Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, prosim, da se umirite. Lep pozdrav vsem, spoštovane poslanke in spoštovani poslanci, gospe in gospodje! Pričenjam 10. sejo državnega zbora Republike Slovenije, ki je bila sklicana na podlagi prvega odstavka 57. člena poslovnika državnega zbora. Obveščen sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Aurelio Juri, Roberto Battelli, Zmago Jelinčič Plemeniti, Rudolf Moge od 17. ure dalje, Maria Pozsonec, Matjaž Švagan za pričetek seje in Vili Trofenik, prav tako za pričetek seje. Na sejo sem vabil predsednika vlade Republike Slovenije, gospoda Janeza Janšo k 1. točki, predstavnike vlade Republike Slovenije k vsem točkam dnevnega reda, varuha človekovih pravic k 22. točki ter predsednika sodnega sveta k 23. točki dnevnega reda. Vse prisotne lepo pozdravljam in prehajamo na določitev dnevnega reda 10. seje državnega zbora Republike Slovenije. Predlog dnevnega reda je pripravljen skladno z 59. členom poslovnika in ste ga prejeli s sklicem seje dne 14. oktobra 2005. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu z drugim odstavkom 64. člena poslovnika državnega zbora. Predlogov za umik posamezne točke z dnevnega reda ali širitev dnevnega reda nisem prejel. Preden preidemo na glasovanje, prosim poslanke in poslance, da preverijo delovanje glasovalne naprave, in sicer mora na desni strani vložene kartice goreti oranžna lučka. V tem primeru se glasovanje lahko opravi. Kot opažam, ni pripomb in glasovalne naprave brezhibno delujejo, zato prehajamo na glasovanje o dnevnem redu. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 72, proti nihče. [[Za je glasovalo 72.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je dnevni red 10. seje zbora določen. In s tem prekinjam sejo zbora. Nadaljevali jo bomo ob 15. uri s 1. točko dnevnega reda.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci. Prosim, da zasedete svoja mesta. Gospe in gospodje prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA VPRAŠANJA POSLANK IN POSLANCEV. V našem krogu pozdravljam gospoda predsednika vlade in vse ministre. V zvezi s to točko dnevnega reda sem v poslovniškem roku prejel pisne prijave 31 poslank in poslancev. Vrstni red postavljanja poslanskih vprašanj je določen na podlagi dogovora z vodji poslanskih v skladu z 244. in drugim odstavkom 245. člena ter 247. člena poslovnika državnega zbora. Na prva tri vprašanja poslancev opozicije in na poslansko vprašanje poslanca vladajoče koalicije bo odgovoril predsednik vlade. Zatem bo minister za finance, dr. Andrej Bajuk, odgovoril na poslanska vprašanja, postavljena na 8. in 9. seji zbora, na katera zaradi odsotnosti ni odgovoril. Poslanci, ki so prijavili dve vprašanji, bodo drugo vprašanje postavili potem, ko bodo vsi prijavljeni poslanci postavili po eno vprašanje. Poslanci imajo za postavitev vprašanja na voljo tri minute. Predsednik vlade in minister odgovorijo na vprašanja največ v petih minutah. Enako tudi, če je vprašanje postavljeno več ministrom. Poslanec, ki ne bo zadovoljen z odgovorom, lahko zahteva dopolnitev odgovora, ne more pa postaviti dodatnega vprašanja. Prosim poslance, da ste na to pozornosti. Obrazložitev zahteve za dopolnitev odgovora poslanec predstavi v dveh minutah, dopolnitev odgovora pa sme trajati največ tri minute. V zvezi s prijavo poslanskih vprašanj vas obveščam, da je poslanec Bojan Kontič postavil vprašanje lokalnega pomena, zato sem ga na podlagi 243. člena poslovnika posredoval pristojnemu ministru, ki bo pripravil pisni odgovor. Poslanec Franc Kangler in Aleš Gulič sta najavljeni vprašanji v skladu z 240. členom poslovnika zbora spremenila, poslanec Bojan Rugelj in poslanka Cvetka Zalokar Oražem pa sta svoja vprašanja umaknila in jih bosta pristojnemu ministru posredovala pisno. V zvezi s to točko so se za danes opravičili naslednji ministri: ministrica za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, gospa Marija Lukačič, minister za gospodarstvo, mag. Andrej Vizjak, od 17.15 ure dalje, minister za zunanje zadeve, dr. Dimitrij Rupel, od 18. ure dalje. V primeru, da poslanec na postavljena vprašanja danes ne bo dobil odgovora, mu morata predsednik vlade ali minister v 30-ih dneh predložiti pisni odgovor, ki bo objavljen v glasilu državnega zbora. Poslanec, ki je postavil vprašanje, na katerega ni bilo odgovorjeno, lahko izjavi, da vztraja pri ustnem odgovoru. V tem primeru bom vprašanje uvrstil na naslednjo redno sejo državnega zbora. Na klop ste prejeli pregled poslanskih vprašanj in pobud, na katere v poslovniškem roku še ni bilo odgovorjeno. Gospe in gospodje prehajamo na predstavitev poslanskih vprašanj, kot že rečeno, bo na prva štiri vprašanja odgovarjal predsednik vlade gospod Janez Janša. Prvi bo poslansko vprašanje postavil gospod Sašo Peče v imenu Slovenske nacionalne stranke. Izvolite.
Spoštovani prisotni! Gospod Janša, prosim vas, da vprašanje, ki vam ga bom zastavil, jemljete dvoslojno in nanj tako tudi poskušate odgovoriti. In sicer, prvič v luči pomoči Štajerski, predvsem pomoči tistemu mestu, ki ste ga v preteklem obdobju obiskali in okoli katerega ste zganjali velik medijski rompompom, in drugič v smislu preprečevanja administrativne lenosti državnih administratorjev oziroma uslužbencev, ki s posameznimi projekti zavlačujejo tako, da gredo na škodo državljanov in državljank v naši državi, kar je po moji oceni katastrofa oziroma nedopustno. Prav tako je nedopustna vaša ležernost do tovrstnega obnašanja vladnih uslužbencev. Gospod Janša, vi in celotna vladna ekipa ste pred časom obiskali, kot sem dejal, mesto Maribor. Ob veliki medijski spremljavi, pričakovanja so bila velika, obljube prav tako, žal pa od tega vse do danes ni bilo nič uresničeno, razen mogoče nekaj postopkov denacionalizacije, izključno v prid rimskokatoliški cerkvi. Obljubljali ste mnogo več. Ljudje v mestu Maribor so vam takrat verjeli, a žal, izkazalo se je samo še kot ena izmed potez "agipropovstva" oziroma nekateri bi temu rekli odnosov z javnostmi. Dovolite, da vam zastavim vsebino vprašanja, ki bi po moji oceni obogatila Štajersko, mesto Maribor in širšo okolico mesta. Pred časom je na predlog Slovenske nacionalne stranke skupščina Zahodnoevropske unije leta 2002 dosegla, da so potrdili lokacijo za izgradbo institucionalnega muzeja v Republiki Sloveniji oziroma bolje rečeno na Štajerskem v okolici mesta Maribor - leta 2002. Nadalje je Slovenska nacionalna stranke izvedla vse tiste postopke, ki so nujno potrebni za tovrstno institucijo v državi; torej govorimo o mednarodni instituciji, ki nam bi na vsak način prinesla ne samo ugled, razpoznavnost, ampak tudi makroekonomske učinke. Nacionalna stranka je dosegla, da smo proračunsko postavko za izvedbo in financiranje le-tega vključili v proračun za leti 2004 in 2005. Ob tem moram poudariti, da je navkljub močnemu lobiranju s strani Francije in Nemčije le uspelo zaenkrat še obdržati predvideno lokacijo v naši državi, to je Republiki Sloveniji. Ob tem pa bi rad poudaril, da bi zadeva imela tako fiskalne učinke kot zaposlitvene učinke in monetarne. Samo po podatkih obrambnega odbora skupščine Zahodnoevropske unije naj bi tovrstna institucija na sebe vezala okoli 400 aktivnih delovnih mest in do 2000 kratko - ali dolgoročno zaposljivih ljudi iz tega projekta. Sprašujem vas: Zakaj tovrstni projekt, ki vam leži na dlani, vlada Republike Slovenije še ni uresničila? Hvala.
Hvala gospodu Pečetu. Gospod predsednik, izvolite.
Hvala lepa za vprašanje. Kot ste sami dejali, je do prvih pobud v tej smeri prišlo leta 2002. Kaj se je dogajalo v prejšnjih letih, jaz težko odgovarjam. Dejstvo pa je, da je sedanja vlada aprila tej pobudi prisluhnila, ustanovila delovno skupino, ki naj bi proučila možnosti za realizacijo tega projekta. S sklepom je vlada tej delovni skupini tudi določila nalogo, da pripravi zasnovo tega muzeja oziroma projekta, oceni izvedljivosti in sprejemljivost projekta in zbere drugo dokumentacijo in prouči okoliščine, na podlagi katerih bi bilo možno odločanje. V tej koordinaciji sodelujejo predstavniki ministrstva za kulturo, ministrstva za finance, ministrstva za promet in ministrstva za obrambo. K delu je vabljen tudi predlagatelj te pobude. Verjetno tudi sami veste, da je vlada v tem sklepu določila kot rok, do katerega mora delovna skupina pripraviti vse to, o čemer sem govoril, 15. november. To bo kmalu, potem ko se bo ta rok iztekel in ko bo vlada dobila na mizo poročilo te delovne skupine, bodo nastopile tudi okoliščine za nadaljnje odločanje.
Hvala gospodu predsedniku. Gospod Peče, izvolite.
Dovolite, da pokomentiram. Zdi se mi zelo neodgovorno s strani predsednika vlade, da reče, kaj je bilo pred mojim mandatom, me pa nič ne briga, kot da niste bili v tej državi. Dalje bi pa rad izpostavil nadaljnjo vsebino vprašanja. Poglejte, drži, da je vlada sprejela sklep v letošnjem letu, da podpirate idejo Slovenske nacionalne stranke, ampak ravno to je žalostno. Vi mislite očitno, da vlado sestavljate samo vi in izključno ministri, ki sprejemate sklepe. Torej, naslednji korak, izvajanje tega sklepa, gospod Janša, tega pa žal še niste dojeli, da spada prav tako v eno, po moji oceni, osnovnih nalog izvršilne veje oblasti. In ker se zadeva tukaj ni premaknila naprej, temu je namenjena kritika Slovenske nacionalne stranke. Po naši oceni bi vsak odgovoren predsednik vlade moral vedeti, kaj se dogaja z izvajanjem njegovih sklepov, ali se ti izvajajo ali ne, ali so ti zaostali in tako, kot vemo mi, in smo vas danes poučili, dejansko se sklepi ne izvršujejo. Ob tem pa dovolite, da poudarim, vsaj po moji oceni, zelo pomembno dejstvo, za katerega bi bilo fino, da se ga slovenska vlada nauči oziroma ga vzame na znanje. Tovrstno aktivnost vaših državnih uslužbencev - če jemljemo predpostavko, da ste predsednik vlade in ste -, kaže ignorantski odnos ravno do vas, gospod Janša, če vaših sklepov ne izvršujejo. Toda kar je mnogo huje v danem momentu, je to, da tovrstni uradniki, ki takih projektov, ki bi naši državi, Štajerski in pa mestu Maribor pripomogli, s tem se enostavno posmehujejo tudi delu Slovenije. V zvezi s tem vas sprašujem: Ali je problem v tem, ker je predvidena lokacija v mestu Maribor? Ali je zato taka vaša indiferentnost do tega vprašanja? Od vas pričakujem samo to, da rečete, da boste od teh državnih uradnikov - komurkoli ste zaupali, vi ste imenovali tim ljudi - zahtevali, da izvedejo nalogo, katere temelji so že postavljeni. Hvala.
Hvala gospodu Pečetu. Gospod predsednik, izvolite.
Torej povedal bom še enkrat za tiste, ki prvič niso slišali. Vlada je v svojem sklepu določila rok za pripravo poročila te delovne skupine za dan 15.11.2005, ta rok še ni potekel, jaz pričakujem, da bo poročilo do takrat pripravljeno in da bo tisto naročilo, ki ga je delovna skupina dobila, izvedeno. Do takrat je nekorektno obsojati ljudi, da svojega dela niso opravili, ker rok še ni potekel.
Hvala gospodu predsedniku. Drugi bo vprašanje predsedniku vlade postavil gospod Ljubo Gerič v imenu Liberalne demokracije Slovenije. Izvolite, gospod.
Hvala. Spoštovani gospod predsednik vlade. Razlog, da to vprašanje naslavljam na vas in ne na ministra za zdravje, je v dejstvu, da varovanje zdravja na ravni vlade ni nikjer na svetu zaupano samo enemu ministrstvu, ministru za zdravje, zanj so v različni meri soodgovorna tudi druga ministrstva in vlada v celoti. To dejstvo ste sicer na zelo nenavaden način potrdili tudi vi, ko skrbi za bodoči razvoj zdravstvenega sistema in zdravstvene reforme niste zaupali ministru za zdravje temveč ekonomistu dr. Miču Mrkaiču, predsedniku odbora za zdravstvo pri odboru za reforme. Očitno ste smatrali, da je za zdravstvene reforme on primernejša oseba kot vaš minister in podpredsednik vaše stranke. Vendar, pa se je minister za zdravje dr. Bručan odločil, da bo kar sam po postopku divje privatizacije privatiziral izvajalce v zdravstvenem sistemu. To počne brez soglasja vseh glavnih partnerjev v zdravstvenem sistemu, pri čemer predvsem mislim na državljane in državljanke. To je v nasprotju z njegovimi izjavami na začetku mandata, ko je poudarjal, da bodo njegove odločitve temeljile na dialogu in iskanju konsenza, a ta pozabljivost ni prva pri delu vaše vlade. Odločitev o 100% privatizaciji, ki jo minister napoveduje v svojih intervjujih, čeprav za tako usodno odločitev ni podlage v nobenem strateškem dokumentu, je privatizacija sama zase. To je privatizacija zdravstvene politike. Loteva se voluntaristično, na način, ki ga bi lahko imenovali: "Bomo videli, kaj bo nastalo, če bo ploščato, bo lopata, če bo špičasto, bodo pa vile." Odločitev ministra dr. Bručana o podelitvi koncesije dr. Marku Bitencu in to za program, ki ni program, ki bi ga lahko opravil in zanj odgovarjal posameznik, temveč je delo bolnišnice oziroma bolnišničnega tima, pa velik korak preko roba, ki ga je mogoče tolerirati. Strokovnjaki sporočajo, da takšnega načina privatizacije ni mogoče najti nikjer drugje na svetu in da gre za nečist in pravno vprašljiv model, ki ruši obstoječo mrežo zdravstvenih storitev. Ob tem vaš nosilec reforme dr. Mrkaič opozarja, da gre za enako napako, kot sta jo naredila SOD in KAD s prodajo delnic Mercatorja. V obeh primerih gre za posel brez javnega razpisa, kar po njegovem smrdi po klientalizmu in milijardnem oškodovanju davkoplačevalcev. Gospod predsednik vlade, sprašujem vas: Kakšno je torej stališče Vlade Republike Slovenije do načina privatizacije, predvsem na področju bolnišničnega zdravstva, ki jo izvaja minister za zdravje dr. Bručan? Na podlagi katerega strateškega dokumenta se je vlada odločila za Bručanov model privatizacije opravljanja dejavnosti izvajalcev v zdravstvenem sistemu? Ali soglašate in podpirate postopek ministra dr. Bručana pri podelitvi koncesije in programa dela dr. Marku Bitencu? Hvala lepa.
Hvala gospodu Germiču. Gospod predsednik, izvolite.
Hvala lepa tudi za to vprašanje. Mislim, da gre za neko osnovno nerazumevanje med pojmoma privatizacija in podeljevanje koncesij, kajti podeljevanje koncesij je nekaj, kar je v tej državi urejeno že dolgo, z zakonodajo, ki jo ta vlada ni spreminjala. Zakon o zdravstveni dejavnosti opredeljuje, da izvajanje javne zdravstvene službe opravljajo javni zavodi, pa tudi druge pravne in fizične osebe na podlagi podeljene koncesije. Postopek podelitve koncesije določa 42. člen omenjenega zakona, tako da koncesija za opravljanje javne službe v osnovni zdravstveni dejavnosti - se pravi, na primarni ravni - podeli z odločbo občinski oziroma mestni upravni organ, pristojen za zdravje, s soglasjem ministrstva, pristojnega za zdravje, ki da tukaj samo naknadno soglasje. Način koncesije v drugih zdravstvenih dejavnostih - se pravi, na sekundarni ravni in če sem prav ugotovil, se vaše vprašanje nanaša na to raven - pa z odločbo ministrstva, pristojnega za zdravje. Zakon nadalje določa, da si morata oba organa v postopku odločanja pridobiti tudi mnenje Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije in pristojne zbornice. Takšen je postopek, ki ga ta vlada in ta sedanji minister za zdravje nista spreminjala. Če pogledamo, kako je bilo s podeljevanjem koncesij doslej, potem podatki kažejo, da je bilo največ koncesij na primarni in sekundarni ravni podeljenih do leta 2000, skupaj blizu 1000 teh koncesij, zato nikakor ne moremo govoriti o tem, da je sedanji minister začel s to prakso. V letih 1994, 1995 in 1996 - preko 100 vsako leto podeljenih koncesij. V prejšnjem mandatu med leti 2000 in 2004 je bilo teh podeljenih koncesij nekoliko manj, na sekundarni ravni 29. Tako je ob nastopu mandata minister Bručan dobil na ministrstvo za zdravje približno 150 nerešenih vlog, od katerih se je okoli 50 nanašalo na sekundarno raven. Ministrstvo za zdravje je celoten postopek podeljevanja koncesij vodilo enako kot v preteklosti, po enakih postopkih, v skladu z zakonsko predpisanim načinom, po posvetu z vodstvi javnih zavodov. Zaradi odločitve ministrstva za zdravje, da se v letu 2005 med vsakoletno širitev zdravstvenih programov namenijo dodatna sredstva za širitev javne zdravstvene mreže na primarni in sekundarni ravni, je bilo možno tudi aktivneje pristopiti k reševanju večletnih vlog, se pravi vlog, ki so več let čakale na odločanje za podelitev koncesij. Na ta način se - mislim, da se s tem vsi strinjamo - zanesljivo povečuje dostopnost državljanov in državljank do zdravstvenih storitev. Najučinkoviteje se odpravlja sivo območje slabe preskrbljenosti z izvajalci zdravstvene dejavnosti ter povečuje programe, ki zmanjšajo čakalne dobe. To so tudi osnovne usmeritve, ki jih ministrstvo za zdravje s podeljevanjem koncesij poskuša uresničevati. Iz tega, kar sem povedal, zelo jasno izhaja, da ministrstvo podeljuje koncesije po zakonu, ki velja, ki je bil že doslej preizkušen v praksi. Vlada se ni opredeljevala in se tudi ne bo opredeljevala do podelitve posamičnih koncesij, ker te potekajo po postopku, določenem v zakonu, in pravno varstvo je v vseh primerih enako.
Hvala gospodu predsedniku. Želite dopolnitev odgovora, gospod Germič? Izvolite. Dopolnitev odgovora. Ja, izvolite.
Hvala lepa za vaš odgovor, gospod predsednik. Seveda pa z vašim odgovorom nisem zadovoljen, saj mi niste odgovorili glede strategije vlade na tem področju in prepričan sem, da vlada ne ve, v katero smer pluje zdravstvena barka. Imamo namreč paradoks: na eni strani minister Bručan razdaja kose najvišje strokovne, pedagoške in zdravstvene ustanove v državi, da na ta način spodbuja tudi druge, da se temu procesu pridružijo, s tem pa je sprožil proces, ki lahko privede do uničenja zdravstvenih domov in razpadanja obstoječih bolnišnic in s tem do bistvenega zmanjšanja učinkovitosti in kakovosti zdravstvenega sistema. Na drugi strani imamo predlog reform, ki v svojem ukrepu 56 navaja, da se bo privatizacija bolnišnic uvedla postopno, pilotsko in ob ustreznem nadzoru in predsednika odbora za zdravstvo pri odboru za reforme, ki ministru očita divjo privatizacijo brez ekonomske analize, brez kazalcev o učinkovitosti in kakovosti uvedenih sprememb; podeljevanje koncesij imenuje "bručanizacija koncesij", "bručanizacija Slovenije", ki povzroča oškodovanje davkoplečevalcev, saj se je Klinični center odpovedal svoji koncesiji in s tem zmanjšal svoje premoženje na račun bogatenja zasebnika, ki je hkrati član sveta zavoda in hkrati ministrov svetovalec, kar je neposredno povezano s konfliktov interesov. Pri tem je mogoče soglašati z njegovo trditvijo, da opisani spodrsljaji niso slučaj, temveč gre za odraz osebnih interesov in preferenc ministra. Zato vas, gospod spoštovani predsednik vlade, sprašujem: Ali lahko jasno poveste, ali podpirate v konceptu privatizacije vašega ministra? In: Ali se strinjate s stališči dr. Mrkaiča, ki poziva k ustavitvi "bručanizacije Slovenije", k ustavitvi oškodovanja davkoplačevalcev in poziva k odstopu oziroma razrešitvi ministra? Torej, koga boste zamenjali, predsednik, dr. Mrkaiča ali dr. Bručana? Hvala za vaš odgovor.
Hvala gospodu Germiču. Gospod predsednik, izvolite.
Torej predlagam, da vsem, ki imajo težave z razumevanjem vloge odbora za reforme, preberejo gradivo tega odbora, ki je objavljen na spletnih straneh vlade. Tam so zelo natančno pojasnjene tudi pristojnosti tega odbora in članov, ki jih je določila vlada s sklepom, tako da ne bi jemal temu visokemu zboru časa s tem, da naštevam tisto, kar je splošno znano. Kar se tiče pa podeljenih koncesij in očitkov o tem, da sedanji minister za zdravje razprodaja zdravstveni sistem, naj še enkrat povem, da je bilo doslej samo do leta 2000 podeljenih preko tisoč koncesij, ki jih ni podelil ta minister, niti kakšen drug minister iz kakšne od sedanjih vladnih strank in da je bilo v letošnjem letu podeljenih samo 46 koncesij novim izvajalcem na sekundarni ravni. Toliko za primerjavo. To podeljevanje poteka na podlagi procedure, ki že dolgo časa velja, in po našem mnenju je prav, da se koncesije podeljujejo tako, da se zmanjšujejo čakalne vrste, čakalne dobe in da se čim bolj omogoči enaka dostopnost vsem državljankam in državljanom do zdravstvenega varstva.
Hvala gospodu predsedniku. Gospod Germič, imate proceduralni predlog? Izvolite.
Hvala za besedo. Ker nisem dobil odgovora o tem, ali vlada ima natančen način in koncept privatizacije bolnišničnega zdravstva, skladno z drugim odstavkom 246. člena poslovnika predlagam, da državni zbor sklene, da se na naslednji seji opravi razprava o odgovoru predsednika vlade.
Hvala. O predlogu poslanca gospoda Germiča, da državni zbor na naslednji seji opravi razpravo o odgovoru predsednika vlade, bo državni zbor odločal v okviru jutrišnjega glasovanja. Tretji bo poslansko vprašanje predsedniku vlade postavil gospod Miran Potrč v imenu Socialnih demokratov, izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani predsednik vlade! Veliko je razlogov, ki terjajo razjasnitev učinkov in posledic, ki jih prinaša zaključek denacionalizacije. Z njo je bila pomembno spremenjena lastniška struktura v Sloveniji. Zakon je edini primer 100% vračila vseh obveznosti v Evropi, tudi strasbourško sodišče je potrdilo odločitev v Nemčiji, da se vrača po zelo strmi degresivni lestvici. Poleg tega se sedaj govori o hkratnem pospešenem vračanju premoženja Cerkvi in istočasno Cerkvi obljublja subvencioniranje, oproščanje davkov, 100% pokrivanje prispevkov za pokojninsko zavarovanje duhovnikov, hkrati se govori o reformah, s katerimi bi morali bistveno zmanjšati potrebna sredstva in stroške države; skratka, veliko je vprašanj, ki lahko sodijo v ta sklop. In ker o tem davkoplačevalci in javnost dalj časa, nekaj let že niso bili obveščeni, se mi zdi prav, da bi od vlade dobili odgovor na naslednje vprašanje. Kolikšna je skupna vrednost vsega premoženja, ki je bila na podlagi zakona vrnjena upravičencem do denacionalizacije? Kolikšen del te skupne vrednosti je bil vrnjen Rimskokatoliški cerkvi? Koliko upravičencem, ki nimajo stalnega prebivališča v naši državi? Kolikšne so obveznosti države, ki jih bo morala še v prihodnje poravnati tudi v gotovini, in ali so pokrita ta sredstva, da ne bodo potrebna nova bremena davkoplačevalcev? Hvala lepa.
Hvala gospodu Potrču. Gospod predsednik, izvolite.
Hvala lepa. Sedaj vprašanja so bila zelo konkretna, nekateri odgovori so lahko tudi takšni. Kolikšna je skupna vrednost vsega premoženja, ki je bila na podlagi zakona vrnjena upravičencem do denacionalizacije? Po podatkih ministrstev je skupna vrednost vrnjenega premoženja 1 milijarda 426 milijonov evrov in to je skupna vrednost premoženja, seštetega na podlagi skoraj 40 tisoč zahtevkov, ki so bili vloženi do leta 2005. Na vprašanje, kolikšen del te skupine vrednosti je bil vrnjen posamičnim upravičencem, je nemogoče odgovoriti, ker v tem času ni bila vzpostavljena statistika, ki bi omogočila, da se vodi evidenca po posameznih kategorijah upravičencev oziroma da bi se dalo ugotoviti, ali je bilo vrnjeno upravičencem, ki nimajo stalnega bivališča v Republiki Sloveniji. Najbrž razumete, da če ta evidenca ni bila vzpostavljena v 12-ih letih, odkar se zakon izvaja, je ni bilo možno vzpostaviti tudi ne v tem času, odkar ste vi postavili poslansko vprašanje. Kolikšne so obveznosti države, ki jih mora še poravnati v prihodnje, in ali bodo te obveznosti neposredno bremenile davkoplačevalce? Sedaj, po podatkih Slovenske odškodninske družbe bo potrebno izročiti še za 398 milijonov evrov obveznic, vendar te obveznice naj ne bi bremenile neposredno davkoplačevalcev, izplačujejo se oziroma izročajo se iz Slovensko odškodninske družbe in Slovenska odškodninska družba je bila ustanovljena ravno zato, da z delo privatiziranega premoženja pokrijete stroške. To so zaenkrat podatki, ki jih je možno navesti v odgovoru. Hvala lepa.
Hvala gospodu predsedniku. Želite dopolnitev odgovora, gospod Potrč? Izvolite.
Hvala. Predvsem v zvezi z zadnjim odgovorom, gospod predsednik, namreč v zvezi z obveznostmi, ki jih ima Slovenska odškodninska družba, bi prosil za dopolnilni odgovor. Vem namreč ali pa verjamem, da vlada kot delničar pozna dobro tudi zadnje poročilo, ki je bilo nam, poslankam in poslancem v državnem zboru, poslano s strani Slovenske odškodninske družbe. V tem poročilu se da razbrati, da z letošnjim letom Slovenska odškodninska družba že sega v svoj kapital in ga zmanjšuje za izpolnjevanje obveznosti, v letu 2010 ga bo v celoti izčrpala, od leta 2011 naprej, po predvidevanjih do 2015, pa bi bilo nepokritih obveznosti že za okoli 150 milijard slovenskih tolarjev. Po podatkih Slovensko odškodninske družbe gre za resno materialno obveznost, ki doslej ni pokrita, in mene zanima predvsem, kako se bo ta obveznost pokrila, posebej zato, ker je red velikosti 150 milijard cca 8% državnega proračuna v enem letu in to je tudi tisti obseg sredstev, s katerim želi komisija za reforme na tak ali drug način prerazporediti obstoječa sredstva in zagotoviti hitrejši razvoj in večje blagostanje Slovenije. Ali pri tej reformi računate tudi s to obveznostjo 150 milijard tolarjev, ali ni predvidena, ali se misli pokriti na kakšen drug način? Hvala.
Hvala gospodu Potrču. Gospod predsednik, izvolite.
No, zaradi celotnih obveznosti, ki jih ima Slovenska odškodninska družba, ne moremo izključiti možnosti oziroma potrebe, da se družba dokapitalizira. Odločitve o tem bo treba sprejeti v prihodnjih letih, ni pa odškodninska družba obvezna izdajati obveznice samo v postopku denacionalizacije, so tudi druge obveznosti in podatek, ki sem ga jaz navajal, se nanaša na obveznosti iz denacionalizacije.
Hvala gospodu predsedniku. Gospod Potrč, želite proceduralni predlog?
Hvala lepa, gospod predsednik. Gospod predsednik vlade, jaz ugotavljam, da je vprašanj ali pa neodgovorjenih odgovorov v zvezi s tem toliko, da bi bilo koristno in prav, da državni zbor v zvezi z drugim odstavkom 246. člena poslovnika sklene, da bo na naslednji seji opravil razpravo o celotni tej problematike in eventualno oblikoval tudi kakšne usmeritve za nadaljnje delovanje. Hvala lepa.
Hvala. O predlogu gospoda Potrča, da državni zbor na naslednji seji opravi razpravo o odgovoru predsednika vlade, bo državni zbor odločal v okviru jutrišnjega glasovanja. Prehajamo na četrto vprašanje, ki ga bo predsedniku vlade postavil mag. Franc Žnidaršič v imenu Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Prosim.
Hvala lepa predsednik. Spoštovani predsednik vlade, ministri, kolegice in kolegi. Vlada je imenovala [[...]] [[nerazumljivo.]] [[..]]koncept ekonomskih in socialnih reform za povečanje konkurenčnosti slovenskega gospodarstva. Odločitev vlade, da o predlaganih reformah spodbudi široko javno razpravo, je prava pot, saj bo le odprt in konstruktiven dialog privedel do najboljših rešitev in soglasja, ki je potrebno, da Slovenija naredi potreben razvojni preboj. Zaradi širše javnosti predsednika vlade sprašujem: Zakaj sploh te reforme in kakšne učinke od njih vlada pričakuje? Hvala lepa.
Hvala gospodu Žnidaršiču. Gospod predsednik, izvolite.
Hvala lepa za vprašanje. V splošnem so razlogi za to, da je vlada lansirala razpravo o tem paketu gospodarskih in socialnih reform dvojni. Prvič, se nanaša na dejstvo, da ti procesi potekajo v celotni Evropski uniji, Slovenija je od maja lanskega leta članica Evropske unije. Vsaj podatki zadnjih desetih let kažejo, da Evropska unija kot celota izgublja boj s konkurenco bolj konkurenčnih okolij v globalnem svetu, zaradi tega je prišlo do določenih strateških odločitev, ključna je vsebovana v lizbonski strategiji, na podlagi katerih želi celotna Evropska unija - se pravi prostor, katerega del smo tudi mi sami - izboljšati svojo konkurenčnost, zagotoviti hitrejšo gospodarsko rast in večjo zaposlenost. Trenutno je v celotni Evropski uniji skoraj 20 milijonov brezposelnih, kar je številka, ki kaže na to, da Unija v celoti ni sposobna realno odgovarjati na izzive globalizacije brez tega, da bi lahko izključila širše socialne pretrese. Torej, Slovenija je del tega prostora, ki se reformira, in to je, recimo temu zunanji razlog, zaradi katerega moramo tudi mi izpeljati nekatere reformske korake. Obstaja pa tudi notranji. S tem, ko je Slovenija stopila v Evropsko unijo, se najprej primerja v tej družini. Dokler smo se primerjali samo s kandidatkami, smo bili v vrhu, dokler smo se primerjali z državami, ki so nastale na ozemlju bivše Jugoslavije ali pa na zahodnem Balkanu, smo bili sploh v vrhu. Sedaj se je situacija precej spremenila, smo pristali na realnih primerjavah, tudi znotraj Evropske unije, ki se reformira, so države, ki so bistveno bolj konkurenčne, ne samo da so bolj razvite od nas, ampak so tudi države, ki se na podlagi, ki je večja, ki je boljša od naše, še naprej hitreje razvijejo. To kaže, da Slovenija, v kolikor ne naredi nekaterih reformnih korakov, tudi znotraj izgublja bitko s konkurenčnostjo, kar v prihodnjih letih lahko pomeni ne samo stagnacijo, ampak bistveno poslabšanje življenjskega okolja, standarda in vsega tistega, česar ne moremo imeti, če nimamo gospodarske rasti, ki je edini temelj za blaginjo. Torej, v tem trenutku je Slovenija še v položaju, ko se je možno odločiti za nekatere tudi bolj korenite reforme brez tega, da bi zategovali pas, brez tega, da bi drastično zniževali socialno raven, brez tega, da bi šli v restriktivne ukrepe in varčevanje, ker je podlaga še relativno dobra. V kolikor bomo odlašali še kakšno leto ali dve, se bo ta podlaga poslabšala in takrat bodo reforme še bolj neizogibne, s tem da jih bomo izvajali v težjih okoliščinah. Zaradi tega je sedaj pravi čas, tudi strateško gledano je Slovenija po vstopu v Evropsko zvezo in v Nato navzven zavarovana, imamo tudi neke bistveno bolj trdne primerjave, kriterije, standarde in praktično ni več izgovorov, zaradi katerih bi lahko s temi koraki odlašali. Seveda je vedno, ko se gre v spreminjanje nekaterih ustaljenih odnosov, potrebno precej energije, da se to naredi; vendar še enkrat poudarjam, v tem trenutku so okoliščine relativno ugodne, kar morda ni najboljša okoliščina za nekoga, ki želi dopovedati, da se je treba v tem času reformirati, ker morda se temni oblaki še ne vidijo, ne vidijo v celoti. Ampak, če je bila Evropa že leta 2000 sposobna oceniti razmere in se prilagoditi, mislim, da mora biti tudi Slovenija leta 2005 [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]enostavno sposobna. Želimo pa te reforme izvesti na konsenzualen način, zato smo tudi začeli razpravo, se nismo odločili samo za enostavno zakonodajno proceduro.
Hvala gospodu predsedniku. Na 8. in 9. seji državnega zbora so poslanci Srečko Prijatelj, Dušan Kumer, mag. Milan M. Cvikl in Franc [[Feri]] Horvat postavili poslansko vprašanje ministru za finance, dr. Andreju Bajuku, ki na seji ni bil prisoten. Ker so poslanci zahtevali ustni odgovor, ga bodo dobili danes, in sicer bo minister najprej odgovoril na vprašanje gospoda Srečka Prijatelja v zvezi z zaprtjem igralnice v Sežani. Gospod minister, izvolite, imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci. Poslanec Srečko Prijatelj je na 8. redni seji tega državnega zbora zastavil ustno vprašanje o dodeljevanju koncesij za prirejanje posebnih iger na srečo v igralnih salonih, o zaprtju igralnega salona v Sežani in o vlogi gospodarske družbe Luna park d.o.o., Sežana za podelitev koncesije. Naj povem, da sem na to vprašanje že pisno odgovoril. Gospod poslanec je zahteval, da to naredim ustno. In tukaj je odgovor. Posebne igre na srečo v igralnih salonih lahko prirejajo le gospodarske družbe, ki imajo koncesijo za opravljanje te dejavnosti. O dodelitvi koncesije in o njenem podaljšanju odloča Vlada Republike Slovenije v skladu z zakonom po prostem preudarku, pri čemer upošteva zlasti naslednji kriterij iz 8. člena zakona o igrah na srečo: "zasičenost ponudbe iger na srečo v državi oziroma lokalni skupnosti in uravnoteženost s ponudbo sosednjih držav, zagotavljanje harmoničnega, optimalnega in trajnostnega razvoja dejavnosti, vpliv na socialno, kulturno in naravno okolje ter posameznika, obseg prirejanj iger na srečo z vidika dopolnjevanja turistične ponudbe, izkušnje in reference pri prirejanju iger na srečo in število dodeljenih koncesij, lastniško strukturo in vodstveni kader pravne osebe, dejavnost, posli, dosedanja ravnanja, finančne bonitete pravne osebe oziroma z njo povezanih oseb, vpliv izdaje soglasja na poslovanje pravne osebe, izpolnjevanje davčnih, koncesijskih in drugih javnofinančnih obveznosti s strani pravne osebe in njenih lastnikov, posledice za opravljanje nadzora po določbah tega zakona, primernost in kvaliteta vloge za dodelitev koncesije, dovoljenj ali soglasja, druge okoliščine povezane z odločanjem o tej zadevi." Ob upoštevanju teh kriterijev je Vlada Republike Slovenije na svoji 29. redni seji 15. junija 2005 odločila, da zavrne zahtevo gospodarske družbe Rebus d.o.o. Ljubljana za podaljšanje koncesije za prirejanje posebnih iger na srečo v igralnem salonu Casino Corse Sežana. Koncesionar namreč ni izpolnjeval kriterije glede izpolnjevanja davčnih koncesijskih in drugih javnofinančnih obveznosti, kar izhaja jasno iz podatkov Davčne uprave Republike Slovenije in revizorjevega poročila o opravljenem revidiranju računovodskih izkazov. V zvezi s stanjem in dosedanjo obravnavo vloge gospodarske družbe Luna park d.o.o., Sežana za dodelitev koncesije za igralni salon Luna Sežana ugotavljamo, da sta predlog sklepa o dodelitvi koncesije na 47. seji dne 16. decembra 2003, ponavljam 16. decembra 2003, obravnavala odbora vlade Republike Slovenije za državno ureditev in javne zadeve ter odbor za gospodarstvo. Odbor vlade za državno ureditev in javne zadeve predlaga vladi, da sprejme predlagani sklep in izda odločbo o dodelitvi koncesije, kot jo je predložilo ministrstvo za finance. Odbor vlade Republike Slovenije za gospodarstvo pa je predlagal, da se koncesije ne dodeli. Do obravnave na odboru je po decembru 2003 se aktivnosti v zvezi s to dodelitvijo koncesije niso nadaljevale. Vloga gospodarske družbe Luna park d.o.o., Sežana za dodelitev koncesije za igralni salon Luna Sežana je v postopku ponovne obravnave. Izpostavljena so bila določena vprašanja in zahtevana določena dokumentacija. Naveden je bil tudi rok. Rok se izteka danes do, pred kosilo, ko sem ponovno preveril, teh podatkov v celoti še nismo dobili. Po dopolnitvi vloge s podatki za tekoče obdobje bo oblikovan predlog odločbe za ponovno obravnavo na odborih oziroma na vladi Republike Slovenije. Hvala lepa.
Hvala gospodu ministru. Gospod Srečko Prijatelj, želite dopolnitev odgovora? Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Spoštovani ministri, ministrice za kmetijstvo, kot ponavadi ni, pa tudi njej pozdrav. Torej, neizpolnjevanje zakonskih določil je vsekakor pogoj za zaprtje neke igralnice, tu se strinjam z vami, spoštovani minister. Vendar, kot veste, so to pobudo za koncesijo, zaradi katere sem vam ponovno postavil to vprašanje ob zaprtju te igralnice, podpisali trije župani. To je garant za trajnosti razvoj občine in vendar Luna, ki ima za seboj gospodarsko lastniško strukturo, bi lahko bila primerna za dodelitev te koncesije in tega niste storili. Nasprotno, ko ste govorili o tej nasičenosti, ste dali koncesijo nekemu drugemu štajerskem podjetju, ki je na na tem prostoru odprlo igralnico s koncesijo. Spoštovani minister! Kje ja načelnost - prvo? Drugo. Zakaj ne dovolite, da se na tričertrt izgrajena zgradba, podprta s kapitalom, ki stoji kot neka betonska skulptura sredi mesta, dokonča in zaposli 70 do 80 ljudi? Tri občine bi imele trajnostni vir za razvoj svojih infrastrukrutnih in drugih turističnih zmogljivosti. Pa vendar, kot ste sam povedali, odbor za gospodarstvo tega v prejšnji vladi ni potrdil. Vi pa ste v prvem odgovoru zapisali, da boste to vsekakor še enkrat proučili in v kolikor je možnost, da boste dali dovoljenje oziroma izdali koncesijo. Koncesije so še proste, zato vas prosim, da o tej zadevi ponovno razmislite in družbi, ki je v mešani gospodarski sestavi, lastniki so banke in podjetja, dovolite, da začne z obratovanjem. Hvala lepa.
Hvala lepa gospodu Prijatelju. Gospod minister, izvolite.
Hvala lepa. Naj samo ponovim. Dejansko vloga gospodarske družbe Luna prak d.o.o., Sežana bila vložena, da je vlada Republike Slovenije ni obravnavala na redni seji, merveč na odborih, in to decembra leta 2003, da sta dva odbora, ki sta to stvar obravnavala, prišla do drugačnih zaključkov, drug od drugega; da vlada takrat ni o tem odločala; da smo mi ponovno stopili v stik s to družbo, zahtevali določene dodatne podatke in gradiva, vzpostavili smo jim tudi določen rok, kdaj morajo to opraviti, in to je 24. oktober 2005 - danes do pred kosila še teh ni bilo, vam ne morem odgovoriti. Dejstvo je, da seveda kot vsako takšno, bi rekel, vlogo strokovne službe ministrstva za finance pregledajo in pa tudi predlagajo odločila, prav tako se bo tudi napravilo v tem konkretnem primeru.
Hvala gospodu ministru. Na vprašanje gospoda Kumerja bo sedaj odgovoril gospod minister, in sicer vprašanje se je nanašalo na menjavo vodstva v gospodarskih družbah, katerih solastnica je država. Gospod minister, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Tudi na tej isti seji je poslanec gospod Dušan Kumar postavil vprašanje, spraševal po našem mnenju glede izpostavljanja problematike na konstitutivni seji nadzornega sveta Abanke, kot tudi po odgovorih na konkretna zastavljena vprašanja, ki so v pristojnosti ministrstva za finance. Naj glede tega povem, da je bila konstitutivna seja nadzornega sveta Abanke po razpoložljivih informacijah izpeljana zakonito in v skladu s splošnimi akti Abanke. Predsednik nadzornega sveta Abanke gospod Tomaž Toplak je v skladu z določili zakona o bančništvu ob poteku in rezultatih seje takoj obvestila Banko Slovenije in skupaj z upravo Abanke opravil razgovor pri guvernerju, magistru Mitji Gaspariju. Njihova skupina ocena je bila, da Abanka posluje stabilno in nemoteno ter naj nadzorni svet Abanke izpelje postopke za oblikovanje nove uprave Abanke. Predsednik uprave Abanke gospod Aljoša Tomaž se je namreč na konstruktivni seji nadzornega sveta Abanke odločil za nepreklican odstop, nadzorni svet A Banke se je moral do odstopa predsednika uprave opredeliti in posledično sprejeti tudi s tem povezane odločitve. Mandatarski princip imenovanja uprava, ki je opredeljen v statutu A Banke namreč daje predsedniku uprave pravico, da sam imenuje druge člane uprave, ki jih nadzorni svet A Banke ne potrdi. Zaradi tega dejstva se je že na sami konstitutivni seji nadzornega sveta A Banke odprlo vprašanje statusa ostalih dveh članov uprave A Banke, ki pa je bilo rešeno na način, ki je v obdobju do oblikovanja nove uprave Abanke zagotovilo kontinuiteto v vodenju te ustanove. Posamezne opredelitve ali poročila v zvezi s tem, kdo od članov nadzornega sveta Abanke je kdaj kaj izjavil pred, med sejo, po seji, pa ne bi rad komentiral. Na dodatna konkretna vprašanja pa bi rekel naslednje. Trditev, da imajo nadzorniki s strani države navodila, da naj brez strokovnih podlag odstavljajo vrsto v družbah, vsekakor ne drži. V času mandata te vlade je sicer prišlo do več menjav v nadzornih svetih, ki pa so bile v večini primerov posledica izteka mandatov v posameznih nadzornih svetih, kar je tudi primer v Abanki. Tudi v Abanki ni prišlo do odstavitve vodstva, saj gospod Aljoš Tomaž ni bil odstavljen, gospod Aljoša Tomaž je sam ponudil nepreklicni odstop. Kar se tiče drugega vprašanja, bi pa povedal sledeče. KAD in SOD delujeta na podlagi sprejetih poslovnih načrtov za leto 2005, s katerimi so jasno opredeljene njune tekoče obveznosti. Za realizacijo poslovnih načrtov so zadolženi in za njih odgovarjajo organi upravljanja v obeh družbah. Organi upravljanja v obeh družbah, v primeru SOD-a je to upravni odbor in v primeru KAD-a sta to nadzorni svet in skupščina, so bili imenovani s strani vlade po izteku mandata prejšnjim članom. Navedeni organi upravljanja so pri sprejemanju odločitev neodvisni in samostojni in se po načelu dobrega gospodarja o pomembnih poslovnih dogodkih v posameznih družbah odločajo samostojno in v skladu z zakonodajo. Hvala lepa.
Hvala gospodu ministru. Želite dopolnitev odgovora? Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovani gospod minister! Zastavil sem vam tri zelo konkretna vprašanja, na katera ste poslušali konkretno odgovoriti, ampak ste odgovorili o drugih zadevah, kot sem vas vprašal. Zato vas še enkrat sprašujem. Ali ni nenavadno ali celo škandalozno, da nadzorni svet v nepopolni sestavi - od sedmih članov in članic, so bili prisotni štirje -, na svoji konstitutivni seji, kjer se šele konstituirajo še isti dan zvečer oziroma ponoči tudi odstavijo vodstvo banke. Ker gre za nov nadzorni svet, sprašujem, na podlagi katerih poslovnih ocen, analiz itd. je ta pritisk bil tak, da je vodstvo banke odstopilo? To igro je izpeljal že naš stari znanec, to je prvi mož Kapitalske družbe, gospod Toplak, kot ste ga omenili. S tem je jasno in dejansko pokazal, da opravlja predvsem funkcijo političnega direktorja v tem skladu. Še enkrat bom citiral njegovo izjavo tik po seji nadzornega sveta. Citiram: "Vodstvo Abanke razrešujemo zato, ker odločitev o prodaji deleža Abanke Nacionalni finančni družbi ni bila politična verificirana," konec citata. To ni izmišljeno, to je gospod Toplak po seji sam rekel. Se pravi, gre za verodostojen dokaz, da obstaja in deluje klientelizem, ki ima za posledico lahko tudi koruptivna dejanja v sam politični vrh. Zato še enkrat sprašujem; vi ste, ko ste bili opozicijski poslanec, ob teh zadevah in ob teh problemih vehementno v tem državnem zboru tolkli tudi po mizi, sedaj imate priložnost, ko ste minister, da meni preprečite, da bi to isto počel. Zato vas prosim, da na nek način preprečite takšna dejanja in storitve.
Hvala gospodu Kumru. Gospod minister, izvolite.
Hvala lepa. Seja nadzornega sveta je bila sklicana v skladu z zakonom in v skladu s pravilnikom. Bila je sklepčna in je tudi delovala v skladu s pravilnikom. Ne razpolagam z nikakršnim poročilom in tudi poleg določenih izjav takšnih in drugačnih akterjev z nikakršnim poročilom, da bi se tam zgodila kakšna neskladja z zakonodajo samo in pa s pravilnikom ustanove. Dejstvo pa je, da če človek sprejeme vašo predpostavko, da je predsednik uprave bil izločen ali pa da so ga pod pritiskom odstranili, potem lahko sledi, logično, ta vaša izjava. A vendar, vztrajam na svojem stališču: nihče ni odstranil predsednika uprave, sam je nepreklicno odstopil. Kar se pa tiče, ponovno bi rekel, drugih izjav, takšnih ali drugačnih, ali pa, ki so se pojavile v medijih, jaz teh konkretno ne poznam, sem slišal in tudi prebral, kaj ste takrat povedali, ne bi pa rad te stvari komentiral. Izjave, katerim sam nisem bil priča, pa ne bi rad komentiral.
Hvala gospodu ministru. Sedaj bo gospod minister odgovoril na vprašanje mag. Milana M. Cvikla glede zadolževanja javno finančnega sektorja. Izvolite, gospod minister.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovani gospod poslanec, v vašem vprašanju ste navajali, da znaša javnofinančni primanjkljaj v prvi polovici letošnjega leta že 81 milijard tolarjev in da bo najverjetneje do konca leta dvakrat večji, blizu 3% bruto domačega proizvoda, ter bo ogrozil cilj prevzema evra. Naj odgovorim na to, da dinamika primanjkljaja tekom leta ne narašča proporcionalno, kar je vam osebno prav gotovo znano, temveč je odvisna od dinamike prihodkov in odhodkov. Dinamika prihodkov je namreč najmočnejša v drugi polovici leta, predvsem pa v zadnjih dveh mesecih, zaradi česar je tudi v preteklosti primanjkljaj med letom bil višji, nato pa se je v zadnjih mesecih zmanjšal. Vpliv na višji primanjkljaj v prvi polovici leta ima tudi dinamika odhodkov. V največji meri k temu prispevajo plačila obresti, saj večina obresti 90% tujega in 60% domačega zadolževanja zapade v prvi polovici leta. Primanjkljaj državnega proračuna, likvidnostno gledano, je tako v mesecu juniju res presegel 90 milijard tolarjev, nato pa je v mesecu avgustu padel na 76 milijard, v mesecu septembru pa je znašal le še 69. Zato ni nobene skrbi, da bi presegli zastavljeni cilj za primanjkljaj v višini 92 milijard tolarjev do konca leta, kot je predvideno v proračunu, ki je bil sprejet v tem državnem zboru, še najmanj pa, da bi ogrozil prevzem evra. Zastavili ste tudi vprašanje, kaj bo minister za finance storil na strani prihodkov. Kot kaže dinamizirana projekcija proračunskih prihodkov in dosežene realizacije prihodkov v prvih devetih mesecih, na prihodkovni strani ne bo, skupaj gledano, izpada prihodkov. Ne bo izpada prihodov. Na nekaterih kategorijah je dejansko prišlo do nekega izpada, vendar smo na drugih kategorijah realizirali presežke, tako da v globalu na prihodkovni strani do konca leta ne pričakujemo izpada, možen je le določen izpad sredstev iz EU-ja, ki so večinoma planirana za konec leta, pri čem je potrebno tudi poudariti, da so nekaterih od teh odhodkov vezani namensko, tako da v tem primeru tudi odhodki ne bodo realizirani v celoti in takšna morebitna situacija ne bo vplivala na primanjkljaj. Glede vašega vprašanja o spremembah davčne zakonodaje, ki naj ne bi povečale konkurenčnost gospodarstva. Od poznega petkovega popoldneva, so v tem državnem zboru predlogi sprememb davčne zakonodaje. Menimo, da te spremembe, četudi parcialne, dejansko povečujejo konkurenčnost in da smo v tako kratkem času storili vse ali predlagamo, naj se stori vse, kar je možno in v skladu z makroekonomskimi cilji Republike Slovenije pred vstopom v evro območje. Z ostalimi spremembami ne bomo hiteli, dokler ne bodo zaključene vse analize in rezultati jasno pokazali, kaj je najugodnejša varianta z makroekonomskega in predvsem tudi javnofinančnega vidika. Kar se tiče vašega komentarja glede sredstev za Dars, sredstev v proračunu, ki se bodo zmanjšala in posledično dodatnega zadolževanja Darsa, vam je bil odgovor že posredovan s strani ministrstva za promet in tudi smo že imeli v tem obdobju, odkar ste zastavili vprašanje, tudi določene razprave na delovnih telesih državnega zbora. Hvala.
Hvala gospodu ministru. Želite dopolnitev odgovora? Izvolite, gospod Cvikl.
Hvala lepa gospodu ministru za vrsto odgovorov, pa vendarle. Gospod minister, na vaši spletni strani napovedujete, da bo primanjkljaj državnega proračuna ob koncu leta 2,4 BDP ali 150 milijard, ker je potrebno upoštevati tudi prevzem dolga pokojninske zdravstvene blagajne. Skupaj oba poznava podatke, trenuten izpad evropskih sredstev glede na načrte 59 milijard. Občine na podlagi zakona, ki smo ga sprejeli v tem državnem zboru, se lahko zadolžijo neposredno za 30 milijard in zaradi črpanja evropskih sredstev še za dodatnih 300 milijard. In Dars korektno, da ste ga omenili, pa tudi tukaj povemo, bo v nekaj tednih prišel v državni zbor po dodatno milijardo evrov ali 240 milijard poroštev za prevzem dolga. Če to malo seštejemo, bo v času vašega mandata, ki traja manj kot eno leto, prišlo do dodatnega pritiska na žepe davkoplačevalcev, bodisi neposredno, bodisi prek plačevanja cestnin Darsu, ali plačevanja obresti na dolgove Darsu za cirka 600 milijard. Gospod minister, vi ste se v soboto pohvalili na nekem sestanku priprav na lokalno volitev, da se bo letos glavarina povečala za 10%, da bodo proračuni povečani za 4,5%, kar je krepko prek nominalne rasti BDP. Vem, da je bilo težko zapreti proračun, vendar vas kot ministra za finance sprašujem: Ali je zadolževanje za več kot 600 milijard, in to v manj kot v enem letu vašega mandata, korekten način zapiranja javnofinančnih blagajn? Bojim se, da ni in da se po 15 letih vračamo na jugoslovanski način zadolževanja. Zadolžujemo naše otroke in njih otroke. Hvala.
Hvala, gospod Cviklu. Gospod minister, izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani gospod poslanec! Nekoliko mešate podatke, kaj je izvrševanje proračuna 2005, kar je bilo vaše vprašanje. In vaše mnenje je sicer pavšalno predstavljeno in silno neodgovorno, kar se pa tiče proračuna za leto 2006, o katerem pa upam, da bomo imeli še zelo obširno razpravo v tem državnem zboru, naj vam samo to povem, da me veseli, da sledite mojim govorom, predvsem pa na podeželju vidim, da imate svoje poročevalce, in da to še vestno delate, ampak vam niso pa razložili, za kaj pravzaprav gre. Na resnem sestanku v Laškem sem razlagal, in sicer ljudem, ki delajo na lokalni ravni, kaj je bilo sprejeto v rebalansu proračuna leta 2005. V rebalansu proračuna za leto 2005 je ta državni zbor sprejel predlog, ki ga je vlada oblikovala in poslala v obravnavo v ta državni zbor, da se je glavarina resnično povečala 9,8 pa še nekaj odstotkov, v primerjavi s tem, kar se je dogajalo v letu 2004. Prav tako je pa tudi znano, tudi vam osebno in v tem državnem zboru je bil del že obravnavan na delovnih telesih, da vlada predlaga v proračunu za leto 2006 in 2007, da se prav tako poveča glavarina, in sicer za 4,5% v letu 2006 in dodatnih 4,5% v letu 2007. Naj tudi povem, da to je načelno stališče te vlade, da je nujno potrebno, da se okrepi lokalna samouprava, in sicer na takšen način, da enkrat za vselej začnemo zaupati lastnim ljudem, to je izvrševanje načela subsidiarnosti, za kar se pa ta koalicija še kako zavzema. Rad bi vas pa prosil, vse tiste, ki tako na hitrico računate in pridete do nekih 600 milijard, da to delajte bolj odgovorno. Slovenska država je trenutno res stoji na pragu odločitev za vstop v evro območje. Vsi, celotna družba, se še kako trudimo, da bomo to izvedli. Takšni komentarji, ki so tako izvedeni, pa prav gotovo nič ne pomagajo. Jaz sem pripravljen na kakršnokoli resno razpravo. Na takšne izračune, na hitrico narejene, brez vsake podlage, pa mislim, da ni treba, da odgovarjam. Hvala.
Hvala gospodu ministru. Gospod Cvikl, imate proceduralni predlog? Izvolite.
Mene zelo veseli, da je minister za finance pripravljen na razpravo o združevanju, ker mislim da je ta razprava potrebna. Zato predlagam v skladu z drugim odstavkom 246. člena, da poslanci in poslanke vladajoče koalicije skupaj z nami podprete ministrov predlog. Opravimo v tem državnem zboru razpravo o tem, kakšni so res plani te vlade. Glede številk, in zato dovolite, da utemeljim ta proceduralni predlog, je pa seveda zadeva zelo jasna. Dars se bo res zadolžil za eno dodatno milijardo evrov ali 240 milijard. Občine se bodo res zadolžile lahko do dodatnih 300 milijard in nedvomno jasno je, gospod minister, da je trenutno primanjkljaj, ki ga dosegamo v odnosu z Evropsko unijo, vsaj 13 milijard in da bo prišlo do izpada prihodkov. Ker se oba zavedava, da v proračunu za leto 2006 in 2007 ni kar nekaj zakonskih obveznosti, ker na primer v vladajoči koaliciji niste sprejeli zakona o socialnih transferih in morate ugotoviti ustrezno finančno konstrukcijo, kako najti dodatnih 5 milijard, predlagam poslankam in poslancem, da v času jutrišnjega odločanja sprejmemo sklep, da v tem državnem zboru opravimo razpravo o odgovoru gospoda ministra na moje vprašanje. Mislim da je bilo tudi danes postavljenih še nekaj dodatnih vprašanj, da ugotovimo, kako je z zadolževanjem slovenske države. Podatki namreč na spletni strani ministrstva za finance govorijo o tem, da je ocenjeni dolg oziroma primanjkljaj do konca leta 2.4 milijarde. Če vi, gospod minister, v manj kot enem letu ustavite pritisk za 600 milijard ali 10% bruto domačega proizvoda, potem ko prejšnjim ministrom za finance uspeva vse od leta 1994 do leta 2004 zaradi restriktivnega delovanja na strani odhodkov ohraniti dolg v višini manj kot 30%, je seveda zaskrbljenost slovenskih davkoplačevalcev in davkoplačevalk velika. 600 milijard je 10% bruto domačega proizvoda in izhaja iz predlogov, ki jih je bodisi predlagal minister za lokalno samoupravo ali pa jih bo predlagal minister za promet. Jaz bi se z vami celo strinjal, ko ste govorili na tem vašem shodu predsednikov oziroma članov NSi-ja, če bi bil minister za lokalno upravo, vendar ste minister za finance. Ministri za finance imajo nalogo, da svoje kolege v njihovih proračunskih željah ali apetitih po zadolževanju zelo omejijo. Zato predlagam, gospod predsedujoči, da moj proceduralni predlog jutri uvrstite v razpravo in ob samem odločanju bomo videli, ali je dejansko vsem v tem državnem zboru za to, da opravimo razpravo o tem, kako je minister za finance v manj kot letu svojega mandata omogočil oziroma omogoča dodatno vzdrževanje v višini do 600 milijard. In to so seveda sredstva, o katerih velja resno razpravljati.
Hvala, gospodu Cviklu. O predlogu poslanca gospoda Cvikla, da državni zbor na naslednji seji opravi razpravo o odgovoru ministra za finance na njegovo poslansko vprašanje, bo državni zbor odločal v okviru jutrišnjega glasovanja. Gospod minister za finance dr. Bajuk je dolžan odgovor tudi gospodu Francu Feriju Horvatu o položaju državnega proračuna v odnosu do proračuna EU ter oceni do konca leta. Izvolite, gospod minister.
Hvala lepa, gospod predsednik. Tudi spoštovanemu gospodu poslancu Francu Feriju Horvatu smo poslali pisni odgovor z dodatnimi tabelami na njegovo vprašanje, kakšen je položaj črpanja in pa plačevanja sredstev iz Evropske unije in pa plačevanja v proračunu Evropske unije. V prvih 9-ih mesecih leta 2005 je Slovenija iz proračuna EU prejela 48.6 milijard tolarjev, vanj pa je vplačala 52.5 milijard tolarjev. V primerjavi z rebalansom proračuna za 2005 je bila realizacija prihodkov 41.9%, realizacija odhodkov pa 71.8%. V mesecu avgustu je Slovenija prvič zabeležila pozitivni mesečni neto položaj v odnosu do proračuna EU, in sicer v višini 11 milijard tolarjev. Prihodki iz EU-ja proračuna so znašali 16,1 milijarde tolarjev, kar predstavlja več kot tretjino vseh prihodkov iz EU proračuna v letu 2005. V EU proračun pa je bilo vplačanih 4,8 milijard SIT. Avgusta je bil sprejet tudi prvi prihodek iz kohezijskega sklada v višini 1446 milijonov tolarjev. Primanjkljaj proračuna Republike Slovenije v razmerju do proračuna EU je kumulativno znašal minus 2,2 milijarde SIT. V mesecu septembru je Slovenija iz proračuna EU prejela le 4 milijarde tolarjev, vanj pa je vplačala 5,7 milijard tolarjev. Mesečni neto položaj je torej znašal minus 1,6 milijarde tolarjev. Kumulativni primanjkljaj pa se je povečal za 3,8 milijarde tolarjev. V septembru je Slovenija prvič prejela sredstva za schengensko mejo, in sicer v višini 226 milijonov. Glavnino prihodkov v celotnem obdobju, to je 19,5 milijard SIT ali 40%, predstavljajo sredstva za izvajanje skupne kmetijske politike. Prejetih je bilo 16,8 milijarde tolarjev iz naslova pavšalnih povračil, kar predstavlja 35% vseh prejetih sredstev v tem obdobju. V letu 2004 je bilo iz postavk strukturne politike Evropske unije izplačanih 3,9 milijarde tolarjev. Do sedaj je bilo v proračunu Republike Slovenije povrnjenih 1,8 milijarde. V letošnjem letu je bilo iz postavk sredstev strukturne politike izplačanih 4,1 milijarde tolarjev oziroma 18% veljavnega proračuna. Plačilni organ, to je minister za finance, je prejel za 352,9 milijonov SIT zahtevkov za povračilo povračil v proračunu Republike Slovenije je bilo do sedaj za 238 milijonov SIT, kar znaša 1% veljavnega proračuna za leto 2005 predvidenih sredstev strukturne politike. Naj še povem, da kar se tiče tako imenovanih predobremenitev v letu 2005 na podlagi teh podatkov, s katerimi razpolaga minister za finance, v letu 2005 na področju strukturnih skladov imamo zapisanih 17,6 milijard, za kohezijski sklad pa 10,1. Republika Slovenija bo zagotovo prejela vse prihodke iz naslova pavšalnih povračil, to je zadnje leto, ki jih tudi dobimo, to je 22,2 milijard in velik delež sredstev za kmetijstvo. Težko bo pa uresničiti v rebalansu proračuna za leto 2005 predvideni presežek v višini 42 milijard. Prav gotovo tega ne bomo dosegli, upamo pa, da bo neto rezultat pozitiven. Hvala lepa.
Hvala gospodu ministru. Gospod Horvat, želite dopolnitev odgovora? Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovani gospod minister za finance! Najprej hvala za zelo natančen odgovor, tudi z ažurnimi podatki še za mesec september, čeprav sami podatki niso razveseljivi, glede na to, da se kumulativni primanjkljaj, kot navajate v odgovoru, s septembrom povečuje na 3 milijarde 880 milijonov tolarjev. Zato mi dovolite vprašanje, vesel bom dopolnjenega odgovora. Kaj namerava ministrstvo za finance v okviru svojih pristojnosti in predvsem kaj namerava vlada še storiti, da bi v prihodnje učinkoviteje črpali sredstva iz evropskega proračuna, da ne bi letos in pa predvsem v prihodnjem letu bili neto plačniki, namesto da bi bili neto prejemniki? Hvala.
Hvala gospodu Horvati. Gospod minister, izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani gospod poslanec! To je ena največjih težav, s katero se soočamo, in to je črpanje sredstev iz EU. Prav gotovo nismo zadovoljni s tem, kar smo do sedaj že dosegli. Naj le odgovorim, da to na noben način ne more biti neka olajšava, a vendar od vseh kandidatk ima Slovenija še vedno, kar se tega tiče, najboljši rezultat, vendar daleč od tega, kar bi bilo potrebno. Dejstvo je, da je sistem črpanja v naši birokraciji silno zapleten, to je podedovani sistem, ki ga nismo spreminjali, ker je bilo po naši oceni nesmiselno, da bi to popravljali, ampak smo ga skušali na vsak način uporabiti tako, da bi dejansko uporabili tiste cilje, ki smo si jih zastavili. Kaj vlada dela do sedaj? Tedensko imamo sestanke med ministri, ki so odgovorni za to področje. Določeni premiki so bili že doseženi. Mislimo, da se bo to pred koncem leta končno le poznalo. Sam pa bi rekel, kar se tiče vašega vprašanja, glede odgovornosti ministrstva za finance. Ministrstvo za finance je plačilni organ, samo plačilni organ, a vendar na podlagi zakona o javnih financah in zakona o izvrševanju proračuna pa ima neposredno minister za finance določene odgovornosti in pristojnosti, ki jih v prihodnjih tednih nameravam izpeljati, če bo to potrebno. Hvala.
Hvala gospodu ministru. Prehajamo na vprašanja poslank in poslancev. Najprej bo poslansko vprašanje ministru za zdravje postavila gospa Cvetka Zalokar Oražem. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Ptičja gripa je pred našimi vrati. Panika ni dobra in tudi ni potrebna, je pa nujno, da so državljanke in državljani dobro obveščeni, da dobimo zagotovila, da so vsi ukrepi, načrti pripravljeni. V zadnjih dneh se je stanje na področju obveščanja izboljšalo, toda številne negativne izkušnje iz preteklosti, na primer ob pojavu bolezni norih krav, mlečni aferi, ilegalnih uvozih mesa iz Kitajske, nam in tudi javnosti ne vlivajo zaupanja v delo nekaterih inštitucij. Tu še posebej mislim na Veterinarsko upravo Republike Slovenije. Žal pa danes ministrice za kmetijstvo ni v parlamentu, a upam, da bo vendarle čim prej odgovorila na številna vprašanja, ki smo ji jih danes pisno zastavili v zvezi delom VURS-a. Zdi se mi tudi nenavadno, da ministrica za kmetijstvo, ki je odgovorna za področje veterine, doslej ni niti enkrat javno nastopila. Ministra za zdravje pa sprašujem v zvezi s ptičjo gripo naslednje. Imamo zelo močno farmacevtsko industrijo. Ali gospod minister razmišljate o tem, da bi morda država sofinancirala lastne raziskave naše farmacevtske industrije pri izdelavi eventualnega zdravila proti pandemiji? Smo morda že iskali dobavitelje in se s tem v zvezi tudi že z njimi dogovarjali ter s farmacevti doma in po svetu v zvezi s tem bodočim zdravilom? Kako bomo delili takšno zdravilo in ali bo takšno zdravilo, kot je tamiflu, potrebno doplačevati? Ali so pripravljeni nacionalni načrti za krizne situacije ob hudi nalezljivi bolezni v zvezi z bolniškimi posteljami, v zvezi z zdravstvenim osebjem? Spomnimo se težav ob zadnji epidemiji gripe. Bomo imeli in koliko bo podtlačnih sob, in to ne le v Ljubljani pač pa morda tudi drugod po Sloveniji? Koliko je v Sloveniji na zalogi v tem trenutku dihalnih mask?
Hvala gospe Zalokarjevi. Gospod minister, izvolite.
Hvala lepa za vprašanje. Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Več o sami ptičji gripi bom govoril, ko bom odgovarjal še na eno podobno vprašanje, ker se bolj tiče, da odgovor o sami ptičji gripi bolj tiče tistega vprašanja. Tu zastavljena vprašanja pa so bolj tehnične narave, zato bi direktno na njih odgovoril. Kot članica Evropske unije se tudi Slovenija pripravlja na morebitno pandemijo gripe, ki jo lahko povzroči katerikoli spremenjeni virus gripe, nihče pa ne more povedati, niti kdaj bo nastopila ta gripa in kateri virus jo bo povzročil. Dejstvo pa je, da se na osnovi mnenj strokovnjakov pripravljamo in želimo biti ob pojavu pandemije ustrezno pripravljeni. V sklop priprav sodi tudi nacionalna zaloga ustrezne količine proti virusnih zdravil. Slovenija bo dobila tamiflu od proizvajalca zdravila firme Roche. Zdravilo smo naročili za 25% prebivalstva, to je toliko, kot optimalno priporoča trenutno svetovna zdravstvena zdravstvenega organizacija. Pri tem moram povedati, da na sestanku ministrov Evropske unije, ki je bilo prejšnji teden v Londonu, ta številka ni bila niti potrjena s strani svetovne zdravstvene organizacije, mislim teh 25%, niti direktno ovržena. Na vsak način pa se trenutno ta številka jemlje kot optimalna pokritost prebivalstva z zdravilom. Večina držav, ki imajo tamiflu, je pa teh razmeroma malo, pa ima sedaj tudi 2 ali 3% kritje. Teh 25% zdravila bo oziroma teh 500 tisoč enot zdravila bo razdeljenih po strokovnih kriterijih. Vsi, ki bodo zdravilo potrebovali, ga bodo dobili brezplačno. Po naših informacijah farmacevtska industrija v Sloveniji ne načrtuje proizvodnje protivirusnih zdravil. Tudi če bi jo, bi tak postopek trajal izredno dolgo, zato ne bi mogli ta zdravila še nekaj časa v Sloveniji uporabljati, torej zdravila, ki bi bila proizvedena v sami Sloveniji. Firma Roche se trenutno dogovarja z nekimi drugimi državami po svetu za izvedbo, za licenciranje tega zdravila, s čimer bi se bistveno skrajšal čas proizvodnje in tudi možnost nakupa. Ministrstvo za zdravje pripravlja načrt pripravljenosti za pandemijo gripe, v katerem so opredeljene ključne naloge in ukrepi glede na različne faze pandemije. Načrt je na nekaterih področjih, kot je epidemiološko in virološko spremljanje sodelovanja z mednarodnimi organizacijami, razdelan v podrobnostih. Na nekaterih drugih področjih pa ne more biti do podrobnosti izdelan, ker ga je treba sproti dopolnjevati glede na epidemiološko situacijo, glede na lastnosti virusa, glede na priporočila mednarodnih organizacij in še drugih, kot so svetovna zdravstvena organizacija in tudi evropski center za nadzor bolezni. Z načrti zdravstvenih zavodov se predvidi tudi ustrezna organizacija, ki v primeru epidemije omogoča večje število sprejetih pacientov, poveča se število postelj za take paciente, postelj, namenjenih bolnikom z gripo, nekatere dejavnosti pa se v tem času ukinejo ali zmanjšajo. Načrt Kliničnega centra, na primer, predvideva ureditev dodatnih postelj za bolnike z gripo na ortopedski kliniki. V načrtih tudi upoštevamo, da bo določen del zaposlenih zbolel in predvidijo se tudi posredne rešitve zaradi tega. Glede vprašanja o podtlačnih sobah pa lahko povem, da so v kliničnem centru izdelali načrt za sobo s podtlakom, vendar ta projekt ta moment ni realiziran, bo pa realiziran v kratkem. Tak prostor sicer potrebujemo za nekatere visoko infektivne bolezni, ne pa za primer pandemije gripe. V primeru pandemije pa je potrebno ustrezno zaščiti tudi zdravstveno osebje in druge izpostavljene osebe. Zaščitne maske in oblačila naročajo zdravstveni zavodi sami, nekaj zaščitnih sredstev imamo pa na voljo tudi v državnih blagovnih rezervah, če sami zavodi ne bi imeli zadosti tega materiala v primeru pandemije.
Hvala gospodu ministru. Želite dopolnitev odgovora? Izvolite.
Hvala lepa za odgovor, mislim, da tudi v imenu slovenske javnosti. Me pa zanima še nekaj oziroma bi rada dopolnitev tega, kar ste povedali. Evropske države večinoma skrivajo dejansko založenost s tamiflujem in je le-ta zelo različna od države do države. Mi ga imamo v tem trenutku, če sem pravilno zasledila, okoli 2 tisoč škatlic. To je bilo zadržano za izredne potrebe ob zadnji pošiljki. Nekaj tisoč naj bi jih dobili konec novembra, vse ostalo šele prihodnje leto. Mene zanima naslednje: Ali ste se na tem zadnjem srečanju ministrov Evropske unije dogovorili s katero od Evropskih držav, da bi nam odstopila svojo vrsto oziroma dobavila in pomagala pri dobavi tamifluja, če bi bilo to v Sloveniji nujno potrebno prej, kot imamo ta dobavni rok za večino zdravila v prihodnjem letu? Prav tako me tudi zanima v zvezi z zadnjo delitvijo tamifluja. Izginila je pravzaprav zaloga v dveh urah. Ali boste kot minister uvedli nadzor, kdo je prejel to zadnjo pošiljko tamifluja in ali je bilo to zdravilo res razdeljeno v skladu s pravili igre oziroma s pravilnikom s tega področja? Mislim, da se te stvari v prihodnosti lahko še ponovijo, so lahko izjemno občutljive za ljudi in mislim, da morajo biti jasne, kajti v dveh urah prav gotovo niso zdravila dobili samo tisti, ki so ga v resnici potrebovali. Mi pa še enkrat prosim povejte: Ali veste, koliko je v tem trenutku zaščitnih mask? Ali je to samo neko ugibanje, da je, kot je, in kolikor, kjer je, nekaj v zdravstvenih domovih. Ne nazadnje je tudi direktorica VURS-a zelo podobno odgovorila, da nekaj je, ampak ljudje s terena pa govorijo, da nimajo nikakršnih zaščitnih sredstev. Bodo pa prvi na udaru prav veterinarji, ne zdravniki. Mislim, da bodo veterinarji še prej na udaru.
Hvala lepa za ta dodatna vprašanja. Kar se tiče skrivanja držav EU tamifluja, moram reči, da nekatere države ne dajejo podatkov, medtem ko nekateri podatke dajejo. Na sestanku ministrov pred kratkim v Londonu smo se dogovorili, da bi skušali v prihodnjih dveh tednih nekako zagotoviti 3% pokritost čim večjega števila držav s tamiflujem. Še enkrat poudarjam, da tamiflu ni prepričljivo zdravilo za zdravljenje pandemije ptičje gripe. Vendar na vsak način nekateri podatki kažejo, da to je. In ker taki podatki obstajajo, je treba s tem zdravilom zagotoviti neko določeno varnost prebivalstva in predvsem zmanjšati možnosti širjenja pandemije. Tamiflu je bolj pomemben za zmanjšanje širjenja pandemije, kot pa za samo zdravljenje. Čeprav je tudi za zdravljenje tako pomemben in potreben. Kar se tiče teh 2.000 enot zdravila, ki je sedaj v rezervi za eventualno zaščito, če bi prišlo do epidemije ali do infekcije, moram predvsem reči to, da je naročenih še 6.000, da bomo imeli v kratkem 8.000 teh enot na zalogi, kar je petkrat več, kot je bilo v lanskem letu v celoti porabljenega tega zdravila. Jasno, da je za pričakovati v letošnjem letu bistveno več, zato je tudi ta povečana številka. Prodajo ali pa oddajo ali pa izdajo teh 1.000 enot zdravila, ki je bila opravljena pred kratkim - vedno mora biti tako zdravilo izdano na recept - pa lahko komentiramo različno. Jaz upam ta trenutek, da so res dobili to zdravilo kompromitirani zdravniki. Na vsak način pa bomo v kratkem preverili, koliko je bilo izdanih receptov po nepotrebnem. Ker dejansko potrebe za izdajo recepta, razen tem kompromitiranim bolnikom, to se pravi imuno kompromitiranim bolnikom, ni potrebe za jemanje tega zdravila sedaj. Vprašanje, če se dogovarjamo s kakšno državo v Evropi za tamiflu. Mi smo se v okviru celotne EU dogovorili za tak sklep, za tak dogovor, kakršnega sem prej povedal. Mogoče še nekaj besed bi bilo treba reči o cepljenju, vendar o tem v drugem delu, ko bo več časa. Na vsak način bi želel reči, da je cepljenje proti običajni gripi zelo pomembno in v Sloveniji bo cepivo za tovrstno cepljenje od drugega tedna naprej zagotovljeno.
Hvala gospodu ministru. Gospod Janko Veber bo postavil poslansko vprašanje ministru za promet.
Hvala za besedo, predsednik. Lep pozdrav, spoštovani gospod minister. V tem letu delovanja vlade lahko ugotavljamo, da nima ravno primernega odnosa do infrastrukture, še posebej če pogledamo ta odnos glede na poseganje na področje bencinskega tolarja in na področje cestnin, kot dveh najkvalitetnejših virov za izgradnjo avtocestnega križa oziroma avtocestnega sistema. Ravno s prelivanjem bencinskega tolarja na področje državnih cest se je v predlogu proračuna za leto 2006 zelo poseglo predvsem v donosnost avtocestnega programa, ki je izjemno pomembna ravno zaradi izgradnje tudi preostalih cest, ki se navezujejo na avtocestni program in s tem povežejo tudi tista območja, preko katerih avtocesta ne bo potekala. Tako je bila s tem ukrepom dosežena neka velika neznanka na področju avtocest in upam si trditi tudi na izgradnji državnih cest. Drugi problem, ki se odpira, je problem cestnin. Vlada je na začetku svojega mandata zelo vehementno napovedovala, da je uvedba vinjet najustreznejši cestninski sistem. Šele na podlagi analize urada Republike Slovenije za makroekonomsko analizo in razvoj, ki je izdelal ekonomsko študijo oziroma študijo ekonomske opravičenosti začasne uvedbe vinjet, je razvidno, da uvedba vinjet, kot so cestnine v Sloveniji, ni ekonomsko upravičena. Pri obravnavi proračuna v letu 2006 sem še vedno zasledil, predvsem pri ministru za finance, da ni ravno odpravljena dilema, kakšen cestninski sistem bomo imeli v Sloveniji v tem prehodnem obdobju do uvedbe elektronskega cestninskega sistema. Zato vas sprašujem, gospod minister: Kakšna bo usmeritev oziroma politika ministrstva za promet pri pobiranju cestnine do uvedbe elektronskega sistema cestninjenja in kaj pravzaprav pričakujete od elektronskega sistema cestninjenja? Hvala.
Hvala gospodu Vebru. Gospod minister, izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovane, poslanke in poslanci! Hvala za vprašanje gospodu poslancu Janku Vebru. Ministrstvo za promet je že večkrat in v različnih dokumentih poudarilo, da logični razvoj cestninskega sistema v Republiki Sloveniji vidi kot njegovo postopno zapiranje sistema cest, upoštevaje evropske smernice o pravičnosti zaračunavanja nadomestil za uporabo določenih cest, vplive, ki jih ima cestni promet na cestno infrastrukturo, ter v smeri trajnostnega razvoja prometa. Kot je znano, je februarja 2005 Vlada Republike Slovenije s sklepom zadolžila urad za makroekonomske analize in razvoj, ki je neodvisna institucija pristojnih organov in institucij s področja cestne infrastrukture, da v sodelovanju z ministrstvom za promet strokovno preuči ekonomsko upravičenost začasne uvedbe vinjet do uvedbe elektronskega cestninskega sistema v prostem prometnem toku. Analiza, kot ste sami ugotovili, je bila zaključena v aprilu 2005 in je pokazala, da uvedba vinjete ekonomsko ni upravičena. O napačnih političnih odločitvah v preteklosti in neupoštevanju mnenj stroke tukaj ne bom razpravljal, ampak bojim se, da bi v primeru neupoštevanja s strokovnega stališča urada za makroekonomske analize in razvoj napako lahko ponovili tako, da bi ogrozili sam nacionalni program izgradnje avtocest. Kljub temu želim glede možnosti uvajanja vinjet poudariti sledeče. Prvič. Analize in izračuni urada za makroekonomske analize in razvoj so pokazali, da bi prehodno obdobje do uveljavitve sistema elektronskega cestninjenja v prostem prometnem toku najverjetneje znašalo več kot leto dni. Kljub navidezni enostavnosti je rešitev za uvedbo vinjet pravno in organizacijsko zapletena, tako da bi vinjete lahko hipotetično v primeru odločitve za uvedbo veljale le v letu 2007. Hkrati bi bili stroški uvajanja vinjet relativno visoki. Drugič. Analiza je tudi pokazala, da je uvedba vinjet lahko zelo tvegana. Z vinjetami bi zaradi zagotovitve nadaljevanje izgradnje avtocest v Republiki Sloveniji morali zbrati toliko denarja, kot bi ga sicer s cestninami. Izkupiček nikakor ne bi smel ogroziti odplačevanja obstoječih posojil, najetih za gradnjo avtocest. Ob upoštevanju vladnega predloga proračuna za leti 2006 in 2007, ki je bistveno zmanjšal proračunska sredstva za gradnjo avtocest, bi morebitni negativni izkupiček ogrozil same predpostavke in nadaljevanje gradnje avtocest, kar bi zahtevalo zadolževanje Darsa ob bistveno spremenjenih pogojih in rokih odplačil. Zapletlo bi se lahko tudi pri veljavnih pogodbah z domačimi in tujimi finančnimi institucijami, v katerih je cestnina opredeljena kot vir prihodkov za odplačevanje kreditov. Tretjič. Dodatni zaplet bi v tem primeru povzročila tudi neugodna pogajanja z evropsko komisijo. Vinjete so namreč zaradi svoje časovne naravnanosti zelo stimulativne za pogoste uporabnike avtocest, hkrati pa v popolnem nasprotju z evropskimi načel, po katerih mora cestnina odražati stroške, ki jih cestni promet povzroča. Pri uporabi vinjet namreč ni spoštovano načelo, da uporabnik plača toliko, kolikor prevozi, v smislu plačila po prevoženem kilometru. Vozniki, ki bi kupili letno vinjeto in ki redkeje uporabljajo avtoceste, bi tako subvencionirali pogoste uporabnike avtocest. Naj na koncu še enkrat poudarim, da je končna vizija in cilj cestninskega sistema v Republiki Sloveniji vsekakor uvedba elektronskega cestninjenja v prostem prometnem toku, kjer uporabnik plačuje po načelu prevožene poti do konca leta 2008. Dodal bi še to informacijo, da v tem trenutku potekata dva javna razpisa za izvedbo pilotnih projektov, in sicer za dva sistema, ki sta priporočena s strani Evropske unije, in sicer gre za tako imenovani sistem preko satelitov in pa drugo tako imenovani sistem preko mikrovalovne tehnologije in ko bosta ta dva pilotska projekta končana, ki bosta dala na nek način pogojno rečeno rezultate, ki bodo nakazali v katero smer naj se država Slovenija odloči o izboru bodočega cestninskega sistema, ki bo v celoti zagotavljal zaprtje avtocestnega sistema v Sloveniji, takrat računamo, da bo dan odgovor o tem, v katero smer se bo Slovenija odločila. Ne nazadnje bo o tem tudi zagotovo diskusija v državnem zboru in tudi korektno informacija. Hvala lepa.
Hvala ministru za promet, mag. Božiču. Gospod Veber, želite dopolnitev odgovora? Izvolite.
Hvala. Želim še opozoriti na odgovor, ki ni bil podan glede tega, kaj se še pričakuje od samega elektronskega sistema cestninjenja. Namreč, obstaja še ena dilema, ki je razvidna tako v izjavah Darsa kot tudi samega ministra. Vse se pa nanaša pravzaprav na to usmeritev, da uporabnik naj plača toliko, kolikor prevozi. To je seveda pravilna usmeritev. Vendar se problemi pojavljajo takrat, ko nastajajo zastoji na avtocesti, ko ne gre samo za to, da plačaš, ali pa ne sme iti samo za to, da plačaš tisti kilometer, ki ga prevoziš, kajti če ga prevoziš v enem dnevu, je to seveda daleč od tistega, kar naj bi cestnina, ki jo plačaš za uporabe avtoceste, omogočala. Dars trdi, da ni upravičljivo znižanje cestnine ali opustitve njenega zaračunavanja v primeru zastojev, minister pa je v dosedanjih razpravah in odgovorih podajal možnost, da bi tudi ob uvedbi novega sistema cestninjenja lahko uvedli tudi diferenciran sistem cestninjenja, da bi se upošteval tudi problem zastojev. Sam se sicer, bom rekel, bolj nagibam k temu, da bi tudi slovenske avtoceste bile proste in prevozne tudi ob največjem prometu, seveda ob upoštevanju dobre prevoznosti tudi ostalih glavnih cest, vendar če ni tako, me zanima, ali bo možno vsaj s cestninami upoštevati nejevoljo uporabnikov.
Hvala gospodu Vebru. Gospod minister, izvolite.
Hvala lepa za dodatno vprašanje. Pojasnil bi seveda, jaz sem v svojih odgovorih dal večino teh pojasnil, kar ste sami komentirali gospod Veber. Vprašanje tako imenovanega "road pricinga" je večna aktualna tema. Po vsej verjetnosti bomo v prihodnjem letu, če se bo to izkazalo za potrebno, šli na spremenjen način plačevanja cestnine, če se bo to pokazalo, da je učinkoviteje glede samih prometnih zastojev. Diferenciran sistem cestninjenja je zagotovo eden izmed ukrepov prometne politike, ki bo v prihodnosti moral priti tudi pri samem pobiranju cestnin in seveda tudi pri regulaciji prometne gostote in prometnih zastojev, ki so, lahko rečem, sploh v času konic, ob koncu tedna, vikendih in tudi ob dopustih zelo veliki, vendar niso nič dosti drugačni od tega, kar se dogaja na podobnih sistemih okoli nas v sosednjih državah, v Italiji, Franciji, Španiji, Nemčiji, ne nazadnje tudi v državah vzhodne Evrope. Hvala lepa.
Hvala gospodu ministru. Gospod Franc Jazbec bo postavil poslansko vprašanje ministru za okolje in prostor, gospodu Podobniku. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani gospod minister za okolje in prostor. Sprašujem vas: Ali je Inšpektorat Republike Slovenije za okolje in prostor pristojen za ukrepanje v primeru, da investitor pri gradnji ne upošteva soglasij, ki so bila podlaga za izdajo gradbenega dovoljena. Dne 29.7.2004 je bil vložen predlog na inšpektorat za okolje in prostor, območna enota Celje, za prevedbo izpolnjevanja pogojev o gradbenem dovoljenju. Investitorja sta v leto 2001 pridobila gradbeno dovoljenje za gradnjo enodružinske hiše. Po izgradnji hiše leta 2004 sta ob robu svoje parcele, poldrugi meter nad javno potjo, namestila odtočno cev, iz katere voda odteka neposredno na javno pot, od tam pa na dvorišče sosednje hiše. Iz gradbenega dovoljenja, ki ga je investitorjema izdala upravna enota Celje, izhaja, da je gradnja dovoljena pod pogoji lokacijske dokumentacije in podatkov projektne dokumentacije ter soglasij, ki so jih med drugim izdale Javno podjetje vodovod kanalizacija, MOP - uprava Republike Slovenije za varstvo narave, kot vodnogospodarski pogoji in vodnogospodarsko mnenje. Iz navedenih soglasij izhaja, da morata investitorja odpadne vode speljati v vodotesno nepretočno greznico, meteorne vode s strehe pa preko peskolovov v površinski odvodnik ali ponikalnico. Po večkratnih posredovanjih pri Inšpektoratu Republike Slovenije za okolje in prostor, je le-ta dne 9.8.2005 posredoval odgovor, da za preverjanje tovrstne infrastrukture njihove inšpekcijske službe niso pristojne oziroma je ta pristojnost prenesena na inšpekcijske službe lokalne skupnosti. Ker se s tem odgovorom ne strinjamo oziroma ne strinjam, menim, da je v nasprotju s 153. členom zakona o graditvi objektov, prosim za podrobnejše pojasnilo. Hvala.
Hvala gospodu Jazbecu. Gospod Podobnik, izvolite.
Hvala lepa, spoštovani gospod poslanec. V pripravi na odgovor na vašo poslansko vprašanje smo si pridobili naslednje dokumente. Gre za zelo konkretno vprašanje. Torej dokument je enotno dovoljenje za gradnjo, drugi dokument je vodnogospodarsko soglasje, tretji je vodnogospodarsko mnenje in četrti je soglasje vodovoda-kanalizacije. Prav tako pa smo tudi pridobili odlok o skrbi s pitno vodo ter o odvajanju in čiščenju komunalnih odpadnih in padavinskih voda na območju občine Štore. Iz vašega vprašanja je razvidno, da ste pri Inšpektoratu Republike Slovenije za okolje in prostor po večkratnih posredovanjih dobili 9. avgusta letos odgovor, s katerim niste bili zadovoljni, zato danes kot poslanec ustno postavljate to vprašanje meni kot ministru. Dovolite mi, da vam ta odgovor tudi posredujem. Pristojnost gradbenega inšpektorja je na podlagi zakona, ki ga citirate, in tudi člena 153, ki ga citirate, to je zakon o ureditvi objektov, ta, da nadzira ali se gradnja in uporaba objekta izvaja skladno z izdanim gradbenim in uporabnim dovoljenjem. Tako pravi zakon. Vi me pa sprašujete, ali investitor pri gradnji ne upošteva soglasij, ki so bila podlaga za izdajo gradbenega dovoljenja. Torej osnovni dokument je torej gradbeno dovoljenje, ki pa v svojih določbah govori tudi o teh soglasjih, da ne bo nesporazuma. O konkretnem inšpekcijskem postopku, ki je bil zoper dva investitorja na predlog prijavitelja uveden zaradi odvajanja meteorne in fekalne vode iz stanovanjske hiše, je bil torej prijavitelj obveščen z opisom inšpektorata letos 9. avgusta. V tem inšpekcijskem postopku so bile naslednje ugotovitve: da je stanovanjska hiša omenjenih dveh investitorjev bila zgrajena na podlagi enotnega dovoljenja, ki ga je 5. aprila 2001 izdala Upravna enota Celje.Ne bi šel sedaj skozi vse ugotovitve gradbenega inšpektorja. Iz teh ugotovitev izhaja - ta odgovor so mi pripravili kolegi v inšpektoratu za okolje in prostor, to moramo povedati - da so investitorji gradili v skladu z veljavnim gradbenim dovoljenjem. Zato, glede na navedeno, ni podlage, da bi gradbena inšpekcija ukrepala. Na koncu pa ponovno sprašujete, kdo je torej odgovoren in lahko ukrepa v taki situaciji, ki se je zgodila v tem primeru. V veljavnem odloku občine Štore o oskrbi s pitno vodo ter odvajanju in čiščenju komunalnih odpadnih in padavinskih voda, ta odlok je bil sprejet leta 2000, pa nadzor nad skladnostjo odvajanja teh voda s tem odlokom opravlja občinski komunalno-cestni inšpektor. Na podlagi tega odloka, če obveznosti, ki so zapisane v tem odloku, niso izpolnjevane, na primer ena od takih obveznosti je tudi čiščenje greznice, se po takem odloku se lahko takega občana tudi kaznuje. To je odgovor, ki sem ga vam posredoval na vaše vprašanje, nisem pa podrobneje posredoval vsa stališča, ki so bila zapisana v informaciji s strani inšpektorata. Če želite, lahko tudi to posredujem. Hvala lepa.
Hvala gospodu ministru. Želite dopolnitev odgovora? Izvolite.
Hvala lepa. Gospod minister, sedaj ste vi bolj kot ne prečitali tisto, kar vam je podal inšpektorat. Jaz se pa pritožujem nad tem, da objekt ni zgrajen skladno z izdanim gradbenim dovoljenjem. Za to je pa po ocenah oziroma po zakonu o graditvi objekta pristojen republiški inšpektor in ne občinski inšpektor. Objekt ni zgrajen skladno z izdanim gradbenim dovoljenjem, ker niso upoštevana vsa soglasja, tudi ne soglasja MOP-a, zaradi tega tudi ne pride do tehničnega prevzema oziroma do izdaje uporabnega dovoljenja.
Hvala gospodu Jazbecu. Gospod minister, izvolite.
Hvala lepa. Gre za zelo konkretno zadevo, ampak ker jo je poslanec odprl, je pač potrebno, da še enkrat pojasnim. Jaz sem se zelo podrobno seznanil z zadevo. Pridobil sem si vso dokumentacijo v dveh dneh, kar je bilo pač mogoče, ker v petek smo dobili poslansko vprašanje. Povedati moram, da je prijavitelj v tem primeru gospod Jazbec sam, in da sta bila investitorja, ki se pišeta Gajšek in postopek je bil izpeljan. Dovolite mi, da tukaj ponovno povzamem mnenje, ki mi ga je posredoval inšpektorat, in jaz nimam razloga, da jim ne verjamem. Če pa vi menite drugače, pa morate pač v postopku to dokazati. Investitorja Gajšek sta tako, kot je to določeno v gradbenem dovoljenju in v vodnogospodarskem soglasju, zgradila to greznico, v katero imata tudi speljane vse odplake iz stanovanjske hiše. Greznica je locirana na mestu, ki je oddaljeno od zemljišča gospoda Jazbeca cirka 30 metrov. In glede na situacijo na terenu, ni možnosti, da bi voda iz te greznice odtekala k objektu v lasti gospoda Jazbeca, ker med stavbo v lasti gospoda Jazbeca in greznico leži stavba v lasti gospe in gospoda Gajška, teren pa je nagnjen v smeri stran od stavbe gospoda prijavitelja. Investitorja sta meteorne vode s stavbe izpeljala preko peskolovov v ponikovalnico, ki je še bolj oddaljena od stavbe gospoda Jazbeca. Tudi tu je teren nagnjen v smer stran od te stavbe. To je v zapisu, ki sem ga dobil, ko sem zahteval točen odgovor na vaše konkretno vprašanje v poslanskem vprašanju. Hvala lepa.
Hvala gospodu ministru. Gospa Majda Širca bo postavila poslansko vprašanje ministru za kulturo dr. Vasku Simonitiju.
Hvala lepa. Nekoliko me srbi, da bi prej vprašala vas, gospod predsednik, kako da ste zavrnili vprašanje gospoda Vebra, češ, da je lokalnega značaja, medtem ko smo se sedaj soočali z vprašanjem osebnega značaja o greznici gospoda Jazbeca, ki je tudi župan v tem okolju. Spoštovani dr. Vasko Simoniti! Strateški svet je predlagal vladi predlog reform. Tudi predlog o uvedbi enotne davčne stopnje. Nekateri bivši, in tudi sedanji, člani strateškega sveta so večkrat jasno izrazili in javno izrazili njihova stališča do kulture nasploh. Eni so dejali, da kultura ubija, drugi je dejal, da so kulturniki tako rekoč svete krave in zaščiteni kot svete krave v muzejih. Ministrstvo za kulturo se do vprašanja uvedbe enotne davčne stopnje javno še ni opredelilo. Zato me zanima, gospod minister: Kakšno je vaše stališče oziroma stališče ministrstva za kulturo do uvedbe enotne davčne stopnje? Ali ste opravili morebiti kakšne analize, ki bi sporočale o posledicah uvedbe enotne davčne stopnje na področju kulture? Če ste, kakšne so te analize oziroma kaj prinašajo? Že brez analiz samih nam je jasno, da enotna davčna stopnja, ki je bila uvedena na Slovaškem, po kateri se Slovenija tako vehementno zgleduje, je tako rekoč ubila kulturo in je pustila kulturne inštitucije v povsem razsutem stanju. Vemo, da dvojna obdavčitev DDV-ja za kulturo, ne samo v Sloveniji, temveč v Evropi, pomeni izjemno dobrodošel način reguliranja in olajšanja življenja kulture, ki vemo, da ji trg sam ne more zagotoviti preživetja. Če bo obveljala enotna davčna stopnja, po mojih oziroma že osnovnošolskih izračunih, potem bodo kulturne storitve za 10% dražje, kajti vemo, da kulturne storitve in sami kulturniški izdelki zapadejo v nižjo, to se pravi 8,5 davčno stopnjo. Dražje bodo torej, če bo obveljala enotna davčna stopnja, knjige, časopisi, periodika, humanistika, vstopnice za gledališče, muzeje, kino, avtorske pravice in umetnine same [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] Gospod minister, sprašujem vas: Imate stališče do uvedbe enotne davčne stopnje, imate analize? In če, kakšne? Kako boste [[...]]
Gospa Širca.
[[...]]sanirali to vprašanje ob morebitni uvedbi enotne davčne stopnje? [[...]] [[Izključen mikrofon.]]
Hvala gospe Širci. Gospod minister, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Vsekakor je bilo v predstavitvi reformnih predlogov na sami vladi izrečeno že takoj mnenje, da bo temu potrebno posvetiti posebno pozornost, da ne bi prišlo do tega, da bi področje kulture bilo posebej prizadeto, da bi bilo kakorkoli znatno prikrajšano ali pa da sploh ne bi bilo prikrajšano. Ministrstvo za kulturo se vsekakor zaveda pomena, ki ga ima davčna ureditev za delovanje kulturnih izvajalcev in za dostop državljanov do kulture. S tem v zvezi je jasno, da je zelo aktualna razprava o morebitni uvedbi enotne davčne stopnje. Ministrstvo za kulturo je za to posebej naročilo študijo, ki naj bi predvsem ugotovila kakšne bodo eventualne morebitne finančne posledice, če bo prišlo do uvedbe davčne stopnje, kakšne bodo te posledice za slovensko kulturo. Ob tem bomo tudi pridobili vse tiste potrebne informacije, ki so povzročile na Slovaškem določene probleme in bomo tudi to primerjavo naredili pri nas. V okviru same študije bodo kvalificirani strokovnjaki ocenili sedanje davčne obremenitve javnih zavodov, gospodarskih družb in drugih kulturnih organizacij in v zvezi s tem bomo ocenili posledice uvedbe enotne davčne stopnje, če bo seveda do nje prišlo, za davčno obremenitev na področju kulture. Mi pričakujemo rezultate te študije v sredini novembra letošnjega leta in takrat se bomo natančno in zavezujoče odločili, kakšne ukrepe sprejeti v zvezi s tem in jih bomo predlagali vladi, da jih preuči in eventualno sprejme. Vsekakor pa je cilj ministrstva, da se razmere za kulturni razvoj v Sloveniji v nobenem primeru ne bodo poslabšale. Hvala lepa.
Hvala gospodu ministru. Želite dopolnitev odgovora? Izvolite.
Seveda želim dopolnitev, kajti nezaslišano se mi zdi, da v trenutku, ko so predlogi sprememb na davčnih zakonih že vloženi, ko vlada že obravnava in ko se strateški svet s tem vprašanjem ukvarja že več kot pol leta, ministrstvo izjavi, da je šele naročilo študijo, ki jo bo dobilo sredi novembra, na osnovi katerega bo lahko reklo, kaj bo sploh delalo, hkrati pa tudi zagotovi, da ne bo delalo na ta način, da te obremenitve, ki bodo nastale, ker to, kot rečno, lahko še srednješolec preuči, da tovrstne posledice bodo, in so celo, gospod minister, v nasprotju s tem, kar ste trdili, ko ste nastopili svojo funkcijo, ko ste obljubljali olajšave na področju davčne zakonodaje. Nezaslišano se mi zdi, da teh analiz ni, da v tem trenutku ministrstvo za kulturo kot del vlade ne ve, kako se bo obnašalo jutri, ko bo to vprašanje na mizi in ko se bo potrebno odločati. Analize se ne naredijo v enem dnevu in mislim, da bi vse odgovore na to vprašanje morali imeti ne samo vi, ampak tudi mi in tudi jaz, ko vas sedaj to sprašujem. Nekoč, ko ste bili na drugem mestu, ste napadali to, da imamo v Sloveniji nižjo davčno stopnjo za knjigo. Hoteli ste imeti nulto davčno stopnjo DDV na knjigo. Gospod minister: Kaj boste jutri naredili, ko analiz še ne bo? Ali bo povedano nekaj povsem drugega, recimo to, da če spremenite 1% davčne stopnje, se povpraševanje zniža za 1%? Kaj boste naredili?
Hvala gospe Širci. Gospod minister, izvolite.
Gospa je vprašala, kaj bomo naredili. Torej ne bomo vprašali niti srednješolce niti osnovnošolce, ampak kompetentne ljudi, da bodo pripravili ustrezne podlage za to, da bomo sprejeli ustrezne odločitve v zvezi s tem. Osebno mislim, da ni nič prepozno za to, da bi vladi pravzaprav predlagali ustrezne ukrepe, ki bodo kulturo zaščitili v dobršni meri. Namen reform je vsekakor ustvariti boljše pogoje za gospodarstvo. To je jasno. Zaradi tega ne dvomim v to, da bo boljše gospodarstvo pomenilo tudi ustvarjanje boljših pogojev za kulturo samo. Torej nezaslišano se vam zdi, da še danes ni tega. Dobro, meni se zdi marsikaj nezaslišano, mislim pa, da bo uslišano to, da kultura predvsem ne bo v ničemer prikrajšana, da se pogoji v ničemer ne bodo poslabšali. Verjamem, da take želje, da bi se pogoji poslabšali, nihče nima. Mislim, da je že do sedaj vlada sama v celoti, da tako rečem, dokazala, da je zelo pozorna do kulture. To je v letošnjem letu dokazala tudi v proračunu za leto 2006. To naklonjenost kaže in se zaveda kaj kultura pomeni za Slovenijo in za Slovence, tako, da kakšnih bojazni ni. Vsekakor pa je res in jasno bo treba natančno razmisliti o tem, kako ohraniti kulturo nepoškodovano, da tako rečem. Hvala lepa.
Hvala gospodu ministru. Gospod Samo Bevk bo postavil poslansko vprašanje ministru za zdravje, gospodu Bručanu in ministrici za kmetijstvo, ki je pa odsotna.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani zbor! Svetovna zdravstvena organizacija je že avgusta pozvala države, da naj se pripravijo na morebitni izbruh ptičje gripe pri ljudeh. Takrat je bilo tudi ugotovljeno, da je večina evropskih držav slabo pripravljena, in da so podcenjevali to nevarnost. Na vprašanje kolegice Pozsončeve pred mesecem ste, gospod minister dr. Bručan, dejali, da je po ocenah strokovnjakov trenutna možnost za izbruh ptičje gripe v državah članicah Evropske unije in tudi v Sloveniji zelo majhna. Danes je ptičja gripa prisotna ne samo v državah Evropske unije, temveč tudi pri naši najbližji sosedi Hrvaški. Obstaja torej resna možnost pojava ptičje gripe pri perutnini in pri pticah selivkah tudi v Sloveniji. Ob množičnem poginu sivih čapelj avgusta letos pri Muti v dolini Drave pristojna veterinarska služba ni opravila ustreznih raziskav in ovrgla morebiten sum okužbe z virusom ptičje gripe. Nizozemska je že avgusta prepovedala zadrževanje perutnine na prostem, septembra pa je to prepoved uveljavila tudi Nemčija, pri nas v delu Slovenije šele pred dvema dnevoma. Obstaja seveda tudi nevarnost, da bo virus preskočil od ptic na človeka. Edina zaščita so ustrezna cepiva in protivirusna zdravila. Zdravilo tamiflu je naenkrat izginilo iz lekarn, zato od vas pričakujem konkretne podatke, kdo si je priskrbel zaloge tega zdravila. Pri nas vsi zatrjujejo, da smo se dobro pripravili na izbruh bolezni. Prav tako zaradi tega sprašujem: Koliko zdravil proti gripi imamo v Sloveniji? Imamo dovolj cepiva ob povečanem povpraševanju zoper navadno gripo? Ali si je Republika Slovenija že v naprej zagotovila bodoče cepivo proti ptičji gripi? Kako bo ob morebitni pandemiji potekalo razdeljevanje zdravila? Koliko dihalnih mask imamo, kje bi zdravili in izolirali prve bolnike s ptičjo gripo, koliko vaj je predvidenih za primer množične epidemije ptičje gripe v Sloveniji? Kako bo potekalo informiranje in osveščanje prebivalstva, da ne bo prišlo do nepotrebnih zapletov? Kako je organizirano sodelovanje veterinarskih in zdravstvenih ustanov teh vseh drugih služb ob morebitnem večjem izbruhu bolezni. Ministra doktor Bručana in ministrico gospo Lukačič torej sprašujem: Kako je Republika Slovenija pripravljena na morebitni pojav ptičje gripe pri perutnini in divjih pticah ter na morebitno množično epidemijo ptičje gripe pri prebivalstvu. Glede na dve vprašanji na to temo imate danes gospod minister lepo priložnost, da izčrpno odgovorite na to aktualno tematiko. Hvala lepa.
Hvala gospodu Bevku. Izvolite gospod minister.
Hvala lepa za vprašanje. Hvala lepa tudi seveda za vaše ugotovitev, koliko imam pač možnosti za odgovor na to vprašanje, ki je popolnoma jasen, da je v okviru teh desetih minut. Dejansko pa je tako, da sem tudi na vaše vprašanje deloma že odgovoril prej, ko sem odgovarjal. Prvo vprašanje o ptičji gripi, pa kljub temu je ostalo še kar precej stvari, ki bi jih moral tu razjasniti. Predvsem sem govoril pred enim mesecem o tem, da je možnost epidemije ptičje gripe med ljudmi enaka ničli ali zelo majhna, nič pa nisem govoril, ker tudi ni moja pristojnost, da bi govoril o epidemiji med pticami. Tako smo za uvod, glede moje ugotovitve pred enim mesecem. Seveda pa moram vam vsem tu tudi s strokovnega stališča razjasniti nekatere stvari, ker se mešajo pojmi, ki s stroko in z realnostjo nimajo kakšne velike povezave. Svet se res srečuje v zadnjem času kar z eno grožnjo epidemije ptičje gripe med ptiči. In v azijskih in nekaterih evropskih državah je to seveda spodbudilo povečano zanimanja za ta pojav. Naj na začetku pojasnim nekaj, da govorimo o dveh različnih pojavih in da zaenkrat ne obstaja praktično nikakršna nevarnost za pojav množične epidemije ptičje gripe pri ljudeh v Evropi. To je tudi sklep in ugotovitev sestanka ministrov pred tremi dnevi v Londonu. In to smo vi ves čas poudarjali že bistveno prej, ne samo ob tem sestanku in po tem sestanku. Ptičja gripa je namreč nalezljiva bolezen živali, predvsem ptic, ki jo povzročajo virusi. V zadnjem času je razlog za zaskrbljenost predvsem virus H5N1. Virus ima sicer sposobnost prenosa na ljudi in lahko povzroči resno bolezen z visoko smrtnostjo, dejansko pa je tak prenos na ljudi izjemno redek. Dosedanje stanje v Aziji, kjer so razmere bistveno drugačne kot v Evropi, kaže na to, da je tak prenos izredno redek. Zaskrbljenost povzroča možnost pojava popolnoma novega seva virusa, tu pa prehajamo na nevarnost pandemije, ki bi lahko nastal z združenim virusom ptičje gripe in virusa človeške gripe ali pa bi se sedanji virus ptičje gripe spremenil tako, da bi se prenašal tudi s človeka na človeka. Proti takemu novemu virusu ljudje ne bi bili odporni in nastale bi ugodne razmere za obsežne epidemije oziroma pandemijo gripe. Vsak primer ptičje gripe pri ljudeh bistveno poveča možnost nastanka novega virusa, zato so tako pomembni vsi ukrepi obvladovanja ptičje gripe in omejevanja širitve virusa in tudi istočasno preprečevanja infekcije z navadnim virusom gripe, zaradi česar tudi želimo izvesti čim bolj obsežno cepljenje v Sloveniji proti običajnemu sezonskemu virusu gripe. Če govorimo o ptičji gripi, se izvajajo sedaj ukrepi za preprečevanje vnosa ptičje gripe v državo na nivoju pač veterinarske uprave oziroma ministrstva za kmetijstvo. Po sklepu komisije, v kateri so različni strokovnjaki in tu gre za koordinacijo med medicino in veterino, po sklepu te komisije, sprejetem na sestanku 13. oktobra, se je sestala interdisciplinarna skupina za revizijo pri poročilu o zaščiti zaposlenih na farmah in pri drugem delu, kjer obstaja tveganje za okužbo v primeru pojava ptičje gripe. V ministrstvu za zdravje za primer pojava ptičje gripe med pticami v Sloveniji je že zagotovilo tudi zaloge protivirusnega zdravila, ki bi ga rabili kot zaščito pri izpostavljenih osebah, to se pravi, tistih 6 tisoč komadov, ki bo v mesecu novembru na razpolago, sedaj trenutno je 2 tisoč. Ministrstvo za zdravje dela priprave tudi za morebitno bodočo pandemijo gripe in nekaj o načrtih pripravljenosti sem govoril že v prejšnjem odgovoru - niti ni potrebno po moje, da bi to sedaj ponavljal, ker imam časa malo. Vendar pa je glede na to, da je veliko neznank na področju pandemije, da je mogoče predvideti, da se bo bolezen zelo hitro razširila po svetu ter povzročila veliko povečanje obolevnosti v kratkem času. Pandemija gripe bi zelo obremenila zdravstveno službo, istočasno bi imela velik vpliv na vsakdanje življenje. Strokovnjaki predvidevajo, da bo od pojava prvih obolelih pa do priprave pravilnega, pravega, uspešnega cepiva pretekla najmanj pol leta. Tudi potem, ko bo cepivo na razpolago, bo to v omejenih količinah. Za obvladovanje širjenje bolezni v obdobju do zagotovitve zadostnih količin cepiva pa strokovnjaki in tudi mi priporočamo uporabo protivirusnih zdravil, ki so na razpolago in ki dejansko preprečujejo širjenje bolezni in istočasno vsaj deloma, predvidevam, tudi zdravijo bolezen. Skupina strokovnjakov, ki je v okviru priprave načrta v pripravljenosti nad pandemijo gripe zadolžena za strokovne osnove, pripravi protivirusnih zdravil in cepiv, je ministrstvu za zdravje predlagalo vzpostavitev državne zaloge protivrednostnega zdravila tamiflu, ki bo na voljo v začetka leta 2006 v neki določeni količini tako, da bomo pokrili 3% kritje, kasneje pa še do 25%, zato smo predvideli 2 milijardi dodatnega denarja [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
Hvala lepa. Lep pozdrav vsem gospodom ministrom in poslankam in poslancem tudi z moje strani. Bi želeli, gospod Bevk, dopolnitev odgovora? Prosim.
Hvala lepa. Tudi zaradi tega, ker je ministru zmanjkalo časa. Jaz upam, da na eden del vprašanja bo prihodnjič odgovorila tudi ministrica za kmetijstvo, gospa Lukačičeva. Vseeno pa bi glede možne in morebitne pandemije vprašal tudi: Kako je z osveščanjem in izobraževanjem laične in strokovne javnosti? Ali imamo že izdelane kakšne brošure, recimo načrt vedenja v bolnišnicah, na javnih mestih, šolah, gledališčih, dvoranah, kjer se zadržuje zelo veliko ljudi, na javnih prireditvah in podobno? Ter: Ali izobražujemo tudi medicinski kader, ostale javne delavce, ki bodo takrat vplivali na javno mnenje? In morda bi začeli tudi s pospešeno medijsko akcijo, kako krepiti imunski sistem pri ljudeh in tako dalje. Zanima me: Kakšne so aktivnosti na relaciji strokovne službe in javnosti? Hvala lepa.
Hvala. Gospod minister.
No, v zadnjem času nam pri tem obveščanju kar precej pomagajo mediji, tako da bi se jim ob tej priliki lahko zahvalil. Dejansko je obveščanje javnosti prav zaradi medijev v zadnjem času bistveno boljše. Mi sami na ministrstvu pa pripravljamo poseben plan, ki bo objavljen tudi v tiskani obliki in ki bo posredovan tudi Evropski uniji za pregled. Namreč, na sestanku pred tremi dnevi v Londonu smo se dogovorili ministri, da vse države pošljejo svoje plane in da jih pri tem skupaj analiziramo in potem popravimo tiste, ki so pod povprečjem, bi temu tako rekel. Slovenija s takšnim planom, kakršnega ima sedaj, ni bila med tistimi državami omenjena, ki so podpovprečne. Kar se tiče propagande med prebivalstvom, pa pripravljamo brošuro, pripravljamo tudi letak, ki bo opozarjal na eventualne možnosti širjenja in pa predvsem na preventivne akcije, ki bodo potrebne, da ne bi prišlo do pandemije. Še enkrat ponavljam, ni boljšega načina preprečiti virus ptičje gripe, ki bi mutiral in bil potem zelo nevaren za prebivalstvo, kot je cepljenje proti običajni gripi. In v tem primeru to cepljenje bomo tudi zdaj v začetku novembra začeli izvajati, nekaj dni ali pa nekaj mogoče deset dni prej kot običajno ob običajnih sezonah, ko se je pojavila ta sezonska gripa. Tako na vaše vprašanje glede naše pripravljenosti obveščanja javnosti mislim, da smo do zdaj, vsaj s strani ministrstva za zdravje, izpolnili svojo nalogo in javnost obvestili v tistih točkah, ki so zdaj možne, cela vrsta neznank obstaja, ki pa jih bomo morali sproti še dopolnjevati.
Hvala lepa. Glede na odsotnost nekaterih je že na vrsti gospod poslanec Srečko Prijatelj, ki bo postavil vprašanje ministru za promet.
Hvala, spoštovani predsedujoči. Spoštovani ministri, kolegice, kolegi! Drugi tir je nacionalnega pomena. Spoštovani minister za promet: Ali namenoma zadržujete 5,5 milijona evrov za koriščenje v bistvu iz kohezijskega sklada in pričetek gradnje tega tira? Če to je namenoma vaše dejanje, potem je vsega obsojanja vredno. Želim poudariti tudi to, da smo več kot 1000 milijonov tolarjev že namenili v projektno dokumentacijo tega projekta. Danes, ko imamo možnost, da bi črpali ta sredstva, zaprošamo za podaljšanje Evropsko skupnost, ki nam dovoli podaljšanje v december 2006. Lahko bi začeli že z geodetskimi raziskavami, hidro raziskavami in z odkupom zemljišč, projektno dokumentacijo; skratka, projekt bi že lahko stekel, če ne bi bilo take arogance. Danes vozimo po tako imenovanem industrijskem tiru, ki ima več, to veste gospod minister, več kot 30 promil padca, čeprav ga ne bi smel imeti po vseh mednarodnih predpisih več kot 27, pa vendar, lažemo se, v mednarodnih dokumentih je zapisano, da je toliko, pa vendar ni. To vemo vsi železničarji. In dejansko tvegamo dan za dnem, da se ta industrijski tir vsuje v dolino, kajti posedanje je veliko. Seveda, ravno tako industrija čaka, gospodarstvo čaka, kdaj bo dobilo ta prepotreben drugi tir, kajti vemo, da v bistvu, če tega ne bomo naredili, da lahko kar odpišemo pogodbe, ki so danes v teku. Vloga Italije, spoštovani minister, me zanima. Ali čakate mar na Italijo? Imate odgovor, kje bi želela Italija s tako imenovano EN varianto priključiti se na našo, v bistvu tunelsko ravninsko progo, ki bi bila zgrajena po vseh predvidevanjih lahko že tam leta 2015 - deset let naj bi trajal ta projekt, če ga danes začnemo. Če bomo to vlagali v drugo leto, lahko računamo na resen pristop v letu 2008 oziroma 2007. Pa vendar ne razumem takšne ignorance z vaše strani, ko vidimo, da bi lahko pričeli z deli, pa to odlagamo v prihodnost. Evropa nam ponuja denar, mi ga ne znamo izkoristiti. Sami ste podpisali ta dokument, upam, da se spomnite, leta 2004, 14.12., v katerem jasno izrekate ukaz, da se ustrezne razpise, ki so v teku, dokler se ne potrdi dokument in identifikacije, v bistvu zadrži oziroma ukine. To so dokumenti za pripravo drugega tira. Sprašujem vas: Kdaj mislite začeti z delom?
Gospod Prijatelj, čas. Hvala lepa. Gospod minister, imate besedo.
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči, in hvala lepa za poslansko vprašanje gospodu Prijatelju. Torej, Evropska komisija je decembra 2004 sprejela odločbo 5842, s katero je podelila finančno pomoč Republiki Sloveniji za izdelavo tehničnih študij za gradnjo drugega tira na progi Divača - Koper v višini 5,47 milijona evra. Ocenjena vrednost študij, ki obsega celovito presojo na okolje, geološke raziskave, vodnogospodarsko ureditev, izdelavo projektne dokumentacije za začasne deponije, izdelavo projektne dokumentacije za pridobitev gradbenih dovoljenj, ki se bodo sofinancirale z evropskimi sredstvi, znaša 19,5 milijona evrov. V prvi polovici leta 2005 agencija za železniški promet ni imela zagotovljene lastne udeležbe projektov, hkrati pa je bilo ugotovljeno, da je agencija za železniški promet v enoletni program predlagala izdelavo dokumentacije, ki je v tako kratkem času ni bilo mogoče izdelati. Zato je ministrstvo za promet zaprosilo Evropsko komisijo za podaljšanje roka za koriščenje sredstev do konca leta 2006, kar je Evropska komisija tudi odobrila. Sredstva lastne udeležbe za leto 2005 so bila zagotovljena v zakonu o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti Javne agencije za železniške promet iz naslova kreditov, najetih za zagotavljanje lastne udeležbe v letu 2005, za projekte, ki se izvajajo v okviru programa investicij, sofinanciranih s sredstvi Evropske unije, in za pokrivanje stroškov in obresti iz naslova kredita, ki ga je Javna agencija za železniški promet najela za vzdrževanje in investicijsko vzdrževanje železniške infrastrukture v letih 2003 in 2004. Agencija za železniški promet pripravlja razpisno dokumentacijo za izdelavo tehničnih študij, kamor sodijo tudi geološke raziskave, in predvideva predobjavo razpisov še v letošnjem letu. Za zagotavljanje sredstev v naslednjih letih je ministrstvo za promet že pripravilo predlog zakona o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti Javne agencije za železniški promet iz naslova kredita za izvajanje programov razvoja železniškega prometnega sistema, ki bo s predlogom resolucije o nacionalnem programu razvoja javne železniške infrastrukture poslan v vladno proceduro. V oba dokumenta je vključen tudi drugi tir proge Divača-Koper s časovnim planom izvedbe. Veljavna zakonodaja s področja graditve objektov in urejanja prostora ne zahteva priprave zakonov o gradnji posameznih infrastrukturnih projektov, zato ne vidimo potrebe po njegovi pripravi in sprejemu. Torej, govorim o posebnem zakonu, v kolikor pa bi se v bodoče taka potreba pokazala oziroma izkazala za nujno, pa bo ministrstvo za promet tak zakon tudi pripravilo. Dodal bi še k odgovoru citat, ki ste ga navajali glede dokumenta, ki je bil res podpisan v lanskem letu, torej koncem leta 2004, vendar ste spregledali še drugo dejstvo, da je bil razpis za izvedbo javnih razpisov seveda v zaostanku zato, ker še ni bila sprejeta uredba o lokacijskem načrtu in ta je bila tudi torej sprejeta kasneje. Zato je bilo to tudi osnovni razlog za ustavitev teh postopkov pri pridobivanju ustrezne dokumentacije, predvsem pa pri razpisih za, kot je bilo že rečeno, investicijsko in projektno dokumentacijo. Torej, to bi bil moj del odgovora. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod minister, gospod Prijatelj zahteva dopolnitev odgovora.
Spoštovani minister. Ni korektno, da zavajate javnost, mene ne morete. Agencija za železnico je dobila potrjen svoj letni plan komaj pred kratkim, to vi dobro veste. Kako lahko potem uresniči tisto, kar ji nalagate, če je letni plan komaj potrjen konec iztekajočega, leta 2005, spoštovani minister? Ni korektno, da nam lažete. Druga stvar, da bi to preklicali, so obstajali pogoji že ob začetku dopusta letošnjega leta, kajti vsi plani so bili potrjeni na vladi že z začetkom tega leta. In tretja stvar: Zakaj v bistvu nočete sprejeti moje pobude in razpisati oziroma dati v proceduro zakon o drugem tiru, če vemo, da se bo investicija vlekla deset let? Nacionalni program iz prejšnjega obdobja, ste sami podali oceno, je realiziran samo v 17%. Tam je tudi zapisan drugi tir, že v letu 1996, 1994 smo ga snovali, pa do danes nismo naredili nič drugega, kot porabili tisoč milijonov. Za to ste odgovorni tudi vi, ki pišete take stvari in ustavljate postopke. Ko bo jutri izreden dogodek na koprski progi, ki ni sposobna prevažati niti normalnih vlakov, imamo v pomoč dieselske lokomotive, boste za to odgovorni vi. Proga se poseda in bo zgrmela v dolino. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mag. Božič.
Hvala lepa za dodatna pojasnila s strani gospoda poslanca. Namreč, ne bi želel komentirati, ampak zagotovo ne gre za zavajanje javnosti, kajti operiral sem s konkretnimi podatki in konkretnimi dejstvi. Res je, da je bil letni plan agencije sprejet pred kratkim, ampak to ni krivda našega ministrstva, ampak seveda vseh procedur, ki so se dolgo vlekle pri pripravi proračuna 2005, ki je bil, vemo kdaj, v postopku popravkov v državnem zboru. Brez ustreznega dokumenta finančnega načrta je res, da po zakonu o javnih naročilih ne moremo izvajati postopkov javnih naročanj. Ampak, kot sem jasno povedal, glavni dokument za izbiro postopkov je bil lokacijski načrt. To je bil predpogoj za to, da smo sploh lahko nadaljevali postopke. In še vprašanje, zakaj ne poseben zakon. Zelo jasno sem povedal, da tako kot za železniški tir, torej drugi tir Divača-Koper, bi enako veljalo tudi za vse ostale prepotrebne posege na železniški infrastrukturi, da bi sprejeli poseben zakona. Zato smo predlagali in izdelali tudi v zelo kratkem času nacionalni program obnove železniškega prometnega sistema. In s tem dokumentom bomo na nek način v celotni Republiki Sloveniji zaprli procese planiranja vseh bodočih investicij. Hvala lepa.
Gospod Prijatelj, predvidevam, da imate postopkovni predlog?
Hvala, predsedujoči. Torej, to ni res, drugi tir ni kakršenkoli drug projekt. In želel bi skladno s 146. členom poudariti, da sem izrazito nezadovoljen z vašim pavšalnim odgovorom, in zahtevam, da se opravi posebna razprava o drugem tiru. Hvala.
Hvala lepa, gospod Prijatelj. O vašem predlogu, da državni zbor na naslednji seji opravi razpravo o odgovoru ministra za promet na vaše poslansko vprašanje, bo državni zbor odločal v okviru jutrišnjih glasovanj. Sedaj je na vrsti gospa poslanka Marjetka Uhan, ki bo postavila vprašanje odsotni ministrici za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano.
Hvala lepa za besedo. Ministrico za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, gospo Marijo Lukačič, bi vprašala: Kako se bodo rešile posledice, ki so nastale zaradi nestrokovnega izpolnjevanje subvencijskih vlog za kmete? Koliko je zavrnjenih vlog s strani kmetov? Ter: Kakšna je ocenjena skupna vrednost zavrnjenih zahtevkov? Napake so po eni strani nastale zaradi nedoslednega izpolnjevanja vlog s strani kmetijske svetovalne službe. Tu mislim predvsem na to, da so pozabili obkrožiti zahtevke, ali pa spregledali, na primer, za mlečno premijo, zaradi česar so nekateri kmetje oškodovani do nekaj tisoč pa do milijon in več tolarjev. Kaj boste storili v tej smeri, da bi kmetje vseeno dobili pripadajoča sredstva? Po drugi strani pa je bilo zavrnjenih nekaj 10.000 vlog -popravek -, ki so bile zavrnjene zaradi spremenjenih navodil, danih s strani Agencije za kmetijske trge in razvoj podeželja v času po vložitvi vlog. Vse to je povzročilo veliko nezadovoljstva pri kmetijski svetovalni službi in kmetih, ki so morali popravljati vlogo in ponovno vlagati zahtevke. Kaj nameravate storiti v tej smeri v prihodnje, da do takšnih napak in v tolikšni meri ne bi prihajalo? Hvala lepa za odgovor.
Hvala lepa. Odsotna ministrica bo odgovorila v skladu s poslovnikom. Na vrsti je naslednji poslanec gospod Aleš Gulič, ki bo vprašal ministra za notranje zadeve.
Spoštovani predsedujoči, cenjene kolegice in kolegi, gospod minister! V medijih je bilo v zadnjem času oziroma tam okoli 15. oktobra več poročil o policijskih preiskavah, ena od bolj opaznih je bila tista o romskih naseljih Brezje in pa Žabjak pri Novem mestu, kjer so policisti izvedli ukrepe, ki po mojem niso bili v sorazmerju z nameni preiskave, tudi z rezultati ne. In ker je prišlo po mnenju mnogih ljudi do pretirane uporabe sile, tudi izbir časa za preiskave, otroci, ki so bili vpleteni v to, starejši in tako naprej, prav gotovo ne govorijo v prid pametni odločitvi. Zato vas sprašujem: Na osnovi kakšnih usmeritev policija oziroma lokalne policijske uprave določajo obseg ukrepov preiskave? Ali se pri tako obsežni preiskavi - 150 policistov, recimo v akciji, s psi, z vso opremo -, kot je omenjena, posvetuje kaj s policijsko upravo? In seveda: Kako prihajajo potem podatki o teh velikih uspehih do vas? Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod minister.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Hvala za vprašanje gospod poslanec. V zvezi s preiskavo, ki ste jo omenili in ki je bila izvedena na območju Novega mesta, v romskih naseljih Brezje in ob cesti Nova mesto - Mirna Peč, moram povedati, da se romsko naselje deli tam v dva dela, in se neposredno naslanja tako na del mesta Novo mesto kot tudi na nekatera druga naselja. V letošnjem letu smo beležili na tem področju povečano število kršitev. Posebej se je zabeležilo večje število streljanj. Zadeve so se stopnjevale z mesecem junijem, tako da smo imeli vsak mesec, od meseca junija naprej, zabeleženih več kot devet streljanj s strelnim orožjem. V letošnjem letu smo pa dobili od občanov iz bližnjih naselij preko 60 prijav na število 113 zaradi različnih dogodkov. Večje število, 46 od teh prijav je bilo povezano s streljanjem, pri nekaterih od teh, ko so se preiskovale, je bilo ugotovljeno, da so bile uporabljene petarde, ki so samo zvenele kot streljanje. Pri dobršnem delu pa je bilo nekako zaznano, da je bilo uporabljeno strelno orožje. Zaradi težave preiskovanja teh dejanj smo prišli do zaključka oziroma je policija prišla do zaključka, da je potrebno vpeljati večjo akcijo, v kateri bi opravili večje število tudi hišnih preiskav posameznih hiš. Cela akcija je potekala koordinirano na nivoju policijske uprave, vključene so bile tudi nekatere druge policijske uprave, tako Krško kot tudi Postojna, bila je uporabljena tudi posebna policijska enota z vsemi sredstvi. Akcija, v kateri se je to izvajalo, je bila opredeljena s posebno metodo kot metoda uporabljanja varnostne akcije. Pri takšni akciji se uporablja zelo širok spekter različnih profilov policijskih, zato so sodelovale tudi druge policijske postaje. Šlo je za zavarovanje celega območja. Šlo je za uporabo službenih psov za odkrivanje drog, eksplozivov, streliva in pri tem je bila seveda angažirana tudi posebna skupina znotraj policije, ker je zagotavljala zdravstveno varstvo za morebitne poškodbe, ki bi pri tem nastale, zato je bilo takšno veliko število policistov tudi uporabljeno v tej akciji. Vnaprej se seveda ne da napovedati, kakšen bo izplen posameznih akcij. Moram pa seveda povedati, da je kompletna priprava, izvedba potekala v sodelovanju z okrajnem sodiščem v Novem mestu, ki je tudi odredilo 11 hišnih preiskav. Kadarkoli se preiskuje večjo število hiš v nekem naselju, je seveda potrebno ta del nekako blokirati, zato da zagotovimo varnost tako policistom, ki izvajajo to akcijo, kot tudi preiskovancem. Omenili ste tudi nasilje, ki je pri tem bilo uporabljeno oziroma sila, ki je bila uporabljana. Moram povedati, da je v konkretnem primeru prišlo do grožnje z nožem posameznim policistom, ki so želeli na osnovi odrejene hišne preiskave s sodnim nalogom vstopiti v hišo, grožnja je bila namenjena najprej policistom, potem je bila grožnja dana, da se bo oseba sama sebe poškodovala, ko je oseba odložila to orožje, je to orožje vzel v roke otrok, ki je fizično želel napasti policista. Pri tem so seveda policisti, ki so varovali postopek vstopanja v ta objekt, uporabili potrebna sredstva, da so seveda onemogočili možnost poškodovanja ali samega sebe ali policista v tej operaciji. Ker je oseba, ki je tožila, da je pri tem poškodovana, to na glas izjavila, je bila takoj pregledana s strani policista oziroma zdravnika, ki je bil dodeljen tej akciji. Ker ni bilo vidnih poškodb, je kljub temu ta zdravnik odredil pregled v bolnišnici Novo mesto, kjer so ugotovili, da ni šlo za nobene fizične vidne poškodbe in da je bila pač uporabljena neka sila, ki je bila potrebna, da se je zadeva izpeljala. Mogoče bi samo še to dodal, da smo našli 5 pušk, 2 pištoli, nekaj čez 130 kosov streliva in vsak naboj in vsaka puška, tudi starejše proizvodnje, seveda lahko ogroža ljudi. Hvala.
Hvala lepa, gospod minister. Gospod Gulič, želite dopolnitev odgovora?
Ja bi želel, pa ne toliko zaradi tega, kar je bilo povedano. Jaz, seveda, nisem govoril o nasilju, to je bilo pač razloženo in sem hvaležen za to, da je gospod minister tako izčrpno podpisal ta del. Seveda imam pripombe, kar se tiče tistih pušk. Kar je bilo videti iz medijev, je samo eno orožje bilo takšno, da bi bilo sposobno mogoče streljati, pa še to samo na videz - ampak ni bistveno. Mene bolj pravzaprav skrbi to, da se je zgodilo v nekem okolju, ki je na nek način kar tako velikokrat pod drobnogledom oblasti, bolj me zanima tisto, kar je povedal eden do govorcev, policistov na koncu, da bodo s takimi akcijami nadaljevali; pa me zanima, bo - takšnega streljanja je kar veliko tudi v Fužinah, pa če bi se to zgodilo v Murglah: Ali bi tudi takšna akcija bila tako obsežna in tako temeljita in tako naprej? Ker vemo, da orožje ni samo vezano na Rome, ampak tudi na civile, če uporabim njihov jezik.
Hvala lepa. Gospod Mate.
Hvala lepa, predsedujoči. Če najprej odgovorim na prvi del vprašanja oziroma na prvo vprašanje. Jaz imam tukaj s seboj spisek vseh prijav, ki so v letošnjem letu bile zabeležene iz vseh štirih naseljih, ki nekako obkrožajo ti dve naselji, kjer živijo Romi. Spisek je dolg 6 strani, zelo podrobno opisuje, kakšni dogodki so zabeleženi, in kakršnokoli ogrožanje varnosti kogarkoli bo policija proučila in na osnovi podatkov, ki jih dobi in prijav, ki jih dobi od državljanov, se potem odločila, kakšne akcije so primerne in kako pogosto jih ponavljati. Na drugi del vprašanja, ki govori o nekako hipotetičnem vprašanju, če bi se to zgodilo, recimo, v Murglah ali v nekem drugem naselju Ljubljane, kjer bi dobili takšno število prijav, da se iz nekega dela naselja ali dela mesta uporablja strelno orožje in strelja po fasadah hiš, kjer so vidni znaki streljanja, bi zadevo proučili, pogledali in se odločili, ne glede na to, kdo živi v tem naselju. Namreč, ogrožanje varnosti ljudi in streljanje z orožjem je zelo resno ogrožanje življenj, je potrebno na nek način reagirati in ni nikakor v nobenem trenutku povezano s kakršnokoli pripadnostjo bodisi romski skupnosti bodisi kakršnikoli drugi manjšinski skupnosti ali večinski skupnosti v Sloveniji, ampak je zgolj in povezano samo z vprašanjem varovanja in varnosti državljanov. Hvala.
Hvala lepa. Na vrsti je gospod poslanec Matjaž Han, ki bo postavil vprašanje ministru za delo, družino in socialne zadeve.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči. Spoštovani ministrski zbor, spoštovan! Vlada si je letos za prednostno nalogo zastavila izvedbo ukrepov, ki bodo prispevali k povečanju števila rojstev. Takšno usmeritev vlade sicer jaz podpiram. Žal pa dejanski del vlade kaže, da je šlo le za všečne besede. Vlada se je ukvarjala z vsem drugim, časa za izboljšave na področju politike rojstva otrok pa je očitno zmanjkalo. Mladi na vprašanje, kaj bi potrebovali, da bi se lažje odločili za otroka, praviloma odgovarjajo, da je to stanovanje in zaposlitev. Če na stanovanjsko politiko nimate velikega vpliva, gospod minister, pa je zaposlovanje vaše področje. Spoštovani minister, v svojih nastopih pogosto omenjate, da je treba slovenski trg delovne sile narediti bolj fleksibilen. To je tudi eden izmed ukrepov, ki ga predlaga odbor za reforme. Sam sem do tega predloga zelo skeptičen. Delodajalci že sedaj neradi zaposlujejo starše, posebej matere z majhnimi otroci, tudi ženske, ki so v primerni starosti za ustvarjanje družine, težje dobijo zaposlitev. Liberalizacija trga dela bo v prvi vrsti pomenila lažje odpuščanje, kar tudi sami priznavate, kaj bi uresničevanje tovrstnih zamisli prineslo, pa vemo vsi. Podjetja se bodo najprej znebili starejših in bolnih delavcev. Delavci, ki bodo ostali, pa bodo pod vplivom grožnje, da se lahko vsak trenutek znajdejo brez zaposlitve, lažje preselili v dodatno krčenje pravic. Po drugi strani pa vlada ne ponuja konkretnih programov za povečanje zaposlenosti. Vse je prepuščeno nepreverjeni domnevni, da bo lažje odpuščanje avtomatsko sprožilo dodatno zaposlovanje. Povečanje fleksibilnosti trga dela je torej popolnoma nasprotno željam za povečanje rodnosti. Ali pa, spoštovani minister, resnično verjamete, da se bodo ljudje, ki se dnevno bojijo izgubiti službe, odločali za otroke? Spoštovani minister! Katere konkretne ukrepe, ki bodo ustvarjali bolj prijazno okolje za odločitev za rojstvo otrok, ste v času vašega ministrovanje sprejeli? Kakšni so rezultati sprejetih ukrepov oziroma kdaj bodo vidni? Kakšne konkretne ukrepe načrtujete in kdaj bodo sprejeti? In na koncu. Kako bo po vaši oceni napovedano lažje odpuščanje zaposlenih vplivalo na odločanje mladih za rojstvo otrok? Hvala lepa za odgovor.
Hvala lepa. Mag. Drobnič.
Spoštovani poslanec, hvala lepa za vprašanje, hvala lepa za besedo! Povečanje rodnosti in zagotavljanje tega ni enostavno vprašanje. To seveda priznavajo ne samo pri nas strokovnjaki, pač pa tudi v drugih državah. Ne nazadnje pa lahko ugotovimo, da je bilo v zadnjih dvanajstih, trinajstih letih uvedeno kar nekaj ukrepov v korist družinam, v korist otrokom. Ampak dejstvo je pač takšno, da se v tem istem času pa število otrok, rojstev skorajda prepolovilo. To pomeni, da nekateri materialni ukrepi v smislu zagotavljanja denarja za družine niso rodili sadov, kar se tiče večje rodnosti. Zato se mi sprašujemo, vendar kateri ukrepi pa bi lahko imeli učinke, in zato smo tudi dali v program tisto, na kar smo mladi opozorili; in to je povečanje zaposlenosti - torej, boljše razmere na področju zaposlovanja in stanovanjske politike. Potrebno je več neprofitnih stanovanj, več stanovanj in znižanje cene stanovanj, zagotovo pa tudi lažje najemanje kreditov. To smo tudi poudarili, kakšne so naše namere, hipotekarni krediti, s tem da bi bile anuitete nižje. Zagotovo pa pomeni tudi dobrobit v smeri uskladitev družinskega in poklicnega življenja. Kaj smo že naredili? Odpravili smo davek na dodatek za veliko družino. To je prvo, kar je vlada sprejela v predlogu davčnih zakonov, kajti v prejšnjem mandatu ste to obdavčili. Naslednje. V program aktivne politike zaposlovanja smo vnesli tudi program za pospeševanje žensk, posredno tudi spodbujanje zaposlovanja tistih, ki se bodo odločali za otroke. Pa tudi v program izgradnje neprofitnih stanovanj - zagotavljanje sredstev na ministrstvu za okolje in prostor. Vsi ti ukrepi, ki so bili uvedeni v zadnjih nekaj letih, so dobri ukrepi in ciljajo na socialno pravičnost. Povrnitev stroškov, ki jih imajo družine, starši, očetje, matere, pri vzgoji in rasti otrok. Vendar pa ti ukrepi, kot že rečeno, niso rodili sadov, kar se tiče zvečanja rodnosti. Družina mora postati resnična vrednota. To pa tudi na način ukrepov, tako da tisti, ki se navidezno ločujejo, nimajo ugodnejših dajatev oziroma prejemkov, kot jih imajo tisti, ki so poročeni. Promoviranje družine, seveda pa tudi odpravljanje vseh tistih pojavov v javnosti, ki merijo na zasmehovanje velikih družin in podobno. Mi želimo resnično promovirati. Dogaja se, to ne dela vlada, to ne delajo oficialne inštitucije, ampak se pojavlja tudi to. Spodbuditi torej, da bo družina resnično vrednota. Če bi šel tak tok, tak trend, kar se tiče rodnosti, naprej v Sloveniji, bi lahko čez 7, 8 let zaprli vsako drugo osnovno šolo. Lahko bi potem oziroma potem bi ostal vsak drug učitelj brez zaposlitve, zato je to naše resno vprašanje. Kar se tiče fleksibilnosti trga. Fleksibilnost trga dela povečuje število zaposlenih, res pa, da se potem bolj segmentira in zato smo pripravili ukrepe za spodbujanje zaposlovanja. V spremenjenem zakonu o zaposlovanju in zavarovanju za primer brezposelnosti bodo te spodbude dane za ženske, zlasti do 30 leta, in za tiste, ki bodo nadomeščali starše, ki gredo na porodniški dopust. Podobno bomo storili za starejše in smo storili za starejše v smislu koriščenja sredstev iz evropskih skladov. Razpisi so bili narejeni v to smer. Pojačanje pa bo še v prihodnjem letu. Povedal vam bom tole: večja fleksibilnost več delovnih mest. Ali želite večjo zaščito delovnih mest, pa manj delovnih mest, ali več delovnih mest? Jaz pravim: večjo fleksibilnost in podporo pri vstopu in ohranitvi zagotavljanja delovnih mest. O tem pa tudi govori fleksibilnost. In to so nekatere države na tak način tudi uspele. Upam, da sem vam na kratko odgovoril na vprašanja.
Hvala lepa, gospod minister. Gospod Han, želite še dodatno vprašanje? Izvolite.
Spoštovani minister! Ponavljate stare načelne obljube in floskule. Tudi, če jih tisočkrat ponovite, se v Sloveniji zato ne bo rodilo nič več otrok. Povejte številke! Na primer, koliko otrok načrtujete, da se bo rodilo v letu 2007 in 2008 glede na vaše ukrepe?
Te napovedi težko dam. Mislim, da so v začetku tistega Stalinističnega obdobja se šli neke take petletke, ampak to ne bi predvideval. Mislim, da se bo v letošnjem letu proti koncu leta trend obrnil. Veseli bomo, če se bo prihodnje leto resnično ta trend zaobrnil, in smo prepričani, da tudi s temi ukrepi. Gospod poslanec, verjetno tudi z vašimi predlogi, če bodo merili konstruktivno, če jih boste posredovali na ministrstvo za delo, jim bomo prisluhnili, zakaj pa ne. Tudi če bo opozicija predlagala dobre ukrepe, jih bomo vključili bodisi v program aktivne politike zaposlovanja ali pa tud v novi zakon o zaposlovanju in zavarovanju za primer brezposelnosti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Jožef Ficko bi želel postaviti ministrici za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano poslansko vprašanje. Izvolite.
Hvala lepa. Postavil bom vprašanje ministrici, gospe Mariji Lukačič, v zvezi z vzdrževanjem melioracijskih objektov. Zakon o kmetijskih zemljiščih v poglavju melioracije poleg postopkov v zvezi z izvedbo melioracij na kmetijskih zemljiščih določa tudi postopke v zvezi z vzdrževanjem melioracijskih objektov in financiranje le-tega. Upravljavec melioracijskega sistema naj bi na podlagi 95. člena zakona pripravil program rednega delovanja in vzdrževanja sistema ter finančni načrt za realizacijo programa. Sredstva za izvedbo programov plačujejo lastniki melioriranih zemljišč v sorazmerju s površino v državni proračun. Za posamezno meliorirano območje določi znesek po hektarju pristojni minister oziroma ministrica. Melioracijska skupnost naj bi zastopala interese melioracijskih udeležencev tudi v postopku vzdrževanja melioracij. Na terenu je veliko nejevolje med zavezanci za plačilo, ker ugotavljajo, da se vzdrževalna dela ne izvajajo oziroma se izvajajo pomanjkljivo, na primer košnje jarkov enkrat letno v pozni jeseni. Veliko melioracijskih jarkov je zaradi večletnega neizvajanja vzdrževanja zaraščeno z drevesi, ki prvotno ob objektnih niso bila predvidena, sedaj pa se jih zaradi nasprotovanj raznih društev ljubiteljev tega ali onega baje ne bi smelo več odstraniti. Naj posebej omenim, da so letošnje obline padavine že opozorile na to, da lahko zaraščenost teh objektov pomeni tudi večjo poplavno ogroženost določenega območja. Spoštovano gospo ministrico prosim, da mi odgovori na naslednja vprašanja. Ali je dejansko stanje glede vzdrževanja melioracijskih objektov takšno, kot predvideva zakon? Tu mislim predvsem na to: Ali se objekti povsod vsaj tekoče vzdržujejo, ali zavezanci za plačila uresničujejo svoje interese preko melioracijskih skupnosti? Ali so za vse melioracijske objekte izbrani izvajalci vzdrževanih del? Ali izbrana sredstva zadoščajo za izvedbo vzdrževanih del in kolikšen je izplen odmerjenih sredstev od zavezancev? Nekateri zavezanci imajo občutek, da, enostavno rečeno, eni ne plačujejo in je zaradi tega obseg vzdrževanj okrnjen. Tisti, ki pa pošteno plačujejo, pa to delajo za nekaj, kar se ne izvaja oziroma se pomanjkljivo izvaja. Zanima me še: Ali se na tem področju načrtujejo kakšne spremembe v prihodnje? Hvala lepa.
Hvala lepa. Poslansko vprašanje gospoda dr. Marke Pavliha je namenjeno ministru za okolje in prostor in ministru za promet. Izvolite, gospod Pavliha.
Hvala lepa, gospod kolega podpredsednik, za besedo in tudi za kratko nadomeščanje. Cenjeni ministri, kolegice poslanke in poslanci! Obema ministroma sem že v letošnjem septembru postavil pisno poslansko vprašanje o tem, kaj bosta storila, da bo čim prej sprejeta uredba o državnem lokacijskem načrtu za odsek hitre ceste Koper-Šmarje-Dragonja. Namreč, predvidoma naj bila sprejeta šele nekje leta 2009, kar bi gradnjo premaknili najmanj do leta 2011, če ne še na kasnejši čas, kar je nezaslišano glede na stanje na tem območju. Naj povem, da se situacija že krepko približuje stanju v Prekmurju. Nekaj podatkov. Tovornih vozil je mesečno kar tam nekje med 2000 in 2500, bistveni problem pa predstavljajo osebna vozila, ki v poletnem času prehajajo mednarodni mejni prehod Dragonja. Od 20.000 do 23.000 vozil na dan, kar pomeni, da znašajo čakalne dobe za prehod meje tudi do 3 ure, da niti ne omenjam emisije hrupa, plinov, ki jih vseskozi prejemajo občani v poletnih mesecih, in njihove izjemno negativne vplive na njihovo zdravje. Oba ministra sta mi na pisno vprašanje že odgovorila, s tem da je seveda jedro problema na strani ministra za okolje in minister za okolje mi je pravzaprav samo na kratko razložil upravni postopek sprejemanja te uredbe, ki ga že poznam, in povedal, da se kaj prida skrajšati postopkov ne da. Med tem časom so se na mene obrnili prebivalci Dragonje tudi ob razgrnitvi državnega lokacijskega načrta za mejni prehod, mednarodni mejni prehod Dragonjo. Postavili so cel kup zahtev, ki se nanašajo na lajšanje njihovega stanja, ampak bojim se, da država kaj prida ne more narediti, dokler ne bo korenito spremenila zakona o urejanju prostora in tudi omogočila skrajšanje postopkov. Naj naveden samo nekaj teh zahtev občanov. Prvič. Zahtevajo čim prejšnjo izgradnjo hitre ceste mimo naselja Dragonja, ki bi omogočila potek prometnih tokov od mejnega prehoda proti Šmarjam. Potem, zahtevajo izgradnjo protihrupnih ovir na sedanji glavni cesti, ki bi vsaj delno ublažile negativne vplive na okolje zaradi konstantnega povečanja prometa, in tudi proučitev možnosti za tako imenovane ekološke odškodnine, kar je v Evropski uniji povsem normalen običaj. Zato oba ministra sprašujem, zlasti pa ministra za okolje in prostor, na čigar delu igrišča, če lahko rečem, je sedaj žoga: Ali je sploh kaj možno storiti za olajšanje navedenih tegob prebivalcev? Kajti, če je odgovor negativen, se bojim, da bodo prebivalci prisiljeni uporabiti vsa legalna in legitimna sredstva. Hvala lepa za odgovor.
Gospod minister Božič.
Hvala lepa za vprašanje, gospod poslanec. Hvala lepa za besedo. Bi mogoče dal najprej jaz odgovor v zvezi s tem vprašanjem izgradnje hitre ceste Koper-Šmarje-Dragonja in tudi obvoznice naselja Dragonj, ki ste ga tokrat naslovili ustno tudi za ministrstvo za okolje in name in bi vam ne glede na moj septembrski odgovor želel podati odgovor tudi na tisti del vprašanja, ki je v pristojnosti predvsem našega ministrstva. Že septembra pa se na vaše poslansko vprašanje v zvezi z revizijami ministrstva za promet glede izgradnje te hitre ceste Koper-Šmarje-Dragonja povedal, da bo za ta odsek po našem globokem prepričanju zaradi nemogoče prometne situacije predvsem v Kopru uredbo o državnem lokacijskem načrtu potrebno sprejeti najkasneje do konca, po moji oceni seveda, do leta 2007. Ne glede na dejstvo, da je v resoluciji o nacionalnem programu izgradnje avtocest sprejem lokacijskega načrta za ta odsek predviden šele v decembru 2010. S tem dejstvom je ministrstvo za promet že nekajkrat seznanilo tudi ministrstvo za okolje in prostor, ki je pristojno za vodenje vseh postopkov glede umeščanja prometnice v prostor. Prepričan pa sem, da bo umestitev trase hitre ceste na območju naselja Dragonja izvedena tako, da bo s prevzemom tranzitnega prometa reševala tudi sedanje probleme prebivalcev tega naselja, ki so predvsem v času turistične sezone izpostavljeni velikim negativnim vplivom na njihovo življenjsko okolje, česar se seveda na našem ministrstvu zelo globoko zavedamo. Kljub temu pa menim, da posebno načrtovanje obvoznice v tem trenutku ni racionalno in niti smiselno, ker časovno ni možno umestiti v prostor nič hitreje kot hitro cesto. Kot pa smo vas že obvestili v mesecu septembru, postopki priprave državnega lokacijskega načrta že potekajo in tako je bila že izvedena prva prostorska konferenca, pridobljene pa so bile tudi smernice nosilcev urejanja prostora ter izdelana analiza podanih smernic. Trenutno intenzivno poteka izdelava primerjalne študije variant, ki bo zaključena predvidoma do konca januarja 2006, kar pomeni, da v tem trenutku na ministrstvu za promet sledimo cilju, da bi do uredbe državnih lokacijskih načrtov prišli, kot sem že omenil, najkasneje do konca leta 2007. Kar pa se tiče pobude, da bi negativni vplivi na okolje zaradi prometa ublažili s protihrupnimi ukrepi, vam lahko povem, da je Direkcija za ceste že pristopila k reševanju obremenjenosti s hrupom ob glavni cesti Koper-Dragonja. Za opredelitev potrebnih ukrepov za zaščito objektov pred hrupom zaradi prometa je bila realizirana študija obremenjenosti s hrupom in predlog protihrupne zaščite. Po rezultatih te študije je predvidena izvedba protihrupnih ukrepov v obliki tako imenovane pasivne zaščite za 34 objektov v skupni vrednosti okoli 31 milijonov tolarjev, ki se bodo izvajali prihodnje leto. Torej, v želji, da sem vam v okviru pristojnosti ministrstva za promet zadovoljivo odgovoril na vprašanje, se vam tudi seveda zahvaljujem za pozornost.
Hvala lepa. Gospod minister Podobnik, izvolite, prosim.
Hvala lepa. Dopolnil bi odgovor kolega mag. Božiča [[...]]
Upoštevajte, prosim, čas.
Prosim. Ja, bom upošteval, bom. Najprej bi se doktorju Pavlihi opravičil, danes je prišel tudi moj pisni odgovor predsedniku državnega zbora na vaše pisno poslansko vprašanje in izgleda, da sem res nekaj dni zamudil, kar ni v moji navadi, in se zato opravičujem. Ambiciozen načrt kolega magistra Božiča, da bi državni lokacijski načrt sprejeli do konca leta 2007, je uresničljiv pod enim pogojem, da bomo najkasneje prihodnjo pomlad spremenili veljavni zakon o urejanju prostora. Moram povedati, da imam delovno skupino, ki bo pripravila spremembe zakona o urejanju prostora, pač v dveh rundah. Preprosto gre za tako občutljivo in komplicirano materijo, da bomo najprej predlagali spremembe v prvi fazi, in sicer bomo uredili odnose med vladnimi resorji in občino. Pomagali bomo v tem primeru občinam, poenostavili bomo postopek priprave in sprejema občinskih prostorskih aktov in ga združili s postopkom celovite presoje vplivov na okolje. To bo sedaj v prihodnjem mesecu prišlo na vlado in nato v državni zbor. Nato pa zgodaj spomladi še ena sprememba zakona, ki se bo dotikala tudi postopka državnih lokacijskih načrtov. To je ta informacija. In sedaj samo še glede protihrupnih ovir. Jaz sem vesel te informacije, da se bo za blažitev hrupa šlo v to, bi rekel, interventno rešitev prihodnje leto. Kar se pa tiče faze priprave samega postopka državnega lokacijskega načrta, pa bo zelo pomembno, kakšno bo stanje v lokalnih skupnostih, kakšen bo odnos občin, lokalnega prebivalstva, na kakšen način se bo pripravilo vse potrebne podatke s strani posameznih organov in organizacij in pa, da bodo vsa strokovna gradiva, študije variant, strokovne podlage s strani naročnika Darsa - da bo le-ta sledil našemu tempu. Imamo zagotovilo, da se bo to zgodilo.
Hvala lepa. Izvolite, dr. Pavliha.
Hvala lepa. Z odgovorom magistra Božiča sem zadovoljen, kajti sam vem, da je to pravzaprav največ, kar lahko ministrstvo za promet v tem trenutku stori. Bi pa prosil gospoda Podobnika vseeno za naslednjo dopolnitev odgovora. Namreč zanima me: Kako je bilo možno lansko leto v primeru Pomurja - ne glede na obstoječo zakonodajo - bistveno skrajšati vse upravne postopke sprejemanja uredb lokacijskih načrtov in drugih dokumentov in seveda omogočiti izgradnjo te zelo pomembne ceste do leta 2008? To je prvo vprašanje in drugo vprašanje je, če je že potrebno seveda vseeno spremeniti zakon o urejanju prostora: Kako daleč ste in kako realno je, da bo to doseženo tako, da bo možno potem tudi omenjeno cesto sprejeti v obliki uredbe do leta 2007, kot je že ministrstvo za promet ugotovilo, da bi bilo nujno? Namreč, še enkrat poudarjam, prebivalci vseh treh obalnih občin se dobesedno dušijo, ne samo v času glavne sezone, ampak tudi med vikendi in tudi med prazniki. Zato bo tam problem iz dneva v dan hujši in jasno, posledično na koncu ogrozil tudi turizem. Hvala lepa.
Hvala. Gospod minister, izvolite, prosim.
Hvala lepa. Bistvena razlika med pomurskim krakom in tem krakom pomembnega dela cestnega omrežja je v tem, da je pomurski krak dobil podlago v letnem planu obnove in izgradnje avtocestnega omrežja in je bil v postopku spremenjen in tudi v državnem zboru dopolnjen in s tem je zavezal vlado in vse pripravljavce, da so prednostno šli v izgradnjo, tudi pripravo lokacijskih dokumentov za ta odsek. To je bila zelo pomembna spodbuda. Morda je lahko to ena od poti tudi za ta odsek.
Hvala lepa. Gospodu ministru za pravosodje bo postavila poslansko vprašanje gospa Barbara Žgajner Tavš. Izvolite, prosim.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani gospod minister! Spolni kriminal v Republiki Sloveniji in teža teh dejanj se stopnjujeta. Zaskrbljujoče pa je predvsem dejstvo, da je vse več spolnega nasilja nad otroki in mladoletniki ter da je v slovenskih zaporih iz leta v leto več povratnikov. Evropa je resno lotila reševanja te kompleksne problematike - naj omenim le nekatere države, kot so Finska, Velika Britanija, Avstrija, Nemčija, Belgija itd. Poleg registra in zakonske obveznosti po predložitvi potrdila o nekaznovanosti s področja spolne nedotakljivosti za tista delovna mesta, ki so povezana z vzgojo in izobraževanjem, so nekatere države uvedle tudi oziroma celo kemično kastracijo za pedofile. In če se vrnem v Slovenijo, pa bom govorila zgolj o tistih podatkih, ki so dostopni javnosti, da ne boste rekli, da govorim na pamet. Praksa je takšna, žal, da so žrtve tovrstnih najtežjih kaznivih dejanj večinoma prepuščene same sebi. Vi pa pojasnjujete določbe zakona o kazenskem postopku kot zadostne. Sedaj pa vas sprašujem, če je slovenska zakonodaja res tako zelo dodelana in dobra, kako je mogoče, da - pa bom povedala primer iz prakse - med prestajanjem kazni roditelj dobi izhode in možnost, da stopi v stik z žrtvijo. Še več, med olajševalnimi okoliščinami v primeru spolnega napada na mladoletno deklico sodnik upošteva, da je to pač prvo tovrstno dejanje storilca, pri čemer tak pedofil lahko oziroma mora skrbeti še za svojo mladoletno hčer. Minister, takšna zakonodaja pač ne more biti v ponos, tudi vam ne, sem prepričana. In kako lahko z uspešnostjo in ustreznostjo zakonodaje, ki se logično implementira v prakso, komentirate podatek, da je v slovenskih zaporih samo zaradi spolnega napada na osebo, mlajšo od petnajst let, kar 53 obsojencev, njihova kazen pa je v povprečju dolga le tri leta in pol? Takšna ignoranca, veste, sama po sebi sproži vprašanje, kdo v Republiki Sloveniji tolerira ali celo podpira pedofile. V poslanski pobudi sem vladi predlagala, da prouči možnosti in razmisli o uvedbi registra pedofilov v Sloveniji. Takšna praksa postaja v vse večjih evropskih državah, deleč najbolj dodelan in restriktiven model imajo Združene države Amerike, a navajate, da bi bila uvedba takšnega registra v slovenskem prostoru neprimerna z vidika načela sorazmernosti. Kakšne sorazmernosti, vas sprašujem? V istem odgovoru ugotavljate, da je kazniva dejanja bolje preprečevati kot kaznovati. Če je dokazan učinek preventive [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] - bom zaključila -, zakaj negativno mnenje do uvedbe registra pedofilov, če je torej zapor ena izmed takšnih variant? Zakaj podpirate [[...]]
[[...]]bo potrebno zaključiti.
[[...]]smešno nizke kazni?
Hvala lepa. Dr. Šturm beseda je vaša.
Hvala za besedo. Hvala tudi za vprašanje, spoštovana gospa poslanka. V zvezi s tem vprašanjem naj pojasnimo, da je vlada na vsebinsko enako vprašanje odgovorila že poslancu gospodu Boštjanu Zagorcu z dopisom predsedniku državnega zbora z dne 22. septembra letos. Prav tako je tudi že obravnavala odgovor na pisno poslansko vprašanje poslanke, gospe Barbare Žgajner Tavš, ki je bilo sicer širše, vendar je zajemalo tudi problematiko registra obsojenih oseb. Na to pisno vprašanje je vlada odgovor posredovala predsedniku državnega zbora dne 20. oktobra letos. V nadaljevanju zato ponovno povzemamo le odgovor na vprašanje v zvezi z registrom obsojencev zaradi kaznivih dejanj zoper spolno nedotakljivost. Najprej pojasnjujemo, da kazenski zakonik že v veljavnem besedilu določa pravila v zvezi s kazensko evidenco, ki je vzpostavljena pri ministrstvu za pravosodje. Tako v prvem odstavku 105. člena kazenski zakonik določa vsebino kazenske evidence. To so osebni podatki o storilcih kaznivih dejanj izrečenih kaznih, varnostih ukrepih, pogojnih obsodbah, sodnih opominih in obsodbah, s katerimi je bila kazen storilcem oproščena ter o pravnih posledicah obsodb in podobno. Zakon tudi določa pravila za dajanje podatkov iz kazenske evidence. Podatki iz kazenske evidence o neizbrisani obsodbi v skladu z ustreznimi določili kazenskega zakonika se smejo dati na obrazloženo zahtevo tudi državnim organom, pravnim osebam in zasebnim delodajalcem, če še trajajo pravne posledice obsodbe ali če imajo upravičen, na zakonu utemeljen, interes. Na zakonu utemeljen interes kakršnegakoli delodajalca pa temelji na morebitni ureditvi v področni in ne v kazenski zakonodaji. Le področna zakonodaja v zvezi z določenimi poklici namreč lahko določi potrebne posebne kvalitete tistih oseb, ki bodo te poklice opravljale. Med te posebne kvalitete oziroma kriterije pa lahko sodi tudi zahteva, da taka oseba ne sme biti pravnomočno obsojena zaradi določenih kaznivih dejanj. V skladu s kazenskim zakonikom in ustreznimi podzakonskimi akti se v kazensko evidenco vpišejo tudi razpoložljivi podatki o kaznih in vzgojnih ukrepih, ki so jih izrekla državljanom Republike Slovenije in tujcem, ki stalno živijo v Republiki Sloveniji, tuja sodišča. Pravila v zvezi s pravnimi posledicami obsodbe kazenski zakonik določa v osmem poglavju. Tako določa, da imajo obsodbe za določena kazniva dejanja ali za določene kazni lahko za pravno posledico prenehanje oziroma izgubo določenih pravic ali prepoved pridobitve določenih pravic. Pravne posledice obsodbe se smejo predpisati samo z zakonom in nastanejo po samem zakonu, s katerim so podpisane. Drugi odstavek 100. člena kazenskega zakonika kot pravne posledice, ki so ob prepovedi pridobitve določenih pravic, določa prepoved opravljanja določenih javnih funkcij ali pooblastil uradne osebe, prepoved pridobitve določenega poklica ter prepoved pridobitve določenih dovoljenj ali odobritev. Glede na navedene določbe kazenskega zakonika pojasnjujemo, da kazenski zakonik daje pravno podlago, da področni zakoni v zvezi s pridobitvijo določenih zaposlitev oziroma poklicev kot pogoj predpišejo, da kandidat za zaposlitev ne sme biti predkaznovan oziroma da ne sme biti pravnomočno obsojen za določena kazniva dejanja. V področni zakonodaji je mogoče tudi predpisati, da kandidati za zaposlitev ne smejo biti pravnomočno obsojeni zaradi kaznivih dejanj zoper spolno nedotakljivost. Navedeno torej pomeni, da tako imenovani posebni pogoji za zaposlitev na določenih delovnih mestih ne morejo biti urejeni v kazenskem zakoniku, saj le ta v splošnem delu določa pojem [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]kaznivega dejanja.
Hvala lepa. Ali želi poslanka dopolnitev odgovora? Prosim.
Jaz bi v prvi vrsti pravzaprav želela odgovor na svoje vprašanje, ker v tem prvem delu ga nisem dobila. Bom se pa vseeno zahvalila gospodu ministru za pač lekcijo nekajminutnega branja iz kazenskega zakonika. Moram reči, da res kazenski zakonik daje pravno podlago področni zakonodaji, vendar ga v isti sapi sprašujem: Zakaj zaposlovanje na področju vzgoje in izobraževanja, torej najbolj rizičnih področjih, danes v Sloveniji še vedno poteka popolnoma nemoteno, brez dokazil in ustrezne kontrole? To je prvo vprašanje, dopolnilno vprašanje. Še enkrat vas bom vprašala. V odgovoru ste zapisali [[...]]
Možna je samo zahteva za dopolnitev odgovora, ne pa dopolnilno vprašanje, ki ni bilo napisano [[...]]
Gre pravzaprav za vprašanje, ki sem ga tudi prijavila, s tem, da ga bom razširila. Sem ga pa že postavila v prvem delu in dovolite, da ga ponovim. Minister je dejal, da bi bila uvedba takšnega registra neprimerna z vidika načela sorazmernosti. Sprašujem še enkrat: Kakšne sorazmernosti? In veste, minister, zaradi prostega pretoka ljudi oziroma delovne sile znotraj Evropske unije, so se nekatere države lotile projekta oblikovanja mreže registrov pedofilov. Svet Evropske komisije se zavzema za neposredno izmenjavo podatkov o storilcih kaznivih dejanj s področja spolnega nasilja nad otroki, ker podpisi konvencij, ki jih omenjate tudi vi v odgovoru na mojo poslansko pobudo, ne zadoščajo več. Kako komentirate ta ukrep Evropske unije? Ali se bo Slovenija morda končno le zganila, ko bo Evropska unija to od nje zahtevala?
Hvala lepa. Gospod minister.
Hvala za dodatno možnost za odgovor. V zvezi s tem vprašanjem naj opozorim tudi na pomembno določbo 67. člena kazenskega zakonika, ki kot enega od varnostnih ukrepov že sedaj določa prepoved opravljanja poklica. Sodišče sme storilcu prepovedati opravljanje določenega poklica, samostojne dejavnosti ali dolžnosti, če je le-to zlorabil za kaznivo dejanje. Navedeni varnostni ukrep sme sodišče tudi izreči, kadar izreče pogojno obsodbo. Kršitev prepovedi opravljanja poklica pa je lahko razlog za preklic pogojne obsodbe. Glede na navedeno, lahko sodišče varnostni ukrep prepovedi izreče tudi storilcu katerega od kaznivih dejanj zoper spolno nedotakljivost, če je le-ta poklic zlorabil za kaznivo dejanje in je zato nevarno, da tak poklic še naprej opravlja. Kršitev navedenega varnostnega ukrepa prepovedi opravljanja poklica ali pravne posledice obsodbe na podlagi posebnih pogojev za zaposlitev je v skladu s kazenskih zakonikom določena kot kaznivo dejanje, ki ga stori tisti, ki omogoči drugemu opravljanje poklica, čeprav ve, da mu je bil s pravnomočno sodbo izrečen tak varnostni ukrep ali da je takšna prepoved nastala kot pravna posledica obsodbe. Glede na navedeno, vlada ocenjuje, da so dosedanje spremembe na področju kazenskega prava, to pa so dvig predpisanih kazni, daljši rok za zastaranje kazenskega pregona in podobno v zvezi s kaznivimi dejanji zoper spolno nedotakljivost, ustrezne. Prav tako ocenjuje, da so dodatna razvojna prizadevanja na področju delovanja in ureditev centrov za socialno delo ustrezna, prav tako predstavlja uvedba 12-ih regijskih koordinatorjev za primere obravnave nasilja ter interventnih služb centrov za socialno delo, ki so razporejeni po 12-ih regijah, ustrezno obliko decentralizacije v Republiki Sloveniji. Ministrstvo za šolstvo in šport bo kot del Vlade Republike Slovenije čim prej predlagalo, da se v zakonu o financiranju vzgoje in izobraževanja izrecno določi pogoj dokazovanja nekaznovanosti za kazniva dejanja zoper spolno nedotakljivost. Vlada tudi ocenjuje, da bi bila uvedba posebnega sodnega registra, ki bi imel vse podatke o nekdanjih storilcih, neprimerna z vidika sorazmernosti. Zakaj? Zadostovati bi morale spremembe v navedeni področni zakonodaji, kjer bi bilo kot pogoj za zaposlitev izrecno navedeno dokazovanje nekaznovanosti za kazniva dejanja zoper spolno nedotakljivost.
Hvala lepa. Na vrsti je gospod Franc Kangler, ki bo postavil vprašanje odsotni ministrici za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano.
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik. Postavil bom vprašanje ministrici, ki je danes ni. Želel bi vas pa obvestiti, da mi je ministrica na mojo navajo ustnega poslanskega vprašanja dala pisni odgovor, vendar nisem z njim zadovoljen. Zato prosim, spoštovani podpredsednik, da mi ministrica na naslednji seji ustno odgovori na vprašanje. Prejšnja vlada pod ministrom Francijem Butom je 20.2.2004 sprejela zakon o divjadi in lovstvu. Takrat je bil minister Franci But, ki je danes njen državni sekretar. Zatečeno stanje, ki ga danes ima ministrica za kmetijstvo ni izpeljala nekaterih podzakonskih aktov, ki bi jih morala v skladu z zakonom o divjadi in lovstvu speljati. Poudariti moram, da ministrica zavestno krši 81. člen tretjega odstavka, ki govori, da je potrebno po ustanovitvi lovišč, ki jih je prejšnja vlada ustanovila v prejšnjem letu, v treh mesecih po ustanovitvi teh lovišč razpisati koncesije. Tega ministrica do danes ni storila. Čudim se finančnemu ministru, da ne reagira, glede na to, da ministrica iz državnega proračuna sanira škodo, nastalo po divjadi. 29. člen obstoječega zakona pa točno govori, da koncesije prihajajo in so prihodek proračuna Republike Slovenije. Ministrica si na nek način prizadeva, da bi prišlo do spremembe obstoječega zakona - zakona o divjadi in lovstvu. V koaliciji smo se tako na temo sprememb 21. septembra 2005 ob 17.00 uri v poslanski skupini SDS dogovorili, in sicer smo ugotovili, da poslanska skupina SDS, poslanska skupina DeSUS in poslanska skupina Slovenske ljudske stranke ne podpiramo sprememb obstoječega zakona o divjadi in lovu. Zagovarjamo obstoječi zakon. Dajem primer, kljub temu da obstaja zapisnik, kljub temu da nima zagotovila, da bo lahko takšen zakon spravila skozi državni zbor, je ministrica ustanovila delovno skupino na ministrstvu za kmetijstvo za pripravo nove zakonodaje na področju lovstva. Sprašujem ministrico: Zakaj še do danes niste razpisali koncesij in zakaj zavestno kršite 81. člen tretjega odstavka zakona o divjadi in lovu in zakaj ne spoštujete zapisnikov koalicijskih strank, ker nimate jasnega zagotovila, da boste dobili podporo za novo obstoječo lovsko zakonodajo?
Hvala lepa. K besedi vabim gospoda poslanca Ferija Horvata, da postavi vprašanje ministru za promet.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovani ministrski zbor, spoštovani minister za promet, magister Božič. Podatki kažejo, da cestni promet v smeri od italijanske proti madžarski meji in obratno nezadržno in naglo narašča. Podatki policijske uprave iz Murske Sobote za mesec september govorijo, da je bil dosežen rekord pri številu tovornih vozil, in sicer skoraj 76 tisoč, podobno je število osebnih vozil in dodatno še število avtobusov. To pomeni nadaljnje dramatično ogrožanje varnosti prometa, vse večjo ogroženost ljudi in njihovega premoženja ter vse večjo prizadetost okolja. Stanje in posledice presegajo dosedanje ocene, ki so bile podlaga za skrajšanje prvotnega roka za dokončanje izgradnje avtoceste na odseku Maribor - madžarska meja na konec leta 2008. Zato sprašujem ministra in vlado in si dovolim predlagati, da na podlagi finančnih virov iz proračuna, iz ugodnih kreditov, ki so že angažirani in ki jih je možno dobiti, in iz virov Evropske unije, da se dodatno pospeši gradnja pomurskega kraka avtoceste in preda namenu še pred koncem leta 2008. V ta namen bi morda lahko angažirali sredstva Evropske unije za velike projekte, saj čim hitrejša izgradnja avtoceste v smeri petega koridorja ni v interesu Slovenije, temveč tudi sosednjih in drugih držav članic Evropske unije. Dragoceno je skrajšanje roka izgradnje za vsak mesec.
Hvala lepa. Mag. Božič, beseda je vaša.
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči, hvala za poslansko vprašanje. V zvezi s posredovanjem vprašanja in glede dodatne pospešitve izgradnje pomurskega avtocestnega kraka, ki ste ga ustno naslovili, bi želel reči, da se na ministrstvu za promet še kako zavedamo problematike naraščanja povprečnega letnega dnevnega prometa na odseku glavne ceste G1-3 med Mariborom in slovensko-madžarsko mejo. Zaradi tega je ministrstvo za promet skupaj z Darsom tako v lanskem kot v tudi v letošnjem letu izvedlo niz aktivnosti, ki vodijo k zastavljenemu cilju: pomurski avtocestni krak dokončati najkasneje do konca leta 2008. Že v letošnjem letu se je pričela gradnja avtocestnega odseka med Cogetinci in Vučjo vasjo. Pred nekaj dnevi se je s podpisom izvajalske pogodbe v višini več kot 15 milijard tolarjev uspešno zaključil javni razpis za gradnjo odseka med Pesnico in Lenartom, ki je tako tik pred začetkom, pričakujemo pa tudi, da se bo pritožbeni val ponudnikov zaustavil tudi v okviru javnega razpisa za gradnjo odseka med Lendavo in Pincami, da bi se gradnja tega odseka pričela še pred novim letom za izvedbo pripravljalnih del. Tudi v prihodnjem letu aktivnosti ne bodo nič manjše oziroma nič manj obsežne, pri čemer se gradnja še zadnjih odsekov med Lenartom in Cogetinci ter Beltinci in Lendavo, v skupni dolžini 35 kilometrov, tako da bo konec leta 2006 v primeru, da bodo javni razpisi za gradnjo potekali brez večjih zapletov, pomurski avtocestni krak v gradnji v vsej svoji celotni dolžini. V predlogu letnega plana razvoja in obnove avtocest za leto 2006, ki ga bomo še v tem tednu postavili v medresorsko usklajevanje, je torej v okviru vlade, je za gradnjo pomurskega avtocestnega kraka namenjeno kar 33 milijard tolarjev. Žal pa ne glede na vse trenutne prometne težave na glavni cesti G1-3 gradnje pomurskega avtocestnega kraka časovno ne bo mogoče pospešiti tako, da bi bil predan prometu bistveno prej, kot to določajo terminski plani. Geotehnične razmere na področju Slovenskih goric ter tehnologija gradnje avtocestnih nasipov namreč terjajo časovno konsolidacijo vgrajenih materialov in iz forsirane gradnje iz preteklih let, predvsem odseka Vučja vas-Beltinci, se je pokazalo, da ni dobro pretirano hiteti in da je potrebno dati času čas in počakati, da se dejansko konsolidacija izvede. Časa imamo tri leta in verjamem vašemu pozivu, da bi bil vsak mesec dobrodošel in bomo sledili temu cilju, ampak ne na račun kvalitete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Na vrsti je gospod Petan, ki bo postavil vprašanje ministru za okolje in prostor.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani ministri! Slovenija je zavezana h Kjotskemu protokolu, tu predvsem mislim glede emisij toplogrednih plinov, kot so NOX, SOX in aerosoli. Uveljavljati se je začel tudi tako imenovani sistem trgovanja z emisijskimi kvotami v okviru EU. To pomeni, da je rešitev edino v uporabi okolju prijaznih energij, kot so biomasa, geotermalna energija, fotovoltaika, sončna energija. Ena od teh je prav gotovo tudi vetrna energija. Želel bi spomniti, da je v Zvezni republiki Nemčiji v tem trenutku postavljenih okoli 15.000 vetrnih elektrarn. Vsako leto zgradijo okoli 1.000 novih elektrarn. V tem trenutku je najbolj množična elektrarna, tip elektrarne z 1,5 mega vata. Gradijo se že tudi elektrarne z 2 mega vata. To pomeni, če v Nemčiji zgradijo 1.000 takšnih elektrarn, to že pomeni, da v enem letu se v Nemčiji zgradi samo alternativnih elektrarn toliko, kot je ena tretjina vseh postavljenih elektrarn oziroma moči vseh postavljenih elektrarn v Sloveniji. To se pravi, da ne gre za majhno moč. Če računamo, da ima Nuklearna elektrarna Krško približno 700 mega vatov, v Nemčiji pa vsako leto zgradijo 1000 do 1500 mega vatov, potem si približno predstavljamo, kaj to pomeni. Najbolj zanimivo pri tem pa je, da pri nas gradnji nasprotujejo, če lahko uporabim ta izraz, "zeleni". V Nemčiji pa so ravno "zeleni" dosegli tako množično gradnjo vetrnih elektrarn. Pri tem se postavlja vprašanje, zakaj v Nemčiji, na Danskem in v Španiji, kjer se najbolj množično gradijo te vetrne elektrarne, ni moten, kot jih omenjajo pri nas tisti, ki nasprotujejo tem vetrnim elektrarnam. Po drugi strani, če malo karikiram, mogoče tudi malo na šalo potegnem, da so nemške ptice očitno sprejele vetrne elektrarne, naše pa očitno ne. Po drugi strani, ali se nemške ptice potem ne zaletavajo v te elektrarne, naše pa se. In če še malo stopnjujem to karikiranje, bi pa rekel, ali to pomeni, da so mogoče nemški "zeleni" pa naučili svoje ptice, da se ne pustijo motiti od vetrnic. Sedaj pa k resnim zadevam. Ali pa je mogoče bistvo kje drugje? Jaz ne bom skušal ugibati in zato sedaj čisto resno vprašanje ministru za okolje in prostor: Kako bi se v Sloveniji lahko izognili temu, da državni organi, ki izdajajo negativna soglasja za gradnjo vetrnih elektrarn kljub pozitivnemu mnenju lokalne skupnosti in občanov, kako bi se lahko temu izognili, še predvsem sedaj, ko gre za trgovanje, da ne bi zaradi takšnega nasprotovanja morala država celo plačevati? Hvala.
Hvala lepa. Gospod Podobnik beseda je vaša.
Ob vprašanju gospoda Petana bi uvodoma najprej poudaril in se zahvalil gospodu Petanu, da je ponovno opozoril na zavezanost Slovenije h Kjotskemu protokolu. Gre za instrument, ki je zelo pomemben, ni enostaven, še posebej sistem trgovanja z emisijskimi kvotami. Na tem mestu ponovno izpričujem svojo odprtost in pozitivno naravnanost do okolju prijaznih energij in sam verjamem, da ena od teh je tudi vetrna energija. Če začnem pri ogovoru s pozitivne plati, potem lahko tukaj tudi javno povem, da bo v kratkem dobila Slovenija svojo prvo vetrno elektrarno. To je vendarle dogodek, ki ima na simbolni ravni pomembno težo, bo pa generator za proizvodnjo električne energije imel moč do 2 mega vatov. Gre za Griško polje pri Sežani, kjer je bilo izdano pozitivno soglasje za vetrno elektrarno. V tem primeru ni bilo nasprotovanja ne posameznih občanov niti lokalne skupnosti, ki so po veljavni zakonodaji in po evropski zakonodaji lahko stranke v postopku, prav tako ne drugih strokovnih institucij. Zelo veliko jih je, ki na podlagi veljavne zakonodaje sodelujejo v postopku izdajanja soglasja. 22. decembra je prišla vloga na ministrstvo, dopolnjena je bila letos avgusta, pozitivno mnenje zavoda za varstvo narave je bilo 22. avgusta, javno naznanilo 26. in soglasje je bilo izdano 7. oktobra letos. Torej, srečno prvi vetrni elektrarni v Sloveniji. Sedaj na vaše vprašanje glede samega postopka izdaje soglasja za vetrne elektrarne na lokaciji Valovja Reber. Postopek formalno še teče in je dolg kot vam je poznano, tukaj sem že javno tudi na vprašanje enega od poslanskih kolegov že odgovoril, zadeva je vrnjena v ponovni postopek. Zadeva je zapletena, mnenja, interesi so zelo različni. V ugotovitvenem postopku bo potrebno presoditi vsa nasprotujoča si stališča in mnenja in nato skladno s predpisi določiti o tem, ali bo izdano pozitivno soglasje ali ne. Na vaše vprašanje, kako se lahko izognemu temu, da državni organi izdajajo negativna soglasja za gradnjo vetrnih elektrarn navkljub pozitivnem mnenju lokalne skupnosti in občanov. Ne moremo se izogniti, kajti državni organi delujejo na podlagi veljavne zakonodaje. Ta je zelo zakomplicirana, zato vas lahko samo informiram. Ponovni postopek izdaje soglasja se je pričel 20. aprila letos, vlogo je bilo žal potrebno dopolniti, vloga je bila dopolnjena 16. junija letos, poslana je bila zavodu za varstvo narave 8. julija letos in ta je podal mnenje, da se uvede postopek o sprejemljivosti posega v naravo na varovanem območju. Trenutno se zaključuje pridobivanje mnenj pristojnih organov, med njimi tudi zavoda za varstvo narave, ki bo v teh dneh izdal dokončno odločitev. V teku so tudi postopki odločanja o stranskih udeležencih v postopku. Upam, da bomo lahko v naslednjih mesecih zadevo zaključili. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Milan Petek, ki bo postavil vprašanje ministru za promet.
Hvala, predsedujoči. Agonija bi lahko rekli stanju na slovenskih železnicah. To dokazujejo poslabšani rezultati poslovanja, izguba, ki se veča, priprave in razmišljanja o štrajku in pa po moji presoji neustrezno in nesposobno vodstvo Slovenskih železnic. Namesto da bi skušali na ministrstvu in v pristojnih institucijah izboljšati pogoje poslovanja,racionalizirati način in stroške, ki se pojavljajo, se, kot izgleda, na ministrstvu bolj ukvarjate s tem, kako boste uspeli pripraviti zakonodajo oziroma dokumente, s katerimi boste Slovenske železnice reorganizirali. To kažejo nekatera dejstva, nekateri dokumenti, nekatere izjave posameznikov. Žal za temi ni dejanj in torej tudi ta zakonodaja ali pa priprava zakonodaje teče prepočasi. Vprašal bi vas najraje gospod minister, kdo vam je pravzaprav dal mandat, da namesto ustreznih ukrepov, vezanih na referendumsko odločitev o preoblikovanju Slovenskih železnic, delate na drugačni zakonodaji, vendar vas bom danes vprašal sledeče. Pri prej opisanih aktivnostih v zvezi s preoblikovanjem Slovenskih železnic ter agencije za železniški promet je menda ministrstvo za promet aktiviralo že več let upokojene strokovnjake in bivše vodilne delavce Slovenskih železnic ter "posvečene", pod navednicami, predstavnike nekaterih sindikatov. Zato vas gospod minister sprašujem: Kateri organ oziroma njegov pooblaščenec se je z gospodom Alojzom Bohom, gospodom Edmundom Škrbcem ter z gospodom Bogdanom Zgoncem sklenil pogodbe za svetovalne storitve in za sodelovanje v raznih komisijah? Po kakšnem postopku so bili izbrani za izvajalca teh storitev in koliko sredstev je bilo posameznikom in skupno za te storitve izplačanih?
Hvala lepa. Minister, beseda je vaša.
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči, in hvala lepa za vprašanje gospodov poslancev. Ministrstvo za promet je 18.2.2005 s sklepom številka 2611-8/2005/1 6000 imenovala doktor Zgonca za predsednika delovne skupine, ki je bila zadolžena za pripravo analize organiziranosti železnic v Evropski uniji, pripravo predloga organiziranosti slovenskega železniškega sistema in predloga sprememb predpisov. Z njim je bila sklenjena potem podjemna pogodba, na osnovi katere mu je bilo za opravljeno delo izplačanih 930 tisoč slovenskih tolarjev. Gospod Alojz Boh in gospod Edmund Škrbec za delo na tem področju sploh nista bila angažirana in v te namene ni bila z njima podpisana nobena pogodba na ministrstvu za promet.
Hvala lepa. Na vrsti je gospod Jelen, ki bo postavil vprašanje ministru za finance.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik, ministri, poslanke in poslanci. Moje poslansko vprašanje pa je namenjeno gospodu ministru za finance. V javnosti še zmeraj odmeva nedavna prodaja državnega deleža v Mercatorju, gospodarski družbi Istrabenz in gospodarski družbi Pivovarne Laško. Navedena prodaja je med upokojenci vzbudila nelagodnost, saj se le-ti zavedajo, da je ena izmed nalog KADA tudi zagotavljanje stabilnosti pokojninskega sistema s svojimi plačili. Znano ne namreč, da je bil KAD ustanovljen na podlagi zakona o privatizaciji državnega gospodarstva, ki je del delnic, kar 10%, namenil za poplačilo minulega dela zaposlenih v javnem sektorju. Zato vas sprašujem, gospod minister: Kakšen delež oziroma znesek sredstev od prodaje državnega premoženja v Mercatorju ste namenili za poplačilo oziroma za zagotovitev stabilnosti pokojninskega sistema? Tako jaz kot upokojenci imamo pravico vedeti, kam gredo sredstva, ki jih dobite s prodajo deležev našega premoženja, s katerim upravlja KAD. Za odgovor se vam že v naprej najlepše zahvaljujem.
Hvala lepa. Dr. Bajuk.
Spoštovani gospod poslanec! Res je, da je bila kapitalska družba ustanovljena v ta namen. Vlada se še kako tega zaveda in bi rada tudi to dosegla, da bomo to okrepili tudi v prihodnosti, da bo odigrala to vlogo kot močna opora, finančna opora pokojninskemu sistemu - srednje in dolgoročno. Na podlagi sedaj veljavne zakonodaje in določenih sporazumov je KAD od leta 1999 in vključitvijo z letom 2005 namenil vsako leto določena sredstva iz svojih neto prihodkov, in sicer v letu 1999 - 1,7 milijard, naslednje leto 2000 je bilo že 13,3 potem je padlo na 8,4, v letu 2002 10 milijard, v letu 2003 - 4 in 5 pa 6,4 milijard. Trenutno je v pripravi poslovno-finančni načrt KAD-a za leto 2006, ki ga bo uprava predložila nadzornemu svetu v mesecu novembru. Skupščina KAD-a pa ga bo obravnavala predvidoma v decembru leta 2005. O osnutku poslovno-finančnega načrta, to se pravi načrta, ki ga mora sedaj še potrditi v novembru, bo KAD za potrebe Zpiza v letu 2006 nakazal sredstva v nekoliko višjem znesku kot prejšnja leta. Kolikšen bo delež od prodaje Mercatorja v tem znesku je trenutno neznano, odvisno pa je od celotnega programa, ki ga pa na ministrstvu in na vladi še ne poznamo. Priložil bom tudi malo tabelico, iz katere je razvidno, da se je do sedaj vloga KAD-a, kar se tiče Zpiza, zelo spreminjala. To je tudi razvidno iz teh podatkov, ki sem vam jih že posredoval, od 1,1% celote v letu 1999 preko skoraj 8% v letu 2000 in sedaj nekoliko stabilizirano, približno 2,7, 2,6%. Letos bo iz celotnega proračuna Republike Slovenije v Zpiz na podlagi tekočih zakonskih obveznosti, dodatnih obveznosti, to je konto 74-60 pa 63-96 zelo mogoče prišlo do nekega transfera v višini skoraj 250 milijard, od teh pa samo zaenkrat še 6,4 s strani KAD-a. Pomembno je tudi to, kar je danes omenil gospod predsednik vlade, ko so ga spraševali glede vloge SOD-a, ki je sicer popolnoma drugačna, ampak vlada se tega zaveda in bi rada tudi okrepila možnosti teh institucij, predvsem pa KAD-a, da bo dolgoročno odigrala to vlogo, finančno oporo v tistem trenutku v naši prihodnosti, okoli leta 2020, ko bo pa res potreben takšen pripomoček izven ali pa preko sredstev, ki jih lahko slovenski proračun zagotavlja. Zaenkrat pa seveda to speljemo vsako leto. Hvala.
Hvala lepa. K besedi vabim gospo poslanko Darjo Lavtižar Bebler, da postavi vprašanje ministru za zunanje zadeve, ki se je po 18. uri opravičil.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Minister za zunanje zadeve dr. Dimitrij Rupel je pismo, ki ga je poslal hrvaški zunanji ministrici Kolindi Grabar Kitarović dne 10. oktobra letos zaključil s predlogom, da naj Slovenija in Hrvaška izkoristita čas, ko se Hrvaška pripravlja za članstvo v EU za konstruktivne pogovore in rešitev odprtih vprašanj v evropskem duhu. Takšna pot, ko je zapisal minister, je najboljša tudi po oceni predstavnikov EU. Nekaj dni kasneje je predlog o rešitvi mejnega vprašanja v okviru EU tudi ponovil. Njegov predlog je, da naj bi o tem, katera država ima prav, odločili politični funkcionarji EU. Ob sprejetju zakona o razglasitvi zaščitne ekološke cone in epikontinentalnega pasu je Hrvaška poslala uradno noto in v njej ponovno ponovila stališča iz prvega pisma ter ponovno pozvala Slovenijo k razmisleku, da bi odločanje o morski meji prenesli na mednarodno pravosodno telo. Tudi predsednik Republike Slovenije dr. Janez Drnovšek je mnenja, da je zelo malo možnosti, da bi Slovenija in Hrvaška vprašanje meje rešili z dvostranskimi pogajanji in zato predlaga, da se državi odločata za nevtralno institucijo, ki bo razsodila na podlagi vseh dosedanjih dejstev. O tem se je predsednik republike že pogovarjal s predsednikom Hrvaške na nedavnem srečanju srednjeevropskih predsednikov v Zagrebu. Kmalu naj bi se tudi sešla in se o možnosti arbitraže še natančneje dogovorila. Glede na vse navedeno me zanima: Kako gleda minister na to, da predsednika obeh držav nameravata bolj neposredno poseči v reševanje odprtih vprašanj med državama? Ali se mu morda ne zdi, da gre za signal s strani našega predsednika države o neodobravanju vodenja zunanje politike, ki nas je kljub prijateljskim srečanjem obeh premierjev, medijsko odmevne Brionske deklaracije in številnih pisem pripeljala do točke, ko je vztrajanje na vračanju nazaj k dvostranskim pogajanjem praktično nemogoče. Kaj meni minister o stališču predsednika republike dr. Janeza Drnovška, da bi bilo v okviru večstranskih pogajanj o vstopu Hrvaške v EU neprimerno in neevropsko izsiljevati od Hrvaške bolj ugodno rešitev, kot bi jo lahko sicer dosegli. Ko nas je prejšnja Berlusconijeva vlada izsiljevala pred pristopnimi pogovori, je slovenska diplomacije temu načelno ugovarjala. Potemtakem bi bilo povsem neprimerno, da poskuša Slovenija sedaj uporabiti podobno metodo zoper Hrvaško. Ali ni takšno pričakovanje nerealno tudi zaradi bistveno manjše mednarodne politične teže Slovenije znotraj EU, kot pa jo je imela Italija v ožji EU? Prosim ministra, da mi odgovori na naslednji seji državnega zbora ustno, ker menim, da bo tudi takrat njegov odgovor še vedno aktualen. Hvala.
Hvala lepa. K besedi vabim gospoda Bojana Kontiča, da postavi vprašanje odsotnemu ministru za gospodarstvo.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani ministri, kolegice in kolegi! Vsekakor bo tudi odgovor ministra Vizjaka na naslednji seji državnega zbora še kako aktualen. Vlada je v letu od volitev izvedla kar nekaj imenovanj v razne nadzorne svete, čeprav je pred tem napovedovala umik države iz gospodarstva. Tudi v primeru postopnega umika države iz gospodarstva je zelo pomembno, kdo so predstavnice oziroma predstavniki države v nadzornih svetih. Pri tem mislim vsekakor na strokovnost in ne zgolj politično pripadnost. Spoštovanega ministra v odsotnosti, mag. Vizjaka, sprašujem: Ali pri predlaganju kandidatk in kandidatov za članice in člane nadzorni svetov upošteva njihove strokovne reference, pri tem seveda ne gre odmisliti izobrazbe? Tudi v primerih, ko to v imenu vlade počne holding Slovenske elektrarne, je to povsem umestno vprašanje, kajti tudi za ta imenovanja je odgovorna vlada Republike Slovenije. Kot primer naj navedem imenovanje v nadzorni svet Termoelektrarne Šoštanj, za katerega bi želel, da mi predstavi kriterije, ki jih je bilo potrebno izpolnjevati pri imenovanju. Pri kriterijih mislim predvsem uradno priznano stopnjo, izobrazbo, reference, torej izkušnje na področju energetike in delovanja energetskih sistemov in pa seveda politično pripadnost, če je ministru seveda le-ta poznana. Pričakujem ustni odgovor na naslednji seji državnega zbora. Hvala lepa.
Hvala lepa. Istemu ministru bo vprašanja postavil tudi dr. Gantar.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Očitno zastavljeno vprašanje v odsotnosti, čeprav zanimalo bi me, če bi ministri v odsotnosti tudi odgovarjali. Ampak vsekakor. Gospod podpredsednik, spoštovane redke kolegice in kolegi tu v dvorani! Ni lepšega za poslanca opozicije kot zastaviti vprašanje ministru, na katerega vprašanje pravzaprav je že odgovoril. Ampak minister ni odgovoril na to vprašanje samo z besedami, temveč tudi z dejanji. Gospod Matjaž Janša, v.d. direktorja direktorata za elektronske telekomunikacije, je namreč že odstopil. Nameraval pa sem postaviti vprašanje, kdaj namerava predlagati zamenjavo gospoda v.d. direktorja direktorata za elektronske komunikacije v nadzornem svetu Telekoma Slovenije zaradi evidentnega opomina, ki smo ga zaradi tega dobili iz Evropske unije? To se je že zgodilo in seveda takšen korak nedvoumno pozdravljam. Ni bilo treba, da bi do njega prišlo, saj smo na to očitno, bi rekel, nekonfliktnost interesov že večkrat opozarjali, pa vendarle se to ni prijelo. Ko pride opomin, se pač prime. Hkrati pa seveda menim, da je tudi članstvo v.d. direktorja direktorata za informacijsko družbo v tem nadzornem svetu vprašljivo, če že ne, pa vsaj zelo nehigienično. Na tem direktoratu imajo nekatere regulatorne funkcije, ki so povezane z internetom. Tako imenovano upravljanje z internetom. Poleg tega preko tega direktorata za internetni prostor nastopa ministrstvo posredno ali preko Arnesa tudi kot velik naročnik teh storitev, zato obstaja možnost razno raznih klientelističnih povezav. Zato sprašujem ministra: Ali boste drugemu ministru oziroma vladi predlagali, da se vendarle stori tudi ta higienski korak in predlaga zamenjava tudi v. d. direktorja direktorata za informacijsko družbo, za katerega menim, da je njegovo članstvo v tem nadzornem svetu najmanj, kar je, nehigienično, če ne kaj več. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mag. Majda Potrata bo postavila vprašanje ministru za delo, družino in socialne zadeve.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani ministri, spoštovani poslanci in poslanke! Spoštovani gospod minister Drobnič. Moje vprašanje se nanaša na načrt dela vašega ministrstva, kakor ste si ga zastavili v programu dela vlade za leto 2005. Po pripisu, da gre za dinamični dokument, ki bo sproti dopolnjevan, je pričakovati, da bodo napovedana zakonska besedila pravočasno sprejeta na vladi in poslana v državni zbor ali pa bo napovedana spremenjena dinamika. Ker gre za zakone, pri katerih je sodelovanje stroke in nevladnih organizacij nujno, prav tako pa zainteresirane javnosti, je presenetljivo, da prihajajo v javnost nasprotujoče si vesti ali pa celo vesti o tem, da zakoni ne bodo pripravljeni. Opozorila bom samo na tri zakone, za katere je v programu zapisano, da je njihov sprejem obvezen. Gre za implementacijo evropskih direktiv, na primer direktive o delavskem soupravljanju v delniških družbah ali pa priporočil Državnega zbora Republike Slovenije ob sprejemu posebnega poročila varuha človekovih pravic o nasilju v družini, ali za primer medresorsko usklajenega, celostnega urejanja splošnih družbenih vprašanj, na primer vprašanje zakonske zveze, družinskih razmerij in družine na sploh. Ker so navedena vprašanja, zlasti pa tista, ki zadevajo družino zajeta tudi v koalicijski pogodbi, sodim, da gre za prioritete te vlade, zato vas sprašujem: Kdaj bo vlada sprejela predlog zakona o preprečevanju nasilja v družini? Kako daleč je pripravljen predlog sprememb in dopolnitev veljavnega zakona o zakonski zvezi in družinskih razmerjih? Ali bo to zdaj zakonik družinski? Kdaj bo pripravljen zakon o ureditvi delavskega soupravljanja po evropski direktivi o sodelovanju delavcev? Gre za direktivo 2001/86/ES in je že zamujen rok za njeno uveljavitev - rok za uveljavitev te direktive je potekel 8. oktobra leta 2004. Gre za zamujeno priložnost popraviti v zakonu o gospodarskih družbah tisto, kar bi se dajalo v zvezi s to direktivo. Hvala za odgovor.
Hvala lepa. Mag. Drobnič.
Hvala lepa spoštovana poslanka za tale vprašanja v zvezi z uveljavljanjem nekaterih zakonov in zakonskih besedil, ki so pomembni za družinsko politiko, za uveljavljanje soupravljanja delavcev in reguliranje zakonske zveze in družinskih razmerij. Če ste pazljivo prebrali program vlade Republike Slovenije, potem veste, da ti roki za sprejem teh dokumentov še niso potekli, kar se tiče z vladne strani. Res pa je, kar se tiče zakona o ureditvi delavskega soupravljanja po evropski direktivi o sodelovanju delavcev, pa je rok zamujen, in sicer je bil ta rok že lansko leto 8. oktobra. Ta zakon, ta slednji, je v povezavi z zakonom o gospodarskih družbah in seveda pravilno je, da se najprej zakon o gospodarskih družbah sprejema. Vlada ga je pač sprejela in utegne se zgoditi, da bi seveda ta zakon bil sprejet nekoliko pozneje. Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve ga bo pripravilo, še preden bo pravzaprav sprejeta sprememba zakona o gospodarskih družbah. Glede zakona o zakonski zvezi in družinskih razmerjih ne bo prišlo do sprememb tega zakona, ampak želimo to pravno materijo na celovit način umestiti v družinski zakonik. Kar se pa tiče zakona o preprečevanju nasilja v družini, bo najprej sprejeta strategija. Menimo, da je potrebno, ker je problem večdimenzionalen, ne more biti to samo predmet nekega specifičnega zakona, pač pa zagotovo sprememb v kazenski zakonodaji, v kazenskem zakoniku pa morda še kje drugje. Nameravamo določeno stvar torej urediti v teh posamičnih zakonih, zagotovo pa bo tudi sprejet nacionalni program zoper nasilje v družini. To pomeni tudi operativno delo na terenu, ne samo spremembo zakonodaje, ampak tudi širše na drugih sektorjih. Ne nazadnje tudi s potrebnim poudarkom v šolski vzgoji in nekaterih drugih sektorjih. Mi imamo resen namen to pripraviti in tudi uveljaviti.
Hvala lepa. Želite dopolnitev odgovora? Prosim.
Hvala za to, kar ste povedali, gospod minister. Že sama sem vas opozorila, da bi bilo v zakonu o gospodarskih družbah mogoče urediti nekatere stvari, ki bi nakazovale možnost soupravljanja. Žal pa gredo spremembe v zakonu o gospodarskih družbah v drugo smer in je težko verjeti, da se bo dalo direktivo implementirati tako, kot je zapisano v njej. Kar zadeva zakon o preprečevanju nasilja v družini je moja zaskrbljenost toliko večja, ker je bilo mogoče v javnih občilih prebrati, da takega zakona sploh ne nameravate sprejeti in se to delno pokriva z razpravo ob posebnem poročilu varuha človekovih pravic, ker je bilo zelo težko prepričati v.d. direktorja direktorata, da je obravnavo nasilja v družini treba umestiti v poseben zakon. Ne nazadnje sami zadosti dobro veste, da smo že v prejšnjem mandatu govorili o tem problemu, ki ga zaznavajo tudi mednarodne inštitucije, ko govorijo o stanju človekovih pravic v državi Sloveniji. Nasilje v družini, nasilje nad ženskami je eden od največjih problemov te družbe, kar zadeva kršenje človekovih pravic. Zato vas sprašujem: Ali ni zdaj začeti zgodbo popolnoma znova, potem ko so bila medresorska usklajevanja med ministrstvom za notranje zadeve, ministrstvom za pravosodje, ministrstvom za delo, družino in socialne zadeve, ministrstvom za zdravje že zelo daleč, ko je bil že imenovan poseben strokovni svet, se je sestajal, marsikaj pripravil, ko je osnutek zakona že napisan, ali je treba zdaj res vse dati na led in reči, najprej bomo nacionalno strategijo sprejeli, potem bomo pa videli, če je zakon potreben? Hvala.
Hvala. Gospod minister.
Hvala lepa. Spoštovana poslanka! Ne, ni potrebno dati stvari na led, zagotovo ne. Glejte, določena pravna materija bi zagotovo sodila v kazenski zakonik, ki ga je treba tudi v tem smislu dopolniti. Tisto besedilo zakona, osnutek, ki je bil pripravljen in sem ga prejel od strokovnih sodelavcev na ministrstvu za delo, pa ne izpolnjuje zahtev, da bi z njim resnično lahko preganjali nasilje ali pa preprečevali nasilje v družini. Zato ker je pisan na način deklaracije in ima premalo izvršnih določb. Tako rekoč v smislu preprečevanja, sankcioniranja je prazen zakon. Zato je po našem mnenju in po mnenju strokovnjakov te določbe zagotovo treba vgraditi tudi v kazenski zakonik. Seveda pa z vami delim skrb nad tem področjem, ki je vredno naše temeljite pozornosti. Zagotovo ni naš namen, da bi se temu izogibali. To vaše opozorilo je lahko dodatno k temu, da se bomo srečali tudi v okviru sveta za družino na našem ministrstvu s temi vprašanji, zagotovo.
Hvala lepa. Na vrsti je gospod mag. Franc Capuder, ki bo postavil vprašanje ministru za promet.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovani! Letos poleti je bil na avtocesti Maribor-Ljubljana odprt avtocestni priključek Krtina. V osnovni uredbi o lokacijskem načrtu za gradnjo avtoceste po dolini Črnega grabna je bila predvidena le čelna cestninska postaja v Kompoljah. Žal so se zadeve okrog pobiranja cestnine v nadaljevanju odvile drugače, saj se je prejšnja vlada v letu 2001 odločila, da zgradi dodatne cestninske postaje v Vodicah, Ivančni gorici, na Krtini in v Lukovici ter cestninsko postajo Vogrsko. Kot mi je znano, sta bili do sedaj zgrajeni in delujeta le dve, in sicer na Krtini in v Lukovici. Že sama gradnja cestninske postaje na Krtini je dvignila veliko prahu zaradi zastojev na tem območju. Tudi sedaj morajo krajani Doba in Krtine vsakodnevno prenašati prometno obremenitev vseh tistih vozil, ki jih ni malo, ki se izogibajo plačilu cestnine na priključku Krtina in se raje na avtocesto priključijo v Domžalah, kjer cestninske postaje ni. Za vožnjo prek cestninske postaje na Krtini je treba do razcepa v Zadobrovi na dolžini okrog 11,7 kilometra plačati za osebni avto 130 tolarjev cestnine. Kar pa močno moti vse uporabnike avtocestnega priključka na Krtini, pa je to, da uporabniki avtoceste iz koprske smeri za Ljubljano, ki se na avtocesto priključijo na Vrhniki, plačajo za pot od Vrhnike do razcepa Kozarje, ob bistveno večji razdalji odseka 14,8 kilometra, kjer se avtocesta priključi na mestni obroč, le 70 tolarjev. Zato ministra sprašujem: Kaj nameravate ukreniti, da bodo izenačili uporabniki avtocestnih odsekov Krtina-Ljubljana in Vrhnika-Ljubljana, glede plačila cestnine? Sprašujem ga tudi: Ali ne bi bilo možno, podobno kot na Vrhniki, tudi na priključkih v Krtini in Lukovici zmanjšati višino cestnine, pri čemer bi prišlo do večje uporabe teh dveh priključkov? S povečanjem uporabe teh dveh priključkov bi lahko v končni masi, kljub nižji cestnini, dosegli ali celo presegli skupna vplačila cestnine na tej cestninski postaji. Ministra sprašujem: Kdaj bosta dokončani cestninski postaji v Vodicah in Ivančni Gorici? Hvala lepa za odgovor.
Hvala lepa. Mag. Božič.
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Gospod poslanec, hvala za vprašanje. Za gradnjo dodatnih cestninskih postaj se nadgrajuje sedanji odprt cestninski sistem, in sicer na način, da se z njihovim lociranjem v bližini čelnih cestninskih postaj zmanjša možnost obvozov brez plačila cestnine. S postopnim zapiranjem cestninskega sistema se izenačujejo uporabniki avtocest in izboljšujejo finančni pogoji za izgradnjo avtocest. Dodatni cestninski postaji Lukovica in Krtina sta se pričeli graditi že v letu 2004 in sta bili do nastopa [[...]] [[Nerazumljivo.]] [[...]]fizično že 60% realizirali. Gradnja dodatnih cestninskih postaj v Vodicah, Ivančni Gorici in Vogrskem je zaenkrat odložena, vsekakor pa bo na končno odločitev o izgradnji vplivalo dejstvo, da se bo do konca leta 2006 začelo s postopki poskusnega uvajanja elektronskega cestninjenja v prostem prometnem toku, do konca leta 2008 pa z njegovo vzpostavitvijo na celotnem omrežju. Neskladje sedanjega cestninskega sistema, ki ga navajate v vašem vprašanju, je med drugim tudi posledica nekaterih pobud in odločitev državnega zbora od leta 1995 naprej, ko smo v Sloveniji začeli uvajati tako imenovani odprti cestninski sistem. Od tega trenutka naprej smo posledice te napačne odločitve le popravljali, in sicer tako, da smo z dograjevanjem avtocestnega križa in postavljanjem novih cestninskih postaj, na katere opozarjate tudi v vaših vprašanjih, le postopoma zmanjševali privlačnost obvoza cestninskih postaj. Zaradi dodatnih cestninskih postaj smo obenem tudi zagotavljali še sprejemljivo rast finančnega priliva iz naslova cestnin, da nadaljnji razvoj nacionalnega programa izgradnje avtocest ni bil ogrožen. Vendar smo celo pokazali izračune o tem, da bi kljub morebitnim zmanjšanjem osnovne višine cestnine dosegli izenačitev vseh uporabnikov avtocest ob osnovni predpostavki, da cestnino plačamo vsi uporabniki. Danes tako ugotavljamo približno le 60% izkupiček glede na dejanski promet na avtocestah. Zato mi dovolite, da še enkrat poudarim, da so vse pobude, ki dodatno deformirajo cestninski sistem, torej tudi kakršnokoli spreminjanje cenovne politike je za nas v tem trenutku nesprejemljivo. Ministrstvo za promet večjo prilagodljivost cenovne politike pri zaračunavanju uporabnine za določene ceste in aktiven vpliv na gostoto prometa vidimo v smislu, prvič, pravičnega zaračunavanja cestnine po dejansko prevoženih kilometrih, drugič, ob upoštevanju negativnih vplivov prometa na okolje in družbo. Večkrat in v različnih dokumentih smo poudarili, da načrtujemo postopno elektronsko zapiranje cestninskega sistema in da je rok za uvajanje že določen, to je konec leta 2008. Pospešeno premikanje v to smer med drugim kažejo tudi spremembe zakona o javnih cestah, v katerem se poleg odprave neskladja z ustavo Republike Slovenije na področju cestnine v našo zakonodajo podrobneje prenašajo tudi načela direktive evropskega parlamenta in sveta z junija 1999 o zaračunavanju dajatev za težka tovorna vozila za uporabo določenih infrastruktur. To so tako imenovane evro vinjete direktive, in sicer v delu, ki se nanaša na cestnino. Poleg te smo v zakonu o javnih cestah prenesli tudi načela direktive evropskega parlamenta in sveta z aprila 2004 o interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov. V skladu s spremembami zakona o javnih cestah, ki jih je državni zbor sprejel 18. oktobra letos, moramo še v novembru spremeniti tudi uredbo o cestnini za uporabo določenih cest, v kateri bomo med drugim določili tudi prehodno obdobje za elektronsko zapiranje cestninskega sistema. Hvala.
Hvala lepa. In še zadnji, v tako imenovanem prvem krogu, je Alojz Sok, ki bo postavil vprašanje odsotni ministrici za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano.
Hvala lepa. Jaz bom postavil vprašanje kljub temu, da ministrice ni, in sicer z namenom, da mi odgovori na naslednji seji. Še preden pa postavim vprašanje, bi rad pozdravil vse prisotne ministre in kolegice in kolege. Vprašanje bo čisto kratko. Očitno je, da prejšnja vlada živilsko predelovalne industrije ni pripravila na vstop v EU. To se odraža vsak dan. V zadnjem času je izredno aktualen izvoz mleka v Italijo. Vse več kmetov se tega poslužuje. Cena je seveda v tem trenutku stimulativna in k temu dejansko tudi napeljuje. Se pa seveda postavlja vprašanje: Kaj bi se zgodilo, če bi se nekaj podobnega, kot danes vsi govorimo o tej ptičji gripi, od katere bo imela največjo korist pravzaprav farmacija, če bi se kaj podobnega pojavilo pri govedu? Vsi vemo, da je govedoreja pravzaprav najpomembnejša kmetijska dejavnost v Sloveniji in če bi se zaradi eventualno podobnega pojava zaprle meje. Mislim, da bi, če ne drugo, vlada morala javno tiste, ki si prizadevajo za čim večji izvoz v tem trenutku, na to opozoriti. To sem tudi hotel vprašati ministrico: Ali lahko vlada v tej smeri karkoli stori, da bi se - seveda se tega procesa ne da zaustaviti - vsaj pod hipotezo kakšnih nepredvidenih dogodkov v bližnji ali daljnji prihodnosti dalo ta postopek v neki meri vsaj nekoliko zaustaviti, če se ga seveda ne preprečiti? Hvala lepa.
Hvala lepa. S tem prehajamo na drugo vprašanje poslank in poslancev. Glede na prisotnost vabim mag. Majdo Potrato, da postavi vprašanje ministru za javno upravo.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani gospod minister dr. Virant! Vaši nastopi v javnosti se pogosto vrtijo okoli treh označb, in sicer učinkovitost, prijaznost in kakovost uprave. Moje vprašanje se to pot ne bo nanašalo na novelo zakona o javnih uslužbencih, ki je predmet različnih pogledov, ampak bi vas rada vprašala nekaj, kar je zvezano s kadrovsko politiko te vlade. Med pomembnejšimi cilji, ki si jih je zastavil zakon o javnih uslužbencih, sprejet junija leta 2002, so, če povzamem zelo na kratko in poenostavljeno, tudi ti štirje cilji: razlikovanje med funkcionarji in uradniki - če v novoreku nove koalicije povem, to je politična kompatibilnost, ki se pričakuje pri funkcionarjih, in nepolitičnost uradniških položajev, večja strokovnost uprave, večja stabilnost uprave, uprava naj bi ne bila odvisna od političnih sprememb, in karierni sistem napredovanja. Če eno leto po nastopu vladajoče koalicije, presojam pa lahko, z gotovostjo trdim, da se je marsikateri od naštetih ciljev malo zamajal. Pri tem ne mislim, kot rečeno, na zakon, ampak izhajam iz nekaterih statističnih podatkov pa tudi opozoril zaposlenih in drugih, ki spremljajo dogajanje v javni upravi. Pri tem je ključno vprašanje, ali bomo dosegli učinkovito, prijazno in kakovostno opravljeno storitev z nenehnimi pritiski na zaposlene. Najmočnejši pritisk na zaposlene pa zagotovo predstavlja negotovost posameznikovega položaja in ravno na to želim opozoriti. Negotovost se namreč kaže na več ravneh, opozorila pa bi na tole, samo na dveh ministrstvih so imenovani direktorji ali direktorice direktoratov. Po statističnih podatkih je od 56 direktoratov pri 31 še vedno v.d. Statistika kaže visoko fluktuacijo, zato vas sprašujem: Kdaj bodo imenovani direktorji in direktorice vseh direktoratov? Kako po vašem mnenju na učinkovitost in kakovost dela vpliva visoka fluktuacija na ministrstvih in kako negotovost, ki jo prinašajo napovedane spremembe zakona o javnih uslužbencih? Tu mislim predvsem na določila o upokojevanju pa še o čem. Hvala.
Hvala lepa. Minister dr. Virant.
Hvala lepa. Glede na relativno omejen čas za odgovor bi začel kar s številkami, torej s statistiko. Krog direktorjev, ki jih zajemajo določbe zakona o javnih uslužbencih, ki govorijo o izbiri preko komisij uradniškega sveta, torej za katere je predviden poseben režim izbire in imenovanja, zajema predstojnike organov v sestavi ministrstev, vladnih služb, načelnike upravnih enot, direktorje direktoratov in generalne sekretarje v ministrstvih. Sedaj, če grem po teh ključnih kategorijah, pri organih v sestavi ministrstev je ta trenutek 40 stalno imenovanih direktorjev in pa trije vršilci dolžnosti. Pri čemer, če povem še nekaj o številkah, koliko od teh direktorjev je bilo imenovanih že v mandatu prejšnje vlade: 35 direktorjev od 42-ih je ostalo, 7 je novih, od tega sta samo 2 bila zamenjana na podlagi novele zakona o javnih uslužbencih, v ostalih primerih pa so se preprosto izpeljali postopki, ki se v prejšnjem mandatu niso. Torej, prej smo imeli v.d.-je, potem pa je bil postopek zaključen in imenovan direktor na podlagi tega postopka. Pri vladnih službah, to so tiste službe, ki so podrejene direktno predsedniku vlade ali generalnemu sekretarju, je situacija taka: 9 direktorjev, ki so bili že v prejšnjem mandatu imenovani, je ostalo, 2 sta bila zamenjana, direktor urada za tajne podatke in direktor centra vlade za informatiko, in imamo od teh 10-ih vladnih služb samo dva vršilca dolžnosti ta trenutek. Pri upravnih enotah so kar v 54-ih primerih so imena načelnikov ostala nespremenjena, do menjave je prišlo v primeru Kranja, Kopra, Sevnice, Hrastnika in tudi Postojne bo prišlo - iz različnih razlogov, s tem da imamo ta trenutek tri v.d.-je, ker postopki tečejo - to velja za dva, za Postojno in Hrastnik. V enem primeru je načelnik odšel za direktorja na naše ministrstvo, v drugem primer je pa šlo za bolezen. Pri direktoratih je dejansko statistika približno taka, kot ste rekli, torej, 35 je dokončno imenovanih in 29 je še vedno vršilcev dolžnosti, vendar so bili v mandatu prejšnje vlade imenovani tu samo trije, od tega sta dva ostala, v enem primeru je prišlo do sporazumnega razhoda. Torej, po mojem je ta statistika pri organu v sestavi ministrstev in v vladnih službah, v upravnih enotah povsem neproblematična. Pri direktoratih sem se tudi sam intenzivno ukvarjal s tem vprašanjem, zakaj je še vedno toliko direktorjev v statusu v.d.-ja. Razlogi so različni. Prvič, postopki preko uradniškega sveta so bili dokaj dolgotrajni. V nekaterih primerih je komisija ugotovila, da nobeden kandidat ni primeren. V nekaterih primerih so se ministri odločili za ponovitev postopkov, so pa tudi primeri, ko se minister še ni odločil za ponovitev postopka, pa ni predlagal nobenega kandidata. Treba je povedati, da gre pri imenovanju generalnega direktorja za zelo pomembno in dolgoročno kadrovsko odločitev, ker je pač generalni direktor eden ključnih sodelavcev ministra pri oblikovanju politik, torej pri "policy makingu", pri kreiranju politik, pri kreiranju zakonodaj in podzakonskih predpisov. Moram povedati, da imajo vršilci dolžnosti vsa polna pooblastila, vse enake pravice, vključno s plačo. Moram tudi spomniti, da je v prejšnjem mandatu ob spremembi zakonodaje z 28.6.2003 prišlo do situacije, ko so bili direktorji vseh vladnih služb, vseh direktoratov oziroma vseh vladnih služb in vseh organov v sestavi statusa v.d.-ja, pa je uprava normalno funkcionirala naprej. Statistika torej kaže, da je od najvišjih direktorjev približno ena petina še vedno v statusu v.d-ja, kar po mojem mnenju ni velik problem. Če gledamo leta nazaj, to je bilo še pred uveljavitvijo zakona, so bili praktično vsi ti direktorji imenovani ne samo brez razpisov, ampak tudi brez določitve formalnih pogojev za imenovanje na ta mesta. Jaz upam, če bo postavljeno še podvprašanje oziroma če boste zahtevali razširitev odgovora, se mi do odprla še kakšna minuta časa za dodatno pojasnilo.
Hvala lepa. Dopolnitev odgovora.
Hvala za ta del o direktorjih direktoratov. Soglašam z vami, imam neko statistiko s sredine julija, ki govori o tem, da je bilo število kandidatov za 61 javnih natečajev in 11 internih natečajev 281, kar pomeni, da je bilo ljudi, ki so bili voljni tako delo prevzeti, še dosti, čeprav za nekatera mesta že ni več kandidatov, ker je negotovost velika in uradniški svet se sam tudi ukvarja s tem, ali je njegovo delo res dovolj upoštevano, če je od izvedenih 53 natečajev s strani vlade bilo imenovanih samo 21 funkcionarjev. Kot rečeno, 15. julij ima datum ta informacija. Bi vas pa nekaj drugega še rada dopolnilno vprašala, da bi mi lahko odgovorili še na ta del vprašanja. Spraševala sem tudi o fluktuaciji. Veliko sprememb je. Ali gre v teh primerih, ko gre za fluktuacijo, tudi za nove zaposlitve? Recimo - rekli ste v petek na javni predstavitvi, da nekateri uradniki pregorevajo na delovnih mestih. Kako je z obolevnostjo uradnikov, kako je z odsotnostjo z dela? Ali so v tistih statističnih podatkih, kjer zmanjševanje števila zaposlenih prikazujete, upoštevani, izvzeti ali opuščeni: tiste, ki so na porodniški, ali tisti, ki so na starševskem dopustu, ali tisti, ki so na daljšem bolniškem dopustu? To so namreč tista vprašanja, za katere se mi zdi, da tudi lahko govore o kakovosti dela javne uprave. Hvala.
Hvala. Minister.
Hvala lepa. Tu je bila nanizana cela vrsta vprašanj, pa bi najprej poskusil odgovoriti na vprašanje o negotovosti. Jaz mislim, da te negotovosti ni. Če mislite, da gre za negotovost v primeru tistih, ki so imenovani za vršilce dolžnosti, bi zelo težko o tem govoril. Nekateri od teh ljudi so kandidirali na javnih razpisih, drugih pa niso kandidirali na javnih razpisih. In ta številka, koliko je bilo kandidatov na razpisih je eno, drugo je pa seveda številka, koliko od koliko kandidatov je uradniški svet oziroma so komisije spustile skozi kot primerne. In je bilo kar nekaj primerov, ko primernih kandidatov ni bilo, in zelo veliko primerov, ko je bil, recimo, primeren kandidat en sam. In takrat se minister pač znajde v situaciji, ko mora sprejeti to res dolgoročno kadrovsko odločitev, ali bo izbral tistega edinega kandidata, ki mu ga je komisija odbrala, ali bo šel v ponovitev razpisa, ali bo še malo razmislil in tako naprej. Sicer pa že spet bom rekel, ogromno število, štiri petine, najvišjih državnih uradnikov je sedaj v stalnem statusu. Če gledamo, recimo, situacijo pred uveljavitvijo zakona o javnih uslužbencih, so bili vsi, ki opravljajo danes to delo, po tej vaši logiki v popolnoma negotovem statusu. Vsi predstojniki organov v sestavi, vsi predstojniki vladnih služb, kadarkoli so bili imenovani kot funkcionarji in so bili na neki prekaristični osnovi postavljeni, kar pomeni, da so bili lahko kadarkoli zamenjani. Tudi državni sekretarji, ki so imeli prej drugačno vlogo, zelo podobno ali identično, kot jo imajo sedaj direktorji direktoratov. Vodili so direktorate, vodili so zaokrožena delovna področja znotraj ministrstva. Tako nikakor se meni ta situacija ne zdi kritična. Sedaj še odgovor na vprašanje o fluktuaciji. Fluktuacija v letošnjem letu - pod fluktuacijo štejem pač prihode in odhode, predvsem odhodi bi bili lahko problematični, če je prišlo do večjega števila odhodov kot prejšnja leta. Podatki kažejo, da je fluktuacija letos popolnoma normalna oziroma še celo nekoliko nižja kot v preteklih letih. Polletni podatek je 606 odhodov, ocenjeno na letni ravni 1.912, v preteklih letih, govorim od leta 2000, 1.982, 1.329, 1.328 in tako naprej, ker je bilo fluktuacije več. Kar se tiče štetja, verjetno mislite - je vprašanje merilo na metodologijo, kako ugotavljamo, koliko je v nekem trenutku zaposlenih v upravi. Očitali so nam nekajkrat, da smo to metodologijo spreminjali, da bi umetno zniževali število zaposlenih. Konkreten odgovor: če delavka odide na porodniški dopust, mi seveda za tisto obdobje štejemo, da organ dela z enim človekom manj, kar je tudi logično; in če ne nadomesti, če ne realizira nadomestne zaposlitve, potem štejemo, da je za tisti čas prihranil eno zaposlitev. Če pa realizira nadomestno zaposlitev, pa štejemo, da je ostal na enakem številu.
Hvala lepa. Priromali smo na konec in kot zadnji je na vrsti Franc Kangler, ki bo postavil vprašanje ministru za kulturo.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani minister! Moje poslansko vprašanje se nanaša na javni zavod RTV Slovenija. Kot vam je znano, ima javni zavod RTV Slovenija dva regijska centra. En regijski center je v Mariboru, ki ima trenutno redno zaposlenih 144 delavcev plus cca 70 pogodbenih delavcev in pokriva celotno severovzhodno Slovenijo, skupaj z madžarsko narodnostjo okrog 6.000. Drugi center je v Kopru, kjer je pa število redno zaposlenih bistveno večje od števila zaposlenih v regijskem centru v Mariboru, in sicer 294 delavcev plus cca 70 pogodbenih sodelavcev, za italijansko narodnost, katere je okrog 2.000 pripadnikov. Torej, v Mariboru delajo programe od Radia Maribor, Radia Slovenija International, Televizija Maribor MR - madžarski radio ter štirikrat podobno oddajo TV Madžarska daje na teden. Tudi madžarsko oddajo lahko gledamo na Štajerskem s slovenskimi podnapisi in na ta način spremljamo aktivnost madžarske manjšine v Prekmurju, pri čemer programa v italijanskem jeziku na TV Koper-Capodistria Slovenci ne moremo spremljati s podnapisi v slovenskem jeziku. Moje vprašanje se nanaša na to, glede na to, da odliv za javni zavod Maribor nanese milijardo 200 milijonov letno, medtem ko za drugi RTV center, skupaj z radiem, za Koper, nanese 2 milijardi. Po nepreverjenih informacijah znotraj RTV, po mojem osebnem mnenju nekoliko prepozno, poteka racionalizacija. Racionalizacija pa poteka na ta način, da so nekateri zaposleni tudi v RTV centru Maribor oškodovani pri napredovanjih oziroma pri novih odločbah in njihovi količniki so nekoliko drugačni, kot so bili v preteklosti. Kar se mi zdi zelo smešno in nesmotrno, da racionalizacija poteka prav tam, kjer je najmanj potrebna, glede na statistične podatke, ki jih primerjamo. Zato vas, spoštovani minister, sprašujem: Zakon o RTV Slovenija smo sprejeli in bil je potem udi na referendumu. Glede na rešitve, ki jih zakon predvideva, me zanima: Kdaj bodo stekli predvideni postopki po zakonu ter kdaj in kako ministrstvo predvideva reorganizirati RTV Slovenija? Mar bomo ponovno, Štajerci, Prekmurci pa Korošci, tisti, ki smo referendum podprli, plačali svojo ceno z reorganizacijo in racionalizacijo uprave [[...]]
Čas bo potekel.
[[...]]RTV centra Maribor?
Hvala lepa. Minister dr. Simoniti.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Hvala za vprašanje. Takole bi odgovoril; glede na vprašanje, kdaj bodo stekli predvideni postopki po zakonu, ki je bil sprejet in na referendumu potrjen. Postopki, ki jih omogoča zakon, ko bo stopil v veljavo. Zakon bo stopil v veljavo predvidoma okoli 10. do 12. novembra, odvisno je od tega, kdaj bo predsednik republike ta zakon podpisal, v tem tednu mora podpisati, potem mora iti v Uradni list in potem mora v določenem času, predvidenem z zakonom, stopiti v veljavo in predvidevamo 10. do 12. novembra. Torej, ko bo stopil v veljavo, bodo lahko tekli postopki za vse tiste stvari, ki bodo omogočale, da se postavi nova organizacija hiše, torej vodstvo in vse, kar iz tega sledi. Na podlagi tega bodo, upam, stekle tudi tiste pozitivne spremembe, ki se bodo pokazale v upravljanju in vodenju samega zavoda in v zvezi s tem tudi na področju same kadrovske politike. Podrobneje bo kadrovske, organizacijske in finančne zadeve urejal tudi statut, ki ga bo moral nadzorni odbor, svet sprejeti najkasneje v šestih mesecih. Torej, iz tega sledi, da je RTV Slovenija javni zavod, ki je samostojen in avtonomen in neodvisen v smislu urejanja notranjih razmer in razmerij, tako da ministrstvo za kulturo nima nobenih pristojnosti, da bi poseglo v to, da bi urejal kadrovske ali organizacijske stvari. To, kot sem rekel, ureja RTV javni zavod, podlago za to pa ima seveda v novo sprejetem zakonu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želite dopolniti odgovor? S tem se zahvaljujem predsedniku vlade in vsem ministrom za odgovore; vam, drage poslanke in poslanci za vprašanja in tistim, ki še vedno vztrajate, za potrpežljivost. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in prekinjam 10. sejo državnega zbora Republike Slovenije, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 10. uri. Želim vam lep jesenski večer in mirno noč. Hvala lepa.