Spoštovani kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe in gospodje, začenjam 39. izredno sejo Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanke in poslanci: mag. Marko Koprivc, Matjaž Nemec, mag. Bojana Muršič, Soniboj Knežak, Samo Bevk, mag. Dejan Židan, dr. Franc Trček, Predrag Baković, dr. Matej T. Vatovec, Željko Cigler, Boštjan Koražija, Maša Kociper, Marko Bandelli, Vojko Starović, Franc Kramar, Andrej Rajh in mag. Brane Golubović. Na sejo sem vabil predstavnike Vlade k vsem točkam. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na določitev dnevnega reda 39. izredne seje Državnega zbora. Predlog dnevnega reda ste prejeli danes, 30. maja 2020, s sklicem seje. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu s prvim odstavkom 64. člena Poslovnika Državnega zbora. Predloga za umik točke dnevnega reda oziroma predlogov za širitev dnevnega reda nisem prejel. Zboru predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem. Prehajamo na odločanje. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 61, proti nihče. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je dnevni red 39. izredne seje zbora določen. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA – OBRAVNAVA PREDLOGA SKLEPA O NEDOPUSTNOSTI RAZPISA ZAKONODAJNEGA REFERENDUMA O ZAKONU O POROŠTVU REPUBLIKE SLOVENIJE V EVROPSKEM INSTRUMENTU ZA ZAČASNO PODPORO ZMANJŠEVANJU TVEGANJ ZA BREZPOSELNOST V IZREDNIH RAZMERAH (SURE) PO IZBRUHU COVID-19. Predlog sklepa je na podlagi 21.a člena Zakona o referendumu in o ljudski iniciativi v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga sklepa dajem besedo predstavniku Vlade. Mag. Peter Ješovnik, državni sekretar na Ministrstvu za finance, izvolite.
Spoštovani predsednik, spoštovani poslanci in poslanke! Državni zbor je na 38. izredni seji, dne 29. maja, sprejel Zakon o poroštvu Republike Slovenije v Evropskem instrumentu za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu covid-19. Ustava v 90. členu določa, da referenduma ni dopustno razpisati v zakonih o nujnih ukrepih za zagotovitev obrambe države, varnosti ali odprave posledic naravnih nesreč. Zakon o varstvu pred naravnimi in drugimi nesrečami kot naravno nesrečo opredeljuje tudi množični pojav nalezljive človeške, živalske ali rastlinske bolezni. Sprejetje predlaganega zakona omogoča Republiki Sloveniji, da z Evropsko komisijo sklene poroštveni sporazum za podporo instrumentu SURE. Ta instrument je opredeljen z uredbo Sveta EU 2020/672, z dne 19. maja 2020, ki se v celoti neposredno uporablja. V 17. točki v svoji preambuli izrecno določa, da bi uredba morala zaradi posledic izbruha covid-19 in potrebe po nujnem odzivu nanje začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije, torej čim prej. Izredne razmere, nad katerimi države članice nimajo nadzora in zaradi katerih znaten del njihove delovne sile ne more opravljati svojega dela, so privedle do nenadnega in močnega povečanja javnofinančnih odhodkov držav članic za sheme skrajšanega delovnega časa za zaposlene in za samozaposlene, pa tudi odhodkov, za nekatere ukrepe povezane z zdravjem, še posebno na delovnih mestih. Predlog zakona predstavlja pravno podlago za ukrep poroštva Republike Slovenije v okviru instrumenta SURE po izbruhu covid-19 za finančno pomoč državam članicam v obliki posojil Evropske komisije, namenjenih za obvladovanje nenadnega in močnega povečanja dejanskih in nenačrtovanih javnofinančnih odhodkov, namenjenih ublažitvi neposrednih ekonomskih, socialnih in z zdravjem povezanih učinkov izrednih razmer, ki jih je povzročil izbruh covid-19. Uredba Sveta EU tudi določa, da instrument SURE postane razpoložljiv šele, ko vse države članice prispevajo v instrument na način, da z Evropsko komisijo sklenejo ustrezen garancijski oziroma poroštveni sporazum. Glede na to da je Republika Slovenija soglašala s sprejetjem te uredbe, da je bilo njeno čimprejšnje sprejetje nujno za odpravo posledic epidemije na področju delovnih mest in samozaposlitve, in glede na to da je razpoložljivost instrumenta za odpravo teh posledic pogojena za udeležbo vseh držav članic, je pogoj iz 90. člena Ustave glede nedopustnosti razpisa zakonodajnega referenduma po mnenju vlade izpolnjen. Hvala za vašo pozornost.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Lista Marjana Šarca, kolegica Andreja Zabret.
Spoštovani predsednik, predstavniki vlade, kolegice in kolegi! Včeraj smo podprli zakon o poroštvu Republike Slovenije, ki bo zagotovil poroštvo v vrednosti 88 milijonov evrov za namene vzpostavitve evropskega instrumenta SURE. Na podlagi tega bo Slovenija lahko zaprosila za posojilo v vrednosti približno 900 milijonov, ki bo dosti ugodnejše, kot če bi država zaprosila sama. S tem smo omogočili, da se bodo lahko s pomočjo posojila iz instrumenta SURE financirali tudi ukrepi, vezani na področju zaposlovanja, ki so predvideni v okviru včeraj sprejetega protikoronskega paketa. Zavedamo se nujnosti postopka, vendar pa moramo izpostaviti tudi mnenje Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora, ki je opozorila na to, da bi sprejetje predlaganega sklepa o nedopustnosti razpisa zakonodajnega referenduma o zakonu o poroštvu Republike Slovenije, vezanega na evropski instrument SURE, doprinesla k neskladnosti s prvo alinejo 90 člena Ustave. Vprašljivo je še, ali bo Slovenija uspela dokazati upravičenost do sredstev iz instrumenta SURE, ali so lahko glede na ustavo ukrepi zaradi krize covid-19 uvrščeni pod odpravo posledic naravne nesreče skladno s prvo alinejo 90. člena, po kateri se ne razpiše referendum. Izpostaviti je še treba nekaj pomanjkljivosti, do katerih je prišlo zaradi sprejetja Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o referendumu in o ljudski iniciativi, krajše ZRLI, z dne 7. aprila 2020. Z zakonom se je spremenil 21.a člen, in to iz razloga, da se Slovenija sooča s krizo covid-19 in je bilo treba sprejeti ukrepe na različnih področjih. Še posebej je bilo to pomembno z vidika šibkejših družbenih skupin. Na podlagi 21.a člena ZRLI se omogoči, da se že pred sedemdnevnim rokom ugotovi, da referenduma ni mogoče razpisati. Vseeno pa je to privedlo do situacije, ko Državni svet ni obveščen, če sprejeti zakon izpolnjuje pogoje skladno z 21. členom ZRLI in ali izpolnjuje pogoje skladno s prvo alinejo 90. člena Ustave. Nadalje se moramo vprašati o usklajenosti med 21.a členom ZRLI in 91. členom Ustave. V skladu z 91. členom Ustave daje možnost Državnemu svetu, da lahko sedem dni od sprejetja zakona poda, da se Državni zbor ponovno odloči o danem zakonu. Navsezadnje pa se moramo zavedati hierarhije pravnih aktov in v skladu s hierarhijo je ustava na ZRLI. V Poslanski skupini LMŠ se zavedamo nujnosti poroštvenega zakona, ki bo prispeval k vzpostavitvi evropskega instrumenta SURE in s tem omogočil možnost Sloveniji ugodnejšega posojila, vendarle pa ne moremo mimo pomanjkljivosti, ki se nanašajo na obravnavani sklep o nedopustnosti razpisa zakonodajnega referenduma glede poroštvenega zakona, vezanega na Evropski instrument SURE, zato se bomo pri predlaganem sklepu vzdržali.
Hvala. Besedo ima Poslanska skupina SD, kolega Jani Prednik.
Spoštovani vsi, vsem en lep sobotni dober večer! Državni zbor je sprejel še tretji paket interventnih tako imenovanih protikorona zakonov, ki jih je predlagala vlada. Socialni demokrati smo pri obravnavi predlogov zakonov aktivno sodelovali, in to ne le tokrat, temveč že pri prvem in drugem svežnju. Predlagali smo tudi marsikatere smiselnejše in pravičnejše rešitve ter v sodelovanju z drugimi opozicijskimi strankami opozorili tudi na težave posameznih kategorij ljudi, ki jih je vlada prezrla. Kljub nekaterim pomanjkljivostim zakonov pa jim načeloma nismo nasprotovali, saj večina rešitev v njih poskuša reševati težak položaj ljudi ter nezavidljivo stanje pri opravljanju različnih gospodarskih dejavnosti, nastalih zardi posledic epidemije covid-19. Ker so zakoni v parlament prispeli kot paket, sveženj, tudi stališče v zvezi z nedopustnostjo referenduma o njih podajamo kot skupno stališče do vseh treh danes predlaganih sklepov in se odpovedujemo nadaljnji razpravi na današnji seji. 90. člen Ustave Republike Slovenije določa, da referenduma ni dopustno razpisati o zakonih o nujnih ukrepih za zagotovitev obrambe države, varnosti ali odprave posledic naravnih nesreč. Zaradi slednjega je Vlada predlagala, da Državni zbor o treh interventnih zakonih sprejme sklep o nedopustnosti razpisa referenduma. Socialni demokrati se strinjamo, da je treba zakonske rešitve čim prej uveljaviti, obenem pa se zavedamo opozorila Zakonodajno-pravne službe, ki pravi sledeče, citiram: »Opozarjamo, da je treba v postopku sprejemanja predloga zakona, na katerega se predlog sklepa nanaša, skrbno pretehtati, ali vse vsebine predloga zakona predstavljajo nujne ukrepe iz prve alineje drugega odstavka 90. člena Ustave. Uvrščanje drugih vsebin bi lahko povzročilo z ustavo neskladno in prekomerno uporabo ustavne prepovedi referenduma in poseg v pravico do referenduma, zato bi se v postopku morebitne ustavne presoje zakona to lahko izkazalo za ustavno nedopustno.« Konec citata. Socialni demokrati smo prepričani, da je predvsem na Vladi kot predlagatelju zakonov ter vladni koaliciji odgovornost, da je celotna vsebina zakonskih predlogov izključno interventne narave, ki opravičuje nedopustnost referenduma in omogoča njihovo takojšnjo uveljavitev. Pri tem ne želimo ovirati hitre uveljavitve vseh tistih rešitev, ki so namenjene pomoči ljudem in gospodarstvu za ohranitev zaposlenosti in gospodarske dejavnosti. Zaradi navedenega se bomo Socialni demokrati pri glasovanju vzdržali.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina SMC, kolegica Mojca Žnidarič.
Hvala za besedo, predsednik. Spoštovane in spoštovani! Na današnji izredni seji poslanci Državnega zbora obravnavamo predloge sklepov o nedopustnosti razpisov referendumov za tretji protikoronski zakonski paket. Prvič smo tovrstne sklepe obravnavali pred točno enim mesecem, in sicer za zakone, ki so bili s strani vlade pripravljeni v okviru drugega korona paketa. Namen vlade je bil jasen: čimprejšnje ukrepanje in sprejemanje potrebnih ukrepov za državljanke in državljane z namenom omilitve posledic, ki jih je prinesla epidemija. Pomoč je prišla ob pravem času in odgovarjala na takratne potrebe številnih družbenih skupin. Danes je naša epidemiološka slika boljša kot pred enim mesecem, življenja se vračajo v stare tirnice, ukrepi se sproščajo. Z včeraj sprejetim zakonskim paketom se izvaja že tretji obsežnejši nabor ukrepov za omilitev in odpravo posledic na področju dela, javnih financ, gospodarstva, turizma, kmetijstva, štipendij, subvencij študentske prehrane, visokega šolstva, infrastrukture, javnega naročanja, spodbujanja naložb državnega pomena in še bi lahko naštevali. Ker je danes namen enak, kot je bil pri ostalih dveh paketih, torej čimprejšnje sprejetje ukrepov, Državni zbor ponovno obravnava predloge sklepov o nedopustnosti razpisa referenduma za vse tri zakone iz tretjega protikoronskega paketa. Veseli nas, da je tudi Državni svet danes svojo nalogo opravil hitro in učinkovito ter s svojo konstruktivno držo prispeval k temu, da bodo ukrepi čim prej začeli veljati. V SMC se zavedamo odgovornosti, ki jo imamo do državljanov. S tem ko bomo svoj glas namenili potrditvi vseh treh sklepov, bomo državljanom in gospodarstvu zagotovili čimprejšnjo pomoč. Prav tako se zavedamo, da je treba v takšnih primerih, kot je epidemija covid-19, strniti vrste in vložiti napor v čimprejšnjo uveljavitev zakonov, ki so za naše državljane dobri in jim zagotavljajo pogoje, da bodo bremena krize, ki jo je povzročila epidemija, čim manjša. S svojo konstruktivno držo pri sprejemanju potrebnih ukrepov bomo nadaljevali tudi v prihodnje ter bomo vse tri predloge sklepov danes tudi podprli. Hvala.
Hvala. Besedo ima Poslanska skupina Nova Slovenija – krščanski demokrati, kolega Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani gospod minister, spoštovani državni sekretarji, kolegice in kolegi! Zaradi časovne racionalnosti bom predstavil skupno stališče Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov o treh predlogih sklepov o nedopustnosti razpisa zakonodajnega referenduma, in sicer, prvič, Zakonu o poroštvu Republike Slovenije v Evropskem instrumentu za začasno podporo zmanjševanju tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) po izbruhu covid-19, drugič, o Interventnem zakonu za odpravo ovir pri izvedbi pomembnih investicij za zagon gospodarstva po epidemiji covid-19 in, tretjič, o Zakonu o interventnih ukrepih za omilitev in odpravo posledice epidemije covid-19. V Novi Sloveniji se strinjamo, da zakonodajnega referenduma o navedenih treh zakonih, ki jih je Državni zbor sprejel včeraj, ni dopustno razpisati, ker gre za zakone iz prve alineje drugega odstavka 90. člena Ustave Republike Slovenije. Ta določa, da referenduma ni dopustno razpisati o zakonih o nujnih ukrepih za zagotovitev obrambe države, varnosti ali odprave posledic naravnih nesreč. V skladu z določbo prvega odstavka 21.a člena Zakona o referendumu in ljudski iniciativi Državni zbor na predlog Vlade sprejme sklep, s katerim ugotovi, da referenduma ni dopustno razpisati, ker gre za zakone o nujnih ukrepih za zagotovitev obrambe države, varnosti ali odprave posledice naravnih nesreč. Državni zbor sprejme sklep takoj po prejemu obvestila o odločitvi Državnega sveta, ki na navedene zakone ni izglasoval veta. Sklep mora vsebovati razloge, zaradi katerih referenduma ni dopustno razpisati. Obrazložitev razlogov: izjemnost razmer, v katerih se je znašla Republika Slovenije ob izbruhu epidemije covid-19, ki zahtevajo takojšen odziv države, izhaja tako iz zgodovinskih virov, ki pričajo o tem, da predvidene posledice te epidemije niso primerljive z nobenim dogodkom v zgodovini po drugi svetovni vojni. Gospodarske in socialne posledice pa svetovni viri primerjajo z veliko gospodarsko krizo oziroma veliko depresijo iz leta 1929, ki se je iz Združenih držav Amerike razširila na ves svet. Izjemnost razmer se kaže tudi v napovedanih gospodarskih gibanjih. Mednarodni denarni sklad, na primer, Republiki Sloveniji napoveduje padec rasti bruto družbenega proizvoda za 8 % v letu 2020. Prav tako druge institucije, ki se ukvarjajo z napovedovanjem navedenih gibanj, napovedujejo konkretno upočasnitev gospodarske rasti oziroma padec bruto družbenega proizvoda. Vse navedeno pa posledično zaradi zastoja gospodarskih dejavnosti, ki so posledica odlokov Vlade, s katerimi so se določili ukrepi za zagotovitev javnega zdravja, pričakovano v najkrajšem času povzroči socialne stiske in tudi posledice na drugih področjih življenja. Vse tri predloge sklepov pri vseh treh točkah dnevnega reda današnje seje Državnega zbora bo Poslanska skupina Nove Slovenije podprla. Dovolite, kolegice in kolegi, za zaključek še zahvalo Državnemu svetu in vsem posameznikom, strokovnim sodelavcem v Državnem zboru, ki so vlagali posebne napore, da lahko danes, čeprav je sobota, Državni zbor opravi še zadnje dejanje pred uveljavitvijo navedenih treh zakonov. Vsakdo, ki je upravičenec po prvem, drugem ali tretjem zakonu, pa naj z zakoni določene bonitete uživa v zdravju in zadovoljstvu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije, kolega Franc Jurša.
Predsednik, hvala za besedo. Vsem lep pozdrav v dvorani. Jaz poskušam biti res racionalen in upam, da bom tako tudi uspel. Imam tudi skupno stališče naše poslanske skupine do vseh treh zakonov: Zakon o poroštvu Republike Slovenije v Evropskem instrumentu za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu covid-19, Interventni zakon za odpravo ovir pri izvedbi pomembnih investicij za zagon gospodarstva po epidemiji covid-19, Zakon o interventnih ukrepih za omilitev in odpravo posledic epidemije covid-19. Včeraj sprejeti trije interventni zakoni, ki predstavljajo nadaljevanje ukrepov, ki jih je pripravila Vlada kot odziv na spopadanje z neugodnimi razmerami zlasti na trgu delovne sile in v gospodarstvu po koroni, so izjemnega pomena za slovensko družbo. Čimprejšnja uveljavitev je nujna, da se kot zrela država učinkovito spoprijemamo z razsežnostjo posledic nedavnega življenja v karanteni. 13. marca je zastalo dobesedno vse, sedaj pa je čas, da se nemudoma pripravimo na strategijo ponovnega gospodarskega vzpona in čimprejšnjo vrnitev v kar se da normalno in nekoč ustaljeno tirnico. Odlašanje uveljavitev novih ukrepov tako povzroči nepopravljive posledice za gospodarstvo, javne finance in škodo ljudem, zato je takojšnja uveljavitev nujna. Zavlačevanje bi namreč pomenilo časovno praznino v nadaljevanju ukrepov, s katerimi nadaljujemo in dopolnjujemo že sprejete ukrepe pomoči PKP-1 in PKP-2 tokrat z namenom revitalizacije slovenskega gospodarstva. Predlog vsem treh predlogov sklepov ima pravno podlago v določbah 90. člena Ustave, v povezavi z novim 21.a členom Zakona o referendumu in ljudski iniciativi. V skladu s tem lahko Državni zbor na predlog Vlade sprejme sklep, s katerim ugotovi, da referenduma ni dopustno razpisati, ker gre za Zakon o nujnih ukrepih za zagotovitev obrambe države, varnosti ali odprave posledic naravne nesreče ob predpostavki. Ravno tako ni več zadržkov veta Državnega sveta. Ker so izpolnjene vse formalne dispozicije tega instituta, bomo poslanci Poslanske skupine Desus tudi tokrat kot pri drugih paketih protikriznih ukrepov za odpravo posledic naravne nesreče, kar je epidemija vsekakor bila, vse tri sklepe o nedopustnosti razpisa referenduma soglasno podprli.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo poslank in poslancev o predlogu sklepa. Besedo ima kolegica Tina Heferle.
Hvala lepa. Saj tudi jaz ne bom dolga, bom racionalna s časom in bom pri tej točki nekako zajela vse tri sklepe, o katerih danes glasujemo. Najprej glede sklica te izredne seje. Ne bom sicer problematizirala ne ure, ne dneva, ker vsi vemo, da ima predsednik Državnega zbora to pristojnost, da v skladu s poslovnikom skliče izredno sejo, kadar pač oceni, da je to potrebno. Tukaj moram biti tudi korektna, da nas je predsednik o svojih razlogih za to obvestil in nam jih pojasnil. Je pa res, da Zakon o referendumu in ljudski iniciativi določa, da Državni zbor takoj, ko Državni svet odloči, da za nek zakon ne bo zahteval veta, takoj odloči. Tukaj je pač ta interpretacija glede pojma takoj bila takšna, kot je, zato imamo danes to večerno sobotno sejo. To pa razlagam preprosto zato, da ne bo slučajno kakšen izmed gledalcev, ki nas morda zdaj spremlja, mislil, da so v državi neke izredne ali pa kakšne kritične razmere, da Državni zbor zaseda v soboto zvečer. Ta časovnica je bila zgolj ena izmed možnosti, nenazadnje smo poslanci 24 ur na dan, 365 dni v letu, letos 366, tako da to ni nič nenavadnega. Je pa nekaj res. In tukaj bom kritična tako s strokovnega kot s političnega vidika. Pri vseh teh sklepih, s katerim naj bi danes izglasovali prepoved referendumske pobude, je nekaj narobe. Pri poroštvenem zakonu gre za zakon, ki že po svoji naravi in vsebini ne predstavlja varovanja obrambe države, varnosti ali pa odprave posledic naravnih nesreč, to je jasno in očitno že na prvi pogled in tudi iz naslova zakona. Pri zakonu, ki govori o zagonu investicij je jasno, da ta zakon v ponedeljek ali pa jutri, ko bo stopil v veljavo, niti pod razno še ne bo mogel v polni meri zaživeti, kar bomo pri naslednji točki povedali tudi v stališču, ampak celoten zakon temelji na nekem seznamu prioritetnih investicij, ki pa še ni pripravljen. Če bi bil pripravljen, bi ga Vlada verjetno že objavila ali pa bi bil del zakona ali pa kot priloga zakona, pa to ni. Tako se ta zakon brez tega seznama praktično ne more izvajati. Svojega dela ne more opravljati tudi strokovna skupina, ki je v tem zakonu tudi predvidena, tako da je nekako nerazumljivo, zakaj se z uveljavitvijo tega zakona mudi kar tako čez noč. Tretji tako imenovani koronazakon pa je še eden izmed tistih interventnih zakonov, ki skrivajo tako imenovane podtaknjence, torej člene, ki z reševanjem neke ekonomske, socialne, zdaj več ne niti ne toliko zdravstvene krize, nima nobene zveze, popolnoma nič skupnega. Med drugim pa vsebuje tudi sporne in skrb vzbujajoče člene, v katerih se podaljšujejo ukrepi s področja oddaje presežnih količin embalaže in pridobivanje gradbenih dovoljenj. Ti členi nimajo nobene zveze s to krizo, v katerih smo. Vlada s tem pod krinko neke interventnosti omejuje pravico sodelovanja javnosti pri sprejemanju odločitev na področju varstva okolja in narave. Zadnje dni lahko veliko slišimo o ponujenem sodelovanju z vlado, o podpisovanju tako imenovanega partnerstva za razvoj, po drugi strani pa smo danes spet priča, ko ta ista vlada in z njo koalicijski poslanci izrabljajo koalicijsko večino za izglasovanje nečesa, kar po našem mnenju zagotovo prekomerno posega v ustavno zagotovljeno pravico v referendumsko pobudo državljanov. Zato verjetno ni na mestu vprašanje, zakaj med drugim tudi nočemo sodelovati in se pečati s tako vlado. Jasno sem razložila, zakaj za nobenega od naštetih treh zakonov ne bi smeli izglasovati sklepa, s katerim se prepove referendumska pobuda, hkrati pa želim poudariti, da tukaj ne gre toliko za to, da bi za katerega od teh zakonov se napovedovalo zbiranje potrebnih podpisov za zakonodajni referendum. Gre bolj za to, da se ta možnost omejevanja referendumske pobude uporablja bistveno preširoko in bistveno premalo kritično. Praktično zato, ker se nek zakon sprejema v tem časovnem obdobju, v katerem smo, se zdaj zanj pa lahko kar izglasuje sklep, da referendum ni dopusten. To po mojem mnenju ni okej. Namesto tega bi se moral zakon presojati po njegovi vsebini, tako kot to tudi veleva Ustava v 90. členu, ki je zelo jasen, da referenduma ni dopustno razpisati, če gre za zakon o nujnih ukrepih za zagotovitev obrambe države in varnosti ali pa za odpravo posledic naravnih nesreč. Pri dajanju poroštva, pri zagonu investicij, pri ustanavljanju koordinacijske skupine in pri sestavljanju seznama teh investicij ne gre za nič od naštetega iz tega 90. člena Ustave. Prav tako ne gre za to vsebino, ko recimo govorimo o ukrepu, ki omejuje sodelovanje javnosti pri upravnih postopkih izdaje gradbenih dovoljenj. Če se vrnem malce nazaj. Da ne bi prihajalo do zlorab te zakonske možnosti, da se s sklepom prepove referendum, smo ob sprejemanju novele Zakona o referendumu in ljudski iniciativi v LMŠ predlagali, da se takšen sklep izglasuje z dvotretjinsko večino navzočih poslancev, kar nenazadnje zahteva tudi sprejetje zakona, ki sploh govori o tej pravici ustavne kategorije, torej pobudi za referendum. Jasno je oziroma bi moralo biti jasno, da če nek zakon, ki opredeljuje to pravico in se sprejema z dvotretjinsko večino navzočih poslancev, je zakonodajalec takrat, ko je to določil, verjetno ocenil, da gre za materijo, ki je izjemnega pomena in je bolj pomembna kot materija v nekih drugih zakonih, ki se sprejemajo z navadno večino, potemtakem bi bilo logično, da bi se omejitev te ustavne kategorije, referendumske pobude tudi izglasovala zgolj in samo s to isto večino. Zdaj imamo situacijo, ko lahko vsakokratna oblast oziroma koalicijska večina to pravico, ki jo zakon opredeljuje pod strožjimi pogoji, lahko mirno izglasuje z navadno večino in tak sklep glede vsakega zakona lahko zaživi. In tu je zame srž problema, ker imamo trenutno na oblasti koalicijo, ki se očitno ne more upreti tej skušnjavi, ki jo predstavlja oblast, in pač takšno zakonsko možnost zlorablja oziroma če se malce bolj milo izrazim, jo uporablja prekomerno, neodgovorno, nesorazmerno in brez kakršnekoli kritične presoje, ali je to sploh zares potrebno. Če bomo oziroma če boste nadaljevali s takšnim tempom, boste za katerikoli zakon lahko predlagali izglasovanje takšnega sklepa in bo večina preglasovala. Kam bomo prišli v tem primeru, nam je verjetno jasno. To vsekakor ni dobro za demokracijo, ker je vendarle eno izmed temeljnih orodij sodelovanja in nadzora ljudi nad oblastjo ravno referendumska pobuda. In v to ustavno pravico vi, spoštovana koalicija, v imenu in pod pretvezo tako imenovanega koronazakona po mojem mnenju nesorazmerno posegate in jo omejujete. Hvala.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo. O predlogu sklepa bomo odločali danes takoj po opravljeni razpravi k 3. točki. S tem prekinjam to točko. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA SKLEPA O NEDOPUSTNOSTI RAZPISA ZAKONODAJNEGA REFERENDUMA O INTERVENTNEM ZAKONU ZA ODPRAVO OVIR PRI IZVEDBI POMEMBNIH INVESTICIJ ZA ZAGON GOSPODARSTVA PO EPIDEMIJI COVID-19. Predlog sklepa je na podlagi 21.a člena Zakona o referendumu in o ljudski iniciativi v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga sklepa dajem besedo predstavnici Vlade dr. Metki Gorišek, državni sekretarki na Ministrstvu za okolje in prostor.
Spoštovani, lep pozdrav! Jaz bi čisto na kratko predstavila, zakaj je ta zakon nujno sprejeti brez dodatnih ovir. Vse gospodarstvo je v času koronavirusa zastalo in investicije kot take predstavljajo vedno nek zakon tudi ostalih dejavnosti, se pravi, da imajo nek multiplikativni učinek. Ta zakon ne bo uvedel nobenih dodatnih stroškov, nobenih dodatnih zahtev po financiranju. Na osnovi analize, ki jo imamo na Ministrstvu za okolje in prostor, je investicij, ki so tik pred izdajo posameznih dovoljenj in zato tudi možne za izvedbo tako na zasebnem kot javnem sektorju, veliko. Ti zaostanki trajajo več let in ker so postopki zapleteni, so zbirokratizirani, dostikrat se te dopolnitve izvajajo v več stopnjah, včasih so tudi kontradiktorne, je nujno, da koordiniramo, vodimo postopke za umeščanje v prostor in podeljevanje dovoljenj. Namen tega zakona je, da se na vseh področjih gospodarstva z zagonom investicij, ki bodo pomembno prispevale k temu, tudi pospešijo postopki, ki jih s tem namenom vodi Ministrstvo za okolje in prostor. Mislim, da tu ni ovire, da bi ta zakon zahteval neke dodatne referendume oziroma tudi dodatne obrazložitve, ker ne gre dejansko za nič drugega kot samo za to, da se sistem v okviru Ministrstva za okolje in prostor in tudi ostalih resornih ministrstev, ki podeljujejo kakršnakoli dovoljenja, soglasja, koordinirano vodi in pelje k skupnemu učinku, da se investicije speljejo. To bo bistveno prispevalo k blažitvi epidemije, ker bodo na osnovi tega lahko tudi ostale dejavnosti, ne samo v gradbeništvu, zagnale spet svoje delovanje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Lista Marjana Šarca in kolega Edvard Paulič.
Spoštovani predsedujoči, kolegice in kolegi! Ko smo pred kratkim sprejemali spremembo zakona, ki ureja referendum in ljudsko iniciativo, smo s strani predlagateljev, torej Vlade, lahko slišali, da je sprememba, s katero se omejuje referendumska pobuda državljanov, primerna, nujna in sorazmerna. Vlada je sicer zakonsko spremembo pripravila v skladu s spremembo Ustave iz leta 2013. Od takrat je namreč omejena pravica do referenduma v zvezi z zakoni o nujnih ukrepih za zagotovitev obrambe države in varnosti ali odpravo posledic naravnih nesreč. Vse to z namenom, da dolgotrajni zakonodajni postopek in potencialni referendum, ne bi ogrozila uresničevanja ustavnih določb, kot so varovanje ustavnega reda in varnosti države, ljudi ter premoženja. V Poslanski skupini LMŠ, smo že takrat opozarjali na nevarnost zlorabe takšne zakonske ureditve, saj je z vsakokratno koalicijsko večino mogoče izglasovati sklep o prepovedi referenduma prav pri vsakem zakonu, za katerega to predlaga vlada oziroma lahko vlada v zakone, ki sicer so interventne narave in bi upravičevali tak sklep, vključi tudi posamezne zakonske določbe, ki niso interventne in celo trajno posegajo v sistemsko ureditev nekega družbenega področja. To se je recimo pripetilo v drugem koronapaketu. V interventnem zakonu za odpravo ovir pri izvedbi pomembnih investicij za zagon gospodarstva po epidemiji, v zvezi s katerim danes obravnavamo sklep o prepovedi referendumske pobude, pa imamo situacijo, ko celoten zakon temelji na seznamu prioritetnih investicij, pa ta seznam sploh še ni pripravljen in ga bo vlada pripravila šele naknadno. Torej kljub temu da zakon v praksi niti še ne more zaživeti, se z njegovo uveljavitvijo mudi tako rekoč čez noč. Današnji sklep, s katerim bi prepovedali referendumsko pobudo, po našem mnenju ni potreben. Tudi v primeru, ko bi bil zakon objavljen šele osmi dan po njegovi potrditvi v Državnem zboru, bi bil dosežen njegov namen. Prav tako bi bil njegov namen dosežen v primeru, če bi se v teh osmih dneh našel državljan, ki bi napovedal zbiranje podpisov za zakonodajni referendum. V tem primeru bi lahko Državni zbor v skladu z 20. členom Zakona o referendumu in ljudski iniciativi sprejel sklep, da referenduma ni dopustno razpisati. Pretirana raba zakonske možnosti, s katero se vnaprej prepove referendumska iniciativa, po mnenju Poslanske skupine LMŠ pomeni nesorazmeren poseg v ustavno kategorijo. Glede na to da bi zakon svoj namen dosegel tudi v običajnem zakonodajnem postopku, pa je celo nepotrebna. V Poslanski skupini LMŠ se bomo pri glasovanju o tem sklepu vzdržali.
Hvala lepa. Besedo ima poslanska skupina Levica, kolegica Nataša Sukič.
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovane in spoštovani! V Levici smo že pri prejšnjem protikorona paketu izpostavili, kaj je pri sprejemanju takih sklepov, kot jih obravnavamo danes, nedopustno. In to ni referendum. To so ti sklepi sami. Omejevanje referendumske volje ljudstva bi morala biti ena najbolj nezamisljivih, tveganih potez ne glede na situacijo. Če se da z racionalnimi argumenti še nekako to zagovarjati v času izrednega stanja, bi po drugi strani to moralo biti nezamisljivo v vseh ostalih primerih. Tudi v primeru protikorona zakonov. Pri drugem protikorona paketu smo videli vrsto razlogov, zaradi katerih tak sklep ne bi smel biti predlagan, kaj šele izglasovan. In sedaj dober mesec kasneje smo ponovno soočeni z isto situacijo. Interventni zakon glede izvedbe investicij po epidemiji je laboratorijski primer zakona, ki bo koristil predvsem lobističnim omrežjem in bo predstavljal tveganje za prebivalke in prebivalce Slovenije in tudi za javne finance. Kot smo že izpostavili, je zakon vsebinsko prazen in nedoločen, kar je več kot očitno njegov namen. Namen tega zakona je postaviti pravno podlago, ki bo pomenila bianko menico za izvajanje velikih projektov, ki so jih forsirali energetski, cestarski, gradbeni in drugi lobiji. Minister Vizjak s tem zakonom predlaga nekaj, na kar je pozabil pri svojem prvem poskusu plenjenja javnih financ za partikularne interese takrat, ko je bil minister za gospodarstvo v prvi Janševi vladi. Tista vlada je leta 2006 sprejela resolucijo o nacionalnih razvojih projektih, resolucijo, ki je predstavljala seznam prenapihnjenih gradbenih projektov, ki naj bi se zgradili v 15 letih, med drugim tudi drugi blok NEK in mater vseh sežigalnic denarja – šestega bloka TEŠ. No, kljub temu da je takrat Ustavno sodišče odločilo, da je resolucija papir, na katerem je seznam želja lobijev, je služila kot temelj za vse kasnejše vlade za izgradnjo TEŠ 6. Kakorkoli, ta seznam je včeraj dobil pravno podlago. In ta pravna podlaga med drugim odpravlja administrativne ovire za kapital. Ta pravna podlaga napoveduje vojno okolju, ki ga napada kapital. Tako imenovane administrativne ovire so v okoljski zakonodaji z razlogom, da zaščitijo okolje in naravo. Prav tako so v postopke vključene naravovarstvene in okoljevarstvene organizacije, da ne bi prihajalo do plenjenja narave. Pa še v teh primerih imajo težko delo in se le z velikimi napori zoperstavljajo spregi politike in kapitala. In v takih primerih, ko je na tehtnici kakovost bivanjskega okolja, zdravje ljudi in dolgoročno ohranjanje narave, je reči, da je zaradi razglašene epidemije nedopustno zahtevati referendum na zakon, ki se brezsramno požvižga na okolje in odpira vrata degradiranju narave, navaden kriminal. V Levici sklepa ne bomo podprli. Hvala.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo poslank in poslancev o predlogu sklepa. Tukaj imam nekaj odjavljenih, zato je prva na vrsti kolegica Nataša Sukič, potem pa kolegica Violeta Tomić.
Spoštovani, sicer sem mislila, da bo kolegica Violeta Tomić imela prednost, ampak kakorkoli. Mi že nekaj časa, sploh pa zadnji teden intenzivno opozarjamo, kaj vse je narobe v tem primeru. Ponovno narobe v tem primeru, ko gre za interventni zakon za odpravo ovir pri izvedbi pomembnih investicij za zagon gospodarstva po epidemiji covid-19. S tem zakonom ste dejansko napovedali dokončno vojno naravi. S tem zakonom ste dejansko na široko odprli vrata kapitalu, pogosto umazanemu kapitalu, ki mu je mar predvsem za profit, na žalost, in ne toliko narava, varovanje narave, okolja in zdravja ljudi. S tem zakonom ste predvideli neko projektno skupino, minister Vizjak jo je predvidel, pri kateri pa je vse zelo ohlapno definirano, ni jasno, kaj točno bo počela ta skupina, kdaj bo postavila te prioritete, niti ni jasno, ali bodo vanjo vključeni tudi zunanji strokovnjaki. Prav na to je opozorila tudi Zakonodajno-pravna služba. Če imamo vključene zunanja strokovnjake, potem je treba imeti jasne kriterije, po kakšnih kriterijih so ti strokovnjaki vključeni. Če tega ni, je to kar nekaj in lahko pride tudi do kolizije interesov, lahko pride do recimo konflikta interesov, da so vključeni v zadevo potencialni investitorji. Ampak verjetno tudi že so. Žal so pa mediji izbrskali, da seznam teh projektov v resnici že obstaja in da je ta kvazi projektna skupina, ki jo ta zakon navaja in ki smo jo pravzaprav potrjevali včeraj, pravzaprav pesek v oči, ker stvari so že na papirju, so že zdefinirane. Mi smo pa res svojevrstnem unikum, in sicer minister za okolje Vizjak, ki bi moral v prvi vrsti skrbeti za zaščito narave in okolja, se obnaša, kot da je še zmeraj minister za gospodarstvo. Mi imamo v resnici ta trenutek dva ministra za gospodarstvo z dvema velikima obsesijama. Minister Počivalšek je obseden z državnim holdingom za turizem, minister Vizjak pa s hidroelektrarno Mokrice. Ta hidroelektrarna Mokrice, verjemimo temu, do česar so se dokopali mediji, je pravzaprav prioriteta že na obstoječem seznamu, za katerega se seveda v tem zakonu maskira, kot da to še ne obstaja, kot da je to nekaj, kar bo postavila projekta skupina. Ko gre za takšne obvoznice, odvode okrog obstoječe zakonodaje, ko gre za tako eklatantno nižanje okoljskih, naravovarstvenih standardov, ko gre za omejevanje zadnjega ščita pred zlorabo kapitala na račun okolja, se pravi, ko gre za zamejevanje participacije nevladnih organizacij in ko vse to zapakirate vi v nek interventni zakon pod pretvezo, da je ta kriza covid-19 pravzaprav tista, zaradi česar je treba tako hiteti in tako vse skupaj tlačiti v neke zakone, je to dejansko popolnoma nedopustno. In to so te stvari, ki se vlečejo iz teh korona paketov. Saj ni to prvi tak primer, kjer imamo potencialno protiustavnost, kjer imamo kršenje zakonodaje ali pa nižanje standardov, ki smo jih že dosegli, in to v času, ko se v Evropi pogovarjamo o zeleni prihodnosti, o novem zelenem dogovoru, ko se v Evropi in po svetu začenja zavedanje, v kakšnem času živimo, in je treba zaostrovati okoljske standarde. Ne, mi naredimo obratno. Mi naredimo vse, da te standarde nižamo, da tiste, ki so imeli še moč kaj preprečiti, enostavno odrežemo in potem je tukaj na delu gradbeni lobi, je tukaj, oprostite izrazu, na delu betonska mafija, ki bo lahko počela karkoli. In seveda je to nedopustno. O takih stvareh bi ljudje morali odločati na referendumu, pa jim to preprečujete pod pretvezo, da gre za interventni zakon. Hvala.
Hvala. Besedo kolegica Violeta Tomić.
Hvala za besedo. Zanimiva so mi ta skupna stališča, dajmo sedaj to čim prej povedati, pa gremo domov, mi imamo večino, vi pa ne, šlik, šlik. In potem sklicujete te seje čez vikend, pa zelo pozno in potem se jezite na Levico, če želi vseeno razpravljati in opraviti vsaj ta demokratični mali delček, ki nam še preostane v tem državnem zboru. Vlada se tako zelo hvali, kako zelo je uspešna pri reševanju te krize in s tem vedno bolj tudi kaže svojo izjemno nesposobnost. Žal, če ne bi bilo krize s covidom, bi si jo ta vlada morala izmisliti, kajti njene mokre sanje so, da ni nobene opozicije, da ni nobenih zakonov in da lahko delajo to, kar hočejo. Ta volja do moči je zelo izrazita, in to je zelo zaskrbljujoče. Govorite, da boste s temi zakoni omejili brezposelnost. Niste pa naredili ničesar, da bi rešili že obstoječa delovna mesta. Vemo, da je ogromno ljudi izgubilo službo v času covidkrize. In kaj ste naredili za njih? Drugi smo v Evropski uniji po brezposelnosti. Prekaša nas samo Grčija. O tem bi se res morali zamisliti, ne pa da greste gradbenim lobijem podarjat naše okolje, našo naravo, našo vodo in zrak. Veste, tudi to, da znižate nadomestilo za brezposelnost na 50 % namesto 80 %, da podarjate delodajalcem subvencije, ne glede na to, ali oni odpustijo delavce v tem času ali ne, to so stvari, o katerih bi se morali prav resno zamisliti. Ne pa, da boste sedaj imeli neke gradbene projekte. Slišali smo zagon gradbeništva in da ni nobenih dodatnih stroškov. S čim boste pa gradili, če ni nobenih dodatnih stroškov, lepo vas prosim?! Izrabljate tako imenovane izredne razmere, ki jih dejansko ni. Bila je epidemija, s katero se niste adekvatno soočili. Ljudje so umirali v domovih za starejše, zrihtali ste nam maske, ki ne delujejo, respiratorji, ki ne delujejo, provizije so šle v nebo in sedaj boste še uničevali okolje. Kršenje 90. člena Ustave, ki pravi, da je referendum dopustno onemogočiti samo v primeru obrambe, varnosti ali odprave posledic naravnih nesreč. Ali smo v vojni? Ali smo v vojni, vas sprašujem. Ja, seveda, minister Tonin bo sedaj z nekimi vojaškimi Natovimi letali preletaval domove za starejše. [[oglašanje iz dvorane]] Nima izpita. Lepo, se bo pa peljal zraven, tudi tega mu ni treba. Ali bo pa spodaj fotografiral, kaj je čudovitega naredil. Tako kot se je pred skladišči kar naprej fotografiral. Povejte mi, kaj pomaga starejšemu človeku, ki ni dobil zdravstvene oskrbe v domu za starejše, če mu grmijo letala nad glavo. Kaj mu pomaga? Kaj ima z varnostjo ukinjanje pravice do referenduma? Naravne nesreče – ali je bila poplava? Smo imeli gozdne požare? Skratka, sprenevedanje do konca. Onemogočili ste okoljevarstvenim organizacijam, ki počnejo to, kar bi morali vi tukaj v parlamentu početi, da sploh sodelujejo v teh postopkih. Jasno mi je postalo včeraj, ja, nas so pripeljali ljudje v ta parlament, vas pa lobiji. In vsak služi svojemu gospodarju. Jaz sem ponosna, da služim tistim, ki se borijo za pozitivne stvar, za zrak, vodo in ostalo. Cel kup potaknjencev smo dobili v zakon, ki ki naj bi reševal korona krizo. In ti podtaknjeni so velik problem. Tako da jaz nikakor ne morem podpreti tega. Bi pa rekla, da te večerne seje so zelo zanimive, kajti vi očitno se vedeli precej prej kot mi, da bo ta seja, ker ste uspeli svoje ljudi obvestiti, vsi ljudje niso mogli priti na to sejo. Nekateri poslanci so od daleč, tako da je vaša večina še lepše zagotovljena in [[…]] [[medsebojno pogovarjanje]] Dobro, ampak si del koalicije. Hvala.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo. O predlogu sklepa bomo odločali danes takoj po opravljeni razpravi k 3. točki. S tem prekinjam to točko. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA SKLEPA O NEDOPUSTNOSTI RAZPISA ZAKONODAJNEGA REFERENDUMA O ZAKONU O INTERVENTNIH UKREPIH ZA OMILITEV IN ODPRAVO POSLEDIC EPIDEMIJE COVID-19. Predlog sklepa je na podlagi 21.a člena Zakona o referendumu in ljudski iniciativi v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga sklepa dajem besedo predstavniku Vlade Janezu Ciglerju Kralju, ministru za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti.
Dober večer. Spoštovani predsednik, poslanke in poslanci! Zakon o interventnih ukrepih za omilitev in odpravo posledic epidemije covid-19 blaži in odpravlja posledice naravne nesreče epidemije za gospodarstvo, javne finance in državljane. Zaradi epidemije so nastale in še nadalje nastajajo posledice na področju gospodarstva, še posebej na področju turizma, gostinstva, avtomobilske industrije, kmetijstva, šolstva, na področju socialnega varstva in drugje. Izjemnost razmer, v katerih se je znašla Republika Slovenija ob izbruhu epidemije covid-19, ki so zahtevale takojšnji odziv države, izhaja tudi iz zgodovinskih virov, ki pričajo o tem, da predvidene posledice te epidemije niso primerljive z nobenim dogodkov v zgodovini po drugi svetovni vojni. Po napovedih Evropske komisije se bo zaradi covida-19 gospodarstvo Slovenije leta 2020 skrčilo za 7 odstotkov v Evropski uniji pa povprečno za 7,4 odstotka. Scenarij COVID-19, ki ga je Urad za makroekonomske analize in razvoj pripravil za potrebe srednjeročnega proračunskega načrtovanja, predvideva, da bi BDP v letu 2020 upadel za okoli 8 odstotkov, pri čemer upošteva ukrepe ekonomskih politik za omilitev posledic epidemije in predpostavlja postopno okrevanje gospodarstva, ki se bo začelo v juniju. Epidemija bolezni covid-19 ima poleg upočasnitev gospodarske rasti številne posledice tudi na drugih področjih življenja, zato je bilo treba in je še treba sprejeti dodatne ukrepe za omilitev in odpravo posledic epidemije za številna področja. V zakonu, za katerega tukaj predlagamo sklep, so trije nosilni ukrepi, in sicer ukrep delnega povračila nadomestila plače delavcem na začasnem čakanju na delo za vse delodajalce; ukrep delnega subvencioniranja skrajšanega polnega delovnega časa za obdobje do 31. 12. 2020 in bon za izboljšanje gospodarskega položaja na področju turizma. Sprejetje interventnih ukrepov za omilitev in odpravo posledic epidemije tako predstavlja nujni ukrep, ki bo omogočil ublažitev in odpravo posledic naravne nesreče epidemije za gospodarstvo, javne finance in državljane. Ukrepi, ki jih je uvedel Zakon o interventnih ukrepih za zajezitev epidemije covid-19 in omilitev njenih posledic za državljane in gospodarstvo, se namreč z dne 31. 5. 2020 iztečejo. Zaradi tega je potrebno, da stopi novi zakon za omilitev in odpravo posledic epidemije s 1. 6. v veljavo. Zakon o interventnih ukrepih za omilitev in odpravo posledic epidemije se nanaša na vsebino, glede katere v skladu s prvo alinejo drugega odstavka 90. člena Ustave Republike Slovenije razpis zakonodajnega referenduma ni dopusten, ker zadevni zakon predstavlja zakon o nujnih ukrepih za zagotovitev odprave posledic naravnih nesreč v smislu prve alineje drugega odstavka 90. člena Ustave Republike Slovenije.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanka skupina Levica, kolegica Nataša Sukič.
Hvala za besedo predsedujoči. Spoštovane in spoštovani! Seveda si težko predstavljamo, da bi se našel pobudnik, ki bi zahteval referendum o interventnem zakonu glede odprave posledic epidemije covid-19. A to še ne pomeni, da je tak zakon formalno v celoti interventen in da v njem ni moč najti spornih določb. V Levici smo nasprotovali letošnji spremembi zakona o referendumu in ljudski iniciativi ravno zaradi tveganja, da ni mogoče vplivati in računati na etičnost in moralnost vlade, da vlada ne bi izkoriščala interventnih zakonov za vrinjenje spornih določb, ki jih potem ne bi bilo mogoče preverjati na referendumu. V tem interventnem zakonu smo priča točno temu. Prvi primer tega je napad na varovanje narave in okolja. Pred izbruhom pandemije koronavirusa se je svet počasi začel zavedati, da manevrskega prostora za ohranitev življenjskega okolja ni več, zato novi zeleni dogovor, ki ga za naslednjo perspektivo predlaga Evropska unija. Kot rečeno, tega se zavedajo domala vsi, razen predsednika Trumpa, naše SDS in še nekaj eksotov. Epidemija je navsezadnje priložnost, ko bi rdeče alarme lahko začeli jemati resno in bi začeli z izgradnjo drugačnih navad, drugačnih politik, ki bi šle v smeri ohranjanja narave in okolja in tudi celovite družbene prenove. Ampak ne, Janševa vlada gre in zruši že pridobljeno. V interventnem zakonu močno zniža že pridobljene standarde varovanja okolja, gradnje objektov in urejanja prostora. Ključna beseda zadnjih potez vlade, kot sem izpostavila že pri prejšnjem zakonu, je beton. Zgovorna so tudi stališča nekaterih koalicijskih partneric, ki pravijo, da nam je narava dana, da jo varujemo, ampak tudi izkoriščamo. S takimi ukrepi se na široko odpirajo vrata umazanemu kapitalu, ki ga okolje, narava in zdravje ljudi ne zanima. Zanima ga profit. In tukaj nastopijo okoljevarstvene in naravovarstvene organizacije, ki so zadnji ščit pred devastacijo in škodljivimi posegi v okolje in prostor. No, morale bi nastopiti, če jih vlada z interventnimi protikorona zakoni ne bi onemogočila. Pred napadi kapitala v spregi z vlado niso varni niti delavci. Nesposobnost te vlade je povzročila, da je brezposelnost v prvih štirih mesecih tega leta višja skoraj za 50 % glede na enako obdobje lani. Vlada z interventnim zakonom skrbi za delodajalce, ne pa tudi za varovalke za ohranjanje delovnih mest. V Levici vztrajamo, da bi morala biti vsakršna subvencija kapitalu pogojena z ohranjanjem delovnih mest vsaj za obdobje trajanja subvencije. Nenazadnje so to delavci, ki jim je odrejena karantena. Do sedaj so bili upravičeni do 80 % povračila plače, z interventnim zakonom pa jim vlada nadomestilo niža na 50 %. Če ima Vlada pretanjen posluh za turizem in kapital, ga za kulturo nima. Rešujemo vse panoge in sektorje, delavci v kulturi pa so spregledani. Koalicijski amandma je shemo čakanja na delo sicer razširil na nekatere kulturne dejavnosti, ne pa na vse, četudi je jasno, da delavci v kulturi zaradi omejitev, povezanih z epidemijo covid-19, še nekaj časa ne bodo mogli normalno izvajati svojih aktivnosti in so zato med najbolj prizadetimi. V Levici vztrajamo, da ima ta interventni zakon kopico spornih določb, ki niso interventne narave. Glasovali bomo proti predlogu sklepa. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, kolegica Eva Irgl.
Najlepša hvala za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci. Bom zelo kratka. Danes odločamo o nedopustnosti razpisa zakonodajnega referenduma, v tem primeru za tretji protikorona paket. Glede na to, da sem že včeraj v stališču poslanske skupine, kasneje pa so tudi moji poslanski kolegi v razpravah že vse to pojasnili, in ker sem že včeraj pojasnila vsebinske rešitve in ukrepe, ki jih kot pomoč namenjamo ljudem, gospodarstvu in turizmu v tretjem protikorona paketu, želim reči v tem trenutku le še naslednje. Najprej iskrena hvala vsem tistim, ki ste na Odboru za delo, družino, socialne zadeve in invalide prepoznali, kako pomembno je, da zakon čim prej sprejmemo, da pomoč pride še pravočasno do tistih, ki jo nujno potrebujejo. Veseli me tudi, da je ta vlada preko Ekonomsko-socialnega sveta vodila odličen dialog s socialnimi partnerji in z njimi tudi uskladila večino ukrepov. Dosežena je bila namreč visoka stopnja konsenza, rezultat tega pa je, da tako gospodarstvo kot sindikati podpirajo predlagane spremembe, ki smo jih včeraj sprejeli tudi v Državnem zboru. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo podprli sklep o nedopustnosti razpisa zakonodajnega referenduma, in sicer za vse tri zakone. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Lista Marjana Šarca, kolegica Jerca Korče.
En lep sobotni pozdrav, spoštovani kolegi, predsedujoči, predstavniki ministrstva! Ni dvoma, da razmere, s katerimi se soočamo, terjajo hitro sprejemanje zakonodajnih aktov, ki bi se kar se da učinkovito tudi pretopili v pomoč ljudem in s tem omilili ter odpravili posledice epidemije. Ni tudi dvoma, da v Listi Marjana Šarca podpiramo hitro in učinkovito pomoč, ki bo služila tej omilitvi ekonomske krize. Na žalost pa se vlada vsakokrat odloči, da bo v interventne zakone vnašala člene, ki nimajo nobene povezave z osnovnimi nameni zakonov. Vlada je v zakon pod pretvezo pomoči turizmu in gostinstvu vnesla člen, ki izničuje skoraj vse naravovarstvene in okoljevarstvene varovalke pri gradnji velikih objektov. Poleg tega je vnesla še člen, s katerim bo lahko minister odredil karanteno, beri omejil svobodo gibanja, brez predhodnega predloga inštituta za varovanje zdravja. Kaj lahko storimo opozicijski poslanci? Vlagamo amandmaje in skozi argumentirano razpravo storimo vse, da prepričamo kolege poslance, da se odrečejo vnaprej dogovorjenemu glasovanju in niso zgolj podaljšana roka vlade. Kaj lahko storijo državljanke in državljani? Udeležijo se volitev in na podlagi programov in drugih političnih izhodišč izberejo svoje predstavnike. Na zgrešene odločitve politike lahko opozarjajo s pozivi, pismi, poskušajo z dialogom. Ko nič od navedenega ne zaleže, se zgodi ulica. Na žalost smo prišli v situacijo, ko so nekatere stranke izdale svoje volivce, ki so jim zaupali tudi v zatrjevanju, s katerim načinom politike se ne bodo pajdašili. Vlada je s svojo ignoranco pokazala, da dialog s civilno družbo namesto bogatitve idej in iskanja boljših rešitev jemlje kot nepotrebno oviro. Vlada je že pokazal,a kako ji strokovna mnenja ne predstavljajo osnove za politično presojo. Škoda pa je, da v tem zboru koalicijska večina ne premore več niti trohice lastne presoje za upor vsaj tistim členom, ki jih vlada vnaša v zakone in so nepotrebni, nesmiselni in škodljivi. Včeraj ste povozili amandmaje opozicije. Tudi tiste za črtanje spornih členov in pokazali, koliko vam je mar za blokiranje nedopustnih posegov vlade. V Poslanski skupini Liste Marjana Šarca menimo, da je omejevanje referendumske pobude glede takšnega zakonskega besedila prekomerno in bi bilo ob ustavni presoji lahko celo protiustavno. Da v zakon, glede katerega želi vlada prepovedati referendumsko pobudo, ni dovoljeno umeščati vsebin, ki niso nujne za interventne zakone, smo opozarjali že pri prejšnjih dveh interventnih paketih. Naši pozivi so bili pač preslišani tudi v tretjem paketu. V Poslanski skupini Liste Marjana Šarca zaradi vsega navedenega danes tega sklepa na žalost ne moremo podpreti. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo poslank in poslancev o predlogu sklepa. Besedo ima kolega Igor Peček, LMŠ. [[oglašanje iz dvorane]] Ne. Violeta Tomić, ali ste vi naslednji, ker imam kar nekaj odjav? Okej.
Hvala, da ste me pozvali k besedi, čeprav se nisem javila. Bom kaj povedala, čeprav [[…]] [[oglašanje iz dvorane]]
Ste napisani, ste napisani [[…]] [[nemir v dvorani]]
V čem je problem? [[oglašanje iz dvorane]] Ali me lahko, prosim, pustite govoriti? Vlada in koalicijski poslanci ste tako polni sebe, tako arogantni, da ne dovolite niti poslancem opozicije, da normalno razpravljamo v imenu svojih volivcev. Vi govorite očitno v imenu – čigar pač, ne bom se [[…]]Samo popolnoma nesposobna vlada se boji svojih ljudi. Ali vam je kdaj kdo rekel, da bi razpisoval referendum o tej blazni pomoči, ki je v tretjem korona paketu? Nikomur verjetno ne bi niti padlo na misel. In vi ljudem niti toliko ne zaupate njihove zdrave presoje, da bi lahko vsaj pustili in ne sklicevali takih sramotnih večernih sej, pa ne glede na to, kdaj so, ampak s tem jasno kažete svoj odnos do prebivalcev in prebivalk Slovenije. To, vedite, je pa sramota, sramota, sramota, če parafraziram kolegico na oni strani. Nesposobna vlada čuti strah pred svojimi ljudmi. Nesposobna vlada potrebuje ograje, potrebuje marice in popolno onemogočanje opozicije. Nesposobna vlada se boji referenduma in ljudske iniciative. Nesposobna vlada se zelo boji stroke. Ko zdravnik reče, da respiratorji niso dobri, ga je treba diskreditirati. Boji se intelektualcev in boji se kulturnikov. Boji se neodvisnih medijev. Veste, ta volja do moči, ki žene to vlado, pelje Slovenijo v velike in hude probleme. Namesto da bi razmišljali o novem zelenem dogovoru in zagonu gospodarstva na drugačen način, vi na zastarel srednjeveški način mislite betonirati prav vsak zadnji košček. Verjetno zaradi dogovora s kakšnimi lobiji. Pa spet se bom dotaknila Natovih avionov na našem nebu. Po informacijah, ki jih imam, 1 ura leta F-16 stane 8 tisoč dolarjev. Me zelo zanima, koliko avionov bo, kajti če bodo leteli uro pa pol, kot je napovedano, bo eno letalo porabilo 16 tisoč dolarjev. Res me zanima in bi rada, da kdo odgovori, kje so bila ta letala, ko je bilo treba prepeljati zaščitno opremo, v te iste domove in tem bolnikom. [[nemir v dvorani]] Kje so bila, da ne bi bilo treba plačevati milijonov za prevoz? Hvala vam za vašo izjemno potrpežljivost, medtem ko jaz razpravljam. To je tako, kot reče gospod Počivalšek, mi ne rabimo nikomur nič razlagati. A res? Enkrat boste odgovarjali ljudem.
Hvala lepa. Kolegica Nataša Sukič, želite besedo?
Hvala, predsedujoči. Tukaj imamo pred sabo neke zakone, s katerimi se ves čas hiti. Hiti se pa, ne vem, zakaj. Verjetno zato, da se malček tudi zakrije nesposobnost zares rešiti stvari. S tem zakonom ste si zadali tri ključne ukrepe: subvencioniranje skrajšanega delovnika, podaljšanje subvencioniranja čakanja na delo in boni za turizem. Pri vseh treh stvari niso popolnoma v redu. Pri subvencioniranju skrajšanega delovnika imamo problem, kajti subvencionira se kapital, ni pa notri varovalke, da bi za dobo subvencioniranja moral delodajalec omogočiti delovno mesto delavcu za enako obdobje, kot je dobil subvencijo. Čemu torej pravzaprav služi ta šarada? Potem podaljšanje subvencioniranja čakanja na delo. Kaj ste naredili? Ljudje, ki bodo primorani iti v karanteno, ne bodo več dobili nadomestila za bolniško, se pravi 80 %, ampak bodo dobili samo še 50 % svoje plače. To pomeni, da ste jih prikrajšali, kajti če si ti primoran iti v karanteno, bi to moralo imeti enak status kot bolniški stalež. Boni za turizem. Že včeraj smo razpravljali, kaj pomenijo. Najrevnejši si ne bodo mogli privoščiti počitnic. Pa ne samo to! Niti kapacitet ni toliko, da bi te bone vsi državljani in državljanke lahko v resnici porabili. Vemo, kdo jih bo porabil. Tisti, ki takih bonov v resnici ne potrebujejo. Kar je najbolj absurdno, je, da je ste dejansko napovedali vojno naravi. Kakšen odnos imate do varovanja okolja, ne kaže samo to, kar ste naredili z nevladnimi, ampak res to, kar je prej omenila kolegica – velika proslava se bo zgodila na nebu. V nebo boste spuščali dodatne delce, ki bodo onesnaževali zrak, porabili boste letalsko gorivo. Čemu? Zato da boste slavnostno paradirali in frčali po zraku, in to nad domovi za starejše, v katerih so ljudje, ki so prebolevali ali pa še bodo morda prebolevali covid-19, ki pomeni respiratorne težave. Vemo, da so respiratorne težave povezane tudi z onesnaženim zrakom. To še dodatno poslabšuje stanje stvari pri obolelih. Zato je takšna simbolika res, oprostite, skrajno neprimerna, da ne omenjamo tega, ves čas pravite, da vam denarja za vojsko primanjkuje, a za takšno spuščanje denarja v zrak, vam ga pa očitno ne primanjkuje. Vse skupaj je pravzaprav res to hitenje, to prisiljevanje, prisila, da se sklicujejo nočne seje, ki so odmaknjene od javnosti, da se izsiljujejo in podtikajo stvari, ki ne sodijo v interventne zakone, vse skupaj pač je jasno sporočilo, kaj pravzaprav želite. Dejansko smo že večkrat rekli, da ste koalicijski valjar, ki valja in melje, ne glede na vse – ne glede na zakone, ne glede na ustavo, ne glede na nekoč že dosežene tudi okoljevarstvene standarde. Meni se zdi to popolnoma deplasirano. Na koncu za nameček vse skupaj zapakirate tako, da niti referendum ni mogoč. Seveda tukaj človek enostavno ne more drugega reči, kot da izvajate očitne akcije, ki dejansko pomenijo erozijo demokracije pri nas. Hvala.
Hvala lepa. Postopkovno, kolega Siter.
Spoštovani kolega Zorčič, predsednik Državnega zbora. Violeta Tomić in Nataša Sukič sta v zadnjih sedmih minutah razpravljali popolnoma vsebinsko legitimno razpravo. Ves čas, in vem, da se s postopkovnimi opozorili ponavljam za mnogimi kolegi s te strani tribune, ampak čisto ves čas poslanke in poslanci SDS klepetajo. Ne klepetajo, ampak se glasno pogovarjajo. Kolegica sedi meter in pol od mene, eno vrsto pred mano, pa sem jo težje slišal kot sicer. Ne morem si predstavljati, kako lahko razpravo spremljajo drugi poslanci in poslanke. Vaša naloga je, da zagotavljate red. In to danes ni red. Jaz razumem, da je poslankam in poslancem vladne koalicije težko ob tem, ko jih postavljamo na laž, ob tem, ko poslanke in poslanci s te strani odkrivajo vse trike njihovega prehitrega, skoraj parlamentarnega procesa, ki ne more sploh niti vsebinsko niti procesno pripeljati do nekega normalnega stanja sprejemanja ukrepov. Ampak žal moramo biti malo tiho – ali ni poanta diskusije na eni strani beseda na drugi pa posluh? Moj postopkovni predlog ali pa prošnja, če hočete, predsednik, je, prosim, da odslej zagotovite mir. Kdorkoli razpravlja, ima to pravico in je tukaj poslanec s strani svojih volivcev in volivk, da ima vsaj v tem času, ki mu je dan, mir in priložnost, da svoje stališče objavi na en tak human in normalen način. Hvala.
Kolega Siter, jaz mislim, da je stanje znosno. Dejstvo je, sem prepričan, da so kolegi iz vrst SDS zelo pozorno poslušali kolegico Tomić in so potem zaradi njenih slikovitih besed potem tudi odreagirali. Če je ne bi poslušali, ne bi bilo tako. Predlagam pa vsem, kolegice in kolegi, da smo res čim bolj mirni in spoštljivi do tistih, ki govorijo, da se lahko zberejo. Prehajamo v sklepni del razprave, v katerem dobi besedo še predstavnik Vlade. Gospod minister, izvolite.
Hvala lepa, predsednik. Hvala lepa, poslanke in poslanci, da ste mi dali priložnost, da povem nekaj resnice. Ta vlada vidi veliko sposobnih ljudi v Republiki Sloveniji. Ta vlada vidi 300 tisoč sposobnih upokojencev, ki so dobili dodatek, solidarnostni dodatek za čas epidemije. Ta vlada vidi 200 tisoč sposobnih zaposlenih, ki so dobili dodatek oziroma nadomestilo za čakanje na domu v času epidemije. Ta vlada vidi 200 tisoč sposobnih otrok iz družin, ki imajo enega ali dva otroka, ki so dobili solidarnostni dodatek v času epidemije. Ta vlada vidi 30 tisoč sposobnih velikih družin, ki so prejele solidarnostni dodatek. Ta vlada vidi 32 tisoč samozaposlenih, ki so prejeli univerzalni temeljni dohodek in še povračilo prispevkov v času epidemije, in še številne druge samozaposlene, ki so delali in niso potrebovali tega prispevka. Ta vlada vidi 75 tisoč sposobnih študentov, ki bodo nadaljevali naše delo v prihodnosti. Ta vlada vidi nenazadnje sposobne socialne partnerje, ki so sodelovali pri obravnavi že prvih dveh korona paketov, v tretjem protikorona paketu pa celo v uradnem socialnem dialogu. Ta vlada vidi sposobne pripadnike civilne zaščite, prostovoljce, ki se jim bo izplačal dodatek za nevarnost in posebne obremenitve. Ta vlada vidi sposobne gasilce, reševalce in ostale, ki bodo dobili dodatek s tretjim protikorona paketom. Ta vlada vidi sposobne kmete, ta vlada vidi sposobne javne uslužbence, ki so dokazali, da je mogoče v izrednih razmerah izvesti številne interventne ukrepe in obenem omogočiti, da življenje v državi teče normalno. Oprostite mi, če nisem naštel čisto vseh, ne bi rad zadrževal dela tega zbora. Ta vlada predvsem vidi veliko sposobnih ljudi v tej državi. In kolega Horvat bi zaključil, da je ponovno čas, tako meni ta vlada, ko nesposobni niso bili sposobni onesposobiti sposobnih.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo. S tem prekinjam to točko. Prehajamo na odločanje o predlogih sklepov. Glasovali bomo po naslednjem vrstnem redu. 1., 2. in 3. točka. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 1. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga sklepa o nedopustnosti razpisa zakonodajnega referenduma o Zakonu o poroštvu Republike Slovenije v Evropskem instrumentu za začasno podporo zmanjševanju tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu covid-19. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti 4. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga sklepa o nedopustnosti razpisa zakonodajnega referenduma o interventnem zakonu za odpravo ovir pri izvedbi pomembnih investicij za zagon gospodarstva po epidemiji COVID-19. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 4. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda, to je z obravnavo predloga sklepa o nedopustnosti razpisa zakonodajnega referenduma o zakonu o interventnih ukrepih za omilitev in odpravo posledic epidemije COVID-19. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 4. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Zaključujem tudi 39. izredno sejo zbora.