Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Prosim, da se umirite in zasedete svoja mesta. Še enkrat prosim, da se umirite. Prvi krog lokalnih volitev je mimo, razprave ne pomagajo več. Spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe in gospodje! Pričenjam 21. sejo državnega zbora Republike Slovenije, ki je bila sklicana na podlagi prvega odstavka 57. člena poslovnika državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanci: Roberto Battelli, Srečko Hvauc in mag. Janez Kramberger. Na sejo sem vabil predsednika vlade Republike Slovenije gospoda Janeza Janšo k 1. točki, predstavnike vlade Republike Slovenije k vsem točkam dnevnega reda, predstavnika državnega sveta Republike Slovenije k 38. točki ter predstavnika sodnega sveta k 40. točki dnevnega reda. Vse prisotne lepo pozdravljam. Prehajamo na določitev dnevnega reda 21. seje državnega zbora Republike Slovenije. Predlog dnevnega reda je pripravljen skladno z 59. členom poslovnika in ste ga prejeli s sklicem seje 13. oktobra 2006. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu z drugim odstavkom 64. člena poslovnika državnega zbora. Prehajamo na predlog za umik točke z dnevnega reda. Odbor za zunanjo politiko predlaga, da se z dnevnega reda umakne predlog zakona o spremembi zakona o ratifikaciji evropske listine o regionalnih ali manjšinskih jezikih. Predlog za umik ste prejeli z dopisom 20. oktobra 2006. Želi besedo poročevalec odbora? [[Ne.]] Želi besedo predstavnik vlade? [[Ga ni.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne.]] Prehajamo na glasovanje o predlogu umika točke dnevnega reda. Poslanke in poslance prosim, da preverijo delovanje glasovalne naprave. Hvala. Prehajamo na odločanje o predlogu za umik naveden točke z dnevnega reda. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 64, proti nihče. [[Za je glasovalo 64.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog za umik sprejet. Predlogov za širitev dnevnega reda nisem prejel, zato prehajamo na določitev dnevnega reda. Zboru predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red kot ste ga prejeli s sklicem ter s sprejeto spremembo. Glasujemo. Glasovanje o dnevnem redu teče. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 69, proti nihče. [[Za je glasovalo 69.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je dnevni red 21. seje zbora določen. Prehajamo na 39. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA UGOTOVITEV PRENEHANJA MANDATA POSLANCEV DRŽAVNEGA ZBORA REPUBLIKE SLOVENIJE. Poslanec Pavel Rupar je dne 12. oktobra 2006 podal pisno izjavo, da odstopa s funkcije poslanca državnega zbora. Odstop je obravnavala mandatno-volilna komisija in zboru pisno poročala. Na podlagi poročila mandatno-volilne komisije in v skladu s 14. členom zakona o poslancih se je državni zbor seznanil z naslednjim sklepom: Državni zbor Republike Slovenije ugotavlja, da je poslanec Pavel Rupar dne 12. oktobra 2006 podal izjavo, da odstopa s funkcije poslanca državnega zbora, zato mu v skladu s tretjim odstavkom 202. člena poslovnika državnega zbora ter s šesto alinejo prvega odstavka in drugim odstavkom 9. člena zakona o poslancih preneha mandat z današnjim dnem. Na podlagi te ugotovitve bom zaprosil državno volilno komisijo, da določi, kateri kandidat bo v skladu s 17. členom zakona o volitvah v državni zbor postal poslanec za preostanek mandatne dobe namesto poslanca, ki mu je prenehal mandat. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prekinjam tudi sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 15. uri z obravnavo 1. točke dnevnega reda, to je z vprašanji poslank in poslancev.
Poslanke in poslance prosim, da zasedete svoja mesta. Hvala. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA VPRAŠANJA POSLANK IN POSLANCEV. V zvezi s to točko dnevnega reda sem v poslovniškem roku prejel pisne prijave 25-ih poslank in poslancev. Vrstni red postavljanja poslanskih vprašanj je določen na podlagi dogovora z vodji poslanskih skupin in v skladu z 244. členom, drugim odstavkom 245. člena in 247. člena poslovnika državnega zbora. Na prva tri vprašanja poslancev opozicije in na poslansko vprašanje poslanca vladajoče koalicije bo odgovoril predsednik vlade. V nadaljevanju bodo ministrica za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, minister za zunanje zadeve in minister za finance odgovorili na poslanska vprašanja, postavljena na 17., 19. in 20. seji zbora, na katera zaradi odsotnosti niso odgovorili. Poslanca Samo Bevk in mag. Tomaž Štebe, ki sta prijavila dve vprašanji, bosta drugo vprašanja postavila, ko bodo vsi prijavljeni poslanci postavili po eno vprašanje. Poslanci imajo za postavitev vprašanja na voljo tri minute. Predsednik vlade in minister odgovorijo na vprašanje v največ petih minutah, enako tudi, če je vprašanje postavljeno več ministrom. Poslanec, ki ne bo zadovoljen z odgovorom, lahko postavi dopolnitev odgovora, ne more pa postaviti dodatnega vprašanja. Prosim poslanke in poslance, da ste na to pozorni. Obrazložitev zahteve za dopolnitev odgovora poslanec postavi v dveh minutah, dopolnitev odgovora pa sme trajati največ tri minute. V zvezi s to točko so za danes opravičeni naslednji ministri: minister za okolje in prostor gospod Janez Podobnik, od 16.30 do 18.15 ure, minister za kulturo dr. Vasko Simoniti od 18. ure dalje. V primeru, da poslanec na postavljena vprašanja danes ne bo dobil odgovora, mu morata predsednik vlade ali minister v 30-ih dneh predložiti pisni odgovor. Poslanec, ki je postavil vprašanje, na katerega ni bilo odgovorjeno, lahko izjavi, da vztraja pri ustnem odgovoru. V tem primeru bom vprašanje uvrstil na naslednjo redno sejo državnega zbora. Na klop ste prejeli pregled poslanskih vprašanj in pobud, na katera v poslovniškem roku še ni bilo odgovorjeno. Prehajamo na predstavitev poslanskih vprašanj. Na prva štiri vprašanja bo odgovarjal predsednik vlade, gospod Janez Janša. Prvi bo poslansko vprašanje postavil gospod Miran Potrč. Prosim.
Gospod predsednik vlade, v naslednjih dneh 3. oktobra, bo poteklo leto dni, odkar je vaša vlada sprejela okvir gospodarskih in socialnih reform za povečanje blaginje v Sloveniji. Ob sprejemu programa so bile izrečene velike besede in dane mnoge obljube. Kot glavni cilj razvoja je bilo opredeljeno povečanje človekove blaginje in kakovosti življenja, dostopnost znanja in zdravja, socialna varnost, spodbujanje tehnološkega razvoja, zaposlovanje mladih strokovnjakov v gospodarstvu, povezovanje gospodarstva z znanostjo in še in še. In vse to naj bi dosegli na demokratičen način s krepitvijo partnerstva in socialnega dialoga, svobodo javnega izražanja in ob večji pluralnosti medijev. Zato menimo, da je prav po letu dni oceniti, ali se obljube uresničujejo. Vsa dejstva namreč ne govore temu v prid. Prvo, stanje koriščenja evropskih sredstev v devetih mesecih še vedno ni ugodno, saj imamo preko 2 milijardi tolarjev več vplačil, kot imamo sredstev iz Evropske unije. Ali smo lahko optimisti v proračunu za prihodnje leto, ker naj bi se ta sredstva skoraj da podvojila? Velik interes imamo za vlaganje v cestno in železniško infrastrukturo. Ob tem pa zaostajamo pri realizaciji gradnje petega železniškega koridorja Evropske unije, sicer bomo na tej seji sprejemali zakon o poroštvu za gradnjo tudi te osi, vendar nas skrbi, da smo pri realizaciji tega projekta zaostajali zato obstoja možnost, da bi bili zaradi interesov Avstrije in Italije zaobideni. Pred dvema mesecema, gospod predsednik, ste optimistično ocenili stanje pokojninskega sistema. Ali še vedno menite, da lahko pospešena gospodarska rast zagotovi, da bomo izpolnjevali obveznosti, ki jih iz sistema imamo, tudi po opozorilih evropske komisije? To je le nekaj primerov, bolj v podkrepitev, da bi dobili vašo generalno oceno. Kateri ukrepi iz programa reform so bili sprejeti in dajejo po vašem mnenju polne učinke, katere ukrepe, ki doslej niso bili uresničeni, pa namerava vlada predlagati v sprejem državnemu zboru v naslednjem obdobju? Katere so po vašem mnenju temeljne ovire, da se velike obljube za povečanje blaginje v Sloveniji uresničujejo diferencirano in kaj bo vlada storila, da se te ovire presežejo? Hvala lepa.
Hvala. Gospod predsednik, izvolite.
Hvala lepa za vprašanje, bolje rečeno za vprašanja. Najavljeno je bilo eno, postavljeno jih je bilo devet. Zelo težko bo v tem času na vsa odgovoriti. Je pa možno, ker dejstvo je, da vse, kar je ta vlada obljubljala, je merljivo in bo možno tudi preverjati. Vendar pa je zelo težko zahtevati podatke o rezultatih za tista področja, kjer so spremembe šele v teku. Eno takšnih področij je davčna zakonodaja, ki je eno od dveh težiščnih točk ali pa področij reform. Zakon je v drugem branju s tega področja, tako kot je bilo predvideno, sedaj je na dnevnem redu te seje in je zelo težko govoriti o učinkih zakonov, ki jih šele obravnavate. Tako bomo te stvari ocenjevali takrat, ko bodo ti ukrepi imeli rezultate v praksi. To se bo zagotovo zgodilo še v tem mandatu in ne bo nič zamujenega. Tisti ukrepi s tega področja, ki pa so bili izvedeni v lanskem letu, mislim na začetek zmanjševanja ali pa ukinjanje davka na izplačane plače, pa dajo rezultate, ker se je na podlagi tega povečala zaposlenost v gospodarstvu. Beležimo tudi večjo gospodarsko rast, ne samo zaradi tega ukrepa, tudi zaradi drugih, ampak tudi zaradi tega ukrepa, pa zaradi zmanjšanja birokratskih ovir poenostavitve postopkov zaradi izboljšanja poslovnega okolja. Po 4% gospodarski rasti v lanskem letu smo imeli v prvi polovici letošnjega leta 5% gospodarsko rast, eno najvišjih v zadnjih desetih letih, hkrati smo dosegli konvergenčne kriterije za vstop Slovenije v evroobmočje in hkrati smo dosegli najnižje številke pri brezposelnosti v zgodovini slovenske države. Tako bi zelo težko govorili, da ni rezultatov. Ali so diferencirani ali niso? So diferencirani, ker tam, kjer ukrepe šele sprejemamo, rezultatov še ne more biti, tam kjer so že bili sprejeti, pa rezultati so, in to pozitivni. Eno leto po tem, ko so bili sprejeti ukrepi, lahko govorimo o tem, da ukrepi, ki so bili tudi uzakonjeni in ki jih danes lahko izvajamo v praksi, dajo pozitivni učinek in da so v tem času za težje zalogaje bili pripravljeni normativni okviri, ki so v glavnem šli čez vladno proceduro, deloma so v državnem zboru, deloma so bili tam, kjer gre za zaključek postopka že na sami vladi, pred kratkim sprejeti in implementirani do te mere, da bodo lahko začeli dajati konkretne rezultate. S tem zadnjim mislim predvsem na resolucijo o nacionalnih razvojnih projektih, ki smo jo usklajevali tudi znotraj partnerstva za razvoj, ki je v prvi fazi dobila tudi zelo pozitivno oceno od predsednika vaše stranke in ki smo jo tudi zaradi predloga s strani vaše stranke, ki je v partnerstvu, dokončno sprejeli na ravni vlade, nismo poslali naprej v obravnavo v državni zbor, ker je bila ocena tudi z vaše strani, da tukaj kakšne dodane vrednosti ne bi bilo, bi pa izgubili veliko časa. Ti ukrepi, ki so zelo konkretni, bodo pospešili tudi črpanje evropskih sredstev. Slovenija je med novimi državami članicami med najuspešnejšimi, med prvimi tremi že eno leto, ko gre za učinkovito porabo. Navajanje številk o neto plačniškem položaju Slovenije sredi leta, ko projekti niso zaključeni, lahko zavaja v eno ali drugo smer. Tako je bilo tudi v lanskem letu, na koncu lanskega leta pa smo potem končali kot prvi oziroma kot drugi najbolj uspešni. Jaz sem skoraj prepričan, da bo tako tudi ob zaključku letošnjega leta, ko bo narejena bilanca, ker smo potem, ko smo podedovali zelo neučinkovit, razdrobljen, dualen sistem črpanja evropskih sredstev, to popravili in to daje rezultate.
Hvala. Želite dopolnitev odgovora? Izvolite, gospod Potrč
Hvala lepa. Naj najprej gospod predsednik vlade le ugotovim, da sem vprašanja postavil točno tako kot sem jih najavil, in da je bilo zraven nekaj podkrepitev primerov, ki jih je vedno treba navesti, da je lahko vprašanje javno in tudi za vas razumljeno. In enako velja za dopolnitev vašega odgovora. Vi ste omenili resolucijo o nacionalnih razvojnih programih, prav je, kar zadeva mene in našo poslansko skupino, da ostaja to vladni dokument. Ker pa gre za pomembne programe, ki bi morali biti medresorno dolgoročno usklajevani, me posebej zanima: Ali v vladi obstoja operativni program, da se za realizacijo vsakega od teh projektov določi ekipa, nosilec, viri sredstev, roki za izvedbo in podobno, da bi res tudi koristili evropska sredstva, ki predstavljajo cirka 15% deleža? Mnogo predstavlja proračun, ki jih v celoti nima, še več pa javno-zasebno partnerstvo, ki brez programov in projektov najbrž ne bo moglo dati polnega učinka. In še en dopolnilni odgovor. Omenili ste uspešna gibanja na področju zaposlovanja. Da, deloma je res, vendar mislim, da ne v celoti. Sprašujem: Ali smo lahko zadovoljni tudi z dejstvom, da imamo že leto in več cirka 9% nezaposlenih od obstoječe strukture tistih z višjo in visoko in še višjo šolo? Torej ljudi, ki smo jih izobraževali, ki bi lahko tudi z vašo davčno reformo največ prispevali k našemu razvoju. To najbrž ni pozitiven dosežek. In treba je tudi na področju zaposlovanja stvari difirencirati. Hvala.
Hvala. Gospod predsednik.
Hvala za to dopolnilno vprašanje. Drži, vsi ukrepi, ki so zajeti v resolucijo imajo implementacijski načrt in program, tudi časovni načrt za nadaljnje korake je bil sprejet hkrati s to resolucijo. Vsak ukrep bo dobil svojega skrbnika oziroma vsak projekt bo dobil svojega skrbnika in natančno so določene tudi procedure, preko katerih se bodo ti projekti spremljali. Služba vlade za razvoj ima to kot eno svojih osnovnih nalog za prihodnje. In vsi ti ukrepi bodo koordinirani, se pravi, se bo vedelo, kdo je odgovoren, kdo spremlja, kdo nadzoruje in od kod bodo prišla sredstva. Zakon o javno-zasebnem partnerstvu je v proceduri. Na tej podlagi bo možno realizirati tudi tisti del financiranja, ki izhaja iz tega vira. Kar se tiče strukture brezposelnih, imate deloma prav. Preveliko je število tistih, ki imajo višjo in visoko izobrazbo in so brez zaposlitve. S spremembo davčne zakonodaje in z nekaterimi drugimi ukrepi, predvsem pa s tem prvim, ustvarjamo pogoje, na podlagi katerih se bo delodajalcem splačalo zaposlovati tiste z več znanja, z višjo izobrazbo, ker doslej se jim večinoma ni, ker so bili ti kadri najbolj obdavčeni oziroma v tem trenutku so še vedno najbolj obdavčeni. Zato pričakujem, da boste podprli predloge vlade, s katerimi želimo razbremeniti najbolj produktivne sloje in jih narediti bolj zanimive, bolj konkurenčne v bitki za zaposlitev. Davek na izplačane plače in dohodnina sta bila doslej, ali pa sta še vedno, dokler tega ne spremenimo, dva ukrepa, ki sta šla izrazito v tem segmentu proti temu, da bi se delodajalcem splačalo zaposlovati ljudi z visoko izobrazbo. Sedaj to spreminjamo.
Hvala. Želite predlagati razpravo? Izvolite.
Gospod predsednik, spoštovane kolegi in kolegice! Nekaj je najbrž razlogov, da bi bilo prav, da državni zbor v skladu z drugim odstavkom 246. člena opravi razpravo o odgovoru gospoda predsednika vlade. Eden takšen razlog je bil izrečen čisto na koncu, to je razumevanje, kaj prinaša davčna zakonodaja. Pri razbremenitvi gospodarstva jaz trdim, da zelo malo ali nič, ker bruto plača, ki jo bo sprejemal posameznik, bo postala sicer spremenjena, vendar bo večji ali manjši davek iz dohodnine šel na račun posameznika ne pa v korist firme. Kar pa zadeva zniževanja davka na izplačane plače, je res v korist podjetja, samo ni v sklopu davčne reforme, ko smo to odločitev sprejeli že prej. Še ena stvar se mi zdi pomembna in bi koristila splošna razprava. To je dejstvo, da ste gospod predsednik v imenu vlade popolnoma opravičeno mnogokrat rekli, da je uspeh reforme odvisen od podpore, ki jo ta reforma doživlja ali ne. Kaj se dogaja z reformo v sami vladi bi bilo najbrž dobo oceniti, saj je pet glavnih akterjev te reforme bilo v zadnjem tednu spremenjenih, zamenjanih, niso več v sestavu razvojnega sveta, ki ste ga imenovali, ampak so to drugi ljudje. In najbrž nas vse zanima, ali to pomeni kakšne spremembe v konceptu, v cilju reform, itd. Drugo. Ko smo ocenjevali javno mnenje, klimo podpore ali nepodpore med junijem in septembrom, smo ugotovili, da je rezultat pravzaprav zelo podoben, da ne rečem skoraj enak. Junija je reforme v globalu podpiralo 33, septembra 31 in jim nasprotovalo junija 41%, septembra 42% anketiranih. Se pravi, da še niso doseženi učinki vključitve najširšega kroga državljank in državljanov v podporo reforme in najbrž bi razprava o tem v državnem zboru k temu lahko pripomogla. To je razlog, zakaj, gospod predsednik državnega zbora, predlagam, da po odgovoru opravi razpravo državni zbor in predlagam, da o tem glasujemo. Hvala.
Hvala. O predlogu poslanca gospoda Potrča, da državni zbor na naslednji seji opravi razpravo o odgovoru predsednika vlade na njegovo poslansko vprašanje, bo državni zbor odločil v okviru jutrišnjih glasovanj. Naslednji bo poslansko vprašanje predsedniku vlade postavil gospod Sašo Peče. Prosim.
Spoštovani prisotni! Naša država Slovenija se draži. Ne glede na pripombe, ki ste jih v prejšnjem odgovoru podali, gospod predsednik vlade, da nas Evropa ocenjuje kot eno izmed tistih držav, ki ji najboljše kaže, kot eno izmed tistih držav, katere gospodarski kazalci nakazujejo na dvig, pa je dejstvo, da bo Slovenija, žal, pod vašo vlado postala še dražja država za naše državljanke in naše državljane. V dokaz temu in v izogib prerekanju vam citiram proračunsko postavko proračuna Republike Slovenije za leto 2008, kjer vi in vaša vlada s finančnim ministrom načrtujete dvigniti osnovni davek, davek na dodano vrednost, dvigniti tako spodnjo kot nižjo mejo. Ob tem dovolite, da citiram prav tako del teksta, ki izhaja iz vaših aktov, aktov, ki jih podpisala ta vlada in katere vedno, najsi bo to ob predstavitvi proračuna ali pa ob seznanitvi državnega zbora z zakonom o DDV-ju, gospod minister za finance zavrača. Notri navajate, da se bo dvignil DDV, nižja stopnja iz 8,5% na 9 in standardna stopnja iz 20 na 21%. Pravilno ste tudi izračunali, kolikšen bo ta vpliv na proračun Republike Slovenije in dovolite, da s tega mesta poudarim, da se bodo iz tega naslova davčni prihodki, torej tisti prihodki, ki jih ta država pobira od državljanov in državljank, pa najsi bodo ti v fizični ali pravni osebi, za 4,9% v letu 2008 in da se bodo nedavčni prihodki, torej tisti prihodki, ki ocenjujejo sposobnost vlade, da pobira finančna sredstva tudi izven fiskalnih prihodkov, dvignili samo za 3,6%. Iz tega naslova, gospod predsednik vlade, verjetno sami veste, da se bo struktura med davčnimi in nedavčnimi prihodki še poslabšala v korist davčnih prihodkov in da bo vaša vlada v več kot 90-ih% javno finančno gledano živela izključno skozi davke, ki bremenijo naše državljanke in državljane. Zato vas sprašujem, gospod predsednik: Ali so vaše osebne ambicije skregane s sposobnostmi ali le zavajate slovensko javnost na področju javnofinančne slike, na področju fiskalne slike, torej davkov? Hvala.
Hvala. Gospod predsednik, izvolite.
Hvala za vprašanje. Naj samo še stotič na kratko ponovim, da ta vlada ne načrtuje dviga davka na dodano vrednost. Ni predlagala nobenega takšnega akta, te razbremenitve bomo dosegli predvsem z varčevanjem, z zmanjšanjem javne porabe, dodatna sredstva z več ustvarjenega, se pravi z višjo gospodarsko rastjo, varčevali bomo povsod tam, kjer je mogoče, ne nazadnje tudi pri plačah funkcionarjev. Upam, da bo ustavno sodišče kmalu odblokiralo zakon, ki to omogoča.
Hvala. Želite dopolnitev odgovora? Izvolite.
Hvala. Torej, predsednik vlade govori o gospodarski rasti, gospod predsednik, potem bi verjetno morali vedeti, da investicije in pa gospodarska rast ne hodita iz roke v roko v dani situaciji, ampak da gospodarska rast zasleduje investicije z letnim, dvoletnim in mogoče triletnim zamikom. Ob tem vas seznanjam, da ste tudi spodbude v investicije v tej vladi uničili oziroma zmanjšali. Dovolite pa, glede na to, da mi je žal, da stotič, mislim, da ste tako odgovorili, še vedno ne razumete poante. Iz vašega akta, proračuna Republike Slovenije za leto 2008 je razvidno, da bodo prihodki iz naslova davka za dodano vrednost v letu 2007 znašali 2 milijardi 800 in se povečali v letu 2008 na 3,1, kar pomeni povišanje. In to povišanje izhaja iz povišanja davka na dodano vrednost. Dovolite pa če bi želeli, in verjamem, da bi si to želela celotna Slovenija, verjeti vašim besedam in prosim za enostaven odgovor. Zakaj potem poslanci vladajoče večine niso sprejeli amandmaja Slovenske nacionalne stranke, ki je ukinjal v tem trenutku V parlamentarni proceduri povišanje davka na dodano vrednost? Zakaj so potem vaši poslanci nasprotovali temu amandmaju? Parlamentarni postopek je dokaj jasen. Jaz verjamem, da je znan vsem 90 poslankam in poslancem in verjamem oziroma želim si, da bi bil tudi vam. Ampak, gospod predsednik, vi eno govorite, vaši poslanci drugo delajo. In to, kar delajo vaši poslanci, to dejansko vlada tudi zapiše v predlog proračuna. V predlogu proračuna je jasno napisano, za vsakega, slehernega, ki ima internet, da se bodo povečali prihodki iz naslova davka na dodano vrednost. Hvala.
Hvala, gospod predsednik. Izvolite.
Hvala za to dodatno vprašanje. Temelji sicer na napačno citiranih številkah iz proračunskih dokumentov, samo to niti ni važno. Možnost, da vlada poveča davek na dodano vrednost, mislim, da za 15%, obstaja v proračunski zakonodaji že vrsto let. To možnost ni uzakonila ta vlada, ampak jo je že prejšnja vlada. To seveda ne pomeni, da se načrtuje takšen dvig. Možnost obstaja, ne vem, pet, šest let v zakonodaji in jo je predlagala ta vlada. Ta vlada ni predlagala nobenega konkretnega akta, na podlagi katerega bi lahko sklepali, da se bo ta davek dvignil, pa tudi ne vidim smisla v prepiranju o tem, ali se to načrtuje ali se ne načrtuje, ker bomo to vsi videli prej, preden bodo volivci, ki so vas izvolili, šli ponovno na volitve za državni zbor v Mariboru, se bo vedelo ali se bo ta davek dvignil ali ne. Zato res ne vem, zakaj toliko besedo o tem, kaj naj bi in kaj ne bi. Za enkrat vlada tega ne načrtuje, če bo pa to naredila, pa sem prepričan, da se bo to na veliko opazilo, bolj kot leta 2000, ko je vlada LDS-a dvignila davek na dodano vrednost za 1% točko, pa to ni bilo praktično nikjer napisano.
Hvala. Želite predlagati razpravo, gospod Peče? Izvolite.
Spoštovani prisotni! Tokrat se obračam na vas in na vas, gospod predsednik. Želel bi, da državni zbor opravi širšo razpravo posebej na podlagi konfuznih odgovorov. Če dovolite, v prvem delu je predsednik vlade odgovoril, da se davek na dodano vrednost ne bo povečal. V drugem dopolnilnem odgovoru predsednik vlade že dopušča možnost. Če bi razpravo nadaljevali, bi verjetno videli, da bi predsednik vlade pristal na akt, katerega je on kot predsednik vlade sprejel na seji vlade in ga posredoval v državni zbor, to je povišanje proračunske postavke na kontu 7040 - davek na dodano vrednost. S tega mesta naj mi bo dovoljeno, da je indeksacija 43, kar predstavlja razmerje 2008-2006 111,9% kar pomeni 11,9%, povečanje, z drugimi besedami to predstavlja točno usklajen dvig davka na dodano vrednost v nižji in v višji stopnji. Dovolite pa, da s tega mesta, gospod predsednik Janša, jaz sem zelo zadovoljen, da vam v mesto Maribor vsaj s tega mesta, torej parlamentarnega mesta, predstavlja poznanko. Nisem pa zadovoljen s tem, ker to mesto dejansko zapostavljate. Ampak da ne bomo govorili izključno o lokalni politiki; jaz verjamem, da davek na dodano vrednost, in to tudi vem, bo negativno vplival, povečanje tega davka, ne samo na mesto Maribor, ampak na našo državo v celoti. In dovolite, ko govorite o gospodarski rasti in se "kitite" z njo, še enkrat, gospodarska rast zasleduje investicije in te investicije oziroma olajšave za investicije je ta državni zbor na vaš predlog, na predlog vlade Republike Slovenije zmanjšal. Iz tega naslova izvira moja bojazen, da v prihodnosti pa le ne bo tako, kot vi napovedujete. In kar se tiče volitev. Prepustite to odločitev volivkam in volivcem. Hvala. Zato prosim za razpravo v okviru odgovora, ki ga je podal predsednik vlade na poslansko vprašanje, ki je bilo podano. Hvala.
Hvala. O predlogu poslanca gospoda Pečeta, da državni zbor na naslednji seji opravi razpravo o odgovoru predsednika vlade na njegovo poslansko vprašanje, bo državni zbor odločil v okviru jutrišnjih glasovanj. Naslednji bo poslansko vprašanje predsedniku vlade postavil gospod Cvikl.
Hvala lepa. Spoštovane državljanke in državljani, dragi mladi gostje, poslanke in poslanci, gospod predsednik! Po dveh letih vaše vlade vas, gospod Janša, sprašujem, kako ste zadovoljni z delom svojih ministrov, še posebej pri spoštovanju zakonov in uresničevanju prioritet koalicije. Nespoštovanje, kršitev zakonov, dvoličnost in zavajanje so temeljne značilnosti vaše koalicije. Dovolite nekaj primerov. Prvič. Pred dnevi je bilo za ministra Viranta ugotovljeno, da je kršil zakon, da vam je lahko brez pooblastila zgradil stekleno palačo za 2,4 milijarde tolarjev. To je ugotovila proračunska inšpekcija. Če ste si zaželeli stekleno palačo, se pride po pooblastilo v državni zbor. Vendar se nespoštovanje zakonov nadaljuje. S pravno spornimi procedurami se gradi na Brdu. Novo predstavništvo Republike Slovenije se je v Bruslju kupilo po tajnem postopku, kot da kupujemo nove tanke, ne pa pisarne za sestanke. Drugič. Z ministrom Bajukom kršita zakon, ko sta v proračunu razdelila dodatnih 50 milijard tolarjev, ki sploh ne obstajajo. Pooblastila, kot ste dejali, za dvig DDV nimata, denar ste razdelili. In ne samo to, da sta si izmislila teh dodatnih 50 milijard, dodatnih prihodkov iz naslova DDV, 3. oktobra ste za TV Slovenijo dejali: "Odkar Slovenija obstaja, se prvič dogaja, da bomo državljani plačevali nižje davke, in to vsi. Hkrati bodo tudi podjetja manj obremenjena." To je napačna trditev. Zavajate, gospod Janša! Dejstva so drugačna. Odkar Slovenija obstaja, je gospodarstvo najbolj obdavčeno. In letos, po vaših podatkih se bo dosegel 45% BDP javnofinančne porabe. Obdavčitev je za cel odstotek ali 70 milijard več kot leta 2004. Ne vsak četrti od 10 tolarjev, vsak drugi tolar gre državi. Tretjič. Minister Bručan je v nasprotju z zdravstveno zakonodajo za skoraj 3 milijarde zmanjšal obseg dodatnega programa v zdravstvu, manj bo denarja za operacije na srcu, zdravljenje rakavih bolnikov, zaposlovanje dodatnih medicinskih sester, magnetno resonanco. Gospod Janša, kako ste zadovoljni s svojim delom in delom ministrov, če se ne spoštujejo zakoni in če se, kot smo že tudi danes slišali, zavaja in deluje dvolično? Prosim za odgovor.
Hvala. Gospod predsednik, izvolite.
Hvala lepa za vprašanje. Bilo bi nenavadno, če bi vladna koalicija in opozicija imeli enako mnenje o tem, kako ministri delajo. Običajno opozicija vedno smatra, da je bila boljša, zato se tudi poteguje potem na volitvah za drugačen rezultat, kot ga je dosegla na tistih, na katerih je postala opozicija, to bolečino razumem in nimam nobenih problemov v zvezi s tem. Drugo pa je, kar se tiče konkretnih podatkov. Dejstvo je, da je ta vlada podedovala davčno zakonodajo, ki dejansko obremenjuje ne samo podjetje in gospodarstvo, ampak tudi posameznike, še posebej tiste bolj produktivne, in da to stanje zdaj popravljamo. Na tej seji imate to zakonodajo v drugem branju. Če bo sprejeta, bo dala učinke, na podlagi katerih bodo tako državljanke in državljani v tej državi kot tudi gospodarski subjekti plačevali bistveno nižje davke, kot pa so jih plačevali v času vladavine Liberalne demokracije. V celoti bo ukinjen davek na izplačane plače, ki ga je uvedla Liberalna demokracije. V seštevku se plača na leto tega davka preko 100 milijard tolarjev, že to samo po sebi predstavlja zelo veliko razbremenitev. Ne bi našteval dalje, kajti nimamo nikakršnih težav s temi ukrepi in s svojimi besedami, ker so vse preverljive. Mi smo prepričani, da bodo ukrepi dali takšne učinke, in to se bo dalo preveriti, in ve se, kdo je na koncu sodnik, kar se tiče zakonitosti. V tej državi obstajajo institucije, ki ugotovijo pravnomočno in tudi dokončno, ali je nekdo kršil zakon ali ne. Govoriti kar tako na pamet, da ministri kršijo zakon, je sicer normalno za določen del opozicije, ne pomeni pa, da je to res. Ko gre za politično odgovornost, obstajajo instituti, ki jih uporabljate, gre za interpelacijo. Če opozicija smatra, da je minister kršil zakon ali ustavo, lahko vložijo interpelacijo. Dve ste vložili, še kakšnih 8 sta jih napovedali. Vlada bo z veseljem na to odgovorila in dokazala, da očitki ne držijo.
Hvala. Želite dopolnitev odgovora? Izvolite.
Nisem zadovoljen z odgovorom. Gospod Janša preprosto ni odgovoril. Predvsem mislim, da se vam zdi normalno, da vlada ne spoštuje zakonov oziroma da si po svoje tolmači zakon. Črno na belem je proračunska inšpekcija potrdila, da je bil kršen zakon o javnih financah, ki zahteva, da bi se lani dal nov namen, ne pa da se je letos za lani plačalo nekaj. Drugič. Kako se lahko kupujejo pisarne v Bruslju v nasprotju z zakonom o javnih naročilih o tajnem postopku? Kako lahko gospod Bručan predlaga, da se bo vzel denar pacientom? Kako lahko minister Bajuk napihuje proračun in po telefonu vodi glasovanje odbora za finance? Glede vaše trditve, da bodo vsi državljani plačevali nižje davke, zavajate. Dovolite na konkretnem primeru, da boste razumeli. Samohranilka Metka živi v najemniški garsonjeri s šoloobveznim otrokom in dobiva 120 tisoč, 500 evrov plače. Z davčno reformo boste res sprva dali 800 tolarjev, 3 evre, a ukinili ste ji 6% davčnih olajšav, 7.200 tolarjev, 30 evrov. Dali ji boste 3 evre, vzeli pa 30 evrov. Še vedno trdite, da bodo vsi na boljšem? Takih, kot je Metka, je 104 tisoč, ki so lani koristili stanovanjsko olajšavo, ki jo s tem zakonom ukinjamo. Na matičnem delovnem telesu je bil amandma zavrnjen. Denar za darilo, ki ste ga dali, zaradi česar pač počnete vse, kar počnete, nimate, zato boste dvignili DDV, trošarin, bolj obdavčeni gospodarstvo. To bo več kot 800 tisočim zmanjšalo realne dohodke. To je dvoličnost, gospod predsednik. Kako boste prenehali to delati in zagotovili zakonitost delovanja vlade? Hvala. Prosim za dopolnilni odgovor.
Hvala. Gospod predsednik.
Govoriti o tem, da bomo povečali davke za gospodarstvo in dvignili DDV, je sicer dopustno, dovoljeno, ne vidim pa kakšne velike produktivnosti v tem ponavljanju. Kot sem dejal že prej, če ne verjamete v to, kar govorimo, se bo dalo preveriti čez eno leto. Zakone, ki jih imate na mizi, je predlagala ta vlada in gredo v drugo smer. Ne predlagamo dviga DDV-ja in bistveno zmanjšujemo davke tako za gospodarstvo kot za državljanke in državljane, bistveno, prvič v zgodovini te slovenske države. Tega ni možno zanikati. Primer, ki ste si ga izmislili, je klasičen primer, kjer se meša socialo in gospodarstvo ali pa davčno zakonodajo in socialo. Za pomoč tistim, ki so pod pragom revščine, in teh je v Sloveniji v primerjavi z evropskimi državami podpovprečno. Slovenija ima pod 11% ljudi, ki živijo pod pragom revščine. To je še vedno visoko, naš cilj je, da teh enostavno ni, vendar v primerjavi z ostalimi evropskimi državami, tudi bistveno bolj razvitimi, je ta statistika ugodna. Da se tem pomaga, bo vlada dodelala ukrepe socialne politike, ne bo pa mešala gospodarsko in socialnih ukrepov. Če se to meša, potem na koncu pride do uravnilovke. Kam to pripelje, smo videli tudi na lastnem primeru. Kar se tiče razdeljenih 50 milijard, ki jih ni. Ta podatek je enostavno izmišljen, ni pa izmišljen podatek, da je ta vlada podedovala luknjo 70 milijard tolarjev, ki so bile porabljene in razdeljene in ki jih je bilo potrebno naknadno zagotoviti. To je bilo skrito v bilanci, ki jo je vaša vlada prepustila našim in tudi to je bilo potrebno sanirati v teh dveh letih.
Hvala. Želite predlagati razpravo? Izvolite.
Gospod predsedujoči! Prosim, da v skladu z drugim odstavkom 246. člena opravimo razpravo o neustreznem odgovoru gospoda Janše. To utemeljujem predvsem zato, ker ni odgovoril na moja vprašanja. Ni povedal, kako bo preprečil nezakonito delovanje ministrov. Za vas, gospod predsednik, je očitno to, da ministri nepooblaščeno gradijo steklene palače, kupujejo pisarne za sestanke kot nove tanke in tudi nove tanke oziroma, kako se jim že reče, patrije, v nasprotju z zakonom ali spornimi procedurami, ki onemogočajo pravno varstvo ponudnikov, ko napihujejo davčne prihodke, to je za vas popolnoma normalno stanje. V državnem zboru moramo opraviti to razpravo tudi zato, da se pogovorimo o tem, kaj narediti, da ljudje ne bodo na slabšem. Gre za vprašanje pravičnejše razdelitve blaginje, ne na način, kot ste to rekli vi. Ne gre za izmišljene primere, gre za zelo konkretnih 104 tisoč davčnih napovedi iz leta 2005. To je temelj gospodarske rasti v letošnjem letu, povečana stanovanjska gradnja. To seveda, to olajšavo ukine. In kaj bo posledica? Posledica bo to, kar se že dogaja. Za gospoda Bručana v proračunu piše, da se mu radikalno zmanjšuje program, ker se je bilo potrebno uokviriti v limite porabe. Zato, gospod predsednik, se bo sedaj se zgodilo, da ne bo vsakdo, ampak le vsak tretji bo imel možnost priti do dodatnega programa operacij ali nekaterih aktivnosti v zdravstvu. O tem moramo opraviti razpravo v državnem zboru. Če bomo opravili tako razpravo, če bo državni zbor opravljal nadzor nad delom vlade, potem bomo nezakonito delovanje lahko preprečili. Mogoče bomo lahko na tej podlagi, če bomo takšno razpravo opravili, če boste poslanke in poslanci to podprli, zagotovili, da bo ta vlada delovala zakonito, da bodo tudi gospodarski subjekti to razumeli kot okvir svojega delovanja. Preprečili bomo, da bi na primer pekarna Blatnik zgolj zato, ker sta jo obiskala gospod Janša in gospod Vizjak, prevzela sedemkrat večjo podjetje. Preprečili bomo, da bi s primerom Blatnik oblatili ravnokar sprejeti zakon o prevzemih in zlorabili pravice malih delničarjev, gospod Janša, zaradi tega, kar vi počnete. Poslanke, poslanci! Predlagam, da podprete proceduralni sklep, da opravimo razpravo o neustreznem odgovoru predsednika vlade in na tej podlagi tudi opravimo ustrezno sklepanje o zakonih, ki jih bomo sprejemali v tem in naslednjem tednu. Hvala lepa.
Hvala. O predlogu poslanca gospoda Cvikla, da državni zbor na naslednji seji opravi razpravo o odgovoru predsednika vlade na njegovo poslansko vprašanje, bo državni zbor odločil v okviru jutrišnjih glasovanj. Naslednji bo poslansko vprašanje predsedniku vlade postavil gospod Jože Tanko. Prosim.
Spoštovani predsednik vlade, kolegi poslanci, ministri! Pred nekaj dnevi je Slovenija prejela odgovor evropske komisije, ki se je nanašal na prijavo, s katero je novinar Financ Boštjan Usenik prijavil Slovenijo, zaradi domnevnega suma o nedovoljeni pomoči Istrabenzu in Pivovarni Laško v primeru prodaje deležev KAD-a in SOD-a v družbi Mercator. Z njim je evropska komisija zavrnila namige o domnevnem oškodovanju državnega premoženja, ki naj bi nastalo zaradi netransparentne prodaje deležev KAD-a in SOD-a Mercatorju. Domnevno oškodovanje naj bi se po za lase privlečenih trditvah nekdanjih ministrov Ropa, Lahovnika, Cvikla gibalo med 20 in 30 milijardami slovenskih tolarjev. Razprava o oškodovanju se je od septembra lani tako razplamtela in zlorabljala, da se je 39 poslancev odločilo, presekalo to neproduktivno in za Slovenijo škodljivo medijsko obračunavanje in je 18. oktobra lani vložilo zahtevo za ustanovitev preiskovalne komisije. Evropska komisija je na podlagi preiskave primerov ugotovila, da kupcema ni bila podeljena državna pomoč, ker sta bila prodana deleža Mercatorja ovrednotena s strani ustrezne ustanove, na podlagi uveljavljene metodologije in na podlagi takratne cene na trgu. Evropska komisija je tudi ugotovila, da za prevzemno premijo ni bilo potrebnega pogoja, ker kupca po nakupu družbe nista obvladovala. Odločitev evropske komisije ni presenečenje in je potrdila tisto, kar smo ves čas zagovarjali, da je bila prodaja deležev KAD-a in SOD-a v Mercatorju izvedena v skladu z domačo zakonodajo in evropskimi normami. Kar nenadoma so potuhnili tudi kritiki. Še enkrat več se je pokazalo, da kritike nekaterih najvidnejših opozicijskih poslancev, predvsem iz vrst Liberalne demokracije, nimajo pravne in strokovne podlage, in da so svoje delovanje podredili zgolj neosnovanim, klevetaškim nastopom in zastraševanju javnosti ter umetnemu ustvarjanju afer, s katerimi so begali državljane in si zagotavljali predvsem enormno količino medijskega prostora. Zanima me: Kako vlada sprejema poročilo evropske komisije? Ali ste morda prejeli kakšno opravičilo, zaradi povzročene škode in diskreditacijo države, vlade in tudi vas osebno? Hvala.
Hvala. Gospod predsednik, izvolite.
Hvala tudi za to vprašanje. Vlada se s tem primerom ni neposredno ukvarjala, vse dokler ni bila prisiljena odgovarjati na poslanska vprašanja omenjenih poslancev in dokler se ni začel postopek pred evropsko komisijo. Potem je bil to primer, ki je odmeval in ki je involviral tudi vlado. Tako lahko rečem, da smo z odločitvijo evropske komisije zadovoljni. Tukaj pred seboj imam magnetogram poslancev gospoda Ropa, gospoda Cvikla in gospoda Lahovnika, ki so trdili, da je vlada, čeprav, še enkrat ponavljam, se s tem primerom ni ukvarjala, oškodovala davkoplačevalce za 30, nekdo od njih je rekel celo 60 milijard tolarjev, in da se bo to zagotovo dokazalo v postopku pred evropsko komisijo. To so bile trditve, izrečene tudi v času poslanskih vprašanj. Dejstvo je, da se to ni izkazalo, da se je izkazalo ravno nasprotno in dejstvo je,da se ne spoštuje osnovno določilo politične kulture, da se v takšnih primerih ljudje opravičijo za obtožbe, ki so bile neupravičene. Tega, ker ste to vprašali, še nismo dočakali.
Hvala. S tem zaključujemo vprašanja, postavljena predsedniku vlade. V zvezi z opravičili glede odsotnosti ministrov dovolite še dve pripombi, in sicer minister za delo, družino in socialne zadeve mag. Janez Drobnič bo odsoten od 19. ure dalje, gospod minister za šolstvo in šport dr. Milan Zver pa med 16.30 do 18.15 ure. Nadaljujemo s postavitvijo vprašanj. Na 17., 19. in 20. seji državnega zbora so poslanci Vili Trofenik, Kristijan Janc, mag. Milan M. Cvikl, poslanka Maria Pozsonec postavili poslanska vprašanja ministrici za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano gospe Mariji Lukačič, ministru za zunanje zadeve dr. Dimitriju Ruplu in ministru za finance dr. Andreju Bajuku. Ker ministrica in ministra na sejah niso bili prisotni, so poslanka in poslanca zahtevali ustni odgovor na naslednji seji zbora, zato dajem besedo najprej ministrici in ministrom, da odgovorijo na vprašanja. Ministrica za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano gospa Marija Lukačič bo torej odgovorila na vprašanje Vilija Trofenika o posledicah, ki jo bo reforma sladkornega sektorja v EU imela za tovarno sladkorja Ormož. Gospa ministrica, izvolite.
Hvala za vprašanje, spoštovani gospod poslanec, gospod Trofenik. Znano je, da pomeni sprejeta reforma sladkorja za pridelovalce sladkorne pese in za tovarno sladkorja v Ormožu zaostrene pogoje konkurence. V tem trenutku smo v fazi iskanja možnosti bodisi za nadaljevanje proizvodnje sladkorja, bodisi za iskanje ustrezne alternativne proizvodnje. Po zadnjih informacijah, ki sem jih dobila danes zjutraj obstaja največ možnosti, da se bo tovarna sladkorja prestrukturirala v proizvodnjo bioetanola, za kar smo se vseskozi v času sprejemanja reforme in tudi po njej prizadevali. Vaše vprašanje se nanaša na višino kvot. Naj povem, da je Sloveniji bilo dodeljenih 52.973 ton sladkorja. Tovarna sladkorja v Ormožu pa lahko iz surovega trsnega sladkorja proizvede tudi 19.000 ton belega sladkorja. V primeru prenehanja proizvodnje sladkorja se kvote ukinejo, lahko pa se kvote ukinejo le delno, če bi tovarna nadaljevala proizvodnjo z zmanjšano zmogljivostjo in kombinirala proizvodnjo z bioetanolom. Kvote ni mogoče prodati, v primeru prenehanja propade. Vprašali ste za pogajalska izhodišča, kdo mi jih je dal, ko sem zagovarjala stališče Slovenije. Pogajalska izhodišča Slovenije je v postopku sprejemanja reforme določil državni zbor, in sicer 18.11.2005, Za Slovenijo bi bilo sprejemljivo znižanje cen sladkorja in posledično sladkorne pese do 30%. Glede na to, ker je reforma bila sprejeta v višini 36%, te reforme v Bruslju nisem podprla. Glede koalicije, ki je nasprotovala reformi, pa le pojasnilo. Dolgo časa je delovala koalicija 13-ih držav, med njimi tudi Slovenija, ki smo nasprotovali sprejetju takšne drastične reforme, vendar je zadnjo noč v pogajanjih koalicija razpadla, dve večji državi z večjim številom glasov sta glasovali za reformo, zato so naša prizadevanja propadla. In še zadnje vprašanje, kako bomo pomagali 2300 kmetom, ki pridelujejo peso. To je daleč najpomembnejše vprašanje. Pridelovalci sladkorne pese bodo upravičeni do regionalnega plačila v višini 332 evrov na hektar in dodatka za sladkor, ki bo v letu 2007 znašal 300 evrov na hektar, v letu 2008 365 evrov na hektar in v letu 2009 vse do leta 2013 397 evrov na hektar, torej bodo kmetje, ne glede na to, ali bodo nadaljevali s proizvodnjo pese ali ne, upravičeni v letu 2007 do 151.000 tolarjev na hektar, v letu 2008 do 167.000 tolarjev na hektar in v letu 2009 pa vse do lega 2013 do 174.960 tolarjev na hektar pese, ki so jo pridelovali v referenčnem letu, torej v letu 2006. V primeru prenehanja proizvodnje sladkorne pese pa bodo kmetje upravičeni tudi do pomoči za diverzifikacijo, za ustvarjanje novih delovnih mest, in sicer 109 evrov na tono sladkorja, lastniki kmetijske mehanizacije pa do 10% sredstev, ki jih proizvajalec sladkorja dobi iz sklada za prestrukturiranje. To znese približno 1 milijardo tolarjev. Mislim, da je kratkoročno za naslednjih sedem let za kmete poskrbljeno. V tem času pa se bodo prestrukturirale v skladu s proizvodnjo tovarne sladkorja, ki kaže, da bo prestrukturirana v bioetanol. Hvala.
Gospod Trofenik, želite dopolnitev odgovora? Izvolite.
Hvala za besedo. Lep pozdrav članom vlade, posebej gospe ministrici. Po petih mesecih sem končno dočakal to čast, da sem dobil vaš ustni odgovor. Ugotavljam, da je od julija, ko ste me želeli odpraviti s pisnim odgovorom, do današnjega ustnega odgovora vseeno prišlo do nekega napredka in ta dva odgovora nista istovetna. Ker nisem zadovoljen, spoštovana gospa ministrica, vas prosim za dodatno pojasnilo. Prosim vas za pojasnilo o sporazumu o zapori tovarne oziroma letošnji, predvidoma zadnji kampanji, ki ste ga sklenili z lastniki pred skupščino delniške družbe 22. junija. Kakšne so finančne obveznosti Republike Slovenije in ali eventualno ne predstavljajo nedovoljene državne pomoči? Nadalje bi vas prosil, kakšen je del odškodnine z zaporo, ki bo predvidoma okrog 38 milijonov evrov, bodo lastniki namenili za stroške zapore, še zlasti za ekološko sanacijo, o kateri niste ničesar povedali, in je dejstvo, da je podcenjena. In nadalje, ali ste se dokončno odločili o zapori in kakšno je vaše stališče do tujega investitorja, ki je pripravljen ohraniti proizvodnjo brez kakršnihkoli finančnih obveznosti države, saj trdi, da še vedno pridelek iz pese nosi po toni 100 evrov dobička in pridelava sladkorja iz trsa pa še 80 evrov po toni. Prosim za dodatna pojasnila?
Hvala. Gospa ministrica, izvolite. Gospod Trofenik, dajte prosim ugasniti. Hvala.
Kar zadeva sporazum - ga ni bilo. Vlada je sprejela sklep, da podpira prizadevanja lastnikov pri prestrukturiranju proizvodnje v bioetanol. In da jim bomo pomagali pri pridobivanju evropskih sredstev, ker bodo v te namene namenjena. Na podlagi razgovora s kmeti smo se dogovorili, da bodo v primeru, da se nadaljuje s proizvodnjo sladkorja in s tem tudi pridelovanjem sladkorne pese, da bodo kmetje v tem tržnem letu zahtevali le 10% za neamortiziran del strojne opreme, ki so jo nakupili v ta namen. To, kar sem povedala. Glede ekoloških zadev, so v pristojnosti ministrstva za okolje in prostor in takrat je bila odločitev, da bo to približno 10% sredstev, ki jih bodo namenili za ekološko sanacijo.
Hvala. Želite predlagati razpravo? Še niste končala, gospa ministrica.
Oprostite. Vprašanje se je glasilo, gre verjetno glede prodaje tovarne avstrijskim potencialnim kupcem. Res je, da sem jaz opravljala razgovore s tremi potencialnimi kupci, z dvema iz Avstrije, zadnji iz Italije. Moram povedati, da sem tukaj jaz lahko igrala neko koordinacijo med lastniki in med potencialnimi kupci, nisem pa bila vključena v konkretne pogovore, ki so jih imeli lastniki in potenciali kupci, in o teh zadevah ne morem govoriti.
Hvala. Gospod Trofenik, izvolite.
Spoštovani gospod predsednik. V skladu z drugim odstavkom 246. člena predlagam, da državni zbor opravi razpravo o odgovoru ministrice na moja vprašanja, saj gre za resen gospodarski in socialni problem za vzhodni del Slovenije, kjer bo prizadeto najmanj 150 delavcev, kjer bo prizadeto kmetijstvo in kjer bo se bistveno poslabšalo ekološko stanje. Ta svoj predlog utemeljujem z naslednjim. Prvič - ugotavljam, da ministrica ne odgovarja enako kot predsednik vlade, ker ministrica negira obstoj sporazuma. Obstoj sporazuma je predsednik vlade potrdil in je bil sprejet pred 22. junijem, to se pravi v dnevu zasedanja skupščine delničarjev, in pred 30. junijem letošnjega leta, ko je v Uradnem listu Evropske unije bila objavljena uredba 968/2006, ki definira podrobno pogoje saniranja, zlasti še v ekološkem smislu. Zato prosim, ker gre za zelo resno, zlasti ker nista še usklajena ministrica in predsednik vlade in obstaja nevarnost, da gre za nedovoljene državne pomoči v smislu pokrivanja izgub, planiranih v letošnjem letu, čeprav tržne razmere so daleč od izgub in ustvarjajo dobiček.
Hvala. O predlogu poslanca gospoda Trofenika, da državni zbor na naslednji seji opravi razpravo o odgovoru ministrice na njegovo poslansko vprašanje, bo državni zbor odločil v okviru jutrišnjih glasovanj. Sedaj prosim gospo ministrico, da odgovori na poslansko vprašanje Kristijana Janca glede izplačil pomoči kmetom iz naslova ukrepov evropske kmetijske politike. Prosim.
Hvala za vprašanje. Evropski pravni red določa, da se sredstva izplačujejo od 1. decembra v tekočem letu in do 30. junija v naslednjem letu. In tem rokom bosta agencija za kmetijske trge, razvoj podeželja in kmetijsko ministrstvo tudi sledila. Kar zadeva pa dohodninsko osnovo iz naslova subvencij, pa se zakon v tem delu spreminja tako, da bo ugodnejši za tiste upravičence subvencij, ki bodo plačila prejeli v prvi polovici leta 2007, če bo seveda ta zakon sprejet v dogovorjeni obliki koalicije. Glede EU standardov pa naslednje pojasnilo. V letu 2004 je bilo vloženih 25 tisoč zahtev v skupni vrednosti 15 milijard 608 milijonov tolarjev. Izplačila pa je že prejelo 16.103 upravičencev v višini 10 milijard 980 milijonov tolarjev. Sredstva še iščemo za 8900 upravičencev, in sicer v višini 4,7 milijarde tolarjev. V letu 2005 je za standarde bilo vloženih 26 tisoč zahtevkov v skupni vrednosti 9 milijard 814 milijonov tolarjev. Ta bodo izplačana v letu 2007, kar je v skladu z roki, ki jih določajo predpisi Evropske skupnosti. Hvala.
Hvala. Prosim gospoda ministra za zunanje zadeve, dr. Dimitrija Rupla, da odgovori na vprašanje Marie Pozsonec v zvezi z izgradnjo mostu na Muri pri Hotizi. Izvolite, gospod minister.
Hvala lepa, gospod predsednik. Torej, v odgovor gospe Poszončevi, katere odsotnost obžalujem, bi rekel naslednje. Vlada Republike Slovenije se je seveda vseskozi zavzemala, da se most preko Mure zgradi kot skupen projekt Slovenije in Hrvaške. To bi bilo skladno s spoštovanjem stanja na dan 25. junij 1991 in takšno rešitev je ob več različnih priložnostih, o tem je bilo večkrat govora tudi v našem odboru za zunanjo politiko, podprlo lokalno prebivalstvo iz obeh strani Mure. Naša stran je hrvaški strani večkrat predlagala izgraditi skupaj most, vendar Hrvaška tega predloga ne da ni sprejela, ampak ga ni upoštevala oziroma se mu je izmaknila. Hrvaška je hkrati v nasprotju z zavezo spoštovati stanje na dan 25.6.1991 enostransko zgradila most čez Muro in o tem seveda ni nobenega dvoma, o tem je bilo veliko poročanja in veliko polemik. Poleg mostu je Hrvaška samovoljno in brez soglasja Slovenije izgradila tudi povezovalno cesto do maloobmejnega prehoda Hotiza - Sv. Martin na Muri, ki je povečala poplavno ogroženost naselja ob Muri in ima zaradi tega škodljive posledice za slovensko državno območje. Naše ministrstvo, ministrstvo za zunanje zadeve, ki je v zvezi z navedenim večkrat, nazadnje pa 3. julija - poudarjam večkrat, nazadnje pa 3. julija letos pri hrvaški strani protestirala zaradi enostranskih posegov Republike Hrvaške na območju med naseljem Hotiza in reko Muro. Hrvaško ravnanje je v nasprotju z obveznostjo spoštovanje stanja na dan 25.6., ki izhaja tudi iz brionske skupne izjave o izogibu incidentov. Hkrati je takšno hrvaško ravnanje tudi v nasprotju z določbami, pogodbo med vlado naše države in vlado Republike Hrvaške o urejanju vodno gospodarskih razmerij in določbami sporazuma med Slovenijo in Hrvaško o obmejnem prometu in sodelovanju, tako imenovanim SOBS. Ministrstvo za zunanje zadeve vztraja pri zahtevi, torej še vedno enako mislimo, da hrvaška stran pristojnim slovenskim organom mora dostaviti vso potrebno dokumentacijo v zvezi z gradnjo mostu in ceste, in si prizadevamo za iskanje ustrezne sporazumne rešitve, ki bi odpravila negativne posledice, ki jih bosta imela novi most in cesta na slovenskem državnem območju. Naše ministrstvo ob tem ponavlja, da se bo v okviru svojih pristojnosti - pač razpolagamo z diplomatskimi sredstvi - ter v sodelovanju z drugimi pristojnimi slovenskimi organi še naprej odzivalo na vse poskuse izvajanja hrvaške jurisdikcije na nespornem državnem ozemlju Republike Slovenije.
Hvala. Sledi odgovor ministra za finance, dr. Andreja Bajuka, na vprašanje mag. Milana M. Cvikla glede priprave rebalansa proračuna za leto 2007 in proračuna za leto 2008 vsled nove davčne zakonodaje. Prosim, gospod minister.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Dovolite mi, da ponovno poudarim, da sta predvidena primanjkljaja državnega proračuna v letih 2007 in 2008 77.3 milijard sit ali 1% BDP-ja in 73.5 milijard tolarjev ali 0.9% BDP, in od tega vlada ne namerava odstopiti. Kljub temu, da je vlada kot alternativno možnost v letu 2007 proučevala dvig stopenj DDV-ja, ko smo uvedli prvo stopnjo odprave davka na izplačane plače ali 20%, kar se že letos izvaja, smo pri noveliranju projekcij za leto 2007 ugotovili, da ni potrebe za dvig DDV-ja. Na podoben način bomo pri noveliranju ocen za leto 2008 proučili vse možnosti v izogib višanja stopenj DDV-ja. Verjamemo pa in to sem že večkrat tukaj, v tem državnem zboru povedal, verjamemo, da do tega ne bo prišlo, saj bo vlada predvideno nižjo davčno obremenitev nevtralizirala tudi z varčevanjem ter izvajanja nove zakonodaje; deloma je bila že sprejeta, deloma je pa v pripravi in bo v tem državnem zboru obravnavana v kratkem. Menimo, da zmotna ocena o povišanju primanjkljaja na 110 milijard sit temelji na zmotnem aritmetičnem računu, ki ne upošteva ocene realizacije za leto 2006 in načrtovanje prihodkov za leto 2007. Ocenjena realizacija davčnih prihodkov za leto 2006 - 22,6% BDP, ki predstavlja osnovo za načrtovanje prihodkov za leti 2007 in 2008 je namreč za 0,8 BDP-ja višja od sprejetega proračuna za leto 2006, ko je bilo 21,8%. Pri načrtovanju prihodkov za leto 2007 in 2008, je potrebno upoštevati tudi naslednja dejstva. Ocenjeni izpad prihodkov iz naslova dohodnine za 38 milijard tolarjev, namerava vlada nadomestiti z dvigom trošarin na elektriko, tobak in alkohol v skladu z evropskimi direktivami in ne več nad minimalnem, povečano izterjavo davčnega dolga in drugimi nedavčnimi prihodki. Potem bi rad poudaril, da so višje ocenjene trošarine na motorna goriva v letu 2007 rezultat ne samo dviga trošarin na liter goriva in zaradi povečane količine prodanih goriv v primerjavi z načrtovanim, predvsem dizelskega goriva, kar je v letu 2006 že dejstvo. Zaradi sprememb pri zakonu o davku od dohodkov pravnih oseb, ki pomenijo razbremenitev podjetij, odpravo dvojnega obdavčevanja in poenostavitve obračunavanja davka, se bo finančni učinek sprememb pojavil pri izvrševanju proračuna šele v letu 2008, saj je ocenjen za davčni obračun za leoi 2007, ki bo dejansko znan v prvi polovici 2008, in sicer v predvideni višini 20 milijard tolarjev, kar seveda pomeni dodatno razbremenitev gospodarstva. Kot sem uvodoma že dejal, se proračunski primanjkljaj znižuje. V skladu s tem pa tudi tako imenovani globalni primanjkljaj. V času prejšnje vlade je globalni primanjkljaj v letu 2000 predstavljal 3,9% BDP-ja, v 2001 4,3; potem 2,5; nato 2,8; v letu 2004 pa 2,3% BDP-ja. V prvem letu tega vladnega mandata 2005 pa je ta primanjkljaj znašal 1,4% BDP-ja. Kot smo že poročali temu državnemu zboru in pred kratkim tudi evropski komisiji, pričakujemo, da ta globalni primanjkljaj celotne države, izkazan po metodologiji ESA 95, v tekočem letu 2006 v nobenem primeru ne bo presegel 1,7%. Torej, letno povprečje primanjkljaja sektorja države v tem širšem obsegu je v tem mandatu na višini 1,55% BDP-ja, kar pa predstavlja le 49% letnega povprečja v obdobju 2000-2004, ki je znašal 3,16% BDP-ja. Ponovno bi rad podčrtal, da predlog proračuna za prihodnji dve leti ohranja makroekonomsko stabilnost, kar je pomembno za obdobje, ko uvajamo evro, in prioritete vlade so tudi jasno predstavljene. Hvala lepa.
Hvala. Želite dopolnitev odgovora? Izvolite, gospod Cvikl.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Slišali smo sedaj gospoda ministra za finance, ki je govoril drugače kot predsednik vlade. Govoril je o treh virih, govoril je o trošarinah na energente, tako na bencine kot na električno energijo, govoril je o izterjavi dolga in govoril je o drugih nedavčnih prihodkih. Ni pa povedal tistega, kar je po našem mnenju najbolj ključno; najbolj ključno je, da je povišana obdavčitev gospodarstva, efektivna obdavčitev, efektivna davčna stopnja za gospodarstvo se je v letu 2006 glede na leto 2004 bistveno povečala. To se nadaljuje, gospod minister, v letu 2007 in tudi, sicer v manjši meri, v letu 2008. V letu 2008 pa imate med prihodki DDV po 12% stopnji, vsako leto, odkar smo uvedli DDV, se DDV povečuje, približno vsako leto za 5% do 6%, samo v letu 2008 za 12%; in zato pravim: ali boste morali zelo povečati trošarine ali pa boste, kot ste sami že nekajkrat dejali, tako so nekateri tukaj, v tem državnem zboru govorili, morali iti z 21% in 9% stopnjo DDV. Problem, ki ga manj vidimo v tem državnem proračunu, je, da med prihodki ste vkalkulirali DDV, kot da bi bila stopnja 21% in kot da bi bila stopnja 9%. Tega pooblastila pa nimate v nobenem zakonu, ki spremlja proračun, tega pooblastila ni, zato je ta proračun nezakonito vložen. In kako potem to nerealnost z visokimi davki, zaprt proračun financirate? Tako da znotraj programov, znotraj posameznih programov jemljete zdravstvu, jemljete kulturi, jemljete za tuje investicije, jemljete tehnološki agenciji, vsem tem jemljete denar in potem pravite, da je to razvojno načrtovan proračun. Prosim, če pojasnite še [[...]] [[nerazumljivo.]] [[...]]
Hvala. Gospod minister, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Dejstvo je, da pravna podlaga za morebitno povečanje, če bi ta bila potrebna, vendar mislimo, da ne bo, je bila že uporabljena lani, ko je ta državni zbor sprejel proračun za leti 2006 in 2007. Takrat, ko smo uvedli prvo stopnjo ali prvi del odprave davka na izplačane plače, smo tudi povedali, če bi bilo potrebno, bomo morda morali zvišati DDV. Dejstvo je, da danes ali jutri, ko boste začeli drugo branje obravnave davčne zakonodaje in potem tudi predlog proračuna, ni nikakršnega dviga za DDV predvideno v letu 2007. Res pa je, da smo vključili, ker dejansko je nemogoče drugače, ker delamo na podlagi prihodnosti, ki se še ni zgodila. In na podlagi tega vemo, da je določena zakonodaja kar se tiče izdatkov že bila sprejeta, druga je v pripravi in bo kmalu v obravnavi v tem državnem zboru in je zelo težko predvidevati, v kakšni meri bo sprejeta in kako bo tudi izvedena. Dejstvo je tudi, da je gospodarska rast nekoliko večja, kot je bilo predvideno v analizah, ki jih dela urad za makroekonomske analize in razvoj, da so tudi podatki kar se tiče Statističnega urada Republike Slovenije za pretekla leta nekoliko drugačni, kot je bilo napovedano. Dejstvo je tudi, da je davčna uprava nekoliko bolj učinkovita, kar se tiče izterjave davkov, kot je bila pa doslej. Po drugi strani bi pa tudi rad ponovil, da je ključnega pomena, da imamo pred očmi, da je v predlogu proračuna za leto 2008 sicer res predvideno, da bo morda do takšnega dviga prišlo, a vendar v samem ZIPro tega ne predlagamo. Zakaj pa tega ne predlagamo? Ker je zakon o DDV že od samega začetka predvideval možnost, da vlada lahko to predlaga, in tako bo tudi v ZIPro navedeno, da vlada lahko predlaga, in sicer državnemu zboru. Ta državni zbor, če bo pač potrebno, ko bomo delali rebalans za leto 2008, bo imel možnost o tej stvari ponovno razpravljati. Zaenkrat pa smo prepričani, da do takšnega dviga DDV, kot je naveden v predlogu proračuna za leto 2008, ne bo prišlo, kot tudi ni prišlo v letu 2007. Ni pa to nikakršna novost, v preteklosti se je tudi večkrat že kaj takega zgodilo, vsaj za en primer vemo, in to je, koliko se je dvignilo [[...]] [[opozorilni znak za konec - nerazumljivo]] . Hvala lepa.
Hvala. Želite predlagati razpravo? Izvolite, gospod Cvikl.
Predlagal bi, da opravimo razpravo v državnem zboru o odgovoru gospoda ministra. Gospod minister preprosto tu navaja nekaj popolnoma napačnih dejstev. Situacija med letom 2006 in 2008 je zelo različna. V letu 2006, gospod minister, boste v državnem proračunu porabili 640 milijard prihodkov iz DDV, v letu 2007 bi jih lahko, če ne bi bilo spremembe DDV, samo 710, 715 milijard, vi pa ste te prihodke napihnili na 760 milijard. Zato pravimo, da ste neupravičeno med odhodki razdelili 50 milijard ali pa da preprosto imate luknjo, ki je večja kot tista, ki jo potrjujejo oziroma kažejo podatki. Zato pravimo, da ni korektno, da je nezakonito - v skladu s petim odstavkom 13. člena zakona o javnih financah bi vsi zakoni morali biti v državnem zboru takrat, ko proračun za leto 2008 sprejemamo, ne spremembe proračuna, proračun za leto 2008 bomo v novembru sprejemali. In vi seveda tega pooblastila v ZIPro nimate. Zato je, gospod minister, to čista fikcija. Teh 50 milijard ste si preprosto izmislili, ker je bilo potrebno razdeliti denar na nekatere namene ali pa pokazati malo boljšo situacijo, kot je. In zato predlagam poslanke in poslanci, da o tem opravimo razpravo v tem državnem zboru, da pogledamo kaj se dogaja na teh posameznih postavkah, in da seveda ministra za finance, predsednika vlade pozovemo, da v dopolnjenem predlogu proračuna za leto 2008 bodisi zmanjša prihodkovno stran in s tem pokaže večji proračunski primanjkljaj, ali pa seveda da zmanjša odhodkovno stran. Samo na ta način bo leva in desna stran kazala realno sliko. Sedaj pa nimamo realne slike, imamo zavajanje številk v javnih financah in preprosto, kot sem prej spraševal predsednika vlade, gospoda Bajuka, gospod Janša in gospod Bajuk sta razdelila nekaj, kar nimata, pooblastila za dvig DDV državni zbor še ni dal, zato ni mogoče računati na 760 milijard prihodkov iz tega naslova, ampak kvečjemu na 710 milijard tolarjev. To mislim, da je vsakemu jasno, razen našemu ministru. To je zato resna diskusija, to je proračunska diskusija, ker samo ob tej diskusiji bomo videli, ali ne bo končna posledica veliko večje zadolževanje, ne pa da sedaj izgleda, da je vse v redu, čez nekaj let pa bo izstavljen velik račun za slabo delovanje te vlade. Zato predlagam splošno razpravo o tem vprašanju. Hvala lepa.
Hvala.
Ne predsednik ne minister za finance nič ne delita. O tem odloča državni zbor.
Prosim, tišina! Gospod Cvikl, vi ste prvi prekoračil pooblastilo oziroma zlorabili poslovnik, ker ste polemizirali, čeprav veste, da minister v tej fazi ne more in ne sme odgovarjati na očitke, ki ste jih ponovno postavili. O predlogu poslanca gospoda Cvikla, da državni zbor na naslednji seji opravi razpravo o odgovoru predsednika oziroma ministra za finance na njegovo poslansko vprašanje, bo državni zbor odločil v okviru jutrišnjih glasovanj. Proceduralni predlog. Kakšen bi pa lahko bil v tej fazi? Vaš proceduralni predlog sem že povedal in ga bomo upoštevali in o njem bomo glasovali. Izvolite, me zanima, kakšna bo vsebina.
Gospod predsednik, moj postopkovni predlog je zelo enostaven, potem, ko sem jaz končal, si je minister sam vzel besedo. Predlagam, da ministru izrečete opomin, ker si je sam vzel besedo.
Hvala. Prehajamo na prvi krog novih vprašanj poslank in poslancev. Dr. Slavko Gaber bo postavil poslansko vprašanje ministru za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo, dr. Zupanu. Izvolite.
Najlepša hvala, gospod predsednik. Gospod minister, ob sprejemanju zakona o visokem šolstvu v mesecu juniju ste v tej dvorani in kar nekajkrat tudi na odboru za visoko šolstvo in znanost študentkam in študentom ter tudi poslankam in poslancem zagotavljali, da za drugo stopnjo študija po Bolonji ne bo potrebno plačevati šolnin. Še več, pravzaprav ste naredili potezo, ki smo jo odobravali vsi v pričakovanju, da boste za to zagotovili tudi sredstva, rekli ste, da bo prva in druga stopnja študija brezplačna. V istem zakonu ste zapisali rešitev glede stopnje izobrazbe, ki danes zahteva od vsakogar, da si privošči najmanj petletni univerzitetni študij, šele s tem namreč doseže stopnjo izobrazbe, ki je ekvivalentna dosedanjim štiriletnim študijem. Do tukaj je lahko vse v redu. Tisto, kar mene zanima, je: Kako je mogoče, da ste potem, ko ste vse to izjavili in to dali zapisati v zakon, na odboru nekaj mesecev kasneje, bolj točno 18. oktobra, izjavili naslednje. "Nikakor pa ne, da bi se sedaj vse, cela študijska univerzitetna sfera premaknila do druge bolonjske stopnje in mora biti za to ta narejen oziroma morajo biti pogoji za prehod iz prve v drugo bolonjsko stopnjo približno taki, da po naših ocenah naj bi bilo razmerje približno 1:3, in v tem razmerju želimo pomikati to populacijo, da financiramo tisto, kar je za državno smiselno." Se opravičujem, bral sem dobesedni zapis magnetograma. Ljudem ste sporočili, vsaj za sedaj nam na odboru, da nameravate financirati samo eno četrtino študentk in študentov na drugi stopnji po Bolonji, to je v evidentnem nasprotju s tistim, gospod minister, kar ste trdili nekaj mesecev pred tem; in sredstva, ki ste jih zagotovili v proračunu, so tudi očitno prenizka, da bi izpolnili svojo zavezo iz zakona, in tudi zato, da bi izpolnili zavezo, ki jo imate v skladu z 68. členom veljavne uredbe o financiranju visokega šolstva. Kako odgovarjate torej na težavo, ki jo imamo s financiranjem posebej z ustreznim financiranjem, visokega šolstva v tej državi?
Hvala. Gospod minister, izvolite.
Hvala lepa. Težave v bistvu ni, ker ste, spoštovani gospod poslanec, zamešali dve stvari, eno je financiranje, druga stopnja; drugo je pa, kolikšen je vpis. In financirali bomo vse, kar bo vpisano na drugi stopnji, to je načelno vprašanje. Kar se pa tiče sredstva, za visokošolsko izobraževanje je v proračunu ministrstva za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo namenjenih v letošnjem letu 56,7 milijarde tolarjev ali 236 milijonov, kar je 7 in pol odstotka več, kot je bilo realizacije v letu 2006. Če upoštevamo proračunska sodišča, kjer je bila inflacija ocenjena 2,1%. To pomeni realno rast za 5,3% v letu 2007 v primerjavi z oceno realizacije za leto 2008. V letu 2008 je načrtovanih za visokošolsko izobraževanje 61,2 milijarde tolarjev ali 255 milijonov evrov, kar je 8% več kot v letu 2007, če upoštevamo proračunska sodišča, ko je bila inflacija ocenjena na 2,1, pomeni realno rast za 5,8% v primerjavi na leto 2007. Poudarjam, da je z letom 2007 predvideno bistveno povečanje sredstev na postavki, ki je [[...]] [[Nerazumljivo.]] [[...]]na postavki investicije za visoko šolstvo, saj so predvidena sredstva v ta namen v letu 2007 4 milijarde tolarjev ali 18 in pol milijona evrov, kar je 59% rast; torej na investicijah predvidevamo 59% rast v primerjavi z oceno realizacije v letu 2006. V letu 2008 pa so predvidena še dodatna sredstva iz strukturnih skladov in našega prispevka v višini 3 milijarde evrov dodatnih sredstev, kar potem znese skupaj približno 56% rast, ponovno 56% rast, se opravičujem, 69% rast. V prvem letu je bilo na investicijah 59% rast, v drugem letu pa je 69% rast na investicijah, ker moramo ravno zaradi bolonjskih programov izvršiti celo vrsto izboljšav na obstoječi infrastrukturi, ki je bila dolga leta zanemarjena, zlasti na področju naravoslovja in tehnologije. Kar se tiče vpisov, pa v naslednjih dveh letih, ker govorimo o vpisu na drugo bolonjsko stopnjo, v naslednjih dveh letih še ni pričakovati večjega vpisa in te bodo zanimivejše šele za diplomante dosedanjih visokošolskih strokovnih programov ter za kandidate, ki se želijo prekvalificirati. In šele, ko bodo diplomirali študentje prvostopenjskih študijskih programov, se bo ta vpis domnevno povečal, ker pa želimo, kot sem že povedal, v drugi stopnji imeti strožje pogoje, so te številke ustrezne, vendar pa je seveda to stvar univerz in tudi politike tega, kar želi imeti vlada v svoji strukturi izobraževanja. Če sedaj pregledamo, koliko so predvidevanja, ker imamo te predpostavke narejene, potem za leto 2007 je predvideno za prvi letnik druge bolonjske stopnje 536 mest, za drugi letnik pa 110 mest, kar skupaj znese 646 mest in za to imamo na voljo 303 milijone tolarjev. V letu 2008 pa je za prvi letnik predpisano 1000 študentov in v drugem letniku 400, za kar imamo na voljo 658 milijonov sit, in sredstva so, sofinanciranje bo seveda zagotovljeno v okviru državnega proračuna.
Hvala. Želite dopolnitev odgovora? Izvolite.
Gospod minister, naj vas vprašam še enkrat, da bo vsem jasno. V tem parlamentu ste govorili, da boste plačali študentkam in študentom obe stopnji študija, na odboru ste povedali, da boste plačali samo četrtini tistih, ki bodo doštudirali prvo stopnjo, tudi naslednjo stopnjo študija. Najverjetneje vam ni potrebno vaših besed še enkrat prebrati. Sprašujem vas torej zato, da bo jasno vsem v tej Sloveniji. Ali je res, da nameravate spustiti na drugo stopnjo študija - in govorite celo o tem, da bo prva trajala tri leta - manj ljudi, kot jih študira tam danes, vsi drugi si bodo morali to plačati. Upam, da vas sprašujem dovolj jasno. Vi seveda lahko govorite, da je to lahko politika vlade, vendar pa vas opozarjam, vi ste v tem parlamentu že govorili drugače; upam, da se vas ni polotil tako imenovani "Pavletov sindrom". In drugi del tega istega vprašanja. Vi torej trdite, da imate - bi bilo sicer za začetek zelo dobro, da ne bi tu predstavljali vseh podatkov, tudi tistih, o katerih vas ni nihče vprašal -, da imate torej po formuli, ki vam pove natančno, koliko morate zagotoviti sredstev za delovanje visokega šolstva v tej državi, zadosti denarja. Univerze so vam sporočile, da vam manjka 900 milijonov tolarjev za leto 2007 in milijardo 700 milijonov tolarjev za leto 2008. Ali trdite, da ne znajo računati, ali pa se sprenevedate? Prosim za odgovor.
Hvala. Gospod minister, izvolite.
Kar se tiče prvega, je bilo povsem jasno, da bomo plačali za vse tiste, ki bodo vpisani, kot je zdajšnji zakon. Za vse tiste, ki bodo vpisani v drugo stopnjo, je v danem trenutku poplačala država. To je odgovor in tega odgovora nismo spreminjali. Tega odgovora nismo spreminjali nikoli, ne da bi jaz vedel, da bi kadarkoli rekel, da ne bomo plačali za tiste, ki bodo vpisani kot redni študentje. To je popolnoma jasno. Kar se pa tiče tega, univerzam seveda vedno manjka več denarja, vendar je to, kar imajo, v skladu z uredbo in imajo v bistvu več, imajo celo za 2,6% realno povečanje, kot ga zahteva uredba, ko smo preračunavali.
Hvala. Želite predlagati razpravo, gospod Gaber? Izvolite.
Gospod predsednik, v skladu s poslovnikom, ker je očitno materija precej zahtevna, predlagam, da se o tem natančneje pogovorimo. Ne verjamem namreč, in s tem želim obrazložiti svoj predlog, da je mogoče, da se univerza do te mere moti pri preprostem preračunu, ki izhaja iz določb 68. člena uredbe o financiranju visokega šolstva, ki zelo jasno pravi, da se mora vsako leto realno povečati proračun za visoko šolstvo najmanj za rast bruto domačega proizvoda in nikoli, tudi če bi imeli ničelno rast, za manj kot 2,5% na leto. Jaz upam, da se ne bo pokazalo, da se moti tudi tokrat minister in ne univerza. In zdi se mi več kot primerno, da se državni zbor pogovori tudi o tem, kar nam sedaj minister tu razlaga. Ko smo ga spraševali pred meseci, ali bo država plačala tiste ljudi, ki bodo vpisani v drugo stopnjo Bolonje, in smo ga vprašali tudi, ali bo torej plačala tiste, ki bodo izpolnjevali pogoje za ta vpis. Če nam sedaj razlaga, da je takrat imel v mislih, da bo tja spustil samo četrtino vseh študirajočih, sam pa sem opozoril na to, da je rekel on dobesedno "takšnih pa bo po naših ocenah 1:3", torej od štirih se bo tja vpisal eden, potem je to vredno razprave pred tem državnim zborom, bolje prej razprava kot demonstracije, študentske ponovno na cesti. Če bo namreč do njih prišlo, če je šlo za to zavajanje, potem jih bo vsakdo, ki si vzame pet minut časa za razmislek, moral podpreti, ker je tu sprenevedanje preveliko.
Hvala. O predlogu poslanca Gabra, da državni zbor na naslednji seji opravi razpravo o odgovoru ministra na njegovo poslansko vprašanje, bo državni zbor odločil v okviru jutrišnjih glasovanj. Naslednji bo poslansko vprašanje postavil gospod Samo Bevk, in sicer ministru za gospodarstvo. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani zbor! Danes me predvsem zanimajo povezave, komunikacije, najprej informacijske in v nadaljevanju, v drugem krogu prometne. Takrat bom spraševal prometnega ministra, mag. Božiča, zakaj je iz resolucije o nacionalnih projektih izpadla polovica četrte razvojne osi po dolini reke Idrüce preko Idrije do avtoceste v Logatcu. Sedaj pa k internetu in večji dostopnosti do sodobnih informacijskih tehnologij. V 21. stoletju si brez interneta in brez informacijskih tehnologij praktično ni več mogoče predstavljati življenja, kaj šele nadaljnjega razvoja. To velja tako za urbana kot ruralna območja, še posebej pa to velja za razvoj podeželja v najširšem smislu te besede. Dostopnost do interneta in sodobnih tehnologij je odločilnega pomena za razvoj turizma, obrti, malega gospodarstva in kmetijstva. Te tehnologije so pomembne tudi za ohranjanje poseljenosti podeželja. Pred desetimi leti, ko sem bil župan v Idriji, smo postavljali klasično telefonijo v najbolj oddaljene vasi in zaselke. Če pogledamo, kam je šel razvoj tehnologije, potem vidimo, da smo danes glede dostopnosti do interneta v takšni situaciji, kot smo bili pred 15. ali 20. leti glede na dostopnost fiksne telefonije na podeželju. Po podatkih statističnega urada za prvo četrtletje 2006 internet uporablja 54% gospodinjstev in več kot 900.000 uporabnikov od starosti 10 do 74 let. V primerjavi z letom 2005 je razviden porast v višini 6%. Brezžičen internet je danes mogoč s tehnologijo WiMAX, ki je bistveno cenejša in v primerjavi z UMTS tudi bolj primerna za ruralna območja. Z WiMAX-om bi uporabniki imeli dostop do interneta in do storitev, kot so internetna telefonija, internetna televizija, video na zahtevo. Glede na to, da smo s tehnologijo WiMAX v zaostanku, me zanima, gospod minister Vizjak: Kakšna bo pokritost Slovenije z internetom, kdaj bodo sodobne informacijske tehnologije bolj dostopne tudi na podeželju? Prav tako me zanima, kaj boste storili, da bi v državi prišli do brezplačnega interneta? Za odgovore se vam že vnaprej najlepše zahvaljujem.
Hvala. Gospod minister, izvolite.
Hvala lepa, spoštovani poslanec, za vprašanje. Spoštovane poslanke in poslanci! Odgovor na to vprašanje je v vladnih sklepih, ki so bili sprejeti v okviru resolucije o nacionalnih projektih in kjer smo opredelili pomemben dokument - in to je nacionalna širokopasovna mreža za obdobje 2007-2013. Vlada si namreč želi omogočiti enakovredne pogoje dostopa do hitrega interneta vsem prebivalcem Republike Slovenije oziroma v največji možni meri, torej prebivalcem, da s tem izenači pogoje tako za dostop do informacij prebivalstvu, kakor tudi poslovanja gospodarskih družb, zlasti malih in srednje velikih podjetij na ruralnih področjih. V ta namen se želimo skupaj z lokalnimi skupnostmi lotiti projekta, ki bo omogočal lažji dostop do interneta in sodobnih informacijskih tehnologij na podlagi gradnje lokalnih odprtih omrežij, projekt bo potekal po celotnem področju Slovenije, občine bodo zgradile po načelu javnozasebnega partnerstva lokalna odprta omrežja, ki bodo dostopna vsem ponudnikom storitev in bodo omogočala tudi vsem konkurentom enakopraven dostop do končnih uporabnikov. Projekt bo večinoma financiran iz zasebnih sredstev ob pomoči občin, država pa bo financirala gradnjo tistih delov odprtih omrežij, ki jih bo dokazljivo nemogoče zgraditi pod komercialnimi pogoji. Doseženi cilji projekta, tako kratkoročni kot tudi dolgoročni, bodo spodbudili razvoj različnih storitev, povečali učinkovitost javnih institucij in gospodarstva. Želimo omogočiti hitrejši dostop do znanja in seveda tudi omogočiti razvoj podjetništva z visoko dodano vrednostjo tudi v manj razvitih predelih Slovenije. Skratka, ta zamisel, ideja je doživela implementacijo v pomembnih dokumentih vlade, prijavili smo jo tudi v okviru financiranja projektov naslednje finančne perspektive in bomo s sredstvi iz evropskih strukturnih skladov kakor tudi iz sredstev iz državnega proračuna podpirali tiste projekte, ki so komercialno, to se pravi ki jih ni mogoče zgraditi pod komercialnimi pogoji, pri tem bodo imeli vsi operaterji možnost enakovrednega kandidiranja na te razpise. Moram reči še tudi to, da smo tako na ministrstvu za gospodarstvo kot tudi agencija za pošto in elektronske komunikacije v zadnjem letu naredili ogromno, da se trg na tem področju odpira, da se zagotavlja večja stopnja konkurence, zato moram reči, da so preseženi nekateri očitki v vprašanju, ki temeljijo na predpostavki, da ima Telekom zmeraj in vedno monopolni položaj. Menim, da so pomembni ukrepi, ki jih je uveljavljala agencija kot regulatorni organ v skladu z elektronskimi komunikacijami, usmerjeni na krepitev trga na tem področju in ne nazadnje tudi večjega obsega kvalitetnih storitev za uporabnike. Ne nazadnje o tem pričajo tudi zadnji razpisi na UMTS področju, in s tem smo uvedli pravzaprav tudi konkurenco tam, kjer je doslej ni bilo, saj je bila podeljena zgolj ena koncesija doslej, sedaj imamo pa na tem področju tri koncesije treh konkurenčnih operaterjev.
Hvala. Želite dopolnitev odgovora? Izvolite, gospod Bevk.
Hvala lepa, gospod predsednik. Avgusta je ministrstvo za gospodarstvo objavilo razpis za postavitev javnih e-točk z brezžičnim dostopom. Cilj je bil omogočiti dostop do svetovnega spleta povsem zainteresiranim domačim uporabnikom in tujim obiskovalcem na ruralnih območjih v Sloveniji. Ministrstvo je ta projekt sofinanciralo s 120. milijoni tolarjev, po treh letih pa bo operater uporabo e-točke lahko zaračunaval. Izbranih je bilo 64 e-točk v Sloveniji, zato me zanima, namreč v tem razpisu je bilo tudi zapisano, da bo po preteku obdobja treh let lahko operater dijakom, študentom in brezposelnim za dostop zaračunal največ 400 tolarjev na uro, kar pa je sorazmerno veliko, če izračunamo 5 ur na dan, pet dni v tednu, tako vse skupaj znese okoli 40 tisoč tolarjev in zna se zgoditi, da bo ta tehnologija 64 e-točk po podeželju postavljena, ne bo pa koriščena, kajti po treh letih tako visoka cena, astronomskih 40 tisoč tolarjev, bo prav gotovo odvrnila tako mlade dijake, študente in brezposelne od uporabe tega interneta. Zato me zanima: Od kje ta cena 400 tolarjev na uro za internetne storitve? Hvala lepa.
Hvala. Gospod minister, izvolite.
Hvala lepa. Če se ne motim, ste prebrali korektno, to se pravi do največ toliko. Ta cena ni postavljena, ampak je postavljen limit, ki je sedaj očitno po izračunih v tem trenutku nekje recimo optimalnega. Vendar govorimo o tem, kaj bo čez tri leta, in govorimo o tem, da se e-točke sedaj financirajo z javnimi sredstvi z namenom, da zaživijo, da je dostop do interneta omogočen zelo širokemu krogu uporabnikov in da pravzaprav se ta stvar prime. In verjamem, da bodo tudi potem, ko bo poslovanje teh e-točk nekoliko bolj podleglo tudi komercialnemu momentu, le-ta komercialni moment takšen, da bo zagotavljal ekonomsko upravičenost porabe. To se pravi, bo morala biti storitev in cena konkurenčna drugim, pri čemer bo pa bistveno lažje konkurenčna, saj ne bo zaračunanih vseh stroškov postavitve, kajti to je financirala država. Tako da sem prepričan, da bo tudi cena po tem obdobju takšna, da bo zagotavljala uporabo tistim, ki jim je uporaba najbolj namenjena. In zato si ne želim situacije, ki jo navajate, da bi ta mreža kasneje ne služila več svojemu namenu. Prepričan sem, da bo, in tudi prepričan sem, da bo cena čez to obdobje takšna, kar je dopuščeno pod temi pogoji, ker je postavljen nek zgornji limit, da bo omogočala uporabo najširšim skupinam ljudi in s tem tudi dostop do informacij in do spleta.
Hvala. Gospa Alenka Jeraj bo postavila poslansko vprašanje ministru za šolstvo in šport. Ker ministra ni, sprašujem, ali želite kljub temu postaviti vprašanje? Izvolite.
Hvala za besedo. Kolegice in kolegi, pozdravljeni, in tudi ministri! V medijih smo v začetku oktobra 2006 lahko prebrali, da je zaradi nezainteresiranosti zgodovinarjev in profesorjev zgodovine odpadel seminar z naslovom Enotni v zmagi. Od prvih večstrankarskih volitev do mednarodnega priznanja Slovenije, ki so ga skupaj organizirali ministrstvo za šolstvo in šport, ministrstvo za kulturo, ministrstvo za obrambo, ministrstvo za notranje zadeve, ob sodelovanju Društva učiteljev zgodovine, zavoda za šolstvo, muzeja novejše zgodovine, Zveze veteranov vojne za Slovenijo in Združenja veteranov Sever. Prijavilo se je le 8 zgodovinarjev, povabljeni pa so bili profesorji zgodovine iz več kot 650 slovenskih šol. Slovenija letos praznuje 15. obletnico osamosvojitve in zagotovo je ta zgodovinski korak temelj, na katerem bi morali graditi svojo identiteto. V svetu namreč ni veliko držav, ki so na tak način uresničile sanje rodov in z relativno majhnimi žrtvami dosegle samostojno državo. Nekateri se za to še borijo. V strahu, da se bomo v globaliziranem svetu izgubili, pa morda ne ubiramo pravih korakov, kako ta edinstven dogodek umestiti v slovensko zgodovino. Ne vem, ali bi bila razočarana nad učitelji zgodovine, ki se seminarja niso udeležili, ali nad ravnatelji šol, ki jih morda na seminar niso poslali. Zagotovo pa je to tema, ki bi jo morali poznati ne samo učitelji, ampak tudi novinarji in drugi, ki skrbijo za obveščanje javnosti, in to vedenje po svoji službeni dolžnosti prenašati na mlajše rodove in širšo javnost. Da je seminar odpadel, me je predvsem razžalostilo. Ne morem sprejeti dejstva, da se ne zavedamo ali pa se nočemo zavedati edinstvenosti trenutka, v katerem živimo. Otroci se v šolah učijo o pomembnih in prelomnih dogodkih v zgodovini Slovenije, Evrope in sveta. Ali ni eden ključnih dogodkov za Slovenijo in temelj, na katerem bi morali graditi, osamosvojitev Slovenije. Zagotovo se enkrat bodo učili o teh dogodkih. O dogodkih, ko se je Slovenija pripravljala na osamosvojitev in sprejela vse potrebne ukrepe, da zaživi kot samostojna država. Ampak koliko generacij bo zaključilo šolanje, ne da bi dobili osnovno informacijo o omenjenih dogodkih ali pa se le bežno seznanili. Sem ena mlajših poslank, vendar se še zelo dobro spominjam, da so nas ob Dnevu republike in dnevu JLA v nekdanji državi v šolah obiskovali vojaki, borci in nam govorili o dogodkih, ki so jim bili priče. Ob vsaki taki priložnosti smo imeli tudi proslavo, kjer smo recitirali in prepevali pesmi z domoljubno vsebino. Zavedam se, da je nekaj časa potrebnega, da se te vsebine zapiše v učbenike, čeprav menim, da je minilo dovolj let, ko bi to že lahko realizirali. Ministra sprašujem: Koliko ur ali dni v naših vrtcih, osnovnih in srednjih šolah je namenjenih spominu na osamosvojitvene dogodke ter koliko strani in poglavij v učbenikih je namenjenih tem dogodkom?
Hvala. Gospa Jerajeva, ali zadostuje, da vam minister pisno odgovori? Dobro, dobili boste pisni odgovor. Dr. Mitja Slavinec bo postavil vprašanje ministrici za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Spoštovana gospa ministrica! Pomurje je območje Slovenije, kjer se izvaja največ komasacij. Upravna enota v Murski Soboti, oddelek za kmetijstvo, komasacijske postopke vodi kvalitetno in ažurno, zastoji pa žal nastajajo na ministrstvu za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano kot drugostopenjskem organu, kjer se pritožbe rešujejo tudi po več let. Kot primer lahko navedem pritožbeni postopek v komasaciji na Bukovnici, kjer se rešuje že približno pet let, in to kljub temu, da je po 72. členu predvideno, da se pritožbe morajo rešiti v roku enega leta. Da bo stvar še hujša, je pomembno izpostaviti, da stanje novorazdeljenih zemljišč celotne komasacije še ni vpisano v zemljiško knjigo in zemljiški kataster, dokler posamezna pritožba ni zaključena, kar onemogoča tudi pravni promet z vsemi zemljišči tega postopka ter formalno uveljavljanje lastninske pravice in vse druge pravice v zvezi s tem. Navedeni primer je samo eden izmed, podobno je tudi v mnogih drugih vaseh, kot na primer v Adrijancih, Hodošu, Šalovcih, Gornjih Petrovcih, Dankovcih, Vaneči, Moščancih, tudi Bogojini. To pomeni, da gre za po grobi oceni preko tisoč lastnikov samo v Pomurju. Zaradi tega vas, spoštovana gospa ministrica, prosim, da odgovorite na naslednja vprašanja: Koliko je na vašem ministrstvu kot organu na drugi stopnji nerešenih pritožb v postopkih komasacij? Kakšen je povprečen čas za reševanje posamezne pritožbe? Kateri so razlogi, da prihaja do tako velikih zaostankov v teh postopkih, in kaj boste kot ministrica ter najbolj odgovorna oseba storili, da se bo spoštovalo določilo 72. člena in bodo te pritožbe reševane v rokih, krajših od enega leta, da se bodo torej čim prej tudi zmanjšali zaostanki pri reševanju teh pritožb? Hvala lepa.
Hvala. Gospa ministrica, prosim.
Hvala za to vprašanje. Res je, da je na področju komasacij v reševanju 150 pritožb, od tega jih je 15 proti odločbam, ki jih je izdala upravna enota Murska Sobota, in sicer se nanašajo na komasacijska območja Adrijanci [[4 pritožbe]] , Gornji Petrovci [[1 pritožba]] , Dankovci [[1 pritožba]] , Valeče [[5 pritožb]] , Moščanci [[4 pritožbe]] , in pa kot ste omenili Bukovnica [[4 nerešene pritožbe]] . Zakaj prihaja do daljšega obdobja reševanja teh pritožb? Največkrat je treba doseči sporazumno rešitev, ker razpoložljivih zemljišč na območjih komasacijskih ni, ta so razdeljena, pritožniki pa največkrat zahtevajo isto zemljišče iz komasacijskega sklada, kot so ga vložili. V teh primerih se je potrebno dogovorit s skladom kmetijskih zemljišč ali pa najti neko ustrezno zemljišče v bližini, ki ga potem lahko ponudimo v primeru pozitivno rešene pritožbe temu pritožniku. Mi smo oblikovali določene skupine ljudi, ki bodo do novega leta letošnjega leta, konec decembra, rešila vse te pritožbe na območju upravne enote Murska Sobota. Angažirali smo zunanje sodelavce in naše pravnike v hiši. V zvezi z reševanjem pritožb na našem ministrstvu pa je potrebno pojasniti, da je bilo v letu 2006 rešenih 5.594 pritožb, od tega 3892 iz področja agencijskih odločb in pa 1.709 pritožb iz ostalih področij. Naj pojasnim, da je bil pripad zadev v zadnjih petih mesecih 3.109 pritožb. Kljub temu, da rešujemo dokaj ažurno, je pripad novih pritožb tolikšen, da imamo vedno, tukaj primanjkljaj pri delavcih, pravniki, ki rešujejo te zadeve.
Hvala. Želite dopolnitev odgovora? Izvolite.
Hvala lepa. Torej, veseli me vaša napoved, da bodo zadeve do novega leta urejene, in tudi seveda vse prizadete, ki nestrpno pričakujejo, da se bo to res zgodilo, hkrati pa po mojem vedenju težave nastopajo tudi zaradi tega, ker ni na ministrstvu dodeljenih ustreznih kadrov, ki bi se prvenstveno s to problematiko ukvarjali. Zelo dolgo namreč ni bilo, kolikor sem bil sam informiran, nobenega pravnika, ki bi te zadeve zares sproti reševal; in zaradi tega menim, da niso zastoji samo zaradi tega, da se išče ustrezen sporazum in sporazumno rešitev, ampak tudi zaradi tega, ker ministrstvo ni sproti pristopilo zaradi kadrovskega izpada k reševanju te problematike. Pa me sedaj zanima, ali so ti razlogi, torej kadrovski, odpravljeni. Slišal sem, da ste tudi zunanjo pomoč angažirali, in kar je še pomembnejše, ali je to trajna rešitev, da ne bo do podobnih zastojev prihajalo v prihodnje, kajti tako dolgi časi res niso sprejemljivi, še toliko bolj, kot sem že uvodoma povedal, kajti potem se to ne tiče samo tistih, ki so v konkretni pritožbi, ampak celotnega komasacijskega območja. Torej, če povzamem, zanima me, ali se bo sedaj, po novem letu stanje izboljšalo, imate kadrovsko projekcijo vzpostavljeno, ali lahko spet na novo pričakujemo takšne zastoje? Hvala lepa.
Hvala. Prosim.
V teh postopkih je nujno potreben geodet, ker je potrebno strokovno stvari reševati, poleg pravnika. Mi smo sicer znotraj hiše imeli geodete, ki so prišli z geodetske uprave v naše sektorje, niso pa stalno delali na teh nalogah. Jaz sem pač odločila, da bosta dva geodeta in eden pravnik konstantno delala na teh nalogah oziroma teh pritožbah, in upamo, da se bo ta zadeva permanentno reševala tekoče.
Hvala. Gospod Aurelio Juri bo postavil poslanska vprašanja ministru za obrambo.
Hvala, gospod predsednik. Spoštovani gospod minister. Na odboru za obrambo je bila v začetku septembra letos poslana informacija, informacija o organizaciji, neformalnega sicer kasneje tudi odmevnega zasedanja obrambnih ministrov Zveze Nato v Portorožu, ki je potekala, kot vemo, od 28. do 30. septembra v kongresnem centru Bernardin. Takrat smo bili seznanjeni s kratkim uvodom, z vzroki in pomenom za gostitev srečanja, smo bili obveščeni o organizaciji le-tega, o sodelovanju med sekretariatom Nata in Republiko Slovenijo kot državo gostiteljico, tudi s številom udeležencev in s programom. Nismo pa bili obveščeni, da bi bila vlada območje kongresnega centra Bernardin za to priložnost razglasila za območje posebnega pomena. Glede na to, da bo Slovenija kot polnopravna članica Nata tudi v bodoče, predpostavljamo, gostila tovrstne dogodke, za katere bo še naprej razglašala območja s takim statusom, sprašujem: Gospod minister, na podlagi katerih zakonskih določil in kdaj je vlada območje kongresnega centra Bernardin razglasila za območje posebnega pomena ter kakšne ukrepe je predpisala za zavarovanje tega območja in kdaj so ti ukrepi začeli se izvajati? Ter zakaj o nameri razglasitve območja posebnega pomena - kar se je prvič zgodilo, v kolikor vem v Sloveniji - ni bil seznanjen državni zbor oziroma odbor za obrambo? Sicer, jaz vam izrekam, če je to in če bo odgovor dokazal, da je bila v skladu z našo zakonodajo tudi ta razglasitev izvedena, vam izrekam pohvalo za dobro organizacijo tudi sprejema, na katerem smo sodelovali tudi člani odbora za obrambo. Hvala.
Hvala. Gospod minister, izvolite.
Hvala za besedo, predsednik. Hvala za vprašanje, spoštovani poslanec. Naj povem, da kongresni center Bernardin v času neformalnega zasedanja obrambnih ministrov Zveze Nata ni bil razglašen kot območje posebnega pomena za obrambo in tudi varnostni ukrepi v zvezi s tem se niso izvajali kot za območje, ki so posebnega pomena za obrambo, so se pa res izvajali določeni ukrepi v skladu z veljavno zakonodajo. Naj povem, da organizacijske priprave in izvedba srečanja so potekala v skladu z ustaljeno prakso v naši državi, tako kot potekajo za druga najpomembnejša mednarodna srečanja, pri čemer smo pa posebej spoštovali standarde in zahteve organizacije Nata. Naj povem, da je vlada 22.9.2005 imenovala medresorsko delovno skupino za organizacijo in pripravo zasedanja, ki je vodila vsa usklajevanja in vse priprave, vključno tudi na varnostnem področju. Naj povem, da v tej medresorski skupini so sodelovali poleg ministrstva za obrambo in Slovenske vojske tudi predstavniki policije, Slovenske obveščevalno-varnostne agencije in Uprave za zaščito in reševanja. Z vidika sodelovanja vojske pri izvajanju varnostnih ukrepov je bil izdelan poseben načrt, in sicer v skladu z 29. členom zakona o obrambi, ki določa, da se v načrtih uporabe vojske poleg objektov, ki so posebnega pomena za obrambo, lahko določijo tudi drugi objekti ter sedeži organov oblasti na ravni države kot objekti, pomembni iz varnostnega vidika. Njihovo varovanje, vključno z zračnim prostorom nad temi objekti, obala in pripadajočim akvatorijem pred temi objekti, izvaja tudi vojska, vendar v skladu z načrti in po predhodni odobritvi vlade. Na tej podlagi je bila tudi upoštevana posebna uredba o določitvi objektov, ki so posebnega pomena za obrambo, in ukrepih za njihovo varovanje, ki kot take določa sedeže Generalštaba, operativnih poveljstev in drugih poveljstev ter ukrepe za njihovo varovanje. Naj povem, da v skladu s tako imenovano ottavsko konvencijo oziroma sporazum o statusu organizacije severnoatlantske pogodbe, status vojaških poveljstev priznavamo v Sloveniji tudi poveljstvom Nata, pri čemer velja poudariti, da je v Portorožu poleg generalnega sekretarja z njegovim generalnim sekretariatom sodelovala tudi delegacija Natovega mednarodnega in Natovega vojaškega štaba, delegacija obeh strateških poveljnikov in delegacija predsednika Natovega vojaškega odbora. Zato je bilo treba v skladu s 102. členom zakona o obrambi in sporazumom z mednarodnim sekretariatom Zveze Nato, ki je bil sklenjen 12.1.2006 in s katerim so bili opredeljeni vsi standardi in zahteve za izvedbo tega zasedanja v Bernardinu. Formirati smo morali tudi dokumentacijski center po standardih Nata in ministrstvo, naše, ki je bilo pristojno, je moralo zagotoviti tudi ustrezne tehnične, varnostne in druge ukrepe za delovanja centra in komunikacij, poleg tega pa so bili tudi upoštevani vsi ukrepi, ki jih določajo predpisi o varovanju tajnih podatkov. Naj povem, da na podlagi varnostnih razmer so bili izdelani ustrezni načrti z opredelitvijo varnostnih ukrepov, ki jih je izvajala policija, in sicer na področju letališč, morja, prometne varnosti in tras potovanja delegacij. Policija je tudi zagotavljala izvajanja nalog na širšem področju z vidika prometne varnosti. Naj povem, da je Slovenska vojska izvajala ukrepe v skladu s pooblastili, ki jih ima po zakonu o obrambi, in kot sem že povedal, vlada Republike Slovenije je potek priprav in načrtovane varnostne ukrepe, naloge služb, struktur sil obravnavala na seji, dne 21.9.2006, in tudi s tem potrdila naloge Slovenske vojske, ki so bile načrtovane v skladu z zakonom [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
Hvala lepa, gospod minister. Gospod Juri, želite še dodatno pojasnilo za svoje vprašanje? Prosim.
Ja, tako da bom dal priložnost ministru, da dokonča tudi pripoved okrog priprav. Ampak pričakujem tudi odgovor, zakaj o teh ukrepih, ki so predvidevali vlogo vojske pri varovanju, ni bil seznanjen v informacijo odbor za obrambo? Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Maria Pozsonec. Oprostite, izvolite, gospod minister.
Hvala za to dodatno vprašanje, ker bom lahko sedaj do konca dokončal ta odgovor, ker zadeva je kar zapletena. Naj povem, da so se ti ukrepi izvajali od 27.9.2006 od polnoči in do 29.9.2006 do 24 ure, in v zvezi s tem so bila izdana tudi ustrezna obvestila javnosti in tudi uporabnikom zračnega prostora in podobno. Naj povem, da vsi ti ukrepi in dejavnosti so bili načrtovani le v najnujnejšem obsegu, to lahko tudi sam potrdim, ker sodelujem na teh zasedanjih. Moram reči, da v tujini so te omejitve še večje, kot smo jih mi predvideli, vendar smo se sklicevali tudi na predhodno varnostno oceno, ki je bila nizka. Naj povem, kot ste vi že v uvodu ugotovili, odbor za obrambo smo seznanili z informacijo, vendar tam dejansko nismo podrobneje informirali odbora glede operativnih načrtov za izvajanje različnih varnostnih ukrepov. Naj povem, da to ni bila praksa, da bi v državni zbor tudi pri drugih pomembnih mednarodnih dogodkih pošiljali operativne načrte za izvajanje različnih varnostnih ukrepov, tako da to ni bila praksa. Moram pa reči, da smo se pri organizaciji tega srečanja tudi povezali z lokalno skupnostjo in skušali čim manj moteče za okolje izvesti to srečanje. Mislim, da je tudi ta lokacija dokaj primerna, ker ni toliko naseljena s civilnim prebivalstvom, na tem delu sta samo dve zasebni hiše in tudi mi nismo predhodno uskladili, kakšen režim naj bi bil v času neformalnega srečanja.
Hvala lepa, gospod minister. Ministru za promet bo postavila poslansko vprašanje gospa Maria Pozsonec. Izvolite, prosim.
Hvala lepa. Lep pozdrav vsem prisotnim! Samo na kratko. Jaz bi želela izvedeti od gospoda ministra: Kdaj bodo vozni redi vlakov bolj prijazni za potnike? Kajti zdaj tako izgleda: z enega vlaka dol, na drugega gor in tu čakaš 40 minut, tam 20. Torej menim, da to ni ekonomično z vidika potnikov in bi se mogoče dalo malo izboljšati situacijo. Hvala.
Hvala lepa. Gospod minister, izvolite.
Hvala lepa za vprašanje, spoštovana poslanka. Spoštovane poslanke, poslanci, lepo pozdravljeni! Hvala za besedo. Na kratko, vprašanje se je sicer glasilo konkretno o vožnji z vlakom na relaciji Murska Sobota-Ljubljana, pa bom še ob tej priliki tudi odgovoril, torej Murska Sobota je z Ljubljano povezana s tremi direktnimi pari vlakov, s prestopanjem, ki je v železniškem prometu nekaj običajnega, je zvez še bistveno več. Cilj vsakega voznega reda pa so čim hitrejše in udobnejše povezave, kar pa je povezano tudi s stanjem železniške infrastrukture. Do večjega kakovostnega preskoka na tej relaciji bo prišlo po elektrifikaciji proge med postajama Pragersko in Hodoš. Cene železniških vozovnic so v povprečju 66% nižje od cen avtobusnih prevoznikov, čas potovanja po železnici pa je v večini primerov krajši od potovanja z avtobusom. Potovalni časi vlakov so predvsem odvisni od stanja železniške infrastrukture, ki pogojujejo hitrost vlakov, in pa od vrste in stanja prevoznih kapacitet. Glede na to, da je železniška infrastruktura v slabem stanju in je povprečni indeks kakovosti prog dejansko vsako leto nižji, se tudi potovalni časi bistveno ne spreminjajo oziroma daljšajo. Najodmevnejši rezultat stanja proge je število uvedenih počasnih voženj, ki se skladno s padanjem indeksa kakovosti vsako leto povečuje. Na dan 12.10.2006 je trenutno stanje počasnih voženj, torej trajanje več kot sedem koledarskih dni, 86, v skupni dolžini 112.386 metrov. Počasne vožnje povzročajo zamude v potniškem in tovornem prometu, predvsem v času od ponedeljka do petka, ko je promet vlakov najmočnejši. Vozni red na slovenskih železnicah se izdela za voznoredno obdobje, ki stopi v veljavo drugo nedeljo v mesecu decembru in velja do druge sobote v mesecu decembru naslednjega leta. Omenjena voznaredna doba je enaka v vseh železnicah na območju Evrope. Znotraj voznoredne dobe se vozni red potniških vlakov praviloma ne sme spreminjati, saj se za vsako vzporedno dobo izdaja knjižne publikacije potnikov, na katerih je objavljen čas veljavnosti določenega voznorednega obdobja. V izdelavi in potrjevanju voznega reda za voznoredno dobo se upoštevajo naslednji kriteriji. Prvič, želje in potrebe potnikov, lokalnih skupnosti in drugih interesnih skupin, to so posredovane prevozniku oziroma AŽP, potem tehnične karakteristike proge, propustna moč prog in maksimalna hitrost, število razpoložljivih prevoznih sredstev na določeni relaciji, tehnične karakteristike vozil, maksimalna hitrost in kapaciteta, prometne omejitve, prepoved sočasnega prihoda vlakov na določeno prometno mesto in ekonomska upravičenost vožnje vlakov na določeni relaciji, predlog oziroma naročilo vlakovnih poti za voznoredno dobo, [[...]] [[Nerazumljivo.]] [[...]]prevoznik javnih agencij za železniški promet Republike Slovenije glede na predvidene migracije potnikov. V ta namen prevoznik vsako leto vrši anketo, in to na vseh potniških vlakih na območjih Slovenskih železnic. V anketi imajo uporabniki javnega potniškega prometa na železnici možnost navesti pripombe na obstoječi vozni red in predlagati spremembe veljavnega voznega reda. Omenjene pripombe in predlogi uporabnikov prevoza se v okviru zgoraj že povedanih kriterijev tudi upoštevajo pri izdelavi in potrjevanju voznega reda za naslednjo vozno redno dobo. Na vprašanje, ki je bilo konkretno, kdaj bodo slovenski vlaki bolj prijazni za uporabnike, lahko rečem, da z višanjem kulture tako potnikov in tudi osebja na železnicah bo to moralo biti čim prej oziroma bi želeli, da je to že sedaj. Vendar je znano, da je kakovost prevoznih sredstev na nek način v zelo slabem stanju. Slovenske železnice imajo predvidene nabave, za katere so pogodbe že sklenjene, kar nekaj časa nazaj za nove vagone in za tudi nove lokomotive. S tem bodo tudi ustvarjeni boljši pogoji za komoditeto potnikov. Torej, pričakujem, da bo tudi z modernizacijo železniškega omrežja, ki jo začenjamo s posebnim zakonom o poroštvu, ki bo prišel takoj po praznikih na mize, da bo tudi ta standard pomenil dvig kvalitete, kar se bo poznalo tudi pri standardu uporabe potnikov. Hvala.
Hvala lepa. Izvolite, gospa Pozsončeva.
Hvala lepa. Da ne bom narobe razumljena, osebje je zelo v redu, tako da ne gre za to, za njihov odnos, temveč za način potovanja. Hvala.
Hvala lepa. Izvolite.
Če lahko dodatno komentiram. Pri načinu potovanja gre za usklajenost voznih redov, gre na nek način za čim manjše čakalne dobe potnikov. Seveda, kot sem omenil, kakšen je proces in postopek, zagotovo bo treba v nadalje tudi te načine ustrezno regulirati, kajti res je nevzdržno, da skoraj eno leto, lahko rečemo, ne pride do nobenih sprememb, ki pa so nujno potrebne. Zato bomo tudi dali kot ministrstvo za promet pobudo agenciji, da bo pristopila k bolj dinamičnemu prilagajanju tako urnikov voznih redov kot tudi na nek način spoštovanju čim krajših rokov ter prestopov potnikov, ki prehajajo z enega na drug vlak.
Hvala. Gospod Jožef Horvat bo postavil poslansko vprašanje ministru za delo, družino in socialne zadeve. Izvolite, prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovana gospa ministrica, ministri, spoštovane kolegice in kolegi! Svoje vprašanje naslavljam na ministra za delo, družino in socialne zadeve, gospoda mag. Janeza Drobniča. Na odborih državnega zbora kot tudi na plenarnih zasedanjih smo večkrat opozarjali na neustrezno štipendijsko politiko. Gospod minister, večkrat ste tudi sami poudarjali, da si prizadevate za večje število štipendij in izboljšanje socialnoekonomskega položaja študentov. Pa me zanima: Ali pripravljate v zvezi s tem kakšne novosti oziroma v kakšni smeri bodo šle spremembe? In še moje dodatno vprašanje: Kdaj lahko pričakujemo, gospod minister, spremembe na tem področju, in če, kakšne bodo? Že vnaprej najlepša hvala za vaš odgovor.
Izvolite, gospod minister.
Hvala lepa za vprašanje. Najprej nekaj podatkov v zvezi s štipendijami. To smo tudi predstavili na tiskovni konferenci, da je število štipendij v zadnjih 15-in letih upadlo, število študentov in dijakov pa se je povečalo za več kot 70%. To pomeni, da so bili ti trendi napačni, in zato so nujne spremembe tako da smo se odločili tudi skupaj s študenti, z njihovimi predstavniki trasiramo novo pot za uspešnejšo in boljšo štipendijsko politiko v naši državi, kajti to je pomembno, Slovenija svojo konkurenčnost bo predvsem gradila na znanju. Pripravljamo novi zakon o štipendiranju, sistemski zakon, v katerem postavljamo nekatere ključne cilje, in sicer povečati število štipendij, nekoliko tudi dvigniti štipendije, dodati stimulacije za deficitarnost za štipendije, torej za dodatke deficitarnosti, odločitve za poklic, večjo transparentnost, nekoliko izboljšati kriterije za pridobitev Zoisovih štipendij; predvsem pa želimo narediti, da bodo štipendije povezovalni mehanizem med univerzo in gospodarstvom. Da bodo delodajalci vstopili v štipendijske sheme na način, da tudi delno, v manjšem delu sofinancirajo, na ta način pridobijo štipendista, štipendist pa možnost za to, da prakticira, pridobi praktična znanja in dopolni svoje teoretično znanje, ki ga dobi na univerzi. Ta povezava je nujna tudi v kontekstu bolonjskega procesa, ker po novem ni več pripravništva in je potrebno tudi ta znanja, ki so nujno potrebna za na trg dela, da se jih pridobi že v času študija. V zvezi s tem načrtujemo tudi nove vire financiranja, omenil sem - za približno 20% več štipendij bi morali zagotoviti v nekem krajšem naslednjem obdobju, in sicer povečanje iz proračuna za leto 2007, predlagamo povečanje za približno milijardo tolarjev in potem seveda tudi naprej. Ker bodo v štipendijsko shemo vstopili tudi delodajalci, pričakujemo povečanje sredstev za približno 10%, namreč ne bi radi obremenili delodajalcev, to mora postati motivacijski element. Koncesije iz študentskega dela so dodatni vir, takrat smo ocenili, da bi približno med 700 in 800 milijoni tolarjev lahko pridobili dodatnih sredstev za štipendije, takrat v igri je bil dodatni amandma, kjer bi pridobili tudi več sredstev in zagotovili tudi več štipendij. Ne nazadnje pa ste lahko ugotovili, da je tudi v projektu, razvojnih projektih, ki se financirajo tudi iz EU, tudi štipendijska shema, na osnovi katere bi zagotovili približno 400 milijonov tolarjev do leta 2010, za vsako leto pozneje pa še dodatnih milijardo 200 tolarjev za štipendije. Torej, bistveno povečanje sredstev, bistveno izboljšanje sistema štipendiranja, poleg tega pa tudi zanimivejši režim za pridobitev posojil za izobraževanje. Vemo, da v svetu se posojila za izobraževanje zelo pogosto uporabljajo, ker so ugodna in pomenijo v nekem ožjem smislu tudi princip minimalnih štipendij. O štipendijah naj bi odločali centri za socialno delo. Kot veste, smo si zastavili, da se vsi socialni transferji zagotavljajo preko ene točke, kot centra za socialno delo, kajti center za socialno delo ima na razpolago, ne še v celoti, vse baze podatkov ostalih državnih zavodov, ki hranijo podatke, ki so ključni za dodelitev štipendij.
Hvala lepa. Želite še dodatne [[...]]Ne. Hvala. Gospa Majda Širca bo postavila poslansko vprašanje ministru za kulturo. Prosim.
Spoštovani minister! Moje vprašanje se nanaša na doseganje ciljev kulturne politike na področju filma. Nacionalni program za kulturo zahteva dvig produkcije slovenskih filmov. Za produkcijo slovenskih filmov je zadolžen filmski sklad. Javni sklad je bil ustanovljen zato, da bi bilo njegovo odločanje, programsko odločanje čim bolj avtonomno in da ne bi ministrstvo ali celo kakšne stranke dirigirale, katere filme smemo snemati in kdo v njih celo lahko igra in kdo ne. Odkar obstoja filmski sklad - in to je več kot deset let -, je bil do sedaj relativno avtonomen. Vse do vašega mandata oziroma vse do imenovanja novih članov nadzornega sveta javnega sklada. Novi nadzorniki so namreč prejšnji teden zavrnili program, ki ga je predlagala strokovna komisija, uprava oziroma direktorica. Sodeč po javnih odzivih jim ni bil všeč film, ki je bil predlagan, češ da ima preveč erotičnih prizorov oziroma ni jim bil všeč drugi film, v katerem naj bi igral Magnifiko, izvrstni naturšček že v stereotipu, ker je kandidiral na listi gospoda Zorana Jankovića in naj bi mu, sodeč po izjavah, kar gospod Janković financiral film. Program so zavrnili člani nadzornega sveta, ki ste jih predlagali vi, oziroma imenovali. Pa ne gre le za zavrnitev filmov in tikanje v presojo, za katero je odgovorna stroka. Gre tudi za zavrnitev direktorice filmskega sklada. Nadzorni svet ji je po večkratnih pritiskih čez noč pokazal vrata, blokiral računalnik, telefon, ne da bi povedal, zakaj, in jo vrgel iz službe. Je mandat izgubila, ker je delala nezakonito, ker ni zagovarjala slovenskega filma? Kot nam je znano, ne, mandat je izgubila zato, ker je skrbela za zakonitost in javni interes na področju kinematografije. Sprašujem vas, gospod minister: Kako bo filmski sklad dosegel dvig produkcije, avtonomijo, kvaliteto, kvantiteto produktivne in reproduktivne kinematografije, če bo država začela določati, kaj se sme snemati in kdo lahko snema oziroma igra? In če bo na vodilnih mestih sklada raje videla ljudi, ki bodo delali po domače in ne po zakonih. Kaj menite o morebitni ali pa celo očitni zlorabi nadzornega sveta filmskega sklada? Hvala lepa.
Izvolite, gospod minister. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Torej, vprašanje, ki ga je postavila gospa poslanka, ni isto, kot sem ga dobil, pa vendarle. Glede na to, kar je vprašala, ne bo težko odgovoriti. Glede programskih vsebin oziroma programa, v katerega naj bi se vtikal nadzorni svet in nadzorni svet, ki je razrešil direktorico filmskega sklada, lahko rečem samo to, da uradno o tem nisem obveščen, z razlogi zamenjave in s stališčem članov nadzornega sveta, ki so pač sprejeli to odločitev, katero so sprejeli. Ko bom uradno obveščen o vseh teh zadevah, o katerih govorite, bomo postopali v skladu z zakonskimi predpisi, kot je to potrebno. V nadzornem svetu so trije člani od sedmih imenovani s strani ministrstva, in to je pač tudi vse. Torej, ko bom obveščen o teh zadevah uradno, bom tudi sprejel odločitve o katerih lahko odločam. Tiste odločitve, bom sprejel v skladu z zakonodajo, kot je to predpisano.
Hvala lepa. Gospa Širca želite še dodatno obrazložitev?
Hvala lepa. Seveda sem vam najavila vprašanje uresničevanja ciljev, ki so zapisani v nacionalnem programu za kulturo, v delu, ki se dotika filma. In če želite, lahko opozorim tudi na druge, za mene dvomljive postopke, še posebej nefinanciranje tistih programov, ki so znotraj nacionalnega programa, se pravi resolucije kot strateškega dokumenta, napisani, pa se jih ne izvaja. Mene sicer, minister, čudi, da vas uradno še niso obvestili. Kot minister ste zadolženi za javni sklad in bi vas morala situacija, ko bo neka diskontinuiteta nastala na področju filmske produkcije, še posebej skrbeti, seveda tudi v kontekstu do sedaj vaših javno izrečenih in tudi v parlamentu izrečenih izjav, da podpirate še posebej slovenski film, kadar nam je bilo vsem všeč, vsaj do trenutka, ko smo videli, kako se je zalomil. Da se je zalomil, pa, minister, vendarle sega v čas, ko ste bili tudi vi kot minister zraven. Če ne govorim samo o filmskem skladu, temveč tudi o vašem ministrstvu, ki je pripravljalo zakonodajo, spremenjeno zakonodajo s področja filma. In prav v trenutku, ko je nastajal zakon o avdiovizualnem inštitutu oziroma filmskemu inštitutu, kot naj bi se sedaj imenoval, minister, se je zgodil prvi oziroma eden vidnejših ukorov sedanji direktorici ali kar prepoved izražanja mnenj glede predmetnega zakona, po katerem ni bila nič povprašana. Nadzorni svet, ki ste ga vi imenovali, pa je prepovedal izstaviti stališče, do predloga, ki se dotika ne nje, ampak filma nasploh. Zato vas sprašujem kako čakate na uradno razlago, ko so se pa pakti zgodilo že prej? Hvala.
Gospod minister, želite besedo?
Hvala lepa. Torej, kot veste, je bila prejšnji teden ali ta teden gospa razrešena in nadzorni svet je sklenil, da bo o tem obvestil naslednji teden, da bo sprejel svoje poročilo in ga predal tudi ministru v informacijo. Jaz nisem trdil, da nisem v ničemer informiran: Jasno, da sem se tudi informiral pa povprašal, kaj zdaj s tem je, vendar je to, to je popolnoma povsem neuradno, in ko bom uradno dobil vsa ta stališča na papirju napisana, bom ravnal v skladu z zakonom, kot je to predpisano. Izražam, ali imam skrb do tega, jasno, da imam, tako kot vsak minister, ki je odgovoren za določena področja, tudi jaz, če sem odgovoren za to, jasno, da izražam skrb, če se je pa zalomilo na filmskem skladu ali pri programu, pa pri tem je filmski sklad avtonomen in neodvisen in temu primerno je tudi ravnal. Tako, da v tem ne vidim nobenega posebnega problema. Kot sem rekel, ko bom o tem obveščen, bom ukrepal v skladu s pristojnostmi, ki jih imam.
Hvala lepa. Izvolite gospa Širca, proceduralno vprašanje.
Na osnovi možnosti, ki mi jih daje poslovnik, bi predlagala, da opravimo razpravo o odgovoru ministra, še posebej glede na njegovo izraženo stališče, da ne vidi večjih problemov ali posebnega problema z znotraj tega, za moje razmišljanje, velikega problema. Zato bi bilo koristno, če bi ta del kulturne politike se zavrtel tudi v državnem zboru, bi bil vsaj slovenski prostor priča glede na to, da niso razprave odkrite. Hvala.
Hvala. O predlogu poslanke gospe Majda Širca bo državni zbor na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za kulturo na njeno poslansko vprašanje. In sicer bo to državni zbor odločil v okviru jutrišnjih glasovanj. Besedo ima gospod Miro Petek, ki bo postavil poslansko vprašanje ministru za promet. Prosim.
Hvala za besedo. Vsem skupaj lep pozdrav! Problem mariborskega letališča se vleče že vrsto let. Pred štirimi leti je družba Prevent kupila Aerodrom Maribor in po naših podatkih vse do podpisa nove pogodbe, to je 7.6.2006, nova družba Aerodrom Maribor državi ni plačala najemnine za uporabo letališke infrastrukture v državni lasti. Zatorej me zanima, gospod minister: Ali je bil kakšen dogovor, da je bila državna letališka struktura dana tej družbi v brezplačen najem, in če ni, zakaj ni bila plačana najemnina, in ali jo namerava ministrstvo za promet izterjati po sodni poti? Dalje. Nova pogodba med državo in Aerodromom Maribor je bila podpisana, kot rečeno, 7. junija letos in očitno nosi oznako zaupno, saj do nje nima dostopa niti občina Hoče-Slivnica, kjer leži to letališče. Ta občina pa je življenjsko zainteresirana za to letališče, še posebej, ker je vlada sprejela resolucijo o nacionalnih razvojnih projektih do leta 2023, saj je na tem področju v okviru projekta Oreh predviden kopenski logistični center s posebnim poudarkom na letališču. Zatorej sprašujem ministra, kaj je takšnega v tej pogodbi, da ni dostopna niti lokalni skupnosti, pa tudi javnost je bila glede te pogodbe razmeroma skopo obveščena. In kaj se bo zgodilo, če ta družba v lasti Preventa ponovno ne bo plačevala najemnine in se ne bo držala drugih obveznosti, zapisanih v tej pogodbi? In končno, družba Prevent je kupila mariborsko letališče za 250 milijonov tolarjev, danes je zaradi zavarovanja kreditov na to premoženje zapisana hipoteka pri Novi KBM v višini 8,5 milijonov evrov oziroma več kot dve milijardi tolarjev. Ministra sprašujem, kakšna zagotovila ima ministrstvo, da bo Republika Slovenija imela v družbi Aerodrom Maribor resnično takšnega partnerja, ki bo lahko izvajal vizijo razvoja letalskega prometa v Sloveniji in vizijo razvoja že omenjenega projekta Oreh. Hvala lepa za odgovor.
Hvala lepa. Gospod minister, imate besedo. Prosim.
Hvala lepa za vprašanje, gospod poslanec. Glede vprašanja, kako je potekala zgodba od prvega koraka, od odkupa Aerodrom Maribor d.o.o., ki je bila v lasti mestne občine Maribor, s pogodbo, ki je bila sklenjena med Republiko Slovenijo in Aerodrom Maribor d.o.o., dejansko je bil takrat oproščen plačila najemnine za obdobje pet let, ki se je izteklo dne 18. junija 2005. Ta določba in pogodba sta temeljili na pogodbi o brezplačnem prenosu letališke infrastrukture na javnem mednarodnem letališču v Mariboru in nekaterih drugih vprašanjih v zvezi z letališčem, ki sta jo dne 30. julija 1998 sklenili Republika Slovenija in mestna občina Maribor. Razlog za sklenitev te pogodbe je bil v izredno majhnem obsegu letalskega prometa in nizkimi prihodki iz tega naslova ter potrebami po vzdrževanju drage in s predpisi točno določene letališke infrastrukture. Namen sklenitve pogodbe je bil, da si mestna občina Maribor in Republika Slovenija delita stroške obratovanja in razvoja letališča, in sicer tako, da bo mestna občina Maribor zagotovila, da bo gospodarska družba Aerodrom Maribor gospodarsko izkoriščala infrastrukturo in zagotavljala letališke službe, Republika Slovenija pa zagotovila nujne investicije. Žal je prišlo do tega, da Aerodrom Maribor ni zagotovil prometa, mestna občina Maribor pa ni zagotovila, da bi Aerodrom Maribor v vseh okoliščinah racionaliziral svoje poslovanje. Mislim, da je Republika Slovenija v tem času izvedla vse investicije, ki so bile glede na dejanski obseg prometa smiselne in upravičene. Vse to je pripeljalo do stečaja Aerodroma Maribor d.o.o [[..]]Kot ste tudi sami rekli, je bil Aerodrom Maribor d.o.o., v stečaj kot stečajni dolžnik dne 26. aprila 2002 prodan delniški družbi Prevent. To je bil tudi razlog, da v skladu s pogodbo iz leta 2000 niso bila izvedena nobena plačila. Vendar Republika Slovenija s pogodbo, ki je bila dne 7. junija 2006 podpisana z Aerodromom Maribor d.o.o. v lasti Preventa d.d., letališke infrastrukture ni dala v brezplačen najem. Aerodrom Maribor namreč mora 25% denarnih prilivov od prodanih letaliških storitev do skupne višine 83.316.118,22 sit uporabiti za investicijsko vzdrževanje letališke infrastrukture. Če se bo pri obračunu, ki bo napravljen na koncu tega proračunskega oziroma poslovnega leta, seveda tudi v naslednjih letih ugotovilo, da Aerodrom Maribor ni v celoti izpolnil obveznosti vlaganja v investicijsko vzdrževanje, bo postala ugotovljena razlika odprta terjatev Republike Slovenije do Aerodroma Maribor. Zaradi tega torej še ne morem dati končnega odgovora glede morebitnih plačil, ker se še ni iztekel pogodbeni rok proračunskega oziroma poslovnega leta. Glede drugega vprašanja pa moram pojasniti, da pogodba ni tajna in nima nobenih tajnih določb. Priprava pogodbe in dogodki okrog priprave te pogodbe so bili javnosti večkrat predstavljeni, tudi na tiskovni konferenci, ki je bila 10. marca letos na letališču Maribor. Tam sem tedaj tudi osebno predstavil stališče glede tega vprašanja. Ni pa v navadi, da bi pogodbe kar tako kopirali ali jih razdeljevali. Pogodba je dostopna v skladu z določilom iz zakona o dostopu do informacij javnega značaja in bi predlagal, da se za vpogled v pogodbo uporabi ta pot. Če Aerodrom Maribor ne bo izpolnjeval pogodbenih obveznosti, se bo ravnalo v skladu s pogodbenimi določbami, kar pomeni, da bo ministrstvo za promet sprožilo ustrezne postopke izterjave dolga oziroma odpoved pogodbe, če bi bile ugotovljene take kršitve pogodbenih določb. V to sem prepričan, ker sta vlada in ministrstvo kljub številnim pritiskom v javnosti tudi v pripravi te pogodbe v celoti vztrajala na predpisanih postopkih. In še tretje vprašanje. Ker Aerodrom Maribor v procesu pogajanj za sklenitev pogodbe ni podal ustreznih zagotovil, da je lahko dolgoročni strateški partner pri obratovanju in razvoju letališča Maribor, je bila pogodba sklenjena za obdobje dveh let, torej le do 7. junija 2008. V tem času želimo preveriti Aerodrom Maribor kot upravljavca letališča in poslovnega partnerja pri nadaljnjem razvoju letališča. Glede izgradnje kopenskega logističnega centra ob letališču Maribor pa moram povedati, da to iniciativo močno podpiramo, vendar sta to dve ločeni vprašanji. Lahko vam zagotovim, da je cilj sklenitev dolgoročne pogodbe o obratovanju in razvoju letališča Maribor le s tistim, ki se bo vključeval v razvoj letališča tudi po načelih javnozasebnega partnerstva ter bo pripravljen vlagati lastna sredstva v letališko infrastrukturo in s tem prevzemati poslovna tveganja, ki so v takih primerih običajna. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Petek, želite še dodatno? [[Ne.]] Hvala lepa. Gospod mag. Borut Sajovic bo postavil poslansko vprašanje ministrici za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. Prosim.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči, za besedo. Lep pozdrav, spoštovana gospa ministrica in ministri! Moje vprašanje se nanaša na delo veterinarske inšpekcije, notranje veterinarske inšpekcije, predvsem tistega dela, ki kontrolira postopke v zvezi z zaščito živali. K temu vprašanju me je spodbudil primer z Raven na Koroškem, kjer je poleg nevestne lastnice na 17 kvadratnih metrih stanovanjske površine živelo kar pet sestradanih psov, tri mrtve pasje mladiče so našli v kuhinjskem hladilniku. In ko je vsa ta kalvarija trajala vrsto let, kot poročajo mediji, pa se sliši podatek, da je veterinarski inšpektor za to, da je ukrepal, potreboval kar nekaj mesecev, da je mučiteljici odvzel sestradane pse. Zanima me tudi: Kaj boste storili, da bi se veterinarska inšpekcija v takšnih primerih oziroma na prijave hitreje odzivala? Dobro poznam delo veterinarske inšpekcije, vem, da so gospe in gospodje tam precej obremenjeni, imajo številne odgovorne naloge, vendar se mi zdi, da bi temu področju zaščite živali bilo treba nameniti še nekaj več pozornosti, da bi bilo takih ekstremnih primerov, ki mečejo slabo luč na stroko, za katero sem pa prepričan, da dela dobro, v bodoče manj. Hvala lepa.
Hvala. Gospa ministrica, imate besedo. Prosim.
Hvala za to vprašanje. Veterinarska uprava Republike Slovenije je pri programu dela za leto 2005 in 2006 namenila posebno pozornost zaščiti živali. Predvidela je število rednih pregledov za področje nadzora nad izpolnjevanjem pogojev za rejo živali za ekonomske namene, odgovornosti oskrbnikov hišnih živali, izvajanje poizkusov na živalih, delovanjem zavetišč za zapuščene živali, specializiranimi trgovinami za prodajo živali in prevozom živali. Poleg teh rednih pregledov pa se veterinarska inšpekcija odzove na vse prijave občanov v zvezi s sumom mučenja živali. To, kar ste omenili. V letu 2005 je notranja veterinarska inšpekcija izvedla 5563 pregledov z zapisniki, izdanih je bilo 494 odločb in uvedenih je bilo 124 prekrškovnih postopkov in podane so bile štiri ovadbe suma kaznivih dejanj. Poleg notranje veterinarske inšpekcije vrši nadzor nad transportom živali tudi posebna mobila ekipa, ki je dolžna pregledati izpolnjevanje pogoja transportnih sredstev za 5% vseh pošiljk živih živali, ki gredo preko ozemlja Republike Slovenije. Ekipa je opravila 314 pregledov in izrekla 151 sankcij. V letu 2006 je notranja veterinarska inšpekcija izvedla 2122 pregledov zapisnikov, izdanih je bilo 323 odločb in uvedenih je bilo 167 prekrškovnih postopkov in podane so bile štiri ovadbe suma kaznivih dejanj. Ocenjujemo, da VUS oziroma njegova notranja veterinarska inšpekcija opravlja učinkovit nadzor nad celotnim področjem zaščite živali. Ministrstvo pa posveča posebno pozornost zaščiti živali tudi s predpisanimi letnimi veterinarskimi pregledi gospodarstva, ki jih na stroške proračuna izvajajo terenski veterinarji. Če drži vaša trditev, da se naši inšpektorji niso odzvali na poziv prebivalcev, bom v okviru svojih pristojnosti ukrepala in temu primerno bom pripravila predpise.
Hvala lepa. Izvolite, gospod Sajovic.
Hvala lepa, gospa spoštovana ministrica. Moram reči, da je bil vaš odgovor kar popoln in izčrpen. Ta podatek je bilo moč zaslediti v medijih, zanima me pa, če mogoče veste v nadaljevanju, kakšen je odzivni čas in koliko časa v povprečju preteče od prijave do ukrepanja veterinarske inšpekcije. Gre predvsem zato, da ugotovimo, ali so veterinarski inšpektorji preobremenjeni tudi z drugimi zadevami, je potrebno to strokovno službo na tem področju še razširiti, pojačati, mogoče so tukaj dodatne zaposlitve potrebne. Predvsem pa me zanima, v naslednjem mesecu, v novembru in decembru bo govora o spremembi zakona o zaščiti živali. Zdi se mi, da bi pri tej spremembi zakona o zaščiti živali lahko namenili več pozornosti tudi tem živalim, ki jih vzamemo nevestnim lastnikom, in potem živali čakajo 30 dnevni zakonski rok v zavetiščih za živali na stroške davkoplačevalcev na žalostni konec. Mislim, da bi bilo tudi temu področju potrebno nameniti več pozornosti in vsa zavetišča in azile stimulirati v tem smislu, ne da je v njihovem ekonomskem interesu, da živali hranijo 30 dni in jih potem usmrtijo, pač pa ravno nasprotno. Stimulirati jih, da z obveščanjem javnosti z brezplačno reklamo so nagrajeni za tiste živali, ki jih seveda pravočasno in hitro oddajajo vestnim, dobrim lastnikom. Med Slovenkami in Slovenci je cel kup ljudi, ki imajo, večina je takih, ki imajo živali zelo radi in se jim posvečajo in jih tudi iz azilov in zavetišč jemljemo. Vsem tem iz tega mesta tudi iskrena zahvala. Vam pa razmislek, ko gremo v rešitev pri zakonu o zaščiti živali, da smo mogoče še bolj obširni, še bolj celoviti. Hvala lepa.
Gospa ministrica, želite besedo?
Jaz se zahvaljujem za te pobude. Jih bomo proučili in upoštevali v nadaljnjih postopkih zakona.
Hvala lepa. Gospod Boštjan Zagorac bo postavil poslansko vprašanje ministru za kulturo ter ministru za šolstvo in šport. Minister za šolstvo in šport je odsoten. Izvolite, gospod Zagorac.
Hvala za besedo. Spoštovani prisotni! Verjamem, da bo minister za kulturo odgovoril na moje vprašanje tudi v povezavi z ministrom za šolstvo. Kmetijski zavod Maribor je od začetka svojega delovanja nastanjen v stavbi na Vinarski ulici 14. Verjetno, gospod minister, veste, kje je to in kakšna stavba je to, glede na to, da so samo tri take stavbe na svetu. Leta 1999 je druga vlada pod vladavino drugega kulturnega ministra ta objekt označila kot objekt, kot kulturni spomenik državnega pomena. Vemo, da je v tej okolici več objektov, ki jih je dobila nazaj rimskokatoliška cerkev. Takoj po volitvah leta 2004 pa je tako ljudem, ki tam, v tem objektu delajo, so zaposleni na Kmetijskem zavodu Maribor, kakor tudi nam iz zelo nejasnih razlogov prišlo do prenosa tega objekta iz ministrstva na kulturo na ministrstvo za šolstvo in šport. In zato je prvo moje vprašanje naslovljeno na vas. Kateri so ti razlogi, ki so vodili vas kot ministra, da je bila vaša prva poteza, da ste ta objekt prenesli na ministrstvo za šolstvo kljub temu, da je označen za kulturni spomenik državnega pomena? Državna sekretarka na ministrstvu za šolstvo in šport, gospa Šverc, je samovoljno in brez sodelovanja Kmetijskega zavoda Maribor pred kratkim zaradi tako imenovanih potreb šolstva praktično deložirala zaposlene. Zaposlenim in Kmetijskemu zavodu Maribor pač niso bili zagotovljeni novi prostori in enostavno so dobili odločbo, da morajo na cesto, še ta teden morajo, pač bodo verjetno svojo dejavnost izvajali na cesti. Ampak se strinjate tako vi kot verjetno vaša kolegica, ministrica za kmetijstvo na vaši levi, da je delovanje te institucije v Mariboru še kako pomembno. Dejstvo je tudi, da objekt ni primeren za vključitev v pedagoške namene, vsaj premajhen in tehnično neprimeren. Kot sem povedal že na začetku, je v njem vedno deloval Kmetijski zavod Maribor in tako je tudi objekt bil specificiran od znotraj, nastala je plinska postaja, hladilnica za hrambo kontroliranih vzorcev po ISO standardih in še stvari. Dajte mi, prosim, razložiti razen, če ne gre za politični razlog, ki ga je ta vlada že, ne vem, kolikokrat uporabila v svojem mandatu, da se nekomu nekaj vrne glede na to, da se sliši oziroma da se vidi, da po objektu sedaj hodijo tudi tisti, ki predstavljajo Škofijsko gimnazijo, kakšen je bil ta razlog prenosa tega objekta iz ministrstva za kulturo na ministrstvo za šolstvo in šport?
Hvala lepa. Gospod minister, imate besedo. Prosim.
Hvala lepa. Hvala za vprašanje. Spoštovani gospod poslanec, jaz vam bom lahko odgovoril samo tisto, kar zadeva moje ministrstvo, in to kar seveda vem v zvezi s tem in s prenosom te stavbe na ministrstvo za šolstvo. Torej, to, da je ta šola v Mariboru na Vinarski 14 seveda izjemen primer arhitekture, ki je bila zgrajena za potrebe sadjarske in vinarske šole že v drugi polovici 19. stoletja, o tem ni seveda nobenega dvoma. Kot ste sami ugotovili, je bila razglašena za kulturni spomenik državnega pomena. Kulturni spomenik je kot družbena lastnina z imetnikom pravice razpolaganja [[..]] [[Nerazumljivo.]] [[..]]prišel v last torej države Republike Slovenije in z njimi opravljala ministrstvo za kulturo. Da bi se v stavbi ohranilo izvajanje izobraževalne dejavnosti, saj je bila šola zgrajena prav za te potrebe šolstva, je vlada Republike Slovenije s svojim sklepom prenesla pravico upravljanja za nepremičnino z ministrstva na kulturno na ministrstvo za šolstvo in šport. Torej, namen naj bi bil isti, da bi se opravljala šolska dejavnost, seveda pa ob vsem spoštovanju vsega varstvenega režima, ki so predpisani in ki so še vedno v veljavi. Gre za to, da bi se tam še naprej odvijala šolska dejavnost, vendar pa ob spoštovanju vseh norm, ki jih zahteva spomeniškovarstvena stroka. Toliko vam znam odgovoriti. Mislil sem, da bo kolega dr. Zver tukaj, pa vam bo morda o vsebini sami lahko povedal več on.
Izvolite, gospod Zagorac.
Hvala za besedo še enkrat, gospod predsedujoči. Hvala minister, da ste ponovili to, kar sem vam povedal jaz. Jaz sem mislim, da bom slišal kaj novega. Vprašal sem vas, kateri so razlogi za prenos tega objekta iz vašega ministrstva na ministrstvu za šolstvo, povedali ste mi za nadaljevanje pedagoškega procesa v tej stavbi, ampak če bi me dobro poslušali, sem vam povedal, da od leta 1905, ko je ta stavba nastala, se tam ni odvajal pedagoški proces, ampak se je izvajalo delo Kmetijske zadruge Maribor. In ne glede na to, tudi če vi trdite, da je ta stavba primerna za pedagoški proces, bodo - kaj? - ti zaposleni zdaj pa na cesti? Vlada jim ni zagotovila novih prostorov. In pa seveda, v duhu demokracije, da bo lahko dobil besedo tudi minister za šolstvo, ki, upam, bo povedal kaj več, kot ste mi povedali vi, ker mi niste povedali nič, razen ponovili, kar sem povedal sam. Zato bi prosil, če lahko opravimo o tej zelo pomembni tematiki razpravo na naslednji seji. Hvala.
Hvala lepa. Glede na to, da ministra za šolstvo ni tukaj, želite odgovor in zahtevate obenem tudi razpravo. O predlogu poslanca, gospoda Zagorca, da državni zbor na naslednji seji opravi razpravo o odgovoru ministra za kulturo na njegovo poslansko vprašanje, bo državni zbor odločal v okviru jutrišnjih glasovanj. Besedo ima gospod Kristijan Janc, ki bo poslansko vprašanje postavil ministru za delo, družino in socialne zadeve. Izvolite, prosim.
Hvala lepa, predsedujoči. Spoštovani ministri, kolegice in kolegi! Dne 14. oktobra 2006 so bili direktorji centrov za socialno delo Slovenije s strani ministra za delo, družino in socialne zadeve obveščeni o načrtovani reorganizaciji centrov za socialno delo, ki naj bi bila narejena že ob koncu tega leta. Cilj preoblikovanja centrov je izboljšati kakovost in učinkovitost dela pri preprečevanju in odpravljanju socialnih razlik in težav posameznikov, družin in posebnih skupin prebivalcev. V Sloveniji imamo 72 centrov za socialno delo, ki se zelo razlikujejo po velikosti in številu zaposlenih, in sicer od 6 pa celo do 90 ljudi. Zaradi raznolikosti prihaja do razlik v kakovosti ponujenih storitev, saj je področje dela zelo široko. Po predstavljenem predlogu naj bi bilo v bodoče v Sloveniji 13 do 14 regijskih centrov, in sicer Celje, Slovenj Gradec, Ljubljana, Ribnica, Novo mesto, Domžale, Postojna, Koper, Nova Gorica, Maribor, Ptuj, Kranj in Murska Sobota; žal tu ne vidimo Posavja kot statistične regije in bodoče pokrajine. Posavje, od koder tudi sam prihajam, s centri za socialno delo Brežice, Krško in Sevnica naj bi bilo s prenosom določenih dejavnosti vezano na Novo mesto, s tem da so se v minulih letih dejavnosti socialnega varstva razvijale regijsko glede na potrebe v Posavju in v tem smislu nismo bili vezani na Dolenjsko in Belo krajino. Že sedaj pa je v Posavju zaposlena regijska koordinatorka za obravnavo nasilja in regijska koordinatorka za izvajanje alternativnih kazni. Prvi v Sloveniji smo imeli v Posavju varno hišo za žrtve nasilja v družini, imamo krizni center za otroke in mladoletnike ter že triletne izkušnje z zavetiščem za brezdomce. Strokovni delavci se sedaj v Posavju povezujejo s tožilstvom, policijo, okrožnim sodiščem, območno enoto zavoda za zaposlovanje, kajti vse te službe so organizirane v okviru regije za Posavje. Kako je možno uporabnikom zagotoviti približno enako dostopnost, če so prometne povezave, predvsem javni prevoz, z Novim mestom izredno slabe? Programi so se razvijali po posameznih centrih glede na potrebe uporabnikov, v lokalnih skupnostih glede na mrežo izvajalcev v lokalnih skupnostih. Kje je zagotovilo, da se bodo programi s prehodom centra za socialno delo v Posavju na center za socialno delo v Novem mestu izvajali, saj se večina programov, ki se izvajajo v Posavju, v Novem mestu ne izvaja. Na primer skupina zdravljenih alkoholikov, zavetišče za žrtve nasilja, skupina za sopomoč starih, pomoč zasvojenih z nedovoljenimi drogami itn. S težavami se bodo srečevali tudi sodelavci v interventni službi itn. Skratka, v Posavju nismo proti se organizaciji, vendar pa želimo, da se za Posavje izvede v okviru regije Posavje. Spoštovani minister! Sprašujem vas, zanima me: Kako minister vidi racionalizacijo in izboljšave s predlagano reorganizacijo centra za socialno delo? Kdo in kaj bo s predlagano reorganizacijo pridobil in glede na to, da se strokovni delavci v določeni meri že sedaj povezujejo ter da so določene službe že organizirane regijsko, kako potem to vidite vi [[...]] [[opozorilni znak]] [[...]]ali kako drugače? Hvala.
Izvolite, gospod minister.
Hvala lepa za vprašanje. Seveda na ministrstvu za delo, družino in socialne zadeve pripravljamo reorganizacijo centrov za socialno delo v skladu s sprejetimi gospodarskimi in socialnimi reformami, ki jih je sprejela vlada Republike Slovenije. To pa je cilj, torej izboljšanje kakovosti in učinkovitosti dela in preprečevanje odpravljanje socialnih stisk ter težav posameznikov, družin, posebnih skupin prebivalstva. Naj takoj na začetku povem, da ne bomo nobenega od teh obstoječih centrov, ki bodo potem postali nekakšni lokalni centri, ukinili v smislu boljšega zagotavljanja mreže; se utegne zgoditi, da bi kakšna vstopna točka še nastala dodatno. Poglejte, v Sloveniji imamo, kot sami poudarjate, zelo različno sliko in situacijo glede centrov za socialno delo. Kako naj vendar center za socialno delo s šestimi zaposlenimi opravi denimo približno 100 socialnih transferjev, zagotovi posvojitve, razveze, skrbništvo, rejništvo, se bori proti nasilju, svetovanje v družini v primeru krize itn. In ob tem opravljal še vse naloge: podporne, tehnične, kot je informacijska podlaga, upravno-administrativne tehnične službe, da ne naštevam ostalega. To sedaj opravljajo obstoječi centri in delujejo kot samostojni zavodi s svojim direktorjem, tajnico itn. Tako, da se zgodi, da včasih je na kakšnem centru za socialno delo trenutno v službi samo dva ali trije strokovni sodelavci, kar ne zagotavlja ustreznega standarda izvajanja storitev. Torej še enkrat poudarjam, nobeden se ne bo ukinil, gre pa za to, da postavimo regijsko, na regijski ravni samostojno, pravno, osebno, torej osebo javnega prava, javni zavod. S tem bi pravzaprav kar veliko racionalizirali. Namreč, vlada je dolžna imenovati vseh 62 centrov za socialno delo, svete ravno tako, ostali partnerji, tudi občine in podobno. Potem, potrebno je postavljati direktorje in to je zgodba, ki terja veliko dela, pa mislim, da to ni primerno organiziranje centrov. Po novem naj bi torej sledili tej regionalni shemi. To gradivo je še v fazi predloga oziroma fazi nastajanja. Sledili bomo tako, kot se bo, pač v Sloveniji se bomo odločili za regije. Seveda pa moramo v luči teh novih dodatnih nalog pa takoj pristopiti k spremembam. Glede na to, da nimamo regij kot samoupravnih skupnosti, morebiten preskok od državne mreže bolj racionaliziranih javnih zavodov, do samoupravno zasnovane regijske, ni tako velik preskok in ga je možno narediti, samo s prenosom upravljavskih pravic oziroma upravljanja, kar bi bilo, kot sem že povedal, razmeroma enostavno. Vprašanje do občin vas verjetno tudi zanima. Takšen regijski center bo seveda imel podračun za posamezno občino, če izvaja posamezne naloge. Sklepal bo pogodbe, seveda, ob tesnem sodelovanju tistega, ki bo vodil lokalni center, tako da bo poslovanje transparentno in se bo center v največji meri tudi odzival na potrebe lokalne skupnosti. Želimo torej ohraniti decentralizacijo. To, kar je bilo v zasnovi predstavljeno 13 ali 14 centrov, pa je na podlagi regijskih konferenc, ki jih je nekako zasnovala stroka. Sama stroka je to povedala, torej sami ti centri za socialno delo, ki so se po logiki teh stvari tudi povezovali. Zakaj je pomemben tudi regijski center? Ne samo v smislu organizacijsko-tehnične in podporne funkcije, kot sem prej omenil, pač pa tudi s prenosom oziroma zagotavljanjem z združitvijo tistih strokovnih nalog, ki zahtevajo poglobljeno obravnavo specializiranih strokovnih ekip oziroma se na ravni posameznega lokalnega centra pojavljajo zelo redko, nekatere posvojitve ali podobno, je to zelo redko in zato potrebujemo tudi večjo specializacijo in večjo strokovnost. Po potrebi pa se bodo strokovni delavci v svojih urah, ki so lahko, se približali tudi strankam na tem lokalnem centru, ne pa da bodo ljudje hodili v centrale. Sicer pa vsi transferi, vsa enostavna svetovalna opravila se bodo odvijala na tej skrajni točki, na teh 62 ali pa morebiti celo več točkah. To pa je tudi v skladu s cilji reforme.
Hvala lepa. Gospod Janc želite še?
Hvala, gospod minister, za delni odgovor, ki ste mi ga dali. Ampak težko razumem, da med 14 centri žal ni Posavja. Deloma to kar drži, 60, ampak Posavje ima tri velike občine, ki so ostale neopredeljene. In da med temi 14 centri žal ni Posavja, težko razumem. Lahko je strokovna utemeljitev drugačna, ampak žal je jaz sam ne morem sprejeti. Jaz sem prepričan, gospod minister, pa vam želim samo pri tem pomagati, preden bomo šli v to zadevo, v pokrajine, govorim o 14 regijah, to je verjetno že dejstvo, politično tudi sprejemljivo za državni zbor in za vlado. In bi bilo prej razbijati te dele, prehitevati po desni, če rečem malce po prometno, bi bilo nemodro, nespametno delati jezo in strah med temi delavci v Posavju, pa tudi v Novem mestu. Jaz vam priporočam, malce počakajte, pa bomo imeli pokrajine. In ko bomo imeli pokrajine, bomo imeli tudi zagotovo en center v pokrajini Posavje, ki je že formalno, bom rekel, potrjena tako vsaj formalno. In jaz bi rekel, da vendarle s tem ne delamo nekega strahu ali pa slabe volje tam, ko ni potrebno. Racionalizacija bo pa tako ali tako, ko se bodo pokrajine postavljale na novo, zato bi prosil za strpnost, kajti časa je še nekaj. 2008 - to bo pa že jutri, ko se bodo tudi v pokrajine po mojem globokem prepričanju ustanovile v Sloveniji. Hvala lepa.
Imate besedo, gospod minister.
Upoštevali bomo to zasnovo, v kateri je pravzaprav bila dosežena že neka mera soglasja. Če bi se pa zgodilo karkoli, da ni skladno v postopku, ko nastanejo regije, zagotovo se lahko z enostavnim aktom ta stvar še spremeni, če se bo kaj takšnega zgodilo. Ker v tistem času, če bo prišlo do regijske organiziranosti oziroma pokrajinske, kot samoupravne, potem bomo hkrati takrat imeli tudi prenos upravnih funkcij. Sedaj ima ključno funkcijo država v upravljanju, pozneje pa bo potrebno z aktom to prenesti. Ampak mi ne moremo čakati, ker so prenosi štipendij, vseh ostalih transferjev in nekateri centri preprosto niso usposobljeni za to. Zelo veliko teh transferjev, ki smo jih v zadnjem času nekako konstituirali, institucionalizirali, prihaja na centre in vam povem, da ti strokovni sodelavci izredno trpijo in morajo biti multidisciplinarni. Saj sem vam povedal, okoli 100 transferjev je različnih, pa svetovanja in še prenosi dodatnih nalog. Tako moramo na takšen način iti, vendar pa bomo upoštevali tudi to vašo sugestijo, glede potencialnih pokrajin. Jaz sem pripravljen prisluhniti, da bi bila ta zasnova čim bližje ali pa skladna s pokrajinsko zasnovo. To pa zagotovo, ker sicer, če se bo pa to zgodilo, bo pa potrebna določena korektura, saj morda kakšen lokalni center zaradi pokrajinske bo morda prešel v upravljanje druge, kar pa ni toliko zahtevno. Vendar pa poglejte, že zaradi zahtevnih informacijskih tehničnih standardov, da baza podatkov teče, to je potem tudi informatika, morate imeti serviserja, morate imate vrsto in center, ki ima šest zaposlenih, da ima direktorja. To z vidika upravljanja, gospodarjenja, menedžiranja ni mogoče. In jaz razumem tudi centre za socialno delo, direktorje, da težko sledijo, sicer pa se nam potem vrača v slabši kvaliteti dela in slabšem odnosu do strank, kar pa nočem trditi, ker se maksimalno trudijo.
Hvala lepa. Besedo ima gospa mag. Majda Potrata. Poslansko vprašanje bo naslovila na ministra za šolstvo in šport. Minister ni prisoten, želite kljub temu postaviti vprašanje? Izvolite, prosim.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Naj takoj povem, da od odsotnega ministra za šolstvo in šport pričakujem ustni odgovor na naslednji seji državnega zbora. Marsikatera sprememba v šolski zakonodaji je bila v zadnjih dveh letih pospremljena v javnost z utemeljitvijo, da se z njo zvečuje bodisi avtonomija posamezne učiteljice ali učitelja, bodisi avtonomije posamezne šole. Z deregulacijo in decentralizacijo se odločanje iz enega centra prenese na izvajalce pouka, pa najsi gre denimo za izbiro učbenikov ali pa za odločitve o nivojskem pouku. Že v veljavnem zakonu o organizaciji in financiranju vzgoje in izobraževanja je posebno poglavje posvečeno avtonomiji šolskega prostora. Prav to vprašanje pa je bilo tudi predmet presoje ustavnega sodišča, in sicer o tem govori 72. člen. Po veljavnem zakonu konfesionalna dejavnost v javnih vrtcih in šolah ni dovoljena. Vendar peti odstavek 72. člena daje ministru pravico, da, navajam, "izjemoma lahko minister na predlog ravnatelja v prostorih javnega vrtca oziroma šole izven pouka ali izven časa delovanja vrtca oziroma šole dovoli verouk ali konfesionalni pouk religije, če v lokalni skupnosti za tako dejavnost ni drugih primernih prostorov." Zato me zanima in sprašujem gospoda ministra: V koliko in katerih javnih vrtcih in šolah ter za koliko časa je taka izjema dovoljena v tem šolskem letu? Kako se je število javnih vrtcev in šol, v katerih je dovoljena konfesionalna dejavnost, gibalo od leta 2000 do tega šolskega leta? Ali pred izdajo dovoljenja preveri, ali v lokalni skupnosti res ni drugih primernih prostorov, zaradi česar je treba konfesionalno dejavnost opravljati v prostorih javnega vrtca ali javne šole? Kot rečeno, pričakujem, da mi bo minister odgovoril ustno. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Eva Irgl bo poslansko vprašanje naslovila ministru za javno upravo. Izvolite, prosim.
Najlepša hvala za besedo. Spoštovani minister za javno upravo! V zadnjem času smo bili priče birokratskemu ravnanju zavoda za zaposlovanje, ta je namreč pogojeval odobritev republiških štipendij s priložitvijo odločbe o odmeri dohodnine. Tudi sicer upravni organi pogosto zahtevajo od strank različna dokazila, ki bi si jih morali v skladu z veljavno zakonodajo pridobiti že po uradni dolžnosti. Ob tem je treba tudi poudariti, da imajo na vseh upravnih enotah svetovalce za stranke, ki bi lahko, recimo, po mojem mnenju prevzeli opravljanje teh storitev namesto občanov. Pa vendar je moje vprašanje naslednje: Glede na usmeritev vlade, pa tudi vašega ministrstva, ministrstva za javno upravo, ki želita s poenostavitvijo postopkov olajšati poslovanje občanov z upravnimi organi, in glede na prej izpostavljen primer v zvezi z zavodom za zaposlovanje in republiških štipendij, me zanima: Kaj še namerava vlada Republike Slovenije in vaše ministrstvo za javno upravo storiti za učinkovitejšo izmenjavo podatkov med organi javne uprave in za prijaznejšo javno upravo nasploh? Že vnaprej se vam zahvaljujem za vaš odgovor. Hvala.
Hvala lepa. Gospod minister, izvolite.
Hvala lepa. Dejansko delo ali program vlade na področju razvoja javne uprave temelji, poteka pod sloganom "prijazna in učinkovita javna uprava" ali "k uporabniku usmerjena javna uprava". In v ta kontekst spada po eni strani postavljanje standardov kakovosti poslovanja javne uprave s strankami; mi smo prepričani, da mora uprava funkcionirati kot prijazen in učinkovit servis za državljane in za podjetja. In po drugi strani pa poteka tako imenovano odpravljanje administrativnih ovir, poenostavljanje cele vrste postopkov, doslej je bilo poenostavljenih že blizu 100 upravnih postopkov na različnih področjih. Glede tega konkretnega primera. Med standardi poslovanja s strankami je tudi ta standard, da organi javne uprave ne smejo od strank zahtevati, da prilagajo potrdila, izpiske, kopije in druga dokazila o podatkih, o katerih se že vodijo uradne evidence. To je bistveno načelo, vsebujeta ga 66. in 139. člen zakona o splošnem upravnem postopku, ki celo pravita, ne glede na določbe drugih predpisov, področnih predpisov. Kako se to v praksi spoštuje? Moram reči, da smo se zelo veliko v preteklosti in se ves čas zelo veliko ukvarjamo s tem, da bi se ta princip spoštoval, tako kot tudi drugi standardi poslovanja, recimo merjenje zadovoljstva uporabnikov in podobno. Po eni strani tako, da dajemo usmeritve organom javne uprave, da jih opozarjamo na kršitve, kadar te kršitve zaznamo. Za upravne enote lahko z veliko verjetnostjo, z veliko gotovostjo trdim, da ta standard spoštujejo. Za upravne enote skoraj nikoli več ne dobim kritike, da bi kakšno stranko poslali po izpisek, mapno kopijo, izpisek iz zemljiške knjige itn. Kaj delamo dodatno? Vzpostavljamo možnost on-line vpogleda v različne podatkovne baze. Praktično vse pomembne podatkovne baze v državni upravi so informatizirane. Ena zadnjih, ki se informatizira, je matični register, torej tudi matične knjige iz knjig, v katerih so se ti podatki vodili stoletja, prehajajo v elektronsko obliko, vse druge glavne baze so informatizirane, centralni register prebivalstva, zemljiška knjiga, kataster itn. In organom javne uprave se omogoča, da v te baze vpogledujejo on-line, kot se temu reče, torej neposredno vpogledujejo, in na ta način še toliko lažje dostopajo do teh podatkov. Podatki nam kažejo, da je teh vpogledov zelo veliko, samo v centralnem registru prebivalstva je bilo lansko leto samo iz zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje 80 tisoč vpogledov. In vsakem od teh primerov je bila stranki privarčevana pot po potrdilo o stalnem prebivališču. Sedaj v tem konkretnem primeru zavoda za zaposlovanje je šlo za to, da se je zavod postavil na trdo in togo stališče. Delal je po nekem pravilniku, ki po inerciji predvideva, da je treba vlogi za štipendijo priložiti tudi dohodninsko odločbo, čeprav zakon o splošnem upravnem postopku že dolgo časa pravi, ne glede na določbe področnih predpisov je treba ravnati drugače. Problem smo zaznali zaradi tega, ker se zaradi tega problema večjemu številu zavezancev niso izdale odločbe o štipendijah oziroma ni podaljšala štipendija, zato so se ti ljudje začeli obračati na davčno upravo. Davčna uprava je pa našemu ministrstvu sporočila ta problem. Mi smo takoj odreagirali, poklicali vodstvo zavoda za zaposlovanje, vprašali, kaj se s to zadevo dogaja. Vodstvo zavoda je dolgo časa stalo na trdnem rigidnem stališču, mi delamo po pravilniku, nas nič ne zanima, mi bomo te dohodninske odločbe zahtevali, vloge ki ne vsebujejo dohodninskih odločb, so nepopolne, in ne moremo izdati štipendij. Po urgencah in po zahtevah, naših je zavod za zaposlovanje obrnil ploščo in 19.10.2006, torej pred nekaj dnevi, poslal davčni upravi, davčnemu uradu Murska Sobota zaprosilo za podatke, za okrog tisoč prosilcev. Davčni urad se je isti dan intenzivno lotil dela, še isti dan te podatke tudi pripravil in dostavil zavodu za zaposlovanje. In tako poteka zadeva tudi na drugih območjih v Sloveniji, tako da bodo prosilci lahko do teh štipendij prišli. Mislim, da je to pomembna dobra priložnost, da sporočimo vsem organom javne uprave, da je to princip, pri katerem misli vlada resno vztrajati. Nihče nima pravice državljana ali katerekoli druge stranke pošiljati nekam drugam po izpiske, potrdila in druga dokazila o podatkih, o katerih se že vodijo uradne evidence. Kjer to še počnejo, naj s to prakso prekinejo. Če bomo v praksi naleteli na takšne kršitve, bomo seveda opozorili [[...]] [[Izključen mikrofon.]]
Hvala lepa. Gospod Srečko Prijatelj bo postavil poslansko vprašanje gospodu ministru za kulturo. Minister je odsoten. Želite kljub temu postaviti vprašanje? Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči. Kolegice in kolegi! Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o Kobilarni Lipica, ki je bil pravnomočen 14. julija 2006, je zahteval izdelavo programa varstva in razvoja Kobilarne Lipice, ki ga je vlada sprejela 13.4. Ravno o tem želim ministra povprašati: Zakaj niste odreagirali pri sestavi samega dokumenta, da določbe ustave Republike Slovenije ne bi bile kršene? Civilna iniciativa namreč opozarja na to, da je kršena ustava, kakor tudi zakon o varstvu kulturne dediščine. Nešteto členov je tu naštetih, ki govorijo tudi o tem, pa tudi zavod za varstvo kulturne dediščine opozarja, da vlada dela zgolj za polzasebne ali polprivatne interese neko golf igrišče v Lipici. Sam sem na vlado naslovil številna vprašanja, šest, v zvezi s tem kulturnim biserom, ki je na Krasu. Obljube so bile dane, da bo tam ustanovljena tudi konjeniška akademija, pa do danes vlada ni dala niti tolarja, niti se na tem ni nič premaknilo. Napisano je samo pismo o nameri in obljuba vlade. Seveda pri tem, da lahko nekateri počnejo prav vse, kršijo tudi ustavne norme, me zavezuje moje poslanstvo, da vprašam, ne samo ministra za kulturo, v čigar lasti je ta kulturni biser, tudi celotno vlado: Zakaj tako nonšalantno kršite vse določbe in izrabljate tudi tiste zakone, ki so sprejeti tukaj s preglasovanjem? Če se bo zgodilo, kar se namerava zgoditi v Lipici, potem bo Lipica postala spaček. Ne bo več to, čemu služi, kulturna dediščina Lipice bo zanemarjena in dejstvo je, da ljudje ne nasprotujejo golfu, vendar ne na tem območju, ne na tak način, ne s takim agresivnim poseganjem v prostor, kot to kani narediti vlada. Zgolj zaradi tega, da bo lahko nek politični veljak, pa tudi premier, ki zelo rad igra golf, tam zadovoljil svoje potrebe. To seveda ni prav. Golf naj se dela na tistih območjih znotraj Lipice, ki niso v zaščitenem območju. Od vlade in od ministra pričakujem, seveda na naslednji seji, jasen odgovor, na katerega bom imel možnost postaviti tudi podvprašanje: Zakaj tako nonšalantno kršite v bistvu [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]vse zakone, vključno z ustavo?
Hvala lepa, gospod Prijatelj. Vi želite potem ustni odgovor od ministra za kulturo, na naslednji seji.
Tako.
Hvala lepa. Gospod Ivan Jelen bo postavil poslansko vprašanje ministru za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo. Izvolite, prosim.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Poslanke in poslanci, gospod minister! Na podeželju je veliko računalnikov, ki služijo osebni uporabi, izobraževanju mladine, omogočajo pa tudi nova delovna mesta, saj informacijska industrija ne obremenjuje okolja, hkrati pa nekaj deset kilometrov razdalje od mesta ne pomeni nič v svetovnem spletu. Trenutno pa teh nekaj deset kilometrov pomeni, da velik del podeželja v Sloveniji ne more uporabljati modernih tehnologij, ki so na voljo v mestih. Seveda razumemo, da izvajalci telekomunikacijskih in informacijskih storitev gradijo sisteme iz centrov do periferije, vendar pa lahko zamudijo modernizacijo tehnologije na podeželju, to lahko razumemo tudi drugače. To bom ilustriral s primerjavo meščana in vaščana pri enakem obsegu izmenjave podatkov. Če meščan presedi za računalnikom 10 ur in intenzivno izmenjuje podatke preko interneta, bo za to plačal 8 tisoč SIT ali manj, vaščan pa bo moral na enak obseg izmenjave podatkov čakati 50 ur, plačal pa bo 40 tisoč SIT ali več. Na podeželju je izmenjana informacija na časovno enoto 25-krat dražja kot v mestu. To pa ustvarja lep zaslužek za izvajalce, tako da je njihovo obotavljanje pri modernizaciji povsem razumljivo. Glede na navedeno vas prosim, gospod minister, da pojasnite: Kakšne ukrepe boste uvedli, da bi bilo podeželje pri uporabi telekomunikacijskih in informacijskih tehnologij enakopravno z mestom?
Hvala lepa. Gospod minister izvolite, prosim.
Spoštovani gospod poslanec, najlepša hvala za vprašanje. To vprašanje v bistvu zadeva dve ministrstvi, in sicer naše ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo in pa ministrstvo za gospodarstvo. To pa iz preprostega razloga, ker mi skrbimo za tisti del informacijske mreže, ki je namenjena aplikacijam, storitvam in pa od osnovnih točk, tistih razdelilnih točk do šol, ustanov in podobnega, medtem ko ministrstvo za gospodarstvo skrbi za razvoj celotne mreže po celem področju Slovenije. Ne glede na to, da ste naslovili to vprašanje na nas, smo povprašali ministrstvo za gospodarstvo in so nam dali, kar se tega tiče, kar se tiče mreže, torej hardvera, omrežja, natančen odgovor. Dovolite, da ga bom prebral, ker pač na tem področju ne delujem toliko, vem pa to, da je načelno gledano za izdelavo širokopasovne mreže za celotno Slovenijo v resoluciji nacionalnih razvojnih programov posebej program, ki bo do leta 2013 celo Slovenijo pokril s tem omrežjem. V resoluciji je ta program naveden. Potrebno je pa treba povedati, da je to v bistvu v večini komercialna zadeva in evropska sredstva se lahko uporabljajo samo za tisti del, kjer dokazljivo ni komercialnih interesov. To so ta urbana področja, o katerih vi dejansko govorite in ki so tudi v našem interesu, ker v urbanih področjih, kjer ni velikega komercialnega interesa, komercialni uporabniki tega ne gradijo, zaradi tega imajo ti ljudje slabše možnosti, slabši dostop. Na teh področjih pa naše ministrstvo gradi javne točke, tako da imajo na šolah in na raznih ustanovah, ki so javnega značaja, se pravi, delamo tudi te točke, ki zagotavljajo fizično dostopnost v ruralnih delih za to informacijsko, komunikacijsko tehnologijo. Te javno dostopne točke, ki imajo brezplačen dostop do računalnika, interneta in osnovno komunikacijsko opremo, te smo v letošnjem letu že postavili na 390-ih mestih po Sloveniji. S to dejavnostjo nadaljujemo. Vendar pa s temi točkami niso domovi pokriti in ljudje še ne morejo od doma delati, pač pa morajo iti na šolo, kulturni dom ali pa kakšno tako podobno ustanovo, kjer je to dosegljivo. Z vzpostavitvijo mreže, ki jo bo naredilo ministrstvo za gospodarstvo v tem svojem projektu in pa delno z evropskimi sredstvi, kot sem že rekel v delu, ki komercialno ni zanimiv, pa bomo naredili tako mrežo, da bo v tej UMTS tehnologiji dosegljiva dejansko internetna povezava na vsak dom. To je tisti cilj, ki ga v tej resoluciji predvidevamo do leta 2013. Hvala lepa.
Hvala lepa. Poslansko vprašanje bo postavil gospod mag. Tomaž Štebe ministru za javno upravo, ministru za okolje in prostor, ministru za notranje zadeve. Nobenega od teh treh ministrov ni v dvorani. Želite kljub temu postaviti poslansko vprašanje?
Želim. Ga bom prebral. Dobil sem delne pisne odgovore od ministrov za notranje zadeve in od ministra za okolje in prostor.
V redu, izvolite.
Prosim za obrazložitev okoliščin, ki še vedno omogočajo odvleči motorno vozilo, odstraniti vse identitete in tudi registrske tablice. Vzpostavljeni sistem naj ne bi omogočil izbrisa lastništva brez dokazila pooblaščenega izvajalca o prevzemu vozila v predelavo. Kje sistem ne deluje? Soočeni smo z oskubljenimi zapuščenimi vozili, manj v naravi in več v urbaniziranih okolij. Nekatere od teh naj bi odvažala vlečna oziroma tovorna vozila. Ali se nadzira promet, potrjevanje odjav in delo pooblaščenih izvajalcev za prevzem in predelavo? Od obeh ministrov, za okolje in prostor ter za notranje zadeve, zagotovilo, da bo policija, inšpekcija, pa tudi komunalno redarstvo bolj dosledno preverjalo, kako je s temi zadevami, in potem me bodo o teh preverjanjih tudi obvestili. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kot sem razumel, želite od vseh teh ministrov pismene odgovore.
Ja, sem že dobil.
Prosim. Gospod Martin Mikolič bo postavil poslansko vprašanje ministru za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo. Izvolite, prosim.
Hvala za besedo, predsedujoči. Lepo pozdravljena, spoštovana ministra, spoštovane kolegice in kolegi! Spoštovani gospod minister dr. Jure Zupan! V tem tednu naj bi javnosti predstavili projekt visokošolskega inovacijskega središča Politehnika Ljubljana, o katerem smo brali tudi v resoluciji o nacionalnih razvojnih programih za obdobje 2007-2023. Politehnika naj bi po vaših besedah bila nosilec povezave med visokošolskimi zavodi, inštituti, inkubatorji novih podjetij, tehnološkimi centri, centri odličnosti in gospodarstvom s področja naravoslovnih, biotehniških in tehniških znanosti. Sliši se zelo lepo, vendar kot jaz razumem ta projekt, Politehnika Ljubljana naj ne bi bila nova institucija, ampak le nekakšen skupek fakultet, inštitutov, univerzitetnih inkubatorjev tehnoloških centrov in centrov odličnosti, ki pa vsi v Ljubljani že obstajajo. Zanima me torej: Ali ta projekt pomeni odcepitev naravoslovnih in tehniških fakultet od univerze v Ljubljani in ustanovitev nekakšne nove naravoslovno-tehnične fakultete? Za odgovor se vam že vnaprej zahvaljujem.
Hvala lepa. Gospod minister, izvolite.
Spoštovani gospod poslanec! Najlepša hvala za vprašanje. Najprej čisto na kratko za razumevanje projekta Politehnika Ljubljana. Vlada in naše ministrstvo posebej si ves čas prizadeva za večjo promocijo naravoslovno-tehniških znanosti na splošno v Sloveniji in tudi specifično v Ljubljani, kjer je že konstalacija visoka. Prvi problem naših tehničnih kapacitet je v tem, da so premajhne. In s tega stališča planiramo v Ljubljani, v predelu Viča dve večji območji ali pa coni, če želimo, ki sodita pod tako imenovano generično skupno ime Politehnika Ljubljana. Ena cona je na območju, če si lahko predstavljate, kjer so elektrotehniška fakulteta, fakulteta za računalništvo, inštitut Jožef Štefan, fakulteta za matematiko, računski center in inštitut za hidravlične raziskave, ki zaseda zelo veliko, približno 12.000 kvadratnih metrov prostora, ki je neefektno izrabljen za te modele v desetinki naravne velikosti. To je eno območje. Drugo področje pa je lokacija, ki ga delovno imenujemo Brdo, vendar to je samo preko lokacije, kjer se trenutno nahaja biotehniško fakulteto in pa se zida fakulteta za kemijo in kemijsko tehnologijo. To je področje od Gradaščice proti Dobrovi, za avtocesto. Na teh dveh področjih predvidevamo, da se bo na prvem področju, ki sem ga omenil, zgradila infrastruktura z novo fakulteto za računalništvo, informatiko, nov center za tehnologijo in oblikovanje, ki ga predvideva Jožef Štefan. In zadaj se bo razširila tudi morda nova strojna fakulteta, vendar za to lahko predvidevamo še tudi druge lokacije, ker še niso določene. Ta prvi del je matematično inforamcijsko elektrotehnični del te fakultete. Drugi je pa bolj veda o življenju, kemija, analitika, biotehnologija. Tam je tudi predviden botanični vrt, hiša eksperimentov, kemijski inštitut naj bi se preselil iz centra, ker kemija in kemijski laboratorij ne sodijo v samo središče mesta. To so sedaj lokacije in pa razlogi. Kar ste pa tiče vprašanja, kaj je signal tega. Mi kot ministrstvo ustvarjamo pogoje, kakšna bo formacija, kako se bodo fakultete odločile, pa menimo, da je to stvar avtonomije univerze. Če fakultete presodijo, in signal bo jasen, da lahko naredijo svojo univerzo, da se zberejo skupaj, da stvorijo nek kampus, da tvorijo neko kvalitetno, neko visoko kvalitetno politehniko, bo ministrstvo to podprlo. Je pa to dejansko v območju avtonomije univerze, avtonomije teh elementov, konstitutivnih elementov univerze. Dejstvo pa je, da se lahko poleg tega, ker bo tudi prostor za tehnološke centre, za inkubatorje, za centre odličnosti, ki se bodo na teh področjih delali, da bodo ti centri v sodelovanju s fakultetami, z univerzami in morda tudi z novimi, saj tu ne omejujemo, mi ne delamo to za določenega naročnika, ampak delamo te pogoje, je možno, da se ustanovijo tudi novi visokošolski zavodi, kar v splošnem imenujemo visokošolska inovativna središča, ki v manjšem obsegu z visokimi strokovnimi šolami bodo zrasla po različnih centrih po Sloveniji. Ta visokošolska inovativna središča pa ima pod svojo, recimo, ingerenco ministrstvo za gospodarstvo, vendar v sodelovanju tudi z nami. Toliko v tem smislu.
Hvala lepa. S tem smo sklenili prvi krog poslanskih vprašanj. Prehajamo na drugi krog poslanskih vprašanj. Besedo ima gospod Samo Bevk, ki bo postavil poslansko vprašanje ministru za promet. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani zbor! Vlada je pred 10 dnevi sprejela resolucijo o nacionalnih razvojnih projektih za obdobje 2007-2023, v okviru katere je tudi poglavje z naslovom Modernizacija državnega cestnega omrežja na prioritetnih razvojnih oseh 3, 3.A in 4. razvojne osi. Bil sem zelo presenečen, ker vlada in ministrstvo za promet nista v resolucijo vključila celotne trase četrte razvojne osi. Tu mislim na celotno keltiko, saj je izpadla povezava Želim - Spodnja Idrija - Idrija - Godovič - Logatec, do avtoceste. To je v nasprotju s sprejeto strategijo prostorskega razvoja Slovenije in z resolucijo o prometni politiki Republike Slovenije. Idrijsko javnost je še posebej razburila vaša izjava, gospod prometni minister mag. Božič, ki je bila v petek objavljena v časniku Delo. Tukaj je ta izrezek. Navajam, da se bodo Idrijčani pač morali s tem sprijazniti. Še pred enim tednom pa ste na predvolilnem srečanju v Idriji volivkam in volivcem obljubljali boljše cestne povezave, skupaj s predsednikom Slovenske ljudske stranke Janezom Podobnikom. Ob spomladanskem obisku vlade na severnem Primorskem je predsednik vlade najprej obiskal idrijski Kolektor in imel tam uspešen foto termin v enem najuspešnejših slovenskih podjetij ter v eni izmed gospodarsko najbolj razvitih regij v Sloveniji. Že čez nekaj mesecev po tem obisku pa smo s strani vlade doživeli pravo razočaranje in dolgoročno prometno izolacijo. Spoštovani gospod minister Božič! Kot poslanec državnega zbora predlagam, da pravkar sprejeto resolucijo dopolnite s celotno četrto razvojno osjo, tako da bo skladna s strategijo prostorskega razvoja Slovenije in da bo skladna s pred kratkim sprejeto resolucijo o prometni politiki Republike Slovenije, tako da se ne bo v tej resoluciji nacionalnih projektov še naprej nahajalo v tem dokumentu invalidna, da tako rečem, četrta razvojna os. Hvala lepa za odgovor, gospod minister.
Izvolite, gospod minister. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Hval lepa za poslansko vprašanje. Kot je znano, sta v strategiji prostorskega razvoja Slovenije cestni povezavi od Vidma preko Tolmina in Škofje Loke naprej do Domžal ter od Želina preko Idrije do Logatca opredeljeni kot cestni povezavi čezmejnega pomena, ki se navezujeta na omrežje daljinskih povez mednarodnega pomena, ko gre za vseevropsko avtocestno omrežje peti in deseti koridor. Vendar pa se je v preteklih letih največ vlagalo prav v posodobitev cestne povezave od Želina preko Idrije do Logatca. Tudi v prihodnjim letih je v planu direkcije Republike Slovenije za ceste predvideno nadaljevanje izvajanja ukrepov na tej cestni povezavi. Za pretežni del predvidenih ukrepov, je projektna dokumentacija že pripravljena, projekti so evidentirani v načrtu razvojnih programov, večina od njih pa bo izvedena v prihodnjih dveh, treh letih. Kot smo vas že seznanili, so v teku sanacije brežina odsekov Podroteja - Zala, sanacija zidov na odsekih Želin - Spodnja Idrija in Idrija - Godovič. Pripravljena je projektna dokumentacija za ureditev vozišča na odseku Želin - Spodnja Idrija v dolžini 3,5 kilometrov. Zato menimo, da v tej fazi projekta, ki je praktično že operativen, zanj pa se skozi proračun Republike Slovenije že zagotavljajo finančna sredstva, ni potrebno uvrščati še med prednostne projekte resolucije. Medtem pa je cestna povezava od Robiča preko Kobarida in Tolmina do Želina ter naprej preko Cerknega in Poljanske doline do Škofje Loke in Jeprce, ki predstavlja najkrajšo povezavo Posočja z osrednjo Slovenijo, še naprej ostajala podhranjena in problematična kar se tiče dostopnosti za prebivalce in obiskovalce. Potovalni časi po tej osi so dolgi, hkrati pa v zimskem obdobju dostikrat ni zagotovljena neprekinjena ustrezna prometna povezava. Posodobitev te cestne osi skupaj z ureditvijo prehoda pod Kladjem bo pomenila najkrajši in višinsko najučinkovitejši prehod iz Sorške doline do osrednje Slovenije, saj so v drugih smereh razlike na nadmorskih višinah večje. Z izvedbo ukrepov se bo izboljšala dostopnost do zgornjega Posočja in Cerknega, kakor tudi dostopnost za regionalno središče Idrijo. Slednji se s predorom odpre severni koridor, ki dodatno izboljšuje navezanost Idrije proti Gorenjski in naprej proti Avstriji oziroma na deseti prometni koridor ter na letališče Brnik. Ob izrednih in zimskih razmerah se Idriji tako zagotovi alternativna povezava do glavnega mesta in avtocestnega križa, hkrati pa se zaradi preusmeritve dela prometnih tokov izboljšujejo razmere na južnem koridorju. Ker so tako ukrepi na povezavi Želin-Logatec kontinuirano izvajajo že nekaj let, na prometni osi od Robiča preko Cerknega do Jeprce pa se s posodobitvijo pretežno precej zamuja, je ta os uvrščena med prednostne projekte resolucije, kar pa ne pomeni, da se dela na povezavi Želin-Logatec ne bodo nadaljevala v skladu s plani, kar pomeni, da enakovredno podpiramo obe prometni veji.
Hvala lepa. Gospod Bevk izvolite prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik za besedo. Žal v načrtu razvojnih programov po letu 2010 tega dela četrte razvojne osi od Želina proti Idriji praktično ne zasledimo več na nobeni postavki, medtem ko je četrta razvojna os na relaciji od Posočja po Poljanski dolini opredeljena kot najbolj prioritetna. Mi temu ne nasprotujemo, želimo pa, da enakovredno tudi po tem obdobju obravnavate to našo povezavo ta del keltike tudi v resoluciji, ki naj bi se dokončala do leta 2020. Do takrat se bodo bistveno spremenili prometni tokovi in ta del Idrije in te doline, doline Idrijce bo po mojem slab, bo imela slabe razvojne možnosti, čeprav je tukaj gospodarstvo zelo razvito. Iz vašega odgovora pa je bilo razvidno da bom jaz zdaj po novem v zimskem času hodil v službo v Ljubljano skozi Cerkno in čez Kladje oziroma pod Kladjem, ko bo ta predor zgrajen. Jaz predlagam, gospod minister, da četrto razvojno os obravnavate kot celoto, tako krak Poljanski dolini kot krak po dolini Idrijce, kajti le tako bo zagotovljen razvoj teh krajev, ne samo na Cerkljanskem, ampak tudi na Idrijskem. [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]Če se spomnite oziroma zdaj bo kmalu zima, boste lahko spet vsako jutro poslušali na radiu, da je cesta od Idrije do Godoviča, pa do Cola in Ajdovščine zaprta za vlačilce in [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
Hvala lepa. Gospod minister, izvolite.
Hvala lepa za dodatno razlago in usmeritve, ki jih je dal gospod poslanec. Dal sem odgovor, kako je načrtovano glede obeh polosi, če lahko tako rečem, tega ipsilona. Res je, da ne vidite dinamike po letih 2010 naprej za modernizacijo keltike. Jaz bom seveda proučil, pripravljamo nacionalni program modernizacije državnega cestnega omrežja, ali bo to sestavni del tega dokumenta, ali bomo šli v popravek resolucije, ki govori o prioritetnih oseh. Kot sem že zelo jasno povedal, gre za enakovredno pomembne osi. Ta prva, o kateri govorimo, keltiko, se že modernizira. In ta dinamika mora iti z nezmanjšanim obsegom naprej, kajti to je nujno in potrebo, zaradi industrije, ki je v tem koncu tega dela Primorske. Proučil bom situacijo in videl in se tudi lahko pogovorimo, ali je vzdržno in pa smiselno, da gre to v modernizacijo, gre v nacionalni program ali gremo v širitev, da vidimo, kje, v katerem dokumentu bomo lahko tudi zagotavljali ustrezne finančna sredstva. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod mag. Tomaž Štebe. Postavil bo poslansko vprašanje ministru za promet. Izvolite, prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani gospod minister in kolegi, ki ste tukaj še ostali. Tokrat postavljam prvič poslansko vprašanje za to področje. Naslovil sem ga tudi ministru za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo in za gospodarstvo. Uvajanje sistema avtocestnega cestninjenja v prostem prometnem toku, usmerjanje težkega tovornega prometa na avtoceste in zaračunavanje obremenjevanja okolja na državnih in lokalnih cestah. Do konca leta 2008 naj bi uvedli cestninjenje v prostem prometnem toku na vseh slovenskih avtocestah. Ministrstvo za promet v akcijskem načrtu predvideva modernizacijo sedanjega mikrovalovnega ABC sistema, ki uporablja staro nestandardno različico tehnologije v zaprti sistem cestninjenja na avtocestah. Cestninske postaje se rušijo in uvedejo se portali. Vmes naj bi za tovorna vozila uvedli še stari sistem z začetkom uporabe v letu 2007, se pravi nestandardno različico tehnologije. Vse skupaj pa naj bi trajalo le do leta 2010 za tovorna vozila oziroma do leta 2011 za vsa vozila, ko se predvideva uvedba sistema na osnovi določenih prevoženih odsekov na osnovi satelitskih signalov. To pa le na avtocestah, čeprav satelitski sistem omogoča tudi spremljanje prevozov na vseh cestah ter s cenovno politiko preusmerjanje tovornega in tranzitnega prometa na za to namenjene ceste oziroma avtoceste in železnico. Evropa uvaja globalni navigacijski sistem Galileo. V Nemčiji že dve leti deluje satelitsko cestninjenje za tovorna vozila. Slovenija kandidira za nadzorni center. V Sloveniji deluje poskusni sistem cestninjenja, ki je razvit in upravljanje domačega konzorcija. Evropska komisija je sprejela priporočila za to tehnologijo. Spoštovani gospod minister, prosim vas za odgovor in pojasnila na naslednje vprašanje: Kakšni so prometni, sistemski, tehnični, ekonomski pa tudi tehnološko gospodarski razlogi za samo dveletno uvedbo moderniziranega mikrovalovnega sistema ABC, ki zahtevajo popolno zamenjavo kartic in gradnjo novih portalov, avstrijska rešitev? Kakšni so razlogi, da se po zgledu Nemčije takoj in postopoma ne uvede satelitski sistem cestninjenja v prostem prometnem toku? Zakaj koraki, ki zahtevajo vsaki dve leti menjavanje naprav na avtomobilih in stroške opreme na avtocestah? Kako lahko upravičite popravljanje koncepta cestninjenja in neustreznosti sedanjega ABC mikrovalovnega sistema z enako tehnologijo samo za dve leti uporabe? Kompatibilnost in interuporabnost za vozila iz mikrovalovnega okolja bi morali zagotoviti z obvezno satelitsko kartico, tako kot se predvideva za domača tovorna vozila leta 2006 oziroma za vsa vozila leta 2011. Kakšne konkretne cilje prometne in ekonomske politike imate namen doseči?
Hvala lepa. Gospod minister, prosim.
Hvala lepa za poslansko vprašanje. Akcijski načrt uvedbe elektronskega cestninskega sistema v prostem prometnem toku s pogoji za interuporabilnost v EU, ki ga je vlada Republike Slovenije sprejela dne 29.6.2006 predvideva večfazno in postopno uvajanje elektronskega cestninskega sistema v prostem prometnem toku in sprotno preverjanje ekonomskih in drugih kazalcev, ki jih tudi sami naštevate v vašem vprašanju. Slovenija danes ni v enakem položaju, kot sta bili Avstrija in Nemčija, ko sta začeli z uvajanjem elektronskega cestninskega sistema. V Sloveniji je nadaljevanje gradnje avtocest in odplačevanje že najetih kreditov v neposredni povezavi s pobrano cestnino oziroma z rastjo pobrane cestnine v naslednjih letih. Akcijski načrt jasno prikazuje finančno strukturo, uvajanje elektronskega cestninskega sistema, cestninjenje v odvisnosti od uspešnosti avtocestnega programa in je zato zelo pomembno sprotno preverjanje postopkov in uspešnosti posameznih faz. V prvi fazi smo predvideli zakonsko osnovo elektronskega cestninskega sistema za nekaterimi popolnoma novimi funkcijami in bistvenimi organizacijskimi spremembami ter tehnološko opredelili bodoči sistem v s skladu z evropskimi direktivami na tem področju. Zato smo v osnutku zakona elektronski cestninski sistem ali sisteme omejili na satelitsko tehnologijo za ugotavljanje požara vozila, mikrovalovno tehnologijo za komunikacijo med vozilom in obcestno infrastrukturo ter za nadzor pravilnega delovanja sistema in elektronskih tablic in GPRS, UMTS, brezžičnega komunikacijskega okolja za prenos podatkov med opremo in centri za obračun. Uvedba novega mikrovalovnega sistema, usklajenega z evropskimi smernicami in standardi, ki je predvidena do konca leta 2008, ne bo nadgradnja sedanjega ABC sistema, ampak bo organizacijsko in tehnološko popolnoma nov sistem z bistveno bolj poudarjenimi nekaterimi funkcijami, kot so na primer avtomatska klasifikacija vozil, fiksni in mobilni nadzor ter sankcioniranje prekrškarjev. Med uvajanjem mikrovalovnega sistema v prostem prometnem toku bomo pilotsko preverili koeksistenco sistema, ki deluje s pomočjo tako imenovanih inteligentih naprav za cestninjenje, ki v sistemski zasnovi združuje vse zgoraj omenjene tehnologije. Zato je ta sistem, ki ga nekateri imenujemo satelitski sistem, v osnovi integrirani sistem za elektronsko cestninjenje. Razpis za pilotsko preverjanje delovanja tega integriranega sistema je še v teku. Opozoriti moram, da bo slednji sistem namenjen izključno cestninjenju tovornega prometa nad 3,5 tonami skupne mase in bo deloval na celotni državni cestni infrastrukturi. Razlog za to odločitev je tudi dejstvo, da želimo večjo pozornost posvetiti nadzoru, upravljanju in usmerjanju tovornega prometa, ki postaja najbolj problematičen faktor za trajnostni razvoj in tekoče varno delovanje cestnega prometa v Evropski uniji kot tudi Sloveniji. Ta cilj je tudi eden izmed ciljev, zapisanih v resoluciji o prometni politiki Republike Slovenije, ki jo je letos maja sprejel državni zbor. Integrirani sistem prav tako potrebuje sisteme za nadzor, identifikacijo in sankcioniranje, ki mora biti skladno s sistemi cestninjenja na avtocestah. Zato ne drži trditev, da bo zaradi prehoda med tehnologijami potrebno zamenjati vso opremo na infrastrukturi. Dejstvo je, da največjega stroška pri uvajanju elektronskega cestninskega sistema v prostem prometnem toku ne predstavljajo elektronske tablice, ampak sistemi za nadzor, identifikacijo in obračun. Gospod poslanec Štebe, glavni razlog je uvedba novih tehnologij pobiranja cestnine. Satelitske tehnologije še ni možno uvajati za vsa vozila pred letom 2011. Ker pa je naš cilj čimprejšnja uvedba zaprtega elektronskega cestninskega sistema v prostem prometnem toku, je jasno, da je to možno samo z mikrovalovno tehnologijo DSRC. Le takšen način omogoča zvezen prehod cestninjenja v prostem prometnem toku in interoperabilnost s sosednjimi cestninskimi sistemi. Samo Nemčija ima satelitski sistem samo za tovorna vozila. DSRC tehnologija je predvidena po korakih, do konca 2008, zatem pa je postopno uvajanje satelitskega sistema ločeno za tovorna in osebna vozila. Zaradi zveznosti prehoda in še nedefiniranega standarda ter celotnega evropskega satelitskega sistema bosta oba sistema cestninjenja sobivala vsaj do leta 2015, torej DSRC bo deloval vsaj še osem let in ne samo dve leti. Še to, naše slovensko izhodišče je drugačno kot nemško. Mi imamo že cestninski sistem, Nemci so ga izvajali od začetka, in še to izključno za tovorna vozila, zato je direktno primerjavo težko potegniti. Ker sem časovno omejen, bi podal še informacijo, da je preusmeritev težkega tovornega prometa bila urejena s popravkom uredbe, ki je stopila v veljavo konec prejšnjega tedna, torej v petek. Hvala.
Hvala lepa. Izvolite, prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani gospod minister! Nisem dobil odgovora na vprašanje, zakaj samo za eno leto uvajati za tovorna vozila ABC sistem po stari tehnologiji, pa tudi zakaj z letom 2008, ko naj bi se uvedel zaprt sistem cestninjenja z mikrovalovno tehnologijo, odstranitev vseh cestninskih postaj in postavitev novih portalov, da se to uvaja samo za dobri dve leti, do leta 2010 oziroma 2011, ko se bodo tudi ti portali lahko odstranili oziroma, kot ste navedli, bodo prisotni za tisti čas, ko je treba cestniniti tudi vozila, ki uporabljajo mikrovalovno tehnologijo. Imam vprašanje, in sicer vas sprašujem: Zakaj pa ne bi tisti, ki imajo samo mikrovalovno tehnologijo na območju Slovenije ali Nemčije ali drugih držav, imeli tudi satelitski sprejemnik in bi bili v teh državah cestninjeni po satelitski tehnologiji? In potem bi v Sloveniji, to je moja zamisel oziroma sugestija, lahko postopoma uvedli satelitsko cestninjenje in potem teh vmesnih faz in stroškov in vsega tega ne bi bilo. Tako, me zanima to vprašanje, pa tudi odgovor. Ambicija Slovenije je, da bi na nek način pridobila nadzorni center za globalni sistem Galileo. Eden od argumentov, ki bi bili tehtni, je ta, da Slovenija ima ambicijo uvesti oziroma že uvaja satelitsko cestninjenje na svojem področju. Hvala.
Gospod minister, izvolite.
Hvala lepa za dodatno vprašanje in pa pojasnilo. Jaz sem zelo jasno pojasnil, zakaj so ti koraki. Te korake smo opredelili v akcijskem načrtu, ki ga je vlada sprejela in je ta informacija tudi bila dana. Ti koraki so narejeni zelo smiselno, rokovno so dokaj ostro postavljeni, kako bomo prešli na tehnologije. Omenil sem tudi, da ne gre za problem Obu enot, ki bodo v končni fazi zaradi inter operabilnosti morale imeti dvojno vlogo, in sicer morale bodo zagotavljati in servisiranje na mikrovalovih, ker nekatere države v Evropski uniji imajo mikrovalove, poleg Francije, Italije, Slovenije, Hrvaške in še nekaterih drugih držav je samo Nemčija tista, ki je uvedla tehnologijo preko satelitov. Ampak bistveno je to pri tej operabilnosti, da bo uporabnik plačal pri prehodu avtoceste oziroma virtualne zanke in plačal cestnino po uporabljenih kilometrih avtoceste. Torej v teh korakih, ki smo jih predvideli, so ti roki, kot so bili povedani, do 2011. V tem času Slovenija mora pobirati cestnino, ki je preko 40 milijard tolarjev. Tukaj ne gre za trivialne stvari, gre za resno zaračunavanje cestnine, ki mora štimati ali pa biti korektno do zadnjega tolarja. In ne moremo se igrati z nekimi variantami ali pa pilotskimi tehnologijami in pa z nekimi sistemi, ki niso 100% stabilni. Zato je ta prehod, ki pa bo zagotavljal, ne, da bomo mi čez dve leti po uvedbi GPS tehnologije ali uporabo Galileo sistema, mi enostavno odmontirali te elektronske naprave in na nek način prenehali z uporabo v [[...]] [[Nerazumljivo.]] [[...]]tehnologije. To bo preteklo še nekaj časa zaradi stabilnosti in zaradi uveljavitve tudi Galileo sistema. Slovenija ima velik interes, da ta nadzorni center pride v Slovenijo. V vseh smereh ministri delujemo, da bi se to tudi zgodilo, težko pa je napovedati končni izplen. Hvala.
Hvala lepa. Proceduralno vprašanje.
Proceduralno. Kot zaključek predlagam gospodu ministru, da se o tem pogovorimo na kakšnem drugem mestu, ker je tema obširnejša, da bi jo lahko zaključili na tem mestu. Hvala.
To, kar ste sedaj povedali, ne morem šteti za proceduralno vprašanje. Lahko bi dal o tem primeru samo en predlog: tega predloga niste dali. Hvala lepa. Predsedniku vlade in ministru se zahvaljujem za podane odgovore. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Hotel sem nadaljevati, da se zahvaljujem svojim štirim poslanskim kolegom, da so mi delali družbo. Hvala lepa in lahko noč. Prekinjam 21. sejo državnega zbora Republike Slovenije, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 9. uri.