amelyik KGBélát küldte az Európai Parlamentbe, tisztelt képviselő asszony. Hogyan tudnak velük összeborulni, ha önök ennyire ellene vannak annak, ami Oroszországban történik? Önök, tisztelt képviselő asszony, ellenezték a határzár felépítését. Önök azt javasolták, hogy laktanyába költöztessünk be migránsokat. Önök azt mondták szó szerint, hogy a kvóta a legjobb megoldás a migrációs krízisre. Önök szerint a keresztény kultúrát Európában nem fenyegeti a bevándorlás, és önök szerint a távolmaradás volt a népszavazáskor a legjobb döntés, amit az emberek hozhattak. Önök veszélyeztetik Magyarország jövőjét [[Az elnök csenget.]] önök a nemzeti kishitűség egyik pártja a többi ellenzéki párttal együtt. [[Közbeszólások az ellenzék soraiból. Taps a kormánypárti padsorokban.]] Köszönöm szépen.
Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett az LMP képviselője, Schmuck Erzsébet asszony. Parancsoljon!
Kezdhetem?
Igen, igen. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Miközben Áder János köztársasági elnök New Yorkban az ENSZ klímaváltozással foglalkozó közgyűlésén arról beszél, hogy a világ előtt álló legnagyobb kihívás a klímaváltozás, addig itt, Magyarországon a kormány nem nagyon foglalkozik a klímaváltozás magyarországi következményeivel. Hetek óta arról lehet hallani, hogy óriási aszály van, ekkora vízhiányos állapotra az elmúlt 20 évben nem volt példa.A Magyar Agrárkamara arra hívja fel a figyelmet, hogy akár százmilliárdos bevételkiesést is okozhat a magyar gazdáknak az aszály. A szántóföldi növények közül az őszibúza- és a repcetermés van a legnagyobb veszélyben. A Zöldség-Gyümölcs Terméktanács szerint pedig a rendkívüli aszály a Dél-Alföldön több ezer hektár vetését és kelését lehetetlenítheti el. Ez érinti a zöldborsó, a mák, az olajretek, a spenót vetését, de a hamarosan vetésre kerülő vöröshagymát és a gyökérzöldségféléket is. Tisztelt Képviselőtársaim! Azt hihetnénk, hogy a kormányt ezek a tények érzékennyé tetszik; érzékennyé teszik a klímaváltozásra és a klímaváltozás hatásaira. De nem, nem ez történik. Legfeljebb majd azt fogjuk hallani, hogy öntözni kell. De tudomásul kell vennünk azt, hogy a víz egy korlátos természeti kincs. Így az aszályt majd a magyar emberek fogják közvetlenül az árak jelentős emelkedésében megtapasztalni. Ugyanakkor lehetne mit tenni, és kellene is mit tenni. Az LMP szerint az egyik legfontosabb feladat a terméseredményeink megőrzése érdekében, hogy a mezőgazdaság alkalmazkodási képességét növeljük az agrártámogatások átalakításán keresztül. Az agrártámogatásokat át kellene irányítani a jó környezeti minőséget, a magas élelmiszer-minőséget biztosító termesztéstechnológiák ösztönzésére. [[10.20]] De hát a támogatásokkal nem ez történik, megvan annak a helye a Fidesz hátországában. Sajnos abból, hogy a klímaváltozás korunk legnagyobb kihívása, a kormány és Orbán Viktor nem sokat ért. Nem értik, hogy a klímaváltozás megfékezése érdekében egyszerre kell cselekedni az ENSZ-, vagyis globális szinten, az Európai Unió szintjén és nemzeti szinteken. Ha a kormány értené, akkor nem akadályoznák, és nem mennének szembe az Európai Unió szigorú klímatervével kapcsolatban. Két hete a magyar kormány a német képviselőkkel, csatlakozva Csehországhoz és Lengyelországhoz, gyakorlatilag megvétózták az Európai Unió 2050-ig szóló szigorú klímatervét, amelynek az lett volna a célja, hogy 2050-re a szén-dioxid-kibocsátást nullára redukáljuk. Mindezek azt igazolják, hogy a kormányt nem érdekli a Föld sorsa, nem érdekli a globális klímaváltozás. Az is egyértelmű, hogy nem hajlandó megtenni azokat az intézkedéseket, amelyekkel fékezni lehetne a klímaváltozást Magyarországon és felkészülni az alkalmazkodási feladatokra. A héten adta ki az ENSZ Meteorológiai Világszolgálata a 2018. évi jelentését, amelyben felhívja a figyelmet, hogy a klímaváltozás gyorsul, és a következmények drasztikusak. Amennyiben az üvegházhatású gázok kibocsátása az elkövetkezendő időszakban oly mértékben folytatódik, mint ami például a múlt évben történt, akkor az évszázad végére 3-5 Celsius-fokos hőmérséklet-emelkedés következik be globális szinten, az ipari forradalom előtti időszakhoz képest. Ennek viszont katasztrofális következményei lesznek a Kárpát-medencében és hazánkban is [[Dr. Rétvári Bence: A kettő ugyanaz!]] , ugyanis ez a terület nagyon kitett az éghajlatváltozásnak. Tehát amíg a kormány a német autógyárak érdekei miatt lassítja, gátolja a globális felmelegedés elleni küzdelmet, az itt élő magyarok ezt meg fogják szenvedni. Éppen ezért az LMP azt követeli a kormánytól, hogy ne akadályozza a szigorú klímatervet Brüsszelben. Ami még nagyon fontos, hogy az európai parlamenti választások igazi tétje az [[Dr. Rétvári Bence: Na, bekerül az LMP?]] hogy az Európai Parlamentben… olyan Európai Parlament és olyan Bizottság legyen, amely képes prioritásként kezelni a klímaváltozást. A klímaváltozást nem lehet felfüggeszteni, nem lehet alkudozni vele, nem lehet különalkut kötni, és a klímaváltozást nem lehet a határon megállítani. Köszönöm a figyelmet.
A kormány nevében válaszadásra Cseresnyés Péter államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Nem először beszélünk erről a témáról a parlamentben, és valószínűleg nem utoljára. Mielőtt még az érdemi választ megadnám, szeretném mindenképpen felhívni a figyelmet arra, hogy az éghajlatváltozás negatív hatásai elleni küzdelem a kormány egyik legfontosabb feladata. [[Csárdi Antal: Ó!]] Mielőtt rátérnék ennek a mondatnak az igazolására, szeretnék kitérni a mezőgazdasági hatásra, amit problémaként ön is felvetett. Abban a pillanatban, ahogy észlelte a kormányzat főként a szakemberek jelzései által, rögtön megtette a szükséges intézkedést, például az öntözés időtartamának a kibővítésével, korábban való támogatásával. Jövőre például már ez a támogatott öntözési időszak ki fog bővülni egy körülbelül másfél-két hónapos időszakkal. Ez azt jelenti, hogy 2019. március 1-jétől október 31-ig tart az öntözési idény, amelyben a gazdálkodóra kisebb mértékű díjfizetés hárul. Ahogy szükségét látta a gazdaság ága, a mezőgazdaság annak, hogy lépnie kell a kormánynak, a kormány, a szaktárca abban a pillanatban lépett. Természetesen igazolandó az első mondatomat, azt szeretném elmondani önnek egy kicsit bővebben, hogy tudnia kell önnek és mindenkinek, hogy Magyarország volt az elsők között az az ország, amely például ratifikálta a párizsi klímamegállapodást. Ez a döntés képezi a kibocsátási politikánk és az Unió egész kibocsátási politikájának a fundamentumát is és a horizontját is. Nagyon fontos tehát ezt leszögeznünk, hogy Magyarország az elsők között volt, amely lépett a klímaváltozással kapcsolatban és erre adott kérdésekkel és válaszokkal kapcsolatban. Azonban azzal is tisztában vagyunk mindannyian, remélem, önök is, hogy a kibocsátás kérdése nem csak egy-egy ország feladata és az ottani válaszok megadása nem egy országnak, nem egy térségnek és nem egy gazdasági ágazatnak a feladata. Szeretném leszögezni azokat az állításokat cáfolandó, amit ön mondott , hogy nem mond igazat, aki azt állítja, hogy a kormány nem támogatná például az uniós kibocsátáscsökkentési erőfeszítéseket. Először is, a szóban forgó javaslat az uniós tárgyalások során a magyar tárgyalási álláspontot is támogatta, azt az álláspontot, hogy 2025-re valósuljon meg a 15 százalékos kibocsátáscsökkentés. Támogattuk a nulla kibocsátású és alacsony kibocsátású hibrid autók terjedését segítő intézkedéseket. Azt is támogattuk volna, hogy 2030-ra a gépjárművek kibocsátásának csökkentése érje el a 30 százalékos mértéket, viszont ezen egy változtatást eszközöltek az Európai Parlamentben. Egy ennél magasabb értéket határoztak meg, egy 37,5 százalékos csökkentést határoztak meg, amiben viszont nekünk kérdéseink fogalmazódtak meg, hiszen nincs birtokunkban olyan számítás, amely igazolja ennek a teljesíthetőségét, tehát támogatjuk a 30 százalékos csökkentést. Abban az esetben, ha ennél nagyobb mértékű csökkentést igazolhatónak és megvalósíthatónak tartunk az elkövetkezendő időszakban a jelzett határidőre, akkor természetesen ezt is támogatni fogjuk. Viszont jelen ismereteink szerint ezek a feltételek most nem állnak fenn. Azt mondjuk, hogy egy ilyen jellegű célkitűzés akár hazárdjátékként is felfogható. Fel kell hívnom a figyelmét minden ellenzéki képviselőnek, aki önnel egyetért, hogy ha például a gépkocsik károsanyag-kibocsátása ellen egyoldalúan egyfajta támadást indít, és az általunk is elfogadott csökkentés mértékét nem támogatja, ebben az esetben más szennyezőtevékenység hatásait nem kíséri kellő figyelemmel, ugyanis nemcsak a gépjárművek okoznak kárt a környezetben, vannak hatással a klímaváltozásra, hanem teljesen más területen még ennél is komolyabb hatásokat kell figyelembe vennünk. Nagyon-nagyon fontos megemlíteni azt, hogy például a gépjárművek károsanyag-kibocsátása az összes károsanyag-kibocsátásnak körülbelül a 15 százaléka. Lényegesen nagyobb a károsanyag-kibocsátása például az erőműveknek, a hőerőműveknek, ahol fosszilis energiát használnak fel az energia előállítására. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Úgyhogy szeretném felhívni a figyelmét, hogy a kormány mindent elkövet annak érdekében, hogy a vállalt határidőket és teljesítéseket betartsa, és mindent ennek a figyelembevételével tesz meg a következő időszakban. Elnézést az időtúllépésért, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Most Brenner Koloman képviselő úr következik, a Jobbik részéről. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Béruniót vagy Szovjetuniót? that’s the question május 26-án. Hiszen látjuk, hogy egy orosz titkosszolgálati hátterű bankot tesz törvényen felülivé a Fidesz jelenleg, hogy Putyin elvtárs a külügyi diplomáciában kissé szokatlan gyakorisággal látogat el hazánkba. Ehelyett a legnagyobb problémánk továbbra is az, hogy egy átlagos magyar munkavállaló nagyjából egynegyedét keresi az európai uniós munkavállalói átlagnak. Egyre több olyan, korábban ingyenes közösségi szolgáltatás válik fizetőssé, és ezt a bérek fejlődése, bármit is mondjanak a KSH-statisztikák, nem követték le, hiszen a KSH által kimutatott bruttó 300 ezer forint feletti magyar átlagbér a valóságban tíz magyarból hét számára csak álom maradt, eközben pedig a fogyasztási cikkek ára folyamatosan növekedett, és nagyrészt el is érte már a nyugati szintet. Sopronban lassan átjárnak az emberek a szomszédos Ausztriába tankolni, 30 évvel a rendszerváltozás után. A magyarok nettó jövedelme ugyanolyan lemaradásban van az Európai Unió régi 15-ök tagállamainak átlagos bérétől, mint ez 2003-ban volt, tehát egy évvel hazánk európai uniós csatlakozása előtt. Ezek a tények, tisztelt képviselőtársaim. [[10.30]] Ezenkívül az elmúlt kilenc évben nagyságrendileg 600-700 ezer magyar hagyta el az országot, hiszen látjuk, hogy milyen zuhanórepülést produkálnak a demográfiai adatok is, és az egészségügyi mutatókról és az oktatás nehéz helyzetéről már nem is szeretnék beszélni. Mindez úgy történik, hogy a Fidesz százmilliárdos hazug propagandája ellenére 86 ezer migránst engedtek be, megfelelő ellenőrzés nélkül, tehát a kormány hazánkat egyszerre tette a kivándorlók és a bevándorlók országává. Ehhez képest a Jobbik a béruniós kezdeményezésével egy olyan komplex gazdaságfilozófiai váltást jelentett be már évekkel ezelőtt [[Dr. Rétvári Bence: A szuverenitás feladását!]] , amit már az elején igyekeztek azzal félremagyarázni, hogy teljesen irreális a nyugat-európai országok bérét azonnal elérni. Ez természetesen így van, ugyanakkor nem mindegy, hogy milyen irányba fordítjuk azt a Marshall-segélynyi pénzt, amit az Európai Unió a következő hét évben ismét meg fog hazánknak szavazni egyébként. A legutóbbi hétéves Marsall-segélynyi pénzt ugyan nagyrészt már korrupcióra és Mészáros Lőrinc betonjára elköltöttük sajnos, de még most is nagy a tét május 26-án, tisztelt képviselőtársaim, hiszen ismét egy Marshall-segélynyi pénz fog érkezni, még akkor is, ha az Európai Bizottság jelenleg még 25 százalékkal kevesebb pénzt akar hazánknak juttatni; ez még gyaníthatóan, reményeink szerint is, pozitív irányban változni fog. Összeszerelő üzem helyett a Jobbik mint nemzeti néppárt tehát egy modern technikára és tudásra alapuló Magyarországot szeretne elérni. A kis- és középvállalkozások támogatására kell az EU-s forrásokat jobban felhasználni, hiszen ez az új Marshall-segély csak akkor tud jól hasznosulni, ha egy tudásalapú társadalom felé indulunk el. Ez ellen szól a Fidesz tudás- és értelmiségellenes politikája, amelynek legkirívóbb jele csak az, hogy már az MTA kutatói is az utcára mennek az önök szégyenteljesen politikájával szemben. Hát, idejutottunk, hogy az MTA fiatal kutatói és nem az öreg bolsevikok, azok az önök pártjában ülnek ugyanis voltak a Lánchídon tüntetni az önök értelmiségellenes politikája ellen, tisztelt képviselőtársaim? A pedagógusoknak megtilthatják persze, hogy sztrájkoljanak, mindent be lehet tiltani, házelnök úr, lehet büntetni, hiszen nyilvánvalóan mindent, ami az önök lopását sérti, azonnal meg kell szüntetni. A korai iskolaelhagyók aránya eközben folyamatosan nőtt, tíz szakmát tanuló magyar fiatalból egy-kettő marad a saját szakmájában, ekkora a lemorzsolódás. Tehát látjuk azt, hogy a migrációra persze lehet aztán majd hivatkozni. Jelzem itt is, hogy a Jobbik biztosította a kétharmadot ahhoz, hogy levezényeljék azokat a rendőröket, akik aztán hiányoznak Sopronból és más helyről [[Kontrát Károly: Nem igaz!]] , ugyanakkor beengedtek 86 ezer migránst. Az önök önfelfüggesztése oda fog vezetni az Európai Néppárton belül, hogy Orbán Viktor és a Fidesz kivezeti hazánkat az EU-ból. Válasszuk tehát e helyett a felelőtlen politika helyett a felelős konzervatív erőt, a Jobbikot, válasszuk a biztonságos Európát és a szabad Magyarországot! [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Orbán Balázs államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon! [[Németh Szilárd István: Kell erre válaszolni?]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Ha önöknek valóban fontos, ahogy az a felszólalásból elhangzani hallatszódott, a magyarok bére, akkor önöknek semmi mást nem kell tenni, mint támogatni a magyar kormány politikáját. Ugyanis a felszólalásával ön alkalmat adott arra nekem, hogy elmondjam a KSH vonatkozó adatait: 2019 januárjában Magyarországon a bruttó átlagkereset 343 500 forint volt [[Gréczy Zsolt: Kormányzati statisztika!]] a kedvezmények nélkül számított nettó átlagkereset 228 400 forint volt, mindkettő 10,6 százalékkal nőtt az előző év azonos időszakához viszonyítva, és emellett, amint arról beszéltünk, Magyarországon 4,9 százalékkal nőtt a gazdaság. Azt nyilvánvalóan ön se tagadja, hogy a gazdasági növekedés, a bérek, illetőleg az elérhető munkahelyek száma között összefüggés van, mégpedig olyan irányban, hogy minél jobban teljesít az ország, annál több munkahely áll rendelkezésére a magyaroknak. Nyilván ennek köszönhető az is, hogy 2010 óta 800 ezerrel többen dolgoznak [[Gréczy Zsolt: Londonban!]] , és a munkanélküliség 12 százalékról 3,6 százalékra csökkent. A foglalkoztatottak létszáma ma 4,5 millió, és ez 56 ezerrel több, mint egy évvel korábban. A bruttó-nettó bérek pedig immár nemcsak ebben az évben, hanem az elmúlt években is folyamatosan nőttek. Egy dolgot helyre kell raknom az ön felszólalásában. A múlt héten Gyöngyösi frakcióvezető úr is hamis adatokat mondott: egyszerűen nem igaz a 86 ezer főre vonatkozó adat, amit ön itt a felszólalásában mondott. [[Szilágyi György: KSH-adat!]] A KSH által közölt bevándorlási adatok alapján a tizenkét hónapnál hosszabb tartózkodás céljából beérkező külföldiek száma 2015-ben 25 ezer volt, 2017-ben 36 ezer. Egészen egyszerűen nem igaz az az adat, amit önök állítanak. Egyébként pedig említette a bérunió kérdését. Na most, az ön által felvetett bérunió kérdését, figyelemmel arra, amit egyébként a baloldali ellenzéki pártoktól is hallunk, nem tudom máshogy interpretálni, mint úgy, hogy ez megint arról szól, hogy Magyarországnak jogköröket kellene átadnia Brüsszelben, Magyarországnak mint nemzetállamnak meg kellene szűnnie, és az európai birodalomban kellene nekünk működnünk, és majd Brüsszelből kellene azt meghatározni, hogy a magyaroknak milyen támogatások járnak, a magyaroknak milyen családtámogatási rendszer jut. Ez azért probléma, tisztelt képviselő úr, és azért probléma az önök javaslata ha nem hiszi el a bevándorlás és a családok támogatása közötti összefüggéseket, akkor figyeljen a külföldi példákra , mert egy finn kutatóintézet publikált egy elemzést, amelyik arról szól, hogy egy szomáliai vagy iraki bevándorló integrálása, tehát az a pénz, amit az állam költ ezekre a bevándorlókra, 200 és 300 millió forint között van. [[Zaj.]] Ez azt jelenti, hogy nagyjából egymillió eurót költ egy adott állam, nyilván abból kifolyólag, hogy ezek az emberek nem tudnak a munkaerőpiacra kilépni, hanem a szociális ellátórendszerben vannak, és ezt az egymillió eurót nem lehet a magyar családok támogatására és a bérek emelkedésére fordítani, nem lehet arra fordítani, amire a magyar állam szeretné fordítani, tudniillik, hogy az a béremelkedés és az a gazdasági növekedés [[Az elnök csenget.]] , ami az elmúlt években Magyarországon megvalósult, továbbra is megvalósuljon. Jelen pillanatban két Európa létezik. Az egyik egy nemzetek Európájára épülő koncepció, aminek pont az olyan javaslatok tagadása a főbb megkülönböztető jegye, amit ön is említett. Nem szeretnénk Brüsszelnek újabb jogköröket átadni, Magyarországnak szeretnénk jogköröket megtartani. És van egy másik, ez az úgynevezett vizionáriusok, fantazmagóriák Európája, amely arról szól, hogy a nemzeteket meg kell szüntetni, a jogköröket, hatásköröket át kell adni, multikulturális társadalmat kell kialakítani, és az egész egy imperialista birodalmi logikára épül. Ezt az Európai Uniót a mi megítélésünk szerint, a vizionáriusokra és fantazmagóriákra épülő Európát nem Rómában kellett volna megalapítani, hanem Bécsben, Sigmund Freud doktor úr nevezetes pamlagján. Örülnénk neki, ha nem ezt támogatná a Jobbik frakciója. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportjának vezetője, Harrach Péter képviselő úr következik. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Felszólalásomnak azt a címet adtam, hogy „A családnak nincs alternatívája”; én reménykedem abban, hogy ez nem kelti fel az ellenzék bekiabálási készségét. [[Arató Gergely: Önmagában még nem!]] Ennek nincs nagy jelentősége ugyan, de amikor egy bizonyos határt túllép, akkor azt szóvá kell tenni. Az előbb elhangzott egy mondat, hogy mi az anyánkat is eladnánk. Egy közszereplő ilyet nem mondhat. [[Jakab Péter: Csak kazánba tesz embert!]] Mi úgy gondoljuk, hogy minden édesanyát tisztelni kell, és tisztelni kell a gyermek-anya közötti kapcsolatot is. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Ma szavaz a parlament arról a törvénymódosításról, amely lehetővé teszi azt, hogy a családvédelmi akcióterv megvalósuljon. Úgy gondolom, mindnyájunknak örömet okoz, hogy szavazhatunk egy olyan törvénymódosításról, amely az eddigi legnagyvonalúbb csomagot támogatja, egy olyan családtámogatási rendszerről szól [[Arató Gergely: Csak a gazdagoknak jár!]] , amely a különböző élethelyzetben lévő családokra differenciált támogatást juttat. Azt is a címhez kapcsolnám, hogy mi nem ideológiai, hanem természet alapján álló családpolitikát folytatunk. [[10.40]] Mit jelent ez? Amikor a családnak nincs alternatívája, sokan mégis keresik azt, ezek kifejezetten ideológiai alapon teszik; mi pedig az emberi természetbe írt törvényre hivatkozunk, és ha már kereszténydemokraták vagyunk, engedjék meg, hogy szokásomtól eltérően [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] egy politikai beszédben mégiscsak a Szentírást idézzem. Az a költői mű, amely a Szentírás elején áll, és teremtéstörténetnek nevezzük, két fontos üzenetet közöl számunkra. Az egyik, amely úgy szólt, hogy saját képére teremtette a Teremtő az embert. Mit jelent ez? Ez jelenti az egyetemes emberi méltóságot, amelyből jogaink és felelősségünk következik, és ez minden emberben egyenlően jelen van. Másrészt férfinak és nőnek teremtette, ez pedig az egyenlő méltóság mellett a különböző természetet jelenti. Amikor egy férfi és egy nő találkozik, a szeretetükből és a különböző természetükből adódóan egy új élet keletkezik, aki a nőben fejlődik, de önálló emberként saját jogokkal, élethez való joggal rendelkezik, ez az ember, amikor megszületik, akkor a szülők felelőssége felébred, gondozzák, nevelik, és ez alkotja a családot. Tehát a család ilyen értelemben a legtermészetesebb és legkisebb közössége a társadalomnak, amelynek a védelmét az államnak kötelessége megtenni. A család mint intézmény is védelmet érdemel, de a család életkörülményeinek megteremtése is, hiszen erről szól ez a mostani előkészítendő csomag, amelynek természetesen nemcsak törvényi, hanem kormányrendeleti feltételei is vannak, és ez is készül, illetve elkészült. De ez az anyagi támogatás, legyen az az otthonteremtés vagy legyen az az életkörülmények javítása, mindenképpen egyúttal a család közösségének és intézményének a tekintélyét is próbálja helyreállítani. Ha megengedik, néhány szót erről a módosításról, illetve azokról az elemekről, amelyeket előkészít. Van olyan, amely folyamatosan valósul meg, ilyen a bölcsődei fejlesztés; nyilván ’22-ig ez végrehajtódik. Van, amelyik 2020-ban: ez a nagyszülői gyed és a négygyermekes nők szja-mentessége. És van négy olyan, amely már júliusban életbe lép: a babaváró hitel, illetve támogatás, a CSOK-hitel kiterjesztése, a jelzáloghitel-tartozás csökkentésének a kiterjesztése, illetve az autóvásárlási kedvezmény a nagycsaládosoknak. Én arra kérek minden képviselőt, pártállástól függetlenül, hogy szavazza meg a családok érdekében ezt a módosítást. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
A kormány nevében ismét Rétvári Bence államtitkár úr kíván válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Tisztelt Ház! A parlament előtt ma fekvő törvényjavaslatból is látható, hogy ki-ki másként képzeli el Európa jövőjét, ki-ki más választ ad az egész Európát sújtó népességcsökkenésre. Míg Brüsszelben erre a migráció erőltetését javasolják, addig mi itt Magyarországon intézkedéseket teszünk arra, hogy ne egymillió eurót költsünk, mint ahogy az elhangzott, egy-egy bevándorlóra, hanem a családoknak adjunk olyan vissza nem térítendő támogatásokat, adókedvezményt vagy egyéb előnyt, amelyek révén az ő gyermekvállalásuk elől tudjuk az anyagi akadályokat elhárítani. Ugyanakkor látjuk, hogy ez Európában már-már hitvitává kezd változni, látjuk, hogy vannak, akik emiatt, mondjuk, Svédországból szociális miniszterként fasizmust kiáltanak, vannak, akik azért érvelnek a gyermekvállalás ellen, mert azt mondják, hogy ez túlságosan környezetszennyező, a gyermeknevelésnek nagyon nagy a szén-dioxid-kibocsátása. Itt, a magyar parlamentben is vannak olyan képviselők az ellenzéki padsorból, akik itt a parlament közepén tépik szét a családok védelméről szóló nemzeti konzultációs ívet, mégpedig azért, mert úgy gondolják, hogy nem ezzel kellene az országnak foglalkoznia, nem ez lenne a legfontosabb kérdés, és sem az emberek véleménye, sem a családok jövője nem érdekli őket. Még az IKEA is azzal foglalkozott a hétvégén, hogy a Családok Világkongresszusába belerúgjon egyet, és azokat az embereket becsmérelje, akik számára fontos Európa jövője, a saját országuk jövője, és fontos a családok támogatása. Ebből látható, hogy itt nem csupán egy költségvetési kérdésről vagy törvényi szabályozási kérdésről van szó, hanem új vallások, új inkvizítorok jelentek meg Európában, vannak genderisták, vannak migrációhívők; és azt láthattuk az elmúlt 20-25 évben, hogy sok nyugat-európai cég vagy globális cég arra törekedett, hogy egyfajta pénzügyi-gazdasági letarolással a közép-európai, kelet-európai országoknak mind a piacára rátegyék a kezüket, mind pedig az erőforrásaikra, meg az itt lévő vállalatokra rátegyék a kezüket, és ezzel a saját profitjukat maximalizálják, de az itt lévő emberek boldogulását ne szolgálják. Ezt teljes mértékben kiszolgálta Magyarországon több cikluson keresztül a balliberális politika. De ezen anyagi, gazdasági, pénzügyi terjeszkedés után úgy látjuk, hogy egy hasonló szellemi letarolást is szeretnének végrehajtani, és azt szeretnék, ha a közép-európai, kelet-európai népek maguk kérnék azt, hogy ne a saját családjaikra költhessék azokat az adóforintokat vagy adókoronákat, adózlotykat, amiket beszednek, hanem hadd költhessék a saját pénzüket a más országokból egy brüsszeli mechanizmus alapján idetelepített bevándorlókra, akiket Afrikából vagy Ázsiából egy szervezett mechanizmus keretében hoznak ide. Azt várják el a közép-európai országoktól, hogy önmaguk kérjék ezt a saját országaikkal kapcsolatban, és sajnálattal azt látjuk, hogy a magyar ellenzéki pártok mindegyike, az elsőtől az utolsóig, mindegyik hajlandó is erre a szövetségre. Nemcsak az volt jellemző a balliberális politikusokra, hogy gazdaságilag nem védték meg Magyarországot akkor, amikor sokkal erősebb cégek, vállalatok jelentek meg Magyarország nyugati vagy más irányú kapujában, hanem most már ennek a szellemi gyarmatosításnak is bármikor kiszolgáltatnák Magyarországot, és éppen ezért akár a genderideológiáról beszélünk, akár a migráció kérdéséről beszélünk, ők maguk is ennek az élére állnak, akár itt a parlamentben is. Maga Ferenc pápa is azt mondta a genderelméletről, hogy a különbségek eltörlése ugyanis nem megoldás, hanem maga a probléma. Azt is láthatjuk, hogy mind a gender kapcsán, mind pedig annak kapcsán, ami a családok természetes és az emberi gondolkodáshoz közel álló fogalmának a támadását jelenti, mind pedig a migráció kapcsán, ami a nemzetek egyfajta természetes reakcióját akarja legyengíteni, különböző álhírgyárakkal igyekeznek harcolni [[Arató Gergely közbeszól.]] , tagadják bizonyos problémák valóságosságát. És azt is láthatjuk, hogy a brüsszeli bürokrácia pedig nem azon dolgozik, hogy a családokat megvédjük, megerősítsük, anyagi támogatást adjunk nekik, hiszen nem azok a javaslatok szerepelnek hétről hétre, hónapról hónapra a hírek főcímeiben mint brüsszeli javaslatok az Európai Parlamentben vagy máshol, amely a családok támogatását jelentené, hanem azok, amelyek a migráció gördülékeny megszervezéséről szólnak. Nekünk ezen új inkvizítorokkal szemben, akik ugyanúgy megszégyeníteni akarnak minket, el akarják vonni a nekünk törvényesen járó támogatásokat, azt akarják mondani, hogy nem vagyunk civilizált politikusok akkor, amikor a migráció ellen szólunk, akik el akarják hallgattatni az emberek egyértelmű, Magyarországon is 80 százalék körüli véleményét, és különböző álhírekkel és más befolyásoló eszközökkel, háromszorosára emelt támogatással azoknak a Soros-szervezeteknek, amelyek a migráció kérdését népszerűsítenék Magyarországon, mi ezekkel szemben igenis a magyar emberek érdekét fogjuk képviselni, nem fogunk engedni, sem a pénzügyi típusú letarolásnak Közép-Európában, sem pedig a szellemi típusú letarolásnak. Mi Magyarországért és a magyar nemzetért fogunk küzdeni, akkor is, ha ez konfliktusokkal jár. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
A napirend előtti felszólalások sorában utolsóként Kocsis Máté frakcióvezetőnek adom meg a szót, a Fidesz részéről. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Sok minden elhangzott ma, nem is ezekre szeretnék reagálni. Összesen két dolgot emelnék ki. Egyrészt a Szocialista Párt húzóemberének, Tóth Bertalannak és a Jobbik képviselőjének az Európai Unióból való kilépéssel kapcsolatos vádjait, sejtetéseit április 1-jének megfelelően kezeljük. Tréfadolog ez, és abból is a rosszabb fajta. Ugyanakkor talán sokaknak elkerülte a figyelmét, vagy hamar átsiklottunk rajta, vagy valaki még nem ült a teremben, amikor igen, Gyurcsány Ferenc felszólalása elhangzott. Az utolsó részben, az utolsó pár másodpercben elhangzott egy mondat, amelyet szó szerint feljegyeztem, felhívnám rá az önök figyelmét is. [[10.50]] Az európai egyesült államokkal kapcsolatban úgy fogalmazott értsd: az új Szovjetunióban , hogy a magyar szuverenitást [[Gréczy Zsolt: Ez a ti szátokból elég vicces!]] másokkal közösen akarjuk gyakorolni. [[Arató Gergely közbeszól.]] A magyar szuverenitást más országokkal közösen akarjuk gyakorolni. [[Gréczy Zsolt: Most is ez történik! Arató Gergely: Benne van az alkotmányban!]] Ez hangzott el a magyar parlamentben, hogy a magyar szuverenitást másokkal közösen akarja gyakorolni. [[Gréczy Zsolt: Benne van az Alaptörvényetekben!]] Kérdés, mit szólnának ehhez a márciusi ifjak, mit szólnának az ’56-osok ehhez, de talán megkérdezhetném, hogy a ’89-esek mit szólnak ehhez. [[Gréczy Zsolt: Ez volt a vágyuk!]] Nem kell messzebbre menni ennél, talán itt be is fejezhetném a napirend előtti felszólalásomat… [[Arató Gergely: Benne volt a Fidesz programjában, csak akkor még te a MIÉP-ben voltál!]] Arató úr! Házelnök úr, én tudom, hogy állatidomári képességekkel nem rendelkezik, de kérem, hogy valamit… [[Arató Gergely: Ne bírálja az elnököt!]]
Képviselő úr, én megértem a felindultságát [[Gréczy Zsolt: Így beszél az elnökhöz! Kocsis Máté: Így nehéz felszólalni!]] , de ön is válogassa meg a szavait egyfelől, másfelől méltányolja, hogy belefáradtam a rendcsinálásba a mai napirend előtti felszólalások idejére.
Elnézést! Arató képviselő úr bekiabálása olyan gyakori, hogy idővel az ember persze megtanulja kezelni. [[Arató Gergely: Helyes!]] e visszatérve az eredeti témánkra: a magyar szuverenitást másokkal közösen akarjuk gyakorolni mondja Gyurcsány Ferenc. [[Gréczy Zsolt: Benne van az Alaptörvényben!]] Hát, elmondom önöknek, hogy önök olyan európai egyesült államokhoz ragaszkodnak, amely európai egyesült államok vagy amely brüsszeli bürokrácia az elmúlt két hétben éppen a napvilágra hozott egy bizonyos Hasszán F.-fel kapcsolatos ügyet. Ez az eljárásrend, amelynek ő a része, az ma Európa; az ma Európa, ezért szeretnénk változást Európában. [[Arató Gergely: Ezért akartok kilépni Európából!]] Mi a történet? Arató úr, 20 halott! Húsz halott! Mielőtt nagyon felemeli a hangját, Hasszán F. lelkén 20 ember élete szárad. A 20 halott után, ennek a 20 embernek a kivégzése után, mint aki jól végezte dolgát, Hasszán F. Európába jött, menedékjogot kért, majd Ferihegyen, egyébként köszönet a magyar hatóságoknak [[Arató Gergely: Meg a belgáknak!]] a Terrorelhárítási Központ munkatársai elfogták. És mit találtak nála? Mit találtak, Arató úr? [[Arató Gergely: Letelepedési kötvényt? Közbeszólás a Jobbik padsoraiból: Letelepedési kötvényt!]] Azt, ami nem igaz önök szerint: migránskártyát. Migránskártyát találtak, és pont úgy vagyunk a migránskártyával, mint mindennel évek óta önökkel a vitában. Először azt mondták, hogy nincs bevándorlás, azt a Fidesz találta ki. Aztán kiderült, hogy van. Tagadták a Soros-tervet, amit maga az alkotója nevezett így el. Aztán tagadták, hogy lennének kvóták. [[Gréczy Zsolt közbeszól.]] Ma már aztán világosan látjuk, hogy vannak. Most pedig éppen azt tagadják, nemcsak önök, hanem a brüsszeli Bizottság szóvivője is, hogy nincsenek migránskártyák, de azért a Liszt Ferenc Repülőtéren lehet találni egy terroristavezérnél ilyet. Ne mondják önök nekünk [[Gréczy Zsolt: Ti engedtétek be!]] hogy önök szerint rendben van, hogy ilyen migránskártyákkal lehet Magyarország területére bejönni! Ne mondják nekünk, hogy az Európai Unió helyesen jár el akkor [[Mesterházy Attila közbeszól.]] amikor névtelen bankkártyákat ad ellenőrizetlen bevándorlóknak! [[Mesterházy Attila: Ez nem igaz!]] Azt mondja a brüsszeli Bizottság szóvivője [[Szabó Szabolcs: …te szerencsétlen!]] , hogy minden személyazonosságot ismernek. Két lehetőség van: vagy nem mond igazat, vagy tudták, hogy terroristavezérnek adnak bankkártyát. Melyiket választják, tisztelt képviselőtársaim? Szeretném felhívni a figyelmüket, hogy sokan, sok ellenzéki képviselőtársam ma szót ejtett az európai parlamenti választások tétjéről. Arra hívnám fel a figyelmüket, hogy azt gondoljuk, nem helyénvaló a kvóta, nem helyénvaló a migránskártya, nem helyénvaló a bevándorlás legalizálása melletti heti állásfoglalás az európai döntéshozók részéről. Éppen ezért mi változást szeretnénk, és azt is gondoljuk, hogy az európai egyesült államokban az ezekbe az ügyekbe való beleszólásunk, ez a döntési kompetenciánk csökkenne, éppen ezért utasítjuk el azt. Szeretném felhívni az önök figyelmét arra is, hogy éppen a Magyarországon elfogott terrorista kapcsán a bevándorlás ma már bizonyítottan kéz a kézben járhat a terrorizmussal, és ennek véget kell vetni, az európai polgárok májusban erről fognak dönteni. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Ismét Dömötör Csaba államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon, megadom a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Pár nap híján egy éve annak, hogy a Fidesz-KDNP megnyerte az országgyűlési választásokat, és a magyarok akkor egyértelmű üzenetet küldtek, és egyértelmű feladatot adtak a kormánypártoknak. Elvárják a kormánytól, hogy megvédjék a nemzeti kultúrát és erősítsék az ország biztonságát.Visszatekintve az elmúlt egy évre, azt láthatjuk, hogy sem az ellenzéket, sem a brüsszeli bürokratákat nem különösebben érdekli a magyarok kinyilvánított akarata, mert ugyanazon szemléletbeli vágányon vannak, mint 2015 óta bármikor. Azt látjuk, hogy a koreográfia ugyanaz: letagadják a migrációs válság tényét vagy jelentőségét, és aztán futószalagon jönnek elő olyan programokkal, amelyek erősítenék a bevándorlást. Ezeknek az egyértelmű hatásait a nyilvánosság előtt vagy letagadják, vagy relativizálják, hogy aztán szép lassan megszavazzák a színfalak mögött és elindítsák őket. A magyar ellenzéki pártok, az a helyzet, ehhez mindvégig asszisztáltak, kivétel nélkül, szavazattal, nyilatkozattal, kiállással vagy éppen azzal, hogy félrevezetik a magyarokat. Úgy állunk, hogy a bevándorlást erősítő javaslatok és programok társadalmi támogatottság nélkül is élnek és virulnak, mert nem került le a napirendről a kötelező betelepítés, sőt a területért felelős migrációs biztos erőteljesen lobbizik is érte, szeretné egyébként bevezetni az Európai Parlament elnöke is, mindenki megnézheti a nyilatkozatokat. [[Arató Gergely: Mind a kettő néppárti!]] Aztán ott van a migránsvízumok kérdése, amit az Európai Parlament megszavazott, mint ahogy az itt ülő képviselők szövetségesei Brüsszelben, illetve Strasbourgban. Megemelnék a migrációs kiadásokat is a következő hétéves költségvetésben, de ez véletlenül sem a határvédelmet jelenti, hanem a határmenedzsmentet, ami azért nagyon nem ugyanaz. Mindezek általános keretéül az ENSZ-ben elfogadtak egy migrációs paktumot, amely gyakorlatilag alapjogként tekint a bevándorlásra, és zárójelbe tenné a nemzeti határokat. Nem véletlen, hogy Magyarország ehhez nem csatlakozott. Ezen javaslatok és programok szemléletbeli alapja minden esetben ugyanaz: legalizálni akarják a bevándorlást, nem pedig megállítani; mindezt abból a meggyőződésből, hogy a bevándorlás gazdaságilag hasznos, de legalábbis szükségszerű. Úgy állítják be ezt az egészet, mintha nem is lenne más lehetőség. Márpedig van, Magyarország mutatja is: a határok védelme és a családok megerősített támogatása. Tisztelt Ház! A nemrég elfogott szír terrorista és a neki adott pénzzel feltöltött bankkártya minden másnál jobban szimbolizálja azt, hogy mi a súlyos baj a brüsszeli politikával. Amikor a kormány először felvetette a migránskártyák ügyét, nemes egyszerűséggel fake news-nak minősítették, aztán a valóság és a tények utat törtek maguknak, most már tudjuk, hogy csak januárban 60 ezren kaptak ilyen pénzzel feltöltött kártyát anélkül, hogy bárhol kikérték volna az európai állampolgárok véleményét arról, hogy szeretnék-e, hogy az ő pénzüket erre költsék. Tisztelt Ház! Szó nélkül kellene azt hagynunk, hogy olyan juttatásokat kapnak bevándorlók, köztük terroristák, mint amelyeket egy magyar állampolgár még csak nem is remélhet? Ezt kellene szó nélkül hagynunk?! Most már azt is tudjuk, hogy az Európai Bizottság hiába ad rá pénzt, érdemben nem ellenőrzi, hogy kik kapnak ilyen kártyát. Azzal védekezik, hogy nem ő a lebonyolító. Pár nappal ezelőtt ilyen értelmű állásfoglalást tettek közzé. Így aztán a következmény az, hogy könyörtelen terroristák is kapnak ilyen juttatást, ami már tényleg abszurditás a köbön. Az egészet csak súlyosbítja, hogy a brüsszeli intézmények nagyon is jól tudják, mert egy Európai Parlamentben elfogadott jelentésben is szerepel, hogy az Iszlám Állam több ezer harcosa térhetett és térhet vissza Európába. Ezek nem szép kilátások. A magyar kormány álláspontja mindezek miatt az, hogy haladéktalanul meg kell szüntetni minden olyan programot, amely ösztönzi a bevándorlást és növeli a biztonsági kockázatokat. Erőteljes mozdulattal fordítani kell a brüsszeli kormánykeréken, mert az Európa nevű hajó most az önfeladás felé halad, ezt pedig mi nem szeretnénk mozdulatlanul nézni. Ezért tartjuk fontosnak, hogy minél többen vegyenek részt a májusi európai választáson. Magyarország és Európa most választhat jövőt magának, és ez a tét túlságosan nagy ahhoz, hogy távol maradjunk. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Szabó Sándor jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Apáti István, független; Ander Balázs, Jobbik.A holnapi napon napirend előtti felszólalásra jelentkeztek a következő képviselők: Korózs Lajos, MSZP; Gréczy Zsolt, DK; Mellár Tamás, Párbeszéd; Demeter Márta, LMP; Gyöngyösi Márton, Jobbik; Szászfalvi László, KDNP; Hende Csaba, Fidesz. A holnapi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Ander Balázs, Jobbik; Brenner Koloman, Jobbik; Magyar Zoltán, Jobbik; Apáti István, független; Dúró Dóra, független. [[11.00]]
Tisztelt Országgyűlés! Most a mandátumigazolás és a képviselői eskütétel következik. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Nemzeti Választási Bizottság a Hegedűs Lorántné képviselő lemondása miatt megüresedett országgyűlési képviselői mandátumot a Jobbik Magyarországért Mozgalom párlistáján szereplő Gyüre Csaba részére adta ki. A mandátumvizsgáló bizottság az ülést megelőzően tanácskozott, és a választási iratok alapján Gyüre Csaba úr megbízólevelének szabályszerűségét megvizsgálta.Tisztelt Ház! Most megadom a szót Hargitai János úrnak, a Mentelmi bizottság elnökének, aki a mandátumvizsgálat eredményéről az egyes házszabályi rendelkezések 9. § (2) bekezdésének megfelelően jelentést tesz az Országgyűlésnek. Felhívom figyelmüket, hogy a mandátumvizsgálat eredményéről szóló jelentéshez módosító javaslatot nem lehet benyújtani. A mandátumot az Országgyűlés vita nélkül igazolja. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Hegedűs Lorántné lemondásával a Jobbik Magyarországért Mozgalom jelölő szervezet országos listáján megüresedett egy mandátum, ahogy az elhangzott. Ezt a mandátumot a Nemzeti Választási Bizottság dr. Gyüre Csaba részére március 25-én kiadta. Ez a határozat jogerős. A megbízólevelét a képviselő úr március 28-án átvette. A Mandátumvizsgáló bizottság a mai ülésen a jelen lévő tagjai egyhangú döntésével áttekintette nyilvánvalóan a benyújtott iratokat. Megállapította azt is a képviselő úr jelzése alapján, hogy Gyüre Csabával szemben összeférhetetlenség nem áll fenn, ezért a Mentelmi bizottság egyhangúlag javasolja az Országgyűlésnek, hogy Gyüre Csaba országgyűlési képviselő mandátumát igazolja. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm. Most tehát a határozathozatal következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy igazolja-e Gyüre Csaba mandátumát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés Gyüre Csaba mandátumát 160 igen szavazattal, egyhangúlag igazolta. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]] Tisztelt Ház! Most a megválasztott képviselő ünnepélyes eskütétele és az esküokmányok aláírása következik. Felkérem Gyüre Csaba urat, hogy fáradjon az ülésterem közepére, és tegye le az esküjét. Felkérem Szabó Sándor jegyző urat, hogy olvassa elő az eskü szövegét, a tisztelt Házat pedig, hogy szokásainknak megfelelően felállva hallgassák meg azt. [[A teremben lévők felállnak. Dr. Gyüre Csaba a terem közepére lép. Szabó Sándor előolvassa az eskü szövegét.]]
Én, dr. Gyüre Csaba fogadom, hogy Magyarországhoz és annak Alaptörvényéhez hű leszek, jogszabályait megtartom és másokkal is megtartatom; országgyűlési képviselői tisztségemet a magyar nemzet javára gyakorolom. Isten engem úgy segéljen!
Felkérem Móring József Attila jegyző urat, hogy aláírásra készítse elő az esküokmányokat, a megválasztott Gyüre Csaba képviselő urat pedig arra, hogy kézjegyével lássa el azokat. [[Megtörténik. Az esküokmányt aláírató Móring József Attila gratulál dr. Gyüre Csabának, és átadja az aláírt esküokmány egyik példányát. Dr. Gyüre Csabának Kocsis Máté, Harrach Péter, Szabó Timea, dr. Keresztes László Lóránt, dr. Tóth Bertalan, Arató Gergely, Ritter Imre és Gyöngyösi Márton gratulál.]] Engedjék meg, hogy Gyüre Csaba képviselő úrnak eredményes munkát és sok sikert kívánjak az Országgyűlés és a magam nevében. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy az országgyűlési képviselők létszáma ismét 199 fő. Tisztelt Ház! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendre, az ülés időtartamára, a felszólalási időkeretekre az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Először kivételességi javaslatról határozunk. Az előterjesztő kezdeményezte, hogy az Országgyűlés kivételes eljárásban tárgyalja meg a tőkepiacról szóló 2011. évi CXX. törvény módosításáról szóló T/5565. számú előterjesztést. A kormány azt kezdeményezte, hogy a módosító javaslatok benyújtására a kivételes eljárást elrendelő döntés meghozatalát követő harmadik óráig legyen lehetőség, az összevont vitára a holnapi ülésnapon első napirendi pontként, valamint az összegző módosító javaslatról történő határozathozatalra és a zárószavazásra a holnapi ülésnapon kerüljön sor. A házszabályi rendelkezések 62. § (1) bekezdése alapján a kivételes eljárásban történő tárgyalásról az Országgyűlés vita nélkül határoz. Felhívom figyelmüket, hogy a kivételes eljárás elrendeléséhez a képviselők több mint felének, azaz 100 képviselőnek az igen szavazatára van szükség. Most a döntéshozatal következik. Kérdezem önöket, elfogadják-e a T/5565. számú előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalását az előterjesztői indítvány szerint. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a kivételes eljárásban történő tárgyalást 122 igen szavazattal, 41 nem ellenében, tartózkodás nélkül fogadta el. Tisztelt Ház! A módosító javaslatok benyújtására az elfogadott határozat szerint ma 14 óra 6 percig van lehetőség. Most a napirend módosítására tett indítványokról döntünk. A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a határozathozatalokra az Országgyűlés keddi ülésnapján legkorábban 12.30 órakor kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy a látható többség a javaslatot elfogadta. Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadja-e a napirendi ajánlást az előbbiekben elfogadott módosításokkal. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendet elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most személyi javaslatokról döntünk. Az elnöki jogkörben előterjesztett S/5572. számú javaslatot a honlapon megismerhették. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse az elnöki jogkörben előterjesztett személyi javaslat tartalmát.
1. Az Országgyűlés bizottságainak létrehozásáról, tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról szóló 5/2018. országgyűlési határozat 2. pontja a következők szerint módosul: Az Országgyűlés a Törvényalkotási bizottságba Hegedűs Lórántné, független, korábban megüresedett helyére dr. Gyüre Csabát, Jobbik; dr. Tóth Bertalan, MSZP, korábban megüresedett helyére Tóbiás Józsefet, MSZP, a bizottság tagjává megválasztja.2. Ez a határozat az elfogadásakor lép hatályba.
Tisztelt Ház! Most a határozathozatal következik. Kérdezem az Országgyűlést, hogy elfogadja-e a S/5572. számú személyi javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: a Ház a személyi javaslatot 162 igen szavazattal, egyhangúlag elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslatok vitáira kerül sor. Soron következik a családvédelmi akcióterv bevezetéséhez szükséges törvénymódosításokról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A kormány-előterjesztés T/5132. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíván-e felszólalni. [[Jelzésre:]] Rétvári Bence államtitkár úrnak adom meg a szót, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Legyen a családvédelmi akció egy nemzeti ügy! Európa lassan öngyilkosságot követ el, mert ha lemondunk a keresztény kultúráról, és ezzel párhuzamosan lemondunk arról, hogy segítsük az európai gyermekek megszületését és az európai fiatalok családalapításának támogatását, akkor ez gyakorlatilag az önfeladáshoz, az öngyilkossághoz vezető út. [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Az ellenzéki pártok pedig Brüsszelben szinte minden olyan javaslatot megszavaztak, amelyek nem a családoknak, hanem a migrációnak nyújtanának közös európai támogatásokat. Mi, magyarok ezt nem nézhetjük tétlenül. Ezért 2010 óta olyan családpolitikát folytatunk, amely részben jogszabályokkal, részben anyagi ösztönzőkkel, anyagi támogatással, segítségnyújtással, szolgáltatásokkal, illetve a családbarát gondolkodásmód támogatásával igyekszik egyfelől demográfiai fordulatot elérni, másfelől azoknak a lehető legtöbb segítséget nyújtani, akik már most is gyermeket nevelnek. [[11.10]] Tavaly év végén a kormányzat útjára indította a családok védelméről szóló nemzeti konzultációt, amelynek keretében megkérdeztük az emberek véleményét arról, hogy milyen intézkedéseket tartanának a legcélravezetőbbnek a magyar családok támogatása érdekében. A kérdőíveket rendkívül sokan, közel 1,4 millióan küldték vissza, és valamennyi javaslatnál jóval 90 százalék fölött volt az egyetértők aránya. Elmondható tehát, hogy a magyar embereket továbbra is foglalkoztatják a népesedéssel, családtámogatásokkal kapcsolatos kérdések, és nagy arányban támogatják a kormány ez irányú erőfeszítéseit. Ezzel a jelentős támogatással a hátunk mögött a miniszterelnök úr 2019. február 10-én tartott [[Zaj. Az elnök csenget.]] évértékelő beszédében egy hétpontos családvédelmi akciótervet is bejelentett. A családvédelmi akcióterv bevezetéséhez szükséges törvénymódosításokról szóló törvényjavaslat elfogadása az akcióterv két elemének, a babaváró támogatásnak és a nagycsaládosok személygépkocsi-szerzési támogatása július 1-jei bevezetéséhez szükséges törvényi szintű szabályokat tartalmazza, mint azt a tisztelt Ház ismeri. Így a családok támogatásáról szóló törvénybe kerülnek beépítésre a babaváró támogatáshoz nyújtott állami kezességvállalás szabályai, továbbá a személyi jövedelemadóról szóló törvény is módosul annak érdekében, hogy a babaváró támogatás és a nagycsaládosok autóvásárlási támogatása igénybevételéhez ne kapcsolódjon személyijövedelemadó-fizetési kötelezettség. Mint bizonyára önök is tudják, a kapcsolódó kormányrendeleti és kormányhatározati szintű részletszabályok már kihirdetésre kerültek a Magyar Közlönyben, azok, amelyek a július 1-jén hatályba lépő intézkedési pontok vonatkozásában szükségesek. Tehát az akcióterv bevezetése jól halad. A folyamat végigviteléhez azonban ennek a törvényjavaslatnak az elfogadására is szükség van. A magyar családpolitikai modell bejárta a világ nagyon sok részét, bár elsősorban nem ez volt a célunk, mégis vezető szerepet értünk el a családtámogatások terén nemzetközi szinten is. Nagyon nagy figyelem irányul a magyar családpolitikára, és mi igyekszünk Magyarország jó hírét vinni mindenhová, ahol csak lehetséges. Míg 2010-ben a gyermekvállalási kedvben, a teljes termékenységi arányszámban Magyarország az utolsó, a 28. volt az Európai Unióban, nem volt olyan ország, amelynek a mutatója rosszabb lett volna hazánkénál, az elmúlt évek intézkedései révén 12 helyet javítottunk, és ma már a gyermekvállalási kedv, a termékenységi mutató magasabb, mint Ausztriában, Szlovákiában, Finnországban, Lengyelországban, Horvátországban, Luxemburgban, Portugáliában, Görögországban, Olaszországban, Cipruson, Spanyolországban vagy Máltán. Az elmúlt évek intézkedései abban segítettek, hogy ezeknél az országoknál már biztatóbb jövőképünk legyen. Magyarországon így az elmúlt években 20 százalékkal nőtt a gyermekvállalási kedv, 20 éve nem látott szintre emelkedett, és mindösszesen az elmúlt években egy ország volt, ahol nagyobb mértékű volt a növekedés, mint Magyarországon. Ezzel szemben Norvégiában például soha nem látott alacsony szintre csökkent a termékenységi arány a legfrissebb adatok szerint. Őket azzal kapcsolatban is szokás emlegetni, hogy a liberális jóléti demokráciának nem kell feltétlenül szembenéznie demográfiai problémákkal. Rajtuk kívül nemrég még 2 fölötti teljes termékenységi arányszámeredményt mutató országok mindegyikében hasonló a helyzet. Tisztelt Képviselőtársaim! Ma már nincs egyetlenegy európai ország sem, amely képes lenne akár csak az önfenntartásra, ahol elegendő gyermek születne ahhoz, hogy legalább annyian maradjanak, amennyien vannak, nem beszélve arról, ha fiatalodni szeretnének. Fontos, hogy nem csak az anyagiak számítanak. Fontos, de pusztán a pénzért senki sem fog nyilván gyermeket vállalni. Magyarország Kormányának van egy olyan üzenete is, hogy merjünk bátran kiállni a családi értékekért, ne hagyjuk ettől eltántorítani magunkat, mert ez nem valami ellen, hanem valamiért van. Semmit nem tagadunk, hanem valami mellett határozottan állást foglalunk. Ez a család, a család értékei, a család, a gyermekvállalás a magyar embereknek fontos. Legyen ezért ez a törvényjavaslat és legyen a családvédelmi akcióterv nemzeti ügy. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tájékoztatom államtitkár urat, hogy a zárszó elmondására öt perc időkeret áll rendelkezésére.Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Népjóléti bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek az adott napirend szerinti időkeretben. A vita során kétperces felszólalásra nincs lehetőség. Kérdezem képviselőtársaimat, kívánnak-e élni ezzel a lehetőséggel. [[Jelzésre:]] Megadom a szót Selmeczi Gabriella képviselő asszonynak, Fidesz-képviselőcsoport.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Ma nemcsak Magyarországot, de egész Európát sújtja a népességcsökkenés. Brüsszel és eddig a magyar ellenzék válasza erre az volt, hogy bevándorlókat kell betelepíteni. Mi a Fidesz-KDNP-ben azonban a magyar családok megerősítésén dolgozunk, segítjük őket, hogy saját otthonhoz jussanak, és arra törekszünk, hogy a vágyott gyermekek megszülessenek. Bevezettük a családi otthonteremtési kedvezményt 2015 júliusában, aminek szabályait igyekszünk úgy bővíteni, formálni, hogy minél több gyermekes család igénybe tudja venni. A közzétett kormányrendeletek tartalmazzák a július 1-jével életbe lépő négy új intézkedést. Nézzük meg, hogy melyek ezek: a családi otthonteremtési kedvezményhez, a CSOK-hoz kapcsolódó hitelek kibővítése, a jelzáloghitelek további mérséklése, babaváró támogatás és a nagycsaládosok autóvásárlási támogatása. Július 1-jétől már használt lakás vásárlására is igényelhető a CSOK mellé felvehető kamattámogatott kölcsön, amely két gyermek esetén 10 millió, három gyermek esetén 15 millió forint lesz. A használt ingatlanok vásárlására vonatkozóan eltöröljük a 35 millió forintos értékhatárt. Júliustól már a régi ház alapjára épülő új ingatlan esetén is az új lakásokra járó CSOK összegét lehet felvenni. A CSOK-hitel előtörleszthető, és egyszülős családok is igényelhetik. Júliustól tovább bővül a jelzáloghitel-csökkentésre jogosult gyermekes családok köre és a támogatás összege is. Már a második gyermek születésekor elengedünk 1 millió forintot, a harmadik gyermek születésekor pedig 4 millió forintot. A családvédelmi akcióterv további fontos része a babaváró támogatás, amelyet július 1-jétől egészen 2022. december 31-éig lehet igényelni a bankfiókokban, akár 10 millió forintos összegben. Azok a házaspárok lehetnek jogosultak, ahol a feleség 18 és 40 év közötti, és a család egyik tagja rendelkezik legalább három év biztosítotti, akár hallgatói jogviszonnyal. Nem kell elkezdeniük a törlesztést azoknak a házaspároknak, akik július 1-jét követően a várandósság 12. hete után igénylik ezt. Ebben az esetben három évre felfüggesztik a visszafizetést, ha pedig ez idő alatt megszületik a második gyermek, akkor további három évig nem kell törleszteni, ráadásul a tőketartozás 30 százalékát is elengedik. Ha a harmadik gyermek is megszületik, akkor a teljes tartozást is elengedik. Fontos segítség lesz a nagycsaládosok autóvásárlási programja, amivel a három- vagy többgyermekes családok legalább hétüléses új személygépkocsi vásárlásához 2,5 millió forint támogatást igényelhetnek a Magyar Államkincstártól. Egy- és kétszülős családok is igényelhetik a családi pótlékra jogosító gyerekek után, harmadik gyermek esetén a várandósság betöltött 12. hete már jogosultságnak számít. Tisztelt Képviselőtársaim! A parlament két héttel ezelőtt tárgyalta meg a több mint hét órán keresztül tartó általános vitán ezt a törvényjavaslatot. A javaslat a Népjóléti bizottság előtt is támogatásra talált, reméljük, hogy itt, a parlament plénuma előtt is esély van arra, hogy támogatják. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő javaslat alapja a nemzeti konzultáció, annak eredményeit szemmel tartva készült, ezért kérek mindenkit, hogy szavazataikkal támogassák. Tisztelt Képviselőtársaim! Hosszú az út a nemzeti konzultációs ívek összetépésétől a családvédelmi akcióterv támogatásáig, remélem, hogy ezen az úton az első lépést most már az ellenzéki képviselőtársaink is meg tudják tenni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[11.20]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Mindig örülök, amikor a legfontosabb magyar sorstragédiáról, a katasztrofális demográfiai helyzetünkről tudunk vitát folytatni a Házban, még akkor is, hogyha nem vagyunk túl stílszerűek, hiszen a részletes vita alapesetben arról szól, hogy egy jól kimunkált alapjavaslathoz, tehát nem egy ötoldalas, nem egy politikai, hanem egy szakmai jellegű javaslathoz benyújtott módosító javaslatokról folytatunk egy részletes és szakmai vitát. Amikor kormánypárti képviselőtársam azzal az egyébként hamis információval kezdi, miszerint a magyar ellenzék en bloc a bevándorlás támogatásával válaszolt az önök csomagjára, vissza kell utasítanom a szavait, hiszen gondoljon csak egy életből kiragadott példára: önök oda tudták volna küldeni a kerítéshez, a fizikai határzárhoz a Magyar Honvédséget egyedül? Ugye, hogy nem tudták volna? Nem volt kétharmada a Fidesznek. [[Közbeszólás a kormányzó pártok padsoraiból.]] A Jobbik szavazatainak a segítségével, ami evidencia, tehát ez nem egy kegy a részünkről, hanem teljesen természetes, hogy egy ilyen nemzetstratégiai élethelyzetben még ha bele is pampog képviselőtársam, kérem, hogy vegye komolyabban ezt a témát , egy ilyen nemzetstratégiailag fontos helyzetben teljesen természetes, hogy a Jobbik támogatja ezt a kezdeményezést, és a Magyar Honvédség azért mehetett oda a kerítéshez, hallatlanul fontos szolgálatát ellátni, mert az ellenzéki Jobbik a szavazatait ehhez biztosította. Egyedül a Fidesz erre nem lett volna képes. Tehát a történelmi hűség kedvéért kérem, szögezzük le, mert egyébként más a vitatéma, hogy a bevándoroltatást nem a Jobbik támogatja, és nem a Jobbik végzi Magyarországon. A letelepedésikötvény-programot sem a Jobbik végezte, hanem ellenezte. Az idegen munkaerő importját, mostanában az ukrán, a tádzsikisztáni és az egyéb munkaerő importját is a Fidesz szervezi a törvényjavaslataival, a Jobbik pedig ellenzi. Képviselő asszony, ez az alapszituáció. És akkor rá tudunk térni arra, amiről vitatkozunk. Én támogatom a Fidesz-KDNP családtámogatási csomagját, elképzeléseit, de bocsássák meg nekem azt a jelzőt, amit használtam: ez egy fékezett habzású csomag. Azért fékezett habzású, mert adott esetben milliók számára küld pozitív üzenetet, amit én támogatok, de bizonyos pontok esetében csak egy-két ezer vagy néhány tízezer igénybe vevővel számol, mert erőszakosan leszűkíti azt a kört, ami egyébként bőven kiterjeszthető lenne. Nézzük ezt pontonként! A fiatal házasok gyermekvállalási támogatása szerintem egy kiváló javaslat, főleg, ha otthonteremtési célokat szolgál. Egyébként arra a tűzoltásra jó, amely tüzet a Fidesz gyújtotta. Példának okáért a lakáscélú támogatás, a lakástakarék állami lábának eltörlésével a Fidesz egy olyan helyzetet állított elő, hogy sok magyar fiatal a CSOK-hoz szükséges önrészt sem tudta szépen lassan összegyűjtögetni, összeszedegetni. Ebből alakult ki az a helyzet, hogy most ezzel a szabadon felhasználható támogatással, ha igénybe tudják venni, ha átmennek a banki szűrökön, ha hitelképesnek mutatkoznak, mert mondjuk, nem korábbi devizahitelesek, akik KHR-listások, akkor fel tudják használni ezt a hitelt arra, ami korábban lakáscélú előtakarékossággal, állami támogatással volt összeszedhető, és itt sem szabad és nem szabadna csak a hölgy első házasságára leszűkíteni a kört. Tipikus magyar élethelyzetekben van olyan, hogy a nagycsalád a második házasságban jön össze, és ezt támogatni kell, ez ugyanis a mai világunkban sajnálatos módon, bárcsak ne így lenne egy tipikus élethelyzet. Szeretném a CSOK kapcsán is képviselőtársaim figyelmét felhívni arra, hogy hogyan ne támogatnánk a CSOK kiterjesztését, amikor olyan jobbikos javaslatról beszéltünk, amiről tucatnyi alkalommal diskuráltunk itt a Házban. De megint csak a kozmetikai jellegű, fékezett habzású kísérletükkel szemben én teljes körű javaslatot teszek le az asztalra, a CSOK-ot ugyanis nemcsak a kedvezményes hitel szintjén kéne a használt ingatlanokra kiterjeszteni, hanem a támogatás szintjén is. A tipikus magyar élethelyzet megint csak az, hogy ha nincsen lakáscélú előtakarékosság, nincsen normális takarékoskodási lehetőség, akkor a támogatást is illik kiterjeszteni az ingatlanra, nem csak a hitelt, hiszen nem hitelcsapdába akarjuk verni a magyar családokat, hanem az őket megillető támogatást szeretnénk szociális transzfereken és egyéb utakon-módokon odajuttatni. De van a CSOK-nak még két felháborító pontja, amit a Fidesz érvényben tart. Az egyik egyértelműen az, hogy összeghatár nélkül akarnak CSOK-ot adni, mondjuk, 300 milliós villákra is. Az én javaslatom az, hogy 100 milliós ingatlanérték fölött ne járjon adott esetben a CSOK támogatási köre, inkább a rászorulókhoz jusson el, de nyitott vagyok, képviselő asszony, az összeghatárról tárgyalhatunk, megnézhetjük azt, hogy mi az az összeghatár, amivel még egy II. kerületi, hegyvidéki, több gyermeket nevelő, tisztességes magyar család sem marad ki a lehetőségből. Tehát nézzük meg a legdrágább ingatlanárakkal rendelkező, mondjuk, fővárosi kerületet, lőjük be ott a felső határt, de az egészen biztos, hogy nem fogadható el, hogy sokadik ingatlanra oligarchák, sikeres üzletemberek milliárdos bevételekkel CSOK-ot vegyenek igénybe. Ugyanígy egy harmadik pontra felhívnám a figyelmüket: a jelenleg hatályos banki hirdetmények alapján bevándorolt jogállású személyek még mindig felvehetik a CSOK-ot. Én ragaszkodom ahhoz, hogy kizárólag magyar állampolgárok tudják ezt a kedvezménytömeget igénybe venni. Ha van ellenvetésük, kérem, hogy álljon fel valamelyikük, például aki hangosan beleartikulálta a mondanivalóját a szavaimba, és mondja el, hogy miért biztosítják bevándorolt jogállásúaknak a családi otthonteremtési kedvezményt. Milyen alapon adják oda magyar adófizetők pénzét idegeneknek? Milyen alapon teszik mindezt? Most legyenek bátrak, most nyomjon gombot, most álljon fel, most mondja el az álláspontját, ne akkor, amikor a másik beszél! És el kell hogy mondjam önöknek azt is, a hiteltartozás csökkentését is kozmetikai jellegűnek tartom, 1 millió forintjával számolva, de támogatom. Támogatom, mert jó célt szolgál. De itt olyan családokról beszélünk, képviselőtársaim, amelyeket az érintett kereskedelmi bankok legalizált módszerekkel kifosztottak, indokolatlan tartozást kérnek rajtuk számon. És mit csinált Magyarország Kormánya? Ezeket az úgynevezett hiteleket nem a felvétel napjának árfolyamán forintosította, hanem piaci árfolyamon verte a magyar családokra, ily módon a bankoknál jóváírta az indokolatlanul elvett összegeket. Ez elképesztő gazdasági árulással ér fel, és ha azt nézzük, képviselőtársaim, hogy az utóbbi kicsit több mint három évben tízezernyi kilakoltatás történt Magyarországon, talán belátják, hogy ezeknek a családoknak is vannak, lettek volna lakáscéljaik, gyermekvállalási céljaik. És ha csak a több százezer devizahiteles tekintetében arra a következtetésre jutnak, hogy mondjuk, csak 10 ezer vágyott gyermek nem jöhetett a világra, és ezt elosztják a saját kormányzásuk éveire, kijön, hogy mérhető módon növekednének a népesedési mutatók, a termékenységi arányszám, az élveszületések száma, minden egyéb akkor, hogyha ezek a családok visszakapták volna az életlehetőségeiket. Ehhez képest kaptak egy piaci forintosítást, végrehajtói túlkapásokat, most pedig azt, hogy lejár a kilakoltatási moratórium, és újabb ezrek kerülhetnek utcára. Ha vannak önöknek őszinte népesedési céljaik, itt kell megfogni, a legnehezebb helyzetben lévő társadalmi csoportok esetében, hogy érezzék azt, hogy szociális védőháló létezik. A személyijövedelemadó-mentesség kérdése. Négygyermekes hölgyek, édesanyák, asszonyok esetében támogatom, csakhogy a Fidesz eredeti javaslata nem ez volt, nem erről szólt. Arról szólt, hogy háromgyermekes édesanyáktól kezdődően vissza lehet keresni, kedves képviselőtársaim, a saját nyilatkozataikat idézem, nem az én ötleteimet , háromgyermekes édesanyák esetében egy lényegesen szélesebb társadalmi kört érintene mindez. Ha megvizsgáljuk a statisztikai adatok alapján, hogy hány négygyermekes édesanya jelenik meg a KSH, mondjuk, 2016-os, már lezárt adataiban, egy 50 ezerhez alulról közelítő számot találunk, és közülük elenyésző töredék van bejelentve egyáltalán munkaviszonyba; még kevesebben keresnek olyan mérhető összeget, akiken segítene ez az adómentesség. Viszont ha a háromgyerekesek társadalmi csoportját vizsgáljuk, sokkal terebélyesebb csoportot találunk, és érdemi, már a népesedési folyamatokra is kiható segítséget nyújthatna, ha az eredeti kormánypárti javaslatot merték volna ide behozni, de valahol kézen-közön ez a javaslat felhígult, eltűnt, és egészen érthetetlen módon egy szűkített verziója került a Ház elé. Nagycsaládosok autóvásárlása. Nagyon fontos cél, hozzáteszem, ugyanilyen fontos az egészségkárosodással élők számára, egyáltalán azok számára, akik bármilyen problémával küszködnek. De miért csak új személygépkocsi megvásárlásához folyósítják ezt a támogatást? Miért nem elégednek meg azzal, hogy megfelelő műszaki paraméterekkel rendelkező használt gépkocsira is elérhető legyen? Ez a tipikus magyar élethelyzet. A normális helyzetben élő magyar családok nagyon ritkán tudnak 8 milliósnál drágább, óriási, vadonatúj családi autókat vásárolni. Tehát megint csak leszűkítik az igénybe vevők körét, tökéletesen indokolatlan módon. A nagyszülői gyed tekintetében, szintén egy szűk kört érintve, azt mondhatjuk, hogy nem életszerű a javaslatuk, hiszen egy nyugdíj előtt álló ember esetében az utolsó munkában töltött évek számítanak leginkább a nyugdíjszámítás tekintetében. Itt az lenne az emberbarát megoldás, ha mind a két szülő a munkahelyén maradhatna, és az a nagyszülő, aki vállalja, hogy a gyermek gondozásában részt vesz, megkaphatná azt a teoretikus gyedet, amit valamelyik szülő felvett volna, és még mellé a nyugdíját is megkaphatná. [[11.30]] Így egy pluszt tudnának adni a magyar családok számára, ami mérhető módon megjelenne a demográfiai folyamatokban. De ezek a kedvezmények nincsenek kiterjesztve minden magyar gyermekre. Ezek a kedvezmények jellemzően a július 1-je után született magyar gyermekekre vonatkoznak, számomra viszont minden magyar gyermek élete egyenértékű. Tehát az a követelésem, hogy mindenkire terjesszék ki ezt a csomagot. Másrészt hiányoznak olyan lábai, mint egy állami hátterű bérlakásprogram, mint a devizahitel-károsultak helyzetének rendezése, amelyeket a Jobbik külön javaslatokban nyújt be a Ház elé és már nyújtott be. Ezek korrekt szakmai tárgyalását szintén elvárjuk. De szeretném figyelmeztetni önöket, amíg Magyarországon az alapvető élelmiszereken jellemzően még mindig 27 százalékos áfa van, egy-két csökkentés ellenére is, és amíg egész Európában Magyarországon a legmagasabb az adókulcsa a gyermeknevelési cikkeknek, addig őszinte demográfiai fordulat szándékáról önök igen nehezen tudnak beszélni. Én nem vitatom el a szándékukat, de az a kérésem, sőt követelésem a magyar jövendő nevében, hogy támasszák alá végre tettekkel is mindezeket, ezek nélkül ugyanis csak pusztába kiáltott szavak maradnak. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, LMP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a lehetőséget. Tisztelt Elnök Úr! Elhangzott a felvezetőben, hogy az általános vita közel hét órán keresztül zajlott, s nyilván az LMP is részletesen ismertette az álláspontját. Ezért én nem is kívántam a vita ezen szakaszában hozzászólni, de muszáj reagálni Rétvári államtitkár úrnak és képviselő asszonynak a felszólalására. Amikor két héttel ezelőtt államtitkár asszony megkezdte a javaslat ismertetését, akkor ő maga kezdte azzal a felszólalását, hogy itt nemzeti ügyről van szó, és azt kérte az ellenzéki képviselőktől, hogy mi magunk is kezeljük ezt az ügyet ilyen módon, és tegyük félre a pártpolitikai hovatartozást. Azt hiszem, hogy az elmúlt időszakban, az elmúlt hetekben bebizonyították az ellenzéki képviselők, hogy mi valóban így álltunk hozzá ehhez a kérdéshez. Ugyanakkor pont a kormány tagjai és a kormánypárti képviselők használták ezt a javaslatot is arra, hogy valamiféle politikai, pártpolitikai hasznot hajtsanak belőle. Államtitkár úr is a felszólalásában rögtön a bevándorlásról beszélt, az ellenzéket hamis vádakkal illette, és képviselő asszony is pártpolitikai puffogtatásokkal kezdte. Holott mi világossá tettük, hogy mi valóban egy nemzeti tragédiának tekintjük azt a demográfiai helyzetet, ami kialakult, és nemzeti ügynek tekintjük, hogy érdemi lépéseket tudjunk tenni. Ennek megfelelően világossá tettük azt, hogy az LMP támogatni fogja ezeket a javaslatokat. Ugyanakkor azt is elmondtuk, hogy ezeket a javaslatokat nagyon szűkösnek tartjuk, ezért a magunk részéről megtesszük a javaslatainkat. Egy határozati javaslatot fogunk benyújtani annak érdekében, hogy valóban érdemi hatásai legyenek ezeknek az intézkedéseknek. De ismétlem, mi a szavazatunkkal támogatni fogjuk a javaslatot. Képviselőtársam, államtitkár úr a bevándorlásról beszélt. Ezt több szempontból is álszentnek tartjuk, hiszen egyrészt teljesen világos mindenki előtt, hogy több tízezer bevándorlót önök telepítettek Magyarországra. Másrészt államtitkár úrral volt egy személyes vitám is. Néhány évvel ezelőtt, 2015-ben pont a magyar kormány döntött úgy, hogy a településemen, Pécs mellé egy ideiglenes befogadóállomást fognak létesíteni, és az ott élők, illetve az ellenzék tiltakozására nem építették meg ezt a tábort. Hozzáteszem, államtitkár úr, hogy az a bizonyos kormányrendelet, amely a martonfai befogadótábor megépítésére vonatkozik, a mai napig hatályban van. Ez egy érdekes kérdés, a napokban feltettem Pintér belügyminiszter úrnak, hogy miért van még mindig hatályban ez a rendelet. Nem is erről szeretnék igazából beszélni, hanem arról, hogy önök elhallgatják e kérdés kapcsán a legfontosabb nemzeti tragédiát, ami bizony meghatározza ezt az ügyet. Önök nem mondják ki nyíltan, hogy önmagában az az elvándorlás, ami megfigyelhető, ami által már több százezren, közel 600 ezren voltak kénytelenek elmenni az országból, nemzeti tragédiát okozott. Államtitkár úr, most már a statisztikák alapján minden hatodik anyaországi magyar gyermek külföldön születik. Ez is aláhúzza azt, hogy ha a demográfiai, népesedési folyamatok tekintetében érdemi eredményt szeretnénk elérni, akkor átfogó intézkedésekre van szükség, olyan intézkedésekre, amelyek első lépése egy alapvető gazdaságpolitikai fordulat, ami megállítja azt a romboló gazdaságpolitikát vagy annak egy alternatívát mutat, amelynek hatására 600 ezer ember kénytelen volt, államtitkár úr, kényszerűségből elmenni ebből az országból. S egyetértve az előttem felszólaló képviselőtársammal, azt kérem önöktől, hogy vizsgálják meg az ellenzék által benyújtott eddigi javaslatokat. Az önök javaslatai támogatandók, jó irányba tett lépések, ugyanakkor elégtelen lépések. A célunk nem lehet kevesebb, mint az, hogy a családpolitika minden családot támogasson, és odáig kell tudnunk eljutni, hogy minden kívánt magyar gyermek megszülethessen. Ennek megfelelő, az önök által benyújtotthoz képest sokkal szélesebb körű, átfogó javaslatot kell benyújtani. Ezért kérem önöket, hogy ha az ellenzék képes volt ezt valóban nemzeti ügyként kezelni, képes volt konstruktívan részt venni a vitában, és tudja támogatni az önök javaslatait, hiszen ez mindannyiunk érdeke, valóban egy nemzeti ügy, akkor arra kérjük önöket, hogy önök is ilyen módon, konstruktívan vizsgálják majd meg az ellenzék, így az LMP javaslatait, s azt is majd támogassák a szavazatukkal. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gréczy Zsolt képviselő úrnak, Demokratikus Koalíció. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tekintettel arra, hogy még ebbe az amúgy rendkívül fontos és magasztos ügybe is, hogy a magyar családok jövőjével mi lesz, sikerült belekeverni a migránsokat, hadd idézzem Orbán Viktort 2001-ből, legyen ez a mai felszólalásom mottója. Orbán Viktor: több millió bevándorlót kell befogadnia Magyarországnak ahhoz, hogy tartani lehessen a magyar GDP-t. Orbán Viktor, 2001. [[Németh Szilárd István: Nem ezt mondta!]] Azt hiszem, ez hatásos és egyértelmű válasz arra, hogy ki és mikor szeretett volna Magyarországra több millió bevándorlót behozni. [[Németh Szilárd István: Nem ezt mondta! Hazudsz, mint mindig.]] Ha önök valóban komolyan gondolták volna a családpolitikát Magyarországon, akkor szeretném jelezni, hogy erre már kilenc évük volt. Az a gyerek, aki akkor megszületett, amikor önök hatalomra kerültek, most az általános iskola harmadik osztályába jár. Egyelőre azt tapasztalják a magyar családok, hogy bezár a Honvédkórház csecsemő sürgősségi osztálya. [[Németh Szilárd István: Nem zár be!]] Azt látják a magyar választók és mindazok, akik családot szeretnének, hogy önök stadiont építettek bölcsőde és óvoda helyett. Ezer bölcsődei hely jött létre Magyarországon az elmúlt kilenc évben, stadionból pedig, ha hozzáadom az új stadiont is, akkor nagyjából 200 ezer. Ehhez képest ott tartunk ma Magyarországon, hogy amit önök kínálnak a magyar családoknak, az nagyrészt hitel. Hitel egy olyan országban, ahol a magyar családok nagy része így is rettenetesen eladósodott. Amit önök kínálnak, az pótcselekvés arra, hogy önök megbuktak a saját családpolitikájukkal. Az Orbán-kormány megbukott a családpolitikával. Az a szégyenteljes helyzet állt elő Magyarországon mára, hogy az elmúlt száz évben, amióta számolják Magyarországon statisztikailag, hogy hány gyermek születik Magyarországon, az elmúlt száz évből a három legrosszabb adatot önök az elmúlt nyolc évben produkálták. Gratulálok ehhez! Ez az önök családpolitikája, amit önök nyilván alapvetően sikeresnek tartanak. Az a hitel, amit kínálnak, nem segít az átlagmagyaroknak, és nem segít a szegényebbeknek. Ez a jómódúaknak egy újabb hitellehetőség, a jómódúaknak egy újabb hitelkonstrukció. És ezzel önök abba a bűnbe is beleesnek, hogy különbséget tesznek magyar gyermek és magyar gyermek között. Ez nyilvánvalóan ugyancsak nem elfogadható. Ezenkívül ott tartunk, hogy Magyarországon a megkérdezett fiatalok, az érettségi előtt álló fiatalok fele azt nyilatkozza, hogy el akarja hagyni ezt az országot. Ez is az önök kormányzásának eredménye. Képzeljük már el azt a családpolitikát, ahol mondjuk, a magyar fiatalok döntő többsége vagy akár csak több tízezren is el fogják hagyni ezt az országot! Ezeket a fiatalokat majd külföldön találja meg a szerelem, a családalapítás, lehet, hogy nem is magyar lesz a feleségük vagy a férjük, lehet, hogy a gyermekük már nem is fog megtanulni magyarul. Ez is az önök családpolitikájának lett az eredménye. Önöknek lehetősége lett volna már arra az elmúlt kilenc évben, hogy javítsanak ezen a helyzeten, de erre képtelenek voltak. Ezért is döntött úgy a Demokratikus Koalíció, hogy önálló hétpontos családvédelmi programot terjeszt az Országgyűlés elé, de önök ezt természetesen még arra sem méltatták, hogy egyáltalán itt törvényjavaslatként vitatkozhassunk róla. Ha önök komolyan gondolták volna a családpolitikát, akkor például most eltörölnék a rabszolgatörvényt, azt a rabszolgatörvényt, amely magyar családok tízezreit hajtja bele hétköznap akár a tízórás vagy a szombati munkavégzésbe. Önök azonban erre nemet mondtak. Meg kellett volna szüntetniük azt az állapotot, hogy magyar családokat kilakoltassanak az otthonaikból kisgyermekekkel. Hogyan vállaljanak magyar családok gyermekeket, ha önök a bankokat védik, ahelyett, hogy a magyar családokat és a magyar gyerekeket védenék? Önök még ahhoz is hozzájárulnak, és ez ugyancsak szégyen, gyalázat, hogy ezeket a nyomorultul járó családokat meg is fosztják a gyermekeiktől, elválasztják a gyermekeiktől. Ha önök komolyan gondolták volna a családtámogatást, akkor az otthonápolást munkaviszonynak ismernék el, önök azonban erre is képtelenek. [[11.40]] Ezenkívül hogyan vállaljon valaki több gyermeket, ha egy olyan országban él, ahol nincs megfelelő egészségügyi ellátás, ahol nincs már elég gyermekorvos? Nincs elég háziorvos? Hát hogyan vállaljon valaki gyereket? Úgy gondolják önök, hogy azért fognak gyermeket vállalni, hogy hátha lesz eggyel több ülés az autóban? Miért nem aszerint vállalnak családot, hogy mondjuk, lesz orvos, aki beadja a gyermeknek a védőoltást? Önök fordítva ülnek a lovon. Önök azt hiszik, hogy a gyermekvállalás pénzkérdés. Nem pénzkérdés érzelmi kérdés, biztonság kérdése! Önök egy háborús országot teremtettek az elmúlt 9 évben, ahonnan tömegével menekülnek el az emberek, és ebben a háborúban nem születnek meg a magyar gyermekek, és ez az önök bűne és felelőssége. Önöknek az oktatásra, az egészségügyre és a családpolitikára kellett volna több pénzt áldozni, de önök nem ezt tették. Nem olyan mértékben tették, ahogy ezt kellett volna. Önöknek fontosabb volt a stadionépítés, mint a bölcsődeépítés és az óvodaépítés. Önökre ráégett a saját családpolitikájuk kudarca, és erre nem lesz válasz soha az, hogy csalással milyen választási eredményeket értek el. Ettől még magyar gyermekek nem születnek meg. Minden statisztika arra bizonyíték, hogy az önök idején Magyarországon fogy a népesség, többen halnak és kevesebben születnek. Ez az Orbán-kormány bűne. A DK ezt a törvényjavaslatot nem fogja megszavazni. [[Szászfalvi László: Magad sem hiszed el, amit összevissza hazudsz!]]
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Boldog István képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Ház! Mindnyájan azért lettünk ideküldve, hogy olyan döntéseket hozzunk, amelyekkel biztosítani tudjuk azt, hogy a Kárpát-medencében ezer esztendő múlva is a magyar nemzet itt legyen. Sőt, nemcsak hogy itt legyen, hanem magyar szótól legyen hangos a Kárpát-medence, és a magyar nemzet legyen a legnagyobb nemzet a Kárpát-medencében. Sajnos úgy látom, nem mindnyájan így érzik ezt a képviselőtársaim közül. Gondolok itt Gréczy Zsolt képviselő úrra, aki, úgy látom, folytatná a Gyurcsány-kormány politikáját, amely megszorításoktól volt hangos.Gréczy úr, azért fölhívnám a figyelmét, hogy önök voltak azok, akik megszüntették az otthonteremtési törvényt 2002-ben, a választások után. Önök voltak azok, akik elvették a hároméves gyedet; önök voltak azok, akik óvodákat, bölcsődéket és iskolákat zártak be. Soha ne felejtse el az első hozzászólásom volt ebben a Házban, amikor elmondtam, és ezt a mai napig tartom, vissza lehet nézni, hogy ez így van -: a magyar történelem legnagyobb iskolabezárója Hiller István oktatási miniszter volt. Ez az önök kormánya alatt volt. [[Szászfalvi László: Ezek tények.]] Azt gondolom, mindnyájunknak az a kötelességünk, hogy minden olyan törvényt, ami arról szól [[Gréczy Zsolt: Hol a magyar gyermek?]] , hogy a magyar jövőt biztosítsuk, támogatnunk kell. Természetesen a kormánypártoknak nagyobb ebben a felelőssége, hiszen a költségvetésért mégis a kormány felel, és az ellenzék részéről lehet mindenféle szép törvényjavaslatot benyújtani, amikor nincs rá fedezet. Csak a kormány és a kormánypártok tudják biztosítani azt, hogy a fedezet meglegyen rá. Nem véletlen, hogy kértük az önök támogatását ezekhez a javaslatokhoz. Z. Kárpát Dániel képviselőtársam nagyon sajnálom, hogy kiment, mint ahogy sajnálom, hogy az MSZP-t és a Párbeszédet nem érdekli ez a vita, hiszen nincsenek is itt. Tehát ennyi a hozzáállásuk a magyar jövőhöz, a magyar családokhoz, hogy be se jöttek a vitára. Azért fölhívnám Z. Kárpát képviselő úr és a jobbikosok figyelmét arra, hogy ő itt elmondta nekünk, hogy mennyire támogatták a magyar határzárat, de az a helyzet, hogy az alaptörvény-módosítást, ami az egyik legfontosabb volt, még véletlenül sem szavazták meg, még véletlenül sem támogatták. Egyetlen képviselőjük nem akadt, aki meg akarta volna állítani az alaptörvény-módosítással az illegális bevándorlók kötelező betelepítését Magyarországra. Ez az önök történelmi bűne. Az már egy másik kérdés, hogy ma már nem az a Jobbik ül itt, aki akkor ült, ma már még annál is liberálisabb. És arra is fölhívnám a jobbikosok és az LMP figyelmét is, hogy az önök jelenlegi szövetségese, Gréczy Zsolt is és a DK is egészen mást mond, mint önök. És ha önök szövetségesek, akkor furcsa az, hogy önök támogatnak valamit, ők meg nem támogatnak. Akkor hogyan szövetségesek? Az a helyzet, hogy most önök meglátták a lehetőséget, hogy egy kicsit közelebb kerüljenek a választások közeledtével a választókhoz, ezért most egy népszerű törvényt támogatnak. Ez nagyon jó, és támogatom is ezt. De azt szeretném önöknek mondani, hogy a magyar családokat önöknek akkor is támogatni kell, amikor az illegális bevándorlás ellen kell föllépni. Mert bizony a magyar családoknak az illegális bevándorlás árt, és a magyar családok mellett akkor is lehetett volna tenni. Kérem képviselőtársaimat, hogy minden frakció, így Gréczy Zsoltnak is javaslom, mégiscsak támogassák ezt a törvényt. Mert az a helyzet, hogy az ő támogatásuk nélkül is el fogjuk azt érni, hogy ezt a törvényt elfogadjuk, és az önök támogatása nélkül is el fogjuk azt érni, hogy nem lesz európai egyesült államok, mert a magyar emberek nem akarnak európai egyesült államokat, bár önök azt akarnak, és a magyar emberek támogatásával el fogjuk azt érni, hogy sok magyar gyermek születik. Hiszen vidéken ez iránt a törvény iránt nagy az elvárás. Sokan várják már az én körzetemben is, hogy életbe lépjenek ezek az intézkedések, például a falusi CSOK, aminek segítségével lakásokat vásárolhatnak. A családtámogatási rendszer további bővítése fontos dolog a vidéknek, és a vidék segítségével Magyarország újra fejlődni fog, Magyarországon még több magyar gyermek fog születni, és ezer esztendő múlva is a magyar nemzet lesz a legnagyobb nemzet a Kárpát-medencében, még ha önök nem akarják is, és ezer esztendő múlva is a Kárpát-medence magyar szótól lesz hangos. Ezért kérem képviselőtársaimat, hogy szavazzák meg ezt a törvényt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Soltész Miklós államtitkár úrnak, a KDNP-képviselőcsoport képviselőjének. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tényleg megható sokszor, amikor a baloldal részéről általában családról beszélnek, pláne, amikor aggódnak a családokkal kapcsolatban, és az eddigi 8 évben eltelt intézkedéseket támadják, azokat akarják kétségbe vonni, illetve az újak bevezetését végképp nem tudják elfogadni. Mindezt teszik azok, akiknek a családpolitikája egyébként, ha szabad így mondani, egy dologra korlátozódott: Gyurcsány és Gyurcsányné mindennapi jólétének a biztosítására. [[Gréczy Zsolt: Sokkal több gyerek született.]] Képviselő Úr! Szeretném a DK képviselőjének, Gréczy Zsoltnak, illetve természetesen az egész baloldalnak a bűneit felolvasni, elmondani, hogy miket tettek önök kormányzásuk alatt, hogy tették tönkre azt a családpolitikát, ami végre szép lassan 2002-ig elindult fölfelé, és mindenképp egy kiszámítható jövőt biztosított a családoknak. Önök 2002 és 2010 között a következőket tették. Legyen szíves egy picit idefigyelni, mert az amnézia tényleg szörnyű dolog, de jó azért egy kicsit fölidézni azt, hogy mi történt az önök kormányzása alatt. Önök voltak azok, akik az otthonteremtési támogatást szétverték. Megjegyzem zárójelben, mielőtt teljesen megszüntették volna, itt ültek a baloldali szocialista és SZDSZ-es képviselők, akik még gyorsan fölvették az utolsó lehetőséget, majd belehajszolták a magyar embereket abba a devizahitel-konstrukcióba, aminek a következménye több százezer embernek a nehézségét, nyomorát és pusztulását jelentette. [[Gréczy Zsolt: Ti vezettétek be. Dr. Fónagy János: Más a lehetőség és más az erőltetés.]] Önök voltak azok, akik a családi adókedvezményt szinte teljesen megszüntették. Egyébként pont, akikről most beszélnek, az egy- és kétgyerekesektől vették el teljes mértékben, és pont, akikről önök beszélnek, a legszegényebb családoktól is elvették. Mi voltunk azok, akik visszahoztuk a családi adókedvezményt, amiben egyébként részesítjük a legszegényebb embereket azáltal…
Gréczy… Bocsásson meg, államtitkár úr! Elnézést, nem akarom megszakítani.Gréczy Képviselő Úr! Nem emlékeszem, hogy államtitkár úr, amikor ön beszélt, egy mondatot is mondott volna. Kérem, legyen szíves, ezt tartsa be! Köszönöm. Legyen kedves!
Köszönöm szépen, elnök úr. Önök voltak azok, akik a gyed és a gyes teljes vagy részleges megkurtítását bevezették, aminek nagyon súlyos következménye volt. Önök voltak azok, akik a kistelepüléseken bezárták az iskolákat. Ez olyan üzenet a legszegényebb és a legnehezebb helyzetben élő családoknak, hogy nincs értelme gyermeket vállalni, mert iskolád se lesz.Ezzel szemben, tisztelt képviselő úr, ha egy kicsit odafigyelt volna az elmúlt 8 évre, odafigyelne erre a törvényjavaslatra, akkor azt tapasztalhatta volna, hogy visszaállítottuk, sőt kibővítettük a korábbihoz képest is a családi adókedvezményt. Bölcsődéket, óvodákat, iskolákat hoztunk rendbe, illetve építettünk újjá. Lehet, hogy önt nem zavarják a számok: 50 százalékkal nőtt a házasságkötések száma. Lehet, hogy önt nem zavarja, de több mint 20 százalékkal csökkentek a válások. Lehet, hogy önt nem zavarja, hogy 1,25-ről 1,5-re ment föl a gyermekvállalási ráta. [[11.50]] Azt tudom, hogy önt nem is érdekli az, hogy az abortuszok száma pedig 25 százalékkal csökkent, mert ezt a baloldal végképp nem érti. Én egyet nem értek: hogy ezzel a társasággal a Jobbik paralel együtt akar működni, ezzel a társasággal, akik a családok ellenében tesznek és tettek a múltban is, és most is így nyilatkoznak, a Jobbik kart karba öltve végzi a politikáját. Egyre tudok csak következtetni: arra, hogy az önök jelenlegi családpolitikája nem más, mint az a migránspárti családpolitika, hogy Magyarországra minél több idegen népességet hozzanak be [[Gréczy Zsolt: Mondta Orbán Viktor 2001-ben!]] , és azzal fölhígítani azt a jelenlegi helyzetet, ami ma Magyarországon van. Ez az önök közös balos és szélsőjobbos családpolitikája. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Úr! Legyen szíves a tényeknek utánaolvasni! Legyen szíves megnézni azt, hogy nemzetközi szervezetek még néha baloldaliak is elismerik, hogy Magyarország családpolitikája igenis kiemelkedő, és nemcsak a régióban, hanem egész Európában. [[Gréczy Zsolt: Hol a magyar gyerek? Miért nem születik magyar gyerek?]] Ha egyszer ezeket fel tudnák fogni, ha egyszer talán ezt el tudnák ismerni, akkor nem ott tartanának nemcsak a közvélemény-kutatásokban, hanem a valóságban is , ahol most tartanak. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban. Gréczy Zsolt: Hol a magyar gyerek, Soltész úr? Miért nem születik magyar gyerek? Megbuktak!]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Képviselő úr, nem szeretnék önnel vitatkozni, vannak még néhányan, akik szeretnének felszólalni. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, az LMP képviselőcsoportjából. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Nagyon örülök, hogy maradt még két percünk, és sajnálom, hogy nem a témában kell hozzászólnom, hanem Boldog István képviselő úrnak szeretnék reagálni. Nem arra szeretnék reagálni, amit ön különböző ellenzéki pártokkal kapcsolatban elmondott, az szerintem szánalmas, tehát az, hogy egy ilyen téma kapcsán önök az ellenzéki pártokkal foglalkoznak, sok mindent megmutat az önök valódi nemzeti elkötelezettségéről. Képviselő úr, ön azt mondta, hogy azért küzdenek, hogy ezer év múlva is magyar szótól legyen hangos a Kárpát-medence. Én ezzel tökéletesen egyetértek, ez egy sorskérdés, mindannyian ezért dolgozunk. Képviselő úr, 2010 óta közel 600 ezer ember volt kénytelen elmenni ebből az országból. Családok ezrei szakadtak szét. És hogy ezek az emberek nem azért mentek el, hogy éppen munkát végezzenek, aztán hazajöjjenek, azt az támasztja alá, hogy már minden hatodik anyaországi magyar gyermek külföldön születik, tehát már külföldön vállalnak nagyon sokan gyereket. Én azt szeretném kérdezni a képviselőtársamtól: ki tudja-e mondani azt, hogy ez egy nemzeti tragédia? Vagy egyetért a kormánypárti képviselőtársaival, akik azt mondják, hogy ezzel semmi gond nincs, csak működik a közös munkaerőpiac? Vagy ön is megelégszik azzal, hogy vannak országok, ahonnan még többen vándoroltak el? Én ezt szeretném kérni öntől, hogy mondja el minden magyar embernek. Én pécsi vagyok, Pécsről tíz év alatt 13 ezren mentek el, és hozzáteszem, nem nyelvet tanulni mentek el; azért mentek el, mert nem kaptak munkalehetőséget egy alapvetően elhibázott gazdaságpolitika miatt. Én ezt szeretném kérni öntől, képviselőtársam, van még bőven ideje: ki tudja-e mondani, hogy nemzeti tragédia az, amit ez a kormány okozott, hogy a gazdaságpolitikájával 600 ezer embert üldözött el ebből az országból? Köszönöm.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Révész Máriusz képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Én annyit tudnék javasolni Gréczy képviselőtársamnak, hogy egy kicsit több szerénységgel kellene a kormányzásuk után hozzászólni. Ugyanis az a helyzet, hogy érdemes megvizsgálni az adatokat: 2010-ben értük el a termékenység szerint a demográfiai mélypontunkat, mert 1,29-re csökkent a termékenységi arányszám Magyarországon, ami soha nem volt ennyire alacsony, mint akkor. Azt kell mondanom, hogy körülbelül a 2000-es évekig a környékbeli országokkal hasonlóan mozgott a termékenységi arányszám, ekkor azonban jött a Gyurcsány-kormány, és egy nagyon súlyos ámokfutásba kezdett, és folyamatosan, évről évre ez a csökkenés megmutatkozott. Össze lehet persze hasonlítani, ahogy Gréczy képviselő úr teszi, az akkori születésszámot a mai születésszámokkal, ugyanakkor egy apró tény elkerüli Gréczy úr és az ellenzéki képviselőtársaim figyelmét: ma szülőképes korban sajnos több százezerrel kevesebb édesanya van, mint az ő kormányzásuk idején. Évről évre a szülőképes korban lévő édesanyák száma 30-40-50 ezerrel csökken, és az a helyzet, hogy… [[Gréczy Zsolt: És el is mennek külföldre!]] [[Gréczy Zsolt: És el is mennek külföldre!]] Parancsolsz? (Gréczy Zsolt: És el is mennek külföldre!) Évről évre az életkor előrehaladtával ennyivel csökken, ezt a képviselő úr is tudja, úgyhogy természetesen az az eredmény, hogy tudjuk tartani nagyon sokáig egyébként azt a születésszámot, ami az azt megelőző évben volt, úgy lehetséges, ha a termékenység, azaz az egy szülőre jutó vagy egy édesanyára jutó gyerekek száma növekszik. Sajnos, ez a növekedés kétségkívül nem elegendő, lehetne nagyobb mértékű, de azért az, hogy 1,5 fölé növekedett, majd most az utolsó időszakban valamennyit csökkent, azt mutatja, hogy pozitív irányba indultunk el, de látszik, hogy ez még nem elég, és most itt szeretnénk ezen az úton továbbmenni. Gréczy képviselő úr azt is bekiabálta itt, hogy a devizahitelt mi tettük lehetővé. Ebben a képviselő úrnak igaza volt [[Gréczy Zsolt: Na végre!]] de amikor mi kormányon voltunk, akkor devizahitelt nem vettek fel az emberek nagy arányban. És tudja, miért? [[Gréczy Zsolt: Mert éppen megbuktatok egy év múlva!]] Mert a piacon volt egy kedvezményes hitel gyermeket vállaló családoknak, és a devizahitel helyett az emberek felvették a kedvezményes hitelt [[Gréczy Zsolt: Egy év múlva megbuktatok, azért nem vették már föl!]] amit a mi kormányunk biztosított, de amikor önök kormányra kerültek, akkor megcsinálták azt a bűvészmutatványt, hogy a kedvezményes hitellehetőséget eltörölték [[Cseresnyés Péter: Így van!]] mivel a gazdaság gyakorlatilag szétesett, ezért a jegybanki alapkamatot az égbe emelték, és mindenki, aki lakáshoz szeretett volna jutni, egyetlen lehetőséget kapott, mégpedig felvették azt a devizahitelt, amibe önök belekergették a népet [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Így van! Gréczy Zsolt: Amit ti megcsináltatok!]] , amire önök biztatták. És az a helyzet [[Gréczy Zsolt közbeszól.]] [[Gréczy Zsolt közbeszól.]] , legyinthet, de ez, amit most elmondtam, tényszerűen így igaz. 10 százalék fölé emelték a jegybanki alapkamatot, eltörölték a kedvezményes hitelezési lehetőséget; a családoknak egyetlen lehetősége volt, hogy lakáshoz jussanak, ez az egyetlen lehetőség pedig az volt, hogy fel kellett venniük a devizahitelt (Gréczy Zsolt közbeszól.), és gyakorlatilag amikor beütött a 2008-as válság, akkor nagyon sok család azért nem tudta vállalni egyébként a későbbre halasztott gyermekeket, mert gyakorlatilag egy olyan adósságcsapdában találták magukat, amiből nem tudtak kitörni. Ebben a helyzetben vettük át mi 2010-ben a kormányzást, és az első időszak, az első két-három év azzal telt, hogy ezt az ámokfutást megpróbáljuk korrigálni, megpróbáljuk a devizahitelesek helyzetét rendezni. Úgy sikerült, ahogy sikerült. A költségvetésnek és a magyar bankoknak is ez egyébként rendkívül sok pénzébe került, és mondjuk ki őszintén, hogy ez egyenes arányban az önök felelőtlen gazdaságpolitikájának a következménye. Még az LMP-s képviselő úrnak, elnök úrnak is szeretnék reagálni. Bizonyos értelemben egyébként vitathatatlan, hogy nem jó, hogy ennyien mennek el Magyarországról dolgozni, ugyanakkor azt is hozzá kell tenni, képviselő úr, hogy ez a nyitott munkaerőpiacnak a következménye. Érdemes megnézni egyébként a különböző statisztikákat, hogy ez most a magyar kormányzásnak a következménye vagy a rendkívül jelentős bérkülönbségeknek a következménye, és bizony, ha megnézzük Lengyelországtól Szerbiáig, Romániától nézhetjük a balti országokig a statisztikákat, akkor azt kell mondani, hogy Magyarország ezekhez az országokhoz képest még egészen jól áll. De az az igazság, hogy mi reménykedünk, és a gazdaságpolitikánk és a családpolitikánk arról szól, hogy ezeknek az embereknek, ezeknek a gyerekeknek, fiataloknak, családoknak egy jelentős része vissza fog jönni Magyarországra, mégpedig azért fog visszajönni, mert szépen lassan egyre perspektivikusabb lesz a magyar gazdaság helyzete, egyre növekedni fog az életszínvonal. Ha tényleg elérjük azt a kormányzati célt, hogy a 2030-as évekre Magyarország az egyik olyan ország legyen Európában, ahol a legjobb élni, a legmagasabb életszínvonalat tudjuk nyújtani az embereknek, akkor, azt hiszem, ez a visszaáramlás fel fog gyorsulni, és évről évre egyre többen fognak visszajönni. És azért, hogy ezt el tudjuk érni, azt hiszem, az a családpolitikai programcsomag, amit beterjesztettünk most a parlament elé, egy nagyon fontos és határozott lépés. Nekem is vannak olyan ismerőseim, akik tőlem érdeklődtek, hogy mikor lesz elfogadva ez a csomag, ebben a pillanatban kinn élnek külföldön, de meg fogják fontolni e miatt a csomag miatt is, hogy visszatérjenek Magyarországra, hiszen azt érezni, hogy akik gyermeket vállalnak Magyarországon, a kormány teljes mellszélességgel mögöttük áll. Úgyhogy kérem a képviselőtársaimat, hogy ezt a javaslatot szavazzák meg. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[12.00]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, KDNP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Gréczy képviselő úr, a parlamenti jegyzőkönyv sok mindent elbír, de azért ez nem a Népszabadság, hogy ön azt hazudjon, amit csak akar itt a magyar választók füle hallatára. [[Gréczy Zsolt: Nem, a Magyar Idők!]] Az a helyzet, képviselő úr, én megértem, hogy ön szorult helyzetben van, hiszen egy családi vállalkozásnak dolgozik, ahol Gyurcsány Ferenc és Gyurcsány Ferencné vezeti ezt a családi vállalkozást [[Gréczy Zsolt: Nem is Lévai Anikó, Orbán Ráhel meg Tiborcz István!]] és önre rákényszerítik, hogy elfogadja ezt a felállást. Sajnálom, hogy nem ön lett például az európai parlamenti listavezető, de önöknek lenyomták a torkán azt, hogy Gyurcsány Ferenc feleségét kell támogatni. Ön kiadta a pártnak parancsba, hogy Gyurcsány Ferenc felesége szerepeljen minden politikusuk Facebook-oldalán, kiadta, hogy minden politikusuk róla beszéljen. Nyilvánvalóan ez önnek egy kellemetlen helyzet, ezt a frusztrációját itt éli ki a parlamentben, hogy hazugságokat állít, valótlanságokat állít a kormány családpolitikájáról. Nézzük meg, hogy 2010 előtt milyen állapotban volt az a gazdaság, amely mára, hogy összeszedte magát, lehetővé teszi azt, hogy ilyen intézkedéseket be tudjunk vezetni. Nézzük meg azt, hogy milyen munkanélküliségi ráta volt az önök idejében. Önök egymillió embert tettek munkanélkülivé [[Gréczy Zsolt: Utána elmentek 600 ezren!]] önök elvettek az emberektől egyhavi bért, önök megszüntették az otthonteremtési programokat, megszüntették a családi adórendszert, ráadásul az egy- és kétgyermekesekkel kezdték [[Gréczy Zsolt: Lakástakarék!]] , önök állandóan megszorítottak és az önök megszorításainak a célpontjában mindig a gyermeket nevelő családok álltak. Gyurcsány Ferenc és Gyurcsány Ferencné közösen az európai egyesült államokat akarja megvalósítani. Mit gondol, hogy a magyar családoknak ez mennyire lesz jó? Amikor Magyarország az Európai Unióban GDP-arányosan a legtöbbet költi a családtámogatásra, akkor egy európai egyesült államokban elvárnák tőlünk, hogy lecsökkentsük ezeket a családtámogatásokat, hogy megszüntessünk családtámogatásokat, és elvárnák azt, hogy ne éllovasok legyünk az Európai Unióban, hanem illeszkedjünk be az átlagba, és fogadjuk be a bevándorlókat, és inkább rájuk költsük ezeket az összegeket. Ez az önök terve. Nyilván láthattuk, hogy 2010 előtt mit csináltak, és hova vezetett ez az eredmény. Az LMP képviselőinek szeretném csak mondani, hogy önök kampányoltak a családi otthonteremtési kedvezmény eltörlésével, és az önök választási programjában szerepelt 24 százalékos személyijövedelemadó-kulcs. Nyilvánvalóan ez is abba az irányba mutat, hogy ha kiengednénk a kezünk közül az adómeghatározás jogát, és központi, brüsszeli adómeghatározás lenne, akkor ilyen magasabb adókulcsokkal kellene számolnia a magyar családoknak is. [[Gréczy Zsolt: Ha nem lenne 27 százalékos áfa!]] Én örülök, hogy most ezt a csomagot az LMP éppen támogatja; nyilván közelednek a választások, ők sem akarnak kimaradni a családvédelmi akcióterv sikereiből. Ez becsülendő, helyes, hogy megszavazzák ezt, de azért nézzük meg, hogy korábban is mivel kampányoltak, akár a CSOK eltörlésével, akár a magasabb adókulcsokkal. Én azt gondolom, fontos, hogy a magyar családok mellett szavazzanak ma a képviselők. Ma eldönthetik, hogy a magyar családok mellett vagy a magyar családok ellen szeretnének szavazni; azt gondolom, ez ma délután kiderül. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Keresztes Lóránt képviselő úrnak 30 másodperce van. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr, igyekszem beleférni. Méltányolni szeretném Révész Máriusz képviselő úr felszólalását: egy kormánypárti képviselő, aki elismerte, hogy az alacsony bérek miatt volt kénytelen 600 ezer ember elmenni az országból. Ezt az őszinteséget mindenképpen respektálni kell, erre szerintem még az Országgyűlés falai között nem volt példa. Nacsa képviselő úrnak is szeretnék reagálni, hogy ki mivel kampányolt. Magyar kormánytagok azzal kampányoltak, amikor befektetést ösztönöztek, hogy a magyar munkaerő nagyon olcsó és a munkavállalói érdekvédelem lehetősége rendkívül alacsony. Ezzel próbáltak befektetést ösztönözni, tehát a kiszolgáltatott, olcsó bérért dolgoztatott [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , nem a jól képzett magyar munkaerővel, és ezt bizonyítja, hogy nem oly rég megszavazták a rabszolgatörvényt, képviselőtársaim.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Selmeczi Gabriella képviselő asszonynak, Fidesz-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretnék reagálni ellenzéki képviselőtársaink hozzászólására. Először is, Gréczy Zsolt képviselőtársam, szerintem ön összekeverte az önök gazdaságpolitikáját a Fidesz gazdaságpolitikájával, a Fidesz-KDNP gazdaságpolitikájával. Mi kezdetektől fogva azt mondjuk, hogy bevándorlás, migráció, illegális bevándorlás helyett inkább foglalkozzunk a magyar gazdasággal [[Gréczy Zsolt: Ezt Orbán Viktor mondta, nem én.]] és a magyar családok támogatásával. Orbán Viktor 2012-ben alakított másodszorra kormányt, és 2012-től… [[Közbeszólások: 2010-ben.]] , 2010-től folyamatosan a magyar gazdaságot és a magyar családokat erősíti. Én emlékszem, hogy 2010-et követően, amikor nagyon kemény volt a helyzet, hiszen paraszthajszálra voltunk attól, hogy költségvetési katasztrófa álljon be, például voltak olyan törvények itt a parlament előtt, amelyek megadóztatták a bankokat, megadóztatták a multikat, ezt önök akkor nem szavazták meg, pedig milyen jó hatással járt, utána, emlékszem, Európa több országa is átvette ezeket a törvényeket. Aztán sorra jöttek azok a törvényjavaslatok, amelyek a családi adókedvezményt vezették be. Például olyan családok, akik nem tudták teljes mértékben az adókedvezményt, a gyermekek után járó adókedvezményt érvényesíteni az adók javára, ott aztán bevezettük, hogy a járulékok terhére is lehessen ezeket jóváírni. Úgy emlékszem, hogy önök ezt nem támogatták, nem szavazták meg ezeket a javaslatokat. Aztán folytathatnám a CSOK-kal, folytathatnám azokkal a költségvetésekkel, amelyek lehetővé tették a különböző béremeléseket, ezeket önök nem támogatták. Röviden szólva, most ott tartunk, a tavalyi évben már 4,9 százalékos volt a GDP emelkedése Magyarországon, idén pedig szintén 4 százalékos emelkedés várható. Sőt, gazdasági miniszter úr bejelentése alapján most már azt is tudhatjuk, hogy idén újra kétszámjegyű lesz, lehet a béremelkedés. Ezek mind azt bizonyítják, hogy Orbán Viktor kormánya, kormányai olyan gazdaságpolitikát és családvédelmi politikát folytatnak, amelyet önök nem támogatnak, amely abban gondolkodik, hogy jó legyen itt élni, lehessen itt boldogulni, értelme legyen gyermeket vállalni. Engedjék meg, mert itt kialakult egy vita arról, hogy mennyien hagyják el Magyarországot, nem vitatva azt, hogy nagyon sok teendőnk van még azon a területen, hogy a magyarok próbáljanak itthon boldogulni természetesen ebbe nem értem bele azt, amikor elmennek például diploma után külföldi tapasztalatot szerezni a fiatal munkavállalók , tehát visszatérve, sok teendő van még azért, hogy itt maradjanak a magyarok, és ne külföldön próbáljanak boldogulni. Egyébként ezt támasztja az is alá, hogy növekednek a bérek, egyre többször lehet arról hallani, hogy térnek haza magyar családok Nyugat-Európából, mert úgy vélik, hogy itthon is lehet boldogulni, és mégiscsak itthon vannak, itt élnek a szüleik, itt vannak a barátok, és térnek haza. Tehát egy felmérés, az ENSZ szerint tehát ez egy ENSZ-felmérés , ha megvizsgáljuk, hogy mekkora az a népesség, amelyik egy adott országban született, de jelenleg külföldön él, akkor jó képet kaphatunk az elvándorlási helyzetről. Az ENSZ szerint Közép-Európában Magyarországon a legkisebb a külföldön élők aránya, mondja az ENSZ. A szomszédos Romániában háromszor, Lengyelországban kétszer akkora a külföldön élők aránya a teljes lakossághoz képest, mint Magyarországon. Litvániában is meglehetősen nagy az elvándorlási arány, hiszen az országban született lakosság közel ötöde külföldön tartózkodik, és lehetne még hosszan az ENSZ felmérését elemezni. [[Gréczy Zsolt folyamatosan közbeszól. Az elnök csenget.]] Tisztelt Ellenzéki Képviselőtársam! Tisztelt Gréczy Zsolt! Egyébként nem mi, fideszesek vagy KDNP-sek voltunk, akik azt mondták, hogy el lehet menni külföldre. Gyurcsány Ferenc… kedves Gréczy Zsolt képviselőtársam, az önök vezére, Gyurcsány Ferenc, aki a kottát írja önöknek, ő mondta ezt. Higgye el, hogy nem volt jó hatással a Magyarországon élőkre! Köszönöm szépen. [[Gréczy Zsolt: 600 ezer magyar ment el az elmúlt nyolc évben, ezt ti csináltátok! Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Gréczy képviselő úr, nincs lehetősége külön vitát folytatni. Ezt máshol megteheti, bent az ülésteremben az ön időkerete lejárt. Most pedig megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Eredetileg nem terveztem a hozzászólásomat, de itt hallgatva a vita nagy részét, talán van arra lehetőség, hogy a fideszes képviselőktől, a kormánytagoktól kapjunk esetleg választ. Én azok közé a képviselők közé tartozom, akik azt gondolják, hogy helyes, ha a kormány foglalkozik a demográfiai kérdésekkel. 1980 óta probléma Magyarországon ez a kérdés, és szerintem az egy jó irány, ha egy kormányzat, egy parlament elkezd foglalkozni ezekkel a súlyos kérdésekkel. [[12.10]] Azt gondolom, hogy Gréczy képviselőtársamnak igaza van, bizony nagyon sokan elhagyták az országot, és akkor most tegyük itt félre egy pillanatra az okát, hogy miért tették ezek az emberek. Szerintem sokféle oka van egészen biztosan, és ebben szerintem komoly igazsága van a DK-s képviselőtársamnak; na de mégiscsak ez a helyzet is nehezíti a magyarországi családok helyzetét, nehezíti a gazdaság, a társadalom és sok minden más helyzetét Magyarországon. Tehát az, hogy demográfiai kérdésekről vitatkozunk ebben a Házban, az szerintem egy jó vita, az egy értelmes, hasznos vita ez az első állításom. A második az, hogy ha önök számára ez a kérdés ennyire fontos hozzáteszem: számunkra is ennyire fontos, de önöknél, úgy látom, hogy ez egy állandó jelző, csak az önök számára lehet ez fontos , akkor azt hadd kérdezzem meg, hogy ha ez egy ilyen nemzeti sorskérdés, amit osztunk mindahányan itt a teremben hogy ez egy nemzeti sorskérdés , akkor miért nem lehet ebben a kérdéskörben nemzeti konszenzust keresni. Miért nem lehet a parlamentben egyszer egy témában azt mondani a többség részéről, hogy hallgassuk meg az ellenzéki javaslatokat, induljunk ki abból, hogy az ellenzéki képviselő is jót akar a saját népének, akar javítani ezen a demográfiai helyzeten, ezért megpróbál hozzátenni valamit az önök javaslatához. Én azt hallgattam, vagy legalábbis az újságban azt olvastam, hogy Novák államtitkár asszony egy vitában azt mondta, hogy persze, maguk megszavazhatják a miénket, de minket nagyon nem érdekel az, hogy maguknak milyen javaslataik vannak, mi anélkül is keresztül fogjuk nyomni ezt a kérdést. És értsék meg, hogy amikor mondatok hangoznak el egy fontos államtitkár szájából, a Fidesz alelnökétől, akkor persze hogy az ellenzék is gondolkodik azon, hogy milyen célt szolgál akkor valójában ez a javaslat; hogy tényleg igaz-e az az őszinte aggódás, amiről önök beszélnek, hogy önöket csak a családok érdeklik. Vagy esetleg pártpolitikai kampányérdekek húzódnak meg amögött, amiről önök most itt, ebben a vitában is szóltak. Lassan elveszti a vita a valós tartalmi, szakmai jellegét, sokkal inkább átcsúszik egy ilyen pártpolitikai vitába, ahol a különböző törzsek elfoglalnak egy álláspontot, és aztán abból a lövészárokból senki nem akar kitekinteni, mert akkor adott esetben valami olyasmit csinál, amit előtte egyébként sohasem. Szerintem ez a kérdés pont az a kérdés, ahol félre kéne tenni a pártpolitikai csatározásokat. Itt végighallgattam a Jobbikot, végighallgattam az LMP-t, a DK-t, mindenkinek voltak és nekünk is vannak olyan javaslataink, amivel szerintem hatékonyabbá, jobbá lehetne tenni ezt az elképzelést, amit önök is itt képviseltek. Nekem személyesen három olyan dolog jutott eszembe itt a vita során, amit valószínűleg javaslatként többen is megfogalmaztak. Vannak azért sokan olyan családok Magyarországon, akiknek például nincsen házasságlevelük, mert valamiért nem gondolták fontosnak azt, hogy ők most ilyen jogi úton is összekössék az életüket, hanem élettársi viszonyban élnek. Lehet, hogy nem pontos számot mondok, bocsássák meg nekem, nem vagyok ennek a statisztikának a szakértője, de 40-42 százalékról beszélnek, hogy körülbelül ennyi család él ma élettársi kapcsolatban, nem házassági kapcsolatban. Szerintem rájuk is vonatkoznia kell sok minden javaslatnak. [[Dr. Rétvári Bence: Vonatkozik is!]] Értem, csak azt szeretném ezzel jelezni, hogy a család ma Magyarországon nemcsak azt jelenti, ha valaki házasságban él, hanem azt is, ha valaki élettársi viszonyban él. [[Dr. Rétvári Bence: Az Alaptörvényben is így van.]] Kettő: vannak a gyermeküket egyedül nevelők [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból]] , értem, de ez beletartozik ebbe a családmodellbe. Vagy akár az árva gyerekekről nem is beszélve, akik szintén olyan élethelyzetben vannak. Ha valakinek nehéz elindulni, akkor egy árva gyereknek egészen biztosan nehéz elindulnia az élete során, és még hangzottak el más olyan javaslatok, amik szerintem jobbá teszik, hasznosabbá, hatékonyabbá teszik ezeket a javaslatokat. Éppen ezért én igazából a vitának ahhoz a részéhez szerettem volna hozzájárulni, hogy ha ennyire fontos nemzeti sorskérdés márpedig az ez a kérdés, akkor miért nem tudja a fideszes többség átlépni ezt a törzsi határvonalat. Miért nem tudja azt mondani, hogy szimbolikusan is befogad az ellenzéktől különböző javaslatokat? Vagy adja be közösen ezt a javaslatot, ha lehet ilyet megfogalmazni, mert ezzel is szerintem azt üzennénk, hogy valóban itt nem 4 évre, nem 8-ra, hanem 10-20-ra kell hogy előre tervezzünk, hiszen a demográfusok szerint ennek a problémának a megoldása azért nagyon hosszú távon képzelhető csak el. A különböző statisztikai adatok is azt mutatják, hogy bizony ebben még nagyon hosszú út áll Magyarország előtt, hogy sikeresen tudja kezelni ezeket, a gyermekszületéssel kapcsolatos kérdéseket. Arról nem is beszélve, hogy ennek a demográfiai kérdésnek a másik végén az áll, hogy mennyien halnak meg Magyarországon, hiszen azzal is kellene foglalkozni, hogy milyen az egészségügyi rendszer. Hiszen az, hogy fogy-e a magyar lakosság vagy nem, az a megszületett gyermekektől függ, illetőleg az élethossztól is függ, hogy ki mikor, milyen élettartam után hal meg, az életminőségről nem is beszélve. Tehát valószínűleg, ha egy komplex programról beszélnénk, akkor egészen biztosan azzal is kellene foglalkoznunk, hogy ki hogyan, milyen módon és milyen hosszú ideig tudja az életét élni. Tehát én csak arra lennék kíváncsi, ha ebben tudnának tanácsot adni vagy választ adni, hogy miért nem lehet akkor ezt a kérdést kicsit nagyvonalúbban kezelni, és lehet, hogy én olyan javaslatokat tettem, amik már amúgy is szerepelnek ebben a javaslatban, akkor én elnézést kérek, de olyan szempontból viszont fontosnak tartanám ezt a kérdést, hogy az ellenzék ebben a kérdéskörben biztos, hogy nem rosszat akar. Ugyanaz a jó szándék vezérli őket, mint ami adott esetben önöket. De mivel semmit nem fogadnak be, ezért való igaz, hogy szerintem az az ellenzéki kritika is jogos, hogy önöknek más a célja ezzel, és sokkal inkább kampánycélokat szolgál ez a javaslatcsomag, mint azt az őszinte felvetést, amiről itt önök próbáltak beszélni az elmúlt időszakban. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Soltész Miklós államtitkár úrnak, a KDNP képviselőjének. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Hála istennek, úgy látom, hogy lenyugodott Gréczy Zsolt, és kiment a teremből. Mesterházy Attila képviselő úrnak szeretném jelezni, hogy egyrészt, amiket ön elmondott, a konszenzusra való törekvést meg minden hasonlókat, ezek nagyon szép szavak és jó dolgok, szükség is van erre, és hogy lássa a konszenzust bennünk, nagyrészt, amit ön kért és javasolt, azt már előre betettük a törvénybe. Csak érdemes, mielőtt felszólal az ember, elolvasni, hogy miről szól. Tehát a nagy része benne van.Viszont azért hadd tegyem hozzá önnek, hogy ezt a törvényt megelőzte egy olyan konzultáció, amit önök itt a parlamentben, az önök nem is biztos, hogy frakciótársa, de még az is lehet frakciótársa itt széttépett, darabokra tépte, bedobta; most már emlékszem: az az asszonyka, aki egyébként összevissza veri magát a tévészékházban, talán ő csinálta mindezt. [[Derültség a kormánypártok soraiból.]] És azt mondta, hogy ennek nincs értelme. Ehhez képest közel másfél millió ember visszaküldte a konzultációt, és azokat a javaslatokat, amelyeket most itt konszenzussal elfogadtunk ha szabad az ő szavával élni, tehát ezek szerint ön is olvasta mindezt , meg fogjuk szavazni néhány órán belül. De nagyon nehéz konszenzust teremteni a múltba visszatekintően, mert volt egy jó családpolitika, amit mindenki támogatott, és elfogadott, majd önök azzal kezdték, hogy először is a családi adókedvezményt szinte teljesen megszüntették, és ezzel azt üzenték a társadalomnak, főleg a szegényebb rétegeknek, hogy rendezkedjenek be segélyre, mert az sokkal jobb megoldás. Mekkora bűnt követtek el? most arról a hatalmas nagy munkanélküliségről, ami volt az önök kormányzása alatt, arról nem is beszélve. Megszüntették az otthonteremtési támogatást, jeleztük, hogy nagy baj lesz belőle. Mi lett? Belekergették az embereket a devizahitelekbe, több százezer embernek tették tönkre az életét. Így nagyon nehéz konszenzust teremteni, amikor szólunk. Szólunk, hogy a családpolitika hosszú távra, 10-15-20 évre kell hogy kiszámítható legyen a családoknak, mert akkor merik vállalni és felnevelni a gyermekeket. Önök a gyest, a gyedet is megrángatták, összevissza lejjebb vitték. Az üzenet mi volt a családoknak? Nem számíthatnak a gyermeknevelésnél a kormányra, az akkori baloldali kormányra. Tehát, tisztelt képviselő úr, minden rendben van, amit elmondott, mindez szép és jó, de ez baloldali rózsaszín léggömb, amikor azt mondják, hogy konszenzus legyen, de a másik oldalról: 1. nem ismerik, hogy mi van a törvényjavaslatban; 2. amikor kormányon vannak, akkor teljesen máshogy cselekszenek; 3. most, amikor ellenzékben vannak, egy teljesen más politikát követnek, az pedig nem más, mint hogy a családpolitika helyett migrációval töltik föl, akarják feltölteni ezt az országot. Köszönjük szépen, ebből a konszenzusból mi nem kérünk. Meg tudjuk szavazni mi magunk is ezt a törvényt, és az emberek, a választók majd el fogják dönteni, hogy ez a jó megoldás, avagy az, amit egyébként most nem Moszkva, hanem Brüsszel diktál önöknek. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Zsigmond Barna Pál képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport. [[12.20]]
Köszönöm a szót, elnök úr, csak nagyon röviden; a hét és fél órás általános vita után új elem nem nagyon került elő ebben a vitában sem. Mesterházy képviselő úr most úgy tesz, mintha konszenzusra törekedne, de valóban, képviselőtársa széttépte itt látványosan a nemzeti konzultációt. Az volt az a fórum, ahol az állampolgárok véleményét kérte a kormány, de a későbbiekben is itt, a hét és fél órás vitában is lehetett volna érdemi hozzászólásokat fűzni a kormány javaslatához.A DK hozzáállásán az ember már nem csodálkozik. Előálltak egy 7+1 pontos fércművel, de ez nem valódi program, hiszen egész másról szól. A DK a hagyományokhoz híven megint szembeállította a magyart a magyarral, nem a megoldást keresik, hanem kiemelnek egy részletet, azt felnagyítják, azt cikizik, és ugyan próbálják nevetségessé tenni a társadalom szemében, de ezt már megszoktuk a DK-tól, hogy nem tud érdemi javaslattal jönni a magyar családok érdekében. Ami a kivándorlást illeti, Keresztes képviselő úr, látványosan 600 ezer emberről, vagy nem tudom, milyen tömegről vizionál. Ha összehasonlításban megnézzük, Magyarországról mentek el a legkevesebben dolgozni, ahogy erre a statisztikákat is hozta képviselőtársam. Tehát mindenképpen megállapítható, hogy a környező országokból sokkal többen mentek el Nyugat-Európába dolgozni. Az elmúlt években látványosan emelkedett az átlagfizetés, és sokkal több ember tud dolgozni, mint tíz évvel ezelőtt. Ez mindenképpen egy fontos körülmény. Ha megnézzük a családtámogatási rendszert, pontosan ebben is tud egy hozzáadott értéket képviselni. Ha összeadjuk a rezsit, összeadjuk az oktatást, az étkezést, a családtámogatási rendszer elemeit, akkor egy család számára az élet sokkal jobb körülményeket tud biztosítani itthon. Ma már munkát tud találni, és a családtámogatási rendszer pont a fiatal, gyermeket vállaló családok számára teszi lehetővé azt, hogy életet kezdjenek itt, Magyarországon, egyenlő feltételekkel, mint Nyugat-Európában, ahol drágák a szolgáltatások árai, nagyon drága a lakhatás, fizetni kell az egészségügyért, fizetni kell az oktatásért. Ha ezt összetesszük, a csomagnak ebben is van nagyon jelentős hatása, hogy a fiatal családoknak a visszatérést teszi lehetővé. A legfontosabb az egész vitában nem a pénzügyi támogatás, mert lehet itt méricskélni, hogy ki mennyit ad, az Orbán-kormány, ha folyamatában nézzük a negyedik kormányt, mindig többet adott, és most egy új, látványos elemmel gazdagodik a családtámogatás. De a legfontosabb, hogy beszélünk a családról, megint divatba jön a család, divatba jön a gyermekvállalás, és végre jó családosnak lenni, végre jó nagycsaládosnak lenni. Köszönöm szépen. Kérem az önök támogatását a jogszabályhoz. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Már legalább akkor valami vitát ebben én is tudtam generálni. Nézzék, a nemzeti konzultáció egy manipuláció, tehát szerintem helyesen tette a képviselőtársam, hogy ezt széttépte, mert igazából csak feleslegesen dobják ki az adófizetői forintokat erre. A másik, hogy igen, valóban van különbség a mi megközelítésünk, családpolitikai, baloldali megközelítésünk és az önökéi között, nevezetesen: mi minden magyar családnak akarunk segíteni, önök pedig sokszor sok javaslatukkal csak a kiváltságos keveseknek, vagy éppen a saját családjuknak, ami egészen biztosan érthető az önök részéről. A harmadik kérdés a migráció. Ezt most már sokadszor halljuk itt, ebben a parlamentben, hogy ez a varázsszó a kampányban, ezt én értem, hogy az ellenzék migránspárti. Ezt mindig visszautasítjuk, senki nem akar semmilyen illegális migrációt. Senki nem annak örülne, ha migrációval oldanánk meg a demográfiai problémákat. Az lenne a legjobb természetesen, ha ezt magyar családok tudnák megoldani. Ebben szerintem egyáltalán nincs vita. Kérem, hogy ezt a hazugságot, bár tudom, hogy pusztába kiáltott szó, de mégis vegyék már le a napirendről, hiszen ilyen értelemben ezzel úgy vádolják az ellenzéket, amiben semmilyen igazság nincsen. Az is egy fura dolog, hogy mindig összehasonlítják a 2008-10 közötti időszakot a mostani időszakkal, hiszen akkor egy gazdasági világválság volt, most pedig konjunktúra van. Ilyen értelemben nehéz az akkori helyzetet akár munkahelyteremtés, akár más szempontjából összehasonlítani, de ha tudják, ezek ennyire egyetértenek ebben, hogy akkor rossz volt, és most önök mindent megértenek, akkor például a kilakoltatásokat a kisgyermekes családoknál miért nem függesztik fel azonnal, ha már a devizahitelezés szóba került. Akkor miért nem csinálják azt, hogy akinek gyermeke van, azt nem lehet kilakoltatni Magyarországon? Akkor ez egy nagyon egyértelmű jelzés lenne adott esetben szerintem mindenki számára; illetőleg az is, ha felmondanák az EBRD-vel megkötött megállapodásokat, kormánymegállapodást, ami a bankoknak garantálja a profitot. Ez viszont azt jelenti, hogy önök a magyar családok helyett egyébként a bankok oldalára álltak ebben a kérdésben. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Köszönöm a figyelmet, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Révész Máriusz képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Egy dologban kétségkívül egyetértek Mesterházy Attilával: akkor jó egy országban a családpolitika, ha az hosszú távon kiszámítható, ezzel nyújt kellő biztonságot a családoknak. Sajnos az elmúlt évtizedekben ezt nem sikerült fenntartani.Az az igazság, hogy Mesterházy Attila mondja azt, hogy az ellenzék nem akar rosszat a családoknak, és ezt el kellene hinnünk, csak az a helyzet, képviselő úr, hogy vannak tapasztalataink. Az a mondata is nagyon fontos volt, hogy 1980 óta Magyarországon népesedési problémák vannak, és meg kell nézni, hogy amikor kormányon voltak, akkor ebben az időszakban mi történt. Kezdődött azzal, hogy a Horn-kormány nagyon súlyos megszorításokat vezetett be, aminek az egyik legnagyobb vesztesei a családok voltak. A termékenységi ráta a Horn-kormány idején bicsaklott meg először, akkor ment lényegesen, mondjuk, a cseh, a lengyel és a többi adat alá. Aztán amikor 2002-ben elvesztettük a választást, és önök újra kormányra jutottak, akkor nem tanultak ebből, újra első körben a családi támogatásokat kaszálták el; miközben egyébként ön mondta, hogy 1980 óta népesedési problémák voltak, az önök kormányzása nem vett erről tudomást. Ugye, mondta, hogy gazdasági válság volt: csak jelzem, hogy 2006-ban, két évvel a gazdasági válság előtt 9,3 százalékos költségvetési hiányt hoztak össze, 9,3-at. Ezt úgy sikerült összehozni, hogy a családok gyakorlatilag semmit nem kaptak, a családoktól mindent elvettek, miközben ilyen hatalmas költségvetési hiány volt. Még egyszer mondom, hogy két évvel voltunk a választás előtt. Valóban, képviselő úr, nagyon jelentős szemléletbeli különbség van a családpolitikánkban. Mi azt mondtuk, hogy azokat a családokat kívánjuk elsősorban támogatni, akik munkából kívánják a gyermekeiket felnevelni. Nagyon sokáig mondták, hogy ez a családok egy részét kirekeszti a támogatásokból, azonban ha most megnézi a statisztikákat, gyakorlatilag ma mindenki tud dolgozni Magyarországon, és mindenki, aki dolgozik, még ha csak közmunkás is, annak a családtámogatása egyébként sokszorosára növekedett a 2010 előtti időszakhoz képest. Ha megnézi a statisztikákat, a szegénységi mutatók tekintetében különböző statisztikai adatok vannak. Például a súlyos anyagi deprivációs ráta 2010-hez képest 56 százalékkal alacsonyabb, sokkal-sokkal kevesebb ember él szegénységben, és a legnagyobb mértékben a szegénység éppen a többgyermekes családok esetében csökkent, képviselő úr. Úgyhogy én azt hiszem, az az állítás, amit itt önök folyamatosan mantráznak, hogy a családpolitikánk a társadalom kisebbségének jó, az egész egyszerűen az Eurostat adatai szerint nem igaz. Az a családtámogatási rendszer, amit működtetünk, a családok elsöprő többségének jó, a legszegényebb családoknak is, hiszen nagyon nagy mértékben csökkent a szegénységi mutató a többgyerekes családok esetében. Azt hiszem, képviselő úr, ha ezen az úton továbbmegyünk, ezt a törvényt elfogadja a parlament, akkor ez a helyzet még tovább fog javulni. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Soltész Miklós államtitkár úrnak, a KDNP-képviselőcsoport részéről. Parancsoljon, képviselő úr, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm szépen az előterjesztőknek, és azoknak is, akik részt vettek ebben a hatalmas nagy munkában, amivel ezt a törvényjavaslatot beterjeszthettük, és néhány héten, hónapon belül az eredményeit most már a családok is érzékelhetik.Nagyon sok olyan családszervezet volt, nagyon sok olyan demográfus volt, nagyon sok olyan civil szervezet volt, amelyek valóban az országért tevékenykednek, valóban az országért akarnak tenni, nem pedig külhoni és főleg brüsszeli érdekeket akarnak szolgálni. Éppen ezért ezt a döntést, amelyet a kormány idehozott most a parlament elé, teljesen természetesen a Fidesz és a KDNP támogatni fogja. Másrészt pedig elválik az, hogy az ellenzék részéről kik azok, akik átérzik a magyar családok helyzetét, kik azok, akik szükségesnek és fontosnak tartják ennek a törvényjavaslatnak a támogatását, avagy pedig ugyanazt a baloldali politikát viszik tovább, amit akár a szocialisták, az LMP és a többiek csinálnak, amit a kormányzásuk alatt tettek. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem képviselőtársaimat, hogy a megmaradt időkeret terhére kíván-e még valaki felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom.Megkérdezem államtitkár urat. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, hogy válaszolni kíván a vitában elhangzottakra. Emlékeztetem államtitkár urat, hogy 5 perc időkeret áll rendelkezésére. Öné a szó, államtitkár úr. [[12.30]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Azt hiszem, itt a zárszóban érdemes leszögeznünk, hogy a Párbeszéd, Karácsony Gergely pártja a teljes vitában, most is az előző vitaszakaszokban és itt a parlamentben nulla perc nulla másodpercet szólt hozzá a vitához. A családvédelmi akcióterv, talán az idei év egyik legfontosabb országgyűlési jogalkotási feladata, nem érte el a Párbeszéd ingerküszöbét, bizonyára egyeztetnek az MSZP-vel az EP-s listahelyekről, és ez leköti minden energiájukat. Karácsony Gergelynek és pártjának egy perc egy másodpercig sem volt fontos, hogy itt a vitában részt vegyen, teljesen végig távol maradtak ettől.Sok ellenzéki képviselő vetette fel azt, hogy szeretné ilyen-olyan javaslatokkal jobbá tenni a parlament előtt fekvő javaslatot. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Ez a javaslat a nemzeti konzultációban kialakult irányok szerinti szöveg, 1,4 millió ember határozta meg ennek a mostani törvényjavaslatnak az irányait, és önök az utolsó pillanatban, az emberek döntését valamelyest figyelmen kívül hagyva, különböző javaslatokkal állnak elő. Tisztelt képviselő hölgyek és urak, talán a nemzeti konzultációs íveket nem széttépni kellett volna, hanem érdemben foglalkozni ezzel a kérdéssel, és nem csak akkor, amikor kiderült, hogy kimagaslóan magas támogatása van ennek. Úgy gondolom, minden demokratikusan gondolkozó képviselő számára a legfontosabb betartani, végrehajtani azt, amire az emberek nekünk akár egy konzultációban is iránymutatást adnak, nem pedig átírni, módosítani. Azt hiszem, sokakat megmosolyogtatott az az ellenzéki felvetés, hogy a gazdasági tendenciák megfordítása lenne az, ami a családokat ösztönözné, miközben egy év alatt átlagosan több mint 10 százalékos béremelést látunk; amikor a GDP-emelkedés mértéke valahol 4 és 5 százalék között mozog, ami jóval magasabb, mint az európai uniós átlag, vagy még annál is jóval magasabb, mint a pár tized százalékos német növekedés. Azt hiszem, senki sem szeretné, ha megfordulna ez, és a magyar emberek, a magyar családok elkezdenének elszegényedni. Az is furcsa volt, amikor azt mondták, hogy legyen nemzeti ügy, majd elkezdtek stadionozni ezen kérdés kapcsán. Azt mondják önök, csak a jómódúaknak jó, ezt nagyon sokszor mondják a Fidesz-KDNP családpolitikájára. Ezeknek a támogatásoknak a többségét igénybe lehet venni, ha a szülők közül az egyik szülőnek van munkaviszonya. Önök szerint ez a jómódúság, ha a szülők közül az egyik szülő munkaviszonnyal rendelkezik? Tisztelt képviselő hölgyek és urak, arra törekszünk, hogy nemcsak a gyermekvállalást ösztönözzük, hanem a gyermeket fel is kell nevelni, és a gyermek felneveléséhez is támogatást nyújtunk. Ezért fontos, és az emberek is ezt mondták, 90 százalék fölött, hogy a családtámogatásoknak azt a részét emeljük, amelyik munkavállaláshoz kötött. Aki ezzel ellentétes javaslatot nyújtott be, márpedig van ilyen ellenzéki javaslat, az az emberek több mint 90 százalékának az akaratával megy szembe. Az lenne önöknek csak a jómódúakat segítő javaslat, ha egy négygyermekes családanya élete végéig nem fizet személyi jövedelemadót? Az önök szerint az eddigi elfogadott, a korábbi javaslatok, már elfogadott törvények közül csak a jómódúaknak kedvez, hogy mondjuk, 130 ezer család sem adót, sem járulékot nem fizet, mert az átlagos jövedelmük mellett ki tudják használni a gyermekek után járó adó- és járulékkedvezményt? Önök szerint csak a jómódúaknak kedvez, ha valaki adott esetben a második gyermek születésénél egymillió forintot leírhat a jelzáloghiteléből, és a harmadik gyermeknél pedig négymillió forintot kifizet helyette az állam? Ez önök szerint csak a jómódúaknak kedvez? Azt is elmondanám, tisztelt képviselő hölgyek és urak, arról már itt hangzott el cáfolat, hogy magas vagy nem magas a magyar külföldi munkavállalás szintje, de egy legutóbbi francia felmérés szerint a francia fiatalok több mint 70 százaléka külföldre menne dolgozni, ha ott jobb fizetési ajánlatot kap vagy jobb az ország éghajlata. Ehhez képest, azt hiszem, mi még igencsak büszkék lehetünk a magyar fiatalokra. Azt mondták az ellenzéki képviselők, hogy többet kellett volna fordítani az elmúlt időszakban oktatásra, egészségügyre és családtámogatásokra. Oktatásra 606 milliárd forinttal fordítunk többet, mint amit önök tettek, egészségügyre 647 milliárd forinttal fordítunk többet, mint amit önök tettek, a családokra pedig több mint 1000 milliárd forinttal fordítunk többet, mint amennyit önök fordítottak. Nem nagyon találnak Európában még egy olyan országot, amely a nemzeti össztermékének ekkora arányát, ilyen magas részét, több mint 4,5 százalékát a családok támogatására, a magyar családok támogatására fordítja. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Európában nincs olyan ország, ahogy azt a bevezetőmben is mondtam, ahol többen születnének, mint ahányan meghalnak. Európa más országai, a Lajtától nyugatra, erre csak és kizárólag a migrációt gondolják orvosságként, gyógyírként. Mi Magyarországon be szeretnénk bizonyítani ennek az ellenkezőjét, mint ahogy sok másik kérdésben is megtettük már az elmúlt nyolc-kilenc esztendőben. Mi azért támogatjuk a családokat, hogy ezt a negatív európai tendenciát meg tudjuk fordítani úgy, hogy közben a nemzeti önrendelkezésünket és a keresztény kultúránkat is meg tudjuk őrizni. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a mai ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az idegenrendészeti szervvel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/3622. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Ovádi Péter képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. március 28-án tartott ülésén megtárgyalta az idegenrendészeti szervvel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/3622. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 5 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta.Engedjék meg, hogy röviden ismertessem az előttünk fekvő törvényjavaslat leglényegesebb pontjait! A 2015-ös migrációs hullám óta Európai Unió-szerte jelentősen megnövekedett a menekültügyi és idegenrendészeti eljárás alá vont személyekkel kapcsolatos közbiztonsági és közrendvédelmi kockázat. Az illegális migráció megállítása érdekében Magyarország már számos intézkedést tett: létrehozta a hármas védelmet, vagy például elfogadott egy olyan jogszabályt is, amely büntethetővé teszi az illegális migráció szervezését. Ezekre az új kihívásokra reagál a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal átszervezése is. A Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal közigazgatási és rendészeti jellegű feladatokat is ellát, napjainkban azonban a menekültügyi és az idegenrendészeti feladatok már meghaladják az általános közigazgatási jogköröket. Az átalakulás következtében a hivatal saját jogán tud majd megtenni olyan jellegű intézkedéseket, amelyeket eddig csak külön rendőri beavatkozással tudott végrehajtani. A hivatal rendvédelmi szervként az ellenőrzési tevékenysége során olyan intézkedések alkalmazására is jogosulttá válik, amelyek hatékonyabb fellépést tesznek lehetővé. A törvényjavaslat azt a célt szolgálja, hogy a jelentkező közbiztonsági kockázatok már a menekültügyi és idegenrendészeti feladatok ellátása során hatékonyabban kerülhessenek beazonosításra és kiszűrésre. E cél megvalósítása érdekében 2019. július 1-jétől a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal rendőri szervként működne tovább. A változásból kifolyólag a foglalkoztatottak egy részének kormányzati szolgálati jogviszonya hivatásos szolgálati jogviszonnyá alakul át. Az összegző módosító javaslatban számos jogtechnikai és nyelvtani pontosítással találkozhatunk. Ezen pontosításokon túlmenően, a 2019. február 1-jétől bevezetett rendvédelmi igazgatási szolgálati jogviszony jogintézményére tekintettel indokolt kiegészíteni azt a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvénybe beillesztésre kerülő szabályozást, amely a munkáltató Hszt. hatálya alá kerülése esetén történő jogviszonyváltás szabályát rögzíti. Eddig csak a hivatásos szolgálati jogviszonnyá váló munkakörökről volt abban szó, de szükséges, hogy a rendvédelmi igazgatási alkalmazotti munkakörökre is kiterjedjen a szabályrendszer. A módosítás továbbá megteremti a lehetőséget a hivatásos szolgálati beosztássá alakuló munkakörök vonatkozásában a hivatásos szolgálatot vállaló, de az egészségi, pszichikai vagy fizikai feltételnek meg nem felelő kormánytisztviselők részére a rendvédelmi igazgatási szolgálati jogviszonyba helyezésére. Így esetükben a felmentés helyett hozzájárulásukkal lehetőség lesz rendvédelmi igazgatási szolgálati jogviszonyban történő továbbfoglalkoztatásra is. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előbbiekben elhangzottakra figyelemmel megállapíthatjuk, hogy számos pozitív változást magában foglaló törvényjavaslat-csomagról beszélhetünk. Ezért kérem szíves támogatásukat a törvényjavaslat elfogadásához. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Kontrát Károly államtitkár urat, hogy a napirendi pont előterjesztőjeként a napirendi pont tárgyalásának e szakaszában kíván-e szólni. [[Kontrát Károly jelzésére:]] Igen. [[12.40]] Tájékoztatom államtitkár urat, hogy összesen 10 perces időkeret áll rendelkezésre a felszólalás, valamint az esetleges zárszó elmondására. Öné a szó, államtitkár úr.
Nagy tisztelettel köszönöm elnök úrnak a tájékoztatást, és bejelentem, hogy a hozzászólásomat a vitát követően fogom megtenni. Köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Honvédelmi és rendészeti bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. A vita során kétperces felszólalásra nincs lehetőség. Tisztelt Képviselőtársaim! Megadom a szót Simon Miklós képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Az idegenrendészeti szervvel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/3622. törvényjavaslat a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal rendészeti szervvé történő átalakítását célozza. Jelenleg a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal közigazgatási és rendészeti jellegű feladatokat is ellát. Korábban a közigazgatási feladatok ellátása volt túlsúlyban, azonban napjainkban a menekültügyi és idegenrendészeti feladatok meghaladják az általános közigazgatási feladatokat. A törvényjavaslat a hivatalt rendvédelmi szervvé alakítja. Ilyenformán rendőri intézkedésre is jogosulttá válik, ami az ügyek intézésének a hatékonyságát célozza. A bizottsági módosító indítvány azért vált szükségessé, hogy a szóban forgó T/3622. számú javaslatot kompatibilissé tegye az időközben megalkotott és 2018. XII. 20-án hatályba lépett CXV., a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló törvénnyel, amely többek között bevezette a rendvédelmi szolgálati jogviszonyt. A Honvédelmi bizottság 2019. február 28-án egyhangúlag támogatta a módosító indítványt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem képviselőtársaimat, kíván-e még valaki az adott napirend keretében felszólalni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A jelen törvényjavaslathoz benyújtott módosító javaslatok elfogadása a törvényjavaslat 2018. novemberi benyújtását követően hatályba lépett jogszabályváltozás miatt szükséges, és ezúton is köszönöm a bizottságok támogatását és a vitában felszólaló képviselőtársaim támogatását a törvényjavaslat elfogadását illetően.A 2019. február 1-jétől bevezetett rendvédelmi igazgatási szolgálati jogviszony jogintézményére tekintettel, más rendvédelmi szerveknél történt változás mintájára megváltozik az idegenrendészeti szerv állományának összetétele is. Az idegenrendészeti szerv személyi állományát a hivatásos állomány mellett rendvédelmi igazgatási alkalmazott és a munkavállalói állomány fogja képezni. Tisztelt Országgyűlés! Lényeges kiemelni, hogy az átalakulás nem automatikus, minden egyes esetben a foglalkoztatott mérlegelheti, hogy vállalja-e a rendvédelmi igazgatási szolgálati jogviszony létesítését, a hozzájárulás szükségességét a módosító javaslat garanciális szabályként rögzíti. A módosítás nyomán lehetővé válik az alkalmassági követelményt önhibáján kívül nem teljesítő foglalkoztatottak esetében a továbbfoglalkoztatás, beleegyezésükkel rendvédelmi igazgatási alkalmazotti jogviszonyban. További módosító javaslatként került benyújtásra az a javaslat is, amely értelmében a meglévő személyi állomány 2018. évi esetlegesen megmaradt szabadságainak megváltására kerülhet sor. A törvényjavaslatot érintő további módosítások átvezetik a normaszövegen a szükségessé vált apróbb nyelvhelyességi, illetve jogtechnikai jellegű pontosításokat. A törvényjavaslat elfogadása megfelelően biztosítaná Magyarországon a menekültügyi és idegenrendészeti feladatok jövőbeni hatékonyabb ellátását, így összességében Magyarország és a magyar emberek biztonságát egyaránt szolgálja a javaslat elfogadása. Mindezekkel tekintettel kérem a tisztelt Országgyűlést, a törvényjavaslatot és az ahhoz benyújtott összegző módosító javaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm támogatásukat és megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a mai ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a mezőgazdasági termékpiacok szervezésének egyes kérdéseiről, a termelői és szakmaközi szervezetekről szóló 2015. évi XCVII. törvény módosításáról, valamint a nemzeti földügyi központ létrehozásával összefüggő egyes törvénymódosításokról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/5238. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Fazekas Sándor képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. március 28-án tartott ülésén megtárgyalta a mezőgazdasági termékpiacok szervezésének egyes kérdéseiről, a termelői és a szakmaközi szervezetekről szóló 2015. évi XLVII. törvény 97. §-ának módosításáról, valamint a nemzeti földügyi központ létrehozásával összefüggő egyes törvénymódosításokról szóló T/5238. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 28 igen szavazattal, 2 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő javaslat két módosító elemet tartalmaz. A földügyi feladatok hatékonyabb ellátása érdekében rendelkezik bizonyos szervezeti változások elvégzéséről. Ezek egyik jelentős eleme a nemzeti földügyi központ létrehozatala. A Nemzeti Földalapkezelő Szervezet, a Nemzeti Kataszteri Program Nonprofit Kft. és a fővárosi kormányhivatal meghatározott egységeinek összevonásával jöhet létre az új szervezet, amelynek az osztatlan közös tulajdoni viszonyok megszüntetése és a birtokrendezési feladatok ellátása is a hatáskörébe fog kerülni. A törvényjavaslat másik módosító eleme egy sok éve folyamatosan felmerülő problémára kínál megoldást. A javaslat elfogadásával a meggy- és az almatermesztőkkel többet nem fordulhatna elő, hogy az adásvételek alkalmával méltatlan helyzetbe kerüljenek. Ugyanis a szerződéskötési előírások bevezetésével, azzal, hogy a feldolgozóüzemeknek a termelő partnereik számára előre felvásárlási ajánlatot kell tenniük, a gyümölcstermesztők helyzete kiszámíthatóbbá válik. Mindezek mellett, tekintettel a kis mennyiségű gyümölcsöt feldolgozó szervezetekre, meghatározásra kerül egy mennyiségi korlát, amely alatt ezen szervezetek mentesülnének az előzetes szerződéskötések alkalmazása alól. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előbb elmondottakra tekintettel kérem szíves támogatásukat a törvényjavaslat elfogadásához. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Farkas Sándor miniszterhelyettes urat, a vita e szakaszában vagy később kíván reagálni. [[Jelzésre:]] Később kíván reagálni, jelzi államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Mezőgazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Magyar Zoltán képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Államtitkár Úr! Nagyon sok pozitív elemet is tartalmaz ez a jogszabálytervezet, ezt már elmondtuk bizottsági ülésen, illetve a parlamenti vita során is, de azért lássuk be, hogy nem valószínű, hogy eléri azt a célt, amit itt az indoklásban megfogalmaztak, és ami egyébként valós problémákra igyekszik utalni. [[12.50]] Arra gondolok, hogy mivel nem fogadták el a módosító indítványainkat, így gyakorlatilag konkrétumoktól mentes lesz sok tekintetben ez a törvénymódosítás, így könnyen előfordulhat az a helyzet, amit a szőlő esetében már megtapasztalhattunk a tavalyi évben. Ott már történt egy módosítás, amely szerződéses jogviszonyra kényszeríti a feleket, ami első hallásra lehet helyes is, de a végeredmény mégis az lett, hogy a szőlősgazdák rosszabbul jártak, mint ezen szerződéses jogviszony nélkül a korábbi években, pedig ez aztán már rekordközeli állapot, hogy még annál is rosszabbul lehet járni. Tehát jó lett volna, ha több konkrétumot tartalmaz a jogszabály, és akkor bátrabban ki mernénk jelenteni azt, hogy mondjuk, alma és meggy esetében valóban megoldották ezzel a törvénymódosítással az évről évre visszatérő, gazdákat érintő gondokat. Annak örülök, hogy a Mezőgazdasági bizottság módosító indítványa immár kezeli a pálinkások kérését, és ilyen módon a jogszabály már úgy kerül elfogadásra, hogy nem lehetetleníti el a hazai szeszfőzdék működését. Ezt az utólagos módosítást támogatjuk, és ezzel így végül értelmét is vesztette a mi korábbi ezen tárgyú módosító javaslatunk. Ha nem is azt fogadták el, ezt már megszoktuk önöktől, legalább saját logóval be tudták vinni ezt a módosítást. Ami szomorú, az inkább az, hogy a Nemzeti Földügyi Központ létrehozásával nemcsak az a dolog indul el, hogy talán végre az osztatlan közös tulajdonok problémakörére pontot tesznek és megkezdik az országos szintű felszámolásukat, hanem egyfajta olyan üzenete is van, hogy a Nemzeti Földalapkezelőnek gyakorlatilag nem maradt értelme, hiszen elprivatizálták az állami földek döntő részét. Ez nekünk egy nagyon régóta és folyamatosan visszatérő problémánk, hiszen pont önöktől nem vártuk ezt, akik a 2010-es választási kampányban, sőt még az azt követő két évben is folyamatosan azt hangoztatták, hogy a magyar államnak a vidéken egy komolyabb agrárpolitikára, egy komolyabb jelenlétre van szüksége, és ehhez elengedhetetlen eszköz az állami föld. Teljes mértékben egyetértettünk ezzel, az akkor még vállalt véleményükkel. Ezzel szemben a szomorú valóság az lett, hogy gyakorlatilag a teljes magyar nemzeti földvagyonkincset elprivatizálták. Sajnálom, hogy eljutottunk idáig, és a Nemzeti Földügyi Központ létrehozásának ez is egy apropója, hiszen az NFA innentől kezdve gyakorlatilag értelmét vesztette. De ha az osztatlan közös tulajdonok megszüntetése és mindenki számára előnyös jogszabállyal történő feloldása megtörténik, azt nagyon várjuk és támogatjuk, hiszen ez is, most már mondhatom, lassan egy évtizedes ígérete az önök kormányának. Összességében azt tudom tehát elmondani, hogy a jogszabályban sajnos nem fogadták meg azt a módosító indítványunkat, amely azt szorgalmazta, hogy több konkrétumot, kézzelfogható tényt és viszonyítási pontokat nyújtson az ágazatban érdekelteknek. Ilyen formában szerintünk nem fogja elérni azt a célt, amelyet az indoklásában helyesen megfogalmazott. Ezért a módosító indítványokat fogjuk tudni támogatni, de a jogszabályra tartózkodást fogok javasolni a Jobbik-frakciónak. Köszönöm a lehetőséget, elnök úr. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem képviselőtársaimat, kíván-e még valaki felszólalni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megadom a szót Farkas Sándor miniszterhelyettes úrnak a vitában felmerült kérdésekre történő válaszadásra.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Úr! Egy kicsit megdöbbenve hallgattam az ön felszólalását, mivel az elmúlt időszakban, amikor a törvény vitája volt, gyakorlatilag egyértelműen kiálltak a törvény mellett, és a támogatásukról biztosították ezt a törvényt. Most azonban visszakozás van. De szeretném megnyugtatni a tisztelt képviselő urat, hogy a Nemzeti Földügyi Központ tevékenysége egyértelműen egy olyan újabb lehetőség, amely a tulajdonviszonyokban bekövetkezett változások és a majd bekövetkező változások egységes szemléletét, egységes rendezését és a gyorsabb ügyintézést fogja szolgálni. Nem utolsósorban természetesen ez a szervezet fogja előkészíteni, ez a szervezet lesz az a szervezet inkább helyesebben így fogalmazom , amely majd az osztatlan közös földtulajdon rendezésében fog komoly szerepet vállalni. Ezzel, úgy gondolom elnézést a kifejezésért megágyaztunk annak a törvénynek, hogy legyen egy olyan szervezet, amely ezt működtetni és felügyelni tudja. A másik két témakörben, a pálinkaügyben, illetve a gyümölcsök vonatkozásában történő változások, úgy gondolom, életszerűek. Ez az életszerűség is a gazdálkodók és a gazdák részéről, úgy tűnik, pozitív meghallgatásra talált, éppen ezért e törvény támogatását kérjük a kormánypárti és az ellenzéki képviselőktől is. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen a miniszterhelyettes úr válaszait. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a mai ülésnapunkon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Nemzetközi Gyermekmentő Szolgálat Magyar Egyesület tevékenységével érintett egyes állami tulajdonú ingatlanok vagyonkezelésének rendezéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Harrach Péter és Nacsa Lőrinc, KDNP, képviselők által benyújtott T/5166. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Ovádi Péter képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. március 28-án tartott ülésén megtárgyalta a Nemzetközi Gyermekmentő Szolgálat Magyar Egyesület tevékenységével érintett egyes állami tulajdonú ingatlanok vagyonkezelésének rendezéséről szóló T/5166. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. számú országgyűlési határozat 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 2 nem ellenében, 7 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Képviselőtársaim! A Nemzetközi Gyermekmentő Szolgálat Magyar Egyesület a továbbiakban: egyesület azért jött létre, hogy a fizikailag, értelmileg sérült, az árva és szociálisan hátrányos helyzetű gyermekeket felkarolja, életkörülményeiket javítsa, a gyermekintézményeket segítse. Teszi mindezt például a lovasterápia segítségével. Annak érdekében azonban, hogy ezen tevékenységét előre tervezhető, stabil feltételek között tudja folytatni, elengedhetetlenül szükséges a jelen törvényjavaslatban foglalt állami tulajdonú ingatlanok jogviszonyainak hosszú távú rendezése. Ebben az összefüggésben a javaslatban szereplő állami tulajdonú ingatlanok vagyonkezelői jogának az egyesület részére történő biztosítása az a megoldás, amely a gyermekek egészséges fejlődését szolgáló tevékenységét a leghatékonyabban segíti. Tisztelt Képviselőtársak! A törvényjavaslat által megfogalmazott cél kiemelt jelentőséggel bír, és biztosítja, hogy az egyesület megfelelő színvonalon folytathassa jelentőségteljes munkáját. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Nacsa Lőrinc képviselőtársamat, a vita e szakaszában vagy későbbi szakaszában kíván-e felszólalni. [[Nacsa Lőrinc: Később.]] A képviselő úr jelzi, hogy a vita későbbi szakaszában kíván felszólalni. Összesen majd tíz perc időkeret áll rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a kormány részéről kíván-e valaki felszólalni. [[Dr. Fónagy János: Igen, köszönöm.]] Igen. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A KDNP-frakció képviselőinek önálló indítványként benyújtott törvényjavaslata a Nemzetközi Gyermekmentő Szolgálat Magyar Egyesület 2000-es évek elején, Fóton megkezdett munkáját az általa immáron közel három évtizede használt állami ingatlanok hosszú távon történő biztosításával kívánja segíteni. A kormányzat támogatja a törvényjavaslatban megfogalmazott célok megvalósulását.A most tárgyalt összegző módosító javaslat az eredeti javaslathoz képest az ingatlanok egy kis részét jelenleg használó és az ingatlanok szélén elhelyezkedő lakásban lakó bérlők helyzetének megnyugtató rendezését kívánja szolgálni. Ennek értelmében a törvény hatálybalépésének napján az ingatlanokon fennálló határozatlan időre szóló vagy 2020. szeptember 1. napját követően lejáró szerződések hatályukban fennmaradnak azzal, hogy a szerződést kötő bejegyezett vagyonkezelő jogutódja a Nemzetközi Gyermekmentő Szolgálat Magyar Egyesület lesz. [[13.00]] A módosító javaslat egyes rendelkezései az előbbiek mellett az állami vagyongazdálkodás gyakorlati tapasztalataira figyelemmel pontosítják a vagyonkezelő által végzett beruházás, illetve a bontás során keletkező anyagok selejtezésére vonatkozó felhatalmazó rendelkezéseket. Az érdemi módosításokon túl a módosító indítvány több kodifikációs, nyelvhelyességi pontosítást is tartalmaz, amelyek a nyelvi és jogtechnikai koherencia megteremtését szolgálják. Tisztelt Ház! Köszönöm a bizottságok támogató szakmai munkáját, amellyel a szakértői szintű észrevételek mellett maguk is hozzájárultak a törvényjavaslat szövegének pontosításához és a kodifikációs szakmai szempontú kiegészítéshez. Az egyesület által kitűzött nemes célok megvalósításához a törvényjavaslat és az összegző módosító javaslat rendelkezései egyértelműen hozzájárulnak, ezért kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a T/5166. számú törvényjavaslatot, valamint a benyújtott összegző módosító javaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm a figyelmüket. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces felszólalásra nincs lehetőség. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kívánnak-e élni ezzel a lehetőséggel. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, hogy az előterjesztők képviseletében az elhangzottakra reagáljon. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Tényleg csak nagyon röviden, megköszönve a kormány támogatását is, megköszönve a bizottságok munkáját, a frakciók hozzászólásait, észrevételeit és Vejkey Imre képviselőtársamnak a benyújtott módosító javaslatát, amivel, ha lehet így mondani, sokban hozzájárult ahhoz, hogy ez a törvény tényleg egy teljes egész legyen majd. Arra kérek szépen mindenkit, hogy lehetőség szerint a zárószavazáskor szíveskedjék támogatni ezt a javaslatot, hogy egy stabil, biztonságos helyzetben tudják folytatni azt a megkezdett áldásos munkát a gyermekmentő munkatársai, amit a fogyatékkal élő vagy hátrányos helyzetű gyermekek érdekében végeznek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a mai ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a közigazgatási bíróságok függetlenségét biztosító további garanciákról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Hende Csaba, Völner Pál, Gulyás Gergely és Nyitrai Zsolt fideszes képviselők által benyújtott T/5241. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Salacz László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a 2019. március 28-án tartott ülésén megtárgyalta a közigazgatási bíróságok függetlenségét biztosító további garanciákról szóló T/5241. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 9 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarország történelmi hagyománya és a kedvező nemzetközi, főként európai uniós példák is rávilágítanak arra, hogy Magyarországon szükség van arra, hogy a közel harmincéves adósságunkat rendezzük, és létrehozzuk azt a bírói fórumot, amely az állam és az állampolgárok közötti ügyeket a közérdek és az egyéni érdekek egyensúlyában hatékonyan, szakértő bírák közreműködésével, elkülönült formában intézi el. A közelmúltban a magyar Országgyűlés elfogadta a közigazgatási bíróságokról szóló törvényt, amely nemzetközi példákra építve a magyar hagyományok figyelembevételével került megalkotásra. A törvényjavaslat elfogadását követően a Velencei Bizottság Magyarország Kormánya felkérésére megvizsgálta a vonatkozó jogszabályok rendelkezéseit, és teljes konszenzussal elfogadott jelentést tett le az asztalra, amelyben többek között elismerte a miniszteri igazgatás létjogosultságát is. Az előttünk fekvő javaslat beépítette az észrevételek mindegyikét, és elfogadása esetén az európai értékeknek maximálisan megfelelő közigazgatási bírósági rendszer kezdheti meg működését a közeljövőben. Tisztelt Képviselőtársaim! A közigazgatási bíróságokkal kapcsolatos jogszabályok átmentek a legszigorúbb rostán, és a kért pontosításokkal teljes mértékben eleget tesznek az európai sztenderdeknek és a magyar hagyományoknak egyaránt. Erre való tekintettel kérem önöket, hogy szavazataikkal támogassák a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Hende Csaba alelnök úr, képviselőtársunk mint előterjesztő jelezte, hogy a vita későbbi szakaszában kíván felszólalni. A vita későbbi szakaszában tízperces időkeret áll majd összesen rendelkezésére. Megkérdezem, hogy a kormány képviseletében Völner Pál államtitkár úr kíván-e most felszólalni. [[Dr. Völner Pál: Most nem.]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván felszólalni. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. A vita során kétperces felszólalásra nincs lehetőség. Írásban előzetesen jelezte felszólalási szándékát Bősz Anett képviselő asszony, független képviselő. Megadom a szót, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogyan a részletes vitában is jeleztem már, annak ellenére, hogy egy módosító javaslat fekszik előttünk, annak ellenére, hogy úgy tűnik, a kormány nyitott volt arra, hogy a Velencei Bizottság bizonyos módosító javaslatait megfogadja, illetve ennek megfelelően módosítson, nos, ennek ellenére sajnos a közigazgatási bíróságok intézménye nem felel meg egy európai jogállam követelményeinek. Erről nagyon sokat beszéltünk már, én magam is és a képviselőtársak is. Arról szól ez az egész, hogy önök a három hatalmi ág egységét megbontják. Megbontják azt az egységet, ami évszázados hagyomány egy normális demokráciában, és nem figyelnek arra, hogy a három hatalmi ág egyikének egy szelete átkerül a kormány befolyása alá. Erről kell beszélnünk, és sajnos ezzel együtt ez a módosító javaslat nem elfogadható. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki felszólalni. [[Hende Csaba jelentkezik.]] Mint előterjesztő, vagy a vitában részt vevő? [[Hende Csaba: Mint előterjesztő.]] [[Hende Csaba jelentkezik.]] Mint előterjesztő, vagy a vitában részt vevő? (Hende Csaba: Mint előterjesztő.) Mint előterjesztő. Akkor a zárszóban kíván felszólalni alelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Mivel további felszólalásra senki nem jelentkezett, így a vitát… (Hende Csaba jelentkezik.) Ja, most. Bocsánat, az én értelmezésem nem volt helyes, alelnök úr. Természetesen alelnök úr mint előterjesztő a vitában kíván részt venni. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Bősz Anett képviselőtársunknak szeretnék nagyon-nagyon röviden válaszolni. A felszólalásának két része volt. Állításai közül egyik sem állja meg a helyét. Az egyik állítása az volt, hogy a kormánypárti képviselők, akik az előttünk fekvő javaslatot előterjesztették, a Velencei Bizottság észrevételeinek egy részét fogadták be és egy részének adtak helyt. Nos, szeretném tájékoztatni önöket, csakúgy, mint ahogy az expozémban is tettem, és az általános vitában is, hogy a Velencei Bizottság konszenzusos jelentésének utolsó két oldalán feltüntetett valamennyi, tehát mind az öt észrevételét befogadtuk, és a módosítás megfelelően válaszol ezekre a kifogásokra. [[13.10]] Ezek után nem maradt fenn vitakérdés az Európai Parlament, az Európai Unió jogi, alkotmányjogi tanácsadó testületeként működő Velencei Bizottság és a magyar Országgyűlés között. Ez egy nagyon fontos kérdés. Az elvi kérdésre pedig: hogy ez a törvényjavaslat, ahogy fogalmazott képviselő asszony, megbontaná a hatalmi ágak szétválasztásának évszázados gyakorlatát, ellentmondó és helytelen mondat volt az ön részéről. A valóság az, hogy most térünk vissza az 1949-ben, a kommunista diktatúra beköszöntével megszüntetett közigazgatási bíráskodáshoz. Tehát éppenséggel a történelmi hagyományt állítjuk helyre. Az igazságszolgáltatás egysége természetesen az egységes bírói jogálláson és a csorbítatlan bírói függetlenségen keresztül továbbra is teljes mértékben fennmarad és biztosított. Szeretnék utalni arra, hogy a rendes bírósági rendszertől szervezetileg elválasztott közigazgatási bíráskodás az Európai Unió tagállamai közül 16 tagállamban ma is élő gyakorlat. Mint ahogy élő gyakorlat volt Magyarországon is az úgynevezett fordulat éve a kommunista diktatúra beköszönte előtt. Mi a lényege ennek a törvényjavaslatnak? Szeretném emlékeztetni önt és a jogállamiság, a liberális felfogás valamennyi hívét, hogy jelenleg a közigazgatás által meghozott határozatok a közigazgatási szervezetrendszeren belül kerülnek jogorvoslatra. Ez azt jelenti, hogy, mondjuk úgy, a helyi vagy a központi hatalomtól függő köztisztviselők döntése ellen az ugyancsak ilyen jogállású köztisztviselőkhöz lehet a kormányhivatal munkatársaiként fellebbezni. Ez minden, csak nem igazán megnyugtató és jogállami megoldás. Ehhez képest a jövőben követett eljárás, ami a közigazgatási bíróságok jelen felállítását követően lesz lehetséges, az lesz, hogy a közigazgatás, tehát a helyi vagy központi hatalom aktusa ellen az ilyen hatalmi szervekkel szemben óhatatlanul gyengébb pozícióban lévő és bizonyos értelemben kiszolgáltatott egyes ember, állampolgár, civil szervezet vagy más jogalany a jövőben nem ezen az állami szervezetrendszeren, nem a közigazgatáson belül kap jogorvoslatot, hanem a független bírósághoz fordulhat közvetlenül. Ez gyökeres változás, az emberi, állampolgári jogok védelme szempontjából a lehető legkedvezőbb dolog. Ezért csodálkozom azon, hogy a Liberális Párt képviselője kifogásolja azt a megoldást, amelyet, mint mondtam, az Európai Unió nagy többségében a tagállamok követnek, és amelyet alapjaiban és elviekben a Velencei Bizottság sem kifogásolt egy pillanatig sem. Az az öt pont, amiben módosításokat eszközöl a törvényjavaslatunk, tulajdonképpen a nagy egészhez képest részletkérdés. Tehát az, hogy a közigazgatási bíróságok felállítása sem a hatalmi ágak elválasztását, sem pedig a jogbiztonságot, sem pedig az állampolgári jogok védelmét nem gyengíti, hanem éppenséggel mindezeket erősíti, nos, az kezdettől sem volt vitás a Velencei Bizottság nagy tekintélyű alkotmánybírái részéről. Szeretném képviselő asszonyt és mindenkit, aki nézi a parlamenti közvetítést, megnyugtatni, hogy a jogállamiság útján tett előrelépés a közigazgatási bíróságok felállítása, amellyel csatlakozunk azokhoz a szerencsésebb európai országokhoz, ahol nem volt kommunista diktatúra, amely megszüntette volna ezt az emberi, állampolgári jogok biztosítékául szolgáló intézményrendszert. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, alelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, KDNP-képviselőcsoport, egyben az Igazságügyi bizottság elnöke is.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Engem is Bősz Anett képviselőtársunk inspirált felszólalásra; mégpedig azért, mert azt megszoktuk, hogy az, amit mi mondunk, nem tetszik képviselő asszonynak. Azt megszoktuk, hogy a törvényjavaslatainkat általában nem támogatja, általában negatív értékítélettel, de van, hogy gúnnyal illeti. De az nóvum számunkra, hogy magának a Velencei Bizottságnak az állásfoglalását sem fogadja el a képviselő asszony. Nem fogadja el a képviselő asszony azért, mert ez az előttünk fekvő T/5241. számú törvényjavaslat tulajdonképpen nem más, mint a Velencei Bizottság szakmai észrevételének a módosító javaslatban történt applikációja. Úgy gondolom, hogy az Európa Tanács mellett működő Velencei Bizottság bizony igen kiváló jogász szakemberekből áll, igazságügyi miniszter úr pedig kinyilvánította abbéli szándékát, hogy kész a Velencei Bizottság szakmai észrevételeit az elfogadott törvények módosítása vonatkozásában megfontolni. És ez bekövetkezett, azért van előttünk ez a törvényjavaslat. Tehát alkotmányos párbeszédben vagyunk, és ez az alkotmányos párbeszéd egy olyan helyzetbe került, hogy itt van előttünk ez a törvényjavaslat. Még egyszer hangsúlyoznom kell, tisztelt Ház, tisztelt képviselőtársaim, hogy a montesquieu-i hatalommegosztás, a törvényhozó, a végrehajtó és a bírói hatalom nem sérül, sőt erősödik ezzel a törvényjavaslattal. Kérem, támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bősz Anett képviselő asszonynak, a rendelkezésre álló időkeret mértékéig. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Köszönöm képviselőtársaimnak, hogy ilyen részletesen kifejtették az álláspontjukat ezzel a módosító javaslattal kapcsolatosan. Arra szeretném még felhívni a figyelmüket, hogy jelen pillanatban azért sok tekintetben egy sérült jogállami működést látunk hazánkban. Ennek fényében egy olyan modellt meghonosítani, ami lehetőséget ad arra, hogy a végrehajtó hatalomnak befolyása legyen a bírói hatalom bármely ágára, azt gondolom, nagyon veszélyes döntés.Ez az, ami miatt érvelek liberálisként amellett, hogy a közigazgatási bíróságok intézménye jelen pillanatban a magyar kereteken belül nem értelmezhető másként, mint az igazságszolgáltatás függetlenségének csorbulásaként, és ez az, ami miatt az utolsó pillanatig küzdöttünk azért, ellenzéki kollégákkal közösen, hogy ez az intézmény ne ilyen formában kerüljön elfogadásra. Most már, azt hiszem, lejárt az időm. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem képviselőtársaimat, kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megkérdezem alelnök urat, kíván-e mint előterjesztő válaszolni a vitában elhangzottakra zárszóként. [[Jelzésre:]] Igen, megadom a szót, alelnök úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Csak nagyon-nagyon röviden. Az imént már kifejtettem, hogy miért alaptalanok azok a félelmek, amelyeket itt Bősz Anett képviselő asszony hangoztatott. Azt javaslom, vegyék észre, hogy ez a lufi kipukkadt; ne fújják, mert a levegő elszökik belőle. Ne keressenek problémát ott, ahol nincs. Ne keressenek alkotmányos kifogást ott, ahol a legkényesebb ízlésű Velencei Bizottság sem talál immár hibát! Hiszen már nyilatkoztak a tekintetben, hogy amennyiben a többek között Völner Pál és Gulyás Gergely képviselőtársaimmal közösen jegyzett törvényjavaslat elfogadásra kerül, úgy gyakorlatilag az ő kifogásaik teljes egészében orvoslást nyernek.Ne tételezzen fel rólunk, tisztelt képviselő asszony, olyan szándékokat, amelyek egész pályafutásunkat, a kommunista diktatúrával 30 évvel ezelőtti személyes kockázatvállalást is jelentő kiállásunkat vonják kétségbe, mert ez személy szerint is sértő! [[13.20]] Ne feltételezzen olyan szándékokat az országot immár harmadszor kétharmados többséggel a nép bizalmából kormányzó többségről, hogy az ne volna a jogállamiság, az állampolgári és emberi jogok feltétlen és elkötelezett híve, hiszen ezért küzdöttünk ifjúkorunk óta. Ne feltételezzen rólunk hamis és gonosz szándékokat, mert erre semmiféle alapja nincsen! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm a képviselő úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a mai ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény módosításához kapcsolódóan egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A Hende Csaba, Barcza Attila, Demeter Zoltán, Bajkai István, Völner Pál, Herczeg Tamás, Fidesz; Bányai Gábor, Hörcsik Richárd, Simon Miklós, Fenyvesi Zoltán, Pánczél Károly, Ovádi Péter, Bóna Zoltán és Nyitrai Zsolt, Fidesz; valamint Vejkey Imre és Nacsa Lőrinc, KDNP; képviselők által benyújtott T/5244. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Salacz László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. március 28-án tartott ülésén megtárgyalta a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény módosításához kapcsolódóan egyes törvények módosításáról szóló T/5244. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 28 igen szavazattal, 2 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! A közelmúltban került módosításra az egyházi törvény, tekintettel az Alkotmánybíróság és egyes nemzetközi szervezetek észrevételeire. A törvényben eszközölt módosítások szükségképpen magukkal hozzák a kapcsolódó ágazati jogszabályok módosítását is, annak érdekében, hogy koherens szabályozást teremtsen meg a törvény hatálybalépésekor. Az előttünk fekvő javaslat éppen ennek a követelménynek tesz eleget azzal, hogy 27 törvény vonatkozó rendelkezéseit módosítja. Az egyházi törvény módosításából következő terminológiai átvezetéseken túl a javaslat eszközöl néhány érdemi változtatást is; például a törvényjavaslat megalkotja a bevett egyházakon kívüli jogi személyiséggel rendelkező vallási közösségek bírósági nyilvántartásba vételével kapcsolatos részletes szabályokat. A tervezet széleskörűen biztosítja a fogvatartottak szabad vallásgyakorlását, illetve a jogi személyiséggel rendelkező vallási közösségek ezzel összefüggő jogosítványait. Továbbá szeretném kiemelni, hogy a járadékban részesült hadirokkantak halála esetére nyújtott temetési hozzájárulás terhére az elhunyt vagy családja kívánsága szerint vallási szertartás költségei is temetési költségként válnak elszámolhatóvá. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elhangzottaknak megfelelően az előttünk fekvő törvényjavaslat tartalmazza a szükséges terminológiai átvezetéseket, valamint több érdemi módosítással is rendelkezik, amelyek kölcsönösen előnyösek az állampolgároknak, a vallási közösségnek és az államnak is. A kölcsönös előnyökre és a szükséges terminológiai átvezetésekre tekintettel a Fidesz-KDNP képviselőcsoportja támogatja a törvényjavaslatot. Kérem, önök is tegyék ezt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy az előterjesztő képviseletében ki kíván felszólalni. [[Jelzésre:]] Megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, az Igazságügyi bizottság elnökének. Parancsoljon, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény módosításához kapcsolódóan egyes törvények módosításáról szóló T/5244. számú törvényjavaslat célja, hogy a magyar jogrendszer egészében megteremtse az összhangot a törvényi szintű normák között a 2019. április 15-étől hatályossá váló 2018. évi CXXXII. számú törvény módosító rendelkezései okán, amelyet 2018. december 12-én fogadtunk el.Ennek alapján, mint ahogy képviselőtársam az imént mondta, 27 kapcsolódó törvény módosítása vált szükségessé. Ezeket a módosításokat tartalmazza a törvényjavaslat, a TAB előtt pedig a szükséges formai és technikai módosítások voltak. Kérem, támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Soltész Miklós államtitkár urat, hogy a kormány nevében kíván-e felszólalni. [[Jelzésre:]] Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. A kormány továbbra is támogatja az előterjesztést, és köszönöm mindenkinek a munkáját. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Megadom a szót Ritter Imre nemzetiségi képviselő úrnak, a vitához kapcsolódó Magyarországi nemzetiségek bizottsága előadójának, aki anyanyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azt. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm. Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Im Namen des parlamentarischen Ausschusses für Nationalitäten in Ungarn möchte ich Sie als Ausschuss-Vorsitzender und Repräsentant des Ausschusses herzlich begrüßen. Über den unter der Kennzahl T/5244. eingereichten Gesetzesänderungsvorschlag hat unser Ausschuss verhandelt und einen einstimmigen Standpunkt eingenommen.Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében mint a bizottság elnöke és a bizottsági vélemény előadója tisztelettel köszöntöm önöket. A T/5244. számon benyújtott, a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény módosításához kapcsolódóan egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslathoz bizottságunk mint kapcsolódó bizottság kialakította egységes álláspontját. Bizottságunk a 2019. március 26-ai ülésén lefolytatta az indítvány részletes vitáját, és megállapította, hogy a törvényjavaslat megfelel a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésében foglaltaknak. A törvényjavaslat mindössze két helyen nevesíti a nemzetiségi önkormányzatokat, mégis fontosnak tartottuk, hogy bizottságunk a jelen törvénymódosítás során is megfogalmazhassa az egyházakkal, a hitélettel kapcsolatban a magyarországi nemzetiségek közös, egységes véleményét. A Magyarországon őshonos nemzetiségek fennmaradásában, kisebb-nagyobb történelmi viharok, megpróbáltatások túlélésében, a nemzetiségi kulturális és oktatási autonómia megélésében, ápolásában, tradícióink továbbadásában az egyházaknak, vallási felekezeteknek, a hitnek mindig jelentős szerepük volt. A magyarországi őshonos nemzetiségek nemzetiségi és hitélete egymástól elválaszthatatlan volt, és ez napjainkban is. Számunkra az egyházakkal, egyházi indíttatású civil szervezetekkel való kapcsolat, az egyházi ének-, zenekarokban, ifjúsági csoportokban való aktív részvétel, a liturgikus eseményekkel szinte összenőtt nemzetiségi tradícióink ápolása, nemzetiségi hitéletünk mindennapi megélése a nemzetiségi oktatás-nevelés mellett a nemzetiségi jövőnk egyik legfontosabb garanciája. Erre utal az is, hogy a jelenleg érvényes CCVI. számú, a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló törvény mellékletében meghatározott bevett egyházak közül több is például a Budai Szerb Ortodox Egyházmegye, a Magyarországi Bolgár Ortodox Egyház, a Magyarországi Román Ortodox Egyházmegye egyértelműen és meghatározóan egy-egy magyarországi őshonos nemzetiséghez köthető. [[13.30]] De természetesen elmondható, hogy mind a katolikus, a református, az evangélikus egyház tagjai között igen sok olyan hívő van, akik magukat a magyarországi őshonos nemzetiségek valamelyikéhez tartozónak tartják. Kifejezőek azok a 2011. évi népszámláskor keletkezett számok, hogy a 644 623, nemzetiségét megvalló honfitársunk közül mindössze 8350 fő, a megkérdezettek kevesebb mint 1,3 százaléka vallotta magát ateistának. Ennek elismeréseként tekinthetjük azt is, hogy a 2020. szeptember 13-ától 20-áig Budapesten megrendezésre kerülő 52. Nemzetközi Eucharisztikus Kongresszus eseménysorozatának előkészítése során személyesen főtisztelendő Erdő Péter bíboros úr kérésére a kongresszus előkészítő bizottsága elsők közt kereste meg a Magyarországi nemzetiségek bizottságát, és az őshonos magyarországi nemzetiségek megkülönböztetett szerepet fognak játszani az eucharisztikus kongresszus eseménysorozatában. A különböző nemzetiségi nyelveken megrendezésre kerülő nemzetiségi egyházi énekkari találkozók, zenekari találkozók, ifjúsági rendezvények, nemzetiségi szentmisék és más nemzetiségi liturgikus kulturális események nemcsak a Magyarországon élő őshonos nemzetiségek tagjainak, hanem a világ minden részéről Magyarországra érkező, egy-egy magyarországi nemzetiség nyelvterületéhez tartozó, minden külföldi hívő résztvevőnek is hitét megerősítő, emlékezetes, meghatározó élményt nyújthatnak. Mindezek a nemzetiségi nyelveken lezajló liturgikus események egész Magyarország kedvező nemzetközi megítélését is javíthatják, elősegíthetik, hiszen a magyar politika pozitív nemzetiségpolitikáját nemcsak szavakban olvashatják, hanem a kongresszuson részt vevő hívők személyes programjaikon keresztül is megtapasztalhatják. Mindezek ismeretében a Magyarországi nemzetiségek bizottsága a T/5244. számon benyújtott, a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény módosításához kapcsolódóan egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslatot támogatja, azzal egyetért, és javasolja a tisztelt Háznak az elfogadását. Köszönöm, hogy meghallgattak. Danke für Ihre Aufmerksamkeit! [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretben. A vita során kettőperces felszólalásra nincs lehetőség. Kérdezem képviselőtársaimat, kívánnak-e élni ezzel a lehetőséggel. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megkérdezem elnök urat, kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Dr. Vejkey Imre jelzésére:]] Öné a szó, Vejkey Imre elnök úr, az Igazságügyi bizottság elnöke. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretném megköszönni Ritter Imre német nemzetiségi képviselő felszólalását, továbbá azt, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága mint kapcsolódó bizottság támogatja a T/5244. számú törvényjavaslatot. Köszönöm felszólalását, mert fontos. Fontos az, hogy itt, a parlamentben képviselőként és szószólóként mi az önök véleménye, és úgy gondolom, hogy rendkívül előremutató. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Ezért kérem ellenzéki képviselőtársaimat, hogy vegyenek példát a nemzetiségi szószólókról, vegyenek példát a nemzetiségi képviselő úrról, és támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Vejkey bizottsági elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat. A határozathozatalokra a mai ülésnapon kerül sor. Most pedig soron következik a köztársasági elnök úr által megfontolásra visszaküldött, az Országgyűlés 2018. december 12-ei ülésnapján elfogadott, az Állami Számvevőszékről szóló 2011. évi LXVI. törvény, valamint a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény módosításáról szóló törvényhez benyújtott törvényalkotási bizottsági jelentés és a módosító javaslat vitája. A köztársasági elnök úrnak aláírásra megküldött törvény szövege T/3633/8. számon, a köztársasági elnök úr levele T/3633/9. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság módosító javaslata T/3633/11. számon, jelentése pedig T/3633/12. számon a honlapon elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor. Ezekre mindösszesen 15 perc áll rendelkezésükre. Elsőként megadom a szót Ovádi Péter képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. március 28-án tartott ülésén megtárgyalta a köztársasági elnök által megfontolásra visszaküldött, az Országgyűlés 2018. december 12-ei ülésnapján elfogadott, az Állami Számvevőszékről szóló 2011. évi LXVI. törvény, valamint a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény módosításáról szóló T/3633/9. számú törvényjavaslatot.Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 6 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A jelen módosítás alapján a számvevői kinevezés egyoldalú módosításának garanciái tekintetében a törvényjavaslat kiegészül azon feltételekkel, amelyek a hasonló szabályozást tartalmazó kormányzati igazgatásról szóló törvényben is szerepelnek. Az egyes feltételek közül azokat emeli be a módosítás, amelyek a számvevői jogviszonyban is értelmezhetőek. Így a számvevő a kinevezése módosításának közlésétől számított négy munkanapon belül írásban kérheti a felmentését, ha az illetményének összege a kinevezésmódosítást követően a korábbi illetményének 80 százalékát nem éri el. A módosítás a számvevők utólagos összeférhetetlenségére vonatkozó szabályát jelen módosítás leválasztja a végkielégítés intézményétől, így a felmentést követő végkielégítés szabályát, amely kimondta, hogy iksz havi végkielégítés esetén iksz hónapig nem létesíthet jogviszonyt a számvevő, jelen módosítás elhagyja. Tisztelt Képviselőtársak! A törvényjavaslat elfogadása segíti az Állami Számvevőszék további hatékony működését, ezért kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogassák a javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Ovádi képviselő úr. Most a kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor, 7 perces időkeretben. Megadom a szót Szilágyi György képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A Jobbik Magyarországért Mozgalom a Törvényalkotási bizottság ülésén egy előremutató módosító javaslattal élt szóban, amit sajnos a fideszes képviselők leszavaztak, pedig úgy gondolom, hogy ez egy nagyon fontos változtatás lenne a törvényhez. [[13.40]] A közvélemény hiteles tájékoztatása egy nagyon fontos kérdés véleményem szerint, még akkor is, ha ettől az elmúlt időszakban elszoktunk, hiszen a fideszes média, köztük a közmédiával is, nem hitelesen tájékoztatja az ország lakosságát, a választópolgárokat, és úgy gondolom, hogy ilyenkor hiánypótló szerepet tölthetne be, hogy az Országgyűlés és a parlament megpróbáljon hitelesen fordulni a közvélemény felé és hitelesen tájékoztatni a közvéleményt. Azért azt mindenki tudja, ha az Állami Számvevőszékről beszélünk, hogy Domokos László pártkatonaként kiszolgálja a Fideszt, és lesi a fényes tekintetű vezető minden kívánságát, legyen az akár a legerősebb ellenzéki párt ellehetetlenítésére irányuló munkavégzés vagy bármi egyéb más. És mivel azt is tudjuk, hogy a Fidesz egy egypártrendszert kíván újra kiépíteni ebben az országban, az e felé az egypártrendszer felé vezető úton az Állami Számvevőszék elvtelenül segíti is a pártot, hiszen az intézkedéseivel, nyugodtan kimondhatjuk, hogy a választásokba is folyamatosan megpróbál beleavatkozni, hiszen az a pénzmennyiség, amivel egy-egy ellenzéki párt kampányolhat, elenyésző így is a Fideszéhez képest, hát még akkor, amikor az Állami Számvevőszék mondvacsinált indokokkal például a Jobbikot 1 milliárd forintra bünteti, és 1 milliárd forintot vesz el abból a pénzből, amiből esetleg tájékoztatni tudná valamennyire a közvéleményt a Jobbik. Tehát úgy gondoljuk, hogy mindenképpen kiérdemelte az Állami Számvevőszék azt a változtatást, amit a Jobbik, mint mondtam, javasolt szóban egy módosító javaslatban a TAB-ülésen, nevezetesen, hogy ezzel a változtatással a közvélemény is egyértelműbben értené az ÁSZ elmúlt időszakban végzett munkáját, és nem lennének kétségek esetleg a közvéleményben és a választópolgárokban sem a tekintetben, hogy az ÁSZ milyen munkát végez. Tehát a módosító javaslatunk az volt, hogy az Állami Számvevőszék nevét változtassuk meg pártállami számvevőszékre, hiszen ez fejezné ki azt a megfelelő munkavégzést, amit az ÁSZ az elmúlt időszakban végzett. Sajnos a fideszes képviselők ezt leszavazták, tehát úgy néz ki, hogy nekik nem fontos, hogy a közvélemény pontosan tudja azt, hogy Domokos László és az ÁSZ milyen munkát végzett az elmúlt időszakban. De ettől függetlenül, hogy önök leszavazták a TAB-ülésen ezt a módosító javaslatot pedig kiérdemelné az ÁSZ a „pártállami számvevőszék” titulust , előbb-utóbb mindenki rá fog jönni és érteni fogja azt, hogy önök és az Állami Számvevőszék is, tehát a Fidesz is és az Állami Számvevőszék is pártállami módszerekkel dolgozik, pártállami módszereket alkalmaz, és az a céljuk, hogy ebben az országban, 30 évvel az úgynevezett rendszerváltás után, újra visszatérjen az egypártrendszer, csak önök legyenek hatalmon, csak önök mondják meg azt, hogy ki a jó ember, ki a megfelelő ember, ki az, aki előrejuthat. Önök legyenek az élet-halál urai ebben az országban, és ugyanúgy kiskirályként működjenek és végezzék a munkájukat, mint ahogy annak idején az úgynevezett átkosban végezték a munkájukat bizonyos emberek. Egy külön kasztot akarnak kiépíteni ebben az országban, és egyetlenegy jelszavuk van: „Csak a Fidesz!” ez volt egyszer egy szlogenjük is, önök ehhez az egy szlogenhez abszolút hűek. Úgyhogy nagyon sajnáljuk, hogy nem támogatták ezt a módosító javaslatot, így természetesen mi sem fogjuk és tudjuk támogatni az önök törvényjavaslatát. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e most felszólalni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Először az írásban előre jelentkezett képviselőknek adnám meg a szót, de írásban nem jelentkezett senki. Megkérdezem tehát, kíván-e valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Ezért a vitát lezárom nagy vita nem volt. Az előterjesztőt újra megkérdezem, Soltész Miklós államtitkár urat, kíván-e élni a felszólalás lehetőségével. [[Soltész Miklós jelzésére:]] Tízperces időkerete van, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényt az Országgyűlés a 2018. december 12-ei ominózus ülésnapján fogadta el, sok más törvénnyel együtt. Amire az ellenzék nem figyelt oda, arra mi odafigyeltünk, hogy amit köztársasági elnök úr visszaküldött, azokat a kéréseket, javaslatokat figyelembe véve módosítsunk, és ezt terjesztjük most elő az Országgyűlésnek. Mindezt megtettük, és ajánlom is az Országgyűlés figyelmébe ezt a törvényjavaslatot. Szilágyi György képviselő úrnak én csak annyit szeretnék jelezni és mondani, hogy nem az ÁSZ lehetetleníti el a Jobbikot, hanem a Jobbik a saját politizálásával és a saját rossz gazdálkodásával lehetetleníti el saját magát. [[Bana Tibor közbeszólása.]] Én megnézném a közvélemény-kutatásokat, megnézném, hogy miért van az a sok-sok képviselő, aki önöket otthagyja [[Közbeszólások a Jobbik padsoraiból: Ne a földet nézd! Itt vagyunk!]] miért van az, hogy kilépnek alapszervezetek, vagy pedig megszűnnek [[Közbeszólások a Jobbik padsoraiból: Ide nézzél! Ne a földet nézd! – Dr. Lukács László György: A szemembe! Nyugodtan ránk nézhet, képviselő úr!]] , miért van az, hogy egy új párt alakult az önök pártjából. Körülnéznének-e, és nem pedig olyanokkal vádaskodnék az önök helyében, ami abszolút hazugság. Így azt kell mondanom önnek és önöknek, tisztelt jobbikos képviselők, hogy egyik oldalról, ha változtatnak a politizálásukon, jobb helyzetbe kerülnek, ha pedig csak az Állami Számvevőszékre akarják rátolni azt, ami egyébként az önök rossz gazdálkodásának a következtében történt meg, az meg szerintem egy nagyon nagy butaság, mert az azt mutatja, hogy nemhogy egy most már egyre inkább csökkenőfélben lévő pártot nem tudnak elvezetni, elirányítani, hanem önökre egy kis falut, egy várost sem, nemhogy még egy ország kormányzását rá lehetne bízni, hiszen nem tudnak gazdálkodni. Egyértelmű volt ez az üzenet. Én a törvényjavaslatot pedig szeretném, ha támogatnák a képviselőtársaim. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.Most pedig, tisztelt Országgyűlés, szünetet rendelek el. 16 órakor folytatjuk a munkánkat, határozathozatalokkal. Addig szünet lesz, tehát 16 óráig. (Szünet: 13.47 16.07 Elnök: Jakab István Jegyzők: Móring József Attila és dr. Lukács László György)
Tisztelt Országgyűlés! Most a napirend szerinti határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Képviselőtársaim elfoglalták helyüket. Kérem, hogy ellenőrizzék mindenképpen, hogy kártyájukat elhelyezték-e a szavazógépben. Amennyiben megtették, és mindenkinek üzemképes, működőképes a kártyája, akkor megkezdjük munkánkat.Soron következik a köztársasági elnök által megfontolásra visszaküldött, az Országgyűlés 2018. december 12-i ülésnapján elfogadott, az Állami Számvevőszékről szóló 2011. évi LXVI. törvény, valamint a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény módosításáról szóló törvényhez benyújtott törvényalkotási bizottsági módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A köztársasági elnöknek aláírásra megküldött törvény szövege T/3633/8. számon, a köztársasági elnök levele T/3633/9. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság módosító javaslatát T/3633/11. számon, jelentését pedig T/3633/12. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály rendelkezései szerint a határozathozatal során módosító javaslat fenntartására és külön szavazás kérésére nincs lehetőség. Most a Törvényalkotási bizottság módosító javaslatáról döntünk. Arra figyelemmel, hogy az 1., 2., 3., 4. pontjának elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő részekről határozunk, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/3633/11. számú módosító javaslatának minősített többséget igénylő 1., 2., 3. és 4. pontjait. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 133 igen szavazattal, 52 nem ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta. Most a Törvényalkotási bizottság módosító javaslatának egyszerű többséget igénylő, további 5. pontjáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/3633/11. számú módosító javaslatának egyszerű többséget igénylő további 5. pontját. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontját 134 igen szavazattal, 52 nem ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e az Állami Számvevőszékről szóló 2011. évi LXVI. törvény, valamint a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény módosításáról szóló ki nem hirdetett törvény minősített többséget igénylő rendelkezéseit az imént elfogadott módosításokkal. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvény minősített többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 58 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e az Állami Számvevőszékről szóló 2011. évi LXVI. törvény, valamint a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény módosításáról szóló ki nem hirdetett törvény egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit az imént elfogadott módosításokkal. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvény egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 58 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a családvédelmi akcióterv bevezetéséhez szükséges törvénymódosításokról szóló T/5132. számú törvényjavaslat zárószavazása. Tájékoztatom önöket, hogy a Házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az MSZP képviselőcsoportja a 2., 3. és 4. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Tóth Bertalan és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 56 igen szavazattal, 132 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. [[16.10]] A 3. számú módosító javaslat Tóth Bertalan és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 54 igen szavazattal, 134 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 4. számú módosító javaslat Tóth Bertalan és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 54 igen szavazattal, 134 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn és az előterjesztéshez összegző módosító javaslat sem érkezett, a zárószavazás során a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/5132. számú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 176 igen szavazattal, 10 nem ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Soron következik az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozatnak a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény módosításáról szóló 2018. évi CXXXII. törvénnyel összefüggő módosításáról szóló H/4819. számú határozati javaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Felhívom figyelmüket, hogy a határozati javaslat elfogadásához az Alaptörvény 5. cikk (7) bekezdése alapján a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a H/4819. számú határozati javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a határozati javaslatot 160 igen szavazattal, 26 nem ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az Európai Unió adatvédelmi reformjának végrehajtása érdekében szükséges törvénymódosításokról szóló T/4479. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/4479/5. számon, összegző jelentését pedig T/4479/6. számon terjesztette elő. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a házszabály 48. § (2) bekezdése alapján az előterjesztő a T/4479/5. számú összegző módosító javaslat 34. és az összefüggő 22., 24., 25., 26. 35. és 36. pontjairól külön szavazást kezdeményezett. Először határozunk az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részéről, majd a különböző szavazásra kért pontokról, s ezután döntünk az összegző módosító javaslat további pontjairól. Most az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 38. pontjáról döntünk. Felhívom figyelmüket, hogy ennek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/4479/5. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 38. pontját. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontját 165 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 27 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, egyszerű többséget igénylő 34. pontjának elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/4479/5. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő 34. pontját. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 160 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 32 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, tartalmilag összefüggő, egyszerű többséget igénylő 22., 24., 25., 26., 35. és 36. pontjainak elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/4479/5. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő 22., 24., 25., 26., 35. és 36. pontjait. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosítójavaslat-pontokat 26 igen szavazattal, 134 nem ellenében, 32 tartózkodás mellett nem fogadta el. [[16.20]] Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/4479/5. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 157 igen szavazattal, 7 nem ellenében, 28 tartózkodás mellett elfogadta. Arra figyelemmel, hogy az imént az Országgyűlés nem fogadta el az összegző módosító javaslat minden pontját, a zárószavazás során a törvényjavaslatnak az összegző módosító javaslat elfogadott pontjaival módosult szövegéről döntünk. Felhívom figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza a módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/4479. számú módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 156 igen szavazattal, 9 nem ellenében, 27 tartózkodás mellett elfogadta. Most a módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő részeiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/4479. számú módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 156 igen szavazattal, 8 nem ellenében, 28 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a Maecenas Universitatis Corvini Alapítványról, a Maecenas Universitatis Corvini Alapítvány és a Budapesti Corvinus Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló T/4514. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/4514/5. számon, összegző jelentését pedig T/4514/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 3. pontja, 4. pontjának a törvényjavaslat 4. § (2) bekezdését módosító része, 7. pontjának a törvényjavaslat 6. § (2) bekezdését módosító része, valamint a 10. pontja elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő részekről határozunk, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/4514/5. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részeit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részeit 135 igen szavazattal, 53 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további részeiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/4514/5. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további részeit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további részeit 134 igen szavazattal, 54 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/4514/7. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 133 igen szavazattal, 54 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/4514/7. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 52 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az Erzsébet-programról szóló 2012. évi CIII. törvény módosításáról szóló T/4820. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/4820/5. számon, összegző jelentését pedig T/4820/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Felhívom figyelmüket, hogy ennek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/4820/5. számú összegző módosító javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 160 igen szavazattal, 26 nem ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/4820/7. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 160 igen szavazattal, 25 nem ellenében, 7 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/4820/7. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 160 igen szavazattal, 26 nem ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az idegenrendészeti szervvel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/3622. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/3622/5. számon, összegző jelentését pedig T/3622/6. számon terjesztette elő. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a házszabály 48. § (2) bekezdése alapján az előterjesztő a T/3622/5. számú összegző módosító javaslat 18. pontjáról külön szavazást kezdeményezett. Először határozunk az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részeiről, majd a külön szavazásra kért pontról. Ezután döntünk az összegző módosító javaslat további pontjairól. [[16.30]] Most az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 2. és 4-8. pontjairól döntünk. Felhívom figyelmüket, hogy ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/3622/5. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 2. és 4-8. pontjait. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 138 igen szavazattal, 32 nem ellenében, 22 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, egyszerű többséget igénylő 18. pontjának elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/3622/5. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő 18. pontját. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosítójavaslat-pontot 137 igen szavazattal, 31 nem ellenében, 22 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/3622/5. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 134 igen szavazattal, 31 nem ellenében, 26 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/3622/7. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 138 igen szavazattal, 32 nem ellenében, 22 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/3622/7. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 138 igen szavazattal, 30 nem ellenében, 22 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a mezőgazdasági termékpiacok szervezésének egyes kérdéseiről, a termelői és a szakmaközi szervezetekről szóló 2015. évi XCVII. törvény módosításáról, valamint a Nemzeti Földügyi Központ létrehozásával összefüggő egyes törvénymódosításokról szóló T/5238. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/5238/8. számon, összegző jelentését pedig T/5238/9. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 2., 3. és 4. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Magyar Zoltán és Steinmetz Ádám indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 58 igen szavazattal, 131 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 3. számú módosító javaslat Magyar Zoltán és Steinmetz Ádám indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 55 igen szavazattal, 134 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 4. számú módosító javaslat Magyar Zoltán képviselő indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 58 igen szavazattal, 134 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/5238/8. számú összegző módosító javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 162 igen szavazattal, 25 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/5238/10. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 139 igen szavazattal, 26 nem ellenében, 27 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/5238/10. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 139 igen szavazattal, 26 nem ellenében, 27 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a Nemzetközi Gyermekmentő Szolgálat Magyar Egyesület tevékenységével érintett egyes állami tulajdonú ingatlanok vagyonkezelésének rendezéséről szóló T/5166. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/5166/7. számon, összegző jelentését pedig T/5166/8. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 2., 3., 4., 7., 8. és 10. pontjának elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő részekről határozunk, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/5166/7. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 2., 3., 4., 7., 8. és 10. pontját. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 138 igen szavazattal, 15 nem ellenében, 38 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/5166/7. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 137 igen szavazattal, 14 nem ellenében, 40 tartózkodás mellett elfogadta. [[16.40]] Most a zárószavazás következik. Felhívom figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/5166/9. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 138 igen szavazattal, 20 nem ellenében, 34 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/5166/9. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 138 igen szavazattal, 20 nem ellenében, 34 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a közigazgatási bíróságok függetlenségét biztosító további garanciákról szóló T/5241. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/5241/16. számon, összegző jelentését pedig T/5241/17. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 3., 10. és 11. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 3. számú módosító javaslat Keresztes László Lóránt és Schmuck Erzsébet indítványa. A fenntartáshoz minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 62 igen szavazattal, 129 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 10. számú módosító javaslat Keresztes László Lóránt és Schmuck Erzsébet indítványa. A fenntartáshoz minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 59 igen szavazattal, 133 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 11. számú módosító javaslat Keresztes László Lóránt és Schmuck Erzsébet indítványa. A fenntartáshoz minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 58 igen szavazattal, 134 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 2., 3. és 6. pontjának elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő részekről határozunk, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/5241/16. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 2., 3. és 6. pontját. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 133 igen szavazattal, 39 nem ellenében, 19 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/5241/16. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 134 igen szavazattal, 40 nem ellenében, 18 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/5241/19. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 133 igen szavazattal, 45 nem ellenében, 13 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/5241/19. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 45 nem ellenében, 13 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény módosításához kapcsolódóan egyes törvények módosításáról szóló T/5244. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/5244/7. számon, összegző jelentését pedig T/5244/8. számon terjesztette elő. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a házszabály 48. § (2) bekezdése alapján az előterjesztő a T/5244/7. számú összegző módosító javaslat 21. pontjáról külön szavazást kezdeményezett. Először határozunk az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részéről, majd a külön szavazásra kért pontokról, ezután döntünk az összegző módosító javaslat további pontjairól. Most az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 13. pontjáról döntünk. Felhívom figyelmüket, hogy ennek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/5244/7. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 13. pontját. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontját 133 igen szavazattal, 27 nem ellenében, 32 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, egyszerű többséget igénylő 21. pontjának elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/5244/7. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő 21. pontját. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosítójavaslat-pontot igen szavazat nélkül, 159 nem szavazattal, 39 tartózkodás mellett nem fogadta el. [[Derültség a kormánypárti sorokból.]] Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/5244/7. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő pontjait. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 133 igen szavazattal, 27 nem ellenében, 32 tartózkodás mellett elfogadta. [[16.50]] Arra figyelemmel, hogy az imént az Országgyűlés nem fogadta el az összegző módosító javaslat minden pontját, a zárószavazás során a törvényjavaslatnak az összegző módosító javaslat elfogadott pontjaival módosult szövegéről döntünk. Felhívom figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza a módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/5244. számú módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 132 igen szavazattal, 32 nem ellenében, 26 tartózkodás mellett elfogadta. Most a módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/5244. számú módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 32 nem ellenében, 26 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalok végére értünk, megköszönöm együttműködésüket. Most kettőperces technikai szünetet rendelek el. Interpellációkkal folytatjuk munkánkat, tehát kérem, hogy maradjunk a teremben. [[Rövid szünet.]] Tisztelt Országgyűlés! Megkérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek helyüket elfoglalni, folytatjuk munkánkat. Miután képviselőtársaim elfoglalták helyüket, az interpellációkkal folytatjuk munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Bana Tibor, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a miniszterelnök úrhoz: „Mennyire hiteles a kormány politikája?” címmel. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból: Nagyon! Nagyon!]] Az interpelláció megválaszolásával miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Trócsányi László igazságügyi miniszter urat bízta meg. Az interpellációra miniszter úr felkérésére Völner Pál államtitkár úr válaszol. Megadom a szót, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Fideszes oldalról meg KDNP-s oldalról hallatszott, hogy nagyon hiteles a kormány politikája, ezzel szemben az látható, hogy Orbán Viktor a családvédelmi akcióterv szavazásánál még itt volt, a Jobbik is támogatta ezt a javaslatot, viszont aztán elviharzott a maffiafőnök [[Felzúdulás a kormánypárti sorokban. Dr. Rétvári Bence: Gyöngyösi Mártonra gondolsz? Gyöngyösi Márton?]] , sajnos nem tud válaszolni arra az őt is személyesen érintő kérdésre…
Képviselő úr, legyen szíves!
…ami a kormányzati lopást érinti. Látom, most nagyon hangosak fideszes és KDNP-s oldalról [[Az elnök csenget.]] , fáj önöknek az igazság.
Képviselő úr! Be fogom számítani az időkeretét. Legyen kedves! Az Országgyűlésben van…
Így van.
…és kérem, ennek megfelelően válogassa meg a szavait!
Köszönöm, elnök úr. Igen, az Országgyűlésben vagyok, szomorú is, hogy nagyon sok hiteltelen és tisztességtelen politikus is ül itt a parlamentben. [[Dr. Rétvári Bence: Körülötted! Nézz körbe!]] Egy hónappal ezelőtt mondtam el azt az interpellációmat, amelyben a korrupcióról beszéltem, arról beszéltem, hogy Magyarországnak csatlakoznia kellene az Európai Ügyészséghez, és megvilágítottam, hogy miért lenne fontos azt az európai polgári kezdeményezést támogatni, ami az európai uniós források elcsalásának visszaszorítását célozta. Akkor is Völner Pál államtitkár úrral volt egy csörténk, aki elmondta, hogy Magyarország és a kormány mindent megtesz a korrupció elleni harc érdekében, együttműködik az ezzel kapcsolatos nemzetközi szervezetekben. Sajnálatos módon azt láthatjuk ezzel ellentétben, azt tapasztalhatjuk, hogy az OLAF is bármilyen jelzéseket tesz, a magyar ügyészség falaz a kormánynak, falaz azokhoz a lopásokhoz, amelyek megjelennek kormányzati szinten hazánkban, sok esetben pedig inkább az a jellemző, hogy a magyar adófizetők, tisztességes honfitársaink pénzén fizetik ki ezeket a büntetéseket. Ez szégyenteljes! Ugyanakkor azt is fontos hozzátenni, hogy nem csak az OLAF-fal ilyen visszás a viszonya a magyar kormánynak. A Korrupció Elleni Államok Csoportjánál is rövidítve: GRECO kezd betelni a pohár, hiszen a magyar kormány már több éve nem hajlandó érdemi lépéseket tenni a korrupcióellenes ajánlásaik végrehajtásával kapcsolatban, 2015 óta pedig egy kétfős listán szerepelünk Fehérországgal, hiszen ez a két ország nem hajlandó kiadni a szervezet korrupciós jelentését a nyilvánosságnak; mindezt egy olyan szervezet tagjaként, amelybe Magyarországot 1999-ben még Orbán Viktor léptette be. Fontos lenne tehát az, hogy az Európai Ügyészséghez csatlakozzon hazánk, és fontos lenne az, hogy az európai polgári kezdeményezést, ami az uniós források elcsalásának visszaszorítását célozza, minél többen támogassák; pozitívak is a tapasztalataink az európai parlamenti választási kampányesemények során. Szeretnék azt honfitársaink, ha a korrupció visszaszorulna, a bűnösöket felelősségre vonnák, és nem pedig az lenne a jellemző, hogy teljes mértékben elzárkózik ettől a kormány, és a saját haverjaikat juttatják helyzetbe, azzal ellentétben, hogy az egészségügyre, az oktatásra és más fontos fejlesztésekre juttatnának pénzeket városainkban, falvainkban. Tisztelt Államtitkár Úr! Miért zárkóznak el az érdemi nemzetközi együttműködéstől a korrupcióellenes küzdelem tekintetében? [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Miért nem támogatják az uniós források ellopásának visszaszorítását célzó európai polgári kezdeményezést? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Az interpellációra Völner Pál államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy tudom, az önök pártelnöke volt szkinhedvezér, és őt ítélték el büntetőperben, úgyhogy nem értem ezeket a felvetéseket, amelyeket megpróbál beleszőni egy amúgy interpellációban nem szereplő témába.Magyarország, többször kijelentettük, nem csatlakozik az Európai Ügyészséghez. Erről szavazás is volt, ez egy önkéntes csatlakozási kérdéskör volt, és Magyarország nem kívánja szuverenitását korlátozni ebben a formában. [[17.00]] Nagyon meglepő a számomra, hogy pontosan a Jobbik képviselői azok, akik több Brüsszelt szeretnének látni ebben az országban, s azt, hogy a bürokraták vegyék itt át a hatalmat, hogy akár politikai indíttatásból, mint egyes eljárásokban ezeket megtapasztalhattuk, beavatkozzanak a belpolitikai viszonyainkba. Nyilván önöknek már ígértek valamit, hogy majd megfelelően pozicionálhatják magukat egy ilyen esetben. [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól.]] Az Európai Ügyészség felállítása, többször mondtuk, hogy nem szükségszerű, ugyanis jelenleg is megvannak azok a keretek, akár a Eurojust, akár az OLAF keretében, ahol együtt tudunk működni. Az más kérdés, amit már többször is említettem itt a felszólalások során, hogy önök a büntetőügyeket az elszámolási ügyekkel, amelyek az uniós elszámolási szabályokat érintik, összekeverik. Tehát az, ha valamilyen költség nem számolható el az uniós elszámolások keretében, az önmagában nem jelent sem Brüsszelben, sem nálunk bűncselekményt, mindig csak a politikai felhangok uralják ezeket az ügyeket. Ugyanakkor azokban az ügyekben, ahol büntetőeljárásba fordult a dolog, például a szocialistákat érintő metróbotrány, ahol még mindig több tíz milliárd forintot kell majd visszafizetniük a magyar adófizetőknek, azok nem érik el az önök ingerküszöbét, és nem méltányolják azokat az eredményeket, amelyeket ezekben az együttműködésekben tudunk felmutatni. A másik kérdés, hogy akik tagjai ennek az európai együttműködésnek, ennek az Európai Ügyészségnek. Önök is nagyon jól tudják, hogy például Dánia, Írország, Svédország is elutasította ezt a fajta európai uniós ügyészséget. Érdekes, az ő parlamentjeikben ezek a felszólalások nem hangoznak el, ott tudják, hogy a szuverenitás is érték, amelyet meg kell védeni, és nincsenek meg azok a pártok, akik hódolnak Brüsszelnek, és minden további nélkül minden kezdeményezést fel akarnak használni a kormányzat ellen. Ha megnézik a korrupció elleni harc eredményeit, akkor a mostani kormánytöbbség Alaptörvénybe foglalta az állami vagyonnal való felelős gazdálkodást [[Arató Gergely: Mindjárt más!]] aminek köszönhetően az állami vagyon 2010-2017 között 7000 milliárd forinttal nőtt. Kérdezem én, hogyha az önök vádjai igazak lennének, akkor ezek a számok ugyanilyen formában szerepelnének-e, és nem negatívban vagy pedig sokkal kisebb mértékben, mint a korábbiak során. [[Szilágyi György: És ha nem lennének igazak, akkor ugyanilyen gazdag lenne Mészáros Lőrinc?]] Ami a még 2010-ben létrehozott Nemzeti Védelmi Szolgálatot illeti, ami önálló rendőrségi szervként eredményesen végzi a korrupcióval kapcsolatos bűncselekmények felderítését, ezt a sajtóban is többször láthatják, és gyakorlatilag ezeknek a feladatoknak az összehangolásában is közreműködik. A Tanácsnak egyébként a terrorizmus elleni koordinátora úgy nyilatkozott, hogy véleménye szerint a határon átnyúló terrorizmus elleni küzdelemmel minden tagállam egyetért, ezért nem világos számára, hogy miért kell olyan struktúrát választani, amiben nem vesz részt minden tagállam. Tehát a terrorizmus elleni küzdelemben sem használható fel ez a formáció. 2018. szeptember 19-én került nyilvántartásba vételre a „Szüntessük meg a csalást, az uniós forrásokkal való visszaélést, a döntések végrehajtása és a szankciók jobb ellenőrzése révén” elnevezésű európai polgári kezdeményezés. Ennek keretében eddig 2018 szeptembere óta mindössze 2400 aláírás gyűlt össze a szükséges egymillióval szemben. Ezek a felvetések, amelyekkel önök élnek, nem mozgatják meg a széles európai közvéleményt. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Megkérdezem Bana Tibor képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Önök azért félnek az Európai Ügyészséghez való csatlakozástól [[Dr. Rétvári Bence: Nem félünk!]] mert ha Magyarország része lenne ennek a szervezetnek, akkor nagyon sokan önök közül el lennének számoltatva, és ugyanez lenne a helyzet egy független ügyészség esetén is. [[Rétvári Bence: Kinek a pénzéből kampányoltatok?]] gyébként az, hogy hány aláírás van, egy dolog, a standokon is gyűlnek az aláírások, szignók. Egyébként a kormánynak kellene érdemi lépéseket tenni annak érdekében, hogy a korrupció visszaszoruljon hazánkban. Miért nem történik ez meg? Azért, mert önök a maffiahálózatot szeretnék kiszolgálni. Minden kormánypárti képviselő a mostani államtitkári válaszra való szavazásnál arról fog szavazni, hogy továbbra is támogatja-e a korrupciót, továbbra is támogatja-e azt, hogy Mészáros Lőrincet és a többi maffiózót szolgálják ki, és a felcsúti kisvasútra meg hasonló beruházásokra jusson pénz, és ha igennel szavaznak, akkor azzal nemet mondanak arra, hogy Magyarországon a kórházakra, az iskolákra, az óvodákra, útfejlesztésekre [[Balla György: Ez hazugság!]] , a falvakra, városokra és a magyar családoknak jussanak pénzek. Így nyomják meg a gombokat! Nem fogadom el ezt a szégyenteljes választ. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem önöket, elfogadják-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 116 igen szavazattal, 36 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Korózs Lajos, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Mikor és hogyan kárpótolja a kormány azokat a rokkantnyugdíjasokat, akiknek jogtalanul csökkentették az ellátását?” címmel. Korózs Lajos képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Tegnap éjfélkor lejárt az a határidő, amelyet az Alkotmánybíróság szabott a kormánynak, hogy rendezzék a rokkantak ügyét. Ismeretes képviselőtársaim előtt, hogy 2012 után forradalmi változások történtek a rokkantellátás ügyében, ugyanis azt megelőzően azok az állampolgárok, akik rokkantsági nyugdíjban részesültek, azok egyfajta alkotmányos védelemben is részesültek, majd ezt követően kétféle ellátást lehetett kapni, rehabilitációs ellátást, illetve rokkantellátást. Csakhogy ennek a két ellátási formának nem volt semmiféle alkotmányos garanciája. Éppen ebből adódóan nagyon sok olyan kliens volt, aki részben a strasbourgi bírósághoz, részben magyar bíróságokhoz fordult, és az Alkotmánybíróság múlt év november 6-i határozatával megállapította, hogy mindenképpen új jogszabályra van szükség, hiszen azok az emberek, akik a változást megelőzően rokkantnyugdíjban részesültek és az állapotuk nem javult, sőt nagyon sokuk állapota romlott, ennek ellenére az átalakítás kapcsán bizonyos százalékos értékben megállapítva alacsonyabb összegű ellátást kaptak, vagy nagyon sokan voltak olyanok, akiknek az ellátását meg is vonták.Éppen ebből adódóan az Alkotmánybíróság úgy foglalt állást, hogy ezeket a rendelkezéseket meg kell hozni, és eleget kell tenni, én is azt gondolom, az Alkotmánybíróság ilyetén való felvetésének, illetve határozatának. Ugyanis arról van szó, hogy ezeknek az embereknek a jövedelme jelentős mértékben csökkent, nagyon sokan elveszítették, ahogy említettem, az ellátásukat, és az életkörülményeik is romlottak. Innentől kezdve, ahogy említettem, az a két ellátási forma, amelyet 2012. január 1-je után lehetett adni, rehabilitációs ellátást vagy rokkantellátást… tulajdonképpen ők is egyfajta áldozatok, mert ők is kárvallottjai azoknak az intézkedéseknek, amelyeket a kormány meghozott. Mi benyújtottuk múlt év novemberében azt az országgyűlési határozati javaslatot, amelyet sajnos a fideszes többség a Népjóléti bizottságban elutasított, amely felhatalmazta volna a kormányt arra, hogy hozzon intézkedéseket. Az intézkedéseknek tartalmazniuk kellett volna azt a kártalanítási formát, amelyre mi javaslatot tettünk, és tudomásom szerint a civil szervezetek is ezt képviselték, hogy azok a kliensek, akik valamilyen hátrányt szenvedtek az átalakítás kapcsán, visszamenőlegesen kapják meg azt az összeget, amelyet a kormány intézkedése kapcsán elvettek tőlük, ennek a kamataival együtt. Kérjenek bocsánatot azoktól az emberektől, akiket megkárosítottak. Ezen túlmenően tegyék lehetővé, hogy ahol elhalálozott az illető, ott az örökösök ezt a kártalanítást megkaphassák. Várom válaszát, államtitkár úr.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Engedje meg, hogy idézzek önnek valakitől. Általában nem szokta szeretni, de most mégis megteszem, hadd idézzek Korózs Lajos képviselő úrnak Korózs Lajos államtitkártól. „Azt hiszem, nem kell a Ház előtt mondanom, de mégis teszem, hogy borzasztó magas Magyarországon az inaktivitás. A foglalkoztatási ráta az Európai Unió tagállamaiban a legrosszabbak között van Magyarországon, mintegy 57,6 százalékos jelenleg a foglalkoztatási rátánk. Van két elgondolkoztató adat.” mondta ön pár évvel ezelőtt. „Képzeljék el azt a helyzetet, hogy összesen nincs 4 millió foglalkoztatott ebben az országban, és van 806 ezer rokkantnyugdíjas. Természetesen lehet valaki úgy is rokkant, hogy nem idős ember, és lehet valaki rokkant úgy is, hogy még nem érte el a nyugdíjkorhatárt, meg olyan is lehet, aki elérte a nyugdíjkorhatárt, de régebben rokkant meg. De, kedves barátaim, azért azt hiszem, az is elgondolkoztató, hogy 806 ezer rokkantnyugdíjas van, és ebből 460 ezer a nyugdíjkorhatár alatti rokkant. Ez borzasztóan magas szám.” mondta ön. Folytatnám az idézetet: „Természetesen én azt tudom, hogy a rendszerváltás utáni években nagyon sokan belemenekültek a rokkantnyugdíjazásba, de hosszú távon nem lehet egy társadalom számára perspektíva az, hogy ha a munkaerőpiacon valamilyen ingadozás van, vagy azért, mert nem konvertálható valakinek a tudása, vagy azért, mert valamelyest az egészségi állapota csökkent, akkor az az egyetlenegy menekülési útvonal, hogy megyünk rokkantnyugdíjba.” [[17.10]] Nemcsak ön mondta ezt, nemcsak öntől voltak ilyen szavak, hanem az akkori főnökétől, Szűcs Erika miniszter asszonytól is. „Mi is a társadalom valós elvárása a több mint 400 ezer munkaképeskorú rokkantnyugdíjas esetén?” mondta ő. „Ez az elvárás világos: aki munkaképes, az dolgozhasson és dolgozzon is, legyen több adófizető, hogy kevesebb adóból is tisztes megélhetést lehessen azoknak a honfitársainknak is biztosítani, akiken a rehabilitáció már nem segít. Ez a mi társadalmi programunk és nem a pénzspórolás.” Tisztelt Képviselő Úr! Ön tehát azokat a célokat fogalmazta meg, amelyekkel kapcsolatos jogszabályokat most az előző percekben támadott. Az Alkotmánybíróságnak két döntése van. Az egyik az alkotmány tulajdonhoz fűződő előírásai kapcsán vizsgálta a 2012-es rokkantnyugdíj-átalakítást. Itt megállapította az Alkotmánybíróság 2017-ben, hogy nem sérti az Alaptörvényben biztosított tulajdonhoz való jogot, hogy egy megállapított juttatást a későbbiekben felülvizsgálnak, és abban az esetben, ha változott az érintett állapota, akkor meg is változtatnak. Ez a 3252/2017-es alkotmánybírósági döntés. Van egy másik döntés, amely egy nemzetközi szerződéshez mérte a vonatkozó magyar jogszabályokat. Azt mondta, hogy nemzetközi szerződésből származó jogalkotói feladatot kell az Országgyűlésnek elvégeznie. Ehhez tűzte azt a határnapot, amit ön is jelzett. De ennek tartalmát nem állapította meg az Alkotmánybíróság, nem jelezte a jogalkotónak, hogy pontosan milyen irányban, milyen szabályokkal, milyen szabályozási tartalommal kell ezt a jogszabályt megalkotnia. Tehát amit ön mondott akármilyen kártalanításra vagy kamatfizetésre vonatkozóan, természetesen ilyen az Alkotmánybíróság döntéséből nem olvasható ki, erre nem tett javaslatot, ez félrevezető az ön részéről, és pontosan az érintetteket vezeti félre. Tisztelt Képviselő Úr! Ön is tudja, hogy az a célunk, hogy minél több ember, aki dolgozni tud, az dolgozhasson. Szerencsére ma már munkahelyek is vannak Magyarországon, és a megváltozott munkaképességűek számára korábban soha nem látott mértékű támogatással is hozzájárulunk mindehhez. Idén 42 milliárd forintot költünk arra, hogy a megváltozott munkaképességű emberek is dolgozhassanak. Míg 2012-ben csak 3200 ilyen munkáltató volt, most már 9100 ilyen munkáltató van, tehát közel háromszorosára emelkedett a számuk. Míg a rehabilitációs kártya bevezetése előtt 5574 megváltozott munkaképességű személyt alkalmaztak csak így, a 2012-es módosítások után, szemben az 5574-gyel, 37 762 személynek van munkája. Azt hiszem, hogy a 40 százalékosra emelt foglalkoztatottság egy fontos siker, a jogszabály-módosításról pedig szakértőkkel tovább fogunk egyeztetni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ. Öné a szó.
Köszönöm. Tisztelt Ház! Kezdem elölről, hogy nem fogadom el a válaszát. Államtitkár úr, az idézett, 10-12 évvel ezelőtt Korózs által elmondott felszólalásnak minden szavát lehet vállalni. Minden szavát vállalom is. Ez nem jogosítja fel önöket arra, hogy ilyen rapid megoldásokat hozzanak, mint amilyet 2012. január 1-jével bevezettek. Ez sem jogosította fel, egyetlenegy mondata sem arra, hogy emberektől úgy vegyenek el ellátást és úgy csökkentsék az ellátásukat, hogy a mindennapi életvezetésükben drasztikus változások történjenek. Különösen azokat a feltételeket nem teremtették meg, ahol ilyen evidenciákat lehetne tisztázni akár jogszabályi szinten, hogy mikor tekinthető egy megváltozott munkaképességű ember rehabilitáltnak. Mindaddig, amíg ezeket nem tisztázzák, egyszerűen nem lehet ezt a választ elfogadni. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem önöket, elfogadják-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 115 igen szavazattal, 38 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Varju László, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Hogyan kíván a Kormány megfelelni a rokkantnyugdíjasok helyzetének rendezésére az Alkotmánybíróság szabta határidőnek?” címmel. Varju László képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen. Folytassuk azzal, ami az előbb elkezdődött, mert államtitkár úr nem adott választ arra a nagyon egyszerű kérdésre, hogy az Alkotmánybíróság határozata után miért nem tesznek meg önök mindent a rokkantnyugdíjasok érdekében.2015-ben önök úgy alakították át a rokkantnyugdíjak rendszerét, hogy egy önkényesen kitalált szempontrendszer alapján ezrével minősítettek vissza egészségessé vagy kevésbé rokkanttá embereket. Ők a Fidesz megszorításának áldozatai. Bár az önök szótárából állítólag hiányzik ez a szó, a megváltozott munkaképességű emberek járandóságának megkurtítása vitathatatlanul az. Önök természetesen a költségek szükséges csökkentésével indokolták mindezt. Valójában ezúttal is a védtelen és kiszolgáltatott emberektől vettek el pénzt, és így többet tudnak lopni. Sokuknak tízezrekkel csökkent a rokkantnyugdíja, de az sem volt ritka, hogy valakinek kevesebb mint a felére apadt. Tudja ön, hogy kétségbeesésükben hányan lettek öngyilkosok ebben a helyzetben? Akik életben vannak még, azok elveszítették az évi 12 ingyenes utazási lehetőségüket a MÁV-nál, a bérlettámogatást, miáltal bérletükért azóta már havonta 6000 forinttal többet kell fizetniük. De ugyanígy elveszítették a közgyógyellátási támogatásukat és vele a 6000 forint gyógyszertámogatást. Ráadásul, ha bejelentett munkát vállalnának, akkor egyébként a járadékukat ugyanúgy elveszítik. Egy-egy rokkantnyugdíjasnak ezzel akár több millió forint kárt is okozhattak. Azzal, hogy ez az intézkedés szégyenletes volt, önöket felesleges szembesíteni, hiszen önök a szégyen szó jelentését már régen elfelejtették. Egy rokkantnyugdíjas perében azonban, ahogy hallottuk is, az Alkotmánybíróság kimondta, hogy a kormánytöbbség ezt lehetővé tevő 2011-es törvénymódosítása nem felelt meg az alkotmányos követelményeknek. Államtitkár úr, a mindenkori magyar kormány felelős minden állampolgárért, nem lehet törvénytelenül elvenni a rokkantnyugdíjakat. Nem lehet egy törvénymódosítással, egy önkényesen kitalált szempontrendszerrel rokkant embereket egészségessé tenni. Kötelezte ezért a kormányt az Országgyűlés, hogy március 31-ig rendezzék ezt a jogtipró helyzetet. A határidő tegnap lejárt, de még csak kísérletet sem láttunk az önök részéről arra, hogy az Alkotmánybíróság döntésének eleget tegyenek. Kérdezem ezért önt, hajlandóak-e kezdeményezni a rokkantellátás 2011-es alkotmánysértő átalakításának semmissé nyilvánítását, visszamenőlegesen kártalanítani az érintetteket, és mikor kívánja végre végrehajtani az Alkotmánybíróság döntését a kormány. Köszönöm szépen. Várom a válaszát. [[Taps a DK padsoraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Fontosnak tartom elmondani még egyszer, hogy amikor az Alkotmánybíróság e jogszabály Alaptörvényhez való igazodását nézte, nem talált benne kivetnivalót. Egy nemzetközi szerződés kapcsán állapította meg, hogy annak a nemzetközi szerződésnek a végrehajtása miatt Magyarországon további jogalkotási kötelezettsége van a kormánynak. Ha a stílust nézem, tisztelt képviselő úr, hogy ki hogyan viszonyul a megváltozott munkaképességű emberekhez, akik korábban rokkantsági ellátásokat kaptak, mi arra törekedtünk, hogy munkalehetőséget adjunk nekik. Hogyan beszélt róluk az ön miniszterelnöke, az ön pártjának elnöke, az ön EP-listavezetőjének a férje? Azt mondta, hogy ha van botrány, akkor az [[Gréczy Zsolt: Lévai Anikó férje is most mondta meg!]] hogy ma minden harmadik nyugdíjas rokkantnyugdíjas, és ez utóbbiak közül minden második még aktív korban van, akár dolgozhatna is, akár a munka adhatna értelmet az életének. [[Dr. Vadai Ágnes: Jobb lenne, ha Orbán Győző fia válaszolna erre a kérdésre!]] Mi azt mondtuk ezeknek az embereknek, hogy nyilatkozattételi és más eljárások révén felülvizsgáljuk az állapotukat, és akinek lehet, segítünk munkalehetőséget adni. Nem azt mondjuk neki, hogy vállalj munkát, hanem egy támogatott foglalkoztatást adunk, ahol a munkáltatók jelentős adó- és járulékkedvezményt kapnak akkor, ha segítenek ezeknek az embereknek, hogy több jövedelmük legyen, dolgozni tudjanak. Mi nem azt mondtuk, hogy botrány, amit ők művelnek, mi nem ezzel a stílussal álltunk hozzájuk. Amilyen stílussal ön most hozzánk közelít, Gyurcsány Ferenc, az ön egykori miniszterelnöke ugyanilyen stílusban rontott rá a megváltozott munkaképességűekre, mintegy számonkérve őket. Tehát, azt hiszem, tisztelt képviselő úr, nem jó, ha stílusban Gyurcsány Ferenc példáját követjük. Mi 2012-ben egy olyan komplex módosítást vezettünk be, amely egy nagyon szerteágazó eszközrendszerrel szolgálta azt a célt, hogy aki tud dolgozni, annak legyen munkalehetősége; egységes orvosi, foglalkoztatási és szociális szempontokat is tartalmazó, komplex minősítést alakítottunk ki, természetesen a biztosítási elven működő rendszer létrehozatala céljából. [[17.20]] Ez volt az a rendszer, amely szerencsésen a rehabilitációs kártyával együtt is a foglalkoztatottsági szintet a korábbi alacsony, messze 20 százalék alatti szintről mára 41,6 százalékra tudta emelni. Ön egy olyan jogszabálymódosítás-csomagra húzza rá az Alkotmánybíróság egy nagyon kis részre vonatkozó döntését, amely összességében több mint duplájára tudta emelni ezeknek az embereknek a foglalkoztatási szintjét. Ha eltörölnénk mindazt, amit ön és Korózs Lajos képviselő úr követel, ezek az emberek újra visszaesnének a segélyeknek a világába, és újra egy nagyon alacsony összegű valamiféle állami támogatásból élnének, ahelyett, hogy most dolgoznak, ahelyett, hogy van egy munkahelyük, ami az emberi méltóság szempontjából sem utolsó, jövedelemben pedig messze felülmúlja a korábbiakat. Az ön javaslata passzivitásra és a segélyezésbe való visszavezetésre indítaná ezeket az embereket. Mi a felülvizsgálatnál arra törekedtünk, hogy a jobb egészségi állapotú, úgynevezett harmadik csoportos rokkantságinyugdíjas-ellátásban részesülő vagy rendszeres szociális ellátásban részesülő személyeket néztük, akik több mint öt év múlva mentek volna nyugdíjba, és több lehetőséget is kínáltunk nekik, támogatott foglalkoztatással és foglalkoztatási rehabilitációval is. 189 ezren tettek nyilatkozatot, hogy kérték anno a komplex minősítésüket, és a rokkantsági ellátásuknak a 2011. december 31-ei összegéhez képest az összege csak állapotjavulás esetén lehet kevesebb, tisztelt képviselő úr. És megismételném önnek, hogy itt egy nagyon bonyolult feladata van a jogalkotónak, egy olyan feladatot kell elvégeznünk azért szerintem ezt senki sem tudja könnyen abszolválni , hogy a fizikaiállapot-változás mértékét visszamenőlegesen kell megállapítani. Tehát valakinek az egészségi állapotát 2-3-4-5 évvel ezelőtt kell megállapítani. Ez nem egy olyan dolog, amit egyik napról a másik napra ki lehet dolgozni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] éppen ezért mi azon dolgozunk, hogy továbbra is minél magasabb legyen ezeknek az embereknek a foglalkoztatási szintje, minél magasabb jövedelmük legyen, itt pedig egy komoly, de megvalósítható megoldási javaslaton dolgozunk. [[Az elnök ismét csenget.]] A szakértői munka jelenleg is zajlik. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm az államtitkár úr válaszát. Megadom a szót viszonválaszra a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Amíg az ország az Unió tagja, addig a magyar kormány köteles európai polgárként bánni az emberekkel. Európai magyarok vagyunk, és sok bányásztársam nevében mondom [[Derültség a kormánypártok soraiban. Az elnök csenget.]] hogy ha rokkantsági ellátásra szorulnak, akkor az Orbán-rendszer sem veheti ezt semmibe. Nem az önök százalékai érdeklik az embereket, hanem az, hogy tisztességesen bánjanak velük. Tény az, hogy az Orbán-rendszer kisemmizte a saját állampolgárait; szégyellhetik magukat, akik ezt elkövetik, és önök, akik ezt támogatják. Én és mi hazafiként minden magyarért aggódunk [[Moraj a kormánypártok soraiban.]] [[Moraj a kormánypártok soraiban.]] , akiket önök meglopnak, és akiktől önök elveszik a lehetőséget. Az európai egyesült államokban ilyen nem fordulhatna elő (Moraj a kormánypártok soraiban.), ott az embereket emberként kezelik. Hogy ez mennyire igaz, az abból is látszik, hogy az önök saját pártkatonáiból álló Alkotmánybíróság…
Válaszát várom, képviselő úr.
…sem fogadta el. Államtitkár úr, az ön válasza elfogadhatatlan [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] az önök ideje az Alkotmánybíróság határozatával együtt lejárt. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ, ezért kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 117 igen szavazattal, 35 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be az innovációért és technológiáért felelős miniszterhez: „A Kormány már az emberek mindennapi életét is képes felforgatni azért, hogy kedvezzen a multiknak?” címmel. Schmuck Erzsébet képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Mindennapi hírnek tűnik, hogy a MÁV bejelentette: a Debrecen-Füzesabony vasútvonalon április 1-jétől december közepéig módosított menetrend szerint közlekednek a vonatok, Balmazújváros és a megyeszékhely között pedig pótlóbuszok szállítják az utasokat. Azt gondolhatnánk, korszerűsítik a pályát, korszerűbb szerelvényeket állítanak be, jobb és gyorsabb, biztonságosabb lesz a szolgáltatás, de mint kiderült, ez naiv feltételezés. A háttérben egészen más érdekek és mozgatórugók működnek, és szó sincs arról, hogy a vasúton munkába, iskolába, orvoshoz vagy egyéb céllal utazóknak kedvezzenek, még ha némi átmeneti kényelmetlenség árán is. A valódi ok, hogy ez az egész a debreceni északnyugati gazdasági övezet fejlesztésével összefüggő kavics- és kőszállítások miatt szükséges, hiszen ott épül a BMW debreceni autógyára. Szijjártó Péter még 2018-ban bejelentette, hogy a BMW-gyárat megépítik Debrecenben. A kormány mindezt nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházásnak nyilvánította, és a beruházáshoz szükséges 300 helyrajzi számnyi telekvásárlásról döntött. Az itteni földek 40 aranykorona értékűek; a legjobbnak számítanak Magyarországon. A leendő gyár területén 280 hektár földdel rendelkező tulajdonosok jelezték, hogy folytatnák a gazdálkodást, de ez nem érdekelte a kormányt. Legjobb termőterületeinket hatalmi szóval beépítik. De a beruházó még ennél is többet kap. Kedvükért az M35-ösön új csomópontot építenek, a 33-as számú út egy szakaszát kétszer kétsávossá bővítik, az ipartelep köré kétszer egysávos utat építenek, megépül a debreceni közforgalmú logisztikai és konténerterminál is. Ehhez villamosítják az odavezető vasutat, és bekötik azt a záhonyi fővonalba. A gazdasági övezet teljes ellátását biztosítják villamos energiával, gázzal, víz- és csatornahálózattal, távközléssel, és a repülőteret is fejlesztik, mindezt két-három éven belül. Államtitkár Úr! Mikor tettek ennyit bármely régióban a magyar emberek kedvéért? Milyen mérleget tud vonni: mennyi költségbe, környezeti kárba, hány család életének felforgatásába kerül ez a beharangozott ezer új munkahely létesítése? Mit érezhetnek azok a szomszédos lakóterületen élők, akik a természeti környezet helyett egy iparterületet kapnak szomszédul? Hol lelhetők fel az elemzések a teljes nemzetgazdasági költségről és a remélt haszonról? Várom a megtisztelő válaszát.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Cseresnyés Péter államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Egy olyan jelentőségű beruházás kedvező hatásait kérdőjelezi meg, aminek a megszerzéséért számos közép-európai ország törte magát, és egy olyan fejlesztés ellen ágál ön és ágálnak önök, ami nemcsak egy város és a kérdésére válasz ez is, ők is a magyar emberek, és a magyar emberek egészére vonatkozik , hanem egy egész ország gazdasági fellendüléséhez járul hozzá és járulhat hozzá jelentős mértékben. El kell mondani természetesen, hogy egy ilyen léptékű fejlesztés, egy üzem felépítése, nem titok, hogy igen jelentős forgalomnövekedéssel és környezetterheléssel járhat együtt. Éppen ezért, hogy e terhelésből a lakott területekre háruló részt a lehetőségekhez mérten a legkisebbre szorítsuk le, a beruházás jelenlegi készültségéhez mérten, a környéken lakók szempontjából legjobb megoldást kell választani, ezzel ugyanis akár 22 ezer nehézgépjármű folyamatos közlekedése alól is mentesülhet a környék. A személyforgalom számára pedig szinte változatlan menetidőt és komfortot nyújtó vonatpótló buszok állnak majd rendelkezésre, amíg vissza nem áll a vasúti személyszállítás a kérdéses vonalon. Azt se felejtsük el, hogy a fejlesztés részeként a 108-as vasútvonal villamosítása is megtörtént, így az utasok sokkal korszerűbb vasúti szolgáltatást vehetnek majd igénybe Debrecen és Balmazújváros között. Ugyanakkor szeretném azt is jelezni és egyben megköszönni, hogy a BMW-beruházás témáját behozta a parlamentbe, így beszélhetünk arról , hogy a fejlesztés hogyan járulhat hozzá a nemzetgazdaság fejlesztéséhez. A beruházás, ahogy ön is mondta, közvetlenül ezer munkahelyet teremt, amely szám várhatóan megsokszorozódik majd, a BMW mellett ugyanis a térségben megjelennek majd a beszállító cégek, amelyek további beruházásokat hajtanak végre, további munkahelyeket hoznak létre. Ennek hatására a szolgáltató szektorban is jelentős bővülés várható, a munkaerőért folyó verseny pedig a munkabéreket fogja felhajtani, ahogy az elmúlt időszakban lehetett tapasztalni Magyarországon. Elmondható tehát, hogy a beruházás az egész város, tágabb értelemben a vonzáskörzet egészére vonatkozóan a gazdaságot dinamizálni fogja. Fontos tisztázni, hogy a fejlesztéshez szükséges területeket úgy jelölték ki a várost elkerülő autópálya vonalán túl, hogy a lehető legkisebb mértékben változtassa meg a természetes tájképet, és hozzá kell tenni azt, hogy a gazdálkodást folytatni akaró gazdáknak csereterületet, cseretelket ajánlott föl a kormányzat annak érdekében, hogy tudják folytatni a tevékenységüket. [[17.30]] Vissza kell utasítanom emellett azt a sugalmazását, hogy a kormány bárkinek a kárára kedvezne a multiknak. Szemben önökkel, mi tudjuk, hogy a magyar gazdaság gerincét a hazai kis- és közepes vállalkozások jelentik. A BMW beruházási döntése nagyban köszönhető annak, hogy a magyar gazdaság olyan életerős kkv-szektorral rendelkezik, amely a kapacitásokat és a minőségét tekintve is megfelelő hátteret biztosít egy európai szinten is figyelemre méltó gyár számára. Ehhez a vállalkozásbarát szabályozási környezet kialakításával, adócsökkentéssel, támogatási programok révén, valamint a hitelezés megkönnyítésével a magyar kormány is hozzájárult. A következő időszakban is a versenyképesség további javítása, vállalkozásaink megerősítése a cél. Ennek érdekében a kormány a vállalkozáspolitika céljait és tennivalóit 2030-ig kijelölő stratégiát dolgoz ki, amelynek része lesz az ITM kkv-stratégiája is. A kormányzati intézkedések egyszerre segítik egy nemzetközileg is sikeres, dinamikus vállalkozói kör kialakítását és sok ember [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] megélhetését biztosító széles kkv-, kisvállalkozói kör megerősítését. Köszönöm szépen a figyelmüket. Kérem válaszom elfogadását. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Kérdezem a képviselő asszonyt, elfogadja-e az államtitkári választ.
A válasz egyszerűen elfogadhatatlan. Államtitkár úr, ki kell mondani, hogy ennyire multibarát az SZDSZ volt, mint ahogy önök. [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokból, köztük: Így van!]] Ennek a függésnek, amit önök az autóiparral és a járműgyártással kiépítettek, nagyon nagy ára lesz. Már önök is beszélnek arról, hogy ősszel várható egy világgazdasági válság. Mit nem fognak venni majd más országból? Autót! És akkor önök mit fognak az embereknek mondani? A másik: egyre jobban a multik markába kerülnek! Brüsszelbe elmennek és a német autóipar érdekeiért lobbiznak a magyar emberek egészsége ellenére. Holott itt a klímaváltozás, és látjuk a magyarországi hatásokat. Egyszerűen elfogadhatatlan!
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő asszony nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem önöket, elfogadják-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 117 igen szavazattal, 29 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Burány Sándor, a Párbeszéd képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez: „Mihez kezd a kormány a nekilóduló inflációval?” címmel. Burány Sándor képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Hat éve nem volt ilyen magas a szezonális és egyszeri hatásoktól megtisztított infláció. Ezen belül az élelmiszerek áremelkedése elképesztően nekilendült, olyannyira, hogy lassan átír mindent, amit eddig gondoltunk a világról. Az elmúlt egy évben például a burgonya ára a KSH statisztikái szerint 76 százalékkal emelkedett. Mit egyen így az ember? Mit egyen, ha időközben a liszt is több mint 10 százalékkal, a kenyér is csaknem 7 százalékkal drágult?! Ráadásul a palackos gáz ára több mint 12, a tűzifa ára pedig több mint 8 százalékkal emelkedett. Ehhez képest mennyi az idei nyugdíjemelés? Kevesebb a tavalyinál is: mindössze 2,7 százalék. Mennyi az idei családipótlék-emelés? Nulla százalék. Mennyivel emelték idén a gyest? Nulla százalékkal. Mennyivel emelték a közmunkások bérét? Nulla százalékkal. Mennyivel emelték az öregségi nyugdíj legkisebb összegét? Nulla százalékkal. Mennyivel emelték az árvaellátás legkisebb összegét? Nulla százalékkal. Vessünk egy pillantást a közszférára, tisztelt képviselő hölgyek és urak, ahol a dolgozók teljesen jogosan sztrájkkal tiltakoztak a kormány politikája ellen. Mennyivel emelték a közszférában az alapilletményt? Pontosan nulla százalékkal. Ezzel szemben van miniszter, akinek a fizetése ötszörösére emelkedett, és most már meghaladja az 5 millió forintot. Az államtitkárok bére tavaly 30 százalékkal nőtt, közel 1,3 millió forintra. Számukra aligha okoz gondot az elszabaduló infláció. Talán még burgonyára is telik. Mit látunk tehát? Egyre növekvő inflációt, amelynek veszteseit a kormány mindeddig nem kárpótolta. Kérdezem tehát: milyen intézkedésekkel tervezi a kormány kárpótolni a magas infláció miatt a nyugdíjasokat, a közszféra dolgozóit és mindazokat, akik egyre jobban küszködnek a magas élelmiszerárak miatt? Várom válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Tállai András államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Elég nehéz hitelesnek és komolynak venni egy olyan volt államtitkárnak a számonkérő szavait, aki az MSZP-kormány tagja volt, annak az MSZP-kormánynak, akiknek a kormányzása idején nem sikerült a nyugdíjak reálértékét megőrizni. [[Cseresnyés Péter: Úgy van! Dr. Vadai Ágnes: Rossz papírt tetszik olvasni! Cseresnyés Péter: Nagyon jó papírt olvas!]] léggé hiteltelennek tűnik ez a számonkérés, hiszen önök amellett, hogy nem tudták a nyugdíjak reálértékét tartani, még a 13. havi nyugdíjat el is vették a nyugdíjasoktól, és ezt egyébként ön is megszavazta mint akkori kormánypárti képviselő. [[Moraj az ellenzéki pártok padsoraiban.]] Nagyon érdekes a közszféra jövedelmi helyzetét számonkérni ezen a kormányon, hiszen önök voltak azok, akik elvették a közszféra 13. havi fizetését. És bizony nehéz olyan helyzetben ezt komolyan venni, mint amikor megnézzük a gazdasági adatokat, akkor azt láthatjuk, hogy a Fidesz-kormánynak ezen a területen sincs szégyenkeznivalója. Nincs szégyenkeznivalója, hiszen 2010-18 között a nyugdíjemelés mértéke 30 százalék volt, ezzel szemben az infláció 18 százalék, emellett kiegészítő nyugdíjemelés és kompenzáció is jár a nyugdíjasoknak. Azt gondolom, hiteltelen számonkérni a kormányt önnek akkor, amikor 2018-ban az infláció mértéke 2,8 százalék volt, ugyanakkor az átlagkereset mértéke pedig 11,3 százalék, tehát jól látható, hogy a lakosság jövedelme jelentősen növekedett az elmúlt években, amit mi sem bizonyít jobban, mint a kiskereskedelmi fogyasztás bővülésének mértéke, amely az elmúlt évben 6,6 százalék volt, az azt megelőző évben pedig 5,6 százalék, és visszamenőleg öt évre ez az adat mindig növekedett. Nagyon érdekes az ön és az ön pártjának tevékenységét megfigyelni a parlamentben, hiszen akkor, amikor önök segíthettek volna a magyar embereken például azzal, hogy csökkentik a személyi jövedelemadót, egyszer sem szavazták meg. Akkor, amikor a családi adókedvezményt kellett növelni itt a parlamentben, a két- és háromgyermekes családok adókedvezményét, hogy több jusson nekik a kasszába, akkor önök egyszer sem szavazták meg. És az is nagyon érdekes, hogy amikor például a sertésáfa csökkentését kellett megszavazni, akkor önök szintén nem álltak a kormányzati javaslat mellé. Tisztelt Képviselő Úr! Azt gondolom, hogy nem korrekt a felszólalása más tekintetben sem. Mondok önnek egy példát: ön idecitálta az államtitkárok és a miniszterek fizetését, hogy az államtitkároké 30 százalékkal is növekedett. Ne haragudjon, képviselő úr , de az ön fizetése is növekedett mint képviselőé, magasabb mértékben növekedett, mint az államtitkároké, mert több mint 30 százalékkal növekedett az ön jövedelme. Én elfogadom azt, hogy ön a kisemberek szemében akar hiteles lenni, de ezzel sem tud hiteles lenni, mert azt elfelejtette hozzátenni, hogy egyébként az én fizetésem is növekedett, és én is meg tudom venni a burgonyát. [[Dr. Vadai Ágnes: Nagyon drága a krumpli ettől még. A tojás még drágább.]] Tisztelt Képviselő Úr! Visszatekintve az elmúlt évekre azt tudom mondani, hogy a nyugdíjak és a családok jövedelme, valamint a közszféra és a versenyszféra dolgozóinak bére is emelkedett és meghaladta az árakat, ezért a kormánynak nincs szégyenkeznivalója, és a kormány a jövőben is ezt a politikát fogja folytatni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiban. Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ. Öné a szó. [[17.40]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Őszintén szólva, ha államtitkár úr megpróbálta volna, hogy bármelyik kérdésemre konkrét választ ad, akkor talán erről most lehetne beszélni. De egyetlen konkrét kérdésemre sem adott választ. Hitelességi problémákról beszél, de nehezére esik, államtitkár úr, értelmezni nagyon világos és egyszerű kérdéseket, amikre önnek itt a parlament előtt válaszolni kellett volna, néhány perccel azután, hogy személyesen leszavazta a családi pótlék emelésére tett ellenzéki képviselői módosító indítványt. Ne beszéljen ön nekem hitelességről! Én annak a kormánynak voltam pénzügyminisztériumi államtitkára, amelyik bevezette a 13. havi nyugdíjat. [[Dr. Rétvári Bence: Elvette!]] A válság miatt meg kellett szüntetni. De önök egyszer is bevezették-e? Mindig erre hivatkoznak, de most, amikor önök szerint szárnyal a gazdaság, egyszerűen elfeledkeznek erről, noha még 14. havi nyugdíjemelést is ígértek annak idején. Államtitkár úr, próbálja összeszedni magát, és legalább egyszer adjon konkrét választ konkrét kérdésekre! A válasza elfogadhatatlan. Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az államtitkári választ 114 igen szavazattal, 30 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Budai Gyula, a Fidesz képviselője interpellációt nyújtott be az igazságügyi miniszterhez „Milyen módon…” [[Zaj a DK soraiban.]] Képviselő asszony, ha nem zavarom… [[Dr. Vadai Ágnes: Nem zavar!]] Köszönöm a megértését, nagyon kedves. Tehát: „Milyen módon tud az állam fellépni az újabb, balliberálisokhoz kötődő korrupciós üggyel szemben?” címmel. Budai Gyula képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Az elmúlt évek során folyamatosan kerülnek felszínre a balliberális kormányzás alatt történt súlyos visszaélések. Idézzünk fel néhányat ezek közül! Itt van a 4-es metró ügye, amely minden idők legnagyobb korrupciós botránya. Aztán itt van az EMIR informatikai rendszerrel kapcsolatos ügy, ahol a magyar államot 18 milliárd forintos visszafizetési kötelesség terheli, és a Gyurcsány család családi cége is érintett ebben az ügyben. De ebben a körben említhetjük meg a sukorói telekcsere ügyét, és ne feledkezzünk meg az MSZP és a DK ügyvédjének, Czeglédy Csabának több millió forintos vagyoni hátrányt okozó költségvetési csalási ügyéről sem, ahol az állam mellett diákokat és időseket károsítottak meg. Az országnak nincs olyan része, ahol ne ütötte volna fel fejét a balliberális bűnözés. Ez alól nem kivétel Szeged sem. A szocialista Botka László polgármester alpolgármesterét és kabinetfőnökét ítélte el a bíróság a VIP-parkolóhelyekkel kapcsolatos visszaélések miatt. S itt van az újabb szegedi ügy, a Szeviép-ügy, ahol Botka László udvari beszállítójának a vezetői magánbankként kezelték a társaságot, és olyan összegeket kölcsönöztek, amelyekre valójában nem volt elég fedezetük. Így a cég csődbe ment, több mint négyszáz családot tettek tönkre, és az okozott kár megközelítőleg 11 milliárd forint. A bíróság ebben az ügyben első fokon letöltendő börtönbüntetést szabott ki a Szeviép három vezetőjével szemben, köztük Ujhelyi István jelenlegi szocialista EP-képviselő volt bizalmasára, Pistrui Lászlóra, illetőleg hat évet kapott Baranyi Sándor Szeviép-vezető. Baranyi úgy nyilatkozott, hogy 2010 előtt a balliberális kormányok alatt a nagyberuházásoknál csak az lehetett fővállalkozó, akinek politikai kapcsolatai voltak, és aki pénzt csorgatott oda vissza. Azt is elmondta, hogy Ujhelyi István házát közel 30-40 millió forint értékben újították fel, és ennek fejében Ujhelyi István szocialista politikus arra tett ígéretet, hogy jelentős mértékű gazdasági megrendelésekhez juttatja a céget. S ne feledkezzünk meg arról, hogy Ujhelyi István az MSZP-Párbeszéd európai parlamenti listájának második helyét foglalja el. Mint láthatjuk, tisztelt államtitkár úr, a balliberálisokat érintő korrupciós botrányok elözönlik a közéletet. Államtitkár úr, kérdezem önt, milyen módon tud fellépni az állam az újabb balliberális körökhöz köthető korrupciós üggyel szemben. Köszönöm válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban. Dr. Vadai Ágnes: Bravó!]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Völner Pál államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Először is leszögezném, hogy a magyar jogrendszer megfelelő eszközöket biztosít a visszaélésekkel szemben. Ennek ellenére szégyenletes, hogy a szocialisták több évtized alatt sem tudták meghazudtolni magukat, újabb és újabb kínos ügyekkel bizonyítják, hogy csak az ország megkárosításán munkálkodtak és munkálkodnak. A Szeviép körüli botrányukkal ismételten bizonyították, hogy még a szegedi választópolgárok bizalmára is érdemtelenek. A kínos ügyük újabb fejleménye valóban Ujhelyi István háza felújításának a története, ami csak tovább tetézi majd azokat a hazugságokat, amelyeket ezek körül hallunk. Sajnálatos módon nem meglepőek az időről időre napvilágra kerülő szocialista botrányok. A teljesség igénye nélkül csak példaként említeném a diákokat és nyugdíjasokat megkárosító Czeglédy Csabát, az ehhez kapcsolódó Dobrev Klára-féle Altus-közreműködést, a metrópénzek széthordását, a hivatali visszaélés és hűtlen kezelés bűntettében bűnös Hagyó Miklóst, Gyurcsány Ferencnek az elévült Fittelina-ügyét, hogy a DK-ról is ejtsünk néhány szót, valamint a Sukoró-ügyet, ahol már le is töltötték a jogerős büntetéseket az elkövetők. Ezek is bizonyítják, hogy a magyar ügyészség kiválóan végzi a munkáját, és lehetővé teszi, hogy az ilyen súlyú visszaélések napvilágra kerüljenek. A Szeviép vezetőit, Ujhelyi István és Botka László barátait ugyan még nem jogerősen, de a Szegedi Járásbíróság minősített csődbűntett miatt 5 év 2 hónap szabadságvesztésre ítélte. Az építőipari vállalkozásból az elhangzott információk szerint a szocialisták egyszerűen kilopták a pénzt, és a sajtóinformációk szerint ezzel összesen 443 családot károsítottak meg, összességében 10 milliárd forinttal. A visszafizetés reális esélye nélkül kölcsönöket nyújtottak a likviditási problémákkal küzdő társaságoknak, köztük Ujhelyi István volt sofőrje időközben becsődölt cégének is, akiről természetesen ezután is gondoskodtak, hiszen a Szegedi Közlekedési Vállalatnál a repülőteret, azaz a Botka vezette önkormányzat cégét vezeti. Sajtóinformációk szerint a Szeviép Építőipari Vállalat vezére azt is vallotta, hogy ez a 30-40 millió forint valóban Ujhelyi házára fordítódott, cserébe a szocialista politikus busás megrendeléseket ígért. Ezeket ugyan nem részletezték, de szó esett egy bizonyos félmilliárdos összegről is, ami csak visszatartásként hangzott el panaszként a megrendeléssorozatban. Nagyon sajnálatos, hogy így történt, de nyilván aki előadta ezeket, az tudja, mit beszél, hiszen közelről tanúja volt és elkövetője ezeknek az ügyeknek. Az is lehet természetesen, hogy nem közvetlenül a Szeviép, hanem egy más cég útján valósították meg ezt a felújítást, de azt hiszem, ezek részletkérdések az elkövetés tekintetében. Ujhelyinek sajnos ugyanúgy nem megy az elszámolás, ahogy Zuschlag vagy Simon Gábor esetében sem. Azóta is tartozik a számlákkal, tartozik azzal a történettel, hogy hogyan épült meg az az épületkomplexum, ami a telkén található, és amelyről beszámolt a sajtó. A szegediek annyira elkényelmesedtek, hogy már hűbérként osztogatták például a parkolóhelyeket Szegeden, amiből szintén büntetőeljárás és jogerős ítéletek születtek, és az önkormányzat vezető körei is beletartoztak ebbe a bűncselekménybe. Biztosan hozzászoktak a kormányzásuk alatt, hogy így kell az ügyeket intézni, mert akkoriban ezek a lebukások még nem voltak rendszeresek. Talán csak a Zuschlag-ügyet tudjuk fehér hollóként felvonultatni. De nemcsak a politikusok, hanem a balliberális sajtó is semmibe veszi a törvényeket, hiszen legutóbb betámadtak egy másik sajtóterméket, mert tanút vonultattak fel az ügyben. Védik a bűnösöket a szocialistákkal együtt. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e az államtitkári választ.
Köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Úgy látom, a túloldalon az kiabál, akinek ég a háza. Nézzék meg a DK európai uniós listáját és az MSZP-ét! A DK-ét az a Dobrev Klára vezeti, akinek az ügyében, az Altus kölcsönügyleteiben nyomoz a nyomozó hatóság. Az MSZP pártlistáján az az Ujhelyi szerepel a második helyen, akiről a Szeviép-ügyben kiderült, hogy 30-40 millió forintot adott át. A baloldal át van szőve korrupciós ügyekkel. A baloldali botrányok vonatkozásában sem a DK, sem az MSZP semmilyen konkrét választ nem adott. [[Zaj a DK soraiban.]] Köszönöm szépen, államtitkár úr, elfogadom a válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr elfogadta az államtitkári választ. Tisztelt Országgyűlés! Stummer János, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez: „Magyar kvótát Magyarországra” címmel. Stummer János képviselő urat illeti a szó. [[17.50]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Rétvári államtitkár úr választókerületében, Vácon tele van a város ukrán vendégmunkásokkal. Ők már nemcsak a munkásszállókon laknak, hanem tömegesen albérletekbe is beköltöznek, sokszor a közösségi együttélés legalapvetőbb, legelemibb szabályait sem tartják be. Emiatt Vácon állandósultak a lakossági panaszok.A mélykúti szárnyasfeldolgozóba immár buszokkal hordják át a szerbeket a határ túloldaláról, mint hogy a magyarokat fizetnék meg tisztességesen. Bányai úr, a térség országgyűlési képviselője is hallott már erről a történetről. Sárváron az ezerszámra a városban megjelenő ukrán vendégmunkások okoznak közrendvédelmi problémát. Berúgva zaklatják a fiatal lányokat, még a halat is kilopják a csónakázótóból. De minderről Ágh Péter képviselőtársunk nyilván többet tudna mesélni, ha akarna. Komáromban a helyiek már egyenesen invázióról beszélnek, az utcán, a buszon, a bevásárlóközpontok, dohányboltok előtt jóformán már nem lehet magyar szót hallani. A külföldi vendégmunkások pedig itt is több pénzt visznek haza ugyanazért a munkáért, mint a magyarok. Mindezt Czunyiné Bertalan Judit képviselő asszony orra előtt. De ahogy biztosan vannak információik arról is önöknek, hogy Tokodaltárón milyen elemi felháborodás van abból, hogy az iskola szomszédságába terveznek egy munkásszállót építeni, mint ahogy arról is, hogy Szarvason a nemrég bezárt vasipari épületében is valami hasonlóra készülnek. És ez csak néhány példa, de hosszan lehetne még sorolni ezeket a történeteket, hogy az önök idetelepített gazdasági bevándorlói hogyan szorították ki a magyar családapákat és családanyákat a munkahelyeikről. Mert hiába tagadják ezt vagy állítják ennek az ellenkezőjét, az önök vendégmunkásai bizony a külföldre menekült magyar emberek helyén dolgoznak. Arra kérem most önöket, hogy védjük meg a magyar munkavállalókat és a magyar családokat. Arra kérem önöket, hogy szorítsuk rá a Magyarországon működő vállalatokat arra, hogy a munkaerőhiány okozta problémákat ne a keletről behozott olcsó munkaerővel, hanem a magyaroknak fizetett, európai mércével mérve is tisztességes bérrel oldják meg. Szavazzák meg holnap azt, hogy a jövőben minden 10 munkavállalót foglalkoztató magyarországi munkahelyen legalább 9 ember legyen magyar állampolgár a 10-ből, a külföldi dolgozóikat pedig ezek a vállalatok tanítsák meg legalább az alapfokú nyelvvizsga szintjén magyarul. Ne tagadják el a valóságot! Álljanak oda az ügyünk mellé, hogy azok a gazdasági bevándorlók, akik Magyarországra jönnek, ne vehessék el a magyarok munkáját. Támogatják-e a magyarkvótát, államtitkár úr? Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Bodó Sándor államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Hát, néhány konkrét adattal, illetve folyamattal szeretném képviselő úr ismereteit bővíteni. Magyarországon a vendégmunkás kifejezés alatt általában a munkavállalási engedéllyel alkalmazható, harmadik országbeli külföldi munkavállalót értjük, vagyis azokat, akik tartózkodási engedély birtokában és munkavállalási engedély birtokában maximum kettő évig tartózkodhatnak az országban. Emellett uniós tagságunkból eredően szabad mozgás- és tartózkodás joga illeti meg az európai uniós állampolgárokat is, vagyis ők is itt élhetnek és dolgozhatnak közöttünk. A Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal adatai alapján 2018-ban a munkáltatók több mint 30 ezer külföldit jelentettek be a kormányhivatalok foglalkoztatási szerveinél, a szakhatóságok pedig 11 ezer munkavállalási engedélyt adtak ki. Ha megnézzük részletesen azokat a megyéket, illetve településeket, amelyeket ön is említett, láthatjuk, hogy ön jelentősen túlzó számokat használt. Pest megye kivételével a kiadott engedélyek és a bejelentések száma együttesen sem éri el az 1500-at egyik megyében sem, de Békés megyében például ezernél is kevesebb volt. A magyar munkaerőpiacot emellett a miniszter úr által aláírt kvóta védi, amit a hazai vállalkozások messze nem használnak ki. Ennek alapján szeretném tájékoztatni, hogy 2018-ban 55 ezer főben maximalizálta a Magyarországon egyidejűleg foglalkoztatható harmadik országbeli állampolgárok legmagasabb létszámát, és ahogy említettem, a kiadott engedélyek száma 11 ezer volt. A harmadik országbeli állampolgárok, és ez egy nagyon fontos szabály, ugyanis csak akkor foglalkoztathatóak Magyarországon, ha az adott pozícióra a Nemzeti Foglalkoztatási Szolgálat sem magyar, sem uniós állampolgárt nem tud kiközvetíteni. Hangsúlyozom tehát, hogy a külföldiek magyarországi munkavállalása nem korlátlan, sem időben, sem munkakörben, sem egyéb feltételeket tekintve. A külföldi állampolgárok foglalkoztatásának célja az esetleges munkaerőhiány enyhítése, nem pedig a bérek alacsonyan tartása. A Központi Statisztikai Hivatal által közzétett legfrissebb foglalkoztatási adatok sem azt jelzik, hogy a külföldi munkavállalók kiszorítanák a magyar állampolgárokat. A foglalkoztatottak átlagos létszáma 4 millió 497 ezer fő volt, ami 56 ezer fővel több, mint egy évvel korábban. A 15-64 évesek foglalkoztatási rátája közel 70 százalékra emelkedett, míg a munkanélküliségi ráta 3,6 százalék volt. Az ön javaslata az úgynevezett magyarkvóta bevezetésére nemcsak hogy alkotmányellenes, de szembemegy minden, a szabad mozgás és tartózkodás jogát biztosító európai uniós jogszabállyal is. Az Alaptörvény kimondja, hogy Magyarország gazdasága az értéktermelő munkán és a vállalkozás szabadságán alapul. A munkáltató, a vállalkozás szabadságának elve alapján, maga döntheti el, hogy az általa végzendő tevékenységet milyen nemzetiségű munkavállalóval fogja elvégeztetni. A törvénymódosítás értelmében a munkáltató Alaptörvényben lefektetett vállalkozási szabadságát korlátozná ezzel a javaslattal, ha előírná, hogy milyen nemzetiségű munkavállalót lehet foglalkoztatni. Emellett Magyarország az Európai Unió tagjaként köteles az EU-ban hatályos munkajogi és migrációs irányelveknek is megfelelni. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Államtitkár úr, úgy látszik, hogy ez a diskurzus arról fog szólni, hogy egymás ismereteit kölcsönösen bővítsük. Nekem olyan ismereteim vannak az országot járva, hogy a multinacionális cégek közvetlen vonzáskörzetében rendre dugig vannak a munkásszállók ukrán, és ki tudja, milyen más nemzetiségű külföldi vendégmunkásokkal.Olyan ismeretekkel rendelkezem, amelyek szerint laktanyákat és más, használaton kívüli épületeket újítanak fel számukra, konténervárosokat építenek nekik, csak hogy el tudják őket valahová rakni. És azoknak, akiknek már a munkásszállókon sem, a laktanyákban sem, a konténervárosokban sincs elég hely, nyolcasával, tízesével költöznek be a korábban a magyar családok által épített, aztán kényszerűségből magukra hagyott családi házakba. Államtitkár Úr! Arra kérem, hogy frissítse fel azt az ismerethalmazt, amivel válaszolt nekem erre a kérdésre. Nem fogadom el a válaszát. Köszönöm. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem önöket, elfogadják-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 113 igen szavazattal, 30 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Móring József Attila, a KDNP képviselője, interpellációt nyújtott be az agrárminiszterhez: „Hogyan védhetők meg a termeléshez kötött uniós agrártámogatások?” címmel. Móring József Attila képviselő urat, az Országgyűlés jegyzőjét illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! A mezőgazdasági és halászati tanács legutóbbi brüsszeli ülésén Magyarország nyilatkozatban kérte, hogy a termeléshez kötött agrártámogatások a 2020 utáni időszakban legalább a jelenlegi szinten maradjanak, vagy ha van rá lehetőség, akár növekedjenek is. Ezzel szemben az Európai Bizottság azt javasolja, hogy a jelenlegi 13+2 százalékról a Magyarországnak járó közvetlen támogatási keret 10+2 százalékra csökkenjen.A termeléshez kötött támogatások rendszere jellemzően valamilyen nehézséggel küzdő ágazat kiegészítő támogatására biztosít lehetőséget, ezért fontos kérdés, hogy a jövőben mekkora lesz a mértéke, és mely ágazatokra lesz adható a támogatás. Ezzel a közvetlen kifizetési formával akkor élnek a tagországok, amikor fontos az ágazat versenyképességének vagy életképességének megőrzése. Magyarország érdeke a támogatás hatályának szélesítése, hiszen adódhatnak olyan helyzetek, amelyek újabb ágazatok bevonását tehetik indokolttá. [[18.00]] Emellett Magyarország egy olyan új, közös agrárpolitika elfogadásában érdekelt, amelyen keresztül a magyar gazdák a lehető legegyszerűbben igényelhetik és kaphatják meg az őket megillető támogatásokat. Tisztelt Miniszter Úr! A Kereszténydemokrata Néppárt támogatja a kormány azon törekvését, hogy a magyar gazdák az Unió következő költségvetési időszakában ne kapjanak kevesebb támogatást. Ez se agrárpolitikai okból ne következzen be, se pedig azért, mert például a források átcsoportosításával Brüsszelben inkább a migrációt támogatnák. Nekünk az a közös érdekünk, hogy támogassuk a magyar agrárgazdaságot, megvédjük a benne dolgozók megélhetését és a magyar termőföldet, ezzel meggátoljuk az élelmiszerárak indokolatlan növekedését. Az uniós tervek viszont ezt eredményezhetnék. Mindezt ráadásul egy olyan időszakban, amikor a nemzetgazdaság tavalyi, 5,6 milliárd eurós külkereskedelmi többletéhez az agrárgazdaság 2,9 milliárd euróval járult hozzá. A mezőgazdaság beruházásai 2018-ban ismét tovább tudtak növekedni, részesedésük a nemzetgazdasági beruházásokból 4,1 százalék volt. A stabil pénzügyi háttér, a termelés növekvő jövedelmezősége segítették és folyamatosan segítik a nemzetgazdaságilag oly fontos mezőgazdaság beruházásainak bővülését. Ezek alapján kérdezem tisztelt miniszter urat, hogyan, milyen eszközökkel védhetők meg a magyar gazdáknak szánt uniós támogatások. Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Nagy István miniszter úr válaszol. Miniszter úr, öné a szó. [[Folyamatos zaj.]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársam! Mint ahogy ön előtt is ismert, a Mezőgazdasági és Halászati Tanács március 18-ai brüsszeli ülésén Magyarország Bulgáriával, Horvátországgal, Csehországgal, Lettországgal, Szlovákiával és Szlovéniával közös nyilatkozatban kérte a termeléshez kötött támogatások legalább jelenlegi szinten tartását vagy akár növelését is [[Az elnök csenget.]] a 2020 utáni időszakban. A hét ország közös fellépésére azért volt szükség, mert a közös agrárpolitika reformjára vonatkozó bizottsági javaslat visszalépést jelent a termeléstől függő jogcímek mostani támogatási szintjéhez képest. Jelenleg ugyanis meghatározott termények termesztéséhez és állatok tartásához kapcsoltan a hazai gazdálkodóknak a közvetlen támogatások teljes keretéből összesen 15 százalékot lehet folyósítani. Az Európai Bizottság javaslata alapján viszont a Magyarországnak járó közvetlen támogatási keret 10+2 százalékára csökkenne a termeléshez kötött támogatások mértéke. Szeretném hangsúlyozni, hogy Magyarország számára kiemelten fontos eszköz a termeléshez kötött támogatások rendszere. A jogcím eddig is hatékonyan segítette az érintett ágazatok termelőit, és érdemben képes volt enyhíteni terheiket. Az ilyen jellegű jogcímek megtartása alapvető fontosságú az olyan munkaerő-igényes ágazatok megfelelő finanszírozásához és versenyképességének fenntartásához, mint az állattenyésztés vagy a kertészet. Ezen ágazatok nemcsak most, hanem korábban is prioritást élveztek. Ezért is került a mostani rendszert megelőzően bevezetésre például a tényleges termelési eredményektől függő különleges tejtámogatás, de említhetném a zöldség-gyümölcs- vagy a kérődzőszerkezet-átalakítási programot is. Mivel a valódi eredményeket értékelő, a tényleges termelés mértékétől függő támogatási jogcímek meghatározó jelentőséggel bírnak a hazai termelők esetében, ezen jogcímek megőrzését és legalább a jelenlegi támogatási szint fenntartását kiemelt prioritásként kezeli az agrártárca. Ezért tudtuk maximálisan támogatni a kezdeményezést és a kapcsolt támogatásokra vonatkozó költségvetési részarány emelkedését. Fontos ugyanakkor azt is látni, hogy mivel a termeléshez kötött támogatások rendszere valamely jelentős nehézséggel küzdő ágazat kiegészítő támogatására biztosít lehetőséget, felmerül az érintett ágazatok bővítésének szükségessége is. E tekintetben Magyarország arra törekszik, hogy kiszélesítse a termeléstől függő támogatással érintett ágazatok körét, aminek köszönhetően az eddig nem támogatott ágazatok helyzetének javítását lehetne biztosítani. Ezért továbbra is nagyon nagy jelentőségűnek tartjuk azt, hogy a szubszidiaritás elvével összhangban a termeléshez kötött támogatással érintett ágazatok meghatározása terén nagyobb rugalmasságot kapjanak a tagállamok, és az érintett ágazatok körét az Európai Bizottság eredeti javaslatához képest is ki lehessen bővíteni. Mindezek ismeretében szükséges hangsúlyozni azt is, hogy Magyarország egy olyan közös, új agrárpolitika elfogadásában érdekelt, amely révén a hazai termelők a lehető legegyszerűbben igényelhetik és kapják meg az őket megillető támogatásokat. Ezzel együtt továbbra is biztosítani kell, hogy minden nehéz helyzetben lévő ágazat érdemi támogatásban részesüljön. Ezek eléréséhez azonban az Európai Bizottság javaslatának jelentős módosítására van szükség, amelyet a KAP-tárgyalások további szakaszában is képviselni fogunk. Ezért van szükség arra, hogy a gazdatársadalom összefogjon, és hogy azt a petíciót, amit közösen indítottunk a Nemzeti Agrárgazdasági Kamarával, minél többen aláírják. Szeretném jelezni a tisztelt Háznak, hogy a ma reggeli állapot szerint 146,5 ezren írták már alá ezt a petíciót. Jelzi mindez a gazdák érdeklődését, jelzi mindazt az erőt, amely e mögött a támogatás mögött van. És jelzi azt az érdeket és azt a szándékot is, hogy meg kell óvni, meg kell védeni ezt a támogatást, nem lehet hagyni, hogy a közös agrárpolitika eurócentjei más célt szolgáljanak, mint az agrárpolitika. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Nem lehet migrációs célokra fordítani mindezt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a miniszteri választ. Öné a szó.
Köszönöm szépen a választ, miniszter úr, és bízom abban, hogy a 2021-2027-es költségvetési ciklusban sikerül elérni, hogy az agrártámogatások ne csökkenjenek, különösen azért, mert a közös agrárpolitika jövőbeni szabályaira tett javaslatban az Európai Bizottság az eddigieknél is magasabb követelményeket ír elő a gazdák számára, amit a javasolt forráscsökkenéssel együtt véleményünk szerint nem lehet elfogadni, az nem kivitelezhető. Válaszát tisztelettel elfogadom. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr a miniszteri választ elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! 18 óra 6 perc van, az interpellációk tárgyalásának végére értünk. Most az azonnali kérdések tárgyalására térünk át. [[Számos képviselő hagyja el a termet. Zaj.]] Arra kérem képviselőtársaimat, akik halaszthatatlan elfoglaltság miatt elhagyják a termet, szíveskedjenek ezt csendben tenni. [[Pillanatnyi szünet.]] Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Meddig működhet Magyarországon a legalizált uzsora?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ. [[Z. Kárpát Dániel: Elfogadom, köszönöm.]] Képviselő úr, öné a szó. [[Zaj.]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Bár kérdésem címéből kiderült, hogy a devizahitel-károsultakról lesz szó, mégis úgy látom, hogy [[Az elnök csenget.]] kormánypárti képviselőtársaim inkább szedelőzködnek, beszélgetnek ahelyett, hogy egy értelmes, intelligens vitát folytatnánk arról [[Dr. Rétvári Bence: Hol a frakcióvezető?]] hogy mégis hogyan gondoltak tisztességes családpolitikai célokat megfogalmazni egy olyan társadalmi kataklizma közepette, egy olyan társadalmi katasztrófahelyzetben, amikor kicsit több mint három év alatt mintegy tízezer család tagjait kényszerítették arra, hogy elhagyják a lakásukat, otthonukat, jórészt olyan tartozások alapján, amelyek önhibájukon kívül gyűltek össze. És el szeretném mondani, hogy amikor itt, a hátunk mögött devizahitel-károsult barátunk, barátaink ülnek [[Tállai András: Egy darab? Dr. Rétvári Bence: Varga-Damm az?]] [[Dr. Rétvári Bence: Hol a frakcióvezető?]] hogy mégis hogyan gondoltak tisztességes családpolitikai célokat megfogalmazni egy olyan társadalmi kataklizma közepette, egy olyan társadalmi katasztrófahelyzetben, amikor kicsit több mint három év alatt mintegy tízezer család tagjait kényszerítették arra, hogy elhagyják a lakásukat, otthonukat, jórészt olyan tartozások alapján, amelyek önhibájukon kívül gyűltek össze. És el szeretném mondani, hogy amikor itt, a hátunk mögött devizahitel-károsult barátunk, barátaink ülnek (Tállai András: Egy darab? Dr. Rétvári Bence: Varga-Damm az?), és megerősítést kapunk ahhoz a harchoz, amit folytatunk az érdekükben, akkor önöknek is kutya kötelességük lenne (Dr. Rétvári Bence: Hol a frakcióvezető?) nemcsak odafigyelni mindezekre, de érdemi válaszokat is foganatosítani. Röhögcsélni pedig biztos, hogy nem kellene, államtitkár úr, mert elég nagy szégyen van az önök fején ahhoz képest, ahogy ön viselkedik. [[Közbeszólás a Jobbik padsoraiból: Úgy van!]] És el kell hogy mondjam önöknek, a végrehajtók tekintetében olyan rendszerszintű túlkapásokat tapasztalunk… államtitkár úr figyelmébe ajánlom, hogy konkrét esettanulmányokat tudunk hozni tömegével, ahol már térült követeléseket igyekeznek behajtani, kettő végrehajtó csapat ugyanazt a tartozást próbálja bevasalni az érintetteken, hogy tulajdonképpen civilek markáns kiállásának köszönhető csak az, hogy a jogszerűtlen kilakoltatások egy részét sikerült megakadályozni. Éppen ezért mondom azt államtitkár úrnak, hogy ha úgy gondolják, hogy tisztességes demográfiai, tisztességes családpolitikai célokat fogalmaznak meg, ez a társadalmi kataklizmahelyzet nem maradhat így. Több százezer devizahitel-károsult tekintetében ha csak tízezer vágyott gyermekük nem jöhetett világra az elmúlt évtizedben, az is elképesztően negatívan hat a néplélekre és a magyar társadalom egészére. Ezért az a követelésem, hogy a kilakoltatási moratóriumot tartsuk fenn mindaddig [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] amíg ez a probléma megoldásra nem kerül. Várom érdemi válaszát a tekintetben, hogy mennyire nyitottak erre a felvetésre. [[Taps a Jobbik padsoraiból. Közbeszólás ugyanonnan: Úgy van!]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gulyás Gergely miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kérdése természetesen még ma sem vesztette teljesen aktualitását, de annyiban mégiscsak megkésett, hogy ha ezt a kérdést nyolc évvel ezelőtt halljuk, akkor mindannyian azt mondhattuk volna, hogy Magyarországon a legeslegnagyobb társadalmi problémák egyike vagy talán a legnagyobb társadalmi probléma a devizahitel-szerződéseknek az egészen elképesztő száma és mértéke. [[18.10]] Tudjuk azt, hogy 2010-ben, amikor a polgári kormány hivatalba lépett, akkor több mint egymillió, devizában fennálló hiteltartozás volt. Azt is pontosan tudja az Országgyűlés, hiszen az elmúlt nyolc évben számtalan jogszabályt fogadtunk el ennek a kérdésnek a megoldása és a problémák enyhítése érdekében, hogy mind a végtörlesztés, mind az eszközkezelő, mind a kúriai döntés jogszabályba foglalása és a hitelek forintra váltása, az ezzel kapcsolatos károknak részben a bankokkal szembeni érvényesítése hozzájárult ahhoz, hogy ma a korábban millió fölötti devizahitel-szerződések ügye az ön által említettek szerint néhány tízezer emberre terjed ki. Természetesen minden értelmes felvetést meg kell fontolni, de azt szeretném egyértelművé tenni, hogy nem mi voltunk azok, akik megengedték azt, hogy a magyar választópolgárok ne csupán egy idegen pénznemben adósodjanak el, hanem egy olyan idegen pénznemben, amit soha bevezetni sem akartunk, mert a félreértések elkerülése végett a devizahitel-szerződések 90 százaléka még csak nem is euróban, hanem svájci frankban állt fenn. A helyzet az, hogy akik ezt megengedték, és ezt tömegesen lehetővé tették, önök most éppen azokkal készülnek politikai szövetségre; mindenekelőtt talán ezzel kellene elszámolni. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak egy percben.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Szégyellje magát, miniszter úr! [[Felzúdulás, közbekiáltások a kormánypárti padsorokból.]] Szégyellje magát, hogy vélt összefogásokat vizionál, miközben mi vagyunk azok, akik végrehajtók ellen harcolunk, kilakoltatásokat igyekszünk megakadályozni. Önök azok, akik lepaktáltak az EBRD-vel, lepaktáltak a Bankszövetséggel. Önök azok, akik engedik ezeket az elképesztő végrehajtói túlkapásokat és ön oktat ki bennünket? Miniszter úr, tegye a kezét a szívére: ön szerint összefér a családpolitikai célokkal több mint tízezer kilakoltatás? Őszintén! A következő ilyen esemény címét el fogom küldeni önnek a parlamenti e-mail-címére, kérem szépen, jöjjön el velem. Abszolút feszültségmentesen. Nem fogok önnel politizálni, mert nincsen jobb- vagy baloldali károsult, bajban lévő magyar ember van, kutya kötelességük önöknek is odaállni. Azt szeretném, ha látna egy ilyen szituációt közelről, ha érezné azt, hogy ezek az emberek félnek, segítségre szorulnak, és önök ezt a segítséget azzal, hogy lepaktáltak a bankokkal, elszabotálták, felvételkori helyett piaci árfolyamon forintosítottak. Még egyszer mondom, a Bankszövetséggel egyezkedtek az emberek helyett, tehát ne oktasson ki bennünket [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] jöjjön el velem a következő kilakoltatásra!
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót Gulyás Gergely miniszter úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Az a kérésem képviselő úrhoz, hogy valótlan adatokkal és számokkal ne tévessze meg az Országgyűlést. Az való igaz, hogy tízezerszámban vannak végrehajtási ügyek, de kilakoltatási ügyek ilyen számban nem fordultak elő. [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól a Jobbik szakértői páholyából.]] végrehajtók eljárásával szemben, ha indokolt, akkor a jogorvoslati lehetőség adott. Ezt a jogorvoslatot indokolt is megtenni. Ebben az esetben a jogszerű eljárást vagy akár a jogellenes végrehajtói eljárással szembeni panaszt maximálisan támogatjuk, és aki ezekben részt vesz, az egyébként megbecsülést élvez, de a társadalmi tragédiát, amit egyébként az önök új szövetségesei itt hagytak 2010-ben [[Nagy felzúdulás a Jobbik soraiban, folyamatos közbeszólások az ellenzék soraiból, köztük: Miről beszélsz? Kilenc éve kormányoztok! Az elnök csenget.]] azt mégiscsak nekünk sikerült elhárítani. És azért sikerült elhárítani, mert nem önökre hallgattunk, hanem olyan jogszabályokat fogadott el az Országgyűlés, amely egy egymillió fölötti társadalmi kört érintő tömeget mára jóval százezer fő alá mérsékelt [[Folyamatos közbeszólások mindkét oldalról. Az elnök csenget.]] és ezekkel az ügyekkel is foglalkozik a kormány. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Arra kérem a páholyban lévő képviselőtársamat, hogy onnan most ne szíveskedjen bekiabálni, hanem foglalja el a helyét. [[Dr. Varga-Damm Andrea a Jobbik szakértői páholyából: A gyűlölet… miatt kiabáltam be.]] Képviselő asszony, nincs joga onnan kiabálni. Foglalja el a helyét! Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt még külön vitát kezdeményeznének, Korózs Lajos képviselő úr, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „A rokkant már nem is ember?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Gulyás Gergely, Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Igen, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az interpellációk sorában már utaltam rá, hogy éjfélkor lejárt az a határidő, amíg orvosolni kellett volna a kormánynak azokat a jogszabályokat, amelyeket 2012-t megelőzően meghoztak. Az Alkotmánybíróság, szeretnék pontosan fogalmazni, megállapította, hogy a kormány intézkedései hátrányosan érintették azokat a személyeket, akik 2012. január 1-je előtt már rokkantsági nyugdíjban részesültek, azzal, hogy törvényi szinten módosították a nyugdíjvárományukat. Ezzel a kormány, köztudomású, hogy szerzett jogokat vett el, és szerzett jogokat sértett. A jogellenességet az okozta, hogy az ellátás összegének meghatározása során nem az élethelyzetet érdemben meghatározó tényleges fizikaiállapot-változást vették figyelembe, valamint hogy az ellátások csökkentésére csupán az egészségi állapot meghatározására használt százalékos értékek változása alapján került sor. Nagyon sok esetben, ahogy utaltam is rá, inkább állapotromlásról volt szó, ennek ellenére csökkentették nagyon sok ember ellátását.Éppen ezért kérdezem miniszter urat: mikor nyújtják be azt a törvényjavaslatot, amelyre az Alkotmánybíróság önöket kötelezte? Hiszen tegnap éjfélkor lejárt ez a határidő. Ezen túlmenően kérdezem miniszter urat: bevonták-e azokat a civil szervezeteket, akik az érintettek érdekképviseletét, illetve érdekvédelmét látják el? Továbbá kérdezem miniszter urat, hogy hány embert érint az alkotmánybírósági határozat. Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gulyás Gergely miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az Alkotmánybíróság a 2017-ben meghozott döntésében azt teljesen egyértelművé tette, hogy az Alaptörvényben rögzített tulajdonhoz való jog nem azt jelenti, hogy az egyszer megállapított juttatás felülvizsgálatára ne lenne lehetőség, és az érintett állapotának függvényében ne lehetne ezen változtatni. Ezt csak azért szeretném jelezni, mert ugyan valóban március 31-ei határidővel hívta fel az Országgyűlést a jogalkotói feladatának ellátására az Alkotmánybíróság, de ez nem pontos interpretáció, ami a megsemmisítésre vonatkozik.Az Igazságügyi Minisztérium dolgozik az ehhez szükséges előterjesztésen, és az Alkotmánybíróság egyébként nem minden ponton teljesen egyértelmű ítéletének a mi megítélésünk szerint is szükséges eleget tenni. Mindehhez azt szeretném még hozzátenni, hogy a kormány ezen a területen ugyanakkor 2010-11 óta jelentős eredményeket ért el, különösen ahhoz az időszakhoz képest, amikor éppen szocialista kormány volt, és 800 ezren részesültek rokkantnyugdíjban, illetve különböző rokkantsági ellátásokban. Ma azt tudjuk mondani, hogy a megváltozott munkaképességű személyek foglalkoztatottságának aránya a 2010-es 18 százalékról a tavalyi évre 41,6 százalékra nőtt. Tehát ez a kormány sokat tett azért, hogy valódi munkát, esélyt és lehetőséget kapjanak azok, akik erre rászorultak, éppen a legrászorultabbak, és ha és amennyiben a felülvizsgálat megállapítása során elkövetett hibákat jogalkotással kell kijavítani és elfogadom, hogy az Alkotmánybíróság döntésének ez az interpretációja helyes , akkor a kormány azt meg fogja tenni. Miután az Alkotmánybíróság döntése nem fekete-fehér, sőt távolról sem egyértelmű, ennek köszönhető az, hogy a kormány még a jogalkotási kötelezettségének nem tett eleget. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Hallani hallom, érteni nem értem, miniszter úr. A határidő önöknek azért volt közel egy fél évük arra, hogy ezt a jogszabályi tervezetet az Országgyűlés elé benyújtsák, ez az egyik dolog. A másik, van még itt egy ügy, mert azt nem vitattam én sem egyetlenegyszer sem, hogy egy kormánynak ne lenne joga ahhoz, hogy akár a rokkantellátás rendszerét is átalakítsa, vagy azon változtatásokat eszközöljön, de itt az Alkotmánybíróság egyértelművé tette, hogy a kliensek jelentős részének állapotrosszabbodása volt, legalábbis nem volt állapotjavulása, ennek ellenére csökkentették vagy elvették az ellátásukat. Tehát itt azért erre kellene egyértelmű választ adni.Megismétlem a kérdésemet; a parlamenti bizottság egyértelművé tette azt, amikor napirendre vette azt az országgyűlési határozati javaslatot, amelyik tételesen fölsorolta volna, hogy a kormánynak mi a dolga, csak azon kellett volna végigmenni, miniszter úr, és akkor már itt elfogadott törvényről beszélnénk. Köszönöm szépen. [[18.20]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszter urat. Öné a szó, miniszter úr.
Az ezek szerint el nem fogadott bizottsági határozattervezetet fel fogjuk használni a jogalkotás során. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen a miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! László Imre, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Miért kell nyolcvan kisgyermeknek meghalnia?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Államtitkár úr, önök a minap mérhetetlen cinizmussal és arroganciával megtagadták a gerincvelői eredetű izomsorvadásban szenvedő gyermekek életének megmentéséhez szükséges évi 4 milliárd forintot. Szeretném tájékoztatni, hogy 2017 óta már létezik egy gyógyszer, ami a betegség előrehaladását meggátolja, a génterápia fejlődése pedig azzal biztat, hogy néhány éven belül hatásos gyógymód is lesz rá. E gyermekek esetében tehát feltétlenül igaz, hogy aki időt nyer, az életet nyer. Önök viszont egy gombnyomással megtagadták az életet azoktól a gyermekektől, akik azért már nem várhatják ki a hatásos gyógymód kifejlesztését. Elismerem, az orvostudomány fejlődése komoly probléma elé állítja az egészségügy finanszírozóit. Van azonban egy pont, ahol nem lehet kérdés, hogy európai, vagy ha úgy jobban tetszik önöknek, keresztény ember mit tesz, ez pedig az emberi élet, főként az ártatlan, kicsiny gyermekek életének a megmentése. Az még nem hazafiság, hogy célprémiumot tűznek ki a gyerekek világrahozatalára. A hazafisághoz az is hozzátartozik, hogy lehetőséget teremtsenek egészségben felnevelni őket. Néztek már önök kisgyermekek, esetleg tulajdon gyermekeik, unokáik tiszta, világra őszinte hittel és reményekkel tekintő szemébe? Nos, ezt a hitet és reményt vették el most nemcsak az esendő, kicsiny gyermekektől, de a szüleiktől is. A kérdésem az, államtitkár úr: mikor fognak keresztény emberhez méltóan viselkedni és a szükséges terápiát biztosítani? Köszönöm. [[Taps a DK, az MSZP, az LMP és a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Mindenki eldöntheti, mire alapozza a politikai szóhasználatát, vagy miből próbál politikai tőkét kovácsolni. Tisztelt képviselő úr, amit ön itt az elmúlt két percben művelt, nem biztos, hogy ez a legmagasabb iskolája a politikai népszerűség keresésének. [[Közbeszólások az ellenzéki pártok soraiban. Schmuck Erzsébet: Miért? Biztosítják?]] kormány igyekszik minden családnak segíteni, éppen ezért emeltük meg jelentős mértékben a költségvetésben rendelkezésre álló azon költségvetési keretet, amelyben ritka betegségek esetén nagyon nagy értékű, nagyon drága gyógyszerek méltányossági támogatásával elindulhat embereknek a kezelése. [[Gréczy Zsolt: Ez már nagyon kínos!]] Ez 2015-ben még 3,8 milliárd forint volt, mostanra ez 9,3 milliárd forintra emelkedett. [[Schmuck Erzsébet: Mi lesz ezekkel a gyerekekkel? Közbeszólások az ellenzéki pártok soraiban. Az elnök csenget.]] Ebből kezdődhetett meg az ön által említett betegség esetén is 38 beteg gyermeknek 1,2 milliárd forintból a kezelése. Minden egyes esetben külön orvosszakértői véleményre van szükség, hogy a gyermekek esetében ez a gyógymód, gyógyhatás alkalmas-e, vagy vannak más, kizáró okok, nemcsak azért, mert 175 millió/év a kezelési költség, hanem azért is, mert bár ön erről nem tett említést, de az európai gyógyszerügyi hatóság további hatásossági vizsgálatok elvégzésére kötelezte a gyártót, mert az európai gyógyszerügyi hatóság sincs olyan mértékben meggyőződve ennek hatásosságáról, mint amit ön, tisztelt képviselő úr, az elmúlt percekben itt mondott. [[Bangóné Borbély Ildikó: Beteg gyerekek…]] Nekünk az a célunk, hogy lehetőleg a magyar betegek, gyerekek, felnőttek, idősek egyaránt a lehető leghamarabb kapják meg a legkorszerűbb kezeléseket. Éppen ezért az ön által említett betegség esetében a magyar kormány elsők között 2018 márciusától lehetővé tette azt, amiről ön itt csak 2019-ben beszélt, tisztelt képviselő úr. Egy évvel korábban lépett a kormány, mint ahogy ön bármilyen javaslatról is beszélt. Ahogy ön is tudja, mindig egyedi döntés kell mindegyik gyógyszer felírásánál, mert olyan hatásai is lehetnek egy nagyon nehéz egészségi állapotban, amivel előre nem számolnak, éppen ezért folyamatosan felügyelik is orvosok az ő egészségi állapotukat, azt, hogy romlik-e vagy pedig stabil az egészségi állapotuk. Ön is említette, hogy ez nem gyógyítást jelent, csak az állapot stabilizálását egyelőre. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm, elnök úr. Hát, ez a különbség kettőnk között, államtitkár úr: én orvos vagyok, ön pedig jogász; én értek hozzá, ön viszont nem. [[Dr. Rétvári Bence: Ehhez? Ehhez a gyógymódhoz?]] 1,2 milliárd forint van erre a keretre. Kevés! Hadd mondjam el önnek, hogy Romániában, Szlovákiában, Lengyelországban valamennyi beteg számára korlátozás nélkül, nem egyedi elbírálással biztosítják a gyógyszert. És akkor hadd tegyem hozzá: 4,1 milliárd forintról van szó, ezt Rig Lajos képviselőtársam terjesztette be. 4,1 milliárd! Önök a múlt év végén 72 milliárd forintot szórtak szét külföldi és hazai sportegyesületeknek és egyházaknak. [[Schmuck Erzsébet: Szégyen!]] Én azt hiszem, hogy Jézus nagyon örülne, ha ebből az összegből 4 milliárd forintot ezen kicsiny gyermekek életének a megmentésére fordítanának. Elfogadhatatlan! [[Taps a DK, az MSZP, az LMP és a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Úr! Nem tudtam, hogy ön a legritkább betegségek esetében is szakértőnek tartja magát. [[Gréczy Zsolt közbeszól.]] Szerintem érdemesebb, ha már vannak olyan orvosbizottságok, amelyeket azért állítottunk fel, hogy minden gyermek és minden beteg esetében, aki ritka betegségben szenved, a lehető legjobb terápiát tudjuk biztosítani. Önök lehet, hogy nagyon jól értenek sok mindenhez, de talán nem a parlament tudja eldönteni leginkább az egyes gyermekek kezelésének a körülményeit. Tisztelt Képviselő Úr! Ön beszél gyermekek segítéséről, gyermekek támogatásáról, amikor az önök kormánya volt az, amely bezárta a Schöpf-Merei Kórházat, tisztelt képviselő úr? [[Gréczy Zsolt: Tényleg szégyelld magad!]] Ezek után ön a gyermekek védelmezőjeként próbálja magát feltüntetni. Ez a kórház volt, amely kiemelten foglalkozott a problémás terhes kismamák és a magzatok, gyermekek esetével, a fejlődési rendellenességek genetikai vizsgálatával [[Demeter Márta közbeszól.]] először Magyarországon itt helyeztek ki inkubátort. [[Közbeszólások az ellenzéki pártok soraiban. Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Ez az inkubátor addig, amíg önök be nem zárták ezt a kórházat, 23 magyar kisbaba életét mentette meg, azóta egyet sem. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. Közbeszólások az ellenzéki pártok soraiban.]]
Köszönöm szépen az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Timea, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést… [[Jelzésre:]] Megértésüket kérem, bocsánat. Talán önökkel is előfordult, hogy véletlenül két lapot összefogtak, ez most velem is megtörtént. Nem szándékos, gondolom, ezt elfogadja.Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mikor szánja rá magát a kormány, hogy végre érdemi lépéseket tegyen a klímaváltozás és annak kedvezőtlen hatásai megfékezésére?” címmel. A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Kérdezem képviselő asszonyt, elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Köszönöm szépen. Megvárom a miniszterelnök urat.
Tájékoztatom, képviselő asszony, hogy a miniszterelnök úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Demeter Márta, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Magyar Nemzeti Bank elnökének: „Miért buknak sorra a NER-nek kedves bankok?” címmel. A Magyar Nemzeti Bank elnöke halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Nagy Márton István alelnök urat jelölte ki. Kérdezem képviselő asszonyt, elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy személyesen elnök úrtól kéri a választ.
Köszönöm, elnök úr. Azért nem fogadom el a válaszadó személyét, mert az NHB Bank bedöntésével már 7 milliárd forinttal sikerült megkárosítani az adófizetőket…
Képviselő asszony, a válaszát kértem…
Én elhiszem, hogy a jegybankelnök… [[Az elnök kikapcsolja a szónok mikrofonját.]] De muszáj lesz bejönnie a parlamentbe személyesen…
Képviselő asszony, igen vagy nem? [[Jelzésre:]] Nem fogadja el. Köszönöm szépen. Nincs lehetősége felszólalni most. Köszönöm. [[18.30]] Tisztelt Országgyűlés! Egy másodperc türelmüket kérem, azonnal meglesz az újabb felszólaló. Tisztelt Országgyűlés! Ungár Péter, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mikor oldja meg a kormány a gondoskodási válságot?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt a válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét.
Elfogadom, Igen.
Igen, öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Jelenleg is folyik a szociális szektor érdekvédelme és a kormány között a tárgyalás. Jelenleg ma Magyarországon 130 ezer forintot keres egy gyógypedagógus, jelenleg ma Magyarországon sok esetben a segédápolónak a szociális intézményekben kevesebb a fizetése, mint a gépkocsivezetőnek. Az a helyzet, hogy ez az a szektor, amelyik az elmúlt kilenc évben semmilyen jelentős béremelést nem kapott; az a statisztika, amit államtitkár úr el fog mondani a 130 százalékról, mind pótlékra vonatkozik, nem az alapbérre. Állításunk szerint Magyarország addig nem lesz erős, amíg 84 fogyatékos emberre kettő darab segédápoló jut egy műszakban; addig nem lesz Magyarország erős, amíg Ausztriában úgy dolgoznak Güssingben meg más helyeken a nyugati határszélről kiment segédápolók, ápolók, szakápolók, illetve konduktorok, hogy tulajdonképpen magyar névtáblán kívül mást nem lehet látni. Ennek az az oka, tudja, hogy ha jelenleg ma egy szakápoló kimegy Güssingbe dolgozni, mondjuk, egy Vas megyei intézményhez képest többet keres, mint Magyarországon az intézményvezető. Ez az, amit a magyar kormány nem tudott tizedik éve megoldani. Arra kérem, most, hogy folytatják a tárgyalásokat a szociális szektorral, egyesítsék végzettség alapon, tegyék átjárhatóvá a három bértáblát, növeljék meg legalább 50 százalékkal az alapbért, és végre érjék el azt, hogy ne elmenjenek ebből a szektorból, ami egy elöregedő társadalomban egyre fontosabb lesz, hanem jöjjenek. Az a helyzet, hogy ma Magyarországon más összeget ér egy olyan ember diplomája, aki, mondjuk, öregek otthonában dolgozik valahol, mint egy ugyanolyan ember ugyanazzal a diplomával, aki egészségügyi intézményben dolgozik a demenciaosztályon. Ezt egyszerűen nem lehet megmagyarázni, nem lehet megindokolni, miért van az, hogy ma még mindig ilyen alacsony a szociális szektor bére, és arra kérem, hogy a tárgyalások során emeljék meg jelentősen a szociális szektor dolgozóinak a bérét. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Arra törekedtünk az elmúlt években is, hogy pedagógusok, orvosok, ápolók, szociális dolgozók egyaránt többet keressenek, és évről évre tudjanak előrelépni. 2014-ben először ágazati bérpótlékot vezettünk be, majd a következő évben ágazati bérkiegészítést, ezt ön nagyon jól ismeri, majd pedig összevont bérpótlékkal igyekeztünk továbbra is növelni a jövedelmeket. Nyilván sok mindenkire kiterjedt a szakmunkás-minimálbérnek is a nagymértékű emelése, így összességében 60 százalék körüli jövedelememelkedésről beszélhetünk a szociális szférában is.Miért veszélyes az a javaslat, amit ön mond? Ha betartottuk volna azt, amit önök követeltek már a béremeléskor is, hogy az alapbérbe tegyük be a bérpótlék, bérkiegészítés összegét, akkor hiába emelkedett volna az meg, tevődött volna rá a korábbi fizetésre, annak egy részét a szakmunkás-minimálbér emelkedése akár eltüntette volna, hiszen az alapbérbe építve ez nem rakódott volna rá pótlékként. Azzal, hogy ezt pótlékként rátettük, tízezer vagy több tízezer forintos előnyben is vannak ma a szociális dolgozók ahhoz képest, amit önök mondanak, mert ha az alapbérben lenne, akkor összecsúszna a pótlékosok bére és a szakmunkás-minimálbéres bér; de természetesen mi azt szeretnénk, ha mind a kettő a továbbiakban is emelkedne. Amit ön mond, tisztelt képviselő úr, hogy egészségügyi végzettséggel rendelkező személyek másként keresnek akkor, ha a szociális szférában dolgoznak, mint ha az egészségügyben dolgoznának: körülbelül bő háromezer ember van, aki egészségügyi végzettséggel, egészségügyi munkakörben dolgozik a szociális szférában, ők nem is a szociális bértábla alatt vannak, hanem a körülbelül 2-3 évvel ezelőtt hozott döntésünk révén ők átkerültek az egészségügyi bértáblába. Ha tehát egészségügyi végzettséggel, egészségügyi munkakörben is dolgozik valaki a szociális szférában, akkor az egészségügyi bértábla szerint keres. De természetesen arra fogunk törekedni, amit ön is mondott, hogy a továbbiakban is emelkedjenek a bérek. Emlékszünk a 2010 előtti időszakra, az önök újdonsült szövetségeseinek az időszakára, amikor egyhavi bért csökkentettek, a szociális szférában is elvettek az emberektől egyhavi bért [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] mi pedig az elmúlt időszakban igyekeztünk minél nagyobb béremelésre. 60 százalékra futotta eddig, szeretnénk többet is, erre fogunk törekedni a következő években. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Úr! Amit elmondott a háromezer fővel, az a kisebbsége azoknak az embereknek, akik egészségügyi végzettséggel dolgoznak a szociális szektorban. Az, hogy mi egészségügyi munkakör, azt nagyon nehéz megállapítani például a demenciával kapcsolatos gondozási feladatoknál, összecsúszik az, hogy mi a szociális és az egészségügyi munkakör. Ezek integrált rendszerek, holisztikusan kéne működtetni, és ez egyszerűen a kisebbségre vonatkozik, a többségnél nem így van.A másik pedig az, hogy mindannyian tudjuk, azért pótlékokban adják a béremelést, hogy önöktől függjön ez az ágazat, hogy ne az legyen, hogy utána mindig automatikusan emelkedik, hanem azért, hogy külön kuncsorogni kelljen minden egyes 10-15 százalékért, hogy utána azt minden egyes alkalommal be tudják jelenteni valamelyik médiájukban külön. Végezetül annyit, arra az egy kérdésre válaszoljon nekem: ön szerint rendben van-e, hogy egy értelmi fogyatékosok nappali otthonában jelenleg egy gyógypedagógus 130 ezer forintot keres? Rendben van vagy nincs rendben? Ne azt mondja, hogy a Sztójay-kormány alatt mi történt, meg hogy amikor én érettségiztem, akkor ki mit csinált, hanem arról beszéljen, hogy most rendben van-e, hogy 130 ezret keres egy gyógypedagógus, vagy nem! Köszönöm szépen.
Köszönöm. Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen. Egyikünk érettségijére sem tértem ki szerintem, de lehet, hogy majd lesz egy felszólalás, amikor ez lesz a téma. Tisztelt Képviselő Úr! Mi ebben az ágazatban fejleszteni szeretnénk. Bárkit néz meg, annak a bére jóval magasabb, jóval magasabb, mint volt 2010-ben vagy 2014-ben, azzal a 60 százalékkal, amiről már beszéltem. Fejlesztési irányunk másik fontos része a béremelésen kívül a szakápolási otthonok létrehozatala. Egy újfajta jogi minőség, egy újfajta ellátási forma, amelyben a szociális szférában jelenleg levők még magasabb fokú, amit ön említett, egészségügyi ellátást is kaphatnak és még magasabb fokú szociális ellátást. Mi ebben a körben igyekeztünk előrelépni bérben is, ellátási formában is. Bízunk benne, hogy a szakápolási otthonok beváltják azokat a reményeket, amelyeket fűzünk hozzá, látni fogják az emberek, hogy ez egy jobb minőségű, valahol az egészségügy és a szociális ellátás határán levő ellátási forma lesz, és egyre népszerűbb lesz. Éppen ezért volt fontos az otthon ápolás bővítése is. Ön is tudja, jóval több embernek tudunk most már az otthoni gondozásban is segíteni, mint 2010-14-ben. Mindenhol, minden egyes területen igyekeztünk előrelépni, többet nyújtani az embereknek, nagyobb biztonságot adni a rászorulóknak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Timea képviselő asszony, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol Miniszterelnök Úr?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Gulyás Gergely, Miniszterelnökséget vezető miniszter urat kérte fel. Kérdezem képviselő asszonyt, elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Bár Gulyás miniszter úr majdnem megpattant itt a válaszadás elől, de elfogadom válaszadónak.
Öné a szó, képviselő asszony.
Miniszter úr, néhány napja került nyilvánosság elé az a videó, amelyben Pócs János fideszes képviselő úr egy roma alkalmazottját bezárta egy kazánba, közölte, hogy itt égeti el azokat a cigányokat, akikre haragszik, majd fogott egy papírdarabot, egy égő papírdarabot, és a gyúlékony anyagok közé bedobta, majd rázárta a kazán ajtaját. Ez az eset természetes módon nagy felháborodást váltott ki az emberekből, még az ellenzékiséggel nehezen vádolható Országos Roma Önkormányzat is lemondásra szólította fel Pócs Jánost. De én is hadd kérdezzem meg az itt ülő fideszes, KDNP-s képviselőktől, hogy tegye fel a kezét az, akinek tetszett, aki humorosnak találta ezt a videót. Hát, nulla kezet látok, tehát ezek szerint a kormánypárti képviselőknek sem tetszett azért ez a Pócs János szerint jó tréfa. Tudjuk azt, hogy ez a dolog bűncselekmény volt, de elévült. De hát azt is tudja miniszter úr, aki jogász végzettségű, hogy, mondjuk, egy kényszerítés, ami három év börtönnel büntethető, azért az ebből kihozható, de legrosszabb esetben is, mondjuk, egy tettleges becsületsértés, amire egy év börtönbüntetés járna minimum. Azt szeretném megkérdezni miniszter úrtól, hogy hol van az a határ önöknél, amikor már elfogadhatatlan egy ilyen képviselői viselkedés. Tudjuk azt, hogy amikor még Navracsics Tibor volt a frakcióvezető, akkor ő ennél kevesebbért lemondatta már egy képviselőtársukat. Nem gondolják azt, hogy ha ez következmény nélkül marad most önöknél, akkor a maradék morális tőkéjüket is elvesztik? Nem gondolják azt, hogy a hatalom birtokosainál az a minimum, hogy nem alázunk meg másokat, nem alázzuk meg az alattunk dolgozókat? Szeretném megkérdezni miniszter urat [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] várhatjuk-e azt, hogy lemondatják Pócs Jánost, vagy következmény nélkül marad ez az eset. Köszönöm. [[18.40]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gulyás Gergely miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Frakcióvezető Asszony! Ugyan hosszan sorolhatnám az erkölcsi alapra vonatkozó számonkérésének a hiteltelenségét az önök újfajta szövetségkeresése közben, de mégsem fogom ezt tenni, és azt az alkotmányjogi borzalmat sem fogom hosszan kifejteni, csak röviden, hogy akkor valóban igazak lennének az önök jogállamiság-hiányosságaival kapcsolatos vágyai, ha a kormány határozná meg azt, hogy egy országgyűlési képviselő megbízatása meddig tart. Ez pont fordítva van. Ma a Magyar Országgyűlés határozza meg azt, hogy a kormány megbízatása milyen formában keletkezik, és egész pontosan meddig tart. De miután az ügyben a legnagyobb kormánypárt frakciója kiadott egy közleményt, ami azt tartalmazza, hogy az elhangzottak, még ha baráti viccelődésnek szánták is, egyértelműen szerencsétlenek, mert félreértésre adhatnak okot, ezzel a legnagyobb kormánypárt frakciója az ügyben egyértelműen és világosan állást foglalt. Pócs képviselőtársam is elmondta a felvétel elkészültének körülményeit, ezek után és erre tekintettel is adta ki a frakció ezt a nyilatkozatot. Természetesen lehet mindenhez a lehető legnagyobb rosszindulattal állni, de ha képviselő asszony ezt teszi, akkor azt a szövetségkeresést, amibe most belekezdtek, és amelynek jegyében az önkormányzati választásokon közös jelölteket fognak a Jobbikkal indítani, azonnal be kellene fejezni. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő asszonynak. Egy perc, parancsoljon!
Miniszter úr, azt hiszem, hogy a mi szövetségkeresésünk talán nem állítható egészen párhuzamba [[Dr. Rétvári Bence: Dehogynem!]] egy olyan dologgal, hogy valakit bezárnak egy kazánba, vérig alázzák, és rádobnak egy égő papírfecnit. Tényleg ezzel hasonlítja össze?! És az, hogy szerencsétlen volt ez a videó, ezzel önök kifejezik az egyértelmű állásfoglalásukat? Ennyit tud ez a magát kereszténynek mondó kormány? Hát, komolyan mondom, az eszem megáll! Pócs János, tudom, hogy most böjtben van, ezért nem nyilatkozik, de szégyellje magát, és menjen innen ebből a Házból! [[Dr. Rétvári Bence: És a Gyöngyösi?]] Minket, ellenzéki képviselőket folyamatosan rommá büntet Kövér László a Ház méltóságának el nem követett, állítólagos megsértéséért. Hát, ez nem sérti a Ház méltóságát?! Hát, szégyelljék magukat, maguk álkeresztény, embertelen… szavakat sem találok magukra. Egyébként, miniszter úr, nem ezt kérdeztem öntől, hanem azt, hogy mit gondol, és várhatjuk-e a lemondását.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót viszonválaszra Gulyás Gergely miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm az elismételt kérdését képviselő asszonynak, én nem szándékozom lemondani, a képviselő úrra vonatkozó kérdésére pedig az előbb világosan válaszoltam, hogy képviselők megbízatásához a kormánynak nincs köze. [[Szabó Timea: Navracsicséhoz volt!]] Annyiban talán kiigazítanám az elhangzottakat, Navracsics Tibor akkor frakcióvezető volt, a frakcióvezetőnek a frakcióhoz van köze, de a kormánynak a frakcióhoz, azért legyünk őszinték [[Szabó Timea: Ön a frakció tagja, miniszter úr?]] a megbízatás keletkezése tekintetében nagy baj lenne. De annyiban kiigazítanám az elhangzottakat, hogy amikor ez a felvétel készült, akkor Pócs képviselő úr még nem volt az Országgyűlés tagja, azóta szabad és demokratikus választásokon négy alkalommal nyerte el a választókerületének a bizalmát. [[Szabó Timea: És akkor mi van?]] Úgy gondolom, hogy az ön frakciójában egyetlenegy olyan képviselő sem ül, aki akár csak egyetlenegyszer is elnyerte volna a választópolgárok bizalmát [[Szabó Timea: Én nyertem egyéniben!]] talán egy kivétellel, ha professzor úr a frakcióhoz tartozik, de ezt nem mindig tudom követni. És frakcióvezető asszony a második, aki egy alkalommal már nyert, tehát úgy gondolom, ketten is vannak, akik egyszer nyertek, Pócs képviselő úr négy alkalommal nyert, és nem volt képviselő, amikor a felvétel készült. [[Szabó Timea: Akkor elkövethet bűncselekményt, ha négy alkalommal nyert, ugye? Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! F Kovács Sándor, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Hol van még a vége? Milyen eszközzel léphet fel az állam a korrupcióval összefüggésbe hozott, állami megrendelésért cserébe járó lakásfelújítási ügyben?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Völner Pál államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Igen, öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Az MSZP-SZDSZ nyolcéves kártékony kormányzását korrupciós botrányok sokasága övezi. A közpénzekhez fűződő balliberális hozzáállás természetesen a szocialista vezetésű önkormányzatokat sem kerülte el. Elég, ha csak Botka László szegedi polgármester elítélt alpolgármesterére, kabinetfőnökére vagy jegyzőjére gondolunk. A városvezetéssel jó viszonyt ápoló 400 családot 11 milliárd forinttal megkárosító Szeviép vezetőjét a bíróság első fokon többéves szabadságvesztésre ítélte. A vezérek közül Baranyi Sándor megtörte a csendet, és kitálalt a szocialisták 2002-2010 közötti korrupciós gépezetéről. Elmondása szerint minden nagy infrastrukturális fejlesztés után a megrendelést elnyert cégeknek legalább 3 százalékot vissza kellett folyatni a baloldali döntéshozók részére. Megjegyezte, hogy ezek az összegek jelentős részben balliberális pártok finanszírozására kerültek felhasználásra.Jellemző volt a szocialista érára, hogy a magyar vállalkozások helyett kizárólag külföldi cégek kaptak megrendelést, annak ellenére, hogy szakmailag nem volt indokolt a beiktatásuk. Ez a forgatókönyv valósult meg az M43-as autópálya építése esetén is, amelynél egy szocialisták által helyzetbe hozott spanyol cég került a konzorcium élére, amely társulásban a Szeviép is részt vett. A cégvezér elmondása szerint a munkáért cserébe 30-40 millió forint értékben került felújításra a szocialista EP-lista második helyén megtalálható Ujhelyi István háza. A Szeviép botrányszálai egyre szerteágazóbbak, a szegedi szocialisták körül kezd fogyni a levegő. Az elhangzottakra tekintettel kérdezem a miniszter urat, meddig folytatható ez így tovább. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót válaszadásra Völner Pál államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Hogy meddig folytatható így, arra a választók már 2010-ben megadták a választ, ugyanis pontosan ezek miatt a tevékenységek miatt, amelyek bár nem kerültek mind felszínre, büntették meg az akkori kormánykoalíciót, és azóta sem engedték a kormányzat közelébe. Jól látható, hogy valóban bevett gyakorlat volt, hogy külföldi cégeknek adták a zsíros, nagy állami megrendeléseket, azok alá beszervezték azokat az alvállalkozókat, akik mint ahogy a cégvezető nyilatkozott három vagy akárhány százalékos jutalék fejében finanszírozták az akkori kormánypártoknak a különböző, általunk fel nem derített és nem ismert tevékenységeit. Hogy ebbe a körbe beletartozott az is a cégvezető nyilatkozata szerint, hogy Ujhelyi Istvánnak magánérdekeltségében a házát is felújították ebből a 30-40 millió forintból, ezzel nyilván Ujhelyi Istvánnak kell elszámolnia, és azt is meg kell mondania, hogy a korábbi szolgálataiért jutalmul küldték ki Brüsszelbe [[Dr. Varga László: Akkora szégyen vagy, hogy hihetetlen!]] meghálálandó a pártfinszírozásban folytatott szerepét, vagy pedig éppen a hallgatását vásárolják meg most, hogy ne legyen annyira bőbeszédű, mint a Szeviép vezére, aki végül is feltárta azokat a hálózatokat, amelyek akkoriban működtek. [[Dr. Varga László: 100 milliárdos korrupciós ügyeitek vannak!]] De hogy nem egyedi esetről van szó, az is tanúsítja, hogy azok a felsorolások, gondoljunk csak a Sukoró-ügyre, gondoljunk a Czeglédy-ügyre, ami napjainkig húzódóan mutatja a szocialista polipnak a működését, mind-mind azt tanúsítják, beleértve az Altus és Dobrev Klára szerepét, amely bűnös, gyanús pénzügyi mozgásokkal egybekötve mutatkozott az ügyben, hogy nem tanultak belőle, ugyanazt folytatják, amit a kormányzat alatt. [[Dr. Varga László: Elcsaljátok a választást, szégyen vagy!]] Egyben magyarázatot is ad arra, hogy a választásokon évről évre vagy négyévente miért végeznek ott, ahol végeznek, és május végén is az uniós választásokon is valószínűleg ugyanígy végzik. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. [[Dr. Varga László: Mondd meg neki keményen, kérd ki magadnak!]]
Köszönöm a szót, államtitkár úr. Igaza van, a Czeglédy-ügyhöz hasonlóan itt is tetten érhető, hogy a balliberális oldalra csorogtak vissza a pénzek, a baloldali pártok kasszájában landolhattak, feltételezhető a dolog. [[Szilágyi György közbeszól.]] Baranyi Sándor szavai szerint azért kellett külföldi cégeket közbeiktatni ebben az esetben, hogy a baloldali döntéshozók irányába folyhassanak vissza a pénzek. [[Szilágyi György videófelvételt készít mobiltelefonjával az elnöki lépcső mellől.]]
Szilágyi képviselő úr, legyen olyan kedves!
Amennyiben beigazolódnak az elmondottak…
A képviselő urat nem fotózhatja! Parancsoljon, képviselő úr! [[Bangóné Borbély Ildikó: Hogy tudja röhögés nélkül elmondani?]] Mondja nyugodtan! [[18.50]]
Amennyiben beigazolódnak az elmondottak, és minden gyanú szerint így van, akkor különösen felháborító, hogy a korrupciós pénzek, kisemmizett emberek pénzei luxusberuházásokra mentek, baloldali politikusok luxusberuházására. [[Dr. Varga László: Miről beszélsz? Láttad hétvégén a videóját?]] Ez tűrhetetlen! [[Dr. Varga László: Akkora szégyen vagy te!]] Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Parancsoljon, államtitkár úr! [[Dr. Varga László: Keményen mondjad neki!]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Valóban, a kárvallottak és az út szélén hagyottak története és a szocialistáknak ez a harácsolása [[Moraj és derültség a Párbeszéd és az MSZP soraiból.]] hiszen a Szeviépnél is 443 család gondjait, csődjét okozták azzal [[Szabó Timea: Még szerencse, hogy Mészáros Lőrinc egy szegény gázszerelő!]] hogy ezt a több mint 10 milliárd forintot nem fizették ki, ugyanígy az a több mint 6 milliárd forint, amit Czeglédyék elsikkasztottak, részben a nyugdíjasok és a diákok bérezésének a kifizetéséből hiányzott, amit aztán a kormánynak külön kellett pótolnia. Tehát nemcsak magukra gondolnak, hanem másokkal sem törődnek, ezt sikerül így összekötniük ezekben az ügyekben.A másik pedig, hogy ha belegondolunk azokba a rágalomhadjáratokba, amelyeket a jelenlegi kormányzat ellen folytatnak, és emellé odavesszük például a metrópénzek ügyét, ahol több tíz milliárd forintot még most kell majd a magyar adófizetők pénzéből rendezni Brüsszel felé, akkor láthatjuk, hogy az az átkos örökség máig érezteti hatását, amit a szocialista kormányzat jelentett Magyarországon. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Jakab Péter képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszternek: „Mennyire hiteles a kormány politikája?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Tállai András államtitkár urat [[Jelzésre:]] , bocsánat, Bodó Sándor államtitkár urat jelölte ki több válaszadó van jelölve nálam. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy személyesen...
Elfogadom, köszönöm.
Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tudja, hogy miért kértem szót? Azért, mert kifejezetten gyűlölöm, ha valaki a képembe hazudik, márpedig ön ezt tette. [[Dr. Rétvári Bence: Ezt Vona Gábor tette!]] Tisztelt Államtitkár Úr! Ön egy héttel ezelőtt kapott egy egyértelmű kérdést tőlem. Azt kérdeztem, hogy a Mol területén kiknek építik a tiszaújvárosi konténervárost, mert a helyiek szerint török vendégmunkásoknak. Megkérdeztem azt is, hogy nem tartják-e veszélyesnek, amikor már egy részben magyar állami cég is inkább bevándorlókra esküszik, mint a magyar munkaerőre. Ön azt válaszolta, hogy nem épül Tiszaújvárosban konténerváros, és egyébként a munkaerőpiaci kihívásokra magyar munkaerővel fognak válaszolni.Na most, ehhez képest néhány nappal ezelőtt megszólalt az ügyben az érintett cég, a Mol Petrolkémia Zrt. vezérigazgatója is, aki azt mondta, hogy a Mol egy új üzemet épít Tiszaújvárosban, ennek érdekében pedig hoznak 2500 vendégmunkást, jórészt Unión kívülről. Az első hullám már idén nyáron megérkezik, a 2500-as keretet pedig 2020-ban, tehát jövőre fogják maximálisan feltölteni. A 2500 vendégmunkásból 2000 fő egy újonnan létesülő konténervárosban kerül elhelyezésre. Államtitkár úr, ezek a tények, meg az a tény, hogy a Mol Zrt. a tiszaújvárosi önkormányzattal közösen már most biztonsági intézkedéseket szorgalmaz, többek között a rendőrség megerősítését és egy új kamerarendszer telepítését is a vendégmunkások miatt. Tehát ezek a tények, államtitkár úr. Alapvetően, hogy megértse a problémát: 2500, Unión kívülről érkező vendégmunkás érkezik egy 15 ezer fős kisvárosba, ennek minden biztonsági következményével és kockázatával együtt. Három nagyon rövid kérdésem van. 1. Miért hazudott a tiszaújvárosi konténervárosról? 2. Milyen Unión kívüli országokból fognak érkezni a bevándorlók? 3. Hogyan ízesül ennek a 2500 migránsnak a beengedése ahhoz a kormányzati kommunikációhoz, hogy önök nem engednek be Magyarország területére egyetlenegy migránst sem? És nyilván nem is engedne be egy állami cég Orbán Viktor engedélye nélkül, de úgy tűnik, hogy ezt megkapta. Tehát világos kérdéseket kapott, világos válaszokat várok. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Öné a szó, hallgatom. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Ha nem veszi sértésnek, képviselő úr, a szót én adom meg az ülésteremben. [[Derültség.]] Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bodó Sándor államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Valóban megtiszteltetés, hogy elnök úrtól kaphattam meg a szót. [[Derültség.]] Erre a stílusra, azt gondolom, semmiféle oka és indoka nincs képviselő úrnak, amit használt. Arra meg pláne nem, hogy a korábbi időszakban adott válaszomat teljesen kicsavarja. Egyáltalán nem mondtam olyat, hogy nem épül ott ilyen jellegű fejlesztés. [[Jakab Péter: A jegyzőkönyvet vissza lehet nézni! Dr. Brenner Koloman: Még szerencse, hogy a jegyzőkönyvben visszaolvasható!]] Bocsánatot kérek, ha meghallgatnának! Tehát arról tájékoztattam önt, hogy valóban épül ott az ottani munkaerő elszállásolására, illetve pihenésre. Ez egyébként valóban benne van a jegyzőkönyvben, ön is látta, én is láttam.Afelől ne legyen kétsége, hogy Magyarország Kormánya elkötelezett abban, hogy magyar munkaerővel pótolja, illetve magyar munkaerővel valósítsa meg azokat a fejlesztéseket, amelyek Magyarországon történnek. Nyilván látható ez abból is, hogy a közfoglalkoztatottak száma folyamatosan csökken, egyre többen térnek át a versenyszférába. De azt is látni kell, hogy abban az esetben, ahol nincs megfelelő hazai vagy európai uniós munkaerő, ott előfordulhat, hogy harmadik országbeli munkaerő kerül a magyar munkaerőpiacra. Ez teljes mértékben szabályozott. Ezt a pénzügyminiszter úr által kiadott kvóta védi, amikor is nevesítik, hogy milyen munkakörben milyen létszámú munkavállaló foglalkoztatására van lehetőség. Tájékoztatni kívánom arról is, hogy közel 55 ezer az a létszám, amely harmadik országbeli munkavállaló esetében foglalkoztatható lenne, és 11 ezer fő van betöltve. A tiszaújvárosi beruházással összefüggésben pedig a legfrissebb adatról tudom tájékoztatni: ma 14 óra 10 percig semmiféle külföldi munkavállalókra vonatkozó munkaerőigény-bejelentés nem történt. [[Jakab Péter: Mondom, nyáron jön az első hullám!]] Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak egy percben.
Még egyszer mondom: a Mol Zrt. vezérigazgatója szerint majd nyáron érkezik az első hullám, onnantól lehet majd számolni. Tehát akkor foglaljuk össze, hogy mit tudunk eddig! Menekültek jöhetnek, ezt eddig sem tagadták, csak szépen kell kopogni. Ha valaki kötvényeket vásárol Rogán Antaltól, ő is jöhet. Most a tiszaújvárosi eset azt üzeni, hogy gazdasági bevándorló is jöhet, sőt nemcsak hogy jöhet, de még a családok otthonteremtési kedvezményét is igénybe veheti, a külföldön lévő gyereke után családi adókedvezményt is igénybe vehet, és még sorolhatnám.Tehát akkor még egyszer: jöhetnek a menekültek, jöhetnek a kötvényesek, jöhetnek a gazdasági bevándorlók. Akkor ki az, aki nem jöhet? Árulják már el nekem! Ki az, aki nem jöhet? Mi azt gondoljuk, hogy a munkaerőpiaci problémákat nem keleti vendégmunkásokkal, hanem nyugati bérekkel, ha úgy tetszik, bérunióval kell kezelni. Mi ebben hiszünk, önök meg a konténerben látják a jövőt. Tehát akkor szeretném megkérdezni, hogy hol és hány vendégmunkás fogadására alkalmas konténervárost kívánnak még Tiszaújvároson kívül építeni. Várom a válaszát, és bízom benne, hogy most legalább megpróbál majd igazat mondani. Köszönöm. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Továbbra is csak megerősíteni tudom, hogy Magyarország Kormánya elkötelezett abban, hogy a hazai munkaerő lehetőség szerint hazai munkavállalókkal legyen betölthető. Ebben az esetben még egyszer de nem tudom, mennyire lehet ez eredményes az ön esetében tájékoztatni szeretném arról [[Derültség a kormánypárti padsorokból.]] hogy külföldi munkavállalót csak abban az esetben vehet fel hazai munkáltató, ha a Nemzeti Foglalkoztatási Szolgálat szerint sem magyar, sem pedig uniós állampolgárt nem tudnak erre az álláshelyre kiközvetíteni. [[Dr. Brenner Koloman: Mert Londonban vannak a magyar munkások! Jakab Péter: 800 ezer magyar munkás kivándorolt!]] Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Nacsa Lőrinc, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Egyes pártoknak az is fáj, ha növekszik a gyermekes családok támogatása?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Nacsa Lőrinc jelzésére:]] Igen, öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Sajnos ma ismét kiderült, hogy nincs új a nap alatt. A családvédelmi törvény korábbi parlamenti vitájából, mindenféle nyilatkozatból és a mai szavazásból is kiderült, hogy Gyurcsányéknak megint az fáj, ha nő a gyermekes családok támogatása. A mai szavazáson a Gyurcsány-párt képviselői nemmel szavaztak a magyar családok támogatására, nemmel szavaztak a magyar családokra, név szerint: Arató Gergely, Gréczy Zsolt, Hajdu László, László Imre, Oláh Lajos, Vadai Ágnes és Varju László. Nyilván ha Gyurcsány Ferenc a mámorában idetalált volna, akkor ő is nemmel szavazott volna.Érdemes még megemlíteni a Párbeszéd anarchista frakcióját, akik sem a vitákban nem vettek részt, sem érdemi, sem semmilyen észrevételt nem fogalmaztak meg. Most is gyáván tartózkodtak, ők sem mondtak igent a magyar családokra. Azt látjuk, hogy a Gyurcsány-párt politikusai sorra támadták a ma elfogadott családvédelmi akciót. Bauer Tamás, a Gyurcsány-párt korábbi képviselőjelöltje nemrég kijelentette, hogy a gyermekes családok támogatása rossz irány, ezért nemmel kell szavazni rá. A Gyurcsány-párt politikusa egy közelmúltbéli írásában azt fejtegeti, hogy perverzek a családtámogatások, és nem helyes, hogy a gyermekes családok vagyonát növeli a kormány, szerinte a saját otthon vásárlását sem kellene támogatni. Ugyancsak ő korábban azt is nyíltan kijelentette, hogy a migrációt kellene támogatni a családok helyett. [[19.00]] Gyurcsányék kormányzásuk alatt is mindig csak elvettek a gyermekes családoktól, nevük egybeforrt a megszorításokkal, világos, hogy a magyar családok nem számíthatnak rájuk. Ha tehetnék, ha a hatalom közelébe kerülnének, megint elvennének a gyermekes családoktól, és a bevándorlóknak adnának, hiszen nyíltan bevándorláspártiak, európai egyesült államokban gondolkoznak. Felmerül a kérdés, miért fáj a DK-nak és a Párbeszédnek, ha növekednek a magyar családok támogatásai. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A magyar polgárok már számtalanszor kifejezték, hogy támogatják azt, ha a kormány a családok támogatását bővíti, növeli, segítséget nyújt azoknak, akik gyermeket szeretnének vállalni, hogy az ne jelentsen egyet a szegénység vállalásával. Ha megnézzük az elmúlt évek különböző tendenciáit, azt láthatjuk, hogy szerencsére ezt a célt sikerült is elérni, hiszen mindenféle családtípusban, egyszülős családok, kétszülős-egygyermekes családok, többgyermekes családok, nagycsaládok esetében egyaránt csökkent a szegénység kockázata, ha összességében nézzük, körülbelül felére, mint ami 2010-ben volt. Ha baloldali kormányai lettek volna Magyarországnak az elmúlt években, nyilván a 2010 előtti tendenciák folytatódtak volna egyre több munkanélkülivel, nem növekvő bérekkel és a családok elszegényedésével. Ezzel szemben 2010 óta polgári kormánya van Magyarországnak, de az ellenzék vezére nem változott, továbbra is Gyurcsány Ferenc. Nemcsak egykori saját pártját, az MSZP-t gyűrte maga alá, de úgy látszik, hogy az LMP-t és a Párbeszéd nevű, LMP-ből kiszakadt formációt is [[Arató Gergely: A Jobbikot nem?]] , és ma már a Jobbik is feladta, hogy önálló politikája legyen, a Jobbik is inkább beáll Gyurcsány Ferenc mögé, akit egykor még szemkilövetőnek és elfogadhatatlannak tartottak. Most ott tapsolnak, kezet fognak velük, nem tudom, hogy utána, ha hazamennek, akkor kezet mosnak-e, de láthatóan összeálltak vele. Gyurcsány Ferenc valóban a legkarakteresebb ellenzéki politikus kilenc évvel azután is, hogy a baloldalnak leáldozott. Éppen ezért tudhatjuk és ismerhetjük, láttuk azt is, hogy egykori kiemelőjét, Medgyessy Pétert milyen nagy tisztelettel övezte, és hány hónap alatt puccsolta meg, nem tenne mást most sem a baloldali vagy jobbikos támogatóival kapcsolatban sem. Akik eddig az ő körébe kerültek, azoknak az ütemet ő diktálta, így természetes, ahogy most is a családokkal kapcsolatos intézkedéseket ellenezte itt a parlamentben, ellenezné azt kormányon is, és az ő kormányzásuknak [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] csak most már a Jobbikkal kiegészítve, a családok sosem állnának a fókuszában, hanem a betelepítés állna a fókuszában. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Azt már hallottuk, hogy Jakab Péter mindig gyűlöl, de azt látjuk, hogy azt nem gyűlöli, amikor Gyurcsány Ferenccel ölelkezve valamiféle hűségesküt tesz itt, a parlament előtt [[Jakab Péter közbeszól.]] , és egy színpadon szerepel vele állandóan, vagy a feleségével. Ha valaki nem tudná, hogy mi történne a családok tekintetében akkor, ha a baloldal kezébe kerülne a hatalom, akkor meg kell nézni azt, hogy mi történt 2010 előtt: megszüntették a családi adókedvezményt, az egy- és kétgyermekeseknél kezdték, megszüntették az otthonteremtési programokat, megszüntették a hároméves gyest, folyamatosan megszorításokkal, iskolabezárásokkal szembesítették a családokat, és 2010 után se szavazták meg a kormány családpolitikai intézkedéseit. Gurmai Zita, az MSZP képviselője azt is mondta, hogy megszüntetnék a gyed extrát, ha kormányra kerülnének. Azt láthatjuk, hogy a magyar családok nem számíthatnak a balliberális ellenzékre, a magyar családok csak a Fidesz-KDNP-re számíthatnak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. Közbeszólások az ellenzéki padsorokból, köztük: Kiváló! Jaj! Jakab Péter: Ezért van ennyi kilakoltatás!]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót államtitkár úrnak, akit viszonválasz illet meg. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen. Végül is ez egy eléggé látványos összeállás: azt hiszem, Gyurcsány Ferenc talán a tizenhetedik legrosszabb állami vezető, miniszterelnök volt egy két évvel ezelőtti kimutatásban, világszerte csak alig bő tucatnyi állami vezető volt, aki nála rosszabb teljesítményt nyújtott, és Gyöngyösi Márton, a Jobbik frakcióvezetője, a hetedik legantiszemitább politikus volt a világon egy pár évvel ezelőtti kimutatás szerint. [[Felzúdulás az ellenzéki padsorokban. Pintér Tamás: Pocsesz hányadik? Az elnök csenget.]] Érdekes, hogy azok, akik akkor még tüntettek ellene, most hevesen mosolyognak; akkor megdöbbentek [[Tordai Bence közbeszól.]] és sápadt arccal minden politikust azonnali elhatárolásra felszólítva tiltakoztak itt a parlamentben, most pedig ezen nevetnek. Nos, tisztelt Ház, a Fidesz-KDNP-re valóban számíthatnak az emberek, és úgy látjuk, hogy ha a kormányok bíznak a családokban, azt a családok visszajelzik, hiszen Magyarországon 20 százalékkal nőtt 2010 óta a gyermekvállalási kedv, 43 százalékkal nőtt a házasságkötések száma [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] 22,5 százalékkal csökkent a válások száma, és negyedével csökkent az abortuszok száma is. Megéri bízni a magyar emberekben. Sajnáljuk, hogy az ellenzék se a magyar emberekben, se Magyarországban nem bízik. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. Szilágyi György: Mentsétek meg Pócs Jánost!]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „A gyerek már nem is ember?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Kérdezem képviselő asszonyt, elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Bangóné Borbély Ildikó jelzésére:]] Igen. Képviselő asszony, öné a szó.Mielőtt megkezdené beszámítjuk az időkeretbe , megköszönöm együttműködésüket, és átadom az ülés vezetését Sneider alelnök úrnak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[Az elnöki széket Sneider Tamás, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Köszönöm szépen, elnök úr, és köszönöm miniszter úrnak, hogy megvárta az utolsó azonnali kérdést.Volt itt ma szó beteg gyerekekről, Pócs képviselő úr minősíthetetlen viselkedéséről, és most akkor megint gyerekekkel kapcsolatban szeretnék kérdést feltenni. Az utóbbi években láthattuk, hogy megmagyarázhatatlan vonzódásuk van vezető fideszes politikusoknak ahhoz, hogy kastélyokat szerezzenek meg vagy magáncélra, vagy szervezeteken keresztül. Másfél éve reppent fel az a hír, hogy felszámolás alá akarják venni a fóti gyermekotthont, és lényegében el akarják azt érni, hogy a gyerekeket kiköltöztessék onnan. Ezt szakszóval kitagolásnak nevezik. Igaz, hogy Fülöp államtitkár úr azt mondta, azért van szükség a fóti intézmény kitagolására, mert a kommunizmus alatt létrehozott gyermekotthonokat sok esetben a települések szélén álló, leromlott kastélyokban, egykori kolostorokban alakították ki. [[Gulyás Gergely dr. Rétvári Bencével konzultál.]] Azt tudni kell, hogy Fóton valósult meg legelőször a tömegszállás felszámolása, és nem is leromlott állapotú épületekben vannak a gyerekek elhelyezve, hanem jól kialakított, szépen felújított, ugyebár több tíz hektáros park területén álló, modern, kis létszámú lakásotthonokban laknak ezek a gyerekek. Na de itt egy értékes ingatlanról beszélünk, miniszter úr [[Dr. Rétvári Bence: De nem kastélyban vannak!]] , és ha önök valamire szemet vetnek, akkor nem számít, hogy milyen beteg gyerekek vannak. Több évtizede szolgálják ki a beteg gyerekek igényeit ezek az otthonok. Arról beszélünk, ha kellenek ezek a kastélyok, akkor önök ezeket elviszik Kérdezném a miniszter urat, hogy tényleg ez lesz-e a vége, hogy feláldozunk mindent, akár a beteg gyerekeket is úgy, hogy még a többi intézmény nem tud róla, hogy Kalocsára vagy a többi településre vinnék el ezeket a gyerekeket. Miniszter úr, ugye leállítják ezt a förtelmes cselekedetet? Várom válaszát.
Köszöntöm képviselőtársaimat. Köszönjük, képviselő asszony. Megadom a szót Gulyás Gergely miniszter úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Meg tudom önt nyugtatni a fóti gyermekek sorsát illetően, ugyanis semmilyen sietség nincs, senki kastélyra nem vetett szemet, a kastélyban nem laknak gyermekek, ott van egy panelépület, abban laknak gyermekek. Csak és kizárólag akkor fognak ők onnan elmenni, ha jobb körülmények között az ellátás számukra biztosított. Egyébként pedig, ha a képviselő asszony a mai szavazáson részt vett, és azt figyelte, ugyan nem tudom, hogyan szavazott a képviselő asszony, de a lovasterápiás gyermekgyógyászatra most adtuk éppen a fóti terület egy részét tulajdonba annak érdekében, hogy az a sikeres terápia, ami ott a gyermekekkel kapcsolatosan az elmúlt években folyt, tovább folytatódhasson, tehát minden más valótlan állítás vagy rémhírterjesztés. Az Emberi Erőforrások Minisztériuma ennél részletesebb tájékoztatást is szívesen ad a képviselő asszonynak. Mindenesetre pánikra semmi ok, sietségre szintén semmi ok, és csak akkor fognak onnan a gyerekek máshova költözni, ha jobb feltételek biztosítottak számukra, vagy pedig nevelőszülőkhöz kerülhetnek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, miniszter úr. Képviselő asszonyé a szó. [[19.10]]
Köszönöm szépen. Nemrég a Magyar Nemzet azt írta, hogy a gyermekváros bezárása után a kastélyt felújítják, és a későbbiekben állami protokoll, illetve kulturális, társadalmi események színhelyeként funkcionál majd; közel a repülőtér, exkluzív a hely, a megújulásával mindenki nyer. Miniszter úr, ilyenek azok az otthonok, ahova a gyerekeket el akarják vinni. [[Felmutat három A4-es méretű képet.]] Tudom, hogy ha a Kövér László ülne itt, megbüntetne ezért. Ilyenek, ahova ezeket a gyerekeket el akarják szállásolni. Nem kapkodnak? [[Dr. Rétvári Bencének:]] Államtitkár úr, nem önnek tettem fel a kérdést, hanem miniszter úrnak. Miniszter úr, nem kapkodni kell, hanem ezt az ingatlant ott kell hagyni a gyerekeknek. Újítsák fel akkor a kastélyt a gyerekeknek! Nem protokollra! Tessék a gyerekeknek kialakítani, ahol már több évtizede ott vannak az alkalmazottak, a nyugdíjas alkalmazottak, ezek a beteg gyerekek. [[Dr. Völner Pál: Ezt a műemlékvédelemmel beszéljétek meg!]] Miért teszik ezt állandóan a magyar gyerekekkel? Persze, nem tudnak védekezni, ugye, miniszter úr! Ők képtelenek arra, hogy védekezzenek. Ez a kastély, ez a gyermekváros a gyerekeké. Ne nyúljanak hozzá, és ne lopják el!
Minisztere… úré a szó.
Köszönöm szépen, nem pályázom a miniszterelnöki tisztségre, ezt szeretném a jegyzőkönyv számára rögzíteni. [[Zaj az ellenzéki oldalon.]]
Miniszter urat mondtam, elnézést.
Köszönöm szépen. A képviselő asszony szavai mögött meghúzódó indulatból az derül ki, hogy vélhetően nem kívánja megérteni azt a megnyugtató választ, hogy pillanatnyilag van ott egy kastély [[Bangóné Borbély Ildikó: Pillanatnyilag!]] amely valóban felújításra szorul, de ott egyetlenegy gyermek sem lakik. Hogy mi a szép meg mi a nem szép, abban lehet, hogy ízlésbeli eltérések vannak közöttünk. Szerintem azok a panelházak, ahol a gyermekek élnek, nem szépek. Azt is elfogadom, hogy ennél vannak ma a gyermekellátásban rosszabb állapotban lévő intézmények. S ugyan nem az EMMI-nek tette fel képviselő asszony a kérdést, amelyhez egyébként tartozna hatáskörileg, ezért bocsásson meg államtitkár úrnak, hogy közben itt engem tájékoztatott, de az Emberi Erőforrások Minisztériumának világos és egyértelmű szándéka, hogy csak és kizárólag akkor költözzenek el onnan a gyerekek, ha jobb körülmények közé tudnak kerülni, vagy pedig ha nevelőszülőkhöz kerülhetnek. Éppen ezért ebben az ügyben annak a kastélynak, ahol senki, egyetlenegy gyermek sem lakik, semmilyen jelentősége nincs. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, miniszter úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Áttérünk a kérdések napirendjére. Elsőként Pintér Tamás, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Kecskére a káposztát?” címmel. Pintér Tamás képviselő urat illeti meg a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! 2010-ben előremutató intézkedésnek tartottam azt, hogy konszolidálták az önkormányzatokat. Aztán 2013-ban Dunaújvárost is hatalmas adósságtól mentették meg. Azonban az elmúlt évek pénzügyi mozgásai újra sötét felhőket rajzolnak szeretett városunk egére. Elharapózó korrupció, befejezetlen vagy éppen el sem kezdett fejlesztések és a folyamatos ígérgetések mind arról tanúskodnak, hogy nincs minden rendben a pénzügyi helyzettel. Ennek újabb bizonyítéka az, hogy a fideszes vezetésű önkormányzat másfél milliárd forintnyi hitelt szeretne felvenni. Hiszem, hogy bizonyos esetekben egyes kiemelt fejlesztésekhez, természetesen amelyek a köz javát szolgálják, elengedhetetlen egy normális, kiszámítható keretek között felvett kölcsön. De itt nem erről van szó. Itt zárójelben szeretném megjegyezni azt, hogy ha már hitelfelvétel, akkor annak az összegét költhetnék a botrányosan kivitelezett közvilágítás rendbehozatalára. Viszont több mint egy hónapnyi érdeklődésünk után csak annyit tudtunk meg az önkormányzat munkatársaitól, hogy a hitel felvételére a városi költségvetés stabilitása miatt van szükség. A tételes tervezet és az elszámolás hiánya súlyos aggodalmakra ad okot. Vagy a költségvetés van olyan rossz helyzetben, hogy hitelfelvételre van szükség, vagy a felvett pénzösszeget kampányberuházásokra fogják költeni a választások előtt, amivel hosszú távra eladósítják az ott élőket, vagy a jelenlegi városvezetés retteg attól, hogy elveszítik az önkormányzati választást, és ezzel a hitellel az új vezetés munkáját akarják már most ellehetetleníteni. Félelmetes belegondolni abba, hogy hat évvel a hitelkonszolidáció után olyan helyzetbe jutott a fideszes városvezetésű Dunaújváros, hogy újabb hitelfelvételre kényszerül, mint ahogy abba is, hogy a lakosságot a kampány miatt hosszú távra akarják eladósítani. Kérdezem tehát, támogatni fognak-e a minisztériumban egy olyan hitelfelvételt, amelynek az elköltéséről nincs tételes beszámoló, illetve kívánja-e szabályozni valamilyen formába a Pénzügyminisztérium azon települések hitelfelvételeit, amelyek rosszul gazdálkodnak a rájuk bízott vagyonnal. Válaszukat előre köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönjük. Most megadom a szót Pogácsás Tibor államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, 2010 után szükségessé vált az, hogy az önkormányzatoktól az állam átvállalja az adósságot. Az önkormányzati adósságnak két eredője volt, egyfelől a fejlesztési hitelek, másfelől pedig 2008-tól egyre inkább működési hitelek felvételére szorultak az önkormányzatok, hogy a működőképességüket megőrizzék. Amikor az adósságkonszolidációt végrehajtottuk, akkor nem vizsgálta a kormányzat azt, hogy az adósságot az önkormányzatok egy nagyon szűk kör kivételével nem vizsgálta milyen célból vették fel. A pénzfelhasználást, a költségvetési források felhasználását az önkormányzatoknál szabályszerűségi oldalról tudja a kormányzat, illetve az Állami Számvevőszék ellenőrizni. Ugyanakkor azt gondolom, mindannyian komoly vívmánynak tartjuk azt, hogy az önkormányzatok önkormányzatként gazdálkodhatnak, tehát az önkormányzatok, a választók bizalmából létrejött képviselő-testületek dönthetik el, hogy a rájuk bízott forrásokat mire használják, és a választók döntenek arról, hogy ezt jól tették-e vagy sem. Így van ez abban az esetben is, hogyha az önkormányzatok adott esetben hitelt kívánnak felvenni. Ugyanakkor az újbóli eladósodás megakadályozása érdekében valóban vezettünk be szabályokat, amely szabályok pontosan rögzítik, hogy milyen esetben vehet fel egy-egy település, egy-egy önkormányzat hitelt. Csak abban az esetben vehetnek fel az önkormányzatok hitelt, ha az nem működési célú, tehát csak fejlesztési célra, és ha a költségvetésükből megállapítható, hogy a hitel visszafizetése garantált. Dunaújváros egyébként nem nyújtott még be hitelfelvételi kérelmet, így jelen pillanatban nem tudjuk megmondani azt, hogy milyen célra kíván a város hitelt felhasználni. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Szabó Sándor, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Mikor valósul meg a Szeged-Makó elővárosi közlekedés fejlesztése, vegyes forgalmú Tisza-híd, valamint a hozzá kapcsolódó vasúti és tömegközlekedést kiszolgáló P+ R parkoló megépítse?” címmel. Szabó Sándor képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A magyar kormány és Szeged város önkormányzata között együttműködési megállapodás született 2017-ben, hogy a kormány a város elérhetőségének javítása, valamint a térség gyorsforgalmi úthálózatának fejlesztése kapcsán megépíti a Szeged és Makó közötti elővárosi vasútvonalat a hozzá kapcsolódó vegyes forgalmú híddal, valamint a P+R parkolóval. A kormányhatározatban az előkészítésre 2019. március 31-i dátum, a projekt megvalósítására pedig 2022. augusztus 31-i határidő szerepel. Egyébként az integrált közlekedésfejlesztési operatív program, az IKOP is kiemelt projektként nevesíti a beruházást. 15,5 milliárd forint támogatási keretösszeg áll egyébként erre rendelkezésre, amit igénylőként a NIF Zrt. fog igénybe venni. A város korábban elkészítette a részletes megvalósítási tanulmányterveket a projekt megvalósításához, azt átadta a NIF Zrt.-nek, a NIF Zrt. pedig a készített tervdokumentációhoz megkapta a környezetvédelmi engedélyt a Csongrád Megyei Kormányhivataltól. Tavaly augusztusban már írásban fordultam önökhöz, és akkor a válaszukban arról tájékoztatott a miniszter úr, hogy a kiviteli tervekhez szükséges közbeszerzés lefolytatásához az ajánlatkérési dokumentáció már elkészült, az építési engedély megszerzése pedig 2019-ben várható, és ezt követően valósulnak meg a kivitelezési munkálatok. Mivel azóta semmiféle információnk nincs a projekt állapotáról, Szeged város képviselőjeként ismételten kérdezem és kérem államtitkár urat, szíveskedjen tájékoztatni a Szeged-Makó elővárosi közlekedés fejlesztésével, vegyes forgalmú Tisza-híddal, valamint a hozzá kapcsolódó vasúti és tömegközlekedést kiszolgáló P+R parkoló megépítésével kapcsolatban. Várom válaszát. Köszönöm.
Köszönjük, képviselő úr. Megadom a szót Cseresnyés Péter államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A magyar gazdaság kiemelkedő növekedésének és a kormányzat közlekedéspolitikájának köszönhetően országszerte, így Szegeden és Csongrád megyében is számos közlekedésfejlesztési projekt valósult meg 2010 óta. 2010 és 2018 között közel 160 kilométer hosszan történt útfejlesztés, útfelújítás a térségben, összesen 250 milliárd forint értékben. Ezek között szerepel számos jelentős hálózati szerepű útszakasz, csomópont, híd, de a helyi közlekedés jobb feltételeit biztosító beavatkozás is. Jelenleg is zajlik számos beruházás megvalósítása vagy előkészítése. Csak példálózó jelleggel említem meg ezek közül a 2019 második felében elkészülő nagylaki elkerülőt, a Szeged-Debrecen gyorsforgalmi összeköttetés folyamatban lévő előkészítési munkálatait vagy a 2020-21 során esedékes 7 milliárd forintos támogatást, amelyet a „Modern városok” program keretében az elektromos közösségi közlekedés fejlesztésére kap Szeged. [[19.20]] A kormányzat folyamatos lépésekkel halad a Magyarország hosszú távú és fenntartható növekedését segítő közlekedési hálózat kialakítása felé. E munkának részét képezi a Szeged-Makó vasúti elővárosi közlekedés fejlesztése is, a vegyes forgalmú Tisza-híd építése című projekt is, amely természetesen majd abban az esetben, ha a költségvetési források meglesznek rá, abban az esetben, ha a tanulmánytervek, tervek elkészülnek, a következő időszakban a programba, az úthálózat-fejlesztési programba be fog kerülni. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Arató Gergely, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Kinek kell a Fóti Gyermekváros kastélya?” A kérdés megválaszolásával miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Bártfai-Mager Andrea nemzeti vagyonkezelésért felelős tárca nélküli minisztert bízta meg. A kérdésre a miniszter felkérésére Fónagy János államtitkár úr fog majd válaszolni.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Ahogy az EU-pénzekre, a földekre, a magánnyugdíj-megtakarításra, a Balatonra, úgy a fóti gyermekközpontra is ráteszi a kezét a Fidesz. Két kereszténydemokrata képviselő javaslatára állami földeket juttatnak Kövér László kedvenc civil szervezetének, a Nemzeti Gyermekmentő Szolgálatnak, és közben ki akarják rakni a gyermekközpontban élő gyerekeket onnan, abból a környezetből, ahol most élnek.Ez az intézmény 1958 óta fogadja a hátrányos helyzetű gyerekeket, az előző rendszer sem próbálta kitenni őket, nem tette rá a kezét az ő otthonukra, szemben önökkel. Az egyik írásbeli kérdésemre önök azt a cinikus választ adták, hogy a gyermekeknek azért kell menniük, mert nincs jó helyük a településen kívüli régi, romos kastélyparkokban. Milyen ordító hazugság ez?! A gyermekközpont Fót központjában van, a városháza mellett, egy csodálatos kastélyparkban, felújított, egyébként a mi kormányunk idején elkezdett programban felújított, családi ház jellegű épületekben. Jól láthatóan Gulyás miniszter úr sem tudja, hogy miről beszél, amikor azt állítja, hogy itt panelépületek vannak. Azok a gyerekváros régi épületei egyébként nem panelek, de ez ebből a szempontból mindegy, hanem téglaépítésűek. De ma már a gyerekváros ezeket nem használja, hanem családi házas… külön ezeknek a gyerekeknek, akiknek jó része kerekesszékes, az ő igényeikre átalakított, számukra kialakított speciális lakásotthonokban. Erről mondja azt Gulyás miniszter úr, hogy majd egyébként őket jobb körülmények közé fogják helyezni. Hová? Hol vannak a jobb körülmények? Ez nevetséges! De egyébként csak annyit tudunk, hogy menniük kell. Az hát a kérdésem, hivatkozva államtitkár úr válaszára is, kinek kell a fóti gyerekközpont kastélya, miért kell menniük a gyerekeknek. [[Bangóné Borbély Ildikó tapsol.]]
Köszönjük, képviselő úr. Megadom a szót államtitkár úrnak.
Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Ismerve az ön érzékenységét, jelzők nélkül igyekszem a választ megadni. [[Derültség a kormánypárti padsorokban.]] De ön vagy tájékozatlan, vagy megtévesztették. A fóti gyermekvárosnak és a kastélynak az égvilágon semmi köze nincs a Gyermekmentő Szolgálatnak biztosított földekhez. Egymás mellett lévő helyrajzi számok, semmi közük nincs egymáshoz. A két intézménynek legfeljebb annyi köze volt, hogy a fóti gyermekvárosban lakók, ha egészségileg rászorultak, akkor átmehettek a terápiás foglalkoztatásra.A fóti kastély, az ön számára kijegyeztem, a Fót 1565/2. helyrajzi számú ingatlanon van, és 1984 óta áll a Károlyi István Gyermekközpont kezelésében. A Gyermekmentő Szolgálat pedig három, teljesen más helyrajzi számon van, és több mint 20 éve a Gyermekmentő Szolgálat kezelésében áll. Az elmúlt hét héten többször elmondtuk ezt, elmondtuk az általános vitában, elmondtuk a részletes vitában, elmondtuk most, ezért az ön kérdését, ennyi minősítést hadd engedjek meg magamnak, megalapozatlannak kell minősítenem. Köszönöm, elnök úr, a lehetőséget. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Schmuck Erzsébet, az LMP képviselője, kérdést kíván felenni a miniszterelnök úrnak: „Ha tudja a kormány, hogy évente 8-10 ezer ember korai halálozásához és tömeges megbetegedéshez vezet a légszennyezettség Magyarországon, miért nem változtat a helyzeten?” címmel. A kérdésre a miniszterelnök úr megbízásával a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Nagy István agrárminiszter fog válaszolni. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! A légszennyezés már nemcsak a nagyobb városainkban, de sok kistelepülésen is olyan mértékű, hogy az Egészségügyi Világszervezet szerint évente 8-10 ezer ember korai halálozását okozza Magyarországon. Tömeges emellett a légszennyezéssel összefüggő légzőrendszeri, szív- és érrendszeri, az immunrendszer és a központi idegrendszer leépülésével összefüggő megbetegedés.A WHO szerint a légszennyezés miatt előálló veszteségeink elérik a GDP 19 százalékát, és évente milliós nagyságrendű munkanapkiesést okoznak. Ez a veszteség a családoknak és a nemzetgazdaságoknak egyaránt komoly probléma. Egy ilyen helyzetben a kormánynak cselekednie kell. Ezzel szemben a rossz levegőminőség miatt tíz éve uniós kötelezettségszegési eljárás folyik Magyarország ellen. Az Európai Bizottság végül pert indított az Európai Bíróságon, mert a kormány nem tette meg a szükséges intézkedéseket. A magyar kormány ehelyett ugyanis azért küzdött, hogy megsemmisítsék a tiszta levegőről szóló EU-irányelvet és ezzel a hat legfontosabb légszennyező anyagra megállapított határértéket. De március 13-án az Európai Bíróság minden pontban elutasította ezt a keresetet. Mindeközben nemmel szavaztak a Fidesz-képviselők az Európai Parlament márciusi „tiszta levegőt mindenkinek” állásfoglalására is, amely a levegőminőség gyors javítását tűzi ki célul. Ez egy újabb bizonyíték arra, hogy a kormány semmibe veszi a magyar emberek érdekét, és ki akar bújni a kötelezettsége alól. Április 1-je a határideje az EU által kötelezően elkészítendő nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programnak. Miniszter úr, elkészült a program? Ki, mikorra és miből fogja megvalósítani? Várom megtisztelő válaszát.
Köszönjük, képviselő asszony. Megadom a szót miniszter úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársam! Teljesen egyetértünk abban, hogy a levegőszennyezés nagyon komoly veszélyeztetettségi tényező. A levegőbe kerülő szálló por a legnagyobb mértékben a lakossági fűtésből, avar és kerti hulladékok égetéséből származik. A lakossági szektorban sajnos hosszabb időre van szükség az eredmények eléréséhez, de meggyőződésünk, hogy szabályozással, támogatási programjainkkal, tájékoztató rendezvényeinkkel közelebb kerülünk a kitűzött célhoz.Az új uniós kibocsátáscsökkentési célok elérését szolgáló országos levegőterhelés-csökkentési program kidolgozása még mindig folyamatban van. Az átfogó program intézkedései lefedik a mezőgazdaság, a közlekedés, az energiaszektor és a lakosság légszennyezéssel járó tevékenységeit, beleértve a fűtésre, energiahatékonyságra vonatkozó feladatokat is. A program összetettségének megfelelően széles körű egyeztetés folyik a kormányon belül annak érdekében, hogy a szektorális stratégiák összhangban legyenek a meghatározott intézkedésekkel. Természetesen a dokumentum tartalmazni fogja az egyes intézkedések megvalósításáért felelős szereplőket, valamint az intézkedések ütemezését is. Megvalósítását uniós és hazai költségvetési forrásból kívánjuk biztosítani. De mit csinál az agrártárca? hiszen én ezért felelek. Jelen pillanatban 22 millió facsemetét ültetünk azonnal, 4,8 ezer hektár erdőtelepítés van már folyamatban, és 1200 hektár erdőtelepítés engedélyezése elbírálás alatt. Budapest belvárosában a távfűtés kiterjedése… hogy ne a fűtést használjuk. A szociális tűzifa árát nem engedtük emelni azért, hogy minél több jó minőségű fához tudjanak jutni az emberek. A „Fűts okosan!” kampány azt a tudatformálást próbálja elősegíteni, amellyel fölhívjuk a lakosság figyelmét arra, hogy hogyan kell helyesen fűteni, hogyan kell a fűtőanyagokat helyesen használni, és milyen veszélye van a szeméttel vagy a hulladékkal való fűtésnek. [[19.30]] De a jó megoldást az fogja okozni, hogy gazdasági fellendülésre van szükség, több munkabérre, amellyel majd az emberek egészségesebb körülmények között tudnak élni, megfelelő fűtési anyagokat tudnak vásárolni. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, miniszter úr. Tordai Bence, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Semjén Zsolt hobbija helyett miért nem a főváros fejlődését támogatja a Fidesz-kormány?” címmel. A kérdés megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Palkovics László innovációért és technológiáért felelős minisztert bízta meg. A kérdésre, a miniszter felkérésére, Cseresnyés Péter államtitkár úr fog válaszolni. Öné a szó.
Köszönöm. A miniszterelnök hobbijára eddig is sok száz milliárd forintot költöttünk; úgy látszik, mostantól a miniszterelnök-helyettes hobbijára is évente több tíz milliárd forintot kell fordítani a magyar adófizetők pénzéből. Ötvenmilliárd forintot akarnak elkölteni a fővárosban, de nem Budapest, nem a budapestiek javára, hanem Semjén Zsolt vadászati világkiállítására. Ötvenmilliárd felfoghatatlanul sok pénz, különösen, ha kitömött vadak, állatpusztító fegyverek és korrupt fideszes politikusok seregszemléjére kívánják fordítani, egy olyan ismeretlen szervezet rendezésében, amelynek mindössze egy budakeszi postafiókja van. Ötvenmilliárd forintból el lehetne ültetni 500 ezer fát, két évig lehetne ingyenes étkezést biztosítani minden budapesti gyermeknek, 500 új buszt lehetne vásárolni, vagy 1200 új önkormányzati bérlakást építhetnének. Az Orbán-rendszer hadat üzent a budapestieknek. Elvettek a költségvetésünkből 200 milliárd forintot, elvették a kórházainkat, az iskoláinkat [[Dr. Rétvári Bence: Nincsenek iskolák Budapesten, tényleg?]] megtizedelték a zöld területeinket, és a nyakunkra hoztak egy korszerűtlen, kényelmetlen és méregdrága orosz metrót. Orbán helytartója, Tarlós István mindezt szó nélkül tűri. Ezért is kell új főpolgármester Budapestre, Karácsony Gergely személyében. [[Dr. Rétvári Bence: Nem a Puzsér?]] Államtitkár Úr! Mi lesz a hobbirendezvényre szánt milliárdok, tízmilliárdok forrása? Milyen fővárosi beruházások maradnak el azért, hogy Semjénék úri murijára jusson elég pénz? Mennyivel nő emiatt a főváros adóssága? Tényleg egy átláthatatlan postafiókcégre akarják-e bízni a rendezést? És végül, komolyan gondolja-e a Fidesz, hogy ezzel az eszement ötlettel indítja el Tarlós István budapesti kampányát? Kíváncsian várom válaszát.
Köszönjük, képviselő úr. Megadom a szót államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Úgy tűnik, hogy a Párbeszéd és ezen belül is ön az álhírgyártás dicstelen versenyében el akarja foglalni az első helyet, ugyanis meg kell tennem, hadd hívjam fel a figyelmét, ma 60 ezer magyar ember vadászik, köztük 3500 hivatásos vadász. A vadászati turizmus vezető ágazat az egynapi tartózkodásra jutó kiadások területén, ugyanis egy külföldi vadász az átlagos turista költésénél hússzor több pénzt hagy a magyar gazdaságban. A szakmailag korrekt és hatékony vadgazdálkodás sem képzelhető el a vadászat nélkül, tehát a vadászat egy nagyon fontos gazdasági tevékenység is egyben. Ön tehát, szokásához híven, több szakma és több tízezer ember méltóságába gázolt bele megint, ahogy szokták, egy politikai hecc kedvéért. Tisztelt Képviselő Úr! Ön Budapest lemaradásáról, elmaradt fejlesztésekről beszél, miközben Budapest 1990 óta csak akkor fejlődött, amikor az országnak polgári kormánya volt. Azok a jelzők, amiket ön próbál ránk aggatni, valójában az önt parlamentbe juttató politikai szövetkezés fővárosi regnálásának idejét jellemzik, saját magukról, saját magáról mond tehát véleményt. Budapesten 2010 óta mintegy 2100 milliárd forintnyi beruházást valósítottunk meg, és akkor még nem is szóltunk a jelenleg is folyamatban lévő beruházásokról, mint az „Egészséges Budapest” program, a fővárosi hőgyűrű vagy a „Déli városkapu” projekt. Végül hadd mondjam el, a vadászati világkiállítás költségvetése a 2019. évre ismert egyelőre, a hátralévő két évre vonatkozó költségvetés még nem került, még nem kerülhetett a kormány elé, hiszen 2019 végéig fog elkészülni. A felszólalásából az is kiderül, hogy ön szerint feleslegesek a Budapest számára hosszú távon hasznosuló, az üzleti turizmust segítő infrastrukturális beruházások, a megújuló kiállítás- és konferencia-központ, ami már a 2020-as eucharisztikus világkongresszusra elkészül, majd pedig 2021-ben otthont ad a vadászati világkiállításnak, utána ötven jelentős kiállítás vagy éppen valamiféle rendezvény hozza majd a magyar költségvetésnek a pénzt és Budapestnek a jó hírt. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Koncz Ferenc, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Milyen további előrelépés várható a magyar vidék fejlesztése és fejlődése érdekében?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A kormány az elmúlt időszakban kiemelt hangsúlyt fektetett a magyar vidék fejlesztésére. Az egyik legkiemelkedőbb pályázati lehetőség a „Magyar falu” program, amely 2018-ban került meghirdetésre. Jómagam egy olyan választókerületet képviselek a parlamentben, ahol a 42 településből 38 ötezer fő alatti, tehát nyilvánvaló, hogy érdekel engem mint képviselőt és mint volt polgármestert is a „Magyar falu” program. Ennek a programnak az a célja, hogy a falusi életminőség javításával a kistelepülések népességmegtartó ereje növekedjen. Február végén jelentek meg a program első pályázati felhívásai, jelenleg pedig 11 milliárd forint keretösszegű pályázati kiírással folytatódik a program. A keretösszeg orvosi rendelőre, orvosi szolgálati lakásra és orvostechnikai eszközökre fordítható. A kormány támogatja az egészségügyi ellátórendszer fejlesztését, az egészségügyi alapellátási rendszer eredményességének és hatékonyságának javítását, az intézmények szolgáltatásainak és infrastrukturális feltételeinek korszerűsítését, illetve a hozzáférés egyenlőtlenségeinek mérséklését. A pályázat célja tehát a települések számára az egészségügyi alapellátás biztosítása, feltételeinek javítása, a megfelelő orvosi eszközállomány beszerzésének elősegítése. Fontos hangsúlyozni, hogy a fejlesztés eredményeként csökkennek az egészségügyi alapellátásban megmutatkozó területi egyenlőtlenségek. Tisztelt Államtitkár Úr! Ezzel kapcsolatban én szeretném kérdezni, milyen további fejlesztések, elképzelések és milyen előrelépés várható a magyar vidék fejlesztése és fejlődése érdekében. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Rétvári Bence államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Emlékezhetünk a 2010 előtti időkre [[Dr. Varga-Damm Andrea: Emlékezzünk! Emlékezzünk!]] , kistelepülések anyagi csődben voltak, aki tudott, valamekkora hitelt fölvett, hogy túléljen, az MSZP és az SZDSZ pedig azon vitatkozott, hogy a 3200 önkormányzatból mennyi maradjon meg Magyarországon; az MSZP azt mondta, hogy 2000 elég lesz, az SZDSZ pedig azt mondta, hogy nem, nem, 2000 nagyon sok, elég 1000 települési önkormányzat, elég 1000 polgármester Magyarországon. Ezt kísérték a patikabezárások, ezt kísérték az iskolabezárások. A kistelepüléseken az életet nem tekintették oly mértékben fontosnak az akkori kormányzatok, hogy érezhető programokat indítsanak az itt élők életminőségének javítására. Mi úgy gondoljuk, hogy ha valaki kistelepülésre költözik a „Magyar falu” program ugye ötezer fő alatti településeknek szól , akkor az nem életnívó-, életszínvonal-, csak életmódválasztási kérdés legyen. Magyarul, ugyanazok a közszolgáltatások elérhetőek legyenek kistelepüléseken is, mint nagyobb településeken az emberek számára, csak nyilvánvalóan a falusi életnek az egyéb pozitívumai, a nyugodtabb, természetközelibb élet legyen családoknak vagy bárki másnak, aki odaköltözik, biztosított. Ezért volt fontos a „Magyar falu” program elindítása is, amelyre a rendszerváltás óta nem volt példa Magyarországon. Magyar falufelszámolási programot indítottak baloldali kormányok, hogy minél kevesebb önkormányzat maradjon Magyarországon, de a falvak támogatására kifejezett célzott támogatást nem indítottak még korábbi kormányzatok. Az elsőként megjelent pályázatok a nemzeti és helyi identitástudat erősítését célzó pályázatok voltak, most pedig a legfrissebb az egészségügyi alapellátáshoz való hozzáférést javítja, magyarul, háziorvosoknak, alapellátásban dolgozó orvosoknak szolgálati lakás építéséhez, új orvosi rendelők építéséhez, orvosi rendelők felújításához vagy eszközbeszerzéshez lehet pályázni. 11 milliárd forintból szolgálati lakások kerete 5 milliárd forint, orvosi rendelők felújítására 4 milliárd forint, eszközök beszerzésére 2 milliárd forint áll rendelkezésre. Így településenként orvosi rendelő felújítására 30 millió forint támogatást ad a kormány, új építésére, ahol védőnők, gyerekorvos, háziorvos, fogorvos is elhelyezést kap, akár 125 millió forintot is kaphat egy-egy önkormányzat. Abban bízunk, hogy 100-130 háziorvosi rendelő tud megújulni 600-700 településen, ezáltal nemcsak ápoltabbá téve a környezetet, de korszerűsítve, bővítve is az ellátási formákat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[19.40]]
Köszönjük, államtitkár úr. Az utolsó kérdés hangzik el. Bencsik János, a Jobbik képviselője kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Tervezi-e a Kormány az EU tagállamaiban szerzett szakképesítések hazai elismerését?” címmel. A kérdés megválaszolásával miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Palkovics László innovációért és technológiáért felelős miniszter urat bízta meg. A kérdésre a miniszter felkérésére Cseresnyés Péter államtitkár úr fog válaszolni. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Miközben a kormány állítólag azon dolgozik, hogy a hazai munkaerőhiányt a külföldön dolgozó magyarok hazacsábításával próbálják meg pótolni, aközben sajnálattal tapasztaljuk, hogy a külföldön megszerzett szakképesítések hazai elismertetése bizony nagyon komoly akadályokba ütközik.Az elmúlt időszakban többen kerestek meg minket azzal a problémával, hogy csak a hazaköltözésükkor döbbentek rá arra, hogy hiába végeztek el képzést az Európai Unión belül, azokat itthon nem ismerik el, vagyis nem dolgozhatnak a saját szakmájukban. A közelmúltban az egyik ilyen eset az országos sajtót is bejárta. Egy magyarországi állandó lakcímmel rendelkező férfi, aki Ausztriában dolgozott évekig, nem tudta itthon megszerezni azt a szakképesítést, amelyet kinn, Ausztriában targoncás és darus képesítésre letett, egész egyszerűen azért, mert itthon nincs ennek megfelelő, ezt rendező jogszabály. Az a teljesen abszurd helyzet állt elő, tisztelt képviselőtársaim, hogy miközben egy uniós állampolgár az úgynevezett határon átnyúló szolgáltatásoknak köszönhetően ma Magyarországon vidáman dolgozhat, lobogtatva az osztrák bizonyítványát bármely magyarországi munkahelyen, aközben egy magyarországi lakcímmel rendelkező, hazatérő és itthon letelepedő honfitársunk ugyanezt nem tudja megtenni, még akkor sem, ha a külföldön megszerzett képesítése adott esetben komolyabb vagy összetettebb, mint az itthoni OKJ-s bizonyítvány. A Magyar Nemzeti Bank 2019-es versenyképességi programjában egyébként a külföldön élő magyarok hazacsábítása szintén kiemelt célként van megjelölve. Erre van kidolgozva egy négypontos javaslat is, amelynek az utolsó pontja a külföldön szerzett diplomák elismerésének, elfogadtatásának egyszerűsítése. Ez üdvözlendő, de amint a fenti példa is bizonyítja, ez nem elégséges, ezt szükséges lenne kiterjeszteni az EU tagállamain belül szerzett szakképesítésekre is. A fentiek alapján kérdezem államtitkár urat, hogy tervezi-e a kormány, hogy az EU tagállamaiban a szakképesítések hazai elismertetését is fontolóra veszik, és várhatóan mikor fog az ezt lehetővé tevő jogszabály megszületni. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Megadom a szót államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! [[Közbeszólás a Jobbik padsoraiból: Nem igaz!]] Tisztelt Képviselő Úr! Mindig érdeklődéssel hallgatom, amikor az ellenzéki pártok a munkaerőpiaci fejlemények miatt támadják a kormányt. [[Rig Lajos: Kérdés volt, államtitkár úr!]] Érdemes felidézni, hogy amikor a mostani baloldali ellenzék [[Dr. Varga-Damm Andrea: Jaj, ne! Ilyen nincs!]] a Jobbik, tehát az önök újsütetű szövetségesei voltak kormányon, akkor annyit tudtak üzenni a munkavállalóknak és a munkaadóknak, hogy el lehet innét menni. Hogy mindennek foganatja is legyen, megszorító csomagokkal, forráskivonással [[Szilágyi György közbeszól.]] a munkanélküliség egekbe tornászásával és a devizahiteleseknek a maguk sorsára hagyásával tettek ezért.Ezzel szemben 2010 óta emelkedtek a bérek, és csökkent a munkanélküliség, a munka pedig valóban képes megélhetést biztosítani. [[Zaj a Jobbik padsoraiban.]] Minden mesterséges rémhírkeltés ellenére egyre többek számára válik nyilvánvalóvá, hogy megéri Magyarországon munkát vállalni és Magyarországra visszatérni dolgozni. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Nem ismerik el a szakképesítéseket!]] A szakképzések és a szakképesítések elfogadása kapcsán az ellenzék ismét, így ön is, teljes hozzá nem értésről tesz tanúbizonyságot. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Hoppá!]] Ugyanis a jelzett példa, amit ön felidézett, Ausztriában mindössze egy hatósági vizsgához van kötve, míg az emelőgép-kezelés tekintetében nálunk szakképesítést igényel ez a fajta tevékenység, ehhez van kötve. Tehát ebben az esetben Ausztriában nem szakképesítésnek számít ez, hanem egy tanfolyam elvégzése után egy hatósági vizsgát kell tenni. De hogy a kérdésére még konkrétabb választ adjak, az elmúlt években, ha figyelte, nagyon sokat dolgoztunk azon, hogy hogyan lehet a szakképzést és a szakképesítések megszerzését rugalmasabbá tenni. Az elmúlt időszakban éppen ezért alakultak meg olyan tanácsadó testületek, amelyek segítségével a szakképesítések megszerzését hozzuk az élethez és az elvárásokhoz közelebb. Ez azt jelenti, hogy könnyebben lehet majd részszakképesítéseket szerezni, és például lehet, hogy a következő időszakban az a probléma, amit ön felhozott a kérdése kapcsán, megoldódik, mert egyszerűbb lesz majd egy ilyen jellegű képesítést, képzettséget is megszerezni. [[Szilágyi György: Kazánkezelői vizsga Pócs Jánosnak! Zaj a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény módosításához kapcsolódóan egyes törvények módosításáról szóló T/5244. számú törvényjavaslat összegző módosító javaslata 21. pontjának határozathozatala során a leadott szavazatok száma tévesen került kihirdetésre. A leadott szavazatok száma helyesen: 0 igen, 159 nem és 33 tartózkodás. Tájékoztatom önöket, tisztelt képviselőtársaim, hogy a családvédelmi akcióterv bevezetéséhez szükséges törvény módosításáról szóló T/5132. számú törvényjavaslat 3. számú módosító javaslatának határozathozatala során a leadott szavazatok száma hiányosan került kihirdetésre. A leadott szavazatok száma helyesen: 54 igen, 134 nem és 4 tartózkodás volt. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország és Románia között a minősített adatok kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/4358. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, maximum 15 perces időkeretben. Megadom a szót Horváth Lászlónak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. március 28-án tartott ülésén megtárgyalta a Magyarország és Románia között a minősített adatok kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló T/4358. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 31 igen, 2 nem szavazattal, nulla tartózkodás mellett elfogadta.A 2009. december 11-én elfogadott és 2010. április 1-jén hatályba lépett, a minősített adat védelméről szóló törvény megteremtette a jogi alapokat a kétoldalú titokvédelmi megállapodások megkötéséhez és alkalmazásához. Az új egyezmény az eddig hatályban lévő, a minősített katonai információk kölcsönös védelméről szóló megállapodások helyébe lépve a bekövetkezett nemzetközi és belső jogi jogszabályváltozásoknak, valamint a minősített adatokra vonatkozó rendelkezéseknek való megfelelést biztosítja. Jelen törvényjavaslat rögzíti a kapcsolattartó nemzeti biztonsági hatóságokat, amely magyar részről a Nemzeti Biztonsági Felügyelet, román részről pedig a minőstett adatok nyilvántartásával foglalkozó nemzeti iroda. Rendelkezik a fogalommeghatározásokról, illetve magyar, román és angol nyelven leírja, hogy az egyes nemzeti minősítési szintek és jelölések miként feleltethetők meg egymásnak. Határoz továbbá a minősített adathoz való hozzáférésről, a biztonsági alapelvekről, a biztonsági együttműködésről, a biztonság megsértése esetén életbe lépő szankciókról, valamint a minősített szerződések kezeléséről. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előbbiekben elhangzottakra figyelemmel úgy gondoljuk, hogy számos pozitív változást magában foglaló törvényjavaslatról van szó, erről beszélhetünk, és ezért kérem szíves támogatásukat a törvényjavaslat elfogadásához. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönjük, képviselő úr. Megkérdezem Pogácsás Tibor államtitkár urat, kíván-e most hozzászólni. [[Pogácsás Tibor: Nem.]] Nem, köszönöm. A kijelölt Külügyi bizottság nem állított előadót.Most képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A minősített adatok cseréjéről szóló magyar-román egyezmény már a nagyon sokadik egyezmény Magyarország jogalkotási történetében, tekintettel arra, hogy az EU- és NATO-tagországok jelentős részével már hasonló jellegű megállapodásokat kötöttünk, miután belső jogi jogharmonizációnkkal megteremtettük korábban ennek törvényi alapjait. [[19.50]] A plenáris ülésen, amikor erről a kérdésről szó volt már, ismertettük azt, hogy mely országokkal születtek már ilyen egyezmények, és való igaz, hogy Romániával is mind EU-tagként, mind közös NATO-tagországként egyre fontosabb olyan kapcsolatrendszerünk alakul ki, amiben bármikor is az ilyen fajta minősített adatok cseréje válik szükségessé, és nagyon fontos az, hogy ezeket a kérdéseket e két ország relációjában is rendezzük. Erre tekintettel természetesen a Jobbik frakciója megszavazza ezt a törvényjavaslatot, és azt kérjük a tisztelt Belügyminisztériumtól, hogy szorgalmazza mindazokkal az országokkal, amelyekkel még elmaradt az ilyen jellegű kapcsolatunk; tekintettel arra, hogy a honvédelmi beszerzések volumene több országgal való kapcsolatunkban lesz a jövőben igen szoros, hiszen a megrendelésállomány nem egy országtól, hanem számtalan országtól történik. Úgy gondoljuk, hogy ezekben a viszonyokban olyan sok minősített adat cseréjére lesz majd szükség, amely indokolja, hogy mindazokkal az országokkal, amelyek ezekben a beszerzésekben szállítóként részt vesznek, viszont még ilyen egyezményünk nincs, velük mindez sorra kerüljön. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönjük, képviselő asszony. Kérdezem, hogy kíván-e valaki még hozzászólni a vitához. [[Senki sem jelentkezik.]] Nem látok jelentkezőt, így a vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, hogy kíván-e hozzászólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy igen. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Szeretném megköszönni a képviselőcsoportoknak, hogy részt vettek a törvény általános vitájában, és külön köszönöm a Külügyi bizottság és a Törvényalkotási bizottság tagjainak a részvételt. A törvénnyel kapcsolatban ismételten szükséges kiemelni, hogy az egyezmény megkötése hozzájárul a honvédelmi, a belügyi, a rendőri együttműködés, valamint a nemzetközi szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni harc területén való együttműködés erősítéséhez. Az egyezmény értelmében Magyarország kötelezettséget vállal arra, hogy az egyezmény keretében kicserélt vagy keletkezett minősített adatok számára védelmet biztosít az egyezményekben foglalt nemzetközi minősítési szintek egymásnak történő megfeleltethetősége alapján. Az általános vitát követően a törvényjavaslathoz egy, a hatálybalépésre vonatkozó, valamint egy nyelvhelyességi tartalmú módosító javaslat került benyújtásra, amelyet a Törvényalkotási bizottság megtárgyalt és támogatott is. Figyelemmel arra, hogy a nemzetközi szerződés Magyarország nemzeti érdekeit szolgálja, kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot támogassa. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönjük, államtitkár úr. A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most soron következik a sportról szóló 2004. évi I. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Bánki Erik és Nyitrai Zsolt képviselők által benyújtott T/5243. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Dunai Mónikának, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. március 28-án tartott ülésén megtárgyalta a sportról szóló 2004. évi I. törvény módosításáról szóló T/5243. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 28 igen szavazattal, 2 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány 2010-ben kiemelt stratégiai ágazattá nyilvánította a sportot, mert felismerte annak jelentőségét az ország hosszú távú fejlesztése szempontjából, hiszen tudjuk jól, a sport szinte valamennyi ágazatra pozitív hatást gyakorol. Éppen ezért a sport nemzetstratégiai ágazattá való kiemelése a magyar nemzet érdekeit és jövőjét szolgálja. A most tárgyalt törvényjavaslat a sportdiplomáciai tőke növelését és hosszú távú elmélyítését támogatja, amely módosítás a jogszabályba egy új, a hazai sportszövetségi rendszerben ez idáig nem ismert új szervezetet, intézményt vezet be nemzetközi sportszövetség néven. Ebből következően a törvénymódosítás definiálja a kontinentális sportági szövetség fogalmát. A tervezet az újonnan bevezetendő szervezet hazai alapítására vonatkozó részletszabályokat is tartalmazza oly módon, hogy az alapítás vonatkozhat egy teljesen új szervezetre, azaz eredeti alapítás, vagy már egy meglévő sportszövetségből, tehát jogutódlással jönne létre a nemzetközi sportszövetség hazánkban, megteremtve ezzel a lehetőségét annak, hogy nemzetközi sportszövetség székhelyét Magyarországra helyezhesse át. Csak a Nemzetközi Olimpiai Bizottság által nemzetközi szövetségként elismert vagy bizonyos határidőben elismerésre kerülő szervezetek kérhetik nyilvántartásba vételüket. Az alapításhoz szükséges eljárási szabályok a NOB elismertségről szóló nyilatkozatához és a területért felelős miniszter támogató nyilatkozatának meglétéhez kötik az alapítást. Tisztelt Képviselőtársaim! Összegezve tehát: jelen javaslat összhangban van a stratégiában megjelenő célok megvalósításával, és lehetőséget biztosít nemzetközi sportszövetségek részére, hogy székhelyüket Magyarországra helyezhessék. Ez utóbbi különösen fontos a nemzetközi sportdiplomáciai kapcsolatok folyamatos, célvezérelt, összehangolt ápolása és fejlesztése miatt, valamint így lehetőség van nagy létszámú, jelentős nemzetközi befolyással bíró sportdiplomatáknak rendezendő konferenciák lebonyolítására is, amely nagyszámú vendégéjszakát eredményez, és magas költési hajlandóságot mutató turistákat vonz Magyarországra, a fővárosba. Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem, hogy amennyiben valóban egyetértenek azzal, hogy a sportot kiemelten kell támogatni Magyarországon, nemcsak önmagáért, hanem azért is, mert a sportnak, amint elmondtam, valamennyi ágazatra kihatása van [[Korózs Lajos: Hogy több pénzt tudjatok lopni! Nézd végig a taolistát!]] kérem, támogassák ezt a benyújtott törvénymódosítást. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban. Korózs Lajos közbeszól.]]
Köszönjük, képviselő asszony. Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e esetleg most hozzászólni. [[Jelzésre:]] Nem. A kormány részéről Orbán Balázs államtitkár úr jelezte, hogy hozzá kíván szólni a vitához. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Magyarország Kormányának a sport és sportpolitika terén egyértelműen meghatározott célja, hogy minél több nagy presztízsű nemzetközi versenyt rendezzünk, ehhez álljon rendelkezésre megfelelő számú és minőségű sportinfrastruktúra, és minél több gyermek sportoljon Magyarországon, lehetőség szerint napi szinten. Ez az amatőrsport része a dolognak.Annak érdekében, hogy ezt a hármas célt maradéktalanul meg tudjuk valósítani, elkészül a „Budapest 2030” kiemelt nemzetközi sportesemény-stratégia, amely részletesen bemutatja a kitűzött célokat, a közeljövőben és a jövőben megrendezésre kerülő nagy presztízsű nemzetközi sportversenyek pozitív hozadékát, amelyek többek között az alábbiak. Budapest Párizs és London mellett egyike legyen Európa három legfontosabb globális sportfővárosának, erősödjön a versenysport mind az olimpiai, mind a paralimpiai számok tekintetében, és sportdiplomáciai tőke halmozódjon fel hazánkban, a társadalmi kohéziót is erősítse az, hogy Magyarország sportnemzet. A „több mint egy sportrendezvény” szemlélet meghaladása, azon történő túllépése is rendkívül fontos számunkra, illetőleg ehhez a stratégiai céltételezéshez tartozik még az is, hogy Magyarország fővárosa, a budapestiek otthona is fejlődjön, épüljön, szépüljön. A stratégia egyeztetése jelen pillanatban folyamatosan zajlik. Azt el tudom önöknek még e tekintetben mondani, hogy Budapest már ma is globális sportfőváros. Ez az alábbi négy tényezőnek köszönhető. Az itt rendezendő felnőtt- és korosztályos nemzetközi sportesemények számosságát és rangját tekintve is kiemelt helyen vagyunk. Kiemelt helyen vagyunk az egyre bővülő korszerű sportinfrastruktúra tekintetében is. [[20.00]] Harmadrészt kiemelt helyen vagyunk a sport népszerűsége és a nemzeti összetartozásban betöltött szerepe miatt is, illetve szintén kulcsfontosságú Budapest növekvő nemzetközi vonzereje, amelyek közül kiemelhetők a gazdasági és a biztonsági szempontok. A javasolt céltételezésünk tehát az, hogy Budapest egyike legyen London és Párizs mellett Európa top három globális nemzetközi sportfővárosának. Ennek eszközei természetesen a hazai sportági szakszövetségekkel, Budapest városával, a nemzetközi diák-, hallgatói és szabadidő-sportegyesületekkel és a további egyesületekkel, szövetségekkel való hatékony együttműködés. Ezek mellett fontos az, hogy a nemzetközi sportdiplomáciai kapcsolatokat folyamatosan ápoljuk és menedzseljük. Nagyon fontos a sportinfrastruktúra fejlesztése és működtetése, illetőleg a pályáztatási rendszerben bevezetett irányítási és profi szervezetrendszer is. Éppen ezért mi azt gondoljuk, hogy a Ház előtt fekvő törvényjavaslat alkalmas arra, hogy ezeket a stratégiai céltételezéseket szolgálja, és alkalmas arra, hogy a sportdiplomáciai tőke növelését és hosszú távú elmélyítését támogassa. Mi három fő szempontot látunk. Az egyik a nemzetközi sportdiplomáciai kapcsolatok folyamatos menedzselése és erősítése szempontjából fontos. Fontos az is számunkra, hogy a nemzetközi befolyással bíró sportdiplomatáknak rendezett konferenciák által számukra is egy állandó kapcsolatot tudjunk kialakítani Budapesttel és Magyarországgal, és ez természetesen nagyszámú vendégéjszakát is eredményez, amely tovább támogatja az idegenforgalom, vagyis a turizmus fellendülését. Éppen ezért arra szeretném kérni önöket, hogy a holnapi napon is támogassák a most tárgyalt törvényjavaslatot. A kormány így fog tenni. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönjük, államtitkár úr. A kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót, így most a képviselői felszólalások következnek. Steinmetz Ádám képviselő úr jelezte hozzászólási szándékát. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Úgy fogalmazott Dunai Mónika képviselőtársam, hogy a sportot kiemelten kell támogatni. Ha valaki, akkor én ezzel abszolút egyetértek. És az államtitkár úr által elmondottakkal is, tehát a sportnak számos jótékony hatása van, és ki kell mondani, hogy 2010 óta Magyarországnak egy sportszerető kormánya van, különösen a versenysport élvez olyan támogatásokat, amiket korábban nem kapott meg. Viszont rátérve erre a konkrét törvényjavaslatra, ez most arról szól, hogy a nemzetközi sportszövetségeket Magyarországra csábítsuk, és igazság szerint ebből még nem következik az, hogy itt nemzetközi sporteseményeket is fognak rendezni. Nyilván ez egy óriási presztízst jelentene Magyarország számára, és nem véletlen, hogy Bánki Erik képviselőtársam benyújtotta ezt a törvényt, a sporttal kapcsolatban számos pozitív tartalmú törvényjavaslatot láthattunk tőle az elmúlt időszakban, gondoljunk csak a többszörös olimpiai érmesek járadékának felemelésére. Úgyhogy alapvetően én nem vagyok ez ellen, sőt kéne örülni annak, hogy mondjuk, a FINA-nak vagy az UEFA-nak Budapesten lenne a székhelye, csakúgy, mint a Nemzetközi Súlyemelő-szövetségnek. Ez mind szép és jó. Amit viszont kifogásoltam itt a parlamenti vitában és korábban is a Kulturális bizottság előtt, hogy mi szükség van arra, hogy a magyar adófizetők pénzéből állami támogatásban részesüljenek ezek a nemzetközi sportszövetségek, vagy egyáltalán mi szükség van arra, hogy ezt így deklaráljuk a törvény szövegében. Nem érzem úgy, hogy feltétlen az adófizetők pénzét erre kellene fordítani; és ahogy elmondta Bánki Erik képviselőtársam, még konkrét tárgyalások sincsenek a tekintetben, hogy mely sportszövetségek jönnének ide, akkor, úgy gondolom, arról sincs szó, hogy konkrétan milyen formában valósuljanak meg ezek a támogatások. És akkor itt van a másik kérdéskör, hogy itt a törvényjavaslat arról szól, hogy Magyarországra csábítsuk ezeket a sportszövetségeket, nem pedig konkrétan, hogy Budapestre. Pedig beleírhattuk volna azt is, hiszen ha racionálisan gondolkodunk, akkor természetes, hogy egy 2 milliós világváros, mondjuk, kellemesebb feltételeket tud teremteni egy sportszövetség székhelyének, az infrastrukturális háttérre gondolok itt elsősorban, mint, mondjuk, Balatonboglár. De teszem azt, ha Balatonboglárra szeretné vinni valaki a székhelyét nem zárom ki ennek lehetőségét , akkor mi szükség van a Budapest és a fővárosi agglomeráció fejlesztéséért felelős miniszter jóváhagyására, mi szükség van erre ahhoz, hogy valaki Balatonbogláron jegyeztesse be a szövetséget a székhelyeként? Tehát mindenképp úgy gondolom, hogy ha ez az irány, akkor inkább az EMMI sportért felelős államtitkársága lenne az, amelyik igazából ezt a jóváhagyást megadja. Nem igazán értem, a Miniszterelnökségnek nem tartozik a feladatkörébe a sport, tehát úgy gondolom, hogy ezt érdemes lenne átgondolni. És akkor végezetül csupán egy sportszakmai felvetés, amit már elmondtam korábban is. Ez a törvényjavaslat a NOB jóváhagyásához köti a székhely áthelyezését Budapestre, de értelemszerűen számos nemzetközi sportszövetség így elesik ettől a lehetőségtől, és én úgy gondolom, vagy úgy gondoljuk többen ebben az Országgyűlésben, hogy nem lenne szabad megvonni a lehetőséget, mondjuk, a nemzetközi testépítő szövetségtől vagy a nemzetközi dzsúdzsucuszövetségtől, most hogy csak egypárat említsek, még akkor sem, ha jelenleg ezek a sportágak nem olimpiai sportágak, és a nemzetközi presztízsük nem mérhető, mondjuk, egy labdarúgáshoz vagy egy kézilabdához, vagy hogy egy kicsit elfogult legyek, a vízilabdasporthoz. És akkor Bánki Erik úgy fogalmazott, hogy persze, ezt majd menet közben átgondolhatjuk a későbbiek folyamán, de én azt gondolom, hogy ha most lefektetünk és megalkotunk egy ilyen törvényt, vagy módosítunk egy ilyen törvényt, akkor figyelemmel lehetnénk ezekre a sportágakra is. Úgyhogy summa summarum, a módosító javaslataimat továbbra is fenntartom, és kérem tisztelettel az Országgyűlést, hogy holnap ezekről a javaslatokról külön-külön is szavazzunk, alkossunk véleményt. Itt a mai nap során számos törvény vitája lezajlott, aminek a végén a kormánypárt részéről, illetőleg a kormánypárti képviselőktől rendre elhangzott az a kérés az ellenzék felé, hogy támogassák ezt a javaslatot, és támogassák ezt a kezdeményezést. Most én kérem önöktől, hogy támogassák ezeket az, úgy gondolom, sportszakmailag abszolút megalapozott és jóindulatú módosító javaslataimat. Úgyhogy bízom a nagyvonalúságukban, és bízom a pozitív elbírálásban. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps az ellenzéki pártok padsoraiból.]]
Köszönjük, képviselő úr. Kérdezem, valaki kíván-e még hozzászólni a vitához. [[Nincs ilyen jelzés.]] Nem látok jelentkezőt, így a vitát lezárom. Megkérdezem Bánki Erik képviselő urat, hogy kíván-e hozzászólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy igen. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretném megköszönni először is mindazoknak a képviselőtársaimnak, akik a törvényjavaslat általános vitájában itt a parlamentben, részletes vitájában pedig a Kulturális bizottság, illetve a Törvényalkotási bizottság ülésén részt vettek. Mindkét fórumon valamennyi ellenzéki felvetésre válaszoltam, így Steinmetz Ádám képviselő úr felvetéseire is, amelyek közül a hatásköri illetékesség tekintetében feltett kérdésére, illetve javaslatára reagált is a Törvényalkotási bizottság, és a Törvényalkotási bizottság a módosító indítványába beemelte a sportért felelős miniszter egyetértését. Valóban, képviselő úrnak ebben teljesen igaza volt. Az alapvetést és a kiindulási pontot, hogy miért a Miniszterelnökséget vezető miniszter az, aki ebben az esetben illetékes, azzal indokoltuk, és az volt ebben a motiváció, hogy ennek Budapest fejlődése szempontjából olyan jelentőségű következményei és hatásai lehetnek, amelyek mindenképpen ezt indokolják, hiszen itt nemcsak egy sportdiplomáciai sikerről, eredményről lehet szó, ahogy azt Steinmetz Ádám képviselőtársam is elmondta, hanem valóban, ennek van egy nagyon komoly turisztikai hatása is, nemcsak azokkal a versenyekkel, amelyek Budapesten megrendezésre kerülnek, hanem azokkal a konferenciákkal, sportszakmai és szövetségi konferenciákkal, amelyeket az esetlegesen idetelepülő szövetségek szerveznek. De méltányolva és elfogadva képviselő úr javaslatát, a Törvényalkotási bizottság módosító indítványába ez bekerült, amelyet én előterjesztőként a bizottsági ülésen is támogattam. [[20.10]] A másik vitapont közöttünk abban volt, hogy miért a Nemzetközi Olimpiai Bizottság által támogatott és őáltala elismert nemzetközi szövetségek esetén nyílik meg ez a lehetőség, amelyet a mostani törvénymódosítás ad. Itt nemcsak az olimpiai sportágakról beszélünk, hiszen a Nemzetközi Olimpiai Bizottság által elismert nemzetközi szövetségek száma 35, az olimpiai sportágak száma pedig nem éri el a 30-at, tehát nincs teljes átfedés a kettő között. Azt gondoljuk, és ebben képviselő úr is egyetértett a parlamenti vitában, hogy ma a Nemzetközi Olimpiai Bizottság az, amely sportpolitikai szempontból a legnagyobb presztízzsel rendelkező nemzetközi szövetség, és mi azt gondoltuk, hogy indulásként vegyük alapul a NOB szakmai állásfoglalásait ebben a tekintetben. Azt jeleztem az általános vitában is képviselő úrnak, hogy két-három év múlva, amikor meglátjuk, hogy valóban van-e komoly érdeklődés, és sikerül-e Magyarországra nemzetközi sportszövetségek székhelyeit áttelepíteni vagy esetleg itt létrejövő sportszövetségeknek székhelyet biztosítani, és ebben zökkenőmentesen és gördülékenyen haladunk, akkor érdemes megfontolni esetleg ennek a kibővítését. Én előterjesztőként nyitott maradnék e tekintetben, és a kormány képviselője, államtitkár úr is jelezte a Törvényalkotási bizottság vitáján, hogy ők is erre nyitottak. Tehát azt gondolom, hogy a kormányzat részéről is megvan ebben a tekintetben egyfajta támogatottság. Azt gondolom, hogy tényleg egy nagyon komoly lehetőséget ad ez a törvényjavaslat, hiszen Közép-Európában és Kelet-Európában nincs olyan kiemelkedő nemzetközi sportszövetség, amely székhellyel rendelkezne, és ennek az előnyeit bármelyik körülöttünk lévő ország városa élvezné. Tehát azt gondolom, hogy ez nemcsak a turizmus terén, nemcsak a sportdiplomácia terén, hanem Magyarország, illetve Budapest presztízsét illetően is egy nagyon komoly előnyt jelenthetne. Arról nem beszélve, amit szintén elmondtam az általános vitában is, hogy ennek komoly költségvetési hatása is van, hiszen a számításaink szerint egy alkalmazott után közvetlen és közvetett módon a költségvetésnek 14-15 millió forint bevétele van. Tehát egy olyan nemzetközi sportszövetség által, aki Magyarországra települ, éves szinten több mint egymilliárd forint bevételhez juthat a magyar költségvetés. És végül képviselő úrnak arra a felvetésére szeretnék megnyugtató választ adni, amelyet szintén mind az általános, mind a részletes vitában elmondtunk. Ezt Fürjes Balázs államtitkár úr is megerősítette a részletes vita során, hogy nincs szándékában a kormánynak olyan költségvetési támogatást adni ezeknek a szövetségeknek, amely bármilyen tekintetben borzolhatná a kedélyeket, vagy problémát okozhatna. Elmondtam ott is, hogy a jelenlegi nemzetközi példa azt mutatja, hogy bizonyos városokban, bizonyos országokban bizonyos adókedvezményekben részesülnek ezek a szövetségek. Nem tervezzük, hogy feltétlenül ilyen támogatásban részesítenénk őket, de ha a piaci verseny úgy kívánja, akkor ez esetleg indokolt lehet. A törvény csak egy kaput nyitott meg, de szeretném megnyugtatni képviselőtársaimat arra vonatkozóan, hogy a parlament tudomása és támogatása nélkül egyetlenegy költségvetési forint sem lesz elköltve, amelyet nemzetközi szövetségek támogatására fordítanánk. Ha úgy alakul, és erre szükség lesz, akkor az adótörvények vitája során egy ilyen indítvány majd a parlament elé fog kerülni, de mondom, még egyelőre erre konkrét indok és konkrét kérés nem érkezett, hiszen nem tartunk olyan tárgyalásoknál, amelyekből ez következne. Tehát itt csak egy lehetőséget akartunk, hogy a kezünk ne legyen megkötve e tekintetben, tehát ha a sportpolitika részéről vagy a magyar kormány részéről bárki tárgyalna ilyen ügyekben, akkor lehetősége legyen, és fel tudja mutatni, hogy ilyen típusú támogatással lehet élni. De ez, még egyszer mondom, a parlament támogatása nélkül nem fog megtörténni, erre garanciát vállalok ezen a helyen is. Tehát arra szeretném kérni képviselőtársaimat, hogy ahogy a bizottsági vita során, úgy a zárószavazás során is támogassák ennek a törvényjavaslatnak az elfogadását, hiszen azt gondolom, hogy ez nemcsak a budapestiek érdeke, nemcsak a magyar sport érdeke, hanem egész Magyarország érdeke. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.Soron következik a Televíziós Film Mecenatúra 2019. évi költségvetéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A Költségvetési bizottság által benyújtott T/5220. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. Elsőként megkérdezem az előterjesztőt, V. Németh Zsolt képviselő urat, hogy kíván-e most hozzászólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. A kormány képviselője jelezte, hogy nem kívánja az álláspontját ismertetni a vita során. A kijelölt Kulturális bizottság sem állított előadót, így most a képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Igazából a Film Mecenatúra költségvetési keretszámának meghatározásáról szól ez a törvényjavaslat. Már önmagában akkor, amikor a kormány létrehozta ezt az új televíziós filmkészítő grémiumot, azért körülbelül volt az ellenzéknek sejtése arról, hogy ez egy újabb kifizetőhely lesz. Aztán, amikor megérkezett ez a pár soros, költségvetési keretet meghatározó javaslat, akkor azért úgy nem csalódtunk ebben sem.Azt mondta dr. Karas Mónika a Költségvetési bizottságban, amikor ezt a kérdést elénk terjesztette, hogy a hasonló jellegű intézmények költségvetési keretszámából indultak ki, tekintettel arra, hogy bár vannak filmtervek és elképzelések, de a szervezetnek még sem személyzete, sem semmifajta olyan szervezeti adottsága nincs, amiből megalapozottan tudtak volna következtetni a szükséges költségvetési források mértékére. Hogy őszinte legyek, nekem ez komolytalan volt. 7 milliárd forintról beszélünk, nem 100 millióról, bár az sem kevés, azt sem sokan láttak itt a teremben egyben. De azért 7 milliárd forinthoz azt írni, hogy 6,5 milliárd forint az egyéb kiadás mi az az egyéb? Azt mondták, hogy ez a szervezet azt szolgálja, hogy televíziós filmeket fog csinálni az ő menedzselése alatt azért, hogy majd olyan nézettsége legyen még harminc év múlva is, mint az Abigélnek vagy a Tüskevárnak vagy az ilyen jellegű régi filmsorozatoknak. Na de azért, amikor már költségvetést csinálunk, akkor az az egyéb, azt mire költjük? Merthogy a film mint fő feladat, az nem lehet egyéb kiadás; merthogy a szervezet költése, alapköltése a filmekre fog történni. Az biztosan nem egyéb kiadás. Egyéb kiadás a vállalatoknál mindaz, amit a fő tevékenységre nem tud elkönyvelni, mert vannak olyan egyéb kiadások, amelyek a tevékenység megvalósításához szükségesek, de nem a gerincét, nem az alaptevékenységét finanszírozzák vele. Van ugyan ebben a javaslatban 100 milliós beruházás, 245 milliós dologi kiadás, 145 milliós személyi kiadás úgy egyébként, hogy hangsúlyozom, még személyzete sincs, és akkor itt van ez a 6 milliárd 500 millió forint egyéb kiadás. Természetesen mi mindannyian azt szeretnénk, ha minőségi filmek készülnének, mert addig, amíg a minőségi filmeket vetítik, addig például az a sok ellenzéket lejárató hazugság esetleg a köztévében nem hangzik el. Tehát azt gondolom, mi minden pénzt szívesen rászánunk arra, hogy inkább történelmi és tanulságokat tartalmazó filmeket lássanak honfitársaink, és nem éppen valamelyik ellenzéki képviselőnek például lakásmaffiázásról szóló múltbéli feltételezéseit vagy akár bármelyik képviselőtársamnak 15 évvel ezelőtt elmondott egy-egy szavát poentírozzák ki naponta akár nyolcszor-tízszer is. Tehát mi minden olyan tevékenységet támogatunk, ami értékeket közvetít a magyar társadalom számára, mert sem a félelemkeltés, sem a hazudozás, amely pillanatnyilag a köztévéből árad, ezt nem szolgálja. De azért ha egy költségvetési javaslatot ideterjesztenek elénk, azért úgy érzem, hogy alá lehetett volna ezt adatokkal támasztani. Tehát ha képes a pénzügyi kormányzat igen gyakran a költségvetést különböző stádiumokban elénk tárni, akár az éves költségvetést, akár a költségvetési törvény módosítását, ott mindig ezek a javaslatok tartalmaznak bizonyosfajta iránymutató részszámokat, hogy egy parlamenti képviselő el tudja dönteni, hogy tényleg lesz itt annyi film, ami 6,5 milliárdba kerül, de ha nem a film költsége a 6,5 milliárd, hanem egy egyébnek, akkor az mi lesz. Nagyon szeretném azt, és szerintem minden képviselő, ellenzéki, kormánypárti ebben a teremben… ha ilyen keretszámokat meghatározunk, és azt mondja a szervezet vezetője, hogy ő csak becsülni tudott, kvázi a hasára ütött, és azt mondta a kormányzatnak, hogy legyen 7 milliárd. [[20.20]] De ennyi erővel 20 milliárd is lehetne, vagy csak 1 milliárd, mert nem tudjuk, hogy egyébként hány filmet vagy filmsorozatot fognak csinálni, mikor kezdődik az elkészítése. Tehát hogy egyáltalán a ’19-es költségvetési évben elkezdődik-e egy darab film gyártása, például azt sem tudjuk, merthogy ezt mi ’19-re határozzuk meg, ez egy ’19-es költségvetési keretszám. Majd a következő költségvetési törvényben, a ’20-asban bizonyára már látni fogjuk egy bizonyos soron ugyanezt. Na de ’19-ben látunk mi valami olyan számot, olyan kimutatást, olyan részletezést? Fogjuk, hasunkra csapunk, nyomunk egy igen gombot, ennek a mecenatúrának az idei évre legyen 7 milliárdja! De mire fogják elkölteni? De most tényleg! Még most csak arról beszélünk, hogy megkapja a 7 milliárdot az idénre. Na de már március, nem, már április 1-je van, bocsánat. Lehet, hogy ez április 1-jei tréfa? [[Derültség.]] Tehát az a lényeg, hogy április 1-jén még csak a bizottsági jelentések végét tárgyaljuk, egyszer majd, vélhetőleg holnap megszavazzuk, de holnapután biztos nem kezdenek el filmeket forgatni. Tehát azt gondolom, hogy nyár vége körül hiszen tudjuk jól, a művészvilágban nyáron a fű se nő , olyan augusztus-szeptemberben majd valaki biztos ezen a mecenatúrán elkezd érdemben dolgozni. De mire adtunk nekik 7 milliárdot erre az évre? Nincs valami kezdőév? Vagy ilyen bevezető összeg? Tudják, mi az érdekes? Hogy majd amikor ezt nem költik el, akkor azt fogja mondani a kormányzat, hogy mennyit spórolt! Aha, persze! Spórolt abból, amiből nem tudjuk, hogy erre szükség lett volna-e. Ne haragudjanak, de én most azért beszélek ezekről a kérdésekről, merthogy a Fidesznél minden a pénzről szól, gyakorlatilag számolatlanul röpködnek a milliárdok, költögetünk erre, arra, amarra, csak kapkodjuk a fejünket, hogy kik nem kapnak pénzt a magyar adófizetők pénzből. De hát azért attól, hogy esetleg egy jó szándékú kezdeményezés volt ennek a mecenatúrának a létrehozatala, a társadalom valóban igényli a minőségi magyar filmeket, filmsorozatokat, különösen a történelmieket, hiszen számtalan korszakunk reálisan még mindig nincs földolgozva, de ez nem azt jelenti, hogy akkor minden parlamenti képviselő behunyja a szemét, nem is nézi meg, hogy milyen összegeket adunk erre az idén úgy, hogy nincsen aládolgozott kimutatás, hogy majd ezt mire fogják költeni, mi az egyéb, és miért éppen 145 millió a személyi jellegű kiadás, és miért pont 100 milliós még az idei beruházás. Esetleg, mondjuk, a részletes indokolásban írhattak volna arról, hogy már elkezdtünk valami épületet építeni, vagy elkezdtünk egy olyan informatikai beszerzést, vagy elkezdtük olyan, a filmkészítéshez szükséges eszközállomány beszerzését azért, hogy, mondjuk, a modern technikával tudjuk ezeket megcsinálni, tehát úgy valamit. Idehozzák, itt vannak a parlamenti képviselők, azt mondják rá: 7 milliárd? 7 milliárd! Kerül, amibe kerül! Nekünk annyi pénzünk van! Ez az ország költségvetési szempontból a Krőzus maga! Ugyan már, 30 000 milliárd forint az államadósságunk, a költségvetési hiányról nem is beszélve. Tehát én csak azt szerettem volna ezzel mondani, hogy nagy tisztelettel, ha mindenki mástól elvárnak fegyelmezettséget, pontosságot, szakmaiságot, odaadást, alázatosságot, akkor tegyék már meg, hogy hozzák olyan helyzetbe az ellenzéki képviselőket is, meg szerintem egyébként a kormánypárti képviselőket is, hogy egy ilyenfajta szám ne hasraütésszerű legyen, és azt mondja valaki, hogy hát, az ilyen jellegű szervezetek szükséges költségeiből indultunk ki, de már láttunk is forgatókönyvet; ilyen is elhangzott, hogy már láttunk forgatókönyvet. Na de hát attól, hogy láttak forgatókönyvet április 1-jén, miért kell az idei évben 7 milliárdot odaadni? Ugye, ez a nagy kérdés? Úgyhogy meg kell mondjam, hogy bár azt mondtuk korábban, hogy szívesen támogatunk minden ilyen jellegű kezdeményezést, de hogy őszinte legyek, ha a komolyságunkat akarjuk igazolni, akkor én azt fogom mondani a frakciómnak, hogy tartózkodjunk, mert nem tudjuk, hogy ez a szám elég-e, sok-e, kevés-e, és mire fogják az idén elkölteni. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönjük, képviselő asszony. Kérdezem, kíván-e még valaki hozzászólni a vitához. [[Nincs jelzés.]] Nem látok jelentkezőt, így a vitát lezárom. Megkérdezem V. Németh Zsolt képviselőtársamat, kíván-e hozzászólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy igen. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Televíziós Film Mecenatúra 2019. évi költségvetéséről szóló törvényjavaslathoz nem érkezett módosító indítvány. A vita ezen szakaszában ezekről a módosító indítványokról kellene vitatkoznunk, szólnunk. Ilyen nem történt, úgyhogy az összegzés is okafogyott, nem kívánok hozzászólni ehhez.A bizottsági ülés során egyébként 13 igen szavazattal, 2 tartózkodás mellett, ellenszavazat nélkül fogadta el a bizottság, és döntött a benyújtásról. Képviselő asszonynak minden bizonnyal be kellett volna nyújtani módosító javaslatot, hogy itt legyen miről vitatkoznunk. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.Most soron következik az egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/5234. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, maximum 15 perces időkeretben. Megadom a szót Horváth Lászlónak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Arról tudom önöket tájékoztatni, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. március 28-án tartott ülésén megtárgyalta az egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló T/5234. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. évi országgyűlési határozat 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, 5 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Ház! A kormány nagy hangsúlyt fektetett eddig is és fektet ezután is a magyar gazdaság fehérítésére, ezáltal a feketegazdaság visszaszorítására, amelynek érdekében számos intézkedést vezettünk már be. Jelen törvényjavaslatban fontos kiemelni a kezelőszemélyzet nélküli automata berendezések adóhatósághoz történő bekötéséhez szükséges alapvető szabályozás megteremtését, hisz így a jövőben átlátható lesz az egyes automatákból származó bevétel utáni adózás rendje is. A javaslat ezen túlmenően a lakossági állampapír-vásárlás további hatékony fellendítése érdekében tesz javaslatot. A kormány számára fontos gazdaságpolitikai cél a lakosság részére történő állampapír-értékesítés növelése, mivel az állampapírok hazai kézben lévő állományának növekedése mérsékli a magyar gazdaság sérülékenységét, kitettségét. Az elfogadásra javasolt új szabály mentesíti a személyijövedelemadó-fizetési kötelezettség alól a lakossági állampapírokból származó kamatjövedelmet. A mentességi szabály a 2019. június 1-jétől kibocsátott, a lakosság részére értékesített állampapír-sorozatok esetében alkalmazható. Annak érdekében, hogy a lakosság számára az állampapír elérhetősége minél több helyszínen biztosított legyen, a lakás-takarékpénztárakról szóló törvényt érintő módosítási javaslat lehetővé teszi, hogy a lakás-takarékpénztárak is foglalkozhassanak a jövőben államapapír-forgalmazással. Tisztelt Képviselőtársaim! Összességében elmondható, hogy a törvényjavaslat előremutató rendelkezéseket tartalmaz a gazdaság fehérítése, illetve az állampapír-vásárlás terén, ezért kérem tisztelt képviselőtársaimat, támogassák a benyújtott javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. Megkérdezem Gion Gábor államtitkár urat, kíván-e most hozzászólni, vagy majd a végén. [[Gion Gábor: A végén.]] Rendben. A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Bennem mindig van egy illúzió azt illetően, hogy konkrét, komoly szakmai diskurzust lehet folytatni a parlamentben konkrét szakmai kérdésekről. A helyzet az, hogy amit itt képviselőtársam előadott, képezhetné egy normális vita alapját. Államtitkár úrral is folytattunk mi már tisztességes vitát, nincs kétségem afelől, hogy ezt meg tudnánk ismételni.Ugyanakkor egyértelműen látom azt, hogy milyen szándékok húzódnak meg a javaslat mögött, és bocsássák meg nekem, de kénytelen vagyok arról beszélni, amiről önök most itt nem beszéltek. A helyzet ugyanis az, hogy ha a lakás-takarékpénztárak állampapír-forgalmazási lehetőségéről beszélünk, akkor nem hagyhatjuk ki főleg egy demográfiai csomag árnyékában azt, hogy mégis miért kellett beszántani a lakáscélú előtakarékosság állami lábát, állami támogatását. [[20.30]] Államtitkár úr talán tud nekem válaszolni arra, hogy ha a magyar fiatalok LTP-vel tudták összeszedni a CSOK önrészét, és most, jelen pillanatban lakástakarék nélkül nem tudják a CSOK önrészét összeszedni, akkor ez vajon szolgálja a demográfiai céljainkat vagy nem szolgálja. A helyzet az, hogy a lakástakarék állami támogatása helyett semmit nem dolgozott ki ez a kormányzat, és azt is szeretném elmondani, hogy mi ezzel az óriási probléma. Ez a magyar jövőt is felzabálja az egyik oldalról, de itt teljesen tipikus élethelyzetben, mondjuk, a magyar társasházak 80 százaléka különféle LTP-formákkal takarékoskodott tipikusan kazáncserékre, felújítási munkálatokra. Biztos, hogy egy fáziskéséssel, de 3-5 éven belül jelentkezni fognak a magyar piacon ezek az anomáliák és problémák, ily módon tehát komplett társadalmi csoportokat hoz hátrányos helyzetbe a kormány. Ezt nem tudja ellensúlyozni az előttünk fekvő javaslat, nem tudja ellensúlyozni azt, hogy bizonyos lakás-takarékpénztárak adott esetben még állampapír-forgalmazással is foglalkozhatnak. Ezek a cégek most önerejükből próbálják, amennyire az értékelhető, adott esetben egy 5 százalékos pluszjuttatással az ügyfeleket csábítani. Nem hiszem, hogy ez lenne egyébként a jövő útja. Az eddigi 30 százalék lehet, hogy kirívóan magas volt, de akkor szabályozni kellett volna ezt a környezetet, nem pedig eltörölni azokat az intézményeket és azt az állami támogatási lábat, amely sokak számára megoldást nyújtott. Amit viszont az egész tranzakciós illeték és pénzügypolitika kapcsán botrányosnak tartok, az az, amire mi már felhívtuk a figyelmet. Pénzügyi tranzakciós illetéket állításom szerint Magyarországon bank még nem fizetett, egy forintot sem, soha. Lehet, hogy technikailag a befizető szerv az érintett pénzintézet, de deklaráltan, bevallott módon az egész létező terhet átterhelték az ügyfelekre. Fogadóóránkra jött be olyan kisvállalkozó, még egyszer mondom, vállalkozó, nem magánszemély, aki bemutatta a banktól kapott indoklást, miszerint a tranzakciós illeték kivetésének évében ennyivel és ennyivel emelkedik az ő díja, ezt utólag tessék és kéretik befizetni iksz hónapra visszamenően. Az indoklás: mert Magyarország Kormánya kivetette a tranzakciós illetéket. Papíron szerepel, egy beismerő vallomás a kereskedelmi banktól. Mit várhattunk volna el? A pénzügyi fogyasztóvédelem markáns, brutális reagálását a közteherviselés irányába mutató módon. Ehhez képest az MNB-be olvasztott fogyasztóvédelem, pénzügyi felügyelet annyira gyenge és impotens volt ebben a kérdéskörben, hogy közölte, igazából nincsen hatásköre, nincsen jogköre eljárni a tekintetben. Aztán jött a kormányzat egy teljesen intelligens kezdeményezéssel, bár még jobb lett volna, ha ezt a teljes átterhelési mechanizmust megszünteti, de legalább a 20 ezer forintos értékhatárt el nem érő tranzakciók esetében könnyítést foganatosított volna, a 20 ezer forint fölöttiek esetén pedig maximálta volna a még mindig indokolatlanul megfizetett díjat, mert itt megint csak egy áthárítási mechanizmusról beszélünk, de aztán ebből a kedvező irányú módosításból visszakozni tetszettek azzal az indoklással, hogy kell a pénz a családtámogatási csomagra. Kérem szépen, a tranzakciós illeték áthárítása nem ugyanazokat a családokat érinti, akiket most kedvezményezni szeretnénk a demográfiai csomaggal? Nem lehet, hogy ez a demográfiai csomag még inkább fékezett habzású lesz abból kifolyólag, hogy ezt az elképesztő áthárító mechanizmust önök helyben hagyják? Egyáltalán nem zavarja az önök pszichéjét, lelkét, egóját az, hogy hoztak egy jogszabályt, amiben terhelték, terhelni szándékozták az érintett kereskedelmi bankokat, aztán megtörtént egy olyan áthárítás, hogy az adó vagy jelen esetben illeték befizetője már nem a kereskedelmi bank volt, csak technikailag, mert beépítette ezeket a tételeket a csomagjaiba? Tehát önök hoztak egy törvényt, amit a törvény alanyai nem tartottak be. Ez az elképesztő jogsértés kellene hogy zavarja önöket, az lenne az egészséges, ha rosszul aludnának emiatt, és beavatkoznának. Ha pedig a pénzügyi felügyelet vagy a fogyasztóvédelem azt mondja, hogy nincsen jogköre, akkor ki kell alakítani ezeket a jogköröket és lehetőségeket számára, akkor az ilyen irányú törvényjavaslatokról kéne nekünk most vitatkozni ebben a Házban. A helyzet az, hogy nem ezt tesszük jelen pillanatban, hanem megint csak kozmetikáznak. Ugyanaz történik, mint a népesedési csomagban, mondjuk, a négygyermekes édesanyák szja-mentességénél, amit én egyébként támogatok, csakhogy az eredeti javaslat a háromgyermekes édesanyákról is szólt volna, egy sokkal terebélyesebb társadalmi csoportról, mert ha négygyermekeseket vizsgálunk, azt találjuk, hogy kevesebb mint 50 ezer érintettről beszélhetünk, egy töredékük van munkaviszonyban, és egy töredékük az, aki olyan mérhető összeget keres, hogy ez az adómentesség segít rajta. Azt látjuk, a tranzakciós illetéktől kezdve a lakástakarék állami lábának beszántásán keresztül a 27 százalékos alapvetőélelmiszer-áfáig, a gyermeknevelési cikkek 27 százalékos áfájáig, hogy egy nettó kifosztó mechanizmust enged működtetni ez a kormányzat, és a másik irányból engedi azokat a pofátlan áthárításokat, amelyeket egyébként egy ilyen klímában és környezetben nem szabadna engedni. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. Most megadom a szót Varga László képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Törvényalkotási bizottság ülésén jómagam azért megfogalmaztam kritikát az érintett előterjesztéssel kapcsolatban, különös tekintettel arra, hogy az előterjesztés része volt, ahogy elhangzott itt előttem a korábbiakban az, hogy jelentős csökkentést, enyhítést eszközölt volna a tranzakciós illeték tekintetében, amelyről elhangzott az a kritika is, ami igaz egyébként, hogy ezt tulajdonképpen végső soron a magyar családok fizetik meg, ez egy nagyon komoly közvetett adóteher, a magyar bankolási terhek, költségek tulajdonképpen a legjelentősebbek között vannak Európában, ez egy nagyon komoly sarc a magyar családoknak. Ha tehát komolyan gondolják a családbarát politikát, akkor nyilván ezzel az adóteherrel, ezzel a nagyon komoly illetékteherrel le kéne számolni. Az a helyzet, hogy ezt önök megsajtózták, része volt ez a javaslatnak, aztán meglepő fordulattal, nem sokkal a Törvényalkotási bizottság ülése előtt a Gazdasági bizottság tulajdonképpen ennek a résznek az elhagyását javasolta volna, magyarán, hogy maradjon az a helyzet, ami jelenleg van, a tranzakciós illetéknek ez az elfogadhatatlan mértéke. Én olyan javaslatot tettem a Törvényalkotási bizottságban, hogy ne egy csomagban döntsünk erről, egyben az összegző módosítóról tulajdonképpen, hanem legyen lehetőség erről a pontról külön szavazni, magyarán, ne mondhassák önök azt, hogy más, egyébként adott esetben jó irányú módosítási javaslatokkal egy csomagban kell erről dönteni. Nem, ott önöknek volt egy lehetősége arra, hogy kizárólag a tranzakciós illetéket érintőleg hozzanak egy döntést, és úgy látom tehát, hogy a jelenlegi szint fenntartása mellett döntenek, amit mi egyértelműen károsnak tartunk, akármilyen módon teszik is ezt, és akármire hivatkoznak ennek kapcsán. Erről tájékoztatnám tehát a tisztelt Házat, hogy erről egyfajta külön döntés született a Törvényalkotási bizottság ülésén, tehát nagyon világos ezek után az önök tranzakciós illetékkel, illetve a magyar bankolási költségekkel kapcsolatos politikája, ami elfogadhatatlan. Köszönöm, elnök úr.
Köszönjük, képviselő úr. Z. Kárpát Dániel jelezte, hogy újból hozzá kíván szólni. Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Elkártyázgatunk mi itt ellenzékiek egymás között, a probléma az, hogy az ország sorsa ettől nem fordulhat jobbra, adott esetben pusztába kiáltott szavak is maradhatnak, amiket elmondunk, de legalább a jegyzőkönyv és legalább az internetes megosztók segítsenek nekünk abban, hogy ez a kormányzati passzivitás a lehető legszélesebb körbe jusson el, látsszon, legyen látványos az az elképesztő, és tudom, hogy tőlem ez nagyon furcsa lesz, de hajmeresztő viselkedés, amit önök foganatosítanak ezekben a kérdésekben. [[Derültség.]] Szeretném elmondani önöknek, a tranzakciós illeték tekintetében egy 220 milliárdos költségvetési bevételi várakozással számolunk jelen tárgyalt időszakunkban. Ez a 220 milliárd forint nettó egészében áthárításra kerül az ügyfelekre, úgy, hogy a jogalkotónak nem ez volt a szándéka. Önök 220 milliárd forintot tehát kiengednek a magyar családok, magyar emberek kezéből, miközben 70 milliárdot elvesznek, mondjuk, a lakáscélú előtakarékosság állami támogatásából azért, hogy spóroljanak, a bankok érdekében 220 milliárdot viszont lazán… Kérem, államtitkár úr, nyilatkozzon arról, van-e ehhez köze az EBRD-vel 2015-ben aláírt paktumoknak, van-e köze annak a megegyezésnek, amelynek értelmében önök azt vállalták, hogy ebben a pénzügyi klimatikus környezetben nem teszik nehezebbé a bankok dolgát, viszont az ügyfelekét sem. Engem nagyon érdekelne az, hogy mennyire köti önöket ez a paktum, mennyiben lát személyesen lehetőséget arra, hogy Magyarország meghaladja ezt a paktumot, adott esetben felbontsa. Én azt is el tudom fogadni, ha leül egymással Magyarország Kormánya és a Bankszövetség, és megegyeznek abban, hogy ez a pofátlanság már tarthatatlan, hiszen az utóbb vizsgált pénzügyi időszakban 600 milliárd forint fölött volt, rekordbevételt produkált a bankszektor Magyarországon. [[20.40]] Államtitkár úr, regionális szinten nem találják ennek a párját százalékos arányban sehol. Nincs a régióban egy ország, ahol ez a kifosztó mechanizmus működhetne. Kicsit kiterjesztem a képet, ha megengedi, mert áll még rendelkezésemre néhány másodperc. A top 10 multicég, amely vizsgálat tárgyát képezi, Csehországban majdnem 20 százalék adófizetést vállal, részt vesz a közteherviselésben. Ugyanezek a cégek, teljesen ugyanezek Magyarországon 5 százalék alatti adóterhet vállalnak. Ez egy kifosztó mechanizmus, államtitkár úr! Ne tűrjék meg ezt! Adjanak magukra annyit, hogy ne hagyják ezt helyben maradni! Az én támogatásom, a frakciónk támogatását élvezni fogják abban, hogyha ezt a kifosztó mechanizmust legalább lassítják, aztán nyilván megállítani kellene. A 220 milliárdos áthárított tranzakciós illetékből, ami költségvetési bevételi várakozás, az a könnyítés, amit most önök nyújtottak be, tehát nem a mi saját ötletünk, ez nagyjából 2-5 százalékát jelentené a teljes összegnek. S most ezt a 2-5 százalékot idézőjelben „veszik el” a magyar családoktól azzal a hivatkozással, hogy oda kell adni a magyar családoknak, a másik zsebükbe a családtámogatási csomaggal. 220 milliárdot pedig hagynak elfolyni magyar emberek, ügyfelek zsebéből, magyar családok kasszájából. Tudom, hogy kellemetlen lesz és talán unalmas is egyben, de vállalom, ide kell hoznom a devizahitel-károsultak helyzetét. Itt ült ma az egyik károsult mögöttünk a páholyban, sugározta az erőt belénk, ahogy az esetéről beszéltünk, és nagyon sok képviselőtárs a kormánypárti oldalon röhögcsélt, flegmán viselkedett, nem adta meg a tiszteletet ennek az embernek és ennek az élethelyzetnek. Pedig ha azt nézzük, hogy milliónyi devizahiteles szerződés, a mögöttük álló családok közül mert nem vonalkódok ezek az emberek, hanem emberek, nekik is vannak lakhatási céljaik, vannak gyermekvállalási céljaik , ha csak azt nézzük, hogy a milliónyi szerződés mögül 10 ezer gyermek alsóhangon nem jött világra a vágyott gyermekek közül, s ha ezt lebontjuk 2010 óta az önök kormányzásának az éveire, akkor most a demográfiai vitán sokkal pozitívabb termékenységi arányszámról és sokkal jobb élveszületési adatokról vitatkozhattunk volna. Ezeken múlik, államtitkár úr és képviselőtársaim, hozzáálláson, emberségen és valóban azon, hogy az ilyen hajmeresztő játékokat, amik előttünk vannak, ne folytassák. Ne engedjenek a bankok nyomásának, ne kössenek paktumot velük, és a magyar emberek, a magyar ügyfelek érdekében álljanak ki! E tekintetben, ha képesek lesznek erre, a mi támogatásunkra biztosan számíthatnak. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. Kérdezem, kíván-e még valaki hozzászólni a vitához. [[Nincs jelentkező.]] Nem látok jelentkezőt, így a vitát lezárom. Megkérdezem Gion Gábor államtitkár urat, hogy kíván-e hozzászólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy igen. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! Az Országgyűlés az elmúlt napokban megtárgyalta az egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslatot, amely egyrészt a hosszabb távú lakossági megtakarítások ösztönzését szolgáló módosításokat, másrészt az automata berendezések regisztrációjával kapcsolatos szabályokat tartalmazza, és én szeretnék is a tárgynál maradni. Nagyon szívesen vitatkoznék egyébként tágabban is a bankrendszerről, de szerintem most nem ez van itt napirenden előttünk. Ha azt látom, hogy a személyijövedelemadó-törvény kormány által kezdeményezett módosításához nem nyújtottak be változtatási javaslatot, akkor azt a következtetést vonom le, hogy önök is egyetértenek azzal, hogy ezáltal a lakosság állampapír-vásárlási hajlandóságát növelhetjük azzal, hogy a megvásárolt papírokhoz ma nem tartozik semmilyen közteher. Tehát a hiányolt adócsökkentés benne van, igaz, más formában, a törvényjavaslatban. A törvényjavaslat elfogadásával így mentesül a személyi jövedelemadó és más közterhek megfizetése alól a 2019. június 1-jétől kibocsátott, lakosság részére értékesített állampapír-sorozatok kamatjövedelme. A várakozásaink szerint kedvező módosítás következtében néhány év alatt akár megduplázódhat a lakosság által megvásárolt állampapírok állománya. Az adó- és köztehermentességgel jól járnak az állampapírokat megvásárló kisbefektetők, azaz a lakosság, hiszen a kamatjövedelmük nem csökken, a megnövekedett jövedelem elköltése pedig kedvezően hathat a belső fogyasztás alakulására. Ugyanakkor az állampapír-állomány várható növekedésével mérséklődik a magyar gazdaság külföldi kitettsége, tovább stabilizálódik az adósságfinanszírozás. A tapasztalatok szerint a lakosság kifejezetten megbízható befektető, a vásárlók tipikusan tartósan megtartják a papírokat, csak ritkán akarnak hirtelen megszabadulni azoktól. Ezeket a folyamatokat már eddig is kedvezően ítélték meg a hitelminősítők, s reményeink szerint a további vizsgálatoknál is pozitív hozadéka lesz az intézkedéseinknek. Vélhetően az önök támogatását is élvezi az a javaslat, amely lehetővé teszi, hogy a jövőben a lakás-takarékpénztárak is foglalkozhassanak az állampapír forgalmazásával, s ezáltal minél több helyen lehet elérhető ez a befektetés. Ezzel ez a cél. Ami a lakás-takarékpénztári termékeket illeti, azok nem szűntek meg. Az a mindenféle nemzetközi viszonylatban túlzó állami támogatás, ami ehhez járult, és amiről a kormány úgy ítélte meg, hogy az kevésbé hatékony, mint az egyéb családtámogatási és otthonteremtési programok, ezek kerültek megszüntetésre. A lakás-takarékpénztári termékek azóta is léteznek. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat az automata berendezések regisztrációjával kapcsolatos szabályokat is érintette. Ehhez kapcsolódóan a Törvényalkotási bizottság által támogatott módosító javaslat az automata berendezések definíciójának egyszerűsítését szolgálja, másfelől a jogértelmezést, jogalkalmazást hivatott segíteni annak egyértelművé tételével, hogy az adatszolgáltatás tartalmát miniszteri rendelet fogja meghatározni. Még két szót engedjenek meg a tranzakciós illetékről. A tranzakciós illeték már január 1-jétől eltörésre került a 20 ezer forint alatti tranzakciók esetében. A további illeték-, esetleges tranzakcióilleték-csökkentés pedig a későbbiekben fogja mérlegelés tárgyát képezni. Ez nem került le a napirendről. Kérem, hogy szavazataikkal támogassák a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, államtitkár úr. A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Soron következik az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény és a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/5239. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vécsey Lászlónak, a bizottság előadójának. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a 2019. március 28-án tartott ülésén megtárgyalta az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény és a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló 2006. évi LIII. törvény módosításáról szóló T/5239. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. számú országgyűlési határozat 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, 5 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. A módosítás elsődlegesen egyes eljárási szabályok felülvizsgálatával összefüggő javaslatokat, valamint jogtechnikai jellegű pontosításokat tartalmaz. Elfogadását az indokolja, hogy az egyes eljárási törvényekkel összhangban kiegészítő szabályok megalkotása, illetve a szabályozás összhangjának a megteremtése szükséges. A javaslatok mentén továbbá az ügyintézési határidők felülvizsgálata alapján is lényeges, hogy megfelelő idő álljon a hatóság, szakhatóság rendelkezésére. A módosítások szükségességének indokát az képezi, hogy az új atomerőmű egyes engedélyezési eljárásaiban a hatóság, illetve a szakhatóság részére rendelkezésre álló ügyintézési határidő nem elegendő. [[20.50]] Tisztelt Ház! A Paksi Atomerőmű Magyarország villamosenergia-termelését alapjaiban határozza meg. A hazai áramtermelés több mint felét az atomerőmű adja, úgy, hogy olcsóáram-garanciát vállal, emellett a hazai szén-dioxid-mentes villamosenergia-ellátás meghatározója, amely fenntartható módon járul hozzá a levegőtisztaság megőrzéséhez. A Paksi Atomerőmű legfőbb szerepe, funkciója, hogy biztonságos, megbízható, olcsó és környezettudatos módon termelje a villamos energiát. A törvényben foglalt módosító javaslatok is hozzájárulnak ahhoz, hogy a Paksi Atomerőmű továbbra is kiemelt és kiemelkedő minőségű és színvonalú munkát végezzen a magyar áramtermelésben, illetve elősegíti a jövőbeli beruházások és fejlesztések megvalósítását. Minderre tekintettel kérem a törvényjavaslat támogatását a szavazás során. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönjük, képviselő úr. Megkérdezem Cseresnyés Péter államtitkár urat, hogy kíván-e most hozzászólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót, így most a képviselői hozzászólások következnek. Elsőként megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak.
Köszönöm a lehetőséget, tisztelt elnök úr. A törvényjavaslat bevezetésében azt olvashatjuk, hogy az engedélyezési eljárással kapcsolatos kisebb jelentőségű módosításokról van szó, illetve szintén jogtechnikai jellegű módosításokat találhatunk a törvényjavaslatban. A tartalmát tekintve pedig elmondhatjuk, a kormány rájött arra, hogy negyven-egynéhány nap alatt nem lehet atomerőművet engedélyeztetni Magyarországon.Azt mondhatjuk, hogy alapvetően egy rendkívül rossz jogszabály fércelgetése történik, nyilván ebben nem veszünk részt, ehhez nincs értelme módosító javaslatot benyújtani, és az LMP frakciója el fogja utasítani ezt a törvényjavaslatot. Ugyanakkor arról mindenképpen szólni kell néhány gondolat erejéig, hogy a legnagyobb probléma mégis az a gigaprojekt, amit ezzel a törvényjavaslattal próbálnak gondozni. Egy felelőtlenül előkészített, meggondolatlanul előkészített gigaprojekt a paksi bővítés, ami generációkra eladósítja Magyarországot. Annak idején önök azzal indokolták, hogy pályázat nélkül kell az oroszoknak adni ezt a beruházást, mert csak ők képesek a beruházást lebonyolítani. Mára kiderült, hogy az oroszok nem képesek, legalábbis eddig nem voltak képesek az európai uniós és magyar szabványoknak megfelelően a terveket legyártani. Ennek megfelelően már kész kéne lenni az engedélyeknek, tehát rendelkezésre kéne állni az engedélyeknek, de még az engedélyezési eljárás el sem indult, hiszen az oroszok nem készítettek terveket, terv hiányában pedig nem is történt meg az engedélyezési eljárás megindítása. Ezzel tulajdonképpen a kormány is elismerte a rendkívül jelentős csúszást. Ennek megfelelően konkrétan már minden érv megdőlt, ami a paksi bővítés mellett szólt. Önök arról beszéltek, hogy majd az új blokkok által termelt áram árából lehet az orosz gigahitelt törleszteni. Hát, 2026-tól már törleszteni kell ezt a hitelt, de még sehol nem lesznek ezek az új blokkok. Tovább tetézi a problémákat, hogy semmilyen megoldás nincs a nagy aktivitású hulladékok elhelyezésére. Sem a technológia nem áll rendelkezésre, hozzáteszem, sehol a világon nincs még elkészülve tároló a nagy aktivitású nukleáris hulladékoknak, nincs meg a finanszírozási háttere ennek, és nincs meg a helyszín sem. Tudjuk azt, hogy van egy nemzeti program a nagy aktivitású radioaktív hulladékok elhelyezése kapcsán. Egy helyen folytatnak kutatásokat, Pécs mellett, Boda térségében. 2015-ben Orbán Viktor miniszterelnök úr személyesen ígérte meg a térség lakóinak, hogy az ő hozzájárulásuk nélkül nem lesz atomtemető a térségben. Ehhez képest nemhogy lehetőséget adtak volna a térség lakóinak, hogy a véleményüket elmondják, de olyan módon módosították ezt a bizonyos atomtörvényt, hogy már jogi lehetőségük sincs, hogy ebbe az eljárásba beavatkozzanak. Egy kérdésem lenne, nem tudom, képviselő úr tud-e válaszolni, vagy esetleg államtitkár úr tud-e válaszolni. Az elmúlt hónapokban rengeteget kínlódtunk azzal, hogy a beosztott minisztereket, kormánytagokat kérdezzük a projekt kapcsán, semmiféle érdemi választ nem kaptunk. Kénytelen voltam miniszterelnök urat is kérdezni az elmúlt alkalommal, és ő is csak azt válaszolta, hogy kérdezzük Süli János tárca nélküli miniszter urat. Konkrétan a kormány semmire nem ad választ; hátha képviselő úr tud nekem válaszolni. Önök mindig arról beszélnek, és most elmondta képviselő úr is, hogy környezetbarát és olcsó áram lesz az, amit a paksi új blokkok termelni fognak. Azt szeretném megkérdezni képviselő úrtól, van-e elképzelésük arról, mennyibe fog kerülni a leszerelés, az atomerőmű és az építendő erőmű leszerelése, mennyibe fog kerülni a nagy aktivitású hulladékok elhelyezése. Csak ez utóbbi kapcsán tudok mondani egy szakmai becslést, ezt 1600 milliárd forintra becsülik, a leszerelés költségét pedig körülbelül arányba állítják a beruházás, a megépítés költségével. Ha ezt a sok ezer milliárd forintot figyelembe vesszük, akkor is egyetértenek-e azzal, vagy továbbra is tartják-e, hogy itt olcsó áramról beszélhetünk? Köszönöm szépen.
Köszönjük, képviselő úr. Most megadom a szót Tordai Bence képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Itt is el kell mondani meg kell ragadni minden alkalmat , hogy a Paks II.-beruházás egy drága és veszélyes üzem, amely nemcsak azért drága, mert az oroszoktól egy elavult technológiát veszünk, amelynek olyan költségei vannak, amelyeket be sem terveznek az áramárba, hanem azért is, mert politikai értelemben is nagy árat kell érte fizetnünk: a függőséget Putyin Oroszországa felé, illetve a függőséget, amely pénzügyi értelemben is generációkra az orosz medvéhez láncolja Magyarországot.Ha önök talán nem feltételeznek túl sokat a magyar választópolgárokról, ne sértődjenek meg, hogy én pedig önökről nem feltételezek túl sok mindent, úgyhogy nagyon egyszerűen fogalmazok, úgy, hogy önök is megértsék: ez veszélyes. Az atomerőmű általában veszélyes. Hiába mondják el, hiába sulykolják százmilliós PR-kampányokon keresztül, hogy mennyire biztonságosak az atomerőművek, bármely olyan baleset, ami egy atomerőműben történik, összehasonlíthatatlanul veszélyesebb bármely más energiatermelő egységben előforduló, előfordulható balesetekhez képest. Úgyhogy ebben az esetben, amikor egy ennyire veszélyes üzem és egy ennyire kontár, hozzá nem értő kivitelező, tervező csapat áll össze, akkor maguk konkrétan olajat öntenek a tűzre azzal, hogy az eljárási határidőket, az engedélyeztetési határidőket próbálják felgyorsítani. Nézzük a számokat! A Fidesz által menedzselt paksi bővítés öt év alatt kilenc év késedelmet hozott össze. Tehát amikor először felmerültek konkrét számok, akkor olyat mondtak, hogy már 2023-ra akár beindulhatnak az új paksi blokkok, ehhez képest most 2032-nél tartunk. Ugye, 320 körüli engedélye van meg ennek a beruházásnak, és több mint 6 ezer hiányzik. Ezek a számok egyébként az idén március és tavaly nyár között érdemben nem változtak, nem történt előrelépés. Tudjuk azt, hogy az oroszoknak nincsenek meg a kész engedélyeztetési terveik, tudjuk azt, hogy a finnországi ugyanilyen erőmű már elbukott gyakorlatilag, az első európai uniós országban, ahol egy komoly felügyelet alá, komoly ellenőrzés alá vonták ezt az új atomerőmű-típust. Ugyanígy el kell buknia Magyarországon is. Most önök mit csinálnak? Miután az orosz nyomásnak nem tudnak ellenállni, ezért egyszerűen a hatósági szigort lazítják fel, azt a biztonságot, amit egyébként az Országos Atomenergia Hivatal működése garantálhat a magyar lakosságnak, azt próbálják maguk eliminálni. Az a problémánk itt, hogy a jövőnkkel játszanak, az egészségünkkel, az életünkkel játszanak annak érdekében, hogy az önök által öt év alatt összehozott kilencéves csúszást néhány hónapos határidő-rövidítésekkel próbálják kompenzálni. Ez egészen elképesztő, nevetséges! Tényleg nincsenek rá szavak. Úgyhogy jó lenne, ha végre nem a putyini érdekeket, végre nem a mindenáron való paksi bővítés érdekeit néznék, hanem egy kicsit magyarországi biztonsági érdekeket vennék elő. És most tényleg nem geopolitikára, nem politikai szövetségi rendszerekre, nem hosszú távú stratégiára gondolok, hanem egész egyszerűen arra, hogy egy biztonságos erőművet szabad csak felépíteni, ha atomerőműről van szó. De egyébként a Párbeszéd álláspontja szerint arra sincsen szükség és lehetőség sem, hiszen biztonságos atomerőmű nem létezik. Ami egyedül biztonságos lenne, az a decentralizált energiatermelés, a megújulókba való befektetés. Ez az, ami Magyarország teljes energiaigényét fedezni tudná. Jávor Benedek, a Párbeszéd EP-képviselője és munkatársai elkészítették azt a zöldenergia-stratégiát, amit éppen ma adtunk át Süli János miniszternek, aki érdeklődött, hogy mégis, ha nem atomenergiából, akkor miből lehetne fedezni Magyarország energiaigényét a következő évtizedekben. Az a jó hírünk, hogy igen, lehet energiahatékonysági beruházásokkal, az energiaigény csökkentésével és a megújuló energiaforrások jobb kihasználásával fedezni a magyar energiaigényeket. Paks II.-re nincs szükség, Paks II. drága, Paks II. sosem fog megtérülni, és Paks II. iszonyúan veszélyes. A magyar kormány pedig ezeket a veszélyeket tetézi ezzel a törvényjavaslattal is és gyakorlatilag minden egyes lépésével az ügyben. Köszönöm a figyelmet.
Köszönjük, képviselő úr. Megadom a szót Hajdu László képviselő úrnak, és én egyelőre elköszönök önöktől. [[Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] [[21.00]]
Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! A téma vitájában én hozzászóltam, röviden szeretnék megnyilatkozni most is. Azt gondolom, hogy az a veszély, ami a gyorsított eljárásban van, vagy egyszerűsített eljárásban rejlik, az nincs tisztázva, és nincsen korrektül körbefogalmazva, hogy mire is értendő ez a bizonyos gyorsított eljárás és egyszerűsített eljárás. Szerepelnek olyan megfogalmazások is, hogy a jogtechnikai felülvizsgálattal próbáljuk ezt az egyszerűsítést, gyorsítást, de nem nagyon szól arról, hogy mi van a műszaki biztonsággal, mi van az egyéb biztonsági kérdésekkel. Csak utalni szeretnék arra, hogy az engedélyezésnek van átfutási ideje akkor is, ha gyorsítani akarjuk. Ilyen például a Paks II. erőműnek az a földrajzi és vízgeológiai akadálya, hogy például a Duna vízállásának függvényében hogyan fog a hűtőrendszere működni. Ennek az erőműnek tulajdonképpen az egyik kormánya maga a hűtés. Ha a Duna száraz időjáráskori vize borzalmasan alacsonyan van, akkor miből lesz a hűtés megoldva? Hogy lehet gyorsított eljárást a Duna-vízállás függvényében… ebből adódik az, hogy milyen engedélyt kell kiadni rá, tehát hogyan lesz a hűtési kérdés megoldva. Ezt nem lehet gyorsított eljárással, ez ilyen klímaügy és vízvisszatartási kérdés. Vízvisszatartás pillanatnyilag nem is szerepel a Paks II.-ben, hogy milyen módon lehet a még egyébként körülbelül tíz évig tervezett módon a Paks I.- és Paks II.-nek együttműködni vagy egy időben működni. Ha azt vesszük, hogy jelenleg a Paks I.-nek a Duna vízállása kevés, nyáron legalábbis az mutatkozott, mert egy reaktort ki kellett kapcsolni, mert nem bírtuk hűtővízzel ellátni, akkor hogyan fog ez működni, amikor két erőmű is üzembe lesz helyezve ugyanazzal a Duna-vízállással? Itt egyéb engedélyezési eljárást is nyilván be kell kapcsolni. Gondolom, hogy nem lehet a gyorsított eljárásnak az az akadálya, amikor arról beszélünk, hogy a kiégett fűtőszálak hol lesznek elhelyezve. Abban nem lehet gyorsított eljárás, szerintem ott komoly kommunikáció kell, sok minden egyéb. Mire vonatkozik tulajdonképpen igazán ez a gyorsított eljárás? Mert ha arra, hogy a földmunkákat gyorsabban kell elvégezni, az a Paksi Atomerőműnél lehet, hogy valamennyire számít, de az elhúzódott kezdésben sokat nem. És van még egy, az, hogy adhat-e felmentést és engedélyezést ez a gyorsított eljárás abban a tekintetben, hogy itt nagyon komoly új humán munkaerőre lesz szükség, ha Paks II. belép. Lesz-e annyi mérnök, annyi üzemeltető, annyi tapasztalattal rendelkező, aki egy ilyen gyorsított eljárás esetén bevethető azonnal, és ezeket a veszélyes műtárgyakat szakmai igényességgel tudja megoldani? Azt gondolom, hogy persze megoldható, ha orosz erőműről van szó, orosz tervezésről, akkor orosz szakembereket is lehet hozni, és akkor már oroszok fogják az egészet üzemeltetni, és orosz hitelből is lesz, hát tulajdonképpen semmi nem lesz, ami ebben magyar. Ez a félelmem van, és emiatt kértem csupán szót, hogy a biztonságra nagyon veszélyes a gyorsított eljárás, főleg az egyszerűsített és a jogi engedményeknek és a műszaki engedményeknek a megadása. Köszönöm szépen.
Jó estét kívánok! Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretben kíván-e még valaki hozzászólni a napirendhez. [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem, a vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, államtitkár urat, kíván-e reflektálni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy igen. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Azért kívánok reagálni, mert szeretném felhívni az Országgyűlés ellenzéki képviselőinek a figyelmét, hogy részletes vitáról van most szó. Elvileg részletes vita van, de aztán ebből csináltak önök egy általános vitát. Valószínűleg, bár nem voltam itt a vita egészében, néhány percig itt voltam, amikor az általános vitája folyt ennek a törvénytervezetnek, valószínűleg Kaderják államtitkár úr, miután önök ezt a felvetéssorozatot ott is elmondták, vagy problématérképet, kérdéshalmazt elmondtak, megfelelő módon reagált rá. De miután valószínűleg nem akarták elfogadni azt, amit államtitkár úr mondott, vagy nem értették meg, hogy miről beszél, ezért néhány dologra szeretnék kitérni, azokról a területekről szót ejtve, amit önök idehoztak, nehogy véletlenül valaki, ha ebben a késői órában figyelemmel kíséri a parlament munkáját, akkor azt higgye, hogy önöknek azokban a felvetésekben igazuk van, amit elmondtak. És a súlyosabb területeket szeretném csak érinteni.Keresztes László Lóránt képviselő úr nagy aggodalommal fogalmazta meg azt a kérdést, hogy mennyibe fog kerülni Paks I. leszerelése, és egyáltalán megvan-e a fedezete ennek. Talán múlt héten volt az LMP részéről, ha jól emlékszem, kérdésként a parlament előtt ez a terület, ha itt lett volna, figyelte volna, vagy éppen a frakciótársait vagy éppen a szövetségeseit megkérdezte volna, hogy mi hangzott el válaszként, akkor ezt a kérdést nem tette volna fel frakcióvezető úr. Hiszen tudhatja nagyon jól, hogy egyébként egy nagyon komoly pénzmennyiséget, évi több tíz milliárd forintot tesz bele a Paks I. erőmű abba az alapba, amelyik majd a későbbiekben, miután Paks I. termelése megszűnik, ezt a bizonyos leszerelést, valamint a sugárzó hulladéknak az elhelyezését és az elhelyezésre szánt területnek, raktárnak az üzemeltetését fogja biztosítani. Tehát tulajdonképpen idehoztak önök egy általános vitát, ami során a választ már megkapták az előző általános vita alkalmával. Tordai Bence képviselőtársam hozzászólásához és felvetéseihez nehéz érzelmek nélkül hozzáfűzni bármit is súlyosabb érzelmek és indulatok nélkül, mert úgy érzem, hogy ön és önök tulajdonképpen saját maguk miatt mondják azt el mantraszerűen sokszor, amit elmondanak az atomenergia hasznosításával, hasznosulásával kapcsolatban, hogy elhiggyék azt, hogy igaz, amit önök mondanak. Az élet viszont önöket cáfolja, például a tekintetben, hogy veszélyesnek mondják az atomerőműveket. Ha veszélyesnek mondjuk az atomerőművet, akkor minek kell mondani egy fosszilis energiával működő erőművet, amelyik másfajta módon veszélyezteti az egészségünket? Nagyon komoly problémák vannak például olyan országokban, ahol az atomerőműveket próbálják a háttérbe szorítani, és másfajta módon, nem a megújuló energia segítségével kell most megoldaniuk az energia biztosítását, a villamos energia biztosítását. Úgyhogy én azt hiszem, hogy az egyik legbiztonságosabb Süli János miniszter úr ezt szakértőbb módon és hitelesebb módon tudná elmondani, önöknek elmondta ezt számtalanszor a parlamentben, hogy az egyik legbiztonságosabb energiaforrás és legzöldebb energiaforrás az atomenergia, amelyik, ha megfelelő módon, megfelelő körülmények között és megfelelő biztonsági intézkedésekkel működtetik, akkor hosszú távon a legbiztonságosabb és a legkevésbé környezetkárosító energiát tudja előállítani, a legolcsóbb módon. Ezért választottuk mi is ezt a megoldást. Hogy mennyire próbálják, milyen mértékben próbálják félrevezetni a közvéleményt? Ön a hozzászólásában érdekességképpen vagy talán figyelemfelkeltésként idehozta azt a mai rövid kis intermezzót, amikor Kocsis-Cake Olivio képviselőtársunk átadta miniszter úrnak azt a nem tudom, milyen anyagot, és miniszter úr körülbelül 15 másodperc keresés után bebizonyította, hogy az, amit önök itt a hozzászólásokban elmondanak, az félrevezetés. Bennünket figyelmeztetésképpen óvnak attól, hogy az atomerőművet használjuk energiaforrásként, és elmondják, hogy mindezt a hiányt, ami esetleg az ottani energia hiányából atomenergia nem lévén, hiányából felvetődne, azt meg lehet oldani, mondjuk, megújuló energiából. Abban az anyagban önök bizonyítják be, hogy nem tudnák önök sem megoldani. [[21.10]] Ott vannak olyan táblázatok, amelyek azt bizonyítják, hogy önök is egyébként fosszilis energia felhasználásával próbálnak nem kismértékben abban az időben, amikor a megújuló energia nem áll rendelkezésre, energiát előállítani azért, hogy az energiabiztonság meglegyen. Tehát legalább következetesek legyenek! Azt mondják mindenhol, és azt írják le mindenhol, amit mondanak, vagy pedig azt kell feltételeznünk, hogy önök a magyar polgárokat, a magyar embereket be akarják csapni. Miután azonban nem erről, tehát nem általános vitáról van szó, hanem részletes vitáról, ahol egy bizottsági módosító jött be, én arra kérem önöket, a tisztelt Országgyűlést, hogy a gazdasági bizottsági ülésen elfogadott részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatot és ennek alapján a Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát, nyelvhelyességi normavilágosságot célzó és technikai jellegű pontosításokat tartalmazó módosító javaslatát fogadják majd el a szavazásukkor. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes klímapolitikai tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/5240. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlament informatikai hálózatán elérhetők. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Elsőként megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Felhívom a figyelmét, tisztelt képviselő úr, hogy maximum nyolc percben tudja ezt elmondani. Parancsoljon!
Köszönöm a figyelmeztetést, és köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. március 28-án tartott ülésén megtárgyalta az egyes klímapolitikai tárgyú törvények módosításáról szóló T/5240. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014-es országgyűlési határozat 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, 1 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Képviselőtársaim! A jelen törvényjavaslat nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű módosításokat tartalmaz. Az ENSZ éghajlatváltozási keretegyezménye és annak kiotói jegyzőkönyve végrehajtási keretrendszeréről szóló 2007. évi LX. törvény, az üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és az erőfeszítés-megosztási határozat végrehajtásában történő részvételről szóló 2012. évi CCXVII. számú törvény jogharmonizációs célú, valamint a földgáz biztonsági készletezéséről szóló 2006. évi XXVI. törvény kis terjedelmű módosítását tartalmazó javaslat elfogadásának eredményeképpen hazánk határidőben eleget tesz az uniós tagságból folyó jogharmonizációs kötelezettségének, továbbá csökkennek a gazdasági szereplők adminisztrációs terhei. Az elvégzett korrekciók hozzájárulnak ahhoz, hogy ipari energiához kapcsolódó költségcsökkentés valósulhasson meg, valamint biztosítja, hogy nagyobb földgázmennyiség kerülhessen biztonsági célra készletezésre. Tisztelt Képviselőtársaim! Egyértelműen megállapítható, hogy ez a törvényjavaslat, ez a módosítás részben szükséges, részben határozottan, hatékonyan szolgálja a kitűzött célokat, és nem utolsósorban szakmai alapokon nyugvó javaslatra épült. Kérem önöket, hogy szíveskedjenek a holnapi napon támogatni a javaslatot. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most a kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor, maximum hétperces időkeretben. Varga László képviselő úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Lehet, hogy valamifajta célt szolgál ez az előterjesztés, kérdés, hogy ez a cél mi volt. Ha a magyar vegyipar elnehezítése vagy hogy mondjam? a körülményeinek nehezebbé tétele, akkor ezt a célt is szolgálhatja, hiszen a vegyipar helyzetét mindenképpen nehezíti az előterjesztés. 2019. május 1-jétől az előterjesztés szerint megszűnne a vegyipari célra vásárolt földgáz beszerzése után fizetett készletezési díj visszaigényelhetősége. Ennek a lehetőségét egyébként pont önök vezették be 2017. január 1-jétől. Szinte egyhangú döntés született itt a Házban akkor erről. Kifejezetten még az indoklásban is az szerepelt akkor, hogy ez a döntés nagyon előnyös a hazai vegyipar versenyképessége szempontjából. Kérdés, hogy mi változott ebben a tekintetben az elmúlt két évben. Hadd tegyem ezt az asztalra Borsod-Abaúj-Zemplén megyei képviselőként is, hiszen azt gondolom, hogy a vegyiparnak itt nagyon komoly hagyományai vannak, és nagyon komoly gazdasági szerepe a megye életében. Azon kevés ágazat közé tartozik, ami nem sínylette meg annyira a rendszerváltozást, mint adott esetben a bányászat vagy éppen a nehézipar vagy a gépgyártás. Tehát mindenképpen egy olyan területről beszélünk, ami nagyon fontos a megye életében. Ma ez előtt a módosítás előtt tehát értetlenül állunk. Azt tudom mondani, hogy nem teljesen világos tehát a cél. Lehet, hogy valami gazdaságpolitikai konfliktus van ebben, én nem tudom megmondani. Mindenesetre tettünk egy javaslatot képviselőtársaimmal, hogy ez máshogy legyen. Ezt felvetettük a Törvényalkotási bizottság MSZP-s tagjaival egyetemben, egy TAB saját módosítót nyújtottunk be, amely sajnos nem került támogatásra. Ennek tudható be az, hogy most ezt a kisebbségi véleményt elmondom. Még egyszer mondom önöknek, hogy nem teljesen világos, hogy az elmúlt két évben mi változott, mi az, ami két éve egy helyzetet, ezt a fajta visszaigényelhetőséget kívánatossá tette versenyképességi szempontként itt a Ház előtt, és mi az, ami most megváltozott ebben a tekintetben. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen. Megkérdezem az előterjesztőt, államtitkár urat, hogy kíván-e most szólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem.Tisztelt Országgyűlés! Most a kijelölt Fenntartható fejlődés bizottsága eladójának, Böröcz László képviselő úrnak adom meg a szót. Hat perce van, képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A Fenntartható fejlődés bizottsága március 25-i ülésén lefolytatta a törvényjavaslat részletes vitáját. A bizottság megállapította, hogy a T/5204. számú, az egyes klímapolitikai tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslat megfelel a házszabályi rendelkezések 44. §-ának (1) bekezdése szerinti, Alaptörvényből eredő, illetve a további jogi és jogalkotási követelményeknek. A javaslat az ENSZ éghajlatváltozási keretegyezménye és annak kiotói jegyzőkönyve végrehajtási keretrendszeréről szóló 2007. évi LX. törvény, az üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és az erőfeszítés-megosztási határozat végrehajtásában történő részvételéről szóló 2012. évi CCXVII. törvény jogharmonizációs célú, valamint a földgáz biztonsági készletezéséről szóló 2006. évi CCVI. törvény kis terjedelmű módosítását tartalmazza.A törvényjavaslat elfogadásának eredményeképpen a klímapolitikai tárgyú jogszabályok tekintetében hazánk határidőben eleget tesz az uniós tagságból folyó jogharmonizációs kötelezettségének. A létesítményeknek lehetőségük nyílik arra, hogy az előírt feltételeknek megfelelően berendezéseiket kivonják az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszeréből, ezáltal csökkennek a gazdasági szereplők adminisztrációs terhei. Az intézkedés hatásaként a mentesítését kérő üzemeltetők költségei éves szinten körülbelül 10 millió forinttal csökkenhetnek, ezzel tehát az ipari energiához kapcsolódó költségcsökkentés valósul meg, illetve a földgázszektor tekintetében a módosítás egyértelműen biztosítja, hogy változatlan fogyasztói terhek mellett nagyobb földgázmennyiség kerülhessen biztonsági célra készletezésre. A módosítás következtében a nem energiacélú földgázfelhasználás után ismét meg kell fizetni a készletezési díjat, ami további stratégiai készletek finanszírozását biztosítaná. A Fenntartható fejlődés bizottsága a T/5240/3. számon részletes vitát lezáró bizottsági módosítót fogadott el, amely jogtechnikai jellegű és nyelvhelyességi, illetve szerkesztési jellegű pontosításokat tartalmaz. Kérem, hogy támogassák a javaslat elfogadását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[21.20]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretben. Tájékoztatom önöket, hogy a vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség.Elsőként Keresztes László Lóránt képviselő úr, az LMP frakcióvezetője következik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a lehetőséget. Tisztelt Elnök Úr! Itt alapvetően jogharmonizációs elemek vannak ebben a törvényjavaslatban és egyéb jogtechnikai módosítások, ugyanakkor érdemes ehhez a témához is kicsit általánosságban hozzászólni. Én most olyan szempontokat szeretnék felvetni, amelyek nem kerültek felvetésre az általános vitában, így arra válasz sem érkezhetett.Önök nagyjából minden téma kapcsán a migrációval kezdik a hozzászólásukat, és a migrációval is fejezik be. Azt hiszem, abban teljes mértékben egyetértés van, hogy az éghajlatváltozás, az extrém időjárási jelenségek vagy éppen a mezőgazdasági termelés lehetőségeinek a beszűkülése nagyon erőteljes összefüggésben van a migráció kiváltó okaival, tudjuk azt, hogy középtávon több millió ember válik majd klímamenekültté. Az is teljesen egyértelmű, hogy a globális migrációs krízis elleni hatékony fellépés sorskérdés minden magyar, sorskérdés egész Európa számára, és azt is látjuk, hogy az európai uniós politikai elit és egyébként a magyar kormány is elmulasztotta az érdemi intézkedések megtételét a migráció kiváltó okainak kezelése kapcsán. Nem olyan régen tapasztalhattuk, hogy a magyar kormány megvétózta az Unió klímastratégiáját, ezzel gyakorlatilag egy olyan eljárást, egy olyan fellépést akadályozott meg, ami érdemben tehetett volna a migrációs nyomás csökkentése érdekében. Nagyon bízom benne, hogy akár képviselő úr, akár államtitkár úr ezzel kapcsolatban valamiféle magyarázattal tud szolgálni a magyar közvélemény számára, hogy gyakorlatilag Európában, de Magyarországon egyértelműen a Fidesz az, aki a leginkább a migrációt támogató politikai erőként lépett elő. Az teljesen egyértelmű, hogy az energiapolitika erőteljes összefüggésben van a klímapolitikával. Kihasználom, hogy itt ül államtitkár úr, és én akkor egy ilyen viszonválaszt tennék, az imént a paksi bővítéssel kapcsolatosan a leszerelési költségekről és a nagy aktivitású nukleáris hulladékok elhelyezéséről beszéltünk, hallottam a válaszát is államtitkár úrnak. Jelenleg a Központi Nukleáris Pénzügyi Alapban 250 milliárd forint áll rendelkezésre, de Paks I. és Paks II. leszerelési költségeit, illetve a nagy aktivitású hulladékok elhelyezésének költségét a legszerényebb becslések is 2300 milliárd forintra teszik; ezért tesszük fel a kérdéseinket kitartóan, államtitkár úr. Tekintettel arra, hogy a rendelkezésre álló összeg körülbelül egytizede a várhatóan szükséges összegnek, miből kívánja előteremteni a kormány a paksi leszerelési költségeket és a nagy aktivitású hulladékok elhelyezésének a költségét? Köszönöm.
Köszönöm szépen. A következő felszólaló képviselő Tordai Bence képviselő úr, Párbeszéd.
Köszönöm a szót, elnök úr. Az általános vitában felhívtam a figyelmet arra, hogy a klímatörvénybe sehogy sem passzoló gáztározási díjak újraszabályozása egyetlen célt szolgálhat, jelesül azt, hogy egy ellenséges nagyvállalkozót valahogy kiszorítsanak a saját üzletéből. Itt konkrétan a Nitrogénművekre és a tulajdonosára, Bige Lászlóra utaltam, amikor is az államtitkár úr azt válaszolta, hogy hiszen amikor három éve bevezették ezt a visszaigényelhetőséget, akkor kedvezményezték ezt a vállalkozót is, vagy az ő érdekeltségében álló céget is, mint ahogy más vegyipari cégeket is. Most az a probléma, hogy úgy látszik, azóta változtak a Fidesz gazdasági hátországában a hatalmi viszonyok és törekvések, hiszen tavaly év végén tartottak egy háromszáz rendőrt felvonultató razziát a Nitrogénműveknél. Nyilvánvalóan ez egy erődemonstráció volt, ez a szokásos maffiamódszer: bemegyünk a csehóba, szétverjük a helyet, és aztán kérjük a védelmi pénzt; a Fidesz most ezt játssza éppen Bige Lászlóval. Néhány éve Orbán Viktor még azzal próbálta elhárítani magától a korrupciós vádat, hogy nem látunk fideszeseket a tíz leggazdagabb magyar között. Most már, úgy látszik, nem nagyon akarnak látni nem fideszest a tíz leggazdagabb magyar között, mindenkit be akarnak hódoltatni, akinek látható, értelmezhető mértékű vagyona van. Azt hiszem, egészen egyértelmű, hogy ez a többmilliárdos csapás tényleg egyetlen cég és egyetlen tulajdonos ellen irányul. Azóta sem sikerült cáfolni ezt az értesülést, ezt a számítást, hogy itt egy konkrét érdekkörnek akarnak több milliárd forintos veszteséget okozni, úgyhogy szeretném, ha erre sikerülne valamit érdemben reagálni az előterjesztőnek, és nem a múltkori kevéssé meggyőző érvelést hallanánk viszont. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzéki sorokból.]]
Köszönöm szépen. Megkérdezem, tisztelt Országgyűlés, kíván-e még valaki a fennmaradt időkeret terhére felszólalni. [[Jelzés nem érkezik.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom.Az államtitkár urat megkérdezem, hogy kíván-e reagálni. [[Cseresnyés Péter jelzésére:]] Cseresnyés államtitkár úr, tessék!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Megpróbálok röviden reagálni az elhangzottakra. Ne vegye zokon, képviselő úr, frakcióvezető úr, én az elejétől itt vagyok, miután a szavazások véget értek, a ma este folyamán lezajló vitákon, és a „migráció” szót, fogalmat az ön szájából hallottam ma este azóta először, tehát senkinek nem volt semmi szándéka itt a szakmai viták kapcsán szerintem, hogy ezt a témát előhozza.De hogy komolyra fordítsuk a szót, természetesen mi azt szeretnénk és semmiféle vétóról nem volt szó, amit ön itt említett , hogy a klímavédelem a gazdaság fenntarthatóságának a figyelembevételével és az észszerűség jegyében történjen meg, a vállalhatóság jegyében, tehát nehogy olyan célokat tűzzünk ki magunk elé, amelyeket aztán nem tudunk majd teljesíteni. Ezért mondtuk azokat a számokat, paramétereket, amelyeket egyébként először az Európai Unió is többségében támogatott, hogy vállalni tudjuk, viszont egy másfajta, magasabb értéket, ami számításaink szerint még nem biztos, hogy abban a formában és abban a mértékben megvalósítható, pontosabban nem kaptuk meg annak a bizonyosságát a számításaink alapján, egyelőre nem tudunk vállalni. Ez nem azt jelenti, hogy nem köteleződtünk el a klímavédelemre, nem jelenti azt, hogy nem vállaljuk azt, amit első szakaszban az Európai Unió többi tagállama vállalt, hanem addig, amíg meg nem bizonyosodunk a második vállalásról, ahhoz nem tudunk csatlakozni. Tordai képviselőtársamra nem akartam reagálni, de azt, hogy berontanak valahova és rombolnak, vagy nem is tudom, mit csinált, milyen fogalmat használt, azt, amit önök szoktak csinálni, ne feltételezzék, hogy mások is csinálják. Aki rombol, aki tör-zúz [[Tordai Bence közbeszólása.]] akik minősíthetetlenül viselkednek mind a parlamentben, mind azon kívül, azok önök, elsősorban önök, képviselő úr, úgyhogy ne próbáljon olyanokat másra ráfogni, ami nem valós, ami nem szokása a másik oldalnak; ez pontosan az önök szokása. [[Tordai Bence: Államtitkár úr, a kérdésre válaszoljon érdemben!]] Varga képviselő úrnak köszönöm szépen a hozzászólását. A bizottsági módosítóban foglaltakat természetesen megfelelő mérlegelés után nem támogatta valószínűleg a bizottság, mert egy megváltozott környezetben másfajta politikát tartott fontosnak és tart fontosnak most a kormányzat. Pontosan a biztonsági készletezés fontosságát és a megfelelő szintű szolgáltatási árat tekintjük nagyon-nagyon fontosnak, ebben a helyzetben ez fontosabb volt a másik oldal képviseleténél, ezért döntöttünk úgy. Pontosan arról van szó, amit többen is a felszólalók közül, akár Tordai Bence és ön is említett, hogy megváltoztak a körülmények, és a megváltozott körülményekhez igazítja most az ez irányú politikáját a kormányzat, és javasolja a parlament elé a módosítást. Abban az esetben, ha a következő időszakban egy komolyabb változás fog történni, úgy, ahogy eddig is történt, ha szükség volt rá, a megváltozott körülmények figyelembevételével a megfelelő intézkedéseket a kormányzat meghozza. Úgyhogy én azt kérem önöktől, hogy a törvényjavaslat szavazása során ezt támogassák, éppen azért, mert a klímavédelem fontos a kormányzatnak. Jelentős technikai módosítások vannak a törvényben. Ez a gázkészletezéssel kapcsolatos módosítás pedig a gázellátás, a gáztárolás biztonságát és a fogyasztói árak fenntartását, egyáltalán az árszínvonal fenntartását szolgálja, ami szerintem mindannyiunknak fontos, és akár az ellenzéknek is támogatható. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Most előterjesztések tárgysorozatba-vételi kérelmének tárgyalása következik. A Demokratikus Koalíció képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön „Az Európai Unió közösségéhez tartozó magyar családokért” című, T/5354. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Népjóléti bizottság utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Elsőként megadom a szót az előterjesztőnek, ötperces időkeretben. Arató képviselő urat illeti a szó, a Demokratikus Koalíciótól. Parancsoljon! [[21.30]]
Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Nem véletlen az, hogy itt ebben a tárgysorozatba vételt kérő blokkban három nagyon hasonló témájú és tartalmú törvényjavaslat is szerepel, hiszen a Demokratikus Koalíció mellett a Magyar Szocialista Párt és a Párbeszéd is benyújtott egy-egy javaslatot.Alapvetően azért van ez a hasonlóság, mert teljesen világos, hogy mi az a hiány, amit a kormány családpolitikája hagy maga után. Mert abban, szemben azokkal a zöldségekkel, amiket önök beszéltek ma a délelőtti vitában, azt hiszem, hogy nincsen vita a Ház oldalai között, hogy azt szeretnénk, azt tartanánk szerencsésnek, ha több gyerek születhetne Magyarországon, és ha persze ezek a gyerekek békességben, nyugalomban, megfelelő körülmények között fel is növekedhetnének. Amiben vita van köztünk és önök között, az az, hogy milyen eszközökkel lehet ezt elérni. Mert lehet ugyan sokmilliós hitelt adni az egyébként hitelképes, jómódú családoknak. Lehet kedvezményt adni sok millió forintos lakásokhoz és több millió forintos autókhoz és több tíz millió forintos házak megvásárlásához. De a magyar családok többségének, tisztelt képviselőtársaim, nem ez a fő problémája, hanem az, hogy az utcára kerülhetnek elhelyezés és garanciák nélkül. Az, hogy a családi pótlék összege az elmúlt tíz évben nem emelkedett. Az, hogy rogyadozik a gyermekegészségügy, hogy csecsemőosztályok állnak üresen, és hogy tele van az ország betöltetlen háziorvosi körzetekkel. Az, hogy egy olyan oktatási rendszert működtetnek, amiből minden nyolcadik gyerek megfelelő végzettség nélkül kerül ki. Az, hogy nincsen bérlakásépítés ebben az országban lényegében, és egyre magasabbak az albérletárak. Az, hogy a rabszolgatörvény miatt egyre többet kell túlórázniuk a szülőknek. Ezek olyan ügyek, tisztelt képviselőtársaim, amelyek valóban távol tartanak a gyermekvállalástól, amelyek valóban akadályozzák azt, hogy több gyerek szülessen, és hogy ezek a gyerekek jobb körülmények között nőjenek fel. Mi most azt kérjük ennél a napirendnél is, és majd a következő két napirendnél is, hogy engedjék azt, hogy itt, az ország házában az ország problémáiról lehessen beszélni. Azokról a gondokról lehessen beszélni, amelyek a magyar családok többségét érintik. Tegyék lehetővé azt, hogy beszélhessünk arról, hogy hogyan lehet emelni végre a családi pótlékot. Azt a juttatást, ami minden egyes magyar családhoz eljut, amely nem függ attól, hogy egy család szegény vagy gazdag, mert minden gyerek egyformán értékes. A szegény családba született gyerek is ugyanolyan értékes, mint a jómódú családba született gyerek. Engedjék meg, hogy beszéljünk arról itt a Házban és vitatkozzunk, hogy mit lehet tenni az egészségügyben annak érdekében, hogy arra számíthasson egy szülő, hogy akkor is segítséget kap a gyerekének, ha megbetegszik, ha nincsen a zsebében sok ezer forint arra, hogy magánellátást vagy külön utakat keressen. Hogy engedjék azt, hogy beszéljünk itt az oktatásról, arról, hogy hogyan számíthat egy szülő arra, hogy a gyereke jó iskolát kap, hogy nyelvet tanul, hogy továbbtanulhat akkor is, ha nincsen tele a zsebe, és nem tud sokat fizetni érte. Engedjék meg azt, hogy beszéljünk itt arról és vitatkozzunk itt a Házban, hogy mit kell tenni azért, hogy ne kerüljenek utcára gyerekes családok, és hogy mit kell tenni azért, hogy olyan lakások jöjjenek létre, amelyek egy normál, átlagos pályakezdő-fizetésből is megfizethetők, és nem csak az önök gyerekeinek. Engedjék meg, hogy beszéljünk arról, hogy mit kell tenni annak érdekében, hogy ne kötelezzék 400 túlórára a magyar embereket, és legyen idejük a családjukkal lenni, hogy mit kell tenni annak érdekében, hogy az ápolási díj végre munkaviszonynak számítson, és számíthasson arra egy szülő, hogy ha olyan gyereke van, aki gondozásra szorul, akkor meg tudja teremteni számára legalább a minimális feltételeket. Mi azt kérjük tehát önöktől, hogy ne csak a családok egy részének akarjanak segíteni, hanem végre engedjék meg azt, hogy ebben a Házban érdemi vita folyjon a magyar családok többségét érintő égető, súlyos problémákról. Merthogy ez a felelősségünk, mert egy hazafinak minden család és minden gyerek fontos, nemcsak az, amelyiktől szavazatot remél, mint önöknek. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő két-két perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szintén kétperces időkeretben ismertetheti álláspontját. Elsőként megadom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak, a Jobbik frakciója képviselőjének. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ami ebben a javaslatban le van írva, az természetesen azokban a jogszabályokban, amelyek ezen életviszonyokat szabályozzák, mind szerepel, mind megtalálható. Persze két dolgot kivéve. Az egyik az iskolaköteles korhatár, hiszen azt szégyenteljesen ez a kormány 16 éves életkorra lecsökkentette, a másik pedig az oktatási rendszert érintően ezen javaslatban lévő új elemek, amelyek az oktatási törvényben természetesen sajnos nem így vannak szabályozva. Én ezt a javaslatot egy segélykiáltásnak tekintem, s meg kell mondjam, hogy az elmúlt kilenc év kormányzása után tulajdonképpen indokolt is, hiszen, ha tetszik, ha nem, társadalmunkban az oktatási esélyegyenlőség, a fiatalok nevelésének feltételrendszere oly mértékben romlott a nehezebb sorsú vagy nem gazdag családból jövő gyerekek hátrányára, ami természetes módon az ellenzéki politikusokat arra indítja, hogy ilyen jellegű előterjesztést tegyenek. Meg kell mondjam, hogy én talán lehet, hogy személyemben is egyedülálló vagyok a magyar politika porondján, mert én célul tűztem ki két darab 20-as számot. Az egyik 20-as szám az, hogy a mai magyar életviszonyok és mai magyar mentális fejlődés szerintem azt diktálja, hogy a fiataloknak 20 éves életkorra emeljük fel az iskolaköteles korhatárt, tekintettel arra, hogy bár jóval minőségibb anyagi körülmények között él sok-sok gyerek, de kimutatható, hogy a higiéniai és környezeti fejlődések ellenére a gyerekek mentálisan sokkal sérültebbek. Ami azt jelenti, hogy később is érnek, és ami azt jelenti, hogy sokkal később lehet eldönteni, hogy melyiknek mihez van affinitása, és mi legyen belőle. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Most pedig Korózs Lajos képviselő úr, az MSZP képviselője következik. Tessék!
Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Természetesen egyetértek az előttem szólókkal, annál is inkább, mert ez az ügy a parlament Népjóléti bizottsága előtt volt a múlt héten, keddi napon. Az ellenzéknek az elmúlt időszakban, elmúlt években számtalan próbálkozása volt megfogalmazni azokat a lehetőségeket, amelyek véleményem szerint javítottak volna azon a demográfiai helyzeten, ami itt van. Én azt érzékelem, hogy a kormány látja, hogy itt probléma van, próbált egyfajta megoldást találni erre, az ellenzék pedig másfajta megoldásokban gondolkodott. A kormány véleményem szerint azt nézte, hogy melyek azok a társadalmi csoportok, amelyeket ki lehet rekeszteni a támogatásokból. Példának okáért csak mondok egy nagyon pikánsnak tűnő helyzetet. A negyvenéves kor alatti nők kerülnek kedvezményezett helyzetbe a kormányzati elképzelések kapcsán, de mi van azzal a nővel, aki éppen egy nappal múlt el negyvenéves. A beszámított gyerekek támogatása kapcsán mi történik azzal a gyerekkel, aki éjfél előtt egy fél órával születik meg, és nem számítódik be semmiféle kedvezménybe, ahhoz képest, aki éjfél után, mondjuk, tíz perccel születik, és minden jogosultságot a szülő érvényesíteni tudna? Éppen ebből adódóan én azt gondolom, hogy nem az úgynevezett kirekesztés irányába kéne menni, hanem egyfajta univerzális ellátások irányába, és akkor garantáltan minden gyerekhez eljutnának a támogatások. Ez az egyik dolog. A másik, nemcsak a gyerek születését kell így támogatni, kedves képviselőtársaim, azt gondolom, a gyerek felnevelését is legalább ilyen mértékben kéne támogatni. Hogy miért csak a házasságban születendő gyermekek mellett kardoskodik a kormány, miközben tudjuk, hogy a gyerekek jelentős része, majdnem fele most már házasságon kívül születik. [[Nacsa Lőrinc: Az is benne van!]] Számtalan ilyen példa volt az előterjesztésekben, tehát csak megismételni szeretném, hogy az MSZP támogatni fogja a tárgysorozatba vételt. Köszönöm szépen. [[21.40]]
Köszönöm. Tordai Bence képviselő úr, Párbeszéd!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! A Párbeszéd nagy örömmel támogatja nemcsak a tárgysorozatba vételt, hanem magát a határozati javaslatot is.Valóban, ahogy Arató Gergely képviselőtársunk mondta, egyértelmű, hogy a magyar társadalomnak, a magyar családoknak mire van szükségük. Ez a biztonság és a kiszámíthatóság, az a szolidáris társadalom, amely mindenki számára garantálja, hogy ha gyermeket vállal, békében, boldogságban, egészségben nevelheti fel. Ehhez képest a Fidesz az alávetettségben és az elnyomásban hisz, abban a politikában, amely kiszolgáltatottá teszi az embereket. Amikor keresik a kudarcos családpolitikájuk, a kudarcos népesedési politikájuk okait, akkor talán itt kell keresni. Ha valaki kiszolgáltatottságban él, ha valaki nem látja maga előtt biztosan a jövőt, ha valaki folyamatosan azon gondolkodik, hogy miért és mikor fog kivándorolni ebből az országból, akkor az bizony nem lesz annyira lelkes a családalapítás tekintetében. Erről szólnak valóban a mai napon a baloldali ellenzék pártjainak javaslatai, hogy a kiszolgáltatottság helyett teremtsünk biztonságot és tervezhetőséget. Ebben maximálisan egyetértünk, és támogatjuk a DK javaslatát. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Az LMP frakciójától Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr, tessék!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Nem kívánom ismételni ellenzéki képviselőtársaimat, alapvetően egyetértek az elhangzott felszólalásokkal. Ma lezajlott a családvédelmi akcióterv szavazása, véget ért a vita, lezajlott a szavazás, és látható az eredmény: az ellenzéki képviselők döntő többsége támogatta a kormány javaslatait. Elmondtuk, hogy egyetértünk, és látjuk, hogy demográfiai válsághelyzet van, és hogy egyébként e helyzet kialakulásában óriási felelősség terheli ezt a kormányzatot. Ez az egyik legnagyobb kudarca a Fidesz kormányzásának, hogy ez a helyzet így kialakulhatott, hogy ez a helyzet súlyosbodhatott. Nyilván a korábbi kormányokat is terheli a felelősség. Az teljesen világos, hogy átfogó intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy érdemben tudjunk cselekedni ebben a nemzeti ügyben. Tehát a kormány javaslatait mi is támogattuk, de elmondtuk, hogy ezek önmagukban elégtelen javaslatok, mert rendkívül szűk kört érintenek. Nyilván a cél az, hogy minden családhoz eljuthassanak ezek a támogatások, és az eredménye ezeknek az akcióknak, kezdeményezéseknek az legyen, hogy minden kívánt gyermek meg tudjon születni. Most egy tárgysorozatba-vételi vitáról van szó. Van egy-két része ennek a javaslatnak, amivel tudunk vitatkozni, de nyilván most az a feladatunk, hogy a vita lehetőségét megteremtsük. Ezért az LMP-frakció támogatni fogja a napirendre vételt. Nagyon bízom benne, hogy a kormánypárti képviselőtársaim is támogatni fogják, és lehetőség lesz ezt vitában kiérlelni, és a megfelelő módosító javaslatok megvitatása után, azt gondolom, nagyon komoly lépést tudunk tenni annak érdekében, hogy valóban érdemi eredményeket tudjunk elérni a demográfiai válsághelyzet kezelésében. Köszönöm.
Köszönöm. Megkérdezem, hogy a frakciók, illetve a független képviselők részéről kíván-e valaki felszólalni. [[Senki sem jelentkezik.]] Könnyen belátom, hogy nem, minthogy nem jelentkezett senki. Így megkérdezem az előterjesztőt, Arató képviselő urat, kíván-e reflektálni. [[Arató Gergely: Igen.]] Parancsoljon!
Tisztelt Ház! Szomorú vagyok, mert abban reménykedtem, hogy ha a kormánypárti képviselőtársaink itt vannak velünk ezen a késői órán, akkor esetleg számíthatunk a véleményükre is.Ugyanakkor ennek a vitának mégiscsak egy tanulságát szeretném megosztani. Majd talán egy szakmai ügyre is válaszolok, de előtte van egy fontos politikai tanulság. Gyakran hangzik el, ezt hallani lehet időnként elemzőktől és szakemberektől is, hogy az ellenzéket nem tartja össze más, csak az Orbán-kormánnyal szembeni ellenszenv. Ez az ellenszenv egyébként megalapozott és valóban közös az ellenzéki pártokban. De például ennek a javaslatnak a fogadtatása is mutatja, hogy van más is, ami összeköt minket. Az is összeköti az ellenzéki pártokat, hogy mi mindannyian, akik a parlamentnek ezen az oldalán ülünk, azt gondoljuk, hogy minden egyes magyar család fontos, minden egyes magyar gyerek fontos, és anyagi helyzetétől függetlenül megfelelő lehetőségeket kell neki adni Úgy tűnik, abban is egyetértünk, hogy olyan családpolitikát kell folytatni, amely nem kevesek számára, hanem mindenki számára nyújt segítséget és támogatást a gyermekvállaláshoz és a gyermekneveléshez. Ezt egy nagyon fontos konszenzusnak gondolom az ellenzéki oldalon. Egy szakmai kérdésre ígértem még választ, csak azért, mert az én szívemhez is nagyon közel álló oktatási ügyben beszélt Varga-Damm Andrea képviselő asszony a korhatárról. Valóban, a szerencsés megoldás egy rugalmas tankötelezettségi korhatár bevezetése lenne, amely lehetővé tenné, hogy ne vagy csak alig legyen olyan gyerek, aki végzettség nélkül kerül ki az iskolákból. Úgy is meg lehet szabni egy ilyen korhatárt, volt Magyarországon korábban ilyen az általános iskolában, hogy addig tartson a tankötelezettség, amíg valaki be nem tud fejezni egy reális határidőn belül egy iskolai végzettséget. De azt hiszem, ez már olyan részletkérdés, amit majd meg tudnánk vitatni a törvényjavaslat vitájában, ha erre sor kerülne.
Köszönöm szépen. Tájékoztatom önöket, hogy a döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! A Magyar Szocialista Párt képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön a „Gyerek, család, lakhatás” programról című, H/5359. számú határozati javaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Népjóléti bizottság utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Elsőként megadom a szót az előterjesztőnek, aki ez esetben Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony, ötperces időkeretben. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Látjuk, a mai nap megjelent, hogy Kövér Lászlónak ezzel az indítvánnyal egyetlenegy nagy baja volt, hogy a Magyar Szocialista Párt vízjeles papírral nyújtotta be. Szerintem a tartalmát nem olvasta el, csak meglátta, hogy olyan dolgok vannak a papíron, ami neki nem tetszik, és írt egy dörgedelmes levelet. [[Nacsa Lőrinc: Szabálytalan!]] Lehet vitatkozni, képviselő úr, nyomjon gombot, és majd elmondja, hogy mi a szabályos meg mi a szabálytalan!De azt is meg kell jegyeznem, hogy ha családtámogatásról vagy ellenzéki kezdeményezésekről vitatkozunk, akkor nagyon jól látjuk, hogy a kormánypárti képviselőket mennyire hatja meg, bármiről adunk be módosító javaslatokat vagy önálló indítványokat. Most is látszik, hogy ketten maradtak benn az ülésteremben. A másik meg, hogy a családi pótlék emelésére tett javaslatunkat 28-szor adtuk be az elmúlt időszakban; 28-szor szavazták le. Ma megint kikértük a plenárison szavazásra, és leszavazták képviselőtársaink. A javaslatunk három részből áll. Az egyik a gyermekvállalás támogatása, valamint a gyermeknevelés és a munkavállalás összehangolása, mert ez nagyon fontos számunkra, elengedhetetlen, nem működik az egyik a másik nélkül. A második pontja a gyermekgondozás, a közeli hozzátartozók ápolásának támogatása, és a harmadik szintén nagyon fontos, amiről nagyon sokat beszélünk a lakhatás biztosításának megteremtése. A vitában is elmondtam, hogy mind a három pontunk nyolc alpontot tartalmaz, ez egy elég átfogó program, és sokszor kiemeltük, hogy nem egy szűk réteget, hanem minden családot szeretnénk megsegíteni, ez nekünk nagyon fontos ebben a demográfiai krízishelyzetben, minden gyermek egyforma számunkra, és minden gyermek egyformán fontos. Az első pontnál, a gyermekvállalásnál kiemelném az anyasági támogatás 300 ezer forintra való megemelését, mivel ezt a támogatási formát 11 éve nem emelték. Önök az elmúlt kilenc évben hozzá sem nyúltak ehhez a támogatási formához, 64 ezer forintot kap egy édesanya, amikor a gyermeke megszületik. Egyrészt nagyon sokat romlott az értéke ennek a támogatási formának, másrészt pedig haladni kell az idővel, egy 300 ezer forintos egyszeri támogatás nagyon sok mindenre elég egy gyermek születésekor. A bölcsődei gondozási díj eltörlésről se feledkezzünk el, amit önök vezettek be. A kisgyermeket nevelők nagyobb munkahelyi védelme. A hétvégén a sajtó hangos volt attól, hogyan lehet állami intézményekben megkülönböztetni női munkavállalókat, amikor gyermeket akarnak szülni. Nagyon fontos számunkra az apáknak járó pótszabadság megduplázása, mivel egyre fontosabb, hogy az édesapák is egyre több szerepet vállaljanak a gyermeknevelésben. A második pontunk a gyermekgondozás, a közeli hozzátartozók ápolásának támogatása. Itt megint hangsúlyozom: a családi pótlék, gyes, gyed megduplázása. Tényleges plusz egyhavi iskolakezdési támogatás nemcsak a kommunikáció szintjén, hogy augusztusban egy héttel hamarabb utaljuk, hanem ténylegesen plusz egyhavi támogatás az iskolába járó gyerekeknek. Az egyedülállók és a tartósan beteg vagy fogyatékos gyermeket nevelők kiemelt támogatása és a gyermekek egészségügyi ellátásának azonnali fejlesztése. A harmadik problémakör a lakhatás biztonságának megteremtése. A kisgyermeket nevelők kilakoltatásának azonnali tilalma, szociális bérlakásrendszer kialakítása, lakásfenntartási támogatás és adósságkezelési támogatás azonnali visszaállítása, amit önök vettek el. [[21.50]] Albérlet-támogatás. Látjuk, hogy milyen brutális albérletárak vannak az egész országban, a nagyvárosokban, Budapesten, a megyei jogú városokban. Korszerű lakás-előtakarékossági rendszer újbóli visszavezetése, amit önök szüntettek meg. Nem soroltam fel mind a nyolc pontot a három fő pontnál. Azt gondolom, hogy ez a módosító javaslatunk egy komplett csomag, ami azt jelenti, hogy ténylegesen szeretnénk a magyar családokon segíteni, és tényleg döbbenten vettük tudomásul, hogy azt a három javaslatunkat, amit az anyasági támogatás, a családi pótlék, a gyes, a gyed azonnali emelésére kezdeményeztünk, önök lesöpörték ma is az asztalról. Látszik, hogy mennyire komolytalan az, amikor önök mindig az együttműködést és a családok támogatását hangsúlyozzák. Persze, természetes, amit önök benyújtanak, azt támogatni kell. Csak annyit mondanék önöknek, hogy akkor vegyék elő, adják be önök, és akkor támogassák, mintha az önök javaslata lenne. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen. Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő kettő-kettő perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szintén kétperces időkeretben ismertetheti álláspontját. Jelen esetben az első felszólaló Hohn Krisztina képviselő asszony, LMP. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az LMP-frakció is fontosnak tartja a gyermekvállalás támogatását, a gyermekek és a családok támogatását, tekintettel Magyarország demográfiai helyzetére. Fontosnak tartom, hogy minden olyan jó kezdeményezést támogassunk, amely a családok legszélesebb körének segíti az anyagi stabilitását.Az MSZP által benyújtott határozati javaslatból egy-kettőt emelnék csupán ki, hiszen az előttem szóló ismertette elég részletesen. A bölcsődei ellátással kapcsolatban nagyon fontos, hogy a nyitvatartás rugalmasabb legyen, és hogy a férőhelyek száma növekedjen, hiszen a modern munkaadói elvárásoknak ez a fajta bölcsődei rendszer és nyitvatartás nem tud megfelelni. Fontos pontja továbbá az apáknak járó pótszabadság növelése, és ezt szándékosan emelem ki, mert úgy gondolom, hogy nemcsak anyja, hanem apja is van minden gyermeknek, és nagyon fontos, hogy a családok érzelmi stabilitását is segítsük azzal, hogy legyen idejük egymásra. A másik pedig a rászoruló gyerekek ingyenes étkeztetésének kiterjesztése középiskolásokra is. Tehát a gyerek általában nem fejezi be a tanulmányait a 8. osztály végével, hanem tovább folytatja 18 éves koráig akár vagy még tovább, de nagyon fontos, hogy sok családnak ez komoly problémát okoz, és sokszor öt-hat óráig az iskolában tartózkodnak a gyerekek, és nem jutnak napi egyszeri, illetve esetleg csak este meleg ételhez, de sokszor hideghez sem. Amit még kiemelnék a javaslatból, az a kisgyermekesek kilakoltatási tilalma. Nemcsak az övékét emelném ki szívem szerint, de a határozati javaslat ezt tartalmazza. Ezt nem kell magyaráznom, hiszen ma már többen megtették előttem. És köszönöm, hogy államtitkár úr is itt maradt ja, nem. Köszönöm szépen. [[Derültség, taps.]]
Most pedig a Jobbik frakciójának képviselője, Z. Kárpát Dániel képviselő úr következik, tessék!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Örülök, hogy kormánypárti képviselőtársaim is megtapsolják az államtitkár hiányát. [[Derültség a Jobbik padsoraiban.]] Ennyire talán azért nem üdvözítő a helyzet, hiszen egy demográfiai katasztrófahelyzetben vagyunk, és nagyon szerettem volna a kormánnyal ebben a kérdéskörben egyetérteni, már ami az optimizmusát illeti, de sajnos az 1,5 fölé kúszó termékenységi mutató visszaesett 1,44-re, az élveszületések száma pedig további csökkenést mutatott. Tehát sajnos a bizonyítvány még az elégséges osztályzatot sem éri el ezen a téren. A problémák jó része pedig egy lakhatási krízisre vezethető vissza. Jó szándékú országgyűlési képviselőkkel több olyan szeánszon vagy konferenciaszerűségen vettünk részt, ahol kimondottan a lakhatási szegmens volt a téma. Mivel ez a javaslat számos ilyen területű javaslatot érint, legalább vitára alkalmas, bár én így látatlanban a 80 százalékát meg tudnám szavazni az előttünk fekvő pontoknak, pontosan azért, mert több ellenzéki párt is javasolta ugyanezeket, sőt kormánypárti képviselőtársak is korábban, adott esetben még ellenzékből. Tehát a probléma észlelése, detektálása fennáll közöttünk. Nyilván a kormányzati vagy nem kormányzati pozíció határozza meg sok esetben azt, hogy a jelenlegi kabinet fel tudja-e vállalni ezeket a javaslatokat vagy sem. Elég annyit megjegyeznünk, hogy ha az új építésű ingatlanok száma egy lakhatási válság közepén annyi marad, mint most, akkor a teljes magyar ingatlanállomány 200 évente sem tud megcserélődni. A helyzet az, hogy 40 ezer új építésű ingatlant kellene átadni évente. A kormányzat meg a CSOK-os felfutás, a szerencsés társadalmi osztályok kedvezményezése után sem jutott el 20 ezer fölé érdemben. Itt tartunk jelen pillanatban. Aki erre a helyzetre azt mondja, hogy nem kell beavatkozni, nincs beavatkozási szükség, az bizony a csillagkapun túl él, mi viszont azon innen élünk, ezért be szeretnénk avatkozni, ezért tartjuk vitára érdemesnek ezt a csomagot. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Nagyon köszönöm. Korózs Lajos képviselő úr, MSZP!
Köszönöm szépen. Igyekszem rövid lenni, de néhány dolgot azért emelek ki, mert ezek, amelyeket most említek, nem is anyagi kérdések. Az, hogy a bölcsődei vagy az óvodai nyitvatartásokat rugalmasabbá tegyük, nem fiskális kérdés, nem anyagi kérdés; legalábbis ha van anyagi kihatása, akkor csak jelentéktelen. Ugyanilyen, azt hiszem, minimális kiadásból jelentősen növelhető a meddőségi kezelések számának állami támogatása. Nem gondolom, hogy horror összegeket kéne ráfordítani, ezért is bíztunk abban, hogy majd a képviselőtársaink ezt támogatni fogják. Nézzék, a bölcsődei térítési díjakból olyan eszeveszett nagy bevétele nincs sem a fenntartónak, sem az államnak, következésképpen azt is gondolom, hogy minden további nélkül ezt el lehetne törölni. Ahogy említette képviselőtársam, a gyermekvállalás támogatásához benyújtott indítványok között szerepelt, hogy az élettársi viszonyban élők számára is biztosítani kellene a támogatásokat és a kedvezményeket. Annál is inkább, mert ahogy említettem, a gyerekek közel fele házasságon kívül születik pontosan 46 százalék az elmúlt évi statisztikai adatok szerint házasságon kívül születik , ugyanakkor azt is látjuk, hogy körülbelül 300 ezer olyan szülő van, aki egyedül kényszerül nevelni gyermekét, és ezek közül… vagy a 300 ezer édesanya körülbelül félmillió gyereket nevel egyedül. Én azt gondolom, hogy ha a családtámogatási rendszer igazságosabbá tételéről beszélünk, márpedig ez a pont is szerepel, mégpedig a II. fejezet d) pontjában, akkor itt sem kell több pénzt áldozni. Egyszerűen amit most családi adókedvezményként igénybe tudnak venni a családok, igazságosabban kéne elosztani, és nem a jól kereső családok felé kéne terelni a forrásokat. Úgyhogy kérem képviselőtársaimat, hogy tegyék lehetővé, hogy tárgysorozatba kerüljön ez az előterjesztés. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tordai Bence képviselő úr, Párbeszéd!
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az előterjesztés indoklásának első mondata: a Magyar Szocialista Pártnak minden család számít. Ez az én párbeszédes füleimnek nagyon kedvesen cseng, hiszen a mi jelmondatunk az, hogy mindenki számít. Valóban, olyan családpolitikát, olyan szociálpolitikát kell folytatni Magyarországon, ahol mindenki számít, minden család számít, és ebben a szellemben dolgozták ki a kollégák ezt a nagyon alapos, részleteiben is progresszív, előremutató javaslatcsomagot, amit a továbbiakban már nem is dicsérnék, hanem egyszerűen csak jelzem, hogy a Párbeszéd részéről természetesen támogatni fogjuk. Köszönöm.
Köszönöm. Arató Gergely képviselő úr, DK!
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Nem fogok tudni vetélkedni az előttem szólók retorikai fordulataival [[Derültség az MSZP és a DK soraiban.]] ezért csak szeretném megerősíteni azt, hogy úgy érezzük, hogy ez a javaslat is ugyanazokra a problémákra keres megoldást, amelyeket közösen megfogalmazunk, azokra a hétköznapi problémákra, amelyekkel a legtöbb magyar család és a legtöbb magyar ember is egyébként szembenéz, és amelyek a legnagyobb akadályai annak, hogy nőjön a gyermekvállalási kedv, és hogy a gyerekek megfelelő körülmények között növekedjenek föl.Ezért támogatjuk azt, hogy a javaslatot az Országgyűlés napirendre tűzze, és biztos vagyok benne, hogy fogunk tudni olyan végleges szöveget is találni, amit nagyon széles egyetértés fog körülvenni nemcsak ebben a Házban, hanem az egész országban. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Nacsa Lőrinc képviselő úr, KDNP!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Itt mindenki nagyon várja a kormánypárti felszólalásokat. Ezeket a vitákat lefolytattuk múlt kedden háromórás bizottsági ülés keretében. Ott voltak az MSZP képviselői mint előterjesztők, ott voltak a DK képviselői mint előterjesztők. [[22.00]] Ott egy hosszú vita volt, elnök úr meg tudja erősíteni, hogy három órán keresztül vitatkoztunk ezekről a témákról. Az a helye ezeknek a témáknak, ott történt egy szavazás. Önök hiányolják innen most a mi érveinket, amikor ott elmondtuk. Oda kellett volna jönni, kedves képviselő asszony, mint előterjesztő, ha ennyire büszke az előterjesztésére [[Bangóné Borbély Ildikó: Bizottsági ülésen voltam.]] , és meg kellett volna hallgatni az érveket. Azért kértem szót, hogy tisztába tegyek egy-két alapvető félreértést, amit Korózs elnök úr ma már sokadszor hangoztat itt az Országgyűlésben, és Bangóné Borbély Ildikó pedig mindig helyesel hozzá. Ez pedig az élettársi kapcsolatban élők kontra házasság, vagy egymás ellen akarják fordítani ezeket az együttélési formákat. A most, ma megszavazott családvédelmi akcióterv hét pontjából hat igénybe vehető élettársi kapcsolatban is, csak ezeket önök eltagadják. Ezekről önök nem beszélnek, ezeket önök nem ismerik el, hogy a hét pontból egyedül a babaváró támogatás az, amelyik kifejezetten házassághoz van kötve, és a másik hat mindenki számára elérhető. Önök meg akarják változtatni az Alaptörvény családfogalmát. Az Alaptörvényben az van benne, hogy a család alapja a házasság vagy a szülő-gyermek kapcsolat. Önök eltagadják ezeket a valóságokat, pontosan azért, hogy saját maguknak jól hangzó szólamokat találjanak ki. Ezt is egyszer fogom elmondani ezekben a vitákban, hiszen nagyon sok hasonló tárgyú javaslat van a Ház előtt, ezt elmondtam a múlt héten a bizottságban is. Alapvető politikai, filozófiai különbség van közöttünk. Az, hogy mi a munkához kötött családtámogatásokat szeretnénk folyamatosan növelni, a családi ellátásból 26 százalék volt 2010-ben a munkához kötött ellátás, ez most már közelít a 70 százalék fölé. Ez egy jó arány. A családi adókedvezményt 94 százalék tudja igénybe venni. Egyébként pedig, hogy nem emeltünk semmi ilyesmi ellátást [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] ez nem igaz, a gyest mi emeltük 2010-ben három évre, ez 324 ezer forint egy évben. Önök soha nem emeltek belőle ennyit. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt képviselő asszonyok és képviselő urak, megkérdezem, hogy kíván-e a frakciók részéről, illetve a független képviselők közül bárki még fölszólalni. [[Nincs jelzés.]] Megállapítom, hogy nem. Megkérdezem az előterjesztőt, képviselő asszonyt, kíván-e reflektálni. [[Jelzésre:]] Igen, parancsoljon! Kettő perce van.
Képviselő úr, több gyerek született az önök kormányzása alatt? Az elmúlt nyolc évben 50 ezer gyerekkel született kevesebb, mióta… [[Nacsa Lőrinc: Magasabb a termékenységi ráta.]] De hiába magasabb a termékenységi ráta, ha 50 ezer gyerekkel kevesebb született! Ez a szám van az egyik oldalt, a másik oldalt meg a másik szám. Minden hatodik magyar gyermek külföldön látja meg a napvilágot. Tudom, hogy már ezt is le akarják tagadni, már államtitkár asszony is letagadja. Minden tizedik szülőképes korú nő nincs Magyarországon. Sikerekről nem lehet beszélni, ön is tudja, meg én is tudom. Egyszer mondja már meg nekem álkeresztényként: mi a francos baja van az élettársi viszonnyal, ha a magyarok majdnem felének ez a jó? Mi a baja önnek ezzel?! És ha tudnak gyermeket nevelni, semmi bajuk nincsen, miért kell őket megkülönböztetni? Babaváró hitel?! Adjanak támogatást, ne hitelt! Nem hitelre kell ösztönözni a magyar családokat. A hitel az hitel. Elkövetkezhet néhány éven belül egy újabb tragédia, ami beláthatatlan következményekkel járhat ezeknek a fiatal családoknak. Adjanak támogatást, és akkor szabják meg, hogy mire költsék, ne utazásra lehessen felhasználni! Lehet azt is mondani, hogy majd az utazás alatt megszületnek vagy elkészülnek ezek a vágyott gyerekek, de könyörgöm! És még egy adatot hadd mondjak el önöknek. Tudja, hogy melyik társadalmi csoportban nőtt a legjobban a szegénység? A dolgozókéban, a dolgozói szegénység nőtt az elmúlt nyolc évben Magyarországon. Úgyhogy lehet az érveket támasztani, csak tudja, képviselő úr, engem az zavar az egészben, hogy amit az ellenzék benyújtott az elmúlt kilenc évben, önök mindenre azt mondták, hogy nem, hogy nem jó és nem támogatható. Higgye el, hogy ez a világ nem így működik! Nemcsak fehér meg fekete, hogy csak az a jó, amit a Fidesz-KDNP benyújtott. És mi ezért mondtuk ma [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] hogy tessék ezekből megszavazni akkor azt a három lényeges pontot, amit önök, úgy látszik, hogy most sem vettek komolyan, hanem azt mondták, hogy nem támogatják továbbra sem. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor. [[Zaj.]] Kérem szépen, hogy halkabban!Tisztelt Országgyűlés! A Jobbik képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön az „egyenlő munkáért egyenlő bér” elvének gyakorlati megvalósítása érdekében szükséges intézkedésekről című, H/4782. számú határozati javaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Vállalkozásfejlesztési bizottság utasította el. Elsőként megadom a szót az előterjesztőnek 5 perces időkeretben, aki ezúttal Jakab képviselő úr. Öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársak, ott a televízió előtt, mert itt a Házban nem nagyon vannak jelen. Ott, ahol én élek, ott van egy szlogen. Ez a szlogen úgy hangzik, hogy „sorsod Borsod”. Ebben a két szóban benne van nagyon sok minden. Benne van a dac, hogy mi akkor is kitartunk a keleti végeken, ha beledöglünk. Benne van a keserűség, amit azért érzünk, mert mintha az államnak mi kevesebbet érnénk, mint egy fővárosi. És persze van benne egy jó nagy adag lemondás is, hogy nekünk ez jutott: szegénység vagy elvándorlás. Az a helyzet, hogy ma nagyon sok megyének meglehetne a hasonló szlogenje, hiszen nagyon sok megyében ugyanígy a kilátástalanság az úr, ami megszüli azt a kérdést, hogy menjek vagy maradjak, dolgozzak rabszolgabérért orrvérzésig, vagy menjek Nyugatra, mert nekem is csak egy életem van.Tisztelt Képviselőtársak! Az elmúlt hónapokban már nem tudom, hogy hányszor behoztam ide, a Ház elé a leszakadó országrészekben élők bérfelzárkóztatásának a szükségességét. Minduntalan azt a választ kaptam, hogy én csak ne aggódjak, mert a legszegényebb országrészekben nőnek a legjobban a fizetések, és egyébként is, mondta az önök államtitkára, aki most nincs itt, örömteli, ha valaki Borsodban 100 ezer forintot keres, mert tíz évvel ezelőtt még ennyit sem keresett. Na, hát én az egyik borsodi 100 ezret kereső melósnak megmutattam ezt a választ. Tudják, mit mondott? Azt, hogy bejön ide, a Parlamentbe, és önökre borítja az asztalt. Az a helyzet, hogy a nép dühös mifelénk, képviselőtársak, pedig az emberek nem akarnak sokat, csak annyit, hogy vegyék őket emberszámba. Annyit akarnak, hogy ők is érjenek annyit, mint egy fővárosi. Mert ma, ha csak a béreket nézzük, akkor egy borsodi 102 ezer forinttal, egy szabolcsi meg 122 ezer forinttal ér kevesebbet, mint egy fővárosi. Önök persze el szokták mondani azt, hogy igen, csökkenteni kell az egyes országrészek közötti bérkülönbségeket, csakhogy eközben maga az állam is súlyosan és hátrányosan megkülönbözteti a leszakadó országrészekben élő dolgozókat akkor, amikor az állami cégek ugyanazért a munkáért jóval kevesebbet fizetnek, mondjuk, egy miskolci melósnak, mint egy győrinek, hivatkozva arra, hogy Miskolc amúgy is egy szegényebb vidék, ott nem kell annyit fizetni. Persze Miskolc tényleg egy szegényebb vidék, mint Győr, csak ez a melós hibája, vagy a kormány hibája? Mert önök a melóst büntetik. Ne tegyék! Az állami cégek igenis egyenlő munkáért fizessenek egyenlő bért, ezzel is megüzenve azt, hogy a magyar állam számára minden dolgozó egyformán fontos, éljen az Záhonyban, vagy éljen Sopronban. Aztán itt vannak a multik, akiknek a kedvéért önök rabszolgasorba taszítanak egy nemzetet. Önök a multikkal eddig hozzávetőlegesen 80 stratégiai szerződést kötöttek. Ezek a stratégiai szerződések nagyon sok mindent tartalmaznak arról, hogy a magyar kormány hogyan támogatja a multit. De azt nem tartalmazza egyik sem, hogy a multi hogyan emeli a béreket. Igenis, a stratégiai szerződéseket újra kell tárgyalni, rögzítve a béremelés konkrét ütemtervét. Tetszik érteni? Nem rabszolgatörvényre van szükség, nem 400 óra túlórára, hanem érdemi béremelésre van szükség. Önök az elmúlt években átlagosan 12,6 millió forint támogatást adtak a multiknak minden egyes újonnan létrehozott munkahely után. Ez azt jelenti, hogy a magyar kormány, vagyis a magyar adófizetők négy évre előre kifizették a multik helyett a dolgozók teljes bérköltségét. El tudják önök képzelni, hogy mit meg nem adna egy magyar kis- és középvállalkozás, ha ilyen támogatásban részesülne? Akkor jutna pénz fejlesztésre, modernizálásra, béremelésre. Hovatovább béremelésre már akkor is jutna pénz, ha egyszer a tolvaj politikusok azt mondanák, hogy köszönjük szépen, mostantól nem kell visszaosztani 30 meg 40 százalékot, tessék belőle bért fejleszteni. Van itt pénz, képviselőtársak, béremelésre, csak nem kellene ellopni. Hát, ne tegyék! Helyette támogassák a Jobbik határozati javaslatát a leszakadó országrészekben élők bérfelzárkóztatása érdekében. Ennyit várunk el önöktől. Higgyék el, azoknak a megyéknek, ahol az emberek nem keresik meg a magyar átlagot sem, már nincs sok hátra. Ezeknek a megyéknek, Borsodnak, Szabolcsnak, Nógrádnak, Békésnek, és még sorolhatnám, már nincs sok dobása. De ha nem szavazzák meg az itt élő emberek béremelését, akkor önöknek sincs sok dobásuk. Úgyhogy változtassanak a hozzáállásukon addig, amíg nem késő! [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő 2-2 perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szintén 2 perces időkeretben ismertetheti álláspontját. [[Jelzésre:]] Arató Gergely képviselő úr, Demokratikus Koalíció. [[22.10]]
Tisztelt Ház! Hadd kezdjem azzal, hogy fontosnak tartom felhívni a figyelmet arra, hogy pontosan mit ír elő az a határozati javaslat, amiről vitát folytatunk. Ez lényegében három dolgot tesz az asztalra, ha ezt mondhatom. Egyrészt a többségi állami tulajdonú cégek bérpolitikáját. Ez egy olyan ügy, amihez van köze az Országgyűlésnek és a kormányzatnak; a második ügy a kormánnyal stratégiai partnerséget kötött vállalatok bérpolitikája; a harmadik ügy pedig a kis- és közepes vállalkozások környezetének a megteremtése és átalakítása. Azért kezdem ilyen bonyolultan vagy ilyen hosszadalmasan, mert szeretném világossá tenni, hogy ezt a javaslatot és ennek a javaslatnak a napirendre tűzését azért tudjuk támogatni, mert nemcsak a céllal értünk egyet, tudniillik azzal, hogy csökkenjenek az országon belüli bérkülönbségek, mert az mégsem járja, hogy miközben Budapest gazdasági fejlettsége legalább lassanként közelíti az uniós átlagot, sőt talán meg is haladja azt, eközben vannak az országnak olyan térségei, amelyek a legleszakadóbb régiók közé tartoznak, és ez részben bérkérdés. Nem lehet önmagában béreszközökkel szabályozni, és biztosan nem fog tiltakozni képviselőtársam, ha azt mondom, hogy például majd a határozati javaslat vitájában érdemes lesz arról is beszélni, hogy milyen gazdaságfejlesztési eszközökkel lehet magasabb hozzáadott értékű, jobb bért biztosító munkahelyeket vinni az ország kevésbé fejlett részeibe. De az biztos, hogy azok az eszközök, amelyekre javaslatot tesz a képviselő úr, alkalmasak arra, hogy érdemi vitát folytassunk erről a kérdésről, és megnézzük, hogy állami eszközökkel hogyan lehet, egyébként a piacgazdaságot tiszteletben tartva beavatkozni. Egy rövid mondatot még hadd mondjak. Ugyanakkor egy ilyen javaslat elképzelhetetlen anélkül, hogy a férfiak és nők között lévő bérkülönbségről ne beszéljünk. Ezért mindenképpen ki fogjuk egészíteni ezt a határozati javaslatot, ha az Országgyűlés elé kerül. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Kérdezem, hogy kíván-e még valaki szólni. [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. Megkérdezem az előterjesztőt, Jakab képviselő urat, hogy kíván-e bármit mondani. [[Jakab Péter: Igen.]] Két perce van, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselőtársak! Hát, hamarosan eljön az igazság pillanata, amikor önök szavazni fognak arról, hogy támogatják-e a leszakadó országrészekben élőknek a bérfelzárkóztatását. Ki fog derülni, hogy önök a Fideszt képviselik, vagy sokkal inkább a dolgozókat. Egy biztos, ahogy azt már mondtam, hogy azoknak a megyéknek, ahol a dolgozók az országos átlagot sem keresik meg, tényleg nincs sok hátra. Ezek a megyék elnéptelenednek, elöregednek, elgettósodnak. Nem kell közgazdásznak lenni ahhoz, hogy tudjuk, ezt a folyamatot csak érdemi béremeléssel lehet megakadályozni, megfordítani, nem hitelekkel, nem keleti vendégmunkásokkal, nem plakátokkal, hanem érdemi béremeléssel. Igenis, fel kell zárkóztatni a leszakadó országrészekben élők bérét. Igenis, az államnak törekednie kell az „egyenlő munkáért egyenlő bér” elvének a gyakorlati megvalósítására, mert az mégsem járja, hogy a bérszakadék egyre nagyobb az egyes országrészek között, de, mondjuk, én azt nem tapasztalom, hogy a benzin olcsóbb lenne Miskolcon, mint Győrben, vagy a vonatjegy kevesebbe kerülne Szolnokon, mint, mondjuk, Sopronban. Persze önök el szokták azt mondani, hogy az „egyenlő munkáért egyenlő bér” elvét nem lehet átültetni a gyakorlatba, mert azt a piac dönti el. De azért a politikusoknál sikerült, ott azért sikerült ezt megvalósítani, egy nyíregyházi országgyűlési képviselő ma pont annyit keres, mint egy soproni. Én csak annyit kérek, hogy a politikus ne legyen kivétel. Annyit kérek, hogy ugyanabban az elbánásban részesüljön a postás is, meg a gyári melós is, mert ez így igazságos. Úgyhogy szedjék végre össze magukat, ne azon agyaljanak, hogy mit miért nem lehet megcsinálni, hanem azon gondolkozzunk közösen, hogy hogyan lehet a béreket érdemben emelni. Én a magam javaslatát letettem az asztalra, s arra kérem önöket, hogy ezt támogassák. Vagy ha ezt nem teszik meg, akkor jöjjenek el Borsodba meg Szabolcsba, és mondják a melósok szemébe, hogy ti nem értek annyit, mint egy fővárosi. Ne csak a gombnyomogatáshoz legyenek majd bátrak, hanem ehhez is! Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! A Jobbik képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön „Az állambiztonsági múlt nyilvánosságáról” című, T/5339. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt az Igazságügyi bizottság utasította el. Elsőként megadom a szót az előterjesztőnek 5 perces időkeretben, aki a jelen esetben Varga-Damm Andrea képviselő asszony. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Amikor gyakran mondjuk az elhazudott rendszerváltást, akkor annak egy nagyon fontos eleme a pártállami múlt feltárása, illetőleg az abban a rendszerben részt vett olyan személyek közéletből való eltávolítása, ami nálunk nem történt meg. Megtörtént viszont számtalan volt kommunista országban, éppen azért, mert érezték azt, hogy ha a közélet nem tisztul meg, és azok az emberek, akik azt a rendszert tartották fönn, az új rendszerben is gazdasági, politikai, közéleti pozíciókat kapnak, az bizony azt jelenti, hogy nem változott semmi. Nem volt olyan év az elmúlt 29 évben, hogy ne nyújtotta volna be valamely parlamenti frakció vagy valamely képviselő ennek a kezdeményezését. Hogy ez mennyiben más, mint esetleg a korábbiak, az az, hogy a lengyel lusztrációs törvény került a magyar jogi környezetbe adaptálásra, és ezt nyújtotta be Mirkóczki Ádám képviselőtársunk. A lengyel népet folyamatosan mint testvéreket üdvözöljük, és a március 15-i ünnepségünkön lassan már többen vannak, mint a magyar lakosság. De ez nem jelenti azt, hogy őket csak díszletnek kellene használni. A lengyel népet, a lengyel kormányzatot és a lengyel jogalkotást ebben a kérdésben mindenképpen mintapéldánynak kellene tekintenünk. Egy olyan koherens javaslatot tettek ők le a saját népük asztalára, amely alapján bizony senki nem nyerhet el olyan közjogi tisztséget, amelyet a lusztrációs törvényük kizár, és ez a javaslat is erről szólna. Mindig megemlékezünk arról, hogy 1991 májusában a Zétényi-Takács-féle lusztrációs törvényjavaslatot a parlament közel kétharmaddal fogadta el, majd az Alkotmánybíróság, fel nem ismerve azt, hogy a korábbi rendszert azzal tudjuk lezárni, ha elismerjük, hogy az a rendszer jogállamon kívüli rendszer volt, az Alkotmánybíróság azt mondta, hogy a jogbiztonság elvét sérti, ha visszamenőleges hatállyal jogszabályokat alkotunk. Sajnos nem ismerték fel az akkori döntéshozók, hogy ennek a törvénynek a társadalmi haszna és a valódi jogállam kiépüléséhez szolgáló haszna sokkal több annál, mintsem úgy tekintsük, mint egy átlagos jogszabályt, amely esetlegesen visszamenő hatályú. Bár hangsúlyozom, a javaslat nem az lett volna, egyszerűen rendezte volna azt, hogy mindazok a bűnök, amelyeket elkövettek, megtoroltassanak, és azokat a felelősöket ki tudjuk zárni a közéletből. Ez a javaslat azt szolgálná, hogy mindazok az emberek, akik abban a rendszerben szerepet vállaltak, fontos politikai, közéleti szerepet, ne lehessenek polgármesterek, ne lehessenek komoly közintézmények vezetői, ne lehessenek országgyűlési képviselők, ne lehessenek államtitkárok, ne lehessenek a kormányban fontos beosztásban. Szeretném felhívni képviselőtársaim figyelmét arra, hogy Lengyelországban nem Nemzeti Emlékezet Bizottsága, hanem Nemzeti Emlékezet Intézménye van, amelynek külön ügyészsége van. Ha bármely tisztviselő, akinek a megbízhatósága feltétel a tisztség betöltéséhez, úgy nyilatkozik, hogy a pártállami rendszerben nem volt olyan beosztása, amely kizárná, hogy ő ezt a közéleti tisztséget elfoglalja, azonnal elkezdődik ebben az intézményben a vizsgálat, hogy ez a nyilatkozat valós volt-e. Ez lenne a minimum egy olyan rendszer után, amelyben Magyarország 45 vagy 43 éven át volt. Ez lett volna a minimum, hogy megtegyük a jövő nemzedéke számára, hogy igenis, ne térhessenek vissza a kommunista, majd szocialista rendszer fenntartói ezekbe a fontos közjogi tisztségekbe. Persze mondhatja bárki, különösen a kormánypárti sorokban, hogy már hányszor beszéltünk róla, már hány javaslat került beterjesztésre, már hányszor megcsócsáltuk azt, hogy erre van-e igénye a társadalomnak, illetőleg van-e felelőssége a demokratikus parlament képviselőinek abban, hogy erre még nem került sor. Igenis van. Amíg leszünk, amíg élünk, ez a felelősség mindannyiunkat terhel. Rendkívüli módon csodálkozom azon, hogy a kormánypártok képviselői ezt az elmúlt kilenc évben is rendre elutasították, bár az is igaz, néha látva a soraikat, hogy nem idegen tőlük az, hogy a régi rendszer fenntartóit a közösségükben tudják. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő 2-2 perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szintén 2 perces időkeretben ismertetheti álláspontját. Elsőként megadom a szót az LMP frakcióvezetőjének, Keresztes László Lóránt képviselő úrnak. Tessék! [[22.20]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Egyetértek az előterjesztő képviselő asszonnyal, valóban súlyos mulasztás terheli a rendszerváltás óta működő kormányokat és a rendszerváltást követően felállt Országgyűléseket. Mi nem tudjuk másként értékelni ezt a mulasztást, mint a kommunizmus áldozatainak meggyalázását. A mai napig nem tudjuk, hogyan hálózták be a kommunista állambiztonság munkatársai a rendszerváltó pártokat, és ez az együttműködés vagy ez a rejtett kapcsolat milyen módon határozza meg a mai napig a közéletet. Ez egy nagyon súlyos mulasztás, rendkívül fontos szimbolikus ügyről van szó, de hozzáteszem, nemcsak szimbolikus ez az ügy, rendkívül fontos, és nagymértékben meghatározza a mai társadalmi és politikai viszonyokat. Az LMP elköteleződését nem igazán kell bizonygatni a kérdésben. 2011 óta 19 alkalommal nyújtottuk be a javaslatot, és köszönjük ezúton is a Jobbik képviselőinek, hogy minden alkalommal támogatta szavazatával a Jobbik, hogy tárgysorozatba kerüljön a javaslat. Nagyon köszönjük ezt az új javaslatot a Jobbik részéről, a Jobbik sem először nyújtott be ilyen javaslatot, és az LMP is ezt mindig támogatta. Viszont azt el kell mondani, hogy a kormánypárti képviselők annak ellenére, hogy ők maguk tettek 2011-ben egy vállalást, pontosabban 2010-ben egy vállalást, hogy másfél éven belül egy saját javaslattal állnak elő, ezt elmulasztották. Majd attól kezdve az összes alkalommal anélkül utasították el a tárgysorozatba vételét az LMP javaslatának, hogy maguk tettek volna le alternatív javaslatot. Gyalázatos hozzáállás. Viszont egyvalamiről szeretnék megemlékezni. A legutóbbi alkalommal, amikor 19-edszer nyújtottuk be az állambiztonsági múlt feltárásáról szóló törvényjavaslatot, akkor akadt három bátor fideszes képviselő, aki igennel szavazott a tárgysorozatba vételre. Ezt szeretném nekik név szerint is megköszönni, Novák Katalinnak, Bencsik Jánosnak, dr. Szűcs Lajosnak, és még azt is megjegyezném, hogy dr. Turi-Kovács Béla is tartózkodott. Azt hiszem, ismerve a Fideszen belüli politikai működést, mindenképpen dicséretet érdemel ez a 3+1 fideszes képviselő, hogy szembement az önök gyalázatos diktátumával, és szavazatával támogatta, hogy napirendre kerüljön ez a javaslat. Teljesen világos lett mindannyiunk számára, hogy egy diktatúra titkaira nem lehet demokráciát építeni, ezért köszönjük a javaslatot, és természetesen az LMP-frakció a holnapi napon támogatni fogja szavazatával, hogy tárgysorozatba kerüljön. Köszönöm. [[Szórványos taps az ellenzéki padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Szilágyi György képviselő úr, Jobbik!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Van-e tartozása a Fidesz-KDNP-nek ebben az ügyben? Ez a nagy kérdés, és az az érdekes, hogy az elmúlt időszakban az LMP és a Jobbik harcol azért, hogy végre tárjuk fel a kommunista múltat, végre számoljunk el, és adjuk meg az igazságot azoknak az áldozatoknak, akik elszenvedői voltak ennek az egész rendszernek. A Fidesz-KDNP mindenféle ígérete ellenére pedig az úgynevezett rendszerváltás óta óriási adóssága Magyarországnak, hogy nem nézett szembe kommunista múltjával, nem adott legalább igazságot így az áldozatoknak, és azok az emberek, akik kiszolgálták a pártállami rendszert, nyugodtan élhetik a világukat a mai napig is, a XXI. században is.Azt mondta képviselőtársam, Varga-Damm Andrea, hogy van-e igény a társadalomban arra, hogy ez az igazság kiderüljön, van-e igény a társadalomban arra, hogy megismerhessék azokat az embereket, akik ebben a pártállami rendszerben közreműködtek mások elnyomásában. Van igény, igen. Egy helyen nincs igény erre. Úgy hívják, hogy Fidesz-KDNP. Önökben nincs igény. Hiszen ezért szavazták le sorban és folyamatosan azokat a javaslatokat, amik a lusztrációra vonatkoztak, amik arra vonatkoztak, hogy megismerjük a III/III-as aktákat, legyenek nyilvánosak, amikor arról beszélünk, hogy az állambiztonsági múltat föl kellene tárni, és meg kellene végre nevezni a bűnösöket, és nem kellene hagyni, hogy nyugodtan éljék az életüket úgy, hogy mások pedig belenyomorodtak abba a munkásságba, amit ezek az emberek követtek el. Azért nem akarják önök támogatni ezeket a javaslatokat, mert ha elkezdődne egy ilyen feltárás, akkor az önök soraiban lenne a legtöbb ilyen érintett. Azért nem akarják ezeket támogatni, mert még akár a miniszterelnök úrhoz köthető emberek is súlyos problémába kerülnének, és úgy gondolják, önök mindent megtesznek azért, hogy megvédjék ezeket az embereket, és azért is, mert majd jó szolgálatot tehetnek önöknek, hogy az egypártrendszert újra ki tudják építeni ebben az országban. Szégyelljék magukat! [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Tordai Bence képviselő úr, Párbeszéd!
Köszönöm a szót. A Párbeszéd támogatja ezt az előterjesztést, és támogatja azt a célt, amit ez a javaslat szolgál. Korábban mi is, mai párbeszédesek több ilyen törvényjavaslat előterjesztői voltunk. Amikor láttuk ezeket az ismételt kudarcokat, akkor fel kellett tenni a kérdést, hogy vajon a Fidesz-KDNP miért nem érdekelt abban, hogy az antikommunista retorikájával szembemenve ezeket az ügyeket végre megnyugtatóan rendezhessük. És hát végig kellett gondolni, hogy ki az, aki meghatározza ezeket a döntéseket a Fideszben. Orbán Viktorról beszélünk, aki ’89-ben még nagy hangon követelte a szovjet csapatok kivonásáról szóló tárgyalások azonnali megkezdését, amikor már eldöntött tény volt, hogy a szovjet csapatokat ki fogják vonni Magyarországról. Ahogy az is eldöntött tény volt, hogy mielőtt a szovjet csapatok kivonulnak, előtte még a magyar állambiztonság teljes levéltárát, teljes iratanyagát, minden dokumentumát lefénymásolják, lemásolják, digitalizálják, és elviszik magukkal Moszkvába. És amikor aztán elkezdtünk gondolkodni, hogy a 2010-es években még harcos antikommunista és oroszellenes retorikát használó Orbán Viktor vajon miért juhászkodott meg annyira Putyinnal szemben, vajon miért hirdette meg a keleti nyitás politikáját, akkor nem tudtunk másra jutni, mint hogy valószínűleg ezek az akkor beszerzett dokumentumok még most is ott vannak Moszkvában, még most is ott vannak az egykori KGB-vezér, Vlagyimir Putyin valamelyik széfjében. És ha ezekben a dokumentumokban, mondjuk, az volt, hogy a Fidesz-elnök a katonatársairól jelentett, akkor ez legalábbis problémákat okozhat a mai kormánypártoknak. Úgy tűnik, hogy ez az egyetlen észszerű magyarázata, hogy miért csicskult be Putyinnak, és miért nem hajlandó végrehajtani a lusztrációt Magyarországon. Köszönöm.
Megkérdezem, hogy kíván-e még valaki szólni. [[Tordai Bence és Nacsa Lőrinc hangosan beszélget egymással.]] Megállapítom, hogy nem. Így aztán a döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor. [[Jelzésre:]] Tisztelt Országgyűlés! Bocsánat, éppen most zártuk le ezt a napirendi pontot, épp az előbb olvastam fel közös anyanyelvünkön.Tisztelt Országgyűlés! A Jobbik képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön „A munkavállalókra vonatkozó magyar kvótáról” című, T/5133. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Vállalkozásfejlesztési bizottság utasította el. Elsőként megadom a szót az előterjesztőnek, jelen esetben Stummer János képviselő úrnak, a Jobbik képviselőjének. Öt perc áll rendelkezésére maximum. Parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Ház! Tisztelt Hölgyeim és Uraim! 2030. Ez hát a céldátum, amit a fideszes és KDNP-s képviselők elé Orbán Viktor miniszterelnök még a ciklus elején kitűzött. Ide tűzte le az útjelző karókat. Önöknek nagyjából 10 évük van tehát arra, hogy Magyarországot Európa élvonalába röpítsék. Nagyjából 10 évük van arra az embert próbáló feladatra, hogy ebből az országból egész Európa top 5 országának egyikét varázsolják, ahol a legjobb élni, lakni és dolgozni.Az önök miniszterelnöke nem kis feladatra vállalkozott. Ha ez sikerül, akkor önök történelmet fognak írni. Ha ez sikerül, akkor az önök nevei a magyar történelem könyvének legszebb lapjaira fognak kerülni. Ha ez sikerül, akkor önök politikusokból államférfiakká fognak minősülni. Nem kis munka tornyosul önök előtt. És ennek a munkának csak a kisebbik része az, hogy ahhoz, hogy ez sikerüljön önöknek, még legalább két soron következő országgyűlési választást meg kell nyerniük, 2022-ben és 2026-ban. A munka nagyobbik része mégiscsak az lesz, hogy az év minden napján és a nap minden percében önök államférfiakként viselkedjenek. Ez lesz önök előtt a legnagyobb próbatétel. Egy próbatétel lesz. Mert egy államférfi soha nem azt nézi, hogy egy törvény vagy egy javaslat honnan érkezik, melyik oldalról jön, hanem csak és kizárólag azt mérlegeli, hogy az az adott javaslat az ország és a nemzet érdekét, javát szolgálja-e. Ha igen, akkor megszavazzák, ha nem, akkor elutasítják. Egyszerűen hangzik persze, de tudom, hogy a gyakorlatban ez mennyire nehéz. Nehéz kilépni a pártok fogságából, nehéz kijönni ezekből a lövészárkokból, és minden más egyéb megfontolást sutba dobva és félretéve egyszerűen csak bólintani a nemzet javára. Nehéz, persze. De hát a magyar történelemben ezért van olyan sok politikus és annyira kevés államférfi. [[22.30]] Én egyszerű kérdéseket teszek fel önöknek, tisztelt jelen lévő képviselőtársaim. Közös nemzeti érdek-e az, hogy Magyarországon magyar emberek éljenek? Ugye, hogy igen?! Közös nemzeti érdek-e az, hogy a Magyarországon élő magyar emberek tisztes körülmények között lakjanak, és európai mércével mérve is versenyképes bérért dolgozzanak? Ugye, hogy igen?! Én arra kérem most önöket, hogy védjük meg a magyar munkavállalókat, és védjük meg a magyar családokat. Arra kérem önöket, hogy ezzel a törvényjavaslattal szorítsuk végre rá a Magyarországon működő vállalatokat arra, hogy a munkaerőhiány okozta problémákat ne a Keletről behozott olcsó vendégmunkásokkal, hanem a magyaroknak fizetett, európai mércével mérve is tisztességes bérrel oldjuk meg végre. Én arra kérem önöket, hogy legyenek végre államférfiak, és hiába mi hozzuk a Ház elé a magyarkvóta-törvényt, szavazzák meg. Szavazzák meg azt, hogy minden tíz embernél többet foglalkoztató magyarországi munkáltató kötelezve legyen végre arra, hogy tíz munkavállalójából legalább kilenc rendelkezzen európai uniós állampolgársággal, és azok a külföldiek, akik ezeknél a cégeknél dolgoznak, legalább alapszinten legyenek magyarul megtanítva. Hallgassanak, kérem, arra a bizonyos ha létezik hazaszerető énjükre! Én biztos vagyok abban, hogy önöknek is azt súgja ez az énjük, hogy Magyarországnak nem keleti vendégmunkásokra, hanem tisztességesen megfizetett magyar dolgozókra és nyugati bérekre lenne szüksége végre. Hallgassanak erre a hazaszerető énre, biztosan azt mondja majd ez önöknek, hogy a munkaerőhiányt béremeléssel hazacsábított magyarokkal kell megoldani. Ne tagadják le az óriásplakátok álvalóságában, hogy a Magyarország területén gazdasági tevékenységet folytató vállalatok bizonyos része immár tömegesen telepít be Magyarországra gazdasági bevándorlókat. Ne tagadják le a valóságot, hogy ezek a gazdasági bevándorlók már itt vannak közöttünk, hogy ők azok, akik a magasabb fizetés és jobb megélhetés reményében külföldre menekült magyar családoknak a helyén dolgoznak. Ne tagadják le a valóságot! Álljanak az ügyünk mellé, hogy azok a gazdasági bevándorlók, akik Magyarországra jönnek, ne vehessék el a magyarok munkáját. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő kettő-kettő perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szintén kettőperces időkeretben ismertetheti álláspontját. A Jobbik frakciójából Z. Kárpát Dániel képviselő úr, parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Párhuzamosnak tűnő valóságok vitája az, ami közöttünk és a kormányzó pártok között zajlik, hiszen mi létező, reális folyamatokat látunk, érzékelünk, például azt, hogy az ukrán vendégmunkásnak importált idegen munkaerő sokszor magasabb fizetést visz haza, mint amennyi adott esetben azért a munkáért tisztességes körülmények között járhatna. De azt is látjuk, hogy más régióban pedig leszorító hatást gyakorol ugyanez a fizetés, tehát máshol olcsóbban vállalják el rendszerszinten azt a munkát, amit egyébként magyar munkaerő is elvállalhatna, ha tisztességes kollégiumi rendszer, tisztességes szakképzés mellett ezeket az inaktív magyar fiatalokat valamilyen úton-módon a munkaerőpiacra legalább próbálná vezetni Magyarország kormányzata.Az is látható, hogy nemcsak az ukrán munkaerő felé nyitott a kormányzat, és szállt be abba a regionális versenybe, amely a saját erőforrásaink mozgásba lendítése helyett inkább az idegennek a behozatalára, tehát egyfajta importra szorítkozik, hanem azt látjuk, hogy az utóbbi időben már Tádzsikisztán felé is nyitott Magyarország kormánya. Nem túlzás tehát kijelenteni, hogy az a lakosságcsere, amelyet évtizedes távlatban sokan vizionáltak, valósággá látszik válni, és a helyzet az, hogy bizony, miközben a magyar munkaerő százezrével távozik Nyugatra, most már nagyjából háromszor annyian távoztak az utóbbi tíz évben, mint 1956 csodálatos forradalmunk leverése után, addig elmondható az, hogy munkaerőimport tekintetében tízezrek jönnek be minden évben, nem számolva ide egyébként a letelepedési kötvényes korrupt üzletembereket és azok családtagjait, hiszen ott egy törpe minoritás jelenik meg a magyar mezőgazdaságban példának okáért vagy olyan termelőágazatokban, amelyek a nemzetstratégiai érdekeket szolgálják, de az egészen biztos, hogy egy lakosságcsere zajlik a kormányzat által. Mi ennek szeretnénk gátat szabni. A módszertan tekintetében lehet vitatkozni, de az biztos, hogy ez a javaslat vitára érdemes. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Megkérdezem, hogy kíván-e még valaki szólni. [[Nincs jelzés.]] Megállapítom, hogy nem. A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! A Jobbik képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön a „Magyarország területén tartózkodásra jogosító okmánnyal rendelkező nem magyar állampolgárok nemzetbiztonsági átvilágításának elrendeléséről” című, H/5043. számú határozati javaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Nemzetbiztonsági bizottság utasította el. Elsőként megadom a szót az előterjesztőnek, jelen esetben Szilágyi György képviselő úrnak, öt perc áll rendelkezésére. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Azzal volt tele az ország, hogy ide egyetlenegy menekültet nem engednek önök be, mivel önök megvédik Magyarországot az illegális migrációtól, megvédik a munkahelyeket, és még sorolhatnánk azokat a sok-sok tíz- és százmilliárdba került reklámkampányokat, amiket önök folytattak, és amivel becsapták a magyar lakosságot.Utána azzal kellett szembesülni a KSH adatai alapján, hogy 86 ezer olyan ember van ebben az országban, aki ilyen-olyan úton-módon, de mégiscsak letelepedhetett és itt élhet közöttünk, ezek között több mint 22 ezer letelepedési kötvénnyel érkezett ember található, amiről folyamatosan mondta a Jobbik, és mondta az ellenzék is, hogy ezek az emberek nem megfelelő nemzetbiztonsági átvilágosításon estek át, tehát Magyarország számára erős kockázatot jelenthetnek, hiszen egy-egy ilyen letelepedési kötvénynél pár hét volt az átvilágítási időszak, de tudunk olyanról, ahol négy nap alatt vizsgálták meg, hogy az illető, aki letelepedési kötvényt vásárol, nemzetbiztonsági kockázatot jelent-e Magyarországra nézve. Tehát nyugodtan kijelenthetjük, hogy önöknek Magyarország biztonsága helyett sokkal fontosabb volt az a pénz, amit Rogán Antal és a haverjai húzhattak ezen a bizniszen. Önök folyamatosan azt mondták, hogy ez nem igaz, nagyon komoly nemzetbiztonsági átvilágításon esnek át ezek az emberek, és eljutottunk odáig, hogy egy bizonyos 27 éves ember, F. Hasszán leszállt a Liszt Ferenc repülőtéren, és elkövette azt a hibát, hogy nem önöktől vett letelepedési kötvénnyel érkezett, hanem hamis papírokkal. Hamis papírokkal érkezett, ezt önök észrevették, letartóztatták, és innen jön az érdekesség. F. Hasszán őrizetbe került, sőt bírósági eljárás folyt ellene, megkapta a büntetését, és jól figyeljenek a dátumra, három hónap után, tehát három hónapi vizsgálat után kiderítették, hogy F. Hasszán egy ISIS-harcos, aki húsz ember kivégzésében vett részt tevékenyen. Három hónapba telt az a nemzetbiztonsági átvilágítás, ami eredményre vezetett, hiszen 2,5 hónappal a letartóztatása után még nem tudták, hogy ISIS-harcos, 3 hónap után igen. Ő a példa arra, hogy négy hét alatt vagy négy nap alatt vajon át lehet-e vizsgálni embereket. Hány ilyen ISIS-harcos érkezhetett Magyarországra? Hány ilyen ember élhet közöttünk? Hiszen ha csak azt vesszük, hogy, mondjuk, a húszezerből csak pár százalék jutott át, és pár százalék ilyen harcos van, akkor is már sokkal több olyan emberről beszélünk, aki nemzetbiztonsági kockázatot jelenthet. Én úgy gondolom, hogy ha normális átvilágítás lett volna… így is derültek ki egyébként olyan esetek, amik szerintem elfogadhatatlanok, hiszen Magyarországon kapott letelepedést a szír diktátor pénzembere, aki egyébként az USA szankciós listáján is szerepelt, az orosz kémfőnök családja, egy orosz maffiózó, akit Finnországban köröztek. Ezek az emberek mind-mind kaphattak önöktől letelepedést ebben az országban. Persze, nem kell azon csodálkozni egyébként, hogy az átvilágítás így megy, hiszen ebben az országban mindenkit át kell világítani, aki beül, mondjuk, akár csak a Honvédelmi bizottságba képviselőként vagy akár a Nemzetbiztonsági bizottságba képviselőként; egy embert nem kell átvilágítani, természetesen, aki negyedik ciklusát tölti jelen pillanatban miniszterelnökként, őneki nem kell nemzetbiztonsági átvilágításon átesnie, hátha kiderülne olyan dolog, ami problémát jelentene. Nem is kell csodálkozni, hogy ha ilyen miniszterelnök van, akkor vajon mennyire veszik komolyan ezeket a nemzetbiztonsági átvilágításokat. Több mint húszezer emberből önök szerint hány volt az, aki fennakadt ezen a rostán? Húsz. Húsz ember volt, aki nem kapta meg a letelepedési kötvények által azt, hogy Magyarországon élhessen. Ez súlyos nemzetbiztonsági kockázat. Itt élhetnek közöttünk terroristák, itt élhetnek közöttünk olyan emberek, akik biztonsági kockázatot jelentenek a magyar emberekre úgy, hogy önök súlyos tíz-, százmilliárdokat költöttek arra, hogy meggyőzzék a magyar lakosságot, hogy Magyarországot megvédik. [[22.40]] Önök becsapták a magyar embereket. Amikor becsapták a magyar embereket, annak köszönhetően kormányozhatnak ebben az országban ilyen hosszú ideig, mert az emberek azt hitték, hogy megvédik őket. Nem védték meg őket, kiárulták ezt az országot. Éppen ezért fogadják el ezt a javaslatot, amit benyújtottunk, hogy az összes olyan embert, azt a nyolcvanvalahány-ezer embert újra át kelljen világítani normálisan, és kiszűrni azokat az embereket, akik potenciális veszélyt jelentenek Magyarországon a magyar emberekre. Ez lenne a kötelességük. Kérem, hogy fogadják el ezt a javaslatot, amit most benyújtottunk [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és világítsuk át újra az összes embert, akit önök beengedtek ebbe az országba. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő két-két perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szintén kétperces időkeretben ismertetheti álláspontját. [[Jelzésre:]] Varga-Damm Andrea képviselő asszony, Jobbik, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Azért is különösen fontos, hogy ezekkel a kérdésekkel foglalkozzunk, és bizony ez a javaslat az Alkotmányvédelmi Hivatalnak feladatot ad, mert azért a magyar emberek végignézték, ahogy tízezrével föltereli a kormányzat valamely közigazgatási szerve a menekülteket a Keleti pályaudvarhoz, hogy jól riogassák a magyar társadalmat vele, majd érdekes módon az idáig vezető utat is jól tudták, és nagyon jól tudta a Bécsbe vezető utat is az a rengeteg bevándorló, és ezzel tulajdonképpen a fél országon átmenve hosszú időkre a társadalmat iszonyatos félelembe és fenyegetettségbe taszította a kormányzat. Ez elemi kötelessége a kormányzatnak, hogy az Alkotmányvédelmi Hivatal köteles legyen újra megvizsgálni azoknak a személyeknek a biztonsági kockázatait, akik akár letelepedés, akár oltalom útján Magyarországon letelepedési engedélyt kaptak. Azt nem szabad elfelejteni, hogy ezek az emberek Magyarországon nem azért kérték ezeket a lehetőségeket, mert Magyarországon akarnak élni, hanem ezzel a lehetőséggel az Európai Unióba léptek be. Rettegek attól, hogy egyszer például olyan bűncselekményt követnek el azok az emberek, akiket mi fogadtunk be, és általunk szabadon mozoghatnak a határokon át egész Európában, hogy nehogy olyan iszonyatos tragédiákat okozzanak, amelyek örök időkre hazánkon tartják ennek a bélyegét; rettegek attól, hogy egyszer csak elkezdi az Európai Bizottság azt vizsgálni, hogy Magyarország ezekkel az intézkedésekkel mennyi veszélyes terroristát eresztett rá Európára. Meggyőződésem, hogy a letelepedési kötvényesek nagy része nem is tartózkodik hazánkban, így nem lesz könnyű őket megtalálni, de azt gondolom, hogy ez a javaslat legalább arra mindenképpen szolgálna, hogy végre ezzel el kell kezdeni foglalkozni. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Megkérdezem, kíván-e még valaki szólni. [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. Az előterjesztőt megkérdezem, hogy kíván-e reflektálni. [[Jelzésre:]] Parancsoljon!
Tisztelt Képviselőtársaim! Fölmerül a kérdés, hogy vajon a szolgálatok-e a hibásak abban, hogy ilyen emberek közöttünk lehetnek, és ki kell jelenteni, hogy nem, tehát nem a szolgálatok tehetnek arról, hogy a kormány olyan nyomást gyakorolt rájuk, hogy minél gyorsabban adják ki ezeket az engedélyeket, hogy minél több pénzt és minél gyorsabban lehessen berakni a haverok zsebébe. Hiszen erről szólt az egész történet: minél több letelepedési kötvényt értékesíteni és az abból befolyó pénzt elrakni a barátok, a haverok és offshore cégeken keresztül a zsebekbe, és adják ki ezeket az engedélyeket, nem számít az, hogy ezek az emberek vajon mire készülhetnek itt Magyarországon. Voltak kirívó példák, hiszen gondoljanak arra, hogy ekkora tömeget nem is lehet normálisan átvizsgálni, ezért fordulhatott elő, hogy például az a 18 éves afgán úriember meg tudott erőszakolni egy hölgyet Magyarországon egy gyorsétteremben; így fordulhatott elő az, hogy a 130 halálos áldozatot követelő párizsi támadás után Salah Abdeslam Magyarországon tartózkodhatott, és az is kiderült, hogy már előtte is kétszer járt Budapesten. Ezek nagyon súlyos problémák, és mi azt szeretnénk kérni, és azt is kérjük, hogy az Alkotmányvédelmi Hivatalnak legyen ideje arra, hogy ezeket az embereket át tudja vizsgálni. Úgy gondoljuk, hogy év végéig ezt bőven meg lehetne tenni, legalábbis el lehetne kezdeni. Tehát kérem önöket, hogy azt a lehetőséget adják meg a fideszes képviselők, hogy ezen rendelkezés alapján az Alkotmányvédelmi Hivatal elkezdje újra átvizsgálni ezeket az embereket, legyen kellő ideje arra, hogy alaposan meg tudja nézni, hogy kinek milyen múltja lehet, ki mit követhetett el, és azokat pedig, akik valóban kockázatot jelentenek hazánkra és a magyar emberekre, azokkal szemben pedig a megfelelő eljárásokat le tudják folytatni. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Tehát ezért kérem, hogy támogassák ezt a javaslatunkat. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! A Párbeszéd képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön „A gyermekvállalás támogatásáról” című, H/4992. számú határozati javaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Népjóléti bizottság utasította el. Az előterjesztő nincsen jelen, így most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő két-két perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szintén kétperces időkeretben ismertetheti álláspontját. Elsőként Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselőcsoportjából, parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Hosszas vitákat folytattunk arról, hogy mi hiányzik a kormány demográfiai programjából, annak érdekében, hogy ez ne fékezett habzású legyen, hanem valódi hatást kiváltani képes, és nyilvánvaló módon egy demográfiai tél, demográfiai katasztrófahelyzet közepén minden olyan javaslat vitára érdemes, amely ezt a helyzetet pozitív irányba próbálja elmozdítani, a problémákat, bajokat megpróbálja oldani. Így mi korábbi ígéretünkhöz hűen pártállástól függetlenül minden egyes olyan javaslat vitáját támogatni fogjuk, amely arról szól, hogy Magyarországon a katasztrofális népesedési folyamatok pozitív irányba indulhassanak. Hogy a közhangulat mennyire nem javult az utóbbi egy évben, azt sajnálatosan az is jelzi, hogy az élveszületések száma megint csökkent. Itt egy 5,5 százalékos csökkenés mutatható ki sajnos az egy évvel ezelőtti azonos időszakhoz képest, ha két hónap eredményeit vetjük össze, és az is elmondható, hogy az a termékenységi arányszám, amely dicséretes növekedésnek indult, tehát az egy egész huszonvalamennyiről elmozdult 1,5 fölé, most megint megtorpant, és visszamozdult 1,44-re. Ez azt mutatja, hogy meg kell vizsgálni alaposan az adatokat, de hogyha 1,47 lenne vagy akár 1,52, akkor sem érjük el távolról sem, mondjuk, a balti államok egy részének 1,7 körüli mutatóját, hogy magasabbakról ne is beszéljek. Az a visszapótlódás következett be tehát, amely a volt szocialista országok mindegyikében már 2010 előtt bekövetkezett, Magyarországon azonban a Bokros-csomag és egyéb gazdasági terrorcselekmények miatt ez a fejlődő pálya csak később állhatott be. De sajnálatos módon megtorpant ez a fejlődés, ezért mindent meg kell tennünk, pártok felett álló módon, nemzeti minimumokkal, hogy Magyarországon a demográfiai tél megszűnhessen, és elindulhassunk végre előre, hiszen ha minden klappol, minden sikerül a közös nemzeti minimumokkal, akkor is 30-40 éves program az, hogy megállítsuk a népességfogyást, ha egyelőre példa nélkül [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] de ezt a sikeres utat végig tudjuk és akarjuk járni. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Hohn Krisztina képviselő asszony, LMP!
Köszönöm szépen a szót. Lehet, hogy sokan azt gondolják, hogy na, már megint egy ellenzéki uncsi javaslat, de nem uncsi. Azt is megmondom, hogy miért. Mert akármilyen furcsa, minket azért küldtek ide, hogy ezeket az uncsi javaslatokat újra és újra benyújtsuk, tízszer, százszor, ezerszer, húszezerszer, ahonnan jöttünk, amelyik területekről jöttünk, azoknak a társadalmi csoportoknak a véleményét, kérését, óhaját, rossz sorsáról való javítási szándékunkat kifejező javaslatokat hozzunk ide, azért, mert ez a dolgunk, és jogunk van felkérni. Hogy hogy jövünk mi ahhoz, nem értem, hogy a bizottság elutasítja, mi pedig idehozzuk ezt a javaslatot? Tényleg, ezért szégyellnem kéne magam, de nem teszem, merthogy akik engem ideküldtek, akár listáról tudom, az LMP-frakció nem nagy, most majd ezt megkapjuk , de akkor is itt vagyok, ugyanúgy, mint mások. Jogomban áll beterjeszteni, hozzászólni, felkérni, és ezt is fogjuk tenni. És nem azért, hogy politikai tőkét kovácsoljunk magunknak, hiszen 11 órakor vajon ki nézi még a televíziót, ki foglalkozik a közvetítésekkel? Senki. De megmondom önnek, hogy miért. Azért, mert azt szeretném, ha egyszer sajnos csak ön van itt, nem tudok máshoz szólni, mert mást az önök pártjából vagy a másik kormánypártból nem látok, ezért elmondom, azért, hogy hátha egyszer valamelyikük úgy érzi majd, miután esténként azzal foglalkozik, hogy megnézi az esti felvételeket, tanulmányozza a jegyzőkönyveket, hogy mit mondunk, és elolvassa, akkor majd arra fog gondolni, hogy igen, eljött az az idő, hogy majd én, fideszes vagy KDNP-s képviselő ezt beadom, vagy ennek egy változatát saját nevemen. [[22.50]] Engem nem fog érdekelni, hogy Hohn Kriszta neve nem lesz ott, és le merném fogadni, hogy rengeteg ellenzéki képviselőtársam lesz, akit ez nem fog érdekelni, hanem az lesz a lényeg, hogy annak az adott társadalmi csoportnak javítsunk a helyzetén. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tordai Bence képviselő úr, Párbeszéd!
Köszönöm. Kvázi előterjesztőként, a Párbeszéd-frakció tagjaként szeretném azért röviden összefoglalni, ha már így látatlanban is megkaptuk az ellenzéki frakciók támogatását, hogy miről szól a Párbeszéd javaslata. Mi azt gondoljuk, hogy ha a gyerekvállalást akarjuk támogatni, akkor a létbiztonság és a kiszámítható jövő útja vezet ebbe az irányba. Ezért szeretnénk elsősorban is jövedelembiztonságot teremteni a gyermekvállaló családoknak, megduplázni a családi pótlékot, megduplázni a gyest és ezzel egyébként megtenni az első lépéseket abba az irányba, amit az alapjövedelem bevezetése jelent. Hiszen a dupla családi pótlék nagyjából ott van, ahol a 30 ezer forintos, gyerekek után járó alapjövedelem, juttatás járna, a megduplázott gyes ott járna, ahol a 60 ezer forintos, felnőtteknek szóló alapjövedelem lenne. Tegyük mellé, hogy egy 150 ezres nettó minimálbér is ennek a csomagnak a része. De természetesen a lakhatás biztonságára ugyanúgy szükség van, erre sok csomagot benyújtottunk már, és ebben teljes egyetértés van az ellenzéki pártok között. Sajnos a Fidesznek ez továbbra sem tűnik fontosnak. Talán egy kis különbség, hogy mi kiemelt figyelmet fordítunk a nők és férfiak egyenlőségére, legyen ez a bérezésben vagy az előmenetelben tetten érhető, ugyanígy elsősorban a női munkavállalók esetében a munka és a magánélet összeegyeztethetőségének a lehetőségére, amelyben jelzem egyébként, a Magyar Országgyűlés sem jár elöl, ezért sem tud Szabó Timea frakcióvezető asszony kisgyermekes anyaként most itt lenni. Úgyhogy ezek azok az irányok, amelyekben, azt hiszem, hogy egyetértés van nemcsak az ellenzéki pártok, hanem általában a magyar emberek között, hogy mindenkinek, aki gyermeket vállal, jár a támogatás, nemcsak a szerencsés keveseknek, nemcsak a gazdagoknak, akiket a Fidesz gyermekvállaláson dolgozni látni szeretne, hanem mindenkinek, mert nekünk mindenki számít. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Nacsa Lőrinc képviselő úr, KDNP!
Köszönöm szépen, elnök úr. Én csodálkozom, hogy Z. Kárpát Dániel azt mondta, hogy ezt a javaslatot támogathatónak tartja valamennyire, vagy vitára alkalmasnak. Sok ellenzéki javaslat; értem én, hogy a nagy összeborulásban sok ellenzéki javaslatot támogatnak, és nyilván van, amit teljes szívből, de azért amikor legutoljára olvastam, akkor a Jobbik még az alapjövedelem-program ellen volt, ez pedig az alapjövedelem-program része. [[Z. Kárpát Dániel: Most sem fogom támogatni az alapjövedelmet, de miért ne vitatkoznánk?]] Az alapjövedelem az, amit a világon kevés helyen megpróbáltak bevezetni, és mindenhol megbukott. [[Tordai Bence: Tévedsz! Z. Kárpát Dániel: Testvérem, ezt hívják demokráciának, tudom, hogy neked idegen fogalom. Az elnök csenget.]]
Nagy öröm számomra, hogy 10 óra 53 perckor ilyen heves lelkesedéssel beszélnek bele Nacsa képviselő úr két percébe, de ez az ő két perce, úgyhogy most legyenek szívesek!
Köszönöm szépen, elnök úr. A világon kevés helyen megpróbálták már bevezetni, mindenhol megbukott az alapjövedelem, ezt pontosan tudják önök is, csak megpróbálják mindig eltagadni, és Szabó Timea is a bizottságban valótlanságokat állít. Illetve a határozati javaslatban az a komoly jogi szöveg is szerepel, hogy minden gyermek után legalább havi 30 ezer forint gyermekenként. Ha elfogadásra kerülne ez a határozati javaslat, akkor másnap kopognának, hogy ő 30 ezret, ő 300 millió forintot, ő meg 3 milliárd forintot szeretne kapni, mert az van benne, hogy legalább, tehát fölülről nyitott. [[Tordai Bence: Indexálás!]] Ezzel egy csomagban nyújtotta be a Párbeszéd az a frakció, amelyik részt sem vett a családvédelmi törvény vitájában, majd nem szavazta azt meg , és az is szerepel benne, hogy a családmodellek hátrányos megkülönböztetését kívánja kizárni. Tehát az Alaptörvénynek ellentmondó jogi szabályozást szeretne bevezetni, és ami a legfontosabb, kivenné, és Z. Kárpát Dániel képviselőtársamnak ajánlom a figyelmébe, Szabó Timea kivenné azt a szöveget a törvényből, hogy e törvényben foglalt célok és a gyermekek védelme érdekében a médiaszolgáltatók kötelesek szolgáltatásaikat a házasság intézményének, valamint a család és a gyermeknevelés értékeinek tiszteletben tartásával nyújtani. [[Z. Kárpát Dániel: Én vitatkozni akarok, te pedig nem!]] Ezt ők ki akarják törölni. Ez a PC liberális genderideológia által megfojtott Párbeszéd-frakció, aki az anya és az apa kifejezést is szülőre szeretné cserélni. Gratulálok, hogy önök ezt támogatni tudják, mi ezt nem tudjuk. Köszönjük szépen.
Na, akkor nagyon szépen köszönöm a hozzászólásokat. Tájékoztatom önöket, hogy a döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Az LMP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön a közművezeték-adó vízügyi ágazatban történő kivezetése érdekében a közművezetékek adójáról szóló 2012. évi CLXVIII. törvény módosításáról című, T/5298. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Gazdasági bizottság utasította el. Elsőként megadom a szót az előterjesztőnek, jelen esetben Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, az LMP frakcióvezetőjének. Parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Egy rendkívül fontos javaslatról és rendkívül fontos problémakörről kell itt beszélnünk, a mai nap utolsó napirendi pontjaként. Itt e kései órán köszöntöm a jelen lévő két kormánypárti képviselőt, és bízom benne, hogy ehhez a napirendi ponthoz is lesz kormánypárti felszólalás, mert rendkívül tanulságos lenne. Előrebocsátom, hogy itt nem pártpolitikát és nem ellenzéki kritikákat fogok megfogalmazni, hanem a vízügyi szakmának a jajkiáltását szeretném tolmácsolni ezúton is. Ki kell mondanunk azt, hogy a teljes vízügyi ágazat gyakorlatilag az összeomlás szélére került, válságban van az ágazat, és tulajdonképpen az összeomlás szélére került a legfontosabb közszolgáltatás Magyarországon, és azt el kell ismerni, hogy ez egy kormányzati ciklusokon átívelő probléma. Ugyanakkor azt mindenképpen ki kell jelenteni, hogy a 2010 óta regnáló Fidesz-kormánynak voltak olyan intézkedései, amik súlyosbították az ágazat helyzetét. Sőt, ki kell emelni az ágazati különadót, tehát a közműadónak a problémáját, hogy ennek az ágazatból történő kivezetéséről szól a törvényjavaslatuk. Azt tudni kell, és gondolom, képviselőtársaim ismerik alapvetően a problémákat, a vízügyi szakma felkérésére különböző szakmai szervezetek szinte évente tesznek közzé jelentést, amikről részletesen beszámolnak, és részletesen alátámasztják számításokkal, hogy miért is van veszélyben a vízügyi szakma. Néhány adatot szeretnék ismertetni önökkel. 20 százalék alá csökkent a megfelelő minősítéssel rendelkező vízrendszerek aránya. A szakemberek 25 százalékra teszik a hálózati veszteséget, tehát az ivóvíznek körülbelül 25 százaléka elfolyik a rossz minőségű csőhálózaton. 2012 óta a meghibásodások száma a duplájára növekedett, és a közműszolgáltató cégeknél más jellegű problémák is vannak. Ugye, a bevezetett különböző rezsicsökkentés a közműadó nyomán, gyakorlatilag gazdaságtalanná vált minden köztulajdonban lévő szolgáltató cég, csak néhány kivétel van, és ennek megfelelően óriási szakemberhiány, óriási munkaerőhiány sújtja az ágazatot. Az egyik legfontosabb probléma nyilván a források hiánya miatt, hogy nem áll rendelkezésre a különböző közműrendszerek karbantartásához és pótlásához szükséges forrás. Tudjuk azt, hogy a szolgáltatásért felelősöknek, az önkormányzatoknak kellene jellemzően 15 éves távlatban egy 15 évre vonatkozó gördülő fejlesztési tervet elkészíteni és leadni, illetve az önkormányzati testületek által elfogadtatni. Ez a terv nagyjából arról szól, hogy meg kell határozni, hogy milyen jellegű karbantartási, pótlási munkákat kell a vízvezetéken és a szennyvízrendszeren keresztül 15 éves távlatban elvégezni, és a tervezhető forráson felül mekkora összegre lenne még szükség, tehát mekkora összeg hiányzik. A különböző becslések alapján körülbelül 1500 milliárd és 3000 milliárd forint közé teszik a hiányzó összegeket. Tehát a Magyar Víziközmű Szövetség szerint körülbelül 1500 milliárd forint hiányzik 15 éves távlatban, a Megyei Jogú Városok Szövetsége pedig 3000 milliárdra taksálja ezt az összeget. Hozzáteszem, hogy én évek óta próbálom kisajtolni a kormányból a választ, hogy mi a pontos összeg. Tehát különböző minisztereket, hivatalokat kértem már meg, hogy a gördülő fejlesztési tervek országos összesítése alapján mekkora a hiányzó összeg, és a kormányt pedig arról próbáltam faggatni éveken keresztül, hogy milyen forrásból kívánja előteremteni. A válasz mindig az volt, hogy pályázati forrásból. Csak arra nem válaszolnak, amikor egy 3000 milliárd forintos összegről van szó 15 éves távlatban, akkor mégis milyen pályázati forrásokra gondol a kormány. A probléma egyébként óriási. A javaslat arról szól, ez a konkrét javaslat, ami most törvény formájában a Ház előtt fekszik, hogy a vízügyi ágazatból kerüljön kivonásra a közműadó. Ez nagyjából azt jelentené, hogy a köztulajdonban lévő vezetékekre a köztulajdonban lévő szolgáltató cégeknek ne kelljen adót fizetni. Ez évente körülbelül 12-15 milliárd forintos mentőövet jelentene, és ebből az összegből lehetne egy karbantartási alapot létrehozni. Ez összességében nem oldaná meg az ágazat rendkívül súlyos helyzetét, de mindenképpen egy fontos lépés lenne annak érdekében, hogy a szolgáltatók legalább ne legyenek veszteségesek, és az alapvető karbantartási munkákat legalább ebből részben el lehessen végezni. A tárgysorozatba vételről vitatkozunk, nagyon bízom benne, hogy támogatja majd az országgyűlési többség, hogy erről tudjunk vitatkozni, hiszen a bizottsági üléseken kormánypárti képviselőtársaim is, illetve a legutóbbi válaszokban az illetékes miniszter úr is elismerte, hogy rendkívül súlyos a helyzet, ezt a kormány érzékelte, csak cselekedni is kéne. Ehhez itt van az első kiváló lehetőség. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő kettő-kettő perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szintén kétperces időkeretben ismertetheti álláspontját. Elsőként Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony, Jobbik, parancsoljon! [[23.00]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! 2019. március 22-én volt a víz világnapja. Ezen a napon ünnepelte fennállásának 110. évfordulóját a Dunántúli Regionális Vízmű Zrt., amely Baranya, Fejér, Somogy, Veszprém, Zala és Tolna megye területén látja el 382 településen a közműves ivóvíz-szolgáltatást és 211 településen a szennyvízelvezetést és -tisztítást.Én megnéztem a beszámolóját 2014-ig visszamenőleg, 1,25-1,3-1,3-1,3 milliárd forint évente, amit közművezeték-adóra fizet ez a társaság. Ez összesen feltételezve, hogy a 2018. évben is 1,3 milliárd forint lesz 6,45 milliárd forint ötéves időtartamban. Ez az, amit adó formájában fizetett be a DRV Zrt., és nem költötte azokra a nagyon fontos beruházásokra, amelyeket képviselőtársam, az előterjesztő is elmondott. Nem ritka, hogy 70-80 éves csövek fekszenek a föld alatt. Óriási problémát okoz ez az önkormányzatoknak, pontosan azért, mert a 15 éves gördülő fejlesztési tervek összeállításánál nekik nagyon előre kell tudni, hogy melyik utcát mikor akarják felújítani, ugyanis elég kellemetlen, hogy egy önkormányzat megcsináltat egy utat, majd utána a 70-80 éves cső kilyukad, és újra kell végezni ezt a beruházást. A Jobbik képviselőcsoportja mindenképpen támogatja a tárgysorozatba vételt. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen. Hohn Krisztina képviselő asszony, LMP.
Köszönöm szépen a szót. Mint az előterjesztés másik embere vagy képviselője már késő van egy kicsit, ilyenkor már akadozik a nyelvem nagyon fontosnak tartom elmondani önkormányzati szempontból, ahogy Anita is mondta előttem, hogy igen, nagyon nagy problémát okoz az önkormányzatok számára az önkormányzati tulajdonú vízművek fenntartása. Több polgármester keresett meg engem az elmúlt időszakban, hogy kisebb-nagyobb tőkeinjekciókat kért tőlük az adott vízmű, amelyeket nem képesek befizetni. Például egy 220 fős faluban 2 millió forintot kellene befizetni, amire nincs pénz.Továbbá nagyon fontos megemlíteni azt, hogy az a baj a közműadóval, hogy egyrészt létezik, másrészt pedig hogy vezetékhosszra van kitalálva, ami nonszensz. Van olyan falu, ahonnan nem jön be annyi vízdíjbevétel, amennyibe a közműadó kerül azon az adott településen. Ugye, ez is egy kicsit furcsa dolog. A másik pedig az, hogy a személyes tapasztalatom, hogy az elmúlt években valóban nagyon sokat hanyatlott. Minél nagyobb vízfej került kialakításra ugye, először a mi térségünkben volt a Komló-Víz, abból lett a Mohács-Víz, aztán a Baranya-víz, és így tovább , pontosan minél nagyobb lett ez a szervezet, annál nehezebben tudott működni, annál rosszabb volt a helyzet a falvakban. Azt gondolom, hogy ha nem kap ez az ágazat sürgős segítséget, legalább azt, hogy a közműadó visszavonásra kerül, akkor komoly problémák lesznek, és lehet, hogy néhány év vagy néhány évtized múlva nem lesz egészséges ivóvíz mindenhol. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Megkérdezem, hogy kíván-e még valaki szólni. [[Nincs jelentkező.]] Nem.Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíván-e reflektálni. [[Jelzésre:]] Képviselő úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Meg kell állapítani, hogy időközben a jelen lévő kormánypárti képviselők száma 50 százalékkal csökkent, tehát most már csak egy kormánypárti képviselő van a teremben, de bízom ebben, hogy képviselőtársam eljuttatja a parlament legnagyobb frakciójához az itt elhangzó üzeneteket, ugyanis ismétlem, hogy ezek a szakma jelzései és a szakma kérései.Ha megnézzük az elmúlt években készült szakmai javaslatokat, szakmai anyagokat, akkor mindegyikben szerepel az a javaslat, hogy a vízügyi ágazatból kerüljön kivezetésre a közműadó. Megismétlem azt, hogy ez önmagában nem oldja meg az ágazat rendkívül súlyos és szerteágazó problémáit, de mindenképpen egy mentőövet jelentene. Még egy példával szeretném alátámasztani ennek a fontosságát. Tudjuk azt, hogy rendkívül nagy aránytalanságok vannak az országban a különböző településeken és térségekben a lakosság által fizetendő vízdíj tekintetében. Én egy példát mondok. Baranyában, az Ormánságban van egy ilyen kistérségi vízrendszer, ahol a rendkívül rossz mérethatékonyság miatt az amúgy is igen szegény lakosságnak több mint 900 forintot kell fizetni egy köbméter vízért. Egy kibúvó lehetne számukra, ha egy távolabbi nagyobb és hatékonyabban működő vízrendszerhez csatlakoznak. Ehhez viszont egy hosszabb távvezetéket kéne építeni, ami gazdaságilag teljesen lehetetlen a közműadó miatt. Tehát ezek miatt a rendkívül rossz helyzetek és a korlátozó tényezők miatt kell kivezetni a közműadót. Nagyon bízom képviselőtársaimban, hogy belátják, hogy ideje cselekedni már, különben összeomlik a legfontosabb közszolgáltatás, és támogatják, hogy tárgysorozatba kerüljön ez a javaslat. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Apáti István képviselő úr, független képviselő úr. Öt perc áll rendelkezésére. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Napirend utáni felszólalásom kissé talán erősnek tűnő címe: „Hadd látom, úgymond, mennyit ér a cigány tartomány!” Ha most cinikus, lekezelő és felületes akarnék lenni, akár azt is válaszolnám, hogy egy forintot sem, de sem cinikus, sem lekezelő, sem felületes nem vagyok. Bár tisztában vagyok, vagyunk azzal, hogy talán nem ez az elsődleges és legsúlyosabb problémája ma Magyarországnak, de ha csak a közel száz évvel ezelőtti eseményeket megelőző időszakot nézzük, innen tekintve a 140-150 évvel ezelőtti törekvéseket, akkor azt mondhatjuk, hogy 150 évvel ezelőtt is valamikor, csak éppen akkor a szerbek vagy a románok, a szerb vagy a román kisebbség részéről valahogy így kezdődhetett, hogy különböző elszakadási, önrendelkezési törekvésekkel álltak elő.Mi ihlette ezt a kérdést? Nem más, mint az úgynevezett Opre Roma-Cigány Demokrata Néppárt elképesztő törekvése, amelyet több felületen megjelentettek az elmúlt másfél esztendőben, és elküldték egyébként kicsit ilyen hadüzenet jelleggel a Mi Hazánk Mozgalomhoz is, amely szerint Szabolcs-Szatmár-Bereg megye, Borsod-Abaúj-Zemplén megye, Heves megye és Nógrád megye területét, bár ők persze nem így adják elő, lényegében elszakítanák Csonka-Magyarországtól, és ott úgynevezett észak-magyarországi roma tartományt kívánnak létrehozni. Itt nemcsak önrendelkezési törekvések és területi követelések jelennek meg, hanem a néhány perccel ezelőtt egy másik napirendi pont, egy másik vita kapcsán az úgynevezett alapjövedelem. Gyakorlatilag kibújt a szög a zsákból rögtön az elején, rossz szokásához híven a cigány értelmiség hergeli egyrészt a sajátjait, másrészt pedig rögtön a jogokat helyezi a kötelezettségek elé, és rögtön ilyen extra forrásokat követel alapjövedelem címén, hiszen azért jó lenne, ha a pénzügyi köldökzsinór megmaradna a magyar állammal, gondolják ők, amelyre végképp semmilyen jogalapja, erkölcsi alapja, politikai vagy történelmi alapja nincsen. Nos, tekintettel arra, hogy ez az ország közel száz esztendővel ezelőtt egy példátlan sorscsapást, egy példátlan tragédiát már megélt, az akkori politikai elitnek egyik legnagyobb bűne, hogy nem kezelte névértékén az azt megelőző évek, évtizedek különböző kisebbségi törekvéseit, ezért én szeretném kellő időben megfelelő felelősséggel, az arányosság elvét betartva bekapcsolni a képzeletbeli vészcsengőket. A Mi Hazánk Mozgalom ezt tette. Néhány nappal ezelőtt alkotmányos rend elleni szervezkedés miatt feljelentést tettünk, ugyanis ebben a feljelentésben meg kellett nevezni ennek az Opre Roma-Cigány Demokrata Néppártnak az elnökét, Kamarás István urat, aki ezzel az elképesztő törekvésével előállt. Természetesen szokás szerint a létszámfölényükre, az egyre nagyobb mértékben megjelenő létszámfölényükre hivatkoznak, amely ezekben az északi és északkeleti megyékben jelen van. De akkor nézzük a számokat, a nyers számadatokat! A 2011-es népszámlálás adatai szerint ebben a négy megyében 1 millió 740 ezer ember él. Az 1 millió 740 ezer honfitársunk közül 138 ezer vallotta magát a cigány kisebbséghez tartozónak, amely körülbelül 8 százaléka lenne a teljes népességnek. Azonban tudjuk, hogy a valóság más, és legalább háromszoros szorzót ehhez hozzá lehet tenni, szemrevételezés útján is megállapítható módon, ha megengedhetek egy ilyen megjegyzést magamnak. Lényegesen magasabb a cigány népesség aránya. Mi legalább 400 ezerre becsüljük a 2011-es adatok szerint is, amely legalább…
Képviselő úr, figyelmeztetnem kell, hogy…
Miért, elnök úr?
Ha az országgyűlési törvény 48. § (1) bekezdése szerint ön nemzeti, etnikai vagy faji közösséget sértő kijelentést tesz, én kell hogy rendre utasítsam, márpedig szemrevételezés révén bármilyen ilyen megkülönböztetés faji megkülönböztetésnek minősül. Kérem, hogy ne használja ezt a kifejezést. Fogalmazzon úgy, hogy ez egyértelmű legyen!
Elnök úr, rendben, kérem az idő beszámítását! Én nagyon büszke vagyok arra, ha szemrevételezés útján megállapítják, hogy én magyar ember vagyok. Abszolút nem érzem magam sértve, egyébként csak ezt halkan jegyzem meg. A valóság tehát az, hogy legalább 23-25 százaléka ezeknek a megyéknek a cigány kisebbséghez tartozik. [[23.10]] Ugyanakkor, ha az óvodai és az általános iskolai korcsoportot nézzük, azt látjuk, hogy a legtöbb helyen ez az arány már 51 és 100 százalék között van, tisztelt képviselőtársaim. Ezt Budapestről, Bel-Pestről és Bel-Budáról nem látják, mi viszont, akik ott élünk, látjuk. Én magam is szabolcsi képviselő vagyok, és ha úgy tetszik, megtámadva érzem magam ezen javaslat kapcsán. Úgy is mint magyar ember, úgy is mint Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei országgyűlési képviselő, ez ellen a leghatározottabban és a leghangosabban tiltakoznom kell. Azért is ajánljuk ezt egy feljelentés révén akár a polgári titkosszolgálatok figyelmébe, mert minden ilyen jellegű törekvés esetén figyelembe kell azt venni vagy meg kell vizsgálni, hogy esetleg külföldi titkosszolgálati szálak nem lehetnek-e az események mögött, olyan jellegű titkosszolgálati felforgató tevékenységek, amelyek Magyarország területi épségét jelentős mértékben sértik vagy veszélyeztetik. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Úgyhogy nagyon bízunk abban, hogy a nyomozó hatóság érzi a felelősségét, érzi a történelmi felelősségét, és hatékonyan mindent megtesz annak érdekében, hogy ezeket a törekvéseket csírájában elfojtsa, és feltárja a teljes valóságot. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ander Balázs képviselő úr, a Jobbik képviselője. Öt perce van, képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Egy elöregedő országban idős honfitársaink aránya egyre nagyobb. Kulcskérdés, hogy a mindenkori hatalom hogyan viszonyul szépkorú honfitársainkhoz, és mennyire érvényesül a mindennapokban, mondjuk, a kormánypárti politikusok által a nyugdíjasnapokon oly fennen hangoztatott „Megbecsülést az időseknek! Tiszteletet az éveknek!” szlogen. Nos, az a helyzet, hogy a nersevik rezsim, a bolsevik elődjeihez hasonlóan, előszeretettel követel a Jobbik részéről is állandó elhatárolódást bizonyos általuk előrángatott, felnagyított, kiforgatott, szövegkörnyezetéből kiragadott történések okán. Most mi is egy ilyen elhatárolódást fogunk követelni a Fidesz részéről, ugyanis amit a KESMA-nak, a Közép-Európai Sajtó- és Média Alapítványnak a kuratóriumi elnöke, Szánthó úr, ennek a fideszes médiaholdingnak a vezetője megengedett magának, az döbbenetes és teljes mértékben elfogadhatatlan: 2012-ben a blogján arról írt, hogy Magyarország a behergelt nyuggerhordák országa, és ezek a nyugdíjasok tulajdonképpen… inkább nem is idézném. [[Az elnök közbeszól.]] Köszönöm a megértését, elnök úr. Szóval, követeljük az elhatárolódást, és követeljük azt, hogy ez az ember mondjon le erről a felelős posztról. Több mint ötszáz sajtótermék tartozik a holding alá, és egy ilyen irtózatosan nagy fegyver, ilyen hatalom nem való egy ilyen ember kezébe, aki több mint kettőmillió szépkorú magyar honfitársunkról ilyen gyalázatos módon mer megnyilatkozni, az nem való oda, ahol van. Szégyellje magát emiatt egyébként a Fidesz, szégyellje magát a KDNP is! Amikor Vona Gábor kiragadott nyilatkozata után végighívogatták a kormánypárti képviselők a körzetük állampolgárait, és a Jobbikkal riogatták szépkorú honfitársainkat, azt hiszem, akkor nem gondolták, hogy saját csapdájukba fognak esni. Mi a Jobbik részéről azt mondjuk, hogy azoknak az idős embereknek, akik igenis ezt az országot, mondjuk, a háború után felépítették, és igenis évtizedeket dolgoztak le ínszakasztó munkával, megjár a megbecsülés, megjár az elismerés, és a mindenkori nyugdíjas-politikát bizony azokra az alappillérekre kellene alapozni, amelyek úgy szólnak, hogy ezeknek az idős embereknek jár a megélhetés, jár az egészség, jár a biztonság, és jár nekik a méltóság. Egy olyan országban, ahol a hatvanéves korukat elérő embereknek tulajdonképpen az 50 százaléka krónikus vagy súlyos betegséggel küszködik, és a férfiemberek közül ötből, mondjuk, három meg sem éri azt, hogy nyugdíjas lehessen, nem éri meg egyszerűen azt, hogy az unokákkal foglalkozhasson, a hobbijának áldozhassa magát, egészségről beszélni, azt hiszem, hogy illúzió sajnos. És megélhetésről is illúzió beszélni, amikor egy átlagos magyar nyugdíjas a kormánypártok által olyannyira felmagasztalt emelés után átlagosan napi 121 forint nyugdíjemelésben részesül, megtaposva, meggyalázva azokat az alapelveket, amelyek úgy szólnának, hogy Magyarországon igenis szükség lenne differenciált nyugdíjemelésre, mert mégsem járja az, hogy a többmilliós nyugdíjban részesülő nersevik elvtársak adott esetben több ezer vagy több tízezer forintos emelésben részesüljenek naponta, miközben sok magyar honfitársunknak az össznyugdíja nem éri el ezt a szintet. Nem lehet beszélni megélhetésről akkor, amikor az Unió átlaga úgy néz ki, hogy 13 százalékot fordítanak GDP-arányosan nyugdíjra, Magyarországon ez 9 százalék, és 2010 óta, tehát az elmúlt kilenc évben megduplázódott a nyugdíjasszegénység Magyarországon. Nem lehet beszélni egészségről akkor, amikor háromszor-négyszer akkora arányban vágják le cukorbeteg, zömmel idős honfitársaink lábát, merthogy ez olcsóbb, és nem lehet beszélni méltóságról akkor sem, meg biztonságról, amikor több tízezres várólisták alakultak ki, és egész egyszerűen lehetetlen bejutni szociális gondozó intézményekbe. Nem lehet beszélni méltóságról akkor sem, amikor, mondjuk, február 9-én a magyar Nyugdíjas Parlament nem tarthatta itt, az ország házában az ülését, mert a narancsos urak mindenféle indokkal ezt lehetetlenné tették, és máshol kellett hogy megtartsa az a négyszáz küldött azt a nagyon fontos konferenciát, amelyen beszámoltak arról, hogy mégis mire lenne szüksége a magyar idős társadalomnak. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Mi ezt szem előtt tartjuk, sajnos a kormány nem, pedig ideje lenne és illő lenne meghallani idős honfitársaink hangját. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, mint ahogy megköszönöm egész napi munkájukat. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Az Országgyűlés holnap reggel 9 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom. Mindenkinek jó estét, jó éjszakát kívánok!