Spoštovane kolegice poslanke, spoštovani kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam nadaljevanje 48. izredne seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnjega nadaljevanja seje ne morejo udeležiti naslednji poslanci in poslanke: gospa Renata Brunskole do 15. ure, mag. Julijana Bizjak Mlakar od 15. ure dalje, gospod Roberto Battelli, gospod Matjaž Zanoškar, gospod Matjaž Han, gospod Matevž Frangež in dr. Pavel Gantar do 17. ure. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na 6. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O BANČNIŠTVU PO NUJNEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavnici Vlade. V imenu Vlade bo uvodno dopolnilno obrazložitev predstavila gospa Mateja Vraničar, državna sekretarka na Ministrstvu za finance.
Gospod predsednik, gospe poslanke in gospodje poslanci! Cilj predlaganega zakona pred vami je delni prenos določb Omnibus direktive, ki se nanašajo na pristojnosti evropskih nadzornih organov, obenem pa se prenašajo z zakonom v slovenski pravni red tudi določbe tako imenovane CRD3 direktive, ki se nanašajo na kapitalske zahteve za trgovalno knjigo in za relistinjenja. Z obema direktivama se odpravljajo določene pomanjkljivosti veljavnih evropskih bančnih predpisov, ki so bile identificirane v nedavni finančni krizi. Poleg tega pa z zakonom uvajamo še spremembo, ki ni povezana s prenosom evropskih direktiv, in sicer določamo pravno podlago za posredovanje osebnih podatkov fizičnih oseb imetnikov transakcijskih računov banki prevzemnici v primeru prevzema ene banke s strani druge. Poglavitne rešitve predloga zakona, ki se nanašajo na implementacijo CRD3 direktive, se lahko strne v naslednje štiri točke. Prvič, uvaja se kapitalske zahteve za tveganja poravnave tudi za postavke bančne knjige. Do zdaj so veljale v tej zvezi le za postavke trgovalne knjige. Drugič, nadzornik bo lahko od banke zahteval oblikovanje dodatnega kapitala preko obsega minimalnega kapitala tudi ob upoštevanju elementov procesa ocenjevanja ustreznega notranjega kapitala, sistema upravljanja ter ugotovitev procesa nadzorniškega preverjanja in ocenjevanja. Tretjič, banke bodo morale oblikovati politike za ocenjevanje, ali njihova razkritja udeležencem na trgu dajejo celovito informacijo o profilu tveganosti banke oziroma če to ni zagotovljeno, dodatna razkritja drugih bistvenih informacij. Dopolnjen je obstoječi nabor ukrepov za uresničevanje pravil o upravljanju s tveganji. S tem se bo zagotovilo, da bo lahko nadzornik od banke zahteval izvedbo specifičnih ukrepov, kot je na primer omejitev izplačil variabilnega dela prejemkov vodstva družbe, če bo ogroženo ustrezno izpolnjevanje obveznosti ali ciljev glede kapitalske ustreznosti banke. Poglavitne rešitve predloga zakona, ki se nanašajo na implementacijo Omnibus direktive, pa se nanašajo na okrepitev sodelovanja med slovenskim nadzornikom, to je Banko Slovenije, in drugimi nadzorniki v Evropski uniji ter Evropskim bančnim organom, ki je sicer naslednik Odbora evropskih bančnih nadzornikov. Omogočeno je posredovanje zaupnih informacij Evropskemu bančnemu organu in Evropskemu odboru za sistemska tveganja, in to v obsegu, ki je potreben za izvajanje njunih nalog in pristojnosti. Nadalje se ureja možnost sodelovanja Evropskega bančnega organa v kolegijih nadzornih organov. Urejeno je sodelovanje Banke Slovenije v kolegijih, ki jih ustanovijo konsolidacijski nadzorni organi drugih držav članic. Nadalje je urejena možnost posredovanja zahteve Evropskemu bančnemu organu za pomoč pri doseganju soglasja med Banko Slovenije in drugimi nadzornimi organi glede opredelitve pomembne podružnice oziroma pri skupnem odločanju o dovoljenjih v zvezi z izračunavanjem kapitalskih zahtev po naprednih pristopih. V obeh primerih lahko Evropski bančni organ ukrepa v skladu s svojimi pooblastili ter vključenim nadzornim organom pomaga pri doseganju ustreznega sporazuma. Banka Slovenije bo morala upoštevati smernice ter priporočila Evropskega bančnega organa, tako kot je doslej upoštevala smernice, standarde in priporočila Odbora evropskih bančnih nadzornikov. Banka Slovenije bo prav tako morala pri določanju obveznosti poročanja bank poleg načela sorazmernosti upoštevati tudi določbe izvedbenih tehničnih standardov, ki jih bo izdal Evropski bančni organ. Upoštevaje navedeno ugotavljam, da predlog zakona v nacionalni pravni red prenaša določbe evropskih direktiv, ki primerno odgovarjajo na pomanjkljivosti, ki so bile identificirane v evropski finančni zakonodaji, zato Vlada predlaga Državnemu zboru, da predlog zakona potrdi tako v drugi kot tudi v tretji obravnavi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo podpredsedniku odbora gospodu Radu Likarju.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovana državna sekretarka, kolegice in kolegi! Odbor za finance in monetarno politiko je na 49. nujni seji dne 12. 10. 2011 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o bančništvu, ki ga je Državnemu zboru predložila Vlada Republike Slovenije, s predlogom za obravnavo in sprejetje po nujnem postopku, kar je Kolegij predsednika Državnega zbora potrdil. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je besedilo preučila z vidika skladnosti z ustavo, pravnim sistemom in z zakonodajno-tehničnega vidika, z vrsto konkretnih pripomb k 2., 4., 6., 9., 10., 12., 13., 14., 15., 16., 19., 20., 22., 23., 24., 25., 26., 27. in 28. členu, k 29., 32., 35., 37., 39. ter 40. členu predloga zakona. Ministrstvo za finance je v sodelovanju z Banko Slovenije ob upoštevanju opozoril Zakonodajno-pravne službe k vrsti členov obravnavane novele pripravilo predloge za amandmaje odbora, s katerimi so bili člani odbora seznanjeni v okviru dodatnega delovnega gradiva, in sicer k 2., 4., 10., 12., 13., 14., 15., 16., 19. do 23. členu, 24., 25., 27., 28., 29., 32., 35., 37. in 40. členu, in so jih po razpravi sprejeli. Tako iz pisne obrazložitve predloga zakona kot iz kratke uvodne dopolnilne obrazložitve členov in predloženih rešitev, predstavljenih na seji odbora s strani državne sekretarke s finančnega ministrstva, izhaja, da so v trenutni finančni krizi nujne spremembe pravne ureditve na izpostavljenem področju, regulativnega kapitalskega okvira, upravljanja s tveganji finančnih institucij in ne nazadnje tudi nadzora. Po drugi strani predlog delno implementira direktivi 2010/76/ES ter 2010/78/ES, katerih rok za prenos poteče 31. 12. 2011. Poleg navedenega velja upoštevati tudi dejstvo, da so nedavno bonitetne agencije znižale tako kreditno oceno Slovenije kot tudi kreditno oceno bank, med temeljnimi razlogi za znižanje ocene pa navedle tudi slabo stanje bančnega sistema. V nadaljevanju je predstavnica Zakonodajno-pravne službe ob predstavitvi pisnega mnenja navedene službe poudarila, da predlogi amandmajev odbora sledijo danim opozorilom. Ob tem je odbor na pobudo Zakonodajno-pravne službe še dodatno upošteval redakcijska popravka besedil amandmajev k 20. in 24. členu predloga zakona. Člani odbora ob obravnavi posameznih členov predloga zakona niso razpravljali. Na koncu je odbor v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval še o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, ki vključuje vse sprejete amandmaje in je sestavni del tega poročila. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. V imenu Poslanske skupine nepovezanih poslancev ima besedo gospod Vili Trofenik. [[Ga ni.]] V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavila stališče gospa Breda Pečan.
Dober dan! Gospod predsednik, hvala za besedo. Pozdravljeni, kolegi in kolegice! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o bančništvu bomo v Poslanski skupini Socialnih demokratov podprli, predvsem zato, ker odpravlja pomanjkljivosti v regulativnem kapitalskem okviru ter v upravljanju s tveganji finančnih institucij in nadzoru. Dejstvo je, da so te pomanjkljivosti, manjše, mnoge pa večje, tudi eden izmed razlogov, ki so povzročili finančno krizo v obdobju 2007–2008. Pomembno je poudariti, da je sprejetje tega zakona nujno, zaradi tega ker predlog zakona tudi delno implementira direktivi 2010/76/ES in 2010/78/ES, za kateri je rok za prenos 31. 12. 2011. V primeru zamude pri prenosu bo Evropska komisija proti Republiki Sloveniji začela postopek zaradi kršitve, ki lahko vodi tudi do sankcij in privede do nastanka težko popravljivih posledic na fiskalnem področju države. Tako je sprejetje zakona nujno zaradi preprečitve trajnih in nepopravljivih posledic za delovanje države, ki bi se kazale tako na fiskalnem področju, to je v obliki plačila denarne kazni, kakor tudi na področju finančne stabilnosti zaradi trenutnih pomanjkljivosti v regulatornem kapitalskem okviru ter v samem nadzornem modelu. Novosti, ki jih vsebuje predlog zakona, so tako nujne za vzpostavitev stabilnejšega bančnega sektorja in posledično tudi nujne za okrevanje gospodarstva. Strožje zahteve za banke in sodelovanje nacionalnih nadzornikov z evropskimi nadzornimi organi bo namreč zagotovilo večjo stabilnost finančnega sistema ter posledično gospodarstva, obenem pa bo prisotno tudi večje zaupanje na trgu. Obenem bodo morale biti banke bolj previdne pri naložbah v zelo zapletene in tvegane finančne proizvode, bolje bodo morale obvladovati tveganja ter biti bolj odporne na finančne izgube. Upoštevati moramo tudi dejstvo, da so bonitetne agencije nedavno znižale tako kreditno oceno Slovenije kot tudi kreditno oceno slovenskih bank, med temeljnimi razlogi za znižanje ocene pa navedle tudi slabo stanje bančnega sistema. Glede na to, da predlagana novela odpravlja pomanjkljivosti v regulativnem kapitalskem okviru ter v upravljanju s tveganji finančnih institucij, tako predstavlja nujni odziv na nastalo stanje v bančnem sistemu in po drugi strani tudi ukrep v smeri prizadevanja, da se bonitetne ocene tako Slovenije kot bank v prihodnje ne bi več zniževale. Kot sem že prej povedala, je finančna kriza v letih 2007 in 2008 razkrila tudi pomembne pomanjkljivosti prav pri finančnem nadzoru v posameznih primerih, pa tudi v zvezi s celotnim finančnim sistemom. Nadzorni modeli na državni ravni zaostajajo za finančno globalizacijo in medsebojno povezanostjo evropskih finančnih trgov, na katerih vse več finančnih institucij posluje čezmejno. Med krizo so se pokazale pomanjkljivosti pri sodelovanju, usklajevanju, dosledni uporabi prava Unije in zaupanju med pristojnimi nacionalnimi organi. Kot odgovor na identificirane pomanjkljivosti je Evropska unija v tej zvezi odgovorila s predlogom direktive, ki jo v slovensko zakonodajo prenašamo s tem zakonom in s podzakonskimi predpisi Banke Slovenije. Zato bo, kot že rečeno, Poslanska skupina Socialnih demokratov podprla zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o bančništvu. Hvala.
Hvala lepa. Mag. Andrej Vizjak bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Spoštovani predsednik, spoštovana državna sekretarka, spoštovani poslanke in poslanci! V Slovenski demokratski stranki bomo podprli rešitve Zakona o bančništvu. Gre za prenos direktiv v smislu krepitve stabilnosti bančnega sistema, sodelovanja nacionalnih in evropskih nadzornih institucij in seveda krepitve nadzora nad tem pomembnim delom finančnega sistema. To so rešitve, ki so evropske in so na nek način potrebne tudi za slovenski bančni prostor kot del tega evropskega finančnega sistema, vendar pa menimo, da je rešitev bistveno premalo in tudi ne nazadnje ne odpravljajo bistvenih težav slovenskega bančnega sistema. V Sloveniji se še vedno soočamo s kreditnim krčem. Slovenske banke ne servisirajo slovenskega gospodarstva, ne servisirajo perspektivnih projektov malih in srednje velikih podjetij, in tudi financiranje oziroma kreditna aktivnost do prebivalstva je okrnjena. Kako si predstavljate, da bomo v Sloveniji izplavali iz objema finančne in gospodarske krize, kako bomo nadgradili gospodarsko aktivnost, če pa ni pomembnega predpogoja za to, to je delovanje tistih finančnih institucij, ki omogočajo financiranje, začetno financiranje teh in podobnih projektov? Torej, v Sloveniji imamo še vedno kreditni krč. Slovenske banke se bolj ali manj ukvarjajo same s seboj in s svojimi težko izterljivimi terjatvami do nekaterih propadlih sistemov, povezanih z menedžerskimi odkupi ali s propadom celih panog, kot je na primer gradbeništvo. Bilance slovenskih bank so zapacane s težkimi problemi, povezanimi s temi terjatvami, zapadajo jim obveznosti na mednarodnih finančnih trgih in težko pridejo do svežega kapitala na teh trgih, zato prihajajo pogosto pred vrata Ministrstva za finance, Vlade in tega državnega zbora po nove in nove dokapitalizacije. Spoštovani kolegi, težko bomo v prihodnje metali denar, davkoplačevalski denar v brezno, kjer skozi meglo ne vidimo dna, kjer je črna luknja, ki požre davkoplačevalski denar in ne sanira finančnega sistema. Teh problemov slovenskega bančnega sistema te direktive kakor tudi te rešitve, spremembe Zakona o bančništvu, ne rešujejo. Vlada ni sposobna drugega kot prepisati ali prevzeti določbe direktiv v slovenski pravni red, ni se sposobna soočiti s problemi, ki so realni, ki so danes in so bili včeraj tukaj in so problem za tiste, ki polnijo državni proračun, torej za davkoplačevalce. Zato menim, da bi bil skrajni čas, da pridete s svojimi ali pa povzamete naše rešitve, ki smo jih že predlagali za rešitev teh nakopičenih problemov. Sicer pa je ta novela pred nami bolj ali manj tehnične narave in jo bomo tudi podprli.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Zares bo predstavil stališče gospod Alojzij Potočnik.
Spoštovani! Pred nami je predlog zakona, ki sta ga, če rečem vsebinsko in manj formalno, temu zboru predložili globalna gospodarska kriza in Evropska unija. Še posebej stanje v gospodarski in finančni sferi je bržčas bistveno slabše, kot smo si pripravljeni priznati. Zato je dobro, da obstajajo misleci, in vse več jih je, ki resno zapišejo, da je situacija postala nepredvidljiva in da človek enostavno nima več pojmovnih orodij, da bi kaotični splet dejstev sploh še zapopadel. Torej, tako tudi oba letošnja Nobelova nagrajenca za ekonomijo. Preprostih odgovorov ni in potrebno bo veliko počasnega dela in upoštevanja podatkov in dejstev. Hkrati, če spremljamo časopisje, se nam pred očmi majejo banke, ki so še pred kratkim prestale stresne teste. Poslanska skupina Zares bo tudi ob tem vedenju novelo podprla, kot tudi amandmaje odbora. Lahko sprejmemo pojasnilo, da gre za nujen odziv na nastalo stanje v bančnem sistemu in da spremembe oziroma dopolnila odpravljajo pomanjkljivosti v regulativnem delu kapitalskega okvira ter v upravljanju s tveganji finančnih institucij. Še o nujni skepsi. Ali gre za evropsko ukrepanje z zamudo? Najbrž da. Je ukrepanje manj tvegano kot tveganja, ki jih odpravlja? Morda. Trgovci z novci pa nič, če reflektiram tisto, kar sem rekel na začetku. Hvala.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo stališče predstavil mag. Radovan Žerjav.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani kolegice in kolegi! Pred nami je že sedma sprememba Zakona o bančništvu v tem mandatu, sedma sprememba. Več kot očitno akutno problematično področje, ki zahteva spremembe in dopolnitve pravil v povprečju vsakega pol leta. Razlog je seveda finančna in gospodarska kriza, in tokrat spremembe in dopolnitve od nas zahteva evropska skupnost. Pa bi se mogoče v tem trenutku malo zamislili in se vprašali, ali vse skupaj prinaša sploh kakšne učinke. Bolj kot spreminjamo zakonodajo tega področja, slabše je stanje slovenskega bančnega sistema, predvsem tistega dela, ki je v večinski državni lasti. Kaj je potem težava? Naj vas spomnim na ne tako oddaljen primer banke Hypo, ko so avstrijski lastniki mimo vseh naših regulatornih inštitucij in organov pregona prišli napraviti red v svojo banko. Izvedli so mali vojaški udar, kot se temu reče. Udarili so po mizi, zmetali ven tiste, ki nimajo v banki kaj za iskati. Prišli so narediti red. Da ob tem domače sage o Novi Ljubljanski banki sploh ne omenjam. Dokapitalizacija na dokapitalizacijo, vreča brez dna, igrišče slovenske tajkunizacije in tranzicije in tako naprej in tako dalje. Ni pa nikogar, ki bi udaril po mizi. Nikogar, ki bi udaril po mizi tako, da bi padla na dva dela, v tem primeru. So naši organi pregona sploh zaznali kakšne probleme oziroma nepravilnosti? Je glavni regulator bančnega sistema, bančnega trga, Banka Slovenije, zaznal kakšne nepravilnosti? Jih zaznava sedaj? Je kdo kaj ukrepal? Nič, vse je v najlepšem redu. Mi pa kar dokapitalizacijo za dokapitalizacijo, 200, 400, 500 milijonov evrov, kot da bi ti milijončki bili kar tako. En milijon evrov – velikokrat sem v tej dvorani to povedal, pa bom še velikokrat povedal –, dragi moji, je 240 milijonov tolarjev. Se spomnite, kakšen denar je bil to? Grozljiv denar je to bil. Mi pa jih premetavamo tukaj sem in tja, kot da bi bili tisti iz stare Jugoslavije za pet para. Spreminjamo zakone in kvazi odpravljamo vzroke nepravilnosti in težav. Več kot očitno je, da nimamo vzpostavljene sistemske ureditve, ki bi vsaj bila v stanju zaznati nepravilnosti, kaj šele jih preprečiti. Že sedmič spreminjamo področni zakon in odpravljamo nepravilnosti, ki so povzročile situacijo, v kateri se nahajamo. Ampak po toči zvoniti je prepozno, bi lahko rekli. Sprašujem se, zakaj niti ene težave oziroma nepravilnosti še nismo do danes zaznali. Zakaj se Banka Slovenije obnaša kot nedonošeno dete? Kaj dela Banka Slovenije s 500 zaposlenimi ljudmi, da se nepravilnosti ne odkrijejo, odpravijo in preprečijo? Hypo in NLB sta se zgodila in se dogajata tik pred njihovimi očmi, in nič! Mimogrede, koliko nas je zaposlenih tu v Državnem zboru? Bistveno manj kot 500! In?! Tudi to vprašanje bi bilo treba postaviti. Zakaj se ne ukrepa? Je težava, vsaj, kar se tiče NLB, mogoče v kadrovanju v to banko? Sprašujem se, kako naj pravzaprav ukrepa Banka Slovenije, če na prvem mestu moža NLB sedi človek, ki je bil v času opravljanja funkcije na Banki Slovenije zadolžen za nadzor nad bankami. Lepo vas prosim! Kako?! Saj ni mogoče, saj ni mogoče. Nadalje se sprašujem, kdo iz uprave ali nadzornega sveta banke je bil do danes klican na odgovornost za svoja dejanja, za podeljene kredite, ki so se več kot očitno podeljevali na lepe oči. Nihče! Nihče ni bil poklican na odgovornost. Spoštovani, s tem mešanjem megle je po moji oceni vendarle treba prekiniti. Dovolj je te institucionalne zlorabe bančnega sistema in skrivanja v jaslih državnega lastništva. Za svoja dejanja in nedejanja bo treba prevzeti osebno [[...]] [[opozorilni znak za konec razprave]] Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo stališče predstavil gospod Anton Urh.
Hvala za besedo, spoštovani gospod predsednik. Spoštovana gospa državna sekretarka, kolegice in kolegi! V Poslanski skupini DeSUS bomo podprli predlog novele Zakona o bančništvu, s katero se zakon usklajuje z evropskimi direktivami. S tem predlogom bo Banka Slovenije dobila možnost, da od bank po potrebi zahteva višjo kapitalsko ustreznost od zakonsko predpisane, posegla pa bo lahko tudi v plače uprave ter predpisala ustrezno obveščanje trga o tveganosti posamezne banke. V Poslanski skupini DeSUS te rešitve ocenjujemo kot dobre, zato bomo predlog zakona, kot že rečeno, podprli. Hvala.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo stališče predstavil gospod Miran Györek.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Kolegice in kolegi, gospa državna sekretarka! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o bančništvu, predlog za obravnavo na Vladi Republike Slovenije, nujni postopek. Predlagamo, da Državni zbor predlog zakona obravnava po nujnem postopku, saj so v Republiki Sloveniji v trenutni finančni krizi nujne spremembe pravne ureditve, ki odpravljajo pomanjkljivosti v regulativnem kapitalskem okviru ter v upravljanju s tveganji finančnih institucij. Predlog zakona tudi odgovarja na pomanjkljivosti na področju nadzora. Nadzorni modeli na državni ravni zaostajajo za finančno globalizacijo in medsebojno povezanostjo evropskih finančnih trgov, na katerih več finančnih institucij posluje čezmejno. Med krizo so se pokazale pomanjkljivosti pri sodelovanju, usklajevanju, dosledni uporabi prava Unije in zaupanju med pristojnimi nacionalnimi uradi. Tako piše v začetku obrazložitve. Ta vlada v odhajanju postaja iz dneva v dan boljša, spustila se je na realna tla in ugotovila, da so v finančni krizi nujne spremembe pravne ureditve in da nošnja smuči v Švico kot kurirski posel ni v opisu del in nalog finančnega ministra. Da zaupanja ni nikjer, ne samo med nacionalnimi organi, vidimo in vem že dlje časa, vsaj v Slovenski nacionalni stranki. Rok za implementacijo omenjenih direktiv poteče 31. 12. 2011. V primeru zamude pri prenosu bo Evropska komisija proti Republiki Sloveniji začela postopek zaradi kršitve, ki lahko vodi do sankcij in privede do nastanka težko popravljivih posledic na fiskalnem področju države. Tako je sprejetje zakona nujno zaradi preprečitve trajnih in nepopravljivih posledic za delovanje države, ki bi se kazale na fiskalnem področju, lahko pa tudi na področju finančne stabilnosti, zaradi trenutnih pomanjkljivosti v regulatornem kapitalskem okviru ter samem nadzornem modelu. Novosti, ki jih vsebuje predlog zakona, so tako nujne za vzpostavitev stabilnejšega bančnega sektorja in posledično tudi nujne za okrevanje gospodarstva. Kar pravi Vlada, drži; če ne sprejmemo, bodo sankcije. A problem je drugje. Kaj ste delali do sedaj? Direktive so bile sprejete lani. Zakaj jih niste implementirali januarja letos? Saj hočemo biti povsod prvi, tudi tam, kjer ni treba, recimo ko se hodimo klanjati Hrvatom in še komu. Zakaj ne? Zato, ker ste tako želeli, ker ste goljufali in nas želeli prepeljati žejne čez vodo, pri TEŠ 6, recimo, in še kje. Lovite zamujeno. V resnici in prav bi bilo, da tega zakona ne podpremo, da nas tako opevana Evropa enkrat kaznuje. Vam, ki ste odgovorni za fiasko, bi bilo pa treba zapleniti celotno premoženja, in tudi vašim tihim svetovalcem, za katere ste govorili, da niso, potem pa še v depešah na WikiLeaksu beremo, kako so vam ti kvazi zavedni Slovenci želeli pomagati – ja, da si napolnite in napolnijo svoje žepe. Res sramota! Spomladi smo v Slovenski nacionalni stranki zahtevali, da se članom uprave NLB znižajo plače. Odgovor je bil, da to ni možno, in še tisoč drugih izgovorov. V tem gradivu pa, glej ga zlomka, navajam: "Dopolnjen je obstoječi nabor ukrepov za uresničevanje pravil o upravljanju s tveganji. S tem se zagotovi, da lahko nadzornik od banke zahteva izvedbo specifičnih ukrepov, kot je omejitev izplačil variabilnega dela prejemkov, če je ogroženo ustrezno izpolnjevanje obveznosti ali ciljev glede kapitalske ustreznosti banke." Vam pomagamo z novim predlogom. Predsednik uprave NLB naj ima od danes naprej 3 tisoč 500 evrov bruto fiksnega zneska plače. Variabila naj bo do polne možne plače, ki naj znaša manj kot 10 tisoč evrov bruto. Izplača se njemu in članu uprave enkrat, takrat ko banka izplava iz rdečih številk. Takrat pa naj se vsakemu od njih izplača tudi enkratna nagrada v višini 150 tisoč evrov bruto za dosežke. Tako naj bo! Zakaj 3 tisoč evrov bruto? Zato ker, spoštovani in spoštovane, zaposleni v državni upravi in v javnem sektorju, ki imajo tudi večje obveznosti in odgovornosti, zdravniki, učitelji in tako naprej, ne dosegajo plače 3 tisoč 500 evrov bruto v celoti. Mogoče kdo izmed njih zaradi let delovne dobe in tako naprej. Ostali ukrepi in cilji, ki jih zasledujete, so smiselni in dobri. Mogoče bodo prepozni, a krivec za to ni Državni zbor in ne opozicija. Krivi ste vi ministri, ki vas zdaj ni tukaj [[...]]
Gospod Györek, čas [[...]]
Ker se niso znali pravočasno odzvati. Bom skrajšal: zakon bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije bo predstavil stališče mag. Borut Sajovic.
Hvala lepa. Vsem skupaj prijazen dober dan, pozdrav sekretarki! V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije bomo zakon podprli. Prihaja sicer pozno, vendar pa gre v dobro Slovenije. Moram pa reči, da sem zelo vesel, ta predvolilni čas je res nek čas razodetja, razsvetljenstva, čas, v katerem se vse ve, vse zna. Zagotovo k temu prispeva tudi kriza. Znan ljudski rek je: ko denar poide, pamet pride. Na drugi strani pa moram reči, da smo se v poslanski skupini ukvarjali tudi z dilemo, ali prepustiti odločitev o tem vprašanju poslancem naslednjega sklica in naslednji vladi, kajti kot poslušamo, kot se napoveduje, prihaja čas čudežnih rešitev, vehementnih ukrepov, in s prelomom mandata bo vse bolje, bo vse drugače. Prav veselim se teh časov. To je seveda rečeno malo cinično, ampak ta trenutek smo na preizkušnji. Odločitev, ki je v skladu z evropsko direktivo, moramo sprejeti do konca leta, zato da Slovenija ne bo kaznovana. Prav je, da se pogovori tudi o odgovornosti tistih, ali jo nosijo in imajo, ker so s sprejetjem tega zakona očitno zavlačevali in bi ga lahko sprejeli že prej. Dejstvo pa je preprosto – da z novelo Zakona o bančništvu sledimo evropski direktivi. Ta evropska direktiva odgovarja na težave evropskih bank, predvsem tiste, ki so povezane s kapitalsko ustreznostjo. Te težave so posledica, da za produkte, ki so povezani z dodatnim lastninjenjem, banke niso imele dovolj kapitala, ter tudi s splošno ustreznostjo bank, ko nastopijo obdobja velikih izgub, povezanih predvsem z njihovimi slabimi naložbami. Evropska unija je na te težave odreagirala s sprejetjem dveh direktiv, ki uvajata kapitalske zahteve za tveganje poravnave, nadalje ukrepe, kjer se daje pooblastilo centralnim bankam, da zahtevajo oblikovanje dodatnega kapitala, tudi preko obsega minimalnega kapitala, ter da bodo morale banke oblikovati politike za ocenjevanje, ali njihova razkritja dajejo celovito informacijo o profilu tveganosti banke. Med drugim se dopolnjujejo tudi ukrepi za uresničevanje pravil o upravljanju tveganj, pri čemer pa se bo lahko od bank zahtevalo tudi to, da omejujejo izplačila prejemkov, če je ogroženo izpolnjevanje obveznosti in ciljev glede kapitalske ustreznosti. Tovrstna določila v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije močno podpiramo. Namreč, vsaka odgovorna oseba mora nositi tudi finančno odgovornost za svoja ravnanja in izpolnjevanje ciljev družbe oziroma banke. Veliko je bilo govora tudi o Novi Ljubljanski banki. Tudi do takrat, ko je bila še velika koalicija v tem mandatu, smo v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije o dokapitalizaciji naše največje banke imeli jasno stališče, nikdar in nikoli ga nismo spreminjali. Smo proti dokapitalizaciji iz javnih sredstev, zahtevamo, da jo dokapitalizirajo zasebni investitorji, lastniki ali pa banke partnerice. Toliko o tem. Določila druge direktive pa v slovenski pravni red prenašajo tudi ureditev sistema za obveščanje Evropskega bančnega organa, ker se vzpostavlja tesnejše sodelovanje z Banko Slovenije, kot tudi obveščanje Evropskega bančnega organa o izreku prepovedi opravljanja bančnih storitev ter ureditev področja posredovanja zaupnih informacij. Z zakonom se nadalje določajo tudi pravni temelji za posredovanje osebnih podatkov fizičnih oseb o imetnikih transakcijskih računov banki prevzemnici za potrebe izvajanja prenosov denarnih sredstev na transakcijske račune upravičencem iz naslova zajamčenih vlog na njihove transakcijske račune pri drugih bankah. Banki prevzemnici pa bo omogočen nadalje tudi dostop do vseh podatkov o imetnikih transakcijskih računov, ki so pomembni predvsem za preverjanje identitete imetnika posameznika oziroma upravičenca do izplačila tako imenovane zajamčene vloge. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije menimo, da so zakonske spremembe ustrezne, odgovarjajo na zahteve evropske direktive, zato bomo zakon podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 7. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prekinjam 48. izredno sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali čez dve uri, to je ob 14.45. V tem času se bo sestal Odbor za zdravstvo in pripravil vse potrebno za obravnavo 7. točke na seji zbora. Članice in člane odbora obveščam, da se bo seja odbora začela čez 10 minut v veliki dvorani na Tomšičevi. Seja Kolegija predsednika Državnega zbora pa bo čez 15 minut v sejni sobi 217. S sejo kolegija bomo začeli ob 13. uri.
Spoštovani kolegice in kolegi! Nadaljujemo 48. izredno sejo Državnega zbora. Prehajamo na 7. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBI ZAKONA O ZDRAVNIŠKI SLUŽBI. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina 10 poslank in poslancev, s prvopodpisano Bredo Pečan. Predlog zakona je na 24. nujni seji 12. 10. 2011 obravnaval Odbor za zdravstvo kot matično delovno telo. Ker po končani razpravi odbor členov predloga zakona ni sprejel, je bila druga obravnava predloga zakona na seji delovnega telesa končana. Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin za predstavitev stališč. Besedo ima gospa Silva Črnugelj v imenu Poslanske skupine SD.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Lepo pozdravljeni, kolegice in kolegi! Predlog zakona o spremembi Zakona o zdravniški službi, ki ga je v zakonodajno proceduro vložila skupina poslancev, s prvopodpisano Bredo Pečan, predstavlja korekcijo 18. člena, s katerim je bil določen način pridobitve specialističnega naslova in licence na podlagi dela in opravljanja prakse. V Sloveniji lahko za specialistični naslov oziroma licenco zaprosijo zdravniki specialisti, ki imajo opravljen specialistični izpit in so opravili vse s programom te specializacije predpisane posege. Vendar to ni edini pogoj, ki ga morajo izpolnjevati. Imeti morajo še šest let dela na področju, za katerega do 1. 1. 2000 ni bilo specializacije, možnost pa je dana samo za obdobje treh let po sprejetju te zakonodaje. Na ta način regulirani in definirani pogoji so za nekatere izjemno diskriminatorni, zlasti za tiste mlade zdravnice in zdravnike specialiste, ki so opravljali specialistični izpit tik pred sprejetjem programa samostojne specializacije ali pa v času treh let po tem, čeravno so del ali dve tretjini svoje specializacije opravili na tem področju. Pomisleki nekaterih, da imajo mladi zdravniki in zdravnice možnost specializacije tudi na ozko usmerjenem področju, česar njihovi starejši kolegi, zlasti tisti, ki so danes starejši od 55 let, se pravi njihovi mentorji in predavatelji, niso imeli – to predstavlja tudi na nek način diskriminacijo za drugo skupino na tem področju. Res je, da naša poslanska skupina posluša obljube o zakonu o zdravstvenem kadru že skoraj več kot 15 let. Res je tudi, da po trditvah OZN študijska znanja zastarajo celo hitreje kot v 10 letih, to pa zlasti velja za znanja na področju medicine, ki se tako hitro tehnološko in informacijsko spreminjajo in izpopolnjujejo. Dobro je vedeti, da zakonodaja na tem področju znotraj držav EU ni enotna in se ravno to področje ureja na različne načine v različnih državah. Naj omenim samo primer Nemčije, ki ima znotraj svojih dežel na zelo različne načine urejeno to področje, da ne govorim o naših sosedih v Italiji, ki imajo ne le na območju regij, ampak tudi znotraj univerzitetnih kliničnih centrov stvari različno determinirane. V naši poslanski skupini se bomo odločili za potrditev tega zakona oziroma bodo poslanci glasovali po svoji vesti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod France Cukjati v imenu Poslanske skupine SDS.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Slovenska demokratska stranka je nekoliko začudena nad tem zakonskim predlogom. Namreč, na odboru smo slišali s strani tako ministrstva kot stroke, Zdravniške zbornice, kot tudi Združenja zdravstvenih zavodov, pa seveda tudi Državnega sveta, da bi ta predlagana sprememba povzročila velike, mnogo večje spremembe in nevarnosti, kot so predvidene v obrazložitvi predloga zakona. Vsekakor je treba reči, da predlog spreminja pogoj za pridobitev nove specializacije, ki se uvaja kasneje, kot so posamezniki specializirali takrat, ko še ni bilo nove specializacije. To je zelo redko. Pri nas je to bilo sedaj v zadnjem desetletju nekoliko pogosteje, ker smo pač prilagajali sistem specializacije Evropski uniji. Predlog, ki je pred nami, predlaga, da naj bi se črtala zahteva najmanj šest let. Namreč, najmanj šest let je moral delati na določenem specialističnem področju, da mu je bila priznana nova specializacija, brez izpita. Torej, da se črta najmanj šest let. Zdravniška zbornica je v nadaljevanju tudi obrazložila svoje nasprotovanje takšnemu posegu v zdravstveno zakonodajo, ki je specifično strokovna, in je v zadnjem odstavku, ga bom prebral, Zdravniška zbornica takole povedala. Citiram: "Glede na pogovor vodje Oddelka za podiplomsko usposabljanje, licence in register zdravnikov Zdravniške zbornice Slovenije s prvopodpisano poslanko Bredo Pečan, ki je ob prisotnosti predstavnice Ministrstva za zdravje potekal 10. avgusta 2011, se ne moremo znebiti občutka, da gre v konkretnem primeru za zlorabo sistema spremembe zakona za reševanje družinskega primera. Zet predlagateljice, ki je januarja 2011 zaključil specializacijo s področja interne medicine, namreč ob izteku triletnega zakonskega roka ne bo izpolnil zahtevanega pogoja dela šestih let na specialističnem področju po opravljenem specialističnem izpitu za priznane specializacije s področja kardiologije, čeprav ima po trditvah poslanke že opravljene vse posege s področja kardiologije, kar je, milo rečeno, zelo nenavadno." Torej, tudi ta odstavek nas prepričuje, da gre za neke partikularne interese spreminjanja zakona, kar je v zakonodajnem postopku nedopustno. Nedopustno je namreč, da s spremembo zakona rešujemo individualne probleme oziroma želimo vzpostaviti neko posebno protekcijo in obravnavo za lastne potrebe, pa naj gre za finance ali pa za takšne stvari, kot je specializacija v zdravniški stroki. Namreč, šestletno obdobje je bilo zahtevano za tiste stare profesorje, ki so praktično bili tudi vodje oddelkov posamezne subspecializacije, kot recimo gastroenterologija, hematologija, revmatologija, so pa specializirali po starem sistemu v smislu splošne interne. In takšnim, samo takšnim je zakonodaja, ki je bila sprejeta leta 2008, dovolila, da se jim avtomatično prizna subspecializacija oziroma nova specializacija, recimo, če je delal na področju gastroenterologije, iz gastroenterologije, in podobno. Vsekakor si pa za nove, ki specializirajo, tega ne moremo privoščiti. To bi bilo v odločnem, jasnem nasprotju z Evropsko unijo, ki zahteva podelitev licence za specializacijo samo na podlagi opravljenih izpitov. Torej še enkrat, to je spet en dokaz, kako se je v tem mandatu delalo z zakonodajo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Miran Györek v imenu Poslanske skupine SNS. Se odpovedujete, v redu. Na vrsti je mag. Borut Sajovic v imenu Poslanskega kluba LDS.
Hvala lepa. Vsem skupaj prijazen pozdrav! Pred nami je Predlog zakona o spremembi Zakona o zdravniški službi, ki ga je predlagala skupina poslancev in s katerim naj bi se odpravila domnevna diskriminacija pri pridobitvi specialističnega naslova oziroma licence za samostojne ožje specialistične programe. V poslanskem klubu predloga nismo podprli, saj po našem mnenju ne gre za manjšo spremembo, pač pa za vsebinski poseg v že tako občutljiv zdravstveni sistem. Zdravstveni sistem je zagotovo potreben nadgradnje, ne pa posameznih enostranskih posegov. Naslednje, kar nas moti, je to, da predlog nima podpore s strani stroke. Negativno mnenje sta podala tako Zdravniška zbornica Slovenije kot tudi Strokovni svet Univerzitetnega kliničnega centra Ljubljana. Po njihovem mnenju gre za vsebinsko obsežen poseg v področje, ki je po mnenju vseh strokovnih zdravniških teles relativno dobro regulirano ter usklajeno z evropsko zakonodajo in sedanjimi ter prihodnjimi potrebami slovenskega zdravstva. Prav tako predlogu ni bilo naklonjeno mnenje Državnega sveta. Postopki in pogoji pridobivanja specialističnih nazivov so po mnenju zdravniške stroke dobro urejeni tako za starejše kot tudi mlajše zdravnike. Leta 2008 je bil sprejet 18.a člen zakona, ki je odpravil praznino, do katere je prišlo na specialističnih področjih. Ta sprememba je bila premišljena in predvsem usklajena. V Poslanskem klubu LDS predloga nismo podprli. Menimo, da za to spremembo ni ne nuja, še manj pa pravi čas. Manjka pa tudi podrobnejša in bolj utemeljena argumentacija predlaganih sprememb. Hvala lepa.
Hvala lepa. Se opravičujem, bilo je nekaj črtanja. Gospa Majda Širca Ravnikar je bila na vrsti. Sedaj je odšla ven. Bo kdo namesto nje? Izvolite, gospod Juri. Samo prej mi povejte, prosim.
Se opravičujem, gospod predsedujoči, in hvala za besedo. Mi smo sopodpisali Predlog zakona o spremembi Zakona o zdravniški službi in ga tudi na matičnem odboru podprli, ker menimo, da je bil utemeljen poskus odpravljanja diskriminatorne prakse. Temu bi dodali, da ne moremo sprejeti argumentov tistih, ki skušajo vse poenostavljati in razlagati z domnevnimi družinskimi vezmi. Ta očitek je bil deplasiran. Mislim, da ne sodi v argumentirano razpravo. Tukaj je bil zakon z resnim namenom in s pozitivnim namenom. Take ali drugačne kritike pa je boljše pustiti doma in se ukvarjati s strokovnimi vprašanji. Žal ugotavljamo, da zakon ni dobil podpore, zato je tudi ta razprava v bistvu bolj postopkovne narave. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. V skladu z razlago Komisije za poslovnik z dne 9. decembra 2009 Državni zbor ugotavlja, da je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prekinjam 48. izredno sejo Državnega zbora, ki jo bomo z glasovanji nadaljevali ob 15.30.
Spoštovani kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Prehajamo na glasovanja zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 1. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Končnega poročila Preiskovalne komisije za ugotovitev in oceno dejanskega stanja izdajanja in financiranja brezplačnih tednikov Slovenski tednik in Ekspres. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepov preiskovalne komisije. Želi kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? Prijava teče. Mag. Melita Župevc, izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. V Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo seveda predloge sklepov podprli. Menimo, da ti sklepi povzemajo bistvene ugotovitve te preiskovalne komisije, to je, da sta bila Slovenski tednik in Ekspres, dva brezplačnika, ki sta začela, vzniknila in poniknila pred zadnjimi parlamentarnimi volitvami, del predvolilne kampanje ene politične stranke, da sta bila ustanovljena in izdajana z namenom vplivati na volitve poslancev v Državni zbor leta 2008 in preko diskvalifikacije političnih tekmecev koristiti takratni največji vladajoči politični stranki. Strinjamo se tudi z ugotovitvami, da je treba poročilo preiskovalne komisije predati pristojnim organom, da je preiskovalna komisija svoje delo opravila korektno in da je na drugih, da to delo tudi nadaljujemo. V Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo torej vse predloge sklepov tudi podprli. Hvala.
Besedo ima gospod Franco Juri.
Hvala za besedo. Poslanska skupina Zares bo jasno podprla sklepe o delu preiskovalne komisije za ugotovitev stanja izdajanja in financiranja brezplačnikov. Te sklepe bomo podprli, prvič, ker gre za dobro opravljeno delo preiskovalne komisije. Sklepi niso nastali na podlagi političnih ocen, ampak izključno na podlagi dokazov, podatkov, številk in imen, ki jih lahko prebiramo v samem poročilu. To, kar se nam zdi ključnega pomena, je, da s temi sklepi in s takim zaključkom dodamo slovenski politični kulturi nekaj novega. Gre, in to govorimo danes, ko prihajamo v predvolilni čas, predvsem za lekcijo o slabi politični kulturi, ki je vladala v tistem času in ki nima nobenih zadreg, nobenih ovir pri nizkotnem blatenju političnih nasprotnikov. Da se to počne na račun davkoplačevalskega denarja je samo dodatek temu, da je to predvsem poziv vsem nam, naj spremenimo politično kulturo vsaj v demokratičnem smislu, saj je žal ni. Te demokratične kulture danes še ni. Če drži tisto, kar smo ugotovili te dni, da smo mogoče na koncu določenih političnih tranzicij tako levice kot desnice, morda prehajamo v obdobje, ko tovrstni brezplačniki dejansko ne bodo več potrebni, kajti soočanja različnih mnenj se bodo odvijala odkrito, brez manipulacij, brez diskvalifikacij nasprotnikov, ampak na podlagi medsebojnega spoštovanja. V Poslanski skupini Zares upamo, da je to lekcijo razumela predvsem Slovenska demokratska stranka.
Besedo ima gospod Jože Tanko. [[oglašanje iz dvorane]] Prosim?
Glasovali bomo za, sem povedal na začetku.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani! Včeraj je bilo odposlano sporočilo informacijske pooblaščenke, danes sem ga prejel, in v prilogi informacijske pooblaščenke je dopis, ki ponazarja komunikacijo med Državnim zborom in informacijsko pooblaščenko. Ta je bila namreč zaprošena, kako ravnati v primerih, ko so deli poročila označeni ali zapadejo pod zakone in stopnje zaupnosti. V zadnjem odstavku piše naslednje: "Tudi v kolikor boste ugotovili, da se v poročilu nahajajo izjeme od prosto dostopnih informacij, pa velja opozoriti na inštitut delnega dostopa, ki ga ureja 7. člen Zakona o dostopu do informacij javnega značaja. Ta določa, da če dokument ali njegov del le delno vsebuje informacije po 6. členu, to se pravi osebne podatke, in jih je mogoče izločiti iz dokumenta, ne da bi to ogrozilo njihovo zaupnost, pooblaščena oseba organa izloči te informacije iz dokumenta ter seznani prosilca z vsebino preostalega dela dokumenta." Povedano drugače: tudi če del poročila vsebuje varovane podatke, lahko javnost s poročilom seznanite v obliki delnega dostopa tako, da na dokumentu prekrijete varovane podatke, preden ga posredujete javnosti. Točno to smo mi v postopku obravnave te zahteve predlagali na začetku seje Državnega zbora, nekajkrat še prej, in žal tisti, ki so zaprosili informacijsko pooblaščenko, to je bil Državni zbor Republike Slovenije na pobudo predsednice preiskovalne komisije, tega niso storili. Žal lahko v naši poslanski skupini ugotovimo, da sklepi niso povezani z vsebino preiskave in z ugotovitvami v preiskavi. Skratka, tisto, kar ste odprli za javnost, je manipulacija, tisto, kar ste na odprtih sejah Državnega zbora opravili v postopkih zaslišanj, in tudi ni odraz tistega, kar ste zbrali z delno zaupnim dokumentarnim gradivom od tistih služb, pri katerih ste te informacije zahtevali. Skratka, ugotovimo lahko le, da je bivša koalicija imela to preiskovalno komisijo samo zato, da je poskušala naprtiti na osnovi nekih dejstev, nekih manipulacij to, kar ste se namenili, da boste naprtili Slovenski demokratski stranki. Tudi zato preiskovalna komisija oziroma predsednica preiskovalne komisije ni želela odpreti tega gradiva, ki je več ali manj povzeto po vsem tistem, kar je javno dostopno. In žal lahko ugotovimo samo to, da gre za prvovrstno manipulacijo, ki ste si jo privoščili že večkrat v tem mandatu. Zato mi teh sklepov ne bomo podprli. Hvala lepa.
Niste povedali, gospod Tanko, kako [[...]] [[oglašanje iz dvorane]] Ste povedali? Nisem slišal, sem bil zelo pozoren. Hvala lepa. Lahko glasujemo? Preden glasujemo, bi vam rad povedal naslednje. Glasujemo o predlogu sklepov. Sklepi so štirje. Glasujemo torej o predlogu vseh štirih sklepov skupaj. Prosim, gospod Juri, postopkovni.
Veste kaj, nekateri so zainteresirani tudi za obrazložitev glasu. Mi smo obrazložili glas v imenu poslanske skupine.
Jaz pričakujem, da vsi mi po treh letih vemo, kako ti postopki potekajo. Jaz sem vprašal, če lahko glasujemo. Če bi kdorkoli dvignil roko, bi vedel, da želi obrazložiti glas v lastnem imenu. Ker tega ni bilo, prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za je glasovalo 40, proti 24. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 24.]] Ugotavljam, da so sklepi sprejeti. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda, to je s prvo obravnavo Predloga zakona o spremembi in dopolnitvah Zakona o pravilih cestnega prometa. Prosil bi, če ste pozorni. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o spremembi in dopolnitvah Zakona o pravilih cestnega prometa je primeren za nadaljnjo obravnavo. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine, dr. Gorenak, izvolite.
Hvala lepa. Jaz upam, da sem slišal, o katerem zakonu bomo glasovali, glede na šunder, ki je v Državnem zboru. Torej, predlagali smo Predlog zakona o spremembi in dopolnitvah Zakona o pravilih cestnega prometa. Zakaj ta postopek? Poglejte, stvari so relativno preproste. Koalicijska večina je ta zakon sprejela in ta zakon je naravnost škandalozno, rekel bom, škandalozno materialno škodljiv za vse naše ljudi, zlasti za tiste, ki imajo nižjo plačo. Kaj smo mi predlagali? Našteli smo natanko tiste prekrške, ki so manj pomembni prekrški, in še en pogoj smo dali – da ne gre za ogrožanje varnosti v cestnem prometu po tretjih osebah, kar pomeni, da ni šlo za izsiljevanja, karambole ali kaj podobnega. Pa še en pogoj – da se je to prvič zgodilo nekomu v enem letu. V takšnem primeru bi policistom naložili, da državljana ne kaznujejo, ampak da mu izrečejo opomin. Poglejte, ministrica je rekla, da to lahko že zdaj naredijo. Ja, lahko, ampak to je prepuščeno njihovi diskrecijski pravici. Naj vam povem en primer. Pred nekaj leti se je oglasil pri meni en človek, star, mislim da, okoli 65 let. Povedal je, da ima 370 evrov pokojnine, dva otroka in enega študenta v Ljubljani. Zato ker je en samcat dan, poudarjam, en samcat dan pozabil podaljšati vozniško dovoljenje – s tem ni nikogar ogrožal, s tem ni vplival na varnost nikogar –, je dobil takrat nekaj nad 600 evrov kazni. Zdaj mi pa povejte, kako lahko državljan s 370 evri pokojnine, dvema šoloobveznima otrokoma in enim na fakulteti, plača 600 in nekaj evrov kazni. Kako? Zato ker je en dan pozabil podaljšati vozniško dovoljenje. Vem, da se mogoče mnogim poslancem zdi, da 600 evrov ni toliko. Ja, to velja verjetno za nas, to velja še za marsikoga, ne velja pa za približno 800 tisoč naših državljanov. Poudarjam, da gre za kumulativo med lažjimi prekrški brez ogrožanja in da se je to prvič zgodilo – da bi policisti v tem primeru izrekali opozorila. Mislim, da je v zakonu še en člen, ki smo ga predlagali, ki je tudi absurden. Glejte, če danes hoče turistični vlak peljati iz Rogaške Slatine v Podčetrtek, tega ne more več, zaradi tega ker je v zakonu omejitev, ki pravi, da lahko vozi samo po cestah, kjer je hitrost manjša od 50 kilometrov na uro. V danem primeru, ki sem ga opisal, bi pa moral en kilometer peljati po regionalni cesti, kjer je hitrost večja. Glejte, še turizmu škodujemo. Dajmo zakon podpreti, prosim.
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine, gospod Györek.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Kolegice in kolegi! Ko smo že včeraj v našem stališču izrazili popolno podporo predlogu tega zakona oziroma spremembi in dopolnitvam tega zakona, je to iz enostavnega razloga. Če slikovito povem, gre za neciviliziran, inkasantski, rubežni zakon. Gre za zakon, ki ni nastal v glavah nekaterih poslancev, v tem primeru v glavah poslancev Slovenske nacionalne stranke ali Slovenske demokratske stranke, ampak je problem, ki muči na tisoče Slovencev, in to praviloma tistih socialno šibkih Slovenk in Slovencev. V to se lahko prepriča vsakdo od nas, ki se giblje med tistimi ljudmi, ki so žrtve takšnega strogega, inkasantskega zakona, lahko rečem, ki povzroča takšne posledice, ki jih ne gre samo tako spregledati. Gre za nastajanje takšnih socialnih situacij v določenih družinah, ko gre za brezposelne, za tiste s socialnimi prejemki, za upokojence z nizkimi pokojninami, ki zaradi enega banalnega prekrška trpijo tako materialno škodo, da njihovi otroci in vnuki ne morejo kupiti niti oblačil ali knjig za šolo, ko ne morejo plačati elektrike. Jaz ne vem, kolegice in kolegi, kje živite. Ali živimo samo tu, v tej hali, v tej dvorani, ali živimo med ljudmi? Ni problema, jaz lahko plačam kazen 200, 300 evrov, se mi doma ne bo porušila socialna situacija, k sreči. Vendar nismo vsi v taki situaciji, da si lahko privoščimo takšno kazen. Ne vem, ali si predstavljate, kaj pomeni za nekoga, ki ima družinski proračun iz takšnega ali drugačnega naslova 300, 400 evrov, kazen tisoč evrov! Niti kredita ne more dobiti, da bi obročno odplačeval kazen, razen če mu sodišče to odobri. Poleg tega, kar se tiče roka odplačila oziroma polovičnega plačila, se tudi popolnoma strinjam s predlagateljem. Vsaj ta rok mu podaljšajte! Dajte, podaljšajte ga na 30 dni, da lahko dve socialni podpori združi, da plača polovično kazen. Ne pa da mora potem plačati celo kazen, ki jo je dejansko praktično nezmožen. Gre za predlog zakona s popolnoma socialno vsebino, človeško vsebino. Saj ne gre tu za dajanje potuhe alkoholiziranim voznikom ali povratnikom, divjakom, ki ogrožajo varnost vseh ostalih udeležencev v prometu. Gre za tiste banalne prekrške, kot je to v predlogu navedeno. In toliko razumevanja, toliko človeškega čuta moramo imeti. Zato prosim, apeliram na vas, bodite toliko čuteči do tistih, ki nimajo takšnih plač, kot jih imamo mi. Hvala.
Lahko glasujemo? Ne. V svojem imenu? Prijava teče. Gospod Jožef Jerovšek, izvolite.
Hvala lepa. Glasoval bom za ta zakon, ki je zakon, ki na nekem majhnem segmentu popravlja neumnosti in nečloveškost zakona, ki ga je sprejela sedanja oblast. Namreč, v Sloveniji ste uvedli nesorazmernost pri kaznovanju v odnosu do osebnih dohodkov državljanov. Malo državljanov dobiva osebne dohodke, in še tiste s temi nečloveškimi kaznimi. Ta zakon, ki ga popravljamo, je kot pijavka na človeškem telesu, ki pije svežo kri običajnega državljana. In to je dejansko inkasantski zakon. Mi ga tukaj popravljamo v nekaterih segmentih manjših prekrškov. Dejstvo pa je, da je vso to zakonodajo, ki si jo je na tako inkasantski način privoščila sedanja oblast, vse te stranke, ki so bile v koaliciji, od DeSUS naprej, treba popraviti in pripeljati do neke sorazmernosti. Ne moremo imeti v Evropi najvišjih kazni in skoraj največ brezposelnih in nizke dohodke, hkrati pa podarjati slovenske finance tudi takšnim državam, ki živijo bistveno boljše. Zato je to najava tega, da bomo v Sloveniji imeli boljšo, bolj pravično in bolj človeško zakonodajo. Hvala lepa.
Besedo ima gospod Rudolf Petan.
Hvala za besedo. Spoštovani! Jaz moram priznati, da v osnovi zagovarjam, da če kdo naredi prekršek v prometu, je za to kaznovan. Vendar pa menim, da je pri tem treba upoštevati sorazmernost. Če nekdo ogroža človeška življenja ali lastnino, verjetno ni popusta. V primeru, da se tega ne ogroža, da nikogar ne ogrožaš, pa je treba na to gledati življenjsko. In naj mi bo dovoljeno, da še enkrat povem primer, ki smo ga danes že slišali, zakaj tudi podpiram ta zakon. Če nekdo pozabi za en dan podaljšati vozniško dovoljenje, dobi nekaj sto evrov kazni. S tem nisi ogrožal nobenega, ne človeškega življenja ne lastnine, ničesar. Res pa je, da si nekaj pozabil, to drži, vendar da zaradi tega, ker si za en dan pozabil podaljšati vozniško dovoljenje, dobiš nekaj sto evrov kazni, je pa verjetno nenormalno. In mi se moramo postaviti, ko postavljamo te kazni, v naš čas. V našem času pa je sto evrov za večino državljanov premoženje. To lahko pomeni tudi eksistenco. Soglašam s tem, da je v času blaginje tako – v redu, tudi lahko. Ampak v tem času, ko je pomanjkanje na vsakem koraku, ko je revščina v Sloveniji na vsakem koraku, pa verjetno lahko toliko življenjsko, zaradi mene lahko tudi začasno, upoštevamo, da takšnih prekrškov, kot sem omenil podaljšanje vozniškega dovoljenja, ne bomo kaznovali z nekaj sto evri kazni. Mislim, da s tem ne bomo nikogar ogrožali, samo malo človeškosti bomo pokazali. Jaz bom glasoval, da se ta zakon nadaljuje in da se v končni fazi tudi sprejme. Hvala lepa.
Besedo ima gospod Zvonko Lah.
Hvala za besedo. Tudi jaz se pridružujem vsem tistim, ki pravijo, da je ta zakon nepravičen glede na naš standard, saj imamo ene izmed najvišjih kazni v Evropi, predvsem za tiste primere, kjer prekrški, ki so, res ne ogrožajo nobene varnosti. Pa tudi policija pri nas včasih dela kot da išče prave točke, kjer jih bo največ nalovila, kot so izhodi iz vinskih goric, kjer se po statistiki že več kot 30 let ni zgodila niti ena prometna nesreča, ni bilo takšnega primera. Ko pa občine opozarjajo na nevarnosti, kjer bi bilo treba poskrbeti za varnost prometa, je pa policija nekako gluha. In pravijo, češ saj lahko občinska redarstva tudi kupijo radarje in merijo hitrosti, tako kot v Ljubljani. Vendar opozarjam, da se policija tudi poslužuje primerov, ko zaplenjujejo vozila, traktorje, in so kmetje tudi po nekaj mesecev brez traktorja, ko je slučajno malo bolj pogledal v kozarček pri malici in se peljal praktično na travnik. In se potem hvalijo, da smo v Sloveniji letos pobrali že na tisoč vozil, v Nemčiji pa jih okoli deset v celi državi na leto. Mislim, da je prav, da se te kazni omilijo, da se gleda bolj človeško, ne pa da se na osnovi zakona potem lovi, da se nabere čim več. Če v Ljubljani velja, da občinsko redarstvo to dela, ker gre v občinski proračun, moramo mi na podeželju dosti bolj pametno delovati.
Besedo ima dr. Vinko Gorenak.
Hvala lepa. Dopolnim naj tisto, pri čemer sem prej končal, z vlakcem. Mi delamo s tem zakonom, ki je v tem trenutku v veljavi, želimo pa s tem našim popraviti, izjemno veliko gospodarsko škodo. Ne vem, ali se koalicija sploh zaveda tega, kaj piše v zakonu. V zakonu zelo jasno piše, da turistični vlakec ne more voziti po cestah, kjer je hitrost večja od 50 kilometrov na uro. Dobro veste, da prihajam iz okolja, kjer je turizma kar dovolj, cela Rogaška Slatina, že Avstro-Ogrska je to začela, Podčetrtek. Vmes pa imamo kilometer in nekaj ceste, kjer je dovoljena hitrost 80 na uro, in zaradi tega preprosto tega turizma tam ni. Nekaj podobnega je v Portorožu, Piranu, Izoli, najverjetneje. Dobro bi bilo tudi to pogledati. To s tem odpravljamo. Prej sem govoril pa, še enkrat, o manj pomembnih prekrških. Mi ne posegamo v prekrške, kot so velika hitrost, mi ne posegamo v prekrške, kot je alkohol in podobno, ki so vzrok pretežnega števila nezgod, tudi tistih s smrtnim izidom, ampak posegamo v najmanjše prekrške, prekrške, ki ne pomenijo nič za varnost udeležencev v prometu. Med njimi sta podaljšanje prometnega dovoljenja in podaljšanje vozniškega dovoljenja. Poglejte, danes se to podaljšanje vozniškega dovoljenja dogaja mnogim, mnogim ljudem. Zakaj se dogaja? Že ena prejšnjih vlad, mislim, da je bilo okoli leta 2003, je uvedla obveščanje državljanov v smislu "pridite in podaljšajte vozniško dovoljenje, pridite in podaljšajte prometno dovoljenje". Ta vlada je žal to prakso ukinila. Upravne enote že, mislim da, dve leti ne pošiljajo več teh obvestil. Ljudje so se v 7, 8 letih navadili na ta obvestila, pričakovali so jih, sedaj jih pa ni več, in zaidejo v tovrstne banalne prekrške. In še enkrat, če bi me seveda kdo poslušal, upam, da kamera to sledi, apeliram na vas, da ta zakon podprete. Hvala.
Besedo ima gospod Ivan Grill.
Hvala lepa. Jaz bom seveda ta predlog zakona podprl, kajti nujno potrebno je, da se spremenijo neumnosti in anomalije, ki ste jih v koaliciji in seveda tudi v Vladi sprejeli s tem zakonom in tudi z Zakonom o prekrških, katerega ste že zavrnili. Več kot očitno je, da je v tem mandatu bil cilj samo ta, da se višajo davki, trošarine in tudi kazni in da se na ta način polni državni proračun. Znano je, da višina kazni, oderuške kazni, ki jih ta zakon nalaga, niso vzgojne in v ničemer ne prispevajo k zmanjšanju števila prometnih nesreč z najhujšimi posledicami in tudi s smrtnimi žrtvami. Soočamo se s številom smrtnih žrtev, ki je bistveno večje, kot je bilo v preteklem obdobju. Takrat, ko se je ta zakon sprejemal, se je upravičevalo, da bo takšna višina kazni zmanjševala najhujše nesreče. Ni res! Ni res! To se seveda sedaj tudi kaže. Predvsem pa takšne kazni povzročajo številne eksistenčne probleme ljudi, ki so najbolj socialno ogroženi, zato bi bilo smiselno, tako kot ta predlog našega zakona prinaša, da se kazni tam, kjer niso ogrožena življenja ali pa varnost naših udeležencev, znižajo in pa tudi da se opozarja takrat, ko nek kršitelj prvič, recimo, naredi nek manjši prekršek. Veliko bolj vzgojno, veliko, to je dokazano, bo na vsakega učinkovalo, če ga bo policist, ki ga bo ustavil zaradi nekega manjšega prekrška, opozoril in na ta način v njem vzbudil občutek krivde. Zato predlagam, koalicija, dajte, preden se ta mandat zaključi, nek optimizem našim ljudem, da se bo ta postopek nadaljeval in da se ta zakon lahko spremeni v korist naših najbolj ogroženih ljudi, to je tistih z najnižjimi pokojninami in seveda tudi plačami. Hvala lepa.
Prijava teče. Gospod Jakob Presečnik, imate besedo.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Jaz sem že včeraj v imenu poslanske skupine nakazal naše mnenje, da je ta sprememba zakona koristna in potrebna. Pokazal sem tudi primerjavo med kaznimi za enake prekrške v Sloveniji in Nemčiji, pa nisem bil včeraj popolnoma prepričan, če sem dobil prave podatke, ker se mi niso zdeli pravi, nisem jih uspel preveriti, niso se mi zdeli logični. Te razlike so bile v mnogih primerih tudi v razmerju 2 do 10-krat. To se mi zdi neverjetno. In to v absolutnem znesku. Kaj to pomeni šele v relativnem znesku. Vendar smo sinoči videli na slovenski televiziji enega od primerov, kjer je bila ta razlika tudi približno taka. V tem predlogu, za katerega sem rekel, da je koristen in potreben, ne gre za arogantneže na cesti, ki stalno delajo hude prekrške, ampak se moramo zavedati, da za večino od teh tudi ni problem plačilo kazni. Ti z mirno roko plačajo kazen, delajo prekrške in se obnašajo arogantno na cestah naprej. Ampak dokler ni možno upoštevati socialnega kriterija pri prekrških [[...]]Dejstvo je, da kdaj pa kdaj vsak človek naredi kakšen manjši prekršek. Temu se praktično ne da izogniti. Tudi ne da se socialnega kriterija upoštevati, zaradi tega ker imamo na davkariji in drugod nepopolne in neurejene podatke, in mnogokrat podatki niso korektni. Zaradi tega sem trdno prepričan, da je treba ta zakon v prvi obravnavi potrditi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Svoj glas bo obrazložil gospod Franc Žnidaršič.
Hvala lepa. Spoštovani prisotni! Sam bom ta zakon v tej fazi podprl, ampak z enim drugim argumentom, kot so bili navedeni danes. Menim, da prazen žep še ne pomeni, da lahko nekdo dela prekrške ali da lahko kogarkoli ogroža. In tudi ko gre za te majhne, kot se sliši, prekrške, niso čisto prazni glede tega, ali ogrožajo ali ne. Praviloma ne, ampak takrat, ko ogrožajo, je že prepozno sankcionirati, zato mora biti zapovedana sankcija že preden se kaj zgodi. Po drugi strani pa moram povedati, da je nesorazmerje glede kazni, ki so, v primerljivih državah res zelo veliko, in zaradi tega je dobro, da te stvari popravimo, da ne bomo pomembno odstopali v tej smeri. Po drugi strani je eno življenje najbrž več vredno kot vse tisto, kar se zgodi. Moram opozoriti tudi na to, da tista pripomba na račun zaplembe avtomobila ali traktorja ne zdrži kritike zaradi tega, ker je zaplemba vozila posledica skrajnih ravnanj prekrškarjev, ki so povratniki v svojih ravnanjih in podobno. Tako da menim, da je tudi to treba storiti. Zakaj? Zato, da bodo tisti, ki rabijo traktor, in tisti, ki rabijo avto za to, da delajo, razmišljali o tem, kako vozijo, in preprečili, da bi jim zaplenili vozilo. Sam nisem socialno ogrožen, ampak mi ni vseeno, če bi moral vsak mesec enkrat plačati. Kdaj prej, ko so bile kazni nižje, sem si to celo privoščil tu in tam, sedaj pa lahko visoka kazen tudi mene zadane neugodno. Tako da menim, da je treba kaznovati, vendar se strinjam s predlagatelji, da je to nesorazmerje treba do neke mere popraviti. Jaz bom v tej fazi zakon podprl. Hvala.
Hvala lepa. Svoj glas bo obrazložil gospod Franc Jurša.
Hvala lepa za besedo. Kolegice in kolegi! Po temeljitem razmisleku o tem, kako bi glasoval, kljub temu, da en glas ne pomeni kaj veliko, sem se odločil, da bom predlog zakona podprl, iz enostavnega in preprostega razloga, kljub temu, da moram na začetku povedati, da je mogoče malo populističen, in tisti, ki so ga predlagali, so to mogoče zaradi tega storili. To isto zgodbo bi lahko razreševali vsi skupaj že prej, ko smo zakon dejansko sprejeli, ampak okolje, v katerem živim, me opozarja na te kazni. Sam sem zagovornik tega, da mora biti šiba za vse državljane enako dolga. Preprosto in enostavno povedano. Če ima nekdo na mesec prihodka 2 tisoč evrov in plača kazen tisoč evrov, zanj to ne predstavlja toliko, kot če ima nekdo 600 evrov plače, pa mora plačati tisoč evrov kazni. Zaradi tega imamo tudi velike težave. Zavedam se, da nam lahko nekdo hitro pokaže Sočo. To je problem, s katerim se moramo soočati, ampak to, kar sem malo prej omenil, pa je vprašanje, ki ga moramo na drugačen način reševati. Včeraj sem ravno gledal eno od televizijskih oddaj, kjer sem videl, da imajo v Avstriji in Nemčiji bistveno nižje kazni kot v Sloveniji. Kakšen pa je standard v teh državah? Ja, ljubi moji, primerjati je treba, in izstopati ne bomo smeli v taki meri. Še nekaj drugega je pomembno – kakšne pa imamo mi naše regionalne, lokalne in druge ceste? Tudi to je vprašanje, ki bi ga morali razreševati. Hvala lepa.
Hvala lepa. Videl sem še želje po dodatni obrazložitvi glasu. Kdor želi obrazložiti svoj glas, naj se prosim prijavi. Gospa Alenka Jeraj, izvolite.
Hvala za besedo. Mi smo že navajeni, da nam takrat, ko karkoli predlagamo, očitate populizem in to, da delamo samo tiste stvari, ki so publiki ali pa državljanom in državljankam, volivcem všeč, čeprav bi morali najbrž delati vsi v smislu, da sprejemamo take rešitve, ki so za čim širši krog sprejemljive. Mi smo na to, da zakon ne bo prinesel takih učinkov, opozarjali, ko se je zakon sprejemal. Tisti, ki nam očitate to, bi morali delati prej, na to misliti prej. Zato smo tudi glasovali proti in opozorili na cel kup stvari, o katerih se danes ponovno pogovarjamo. Povedali smo, da samo zvišanje kazni ne bo avtomatično pomenilo toliko manj nesreč, vsaj na dolgi rok ne. Včeraj smo lahko poslušali predstavnika Policije, ki je povedal, da zakon vedno v prvih mesecih učinkuje, potem pa ljudje malo pozabijo, kaj vse je novega in se spet stvari vrnejo na stare tirnice. Mogoče malenkost izboljšamo stvar, ampak samo s kaznimi ne. Mi smo na to opozarjali ob sprejemanju zakonov in povedali, da je treba več narediti na preventivi, pri vzgoji in tako naprej, ne pa samo na koncu, torej pri kaznih, in jih kar naprej poviševati. Mi smo vedno podpirali predloge in spremembe, ki pomenijo tudi večjo varnost, vendar s temi enormnimi kaznimi za prekrške, kot je bilo rečeno, ker pozabiš podaljšati dovoljenje in podobno, ko nikogar ne ogrožaš, je res smešno reči, da bi s tem, če bomo tukaj povišali kazni, kakšen hud problem rešili. Ne bomo ga in smo zato tiste stvari, ki smo jih predlagali, da se za povečanje varnosti sprejmejo ukrepi, tudi potrdili, za tiste zadeve, kjer se pa nikogar ne ogroža, pa nima smisla pretiravati, ker ne bo prineslo nič. Zato bom seveda podprla naš predlog.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jože Tanko.
Hvala lepa. Včeraj smo videli na televiziji tudi javno primerjavo med Slovenijo in nekaterimi zahodnimi državami. Tu lahko ugotovimo, da imamo v Sloveniji v povprečju trikrat nižje neto plače in imamo za isti prekršek kot v Avstriji, recimo, dvakrat višjo kazen. To se pravi, da je slovenski prekrškar za isti prekršek v tem realnem dohodninskem delu obremenjen 6-krat toliko kot sosed Avstrijec. Sprašujem vas, ali je to pravično. Vsi zakoni, ki jih sprejemate in ki ste jih predlagali v tem mandatu, so namenjeni ali pa učinkujejo zelo, bom rekel, grobo za te male ljudi, za male plače, in povprečni Slovenec nima visokih plač. Po drugi strani sprejemate zakonodajo in izvajate zakonodajo, ko največjim gangsterjem, tistim, ki so se okoristili v primerih klientelizma in korupcije, omogočate ali izničite vse. To se pravi, proti nekaterim postopki niti ne stečejo, nekatere stvari niso niti sprocesirane, pa čeprav to ugotovijo neodvisne komisije. Skratka, v tem mandatu ste zagotovili, da ta državni sistem – ne samo, da ne deluje pravna država, ampak je tudi nepravično tisto, kar deluje. Izredno močno obremenjujete in ste obremenili te male stvari, kot recimo podobno internetne uporabnike, ki kaj snamejo z interneta, in tam bo kazen pet let. Pri teh največjih, ki so odnesli firme s stomilijonskimi zneski, pa niti ne stečejo postopki, čeprav so mnogi ugotovili v teh postopkih številna oškodovanja. Skratka, menim, da je na tem področju treba narediti konec, da je te male stvari treba obravnavati kot male stvari, velik kriminal pa kot velik kriminal, tako kot to delajo v razviti Zahodni Evropi. Tam se ne izmaže nihče, ki je udeležen v velikem kriminalu, pri nas pa čisto vsak. In ne kaznujejo nobenega grobo, ki je majhen prekrškar, pri nas je pa ravno obratno, tisti najbolj nastradajo. Ta zakon bom podprl.
Hvala lepa. Zaključujem izrekanje obrazložitve glasu v osebnem imenu. Prehajamo na glasovanje. Glasovali bomo o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o spremembi in dopolnitvah Zakona o pravilih cestnega prometa je primeren za nadaljnjo obravnavo. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za je glasovalo 39, proti 28. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 28.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet, zato bo predlog zakona dodeljen v drugo obravnavo Odboru za promet kot matičnemu delovnemu telesu. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 5. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o dopolnitvi Zakona o zagotavljanju sredstev za investicije v javno železniško infrastrukturo v okviru nujnega postopka. Ker v drugi obravnavi amandmaji k predlogu zakona niso bili vloženi, lahko preidemo na odločanje o predlogu zakona, ker ni nobenega opozorila o neskladnosti. Niti Zakonodajno-pravna služba niti Vlada takšnega opozorila nista dali. Prehajamo na odločanje o Zakonu o zagotavljanju sredstev za investicije v javno železniško infrastrukturo. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 21. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 21.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 6. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o bančništvu v okviru nujnega postopka. K dopolnjenemu predlogu, kakršen je bil sprejet na matičnem delovnem telesu, niso bili vloženi amandmaji, me je pa pri tem zakonu Zakonodajno-pravna služba obvestila, da obstoja razlika med sprejeto odločitvijo na odboru in zapisano odločitvijo v poročilu. Obveščen sem, da bo gospod Likar, podpredsednik odbora, to dejstvo pojasnil in povedal, kakšen je pravi zapis. Izvolite, gospod Likar.
Hvala lepa. Glede na to, da sem bil poročevalec odbora za finance k tej točki, vas obveščam, da je v poročilu odbora prišlo do napake, in sicer popravek besedila dopolnjenega predloga zakona, ki je sestavni del poročila odbora, se glasi: "V 20. členu se drugi stavek novega 7. odstavka pravilno glasi: Če slednji na podlagi tretjega odstavka 19. člena Uredbe 1093/2010/EU odloči o opredelitvi podružnice kot pomembne, je odločitev zavezujoča." Prosim, da se ta popravek upošteva pri odločanju. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Likar, jaz sem vaše obvestilo in tudi pred tem obvestilo ZPS razumel, da ne gre za vsebinsko spremembo, ampak gre za napako v samem besedilu. Ali kdo meni, da je treba o tem razpravljati, ali lahko vključujoč to spremembo damo v zakon na glasovanje? Gospod Tanko, izvolite.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Predlagam, da za 15 minut prekinete sejo, da se preveri skladnost tega, kar je bilo povedano in opozorjeno, in potem nadaljujemo s postopkom. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sprejemam ta predlog. Najbrž je prav, da imamo vsi možnost videti besedilo, ki smo ga zdaj samo slišali. Službe bodo pripravile spremenjen in popravljen tekst in ga dale vsem nam na klop, da ga bomo lahko proučili. Nadaljujemo ob 16.30.
Dobil sem obvestilo, da bo v minuti ali dveh gradivo razdeljeno. Počakajmo v dvorani, da ga bomo prevzeli in potem nadaljujemo sejo. Sprašujem kolegice in kolege, ali so uspeli prebrati popravek poročila, kot ga je predložil podpredsednik gospod Rado Likar. Lahko preidemo na glasovanje? Na glasovanje dajem Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o bančništvu. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 21. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 21.]] Ugotavljam, da je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o bančništvu sprejet. Gospod Tanko? V zvezi z nadaljevanjem seje? Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Jaz sem nekako mislil, da sem v tem mandatu spoznal že vse mogoče finte, ki se jih da uporabiti za pripravo določenih predlogov. Pa vidim, da je še nekaj teh možnosti; enega imam tukaj pred seboj. Nanaša se na Zakon o zdravniški službi. Berem poročilo oziroma mnenje Zdravniške zbornice, in tukaj piše, da gre v konkretnem primeru spremembe zakona za spremembo, za popravek, za reševanje družinskega primera [[...]]
Gospod Tanko [[...]]
Zet predlagateljice [[...]]
O Zakonu o [[...]]
Poslušajte, da povem, da dokončam [[...]]
zdravniški službi smo razpravo končali [[...]]
Jaz proceduralno predlagam, spoštovani [[...]]
[[...]]in ne morete več proceduralno dati v zvezi s tem nobenega [[...]]
Bom predlagal predlog, ne me motiti [[...]]
Kakšen predlog boste dali? Točka je zaključena.
Saj bom povedal, saj imam še dve minuti, da bom podal predlog na koncu.
Vem, samo boste zlorabili [[...]]
Gospod predsedujoči, če niste prebrali, piše, da zet predlagateljice, ki je januarja 2011 zaključil specializacijo s področja interne medicine, ob izteku triletnega zakonskega roka ne bo izpolnil zahtevanega pogoja dela šestih let na specialističnem področju po opravljenem specialističnem izpitu za priznane specializacije s področja kardiologije, čeprav ima po trditvah poslanke [[...]]
Gospod Tanko, to je vsebina točke, ki smo jo zaključili. To vsebino je dr. Cukjati v svoji razpravi povedal [[...]]
Spoštovani podpredsednik, predlagam, da se predlogov lex specialis, ne lex Cvikl ali pa primera lex Pečan ne vlaga več v zakonodajni postopek in da se ne zlorablja inštituta izredne seje Državnega zbora za to, da se osebne, družinske zadeve [[...]]
Gospod Tanko, to je vaše mnenje. Kako se vlagajo zakoni [[...]]
Proceduralni predlog je to, gospod podpredsednik.
Tega proceduralnega predloga jaz ne morem dati na glasovanje.
Opozorilo lahko izrečete, svojim.
Odvisno je od vsakega poslanca, kaj bo storil, veva pa midva, ki sva sodelovala na kolegiju, da bo možnost vlaganja zakonov v bodoče še omejena do konca tega mandata. Hvala za opozorilo, moram pa reči, da ste zlorabili poslovnik, da bi še enkrat opozorili na vprašanje, ki je bilo s strani razprave dr. Cukjatija s približno enakimi besedami prečitano [[...]]
Gospod predsedujoči, jaz nisem zlorabil poslovnika, jaz sem opozoril na zlorabo poslovnika za vlaganje zakonov, s katerimi se rešujejo družinske zadeve. To je bila poanta tega postopkovnega predloga in predlagam, da se to več ne dela. Hvala lepa.
Gospod Tanko, o tem, ali je zakon korektno vložen ali ne, presojajo službe. Zakon je šel skozi ustrezne procedure v Državnem zboru in je bil obravnavan. O tem, ali je korekten in dober, je odločal Državni zbor, ki ga ni sprejel. Hvala lepa. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Zaključujem tudi 48. izredno sejo Državnega zbora. V ponedeljek imamo redno sejo, do takrat lepo pozdravljeni. Seja se je končala 12. oktobra 2011 ob 16.39.