Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci! Prosim, da zasedete svoja mesta in se umirite. Hvala. Pričenjam 22. izredno sejo državnega zbora Republike Slovenije, ki sem jo sklical na podlagi prvega odstavka 156. člena ter drugega odstavka 60. člena poslovnika državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanci: Roberto Battelli, mag. Milan M. Cvikl, Aurelio Juri, Dimitrij Kovačič, dr. Matej Lahovnik, dr. Marko Pavliha, Vili Rezman, mag. Borut Sajovic in Janko Veber. Na sejo sem vabil predsednika vlade Republike Slovenije, gospoda Janeza Janšo, ministra za finance, dr. Andreja Bajuka, ter ostale člane vlade Republike Slovenije. Vse prisotne lepo pozdravljam. Prehajamo na določitev dnevnega reda 22. izredne seje državnega zbora Republike Slovenije. Predlog dnevnega reda je pripravljen skladno s prvim odstavkom 156. člena poslovnika in ste ga prejeli s sklicem seje dne 4. oktobra 2006. Predlogov za širitev dnevnega reda nisem prejel, zato prehajamo na odločanje o določitvi dnevnega reda. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalne naprave. Glasujemo. Glasovanje o dnevnem redu teče. Navzočih je 51 poslank in poslance, za jih je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je dnevni red 22. izredne seje zbora določen. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA PREDSTAVITEV PRORAČUNSKEGA MEMORANDUMA ZA LETI 2007 IN 2008 IN PREDLOGA PRORAČUNA REPUBLIKE SLOVENIJE ZA LETO 2008. Prehajamo na prvo dejanje obravnave in sprejemanja državnega proračuna za leto 2008 v državnem zboru, in sicer bosta na podlagi tretjega odstavka 156. člena poslovnika državnega zbora predsednik vlade in minister za finance predstavila proračunski memorandum in predlog državnega proračuna. O tej predstavitvi ni razprave. Prosim predsednika vlade Republike Slovenije, gospoda Janeza Janšo, da predstavi proračunski memorandum za leti 2007 in 2008 ter predlog proračuna Republike Slovenije za leto 2008.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci!Vlada Republike Slovenije je v zakonskem roku predlagala državnemu zboru v obravnavo predlog spremembe proračuna za leto 2007 in predlog proračuna za leto 2008, skupaj s spremljajočimi dokumenti. Zavedamo, da se nahajamo pred zelo pomembnimi koraki ekonomskih in socialnih reform. Naš cilj je, da nadaljnji razvoj Slovenije postavimo na trdne temelje, na katerih želimo zgraditi moderno socialno državo. Proračunski memorandum za obdobje 2007, 2008 in zakon o javnih financah predstavljata temeljni okvir za predlagane spremembe proračuna za leto 2007 in predlagani proračun za leto 2008. Proračunski memorandum, ki temelji na napovedih makroekonomskih gibanj za leti 2007 in 2008, v celoti povzema opredelitve strategije razvoja Slovenije, ki smo jo sprejeli junija leta 2005. Ta strategija določa glavne usmeritve vlade pri upravljanju javnih financ, pri vodenju ekonomske politike in pri razvoju Slovenije. Tako želimo doseči začrtane gospodarske, družbene in medgeneracijske cilje razvoja Slovenije in Slovenijo v svetu umestiti kot prepoznavno in ugledno državo. Temeljni cilji strategije razvoja Slovenije in vseh na njej temelječih ukrepov pa so izboljšati kakovost življenja oziroma povečati blaginjo vseh državljank in državljanov Slovenije. Naša država si je tudi s članstvom v Evropski uniji zadala za cilj, da bo vodila ekonomske politike tako, da bo za gospodarstvo ustvarila stabilno okolje in da bo v primernem času sposobna prevzeti evro kot lastno valuto. Spoštovane poslanke in poslanci, prav vsi, državljanke in državljani, smo lahko ponosni, ker bo Slovenija kot edina nova članica Evropske unije 1. januarja 2007 prevzela evro kot lasno valuto. To je velik, v mednarodnem smislu merljiv uspeh za našo državo. Pot ni bila lahka, saj je bilo potrebno izpolniti zahtevne maastrichtske kriterije. Zaenkrat je to od vseh novih uspelo samo Sloveniji. Slovenija tako od novembra 2005 izpolnjuje tudi nekoč skoraj nedosegljiv konvergenčni kriterij glede inflacije. Po zadnjih podatkih povprečna letna inflacija znaša 2,6%, kar je za 0,2% pod kriterijem. Ocenjeni javnofinančni primanjkljaj za leto 2006 je 1,1%, javni finančni dolg za 2006 je ocenjen na 29,4% in je pomembno pod 60%, ki so predpisani s strani Evropske centralne banke. Dolgoročne obrestne mere so v Sloveniji 3,8% in so kar za 2,3% točke nižje od maastrichtskega kriterija, ki znaša 6,1%. Slovenski tolar v času bivanja oziroma vključenosti v mehanizmu RM2 ni zanihal za več kot 0,17% točke od centralne paritete. To so odlični rezultati za Slovenijo, njene državljanke in državljane, ki zelo pozitivno odmevajo po svetu, predvsem v finančnih krogih. Po dokončni objavi Evropskega sveta, da bo Slovenija s 1. januarjem 2007 prevzela evro kot lasno valuto, je eno od najbolj pomembnih mednarodnih ocenjevalnih agencij izboljšalo oceno znanega dolga Slovenije iz A- na A. To je zelo visoka ocena, ki pomeni za slovensko gospodarstvo možnost cenejšega najemanja posojil na mednarodnih finančnih trgih. Dolgoročno lahko pričakujemo nižjo inflacijo in tudi nižje obrestne mere, kar bo ugodno vplivalo na naložbe in gospodarsko rast. Zaradi odprave nihanj deviznega tečaja med državami, ki so uvedle evro, se bo izoblikovalo še stabilnejše okolje za celotno slovensko gospodarstvo. Posledično bodo odpravljene mnoge negotovosti tveganja pa tudi stroški menjave. Povečala se bodo tuja vlaganja in okrepil podjetniški sektor. Uspeh Slovenije je še toliko večji, ker je izpolnila pogoje za prevzem evra in istočasno izboljšala svoj splošni ekonomski položaj, ki še nikoli v njeni zgodovini ni bil tako dober. Ocena bruto družbenega produkta Slovenije po kupni moči, po zadnjih podatkih Eurostata za leto 2005 znaša 80% bruto družbenega produkta Evropske unije oziroma 18 tisoč 900 evrov na prebivalca, kar Slovenijo uvršča v vrh novih držav članic Evropske unije. Kriterije za prevzem evra smo dosegli ob 5% gospodarski rasti v prvi polovici letošnjega leta, v primerjavi z enakim obdobjem lani. Najbolj pomembna dejavnika gospodarske rasti v prvi polovici letošnjega leta sta bila izvoz blaga in storitev ter bruto investicije v osnovna sredstva. Realna rast dodane vrednosti je bila v Sloveniji v prvi polovici letošnjega leta glede na isto obdobje lani 4,7%. Rast produktivnosti dele ja bilo v prvi polovici leta 2006 na medletni ravni 4,1% in je bila za več kot 1,6% točke višja od rasti plač, ki so v prvi polovici leta 2006 glede na isto obdobje lani zrasle za 2,5%. Visoka gospodarska rast je prispevala k večji zaposlenosti. V Sloveniji je bilo tako julija letos zaposlenih za 1,4% točke več ljudi kot v enakem obdobju lanskega leta, delo v Sloveniji v juliju je imelo 825 tisoč 169 oseb. Število registriranih brezposelnih je bilo v juliju letos najnižje po letu 1991. Po metodologiji mednarodne organizacije dela je bila brezposelnost v prvi polovici letošnjega leta glede na isto obdobje lani, 6,4%. Realna rast izvoza blaga in storitev v prvi polovici letošnjega leta je bilo v primerjavi z istem obdobjem lani 11,6% in tako za odstotno točko višje od realne rasti uvoza blaga in storitev za isto obdobje lani. Realne ocene kažejo, da se bodo trendi pozitivnih gospodarskih gibanj ob izvajanju začrtanih reform nadaljevali. Gospodarska rast je po konzervativnem pristopu v jesenskem poročilu UMAR-ja ocenjena na 4,7% za letošnje leto, na 4,3% za leto 2007 in 4,2% za leto 2008. Posledica nekoliko nižjih napovedi za prihodnji leti je napoved upočasnitve gospodarske rasti v mednarodnem okolju in tako tudi posledično upočasnitev izvoza blaga in storitev, ki pa bo po ocenah še vedno višji od pričakovane rasti uvoza. Primanjkljaj tekočega računa plačilne bilance je za leto 2006 ocenjen na 2,4 bruto domačega proizvoda, odstotka bruto domačega proizvoda, za leto 2007 na 1,6% BDP in 1,2% za leto 2008. Rast zaposlenosti je za leto 2006 ocenjena na 0,9% točke, za leto 2007 na 0,8 in za leto 2008 na 0,9. Po jesenski napovedi bo realna rast bruto plače v letu 2006 2,2% v letu 2007 2,5% in v letu 2008 3-odstotna. Po nekoliko višji pričakovani inflaciji v letih 2006 in 2007 se bo po ocenah povprečne inflacije v letu 2008 znižala z 2,7 na 2,5 odstotka. Glavno tveganje za zvišanje inflacije še vedno ostaja podražitev cen energentov na svetovnih borzah. Predloga sprememb proračuna za leto 2007 in proračun za 2008, ki sta pred vami, sta realno razvojno naravnana in vključujeta ukrepe za doseganje ciljev bolj prilagodljivega in konkurenčnega gospodarstva, višje gospodarske rasti, večje zaposlenosti, na znanju temelječega gospodarskega razvoja, učinkovite in cenejše socialne države ter skladnega trajnostnega razvoja vseh regij Slovenije. Vlada Republike Slovenije se, kljub političnim motiviranim odporom proti potrebnim reformam v zavezi za razvitejšo in na realni podlagi utemeljeno socialno pravično družbo ne misli odpovedati. Temu cilju sledimo v vseh vladnih odločitvah, tudi ob pripravi spremembe proračuna za leto 2007 in predloga proračuna za 2008, ki ga predstavljamo na današnji seji državnega zbora. Predlog sprememb proračuna za leto 2007 tako predvideva 1.860 milijard tolarjev prihodkov, kar je 24,5% BDP in 1.937 milijard tolarjev odhodkov oziroma 25 in pol odstotka BDP. Proračunski primanjkljaj v letu 2007 je predviden v višini 76,3 milijarde tolarjev oziroma 1,01% BDP. V primerjavi z oceno realizacije prihodkov in odhodkov državnega proračuna za leto 2006 to pomeni, da se prihodki proračuna zmanjšujejo za 0,5 odstotne točke BDP, medtem ko se odhodki zmanjšujejo za 0,6 odstotne točke. V letu 2008 predlog državnega proračuna predvideva 1.950 milijard tolarjev prihodkov, kar je 24,1% BDP in 2.023 milijard tolarjev odhodkov oziroma 25% BDP. Proračunski primanjkljaj v letu 2008 je tako predviden v višini 73,4 milijarde tolarjev oziroma 0,91% BDP. To pomeni, da se predvideni prihodki državnega proračuna v primerjavi s predlogom sprememb za leto 2007 znižujejo kar za 0,4 odstotne točke BDP, medtem ko se odhodki znižujejo za 0,5 odstotne točke. Konsolidirani javnofinančni prihodki za leto 2007, ki ob prihodkih državnega proračuna vključuje tudi prihodke zdravstvene in pokojninske blagajne ter občin, so predvideni v višini 3.277 milijard tolarjev oziroma 43,2% BDP, medtem ko so konsolidirani odhodki predvideni v višini 3.504 milijard tolarjev oziroma 44,1% BDP. Predviden javnofinančni primanjkljaj v letu 2007 bo tako znašal 67,5 milijard tolarjev oziroma 0,89% bruto domačega proizvoda. V letu 2008 predlog proračuna predvideva konsolidirane prihodke v višini 3443 milijarde tolarjev oziroma 42,5% BDP in konsolidirane odhodke v višini 43.3% bruto domačega proizvoda. Predviden je javnofinančni primanjkljaj v letu 2008 bo tako znašal 61,7 milijard tolarjev oziroma 0,76% BDP. Blagajna zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje ostaja uravnotežena medtem ko v blagajni zavoda za zdravstveno zavarovanje in občin v letih 2007 in 2008 predvidevata presežke. Ocenjujemo, da bodo v okviru finančne perspektive EU prihodki proračuna Republike Slovenije iz proračuna Evropske unije med leti 2007-2011 v povprečju znašali 1,56% BDP medtem, ko bodo odlivi nekje na ravni 1,13% BDP. Neto prodaj slovenskega proračuna v odnosu do proračuna EU je tako predviden v višini 0,43% BDP. V ta odstotek niso vključeni prilivi iz proračuna EU, tisti, ki gredo neposredno končnim opravičencem iz Republike Slovenije. Spoštovani, davčna reforma, ki se je v Sloveniji začela že z uveljavitvijo novel zakonov na davčnem področju 1. januarja letos, je nujni korak za doseganje lizbonskih ciljev oziroma ciljev iz njene slovenske verzije, to je strategije razvoja Slovenije. Pri davčni reformi so izhajali iz nespornega dejstva, da je slovensko gospodarstvo preobremenjeno predvsem zaradi pretirano obdavčenega dela. Podjetjem v Sloveniji je pretirana progresivnost obdavčitve dela odžirala prepotrebna sredstva za investicije v rast in razvoj. "Vrhunec inovativnosti" - v narekovajih - pri pobiranju davkov je takratna vlada, ki so jo sestavljale pretežno stranke sedanje opozicije, dosegla z uvedbo davka na izplačane plače. Prvi nujni ukrep, ki smo ga zapisali v strategiji razvoja Slovenije in ga že uresničujemo, je bil zato postopno ukinjanje davka na izplačane plače. Vlada tako po 20% znižanju v letu 2006 tudi v proračunu za leto 2007 ta davek znižuje za 40%. V letu 2008 davek zmanjšujejo za 70% in ga v letu 2009 popolnoma odpravljamo. Vlada davčno reformo nadaljuje s paketom 7-ih zakonov, ki so bili prejšnji teden predloženi v sprejem državnemu zboru. Namen spremembe zakona o dohodnini ni razbremenjevanje najbolj bogatih, ampak zniževanje pretirane progresije obdavčitve dela. V Sloveniji niso najbogatejši tisti z najvišjimi plačami, ampak tisti, ki so si v 15-letnem tranzicijskem obdobju v pogojih nepreglednosti, mnogi pa tudi s klientelistično politično podporo po zelo nizkih cenah pridobili deleže v številnih slovenskih podjetjih. Višek cinizma je, da nam danes isti ljudje in stranke, ki so zagovarjali in omogočili divjo privatizacijo, preprečili tudi kakršnokoli kazensko odgovornost za milijardne kraje in dolga leta pustili tranzicijske kapitalske dobičke neobdavčene, danes očitajo, da s predlagano spremembo zakonodaje razbremenjujemo najbogatejše. Predlog zakona o dohodnini, ki predvideva tri davčne stopnje je posledica analiz, ki so pokazale, da je takšna obdavčitev najboljša za rast slovenskega gospodarstva. Po uveljavitvi tega zakona bo cenejše zaposlovanje predvsem novih delavcev z visokimi kvalifikacijami, ki so sedaj za podjetja predragi. Ravno zaradi tega imamo v Sloveniji veliko število brezposelnih z visoko izobrazbo, v katere je družba veliko vlagala in ki bi s svojim znanjem lahko tudi zelo veliko pripomogli k razvoju Slovenije, seveda, če bi dobili delo. Vlada novih obdavčitev državljanov s predlogi sprememb davčne zakonodaje ne predvideva. Izjemo smo naredili le pri obdavčenju plovil in tako bolje uredili tudi to področje. Zakon o davku na dodano vrednost, člen, ki dopušča možnost dviga, obstaja že od uvedbe DDV-ja v letu 1999. Ni ga predlagala sedanja vlada, vemo, kdo je bil na oblasti leta 1999. Današnja opozicija pozablja, da je kot nekdanja vlada leta 2002 že na podlagi tega člena povišalo stopnjo DDV-ja za 0,5% točke za spodnjo stopnjo in za 1% točko za višjo stopnjo. Pa tega takrat nobena politična stranka, noben sindikat in noben časopis ni razglašal za katastrofo, kot se to počne danes, in to ob absurdu, da se je leta 2002 dvig dejansko zgodil, leta 2006, ko to poslušamo, pa takšen dvig ni niti predlagan. Dvig ali uvedba nekaterih novih trošarin je posledica prevzetja evropske ureditve obdavčenje trošarinskih izdelkov, ki jo je Slovenija s 1. majem 2004 prevzela v last in pravni red. Tako imenovana energetska direktiva, ki jo je Evropski svet sprejel konec leta 2003, poleg alkohola in alkoholnih pijač, tobačnih izdelkov ter mineralnih olj uvršča med trošarinske izdelke tudi električno energijo, zemeljski plin, premog in koks. Slovenija je zahtevala prehodno obdobje tudi po 1.7.2007, vendar tega predloga Evropska komisija ni sprejela. Zato je zavajanje javnosti glede trošarin nesprejemljivo, kajti tega ne uvaja slovenski zakonodajalec ali vlada, ampak Slovenija le izvršuje zaveze, ki jih je tako kot ostale polnopravne članice Evropske unije v zvezi s to direktivo o trošarinah dolžna izvrševati. S predlogi sprememb zakona o davku od dohodkov pravnih oseb do leta 2010 znižujemo splošno davčno stopnjo s sedanjih 25 na 20%, ob tem, da se davčni odtegljaj znižuje s 25 na 15%. Po predlogu sprememb zakona se ukinjajo dvojne obdavčitve, priznavajo se dolgoročne rezervacije v višini 50%, izgube se bodo lahko pokrivale neomejena v naslednjih davčnih obdobjih. Spoštovane poslanke in poslanci! Te spremembe predstavljajo znatno razbremenitev slovenskega gospodarstva, zato se zmanjšuje tudi javna poraba, zaradi tega lahko zmanjšujemo tudi proračunski primanjkljaj. Gledano v celoti so te razbremenitve vsekakor daleč največje doslej v zgodovini Slovenije. Ohranjajo se tudi posebne olajšave za vlaganje v raziskave in razvoj, za zaposlovanje invalidov in olajšava za prostovoljno dodatno pokojninsko zavarovanje. Davčni postopek se bo z novim zakonom bistveno poenostavil. S tem bomo posledično ne samo prihranili na milijone delovnih ur, temveč tudi veliko stroškov. Čeprav številke govorijo same zase, bi rad v tem uvodu poudaril, da je vlada manjše prihodke v državni proračun zaradi razbremenitve slovenskega gospodarstva nadomestila z znižanjem odhodkov iz državnega proračuna, ki je predvsem posledica varčevalnih ukrepov, odprave birokratskih ovir in racionalizacija proračunske porabe. Ti ukrepi se bodo nadaljevali tudi v prihodnjih letih. Pomembna novost je, da se bo z novim zakonom o občinah državni proračun zmanjšal za 43 milijard tolarjev, za enak znesek pa se bodo zmanjšali tudi transferji občin iz državnega proračuna. Slovensko gospodarsko je zaradi ugodnega mednarodnega okolja in predvsem zaradi že začetega razbremenjevanja v dobri kondiciji, zato bomo imeli več manevrskega prostora tudi pri odpravljanju strukturnega javnofinančnega primanjkljaja. Temeljni srednjeročni cilj javnofinančne politike je tako njegova postopna odprava do konca leta 2011. Po prevzemu evra 1. januarja 2007, ko bo denarna politika v rokah Evropske centralne banke in bo Slovenija kot enakopraven partner sodelovala pri skupnih odločitvah, bo fiskalna politika edina lastna možnost za zagotavljanje ekonomske stabilnosti. Vlada je tako posebno pozornost posvetila prestrukturiranju javnih financ, da bodo bolj prožne in da se bo tako mogoče bolj odzivati na možne neugodne razmere. Istočasno bo posebna pozornost še naprej namenjena razvojnemu prestrukturiranju proračuna. Vlada bo tako še naprej povečevala izdatke za raziskave in razvoj iz javnih sredstev, skladno s cilji lizbonske strategije. Povečali bomo izdatke za terciarno izobraževanje in izdatke za aktivno politiko zaposlovanja, usposabljanja oziroma vseživljenjsko učenje ter štipendiranje. Prav tako izdatke za nekatere kulturne dejavnosti, ki jih vlada ne obravnava kot nepotreben strošek, temveč kot del naših naporov za povečanje splošne blaginje v Sloveniji. Ob razbremenjevanju gospodarstva in zmanjševanju javnofinančnega primanjkljaja vlada pripravlja strategije tudi za zagotavljanje dolgoročne stabilnosti javnih financ. Predvsem zaradi skupnega evropskega problema, ki ga predstavlja staranje prebivalstva pa tudi zaradi razvoja medicine in novih možnosti zdravljenja ter tako posledično večanje potreb za pokojnine, zdravstvo in starostno varstvo je to za Slovenijo in za celotno EU resnično velik izziv. Čeprav bodo pokojnine in zdravstvene storitve v Sloveniji zaradi že izvedenih ukrepov po socialno-ekonomskem načelu primerne in stabilne do leta 2020, vlada že sedaj za zagotovitev dolgoročne vzdržnosti javnih financ vodi usklajene politike na različnih področjih. Tu imam v mislih vse potreb ne ukrepe za dolgoročno vzdržno povečevanje gospodarske rasti, zaposlenosti, deleža zavarovancev v celotnem prebivalstvu, ohranjanje ustreznega razmerja med aktivno in upokojensko populacijo, večjo odgovornost posameznika za njegov socialni položaj in za spodbujanje vključevanja v prostovoljno pokojninsko zavarovanje. Prav dolgoročna stabilnost finančnega sistema bo ključna za dolgoročno vzdržnost celotnih javnih financ. Z zaupanjem v slovenski trg kapitala in z davčnimi olajšavami za prostovoljno pokojninsko zavarovanje želimo doseči, da bodo ljudje v svoji aktivni dobi več varčevali, kar bo pomenilo dodaten priliv na trg kapitala. Z možnostjo izbire med produkti z zakonsko določeno minimalno zajamčeno donosnostjo in ostalimi bolj donosnimi produkti bodo pokojninski skladi dodatnega prostovoljnega zavarovanja v skladu s svojimi naložbenimi načrti kot vlagatelji sodelovali tudi pri privatizaciji slovenskih podjetij, saj bodo lahko del sredstev investirali v lastniške vrednostne papirje. Modeli druge faze privatizacije predvidevajo pomembno udeležbo portfeljskih investitorjev v lastniški strukturi podjetij. S ciljem zagotovitve večje stabilnosti finančnega sistema je pripravljeno tudi novo besedilo zakona o bančništvu, ki skladno z novima direktivama EU o opravljanju dejavnosti in kapitalski ustreznosti kreditnih institucij uvaja nove, bolj podrobne in kompleksne standarde varnega in skrbnega poslovanja bank. Prepričan sem, da bo nov zakon o trgu finančnih inštrumentov povečal varnost manjšinskih delničarjev in tako še okrepil zaupanje v slovenski trg kapitala. Spoštovane poslanke in poslanci! Dovolite mi, da na kratko povzamem nekatere najpomembnejša dejstva, ki predstavljajo realno podlago za letošnjo proračunsko razpravo. Kot sem že prej dejal, je temeljni cilj vlade pri vodenju ekonomske politike dvig vzdržne stopnje rasti gospodarstva in spodbujanje zaposlovanja ob istočasnem povečanju socialne varnosti. Glede na realizacijo v prvi polovici tega leta in projekcije urada za makroekonomske analize in razvoj lahko ugotovim, da je bila vlada uspešna pri uresničevanju tega cilja, kajti gospodarska rast je visoka, takšna je napoved za letošnje leto, ki je popravljena za več kot pol odstotne točke in takšna je napoved za leti 2007, 2008. Inflacija ostaja nizka v okviru kriterijev za prevzem evra, zaposlenost narašča, stopnja registriranja brezposelnosti se ob tem zmanjšuje. In če primerjamo te podatke z realizacijo za leto 2005, vidimo, da je v tem času vladi uspelo, da je izboljšala sliko na vsakem od navedenih segmentov. V letu 2005 je bila gospodarska rast 4%, rast zaposlenosti 0,3% in stopnja registrirane brezposelnosti 10,2%, prav vsi ti podatki so za prvo polovico letošnjega leta boljši. Spoštovane poslanke in poslanci, obravnava sprememb proračuna za leto 2007 in proračuna za leto 2008 poteka v položaju, ko se prvič soočamo z novim okoljem, s katerim se bomo primerjali. Nekoč smo kazalce, odkar se pač makroekonomski kazalci merijo tudi statistično, smo te kazalce nekoč primerjali znotraj avstroogrskega imperija, potem znotraj Kraljevine Jugoslavije in nato znotraj SFRJ. Že dve leti se primerjamo znotraj Evropske unije, od januarja naslednjega leta pa tekmujemo v novem okolju, najbolj razvitem, pa tudi najbolj zahtevnem doslej. V Evropski monetarni uniji, v evro območju, v neformalnem notranjem krogu Unije, v katerem bo Slovenija postala 13. nova članica oziroma 13. članica. In prav je, da se pred proračunsko razpravo prvič v naši zgodovini soočimo tudi s tem novim okoljem in s to primerjavo. Ta primerjava trinajsterice, v katero spada od 1. januarja naslednjega leta tudi Slovenija, pokaže, da je Slovenija po bruto domačem proizvodu na prebivalca v tej družini na 12. mestu, za nami je le Portugalska. Da je Slovenija po realni stopnji rasti bruto domačega proizvoda na tretjem mestu, pred nami sta samo Irska in Luksemburg, da je po inflaciji na 9. mestu, za nami so Belgija, Luksemburg, Španija in Grčija, ostali so boljši; da je po dolgu sektorja države Slovenija na 3. mestu, pred nami sta spet samo Irska in Luksemburg, da je po stopnji brezposelnosti po metodi mednarodne organizacije dela Slovenija na 5. mestu, boljši od nas so Irska, Luksemburg, Nizozemska in Avstrija, ostali so slabši, in da je po realni stopnji rasti produktivnosti Slovenija med trinajsterico na 3. mestu, pred nami sta Luksemburg in Grčija. Primerjava je narejena na podlagi statističnih podatkov za leto 2005. Ti podatki, ki sem jih navedel, nam kažejo zahtevnost novega okolja, katerega del postaja tudi Slovenija. Kažejo tudi, da nam uvrstitev v evropsko monetarno unijo ni bila podarjena, prav vse kriterije smo morali izpolniti. Smo sicer na repu razvitosti evro območja po bruto domačem proizvodu, toda večina naših razvojnih kazalcev obeta, da se bomo kmalu prebili naprej. Sam sem popolnoma prepričan, da smo na dobri poti in da bo Slovenija v prihodnjih letih lahko napredovala hitreje, kot je kadarkoli doslej, v dobro skupne blaginje vseh, ki v njej živimo, in proračunska razprava, ki jo danes začenjamo, je pomembna usmeritev na tej poti. Želim vam, da jo opravite v konstruktivnem vzdušju, saj gre za naš skupni interes. Hvala lepa.
Hvala predsedniku vlade. Prosim, ministra za finance, dr. Andreja Bajuka, za dodatno predstavitev proračunskega memoranduma in predloga proračuna.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci. Proračunski memorandum za obdobje 2007 in 2008 je pripravljen v skladu s strategijo razvoja Slovenije in na podlagi zaveze vlade, da nadaljuje z gospodarskimi in socialnimi reformami. V okviru davčne reforme so bili že lani narejeni pomembni koraki k zniževanju davčnih bremen tako za gospodarstvo kot za državljane, še pomembnejši pa so načrtovani v predlaganih spremembah davčne zakonodaje, o katerih je državni zbor že opravil prvo splošno obravnavo. Pred vami je predlog sprememb proračuna za leto 2007 in predlog proračuna za leto 2008. Oba predloga je vlada oblikovala v obdobju relativno ugodnega makroekonomskega okolja. To je pomembno zaradi postopnega zniževanja javnofinančnega primanjkljaja, ki je podlaga za zagotavljanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ ter zanesljiv in lahek prehod na novo valuto evro. Ugodni makroekonomsko okolje tudi omogoča hitrejše izvajanje strukturnih ukrepov v skladu z lizbonskimi cilji, ki bodo pozitivno vplivali na gospodarsko rast v prihodnje. V predlogih sprememb državnega proračuna za leto 2007 ter v proračunu občin, zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje ter zavoda za zdravstveno zavarovanje za isto obdobje, ki sestavljajo tako imenovano globalno bilanco javnega financiranja, se predvideva nadaljnje zmanjševanje javnofinančnega primanjkljaja, in to za 25% v primerjavi s sprejetimi trenutno veljavnimi proračuni. To se pravi, v višini 0,9% BDP, kar je 0,3% BDP-ja manj kot v sprejetem proračuna za leto 2007. V letu 2008 pa se javnofinančni primanjkljaj še znižuje, in sicer na 0,8% BDP-ja, kar je v skladu s ciljem pakta stabilnosti in rasti. Če k temu dodamo še dokončne podatke za leti 2005 in zadnje ocene za 2006, pa lahko podamo oceno pričakovanega povprečnega letnega javnofinančnega primanjkljaja v tem mandatu, in to je 0,97% BDP, ki pa je za 44% manjši od povprečja, ki ga je Slovenija zabeležila v prejšnjem vladnem mandatu, ki je bil 1,73. Takšen pristop je zelo pomemben za nadaljnjo izpolnjevanje maastrichtskih kriterijev. Kot vsaka druga polnopravna članica EU mora tudi Slovenija dvakrat letno poročati o stanju primanjkljaja in dolga v skladu z enotno metodologijo, in sicer ne na podlagi denarnih tokov, kot veleva naš zakon o javnih financah, namreč po načelu nastanka poslovnih dogodkov, tako imenovana metodologija ESA 95. Ti podatki so tekoče preverjeni s strani Evropske komisije in med drugimi predstavljajo temelj, na podlagi katerega se ocenjuje izpolnjevanje maastrichtskih kriterijev za prevzem evra. V teh 6-mesečnih poročilih je potrebno poročati ne samo o tako imenovanih 4-ih blagajnah javnega financiranja, ki so državni proračun, proračuni občin, zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje in zavod za zdravstveno zavarovanje Slovenije, marveč o vseh institucionalnih enotah, ki sestavljajo tako imenovani sektor države, torej tudi o vseh javnih agencijah, javnih zavodih in javnih skladih, vključno s slovensko odškodninsko družbo in kapitalsko družbo. Trenutno razpolagamo le z letnimi podatki od leta 2000 dalje ter z oceno za tekoče leto 2006. Začenši z letom 2000 je ta primanjkljaj predstavljal 3,9% BDP-ja, v letu 2001 4,3%, potem 2,5%, 2,8% v letu 2003 ter v letu 2004 2,3%. Ponavljam, 3,9%, 4,3%, 2,5%, 2,8%, potem pa 2,3%. V prvem letu tega vladnega mandata 2005 je ta primanjkljaj znašal 1,4% BDP-ja. Kot smo že poročali temu državnemu zboru in pred kratim tudi Evropski komisiji, pričakujemo, da ta globalni primanjkljaj celotne države, izkazan po metodologiji ESA-95, v tekočem letu 2006 v nobenem primeru ne bo presegel 1,7% BDP-ja. Torej, letno povprečje primanjkljaja sektorja države v tem najširšem obsegu je v tem mandatu na višini 1,55% BDP-ja, kar pa predstavlja le 49% letnega povprečja v obdobju 2000-2004, ki je znašal 3,16% BDP-ja. To so preverjeni podatki, s katerimi Slovenija nastopa in je tudi ocenjena v zunanjem svetu. To so pozitivni premiki v tem mandatu, očitni in nesporni in so prav gotovo tudi prisotni v ocenah anketirancev, ki jih statistični urad Republike Slovenije vključuje v svoj kazalnik gospodarske klime na Slovenskem, ki od samega začetka v marcu leta 1996 še ni dosegel takšne višine kot v mesecu septembru 2006. Da [[...]] [[nerazumljivo]] [[...]]vrednost kazalnika gospodarske klime v Sloveniji je bila za 12 točk višja kot septembra lani in 15 točk nad dolgoletnim povprečjem. Vendar pa se v prihodnjih dveh letih ne znižuje le primanjkljaj. V skladu z napovedanimi reformami vlada predlaga znižanje davkov za državljanke in državljane ter za podjetja. Delež davčnih prihodkov v odstotku BDP-ja bo glede na ocenjeno realizacijo za leto 2006 v naslednjem letu nižji za 1,1% BDP-ja, v letu 2008 pa nižji za nadaljnjih 0,5% BDP-ja. To pomeni pomemben korak v razbremenitvi gospodarstva. Zaradi zniževanja davkov se znižujejo tudi skupni javnofinančni prihodki v deležu BDP-ja za 0,5% BDP-ja v 2007 in za 0,7% BDP-ja v 2008. Znižuje se tudi delež konsolidiranih javnofinančnih odhodkov v BDP-ju. Konsolidirani javnofinančni odhodki, v katerih so vključeni odhodki, ki se financirajo z evropskimi sredstvi, se bodo v naslednjih dveh letih v povprečju znižali za 0,8% BDP-ja na leto-glede na predvideno raven na v letu 2006. To pomeni, da se bodo konsolidirani javnofinančni odhodki v prihodnjih dveh letih znižali kar za 1,6% BDP-ja. V zadnjem štiriletnem vladnem mandatu so konsolidirani javnofinančni odhodki brez plačil sredstev v proračun EU dosegli povprečje 43,8% BDP-ja. Prvo in tretje leto 44%, drugo in četrto pa 43,6. Vlada Republike Slovenije pa v teh predlogih proračuna načrtuje znižanje tega deleža na 41,9 ali za 1,9% BDP-ja, manjšo javno porabo v primerjavi s povprečjem prejšnjega obdobja. Predlog proračuna za prihodnji dve leti ohranja makroekonomsko stabilnost, kar je pomembno za obdobje, ko uvajamo evro. Prioritete vlade so jasne in vključujejo: prvič, implementacijo davčne reforme, ki razbremenjuje tako gospodarstvo kot posameznike, ustvarja pogoje za povečanje konkurenčnosti gospodarstva, spodbuja prestrukturiranje podjetij s ciljem povečanja učinkovitosti poslovanja, izboljšuje poslovno okolje zaradi poenostavitev davčnega sistema ter zagotavlja socialnost, tržnost. Drugič, preusmeritev dela javnih izdatkov na razvojne program, s čimer bomo spodbudili hitrejšo gospodarsko rast in povečali konkurenčnost gospodarstva. Tretjič, povečevanje možnosti za večjo zaposlovanje ob istočasnem ohranjanju potrebne ravni socialne varnosti. Četrtič, izboljšanje varstva okolja in kakovosti življenja in petič, večja učinkovitost javnega sektorja in razvoju podjetništva bolj naklonjene države. Spoštovani poslanke in poslanci! Dovolite mi, da namenim nekaj besed davčni reformi. Pomembne spremembe davčne zakonodaje so bile sprejete že lani, in sicer postopna odprava davka na izplačane plače in uvedba cedularnosti pri obdavčitvi dividend, kapitalskih dobičkov in obresti. Uvedba cedualarne obdavčitve oziroma obdavčitev dividend, obresti in kapitalskih dobičkov z dokončnim davkom, kot jo med drugim poznajo tudi nekatere skandinavske države, je imela cilj zmanjšati obdavčitev in posledično preprečiti selitev kapitala v druge države. Predlogi sedanjih davčnih sprememb pomeni nadaljevanje razbremenjevanje gospodarstva in povečanje njegove konkurenčnosti. Nadaljevanje postopne ukinitve davka na izplačane plače. Poleg nesporne razbremenitve gospodarstva že v tekočem letu 2006 pomeni dodatno razbremenitev v letu 2007 v višini 39 milijard tolarjev, v letu 2008 73,8 milijard tolarjev, v letu 2009, ko bo zakon popolnoma ukinjen, pa bo skupna razbremenitev znašala 113 milijard tolarjev. Želim opozoriti, da je proračunski prihodek od tega davka znašal leta 2005 1,8% bruto domačega proizvoda, in da bo v letu 2008 znašal še 0,6%, v letu 2009 pa ga ne bo več. Spremembe pri dohodnini med drugim prinašajo zmanjšanje prekomerne progresivnosti ter povišane splošne olajšave in s tem manjšo obdavčitev državljank in državljanov; možnost, da se zmanjšajo stroški dela na podlagi dogovorov med socialnimi partnerji, jasnejše opredelitve davčne osnove, poenostavitve tudi z odpravo nekaterih nesmislov, ki so zahtevni za administriranje, imajo pa relativno majhne fiskalne učinke. Glede znižanja progresivnosti bi rad poudaril naslednje. Predlog zakona o dohodnini znižuje davčno breme vsem in je s tem največja spodbuda za bolj produktivni in bolj ustvarjalni del delovno aktivnega prebivalstva. Izjemno visoka obstoječa progresivnost ob dohodnini je v oceni vlade Republike Slovenije in velike večine strokovnjakov dolgoročno nevzdržna in v popolnem neskladju s strategijo za razvoj Slovenije. Spremembe pri davku od dohodkov pravnih oseb pomenijo razbremenitev podjetij, odpravo dvojnega obdavčevanja in poenostavitve obračunavanja davka. Stopnja davka je predlagana v višini 20%, do katere pa bomo prišli postopoma, najkasneje do leta 2010. Odpravljajo se ekonomske dvojne obdavčitve, ko so nekateri dohodki, na primer, bonitete obdavčeni tako z dohodnino kot z davkom od dohodkov pravnih oseb. Davčna osnova je prilagojena računovodskim pravilom, kar omogoča večjo stopnjo učinkovitosti pri izvajanju. Finančni učinek navedenih sprememb se bo pojavil pri izvrševanju proračuna v letu 2008, saj je ocenjen za davčni obračun za leto 2007, ki bo dejansko znan v prvi polovici leta 2008, in sicer v predvideni višini 20 milijard tolarjev, kar seveda pomeni dodatno razbremenitev gospodarstva. Z novim zakonom o davčnem postopku bomo znatno poenostavili postopek in s tem zmanjšali administrativno delo tako fizičnih oseb in podjetij kot davčne uprave. S tem so tudi postavljeni temelji za uvajanje drugačne poslovne kulture v davčni upravi sami, prijaznejše do vseh zavezancev in do razvoja podjetništva. Predlagani zakona o izvrševanju proračuna ne vključuje nikakršne spremembe glede stopenj davka na dodano vrednost. Ko smo lani predlagali državnemu zboru postopno ukinitev davka na izplačane plače, smo napovedali morebitne spremembe v stopnjah DDV-ja, a le, če bi izračuni ob pripravi spremembe proračuna za leto 2007 izkazali neizogibno potrebno po zvišanju teh stopenj. Dejstvo je, da sta tako izvajanje proračuna za leto 2006 kot izvedba veljavne davčne zakonodaje, sprejete v prvi polovici leta 2004 ter deloma spremenjene decembra 2004 in tudi decembra 2005, jasno dokazali, da ne obstaja nikakršna potreba po spremembah po stopnjah DDV-ja za leto 2007. Glede morebitnega povečanja stopnje davka na dodano vrednost v letu 2008, splošne stopnje z 20% na 21% in znižane stopnje od 8 in pol na 9, pa želim poudariti naslednje. Vlada bo pred morebitnim predlogom o spremembah in dopolnitvah zakona o izvrševanju proračuna za leto 2008 čez leto dni temeljito proučila ocene glede morebitnih sprememb po pričakovanem makroekonomskem scenariju, ponovno proučila pričakovane učinke pri zmanjševanju javne porabe na podlagi ravnokar sprejete zakonodaje ter pričakovane učinke dodatnih sprememb zakonodaje, ki je trenutno še v pripravah, ter vse druge možnosti za zagotovitev zadostnih finančnih sredstev v letu 2008. To je pot, ki je že od samega začetka predvidena v zakonu o DDV-ju za spremembo stopenj znotraj določene meje 15 odstotnih točk. In prav to je storila vlada v letu 2002, ko je predlagala dvig stopenj DDV-ja od 19 na 20% in od 8 na 8 in pol. Verjamemo, da obstajajo zelo dobre možnosti, da do takšnega predloga o povišanju stopenj o DDV-ju za leto 2008, kot v primeru za 2007, ne bo prišlo. Na podlagi izračunov, ki so jih napravili strokovnjaki inštituta za ekonomsko raziskovanje ekonomske fakultete ljubljanske univerze pa danes lahko zagotovimo, da so končni učinki predlaganih davčnih sprememb pozitivni za gospodarsko ras in povečanje investicij, pozitivni za povečanje zaposlenosti ter pozitivni, kar se nanašajo na višje blagostanje za vse dohodkovne skupine. Spoštovane poslanke in poslanci. Želim poudariti, da se sredstva za področje gospodarstva v predlogu sprememb proračuna v letu 2007 povečujejo za 2,1% glede na sprejeti proračun za leto 2007. V letu 2008 pa se povečuje kar za 22,7%. V okviru sredstev za gospodarstvo se najbolj povečujejo sredstva za povečanje konkurenčnosti, spodbujanje tujih investicij ter sredstva za spodbujanje malega gospodarstva. Tako so v predlogu proračuna za leto 2008 sredstva za programe povečanja konkurenčnosti pri ministrstvu za gospodarstvo povečujejo za 35,3% glede na predlog sprememb proračuna za leto 2007 in znašajo 9,6 milijard tolarjev. V tem okviru se bodo sredstva namenila predvsem za gospodarsko razvojna logistična središča kot tudi za infrastrukture za prenos tehnologij in razvoj novih podjetij. Sredstva za spodbujanje podjetništva se v letu 2007 povečujejo za 18,7% glede na sprejeti proračun za leto 2007, v letu 2008 pa za 57,3% glede na predlog sprememb proračuna za leto 2007. Namen povečanja sredstev je konkurenčnejše gospodarstvo. Sredstva za program aktivne politike zaposlovanja so za leto 2007 načrtovana v znesku 21,1 milijard v letu 2008 25,5 milijard, kar pomeni 19,7 povečanja v letu 2007 in 44,7% povečanja v letu 2008 glede na realizacijo v letu 2004. Program aktivne politike zaposlovanja ima poleg rasti zaposlenosti tudi zelo pomembne dolgoročne cilje. Dvig izobrazbenikov ali kvalifikacijske ravni aktivnega prebivalstva, zmanjšanje strukturnih neskladij, ki naj bi se kazalo v zmanjšanju deleža dolgotrajno brezposelnih, okoli 40%, in v deležu brezposelnih brez poklicne izobrazbe na okoli 25%, zmanjševanje regijskih neskladij na trgu dela, zagotovitev vključenosti v programe zaposlovanja vseh mladih brezposelnih in nadaljnji razvoj socialnega partnerstva na področju brezposelnosti. Na področju znanosti in tehnološkega razvoja se sredstva od leta 2004 povečujejo vsako leto za več kot 8% točk. Tako se bodo sredstva, namenila znanosti in tehnološkem razvoju, povečala z 39 milijard v letu 2004 na 59,1 milijard tolarjev v letu 2007 in nato v letu 2008 za več kot 62% točk glede na leto 2004. Takšno financiranje znanosti in tehnološkega razvoja je zelo pomembno za to, da dosežemo oziroma da vsako leto povečujemo vlaganja v raziskave in razvoj iz javnih sredstev v skladu z lizbonskim ciljem in to je, da se ga zagotovi iz javnih virov vsaj 1% BDP-ja za raziskave in razvoj do leta 2010. Trenutno se v Sloveniji vlaga v raziskav in razvoj iz javnih sredstev 0,71% BDP-ja, predloga proračuna za leti 2007 in 2008 pa sta naravnana k cilju, da se leta 2010 doseže namenjeni cilj. Pri financiranju terciarnega izobraževanja proračuna za leti 2007 in 2008 ohranjata ugoden trend iz preteklih let. Ob ohranitvi dosedanji smeri razvoja lahko ob koncu leta 2010 dosežemo ciljno raven financiranja, to je 2% BDP-ja, od tega 1,3% BDP-ja iz javnih sredstev. Tako se je za terciarno izobraževanje v letu 2005 namenilo 51 milijard, v letu 2006 - 56 milijard, v letu 2007 in 2008 pa bo za terciarno izobraževanje namenjeno 59,5 oziroma 64,4 milijard. Vlada je reševanje sodnih zaostankov opredelila kot prioritetno nalogo in jo uvrstila v program reform za izvajanje lizbonske strategije v Sloveniji in v okvir gospodarskih in socialnih reform za povečanje blaginje v Sloveniji. Program odprave sodnih zaostankov, tako imenovani program Lukenda, vključuje vse pravosodne organe in nekatere druge organizacije, kot na primer odvetniško in notarsko zbornico in zbornico izvršiteljev. Temelji na treh glavnih ukrepih, in sicer zagotavljanju prostorskih pogojev pravosodnim organom, dodatni zagotovitvi in organiziranju človeških virov, kar pomeni dodatno zaposlovanje sodnikov in strokovnega osebja, ter stimulativno nagrajevanje sodnega osebja za odpravo sodnih zaostankov. Poleg teh ukrepov so pomembni še drugi ukrepi s področja izobraževanja, informatizacije, organizacije in upravljanja ter varnosti na področju pravosodja. Za izvajanje programov za odpravo sodnih zaostankov so pri sodiščih predvidene nove zaposlitve. Do konca leta 2007 naj bi pridobili 120 novih sodnikov in 500 strokovnih delavcev, v naslednjem letu naj bi se število novozaposlenih povečalo za 50 sodnikov in 250 strokovnih delavcev. Za plače novih zaposlenih, stimulativno nagrajevanje in z dodatnim obsegom dela povezanimi stroški so sodiščem namenjena dodatna sredstva v letu 2007 v višini 3,3 milijard tolarjev, v letu 2008 pa v višini skoraj 4 milijard. Ministrstvo za pravosodje razpolaga tudi z dodatnimi sredstvi za zagotavljanje delovnih pogojev za pravosodne organe. Med prioritete vlade sodi tudi ekonomska politika varstva okolja oziroma uveljavitev posameznih ekonomskih instrumentov, kot na primer trgovanje s pravicami do emisije, finančna jamstva za namene varstva okolja, skupne naložbe v projekte varstva okolja, uvedba znaka za okolje in sistemskega okoljskega vodenja organizacij. Glavna usmeritev v okviru financiranja je uveljavljanje temeljnega načela pri varstvu okolja, to je načelo plačila za obremenjevanje okolja preko posameznih ekonomskih instrumentov in okoljskih dajatev, ki predstavljajo pomemben vir namenskih sredstev. V okviru državnega proračuna predstavljajo sredstva, načrtovana v okviru področja proračunske porabe varovanja okolja in naravne dediščine, približno 2,6% vseh sredstev oziroma je po predlogu proračuna za leto 2007 za te namene načrtovano približno 50,7 milijard tolarjev. In po predlogu proračuna za leto 2008 pa 53,2 milijarde tolarjev. Z navedenimi sredstvi naj bi se zagotovilo financiranje ključnih programov in ukrepov, ki so opredeljeni v nacionalnem programu varstva okolja. Investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih cest je področje, ki mu vlada namenja posebno pozornost in tudi sredstva. V letu 2007 se bodo sredstva za ta namen znatno povečala, in sicer kar za več kot 120% v primerjavi z realizacijo v letu 2004. Na podlagi dosedanje realizacije ter načrtovanih sredstev za leti 2007 in 2008 lahko zagotovimo, da bo letno povprečje sredstev za ta namen za več kot 100% večji kot letno povprečje v obdobju 2000-2005. Novi zakon o financiranju občin, je že bil posredovan v ta državni zbor, korenito spreminja način financiranja lokalne samouprave. In čeprav se ohranjajo osnovni elementi sedanjega sistema, primerna poraba občin, prihodki občin za financiranje primerne porabe in finančna izravnava, so ti elementi spremenjeni tako, da se skladno z načeli lokalne samouprave, ki izhajajo iz ustavne ureditve v Slovenije, in načeli evropske listine lokalne samouprave dosežeta dva cilja: ustrezno razmerje med obsegom finančnih virov in obsegom z zakonom določenih nalog občin in večja finančna samostojnost občin. Občine ne bodo več odvisne od deleža dohodnine, ki je bil natančno ugotovljen šele po preteku proračunskega leta, ampak bodo že pred začetkom leta, ko bodo pripravljale svoje proračune, natančno vedele, kolikšen delež državnih davkov jim pripada. V vsakoletnem zakonu o izvrševanju proračuna pa bo v absolutnih zneskih določen delež teh davkov. Zaradi lažjega spremljanja in konsolidacije smo v letih 2007 in 2008 ostali pri dohodnini kot davku, čigar del država namenja občinam. Občine bodo tako natančno vedele, kakšen bo njihov vir iz naslova davkov ter finančne izravnave, torej poračun v naslednjem letu ne bo več potreben, kar bo prav gotovo pozitivno vplivalo na načrtovanje odhodkov občin. Občine bodo še naprej upravičene do dodatnih sredstev državnega proračuna za sofinanciranje izvajanja posameznih nalog ali programov investicij in skupnega opravljanja nalog občinske uprave. Dodatna sredstva za investicije v lokalno javno infrastrukturo se bodo postopoma povečevala od 3% primerne porabe občin v letih 2007 in 2008 na 6% primerne porabe v letu 2012. Z letom 2007 se začenja novo finančno obdobje proračuna Evropske unije. Sloveniji je bilo za obdobje 2007-2013 dodeljenih 3,7 milijard evrov sredstev iz strukturnega in kohezijskega sklada, kar je trikrat več kot povprečno letno v prejšnjem programskem obdobju 2004-2006. Za uspešnost črpanja evropskih sredstev bo ključna priprava dobrih projektnih predlogov, vlada pa lahko pripomore k boljši, hitrejši porabi evropskih sredstev zlasti s ponastavitvijo postopkov črpanja teh sredstev. Po podatkih Evropske komisije o črpanju sredstev EU v letu 2005 je Slovenija po uspešnosti koriščenja teh sredstev med najbolj uspešnimi med novimi državami članicami. V zadnjem letu se je najbolj izboljšalo črpanje sredstev iz strukturnih skladov, nekoliko manj uspešna je Slovenija pri porabi sredstev iz kohezijskega sklada ter zlasti iz schengenskega vira. Spomladi leta 2005 je vlada sprejela 32 sklepov za izboljšanje koriščenja sredstev strukturnih skladov in kohezijskega sklada. Ocene prihodkov iz proračuna EU in vplačilo evropski poračun, upoštevanje pri pripravi spremenjenega proračuna za leto 2007 in predloga proračuna za 2008 ter projekcij do leta 2011 so bile pripravljene na osnovi ocen finančnih dogovorov v Bruslju v decembru 2005 glede naslednje finančne perspektive. Upoštevani pa bodo tudi programski dokumenti za črpanje sredstev EU proračuna, to je program razvoja podeželja in nacionalni referenčni strateški okvir. Ocene vlade Republike Slovenije predvidevajo, da bodo prihodki proračuna Republike Slovenije s proračuna EU v pričetku obdobja naslednje finančne perspektive 2007-2011 v povprečju znašala 1,56% BDP-ja na leto, skupni odliv proračun pa 1,13% BDP-ja. Neto položaj proračuna Republike Slovenije v odnosu do proračuna EU v obdobju 2007-2011 bo po tej oceni znašal 0,43% BDP-ja. Spoštovane poslanke in poslanci. Predloga proračuna za leti 2007 in 2008 sta izraz zaveze vlade Republike Slovenije podpori monetarne integracije in izboljšanju kakovosti javnih financ. Hkrati pa je tudi izraz zaveze, da mora fiskalna politika prispevati k pospešitvi dohitevanja ravni bolj razvitih držav članic EU. Nadaljuje se proces postopno javne finančne konsolidacije, ki je skladna s spremembami pakta stabilnosti in rasti. Predloga proračuna za leto 2007 in 2008 sta v skladu z doseganjem srednjeročnega cilja za ciklično prilagojenega primanjkljaja širšega sektorja države, ki je bil določen na 1% BDP-ja ob koncu leta 2008. Naj še omenim, da je revizija pakta stabilnosti in rasti predvidela upoštevanje posebnosti posameznih držav članic pri določanju njihovega srednjeročnega cilja. Pri določanju srednjeročnega cilja za Slovenijo za obdobje 2005 do 2008 je bilo upoštevano več dejavnikov, med katerim je najbolj pomembna relativna nizka raven dolga širšega sektorja države v BDP-ju, trenutno okoli 29,4%. S potencialno gospodarsko rastjo, ki v grobem odgovarja naši stopnji razvitosti, in to je 3,7%. Slovenija kot srednje razvita država se nadalje namerava soočati s pomembnimi prednostnimi nalogami za zagotovitev večjega razvojnega potenciala, za to bo delež investicij še nadalje ostal nad povprečjem EU, ki znaša 2,6%, zato bo srednjeročni cilj 1% BDP-ja dosežen postopoma, to je popolnoma v skladu z določbami pakta stabilnosti in rasti. Že omenjeni predviden primanjkljaj konsolidiranih javnih financ po denarnem toku v skladu s slovensko zakonodajo na višini 0,8% BDP-ja je v tem smislu ustrezna podlaga za dosedanje srednjeročnega cilja. Spoštovani. Dolgoročna odprava strukturnega primanjkljaja in zagotavljanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ v okviru demografskih realnosti naše države ostajata kot največja izziva na področju fiskalne politike. Prav gotovo delo še ni končano, smo pa na pravi poti, da vse to kot družba pravočasno dosežemo. Hvala lepa.
Hvala gospodu ministru za finance, dr. Andreju Bajuku, za dodatno predstavitev. S tem je predstavitev proračunskega memoranduma za leti 2007 in 2008 ter predlog državnega proračuna za leto 2008 končana. Z današnjo predstavitvijo prične teči rok za vlaganje amandmajev k predlogu državnega proračuna. Poslanci, poslanske skupine in zainteresirana delovna telesa lahko amandmaje vlagajo do vključno, četrtka 19. oktobra 2006. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in 22. izredno sejo Državnega zbora Republike Slovenije.