[[...]]bo Državni zbor RS začel zasedanje ob 12. uri. Ustavna komisija, ki je začela zasedanje ob 9. uri, ugotavlja, da bi v obrazložitvi, ne v besedilu ustavnega zakona, bilo potrebno nekaj popravkov. Te popravke je treba skrbno pripraviti. Ob 11. uri bo ustavna komisija to še enkrat proučila. In predvidevam, da bi lahko državni zbor Republike Slovenije ob 12. uri začel sejo, na kateri bo razpravljal in odločal o sprejemu ustavnega zakona.
Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje, lep dober dan vam želim! Pričenjam 28. izredno sejo državnega zbora Republike Slovenije, ki sem jo sklicala na podlagi prvega odstavka 58. člena in drugega odstavka 60. člena poslovnika državnega zbora. Obveščena sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Mihael Brejc, Vojko Čeligoj, Feri Horvat, Janez Janša, Jelko Kacin, Franc Kangler, Maksimiljan Lavrinc, Anton Partljič, Alojz Peterle, Franc Sušnik od 15.00 ure dalje, Davorin Terčon, Janko Veber in Cveta Zalokar Oražem. Na sejo smo vabili tudi predstavnike vlade Republike Slovenije. Predstavnico vlade med nami prav lepo pozdravljam! Prehajamo na določitev dnevnega reda 28. izredne seje državnega zbora Republike Slovenije. Predlog dnevnega reda je pripravljen skladno s prvim odstavkom 58. člena poslovnika in ste ga prejeli s sklicem seje. Predlogov za umik ali širitev dnevnega reda nisem prejela, zato prehajamo na odločanje o določitvi dnevnega reda. Obrazložitev glasu, gospod Peče, izvolite.
V okviru poslanske skupine SNS smo odkrito pričakovali, da bomo lahko pristopili k predlogu sklepa, da se točka 1 dnevnega reda z današnje seje umakne, kajti ne vidimo čisto nobenega razloga v okviru naše poslanske skupine, ki bi nam narekoval obravnavo te točke danes. Kot vemo, Evropa, Evropska unija, niti Nato, kamor nas potiskate, vladni poslanci in tisti poslanci, ki to podpirate, od nas ne zahteva, da spreminjamo ustavo. So nekatere članice Evropske unije, ki imajo nespremenjeno ustavo in ki ne pišejo teh nonsensov v svoj najvišji pravni akt, kakor je to pripravljena storiti slovenska politika, zaradi nekoč dane obljube slovenske vlade. Ocenjujemo, da ta velikodušnost Slovenije do tujcev v vseh pogledih,torej v neki obliki mednarodnih integracij, se bo prikazala kot negativna, saj v končni fazi se zavedamo in smo tudi prek ustavne komisije prišli do spoznanja, da so spremembe, ki so na listu papirja označene pod ustavnim zakonom, veliko obsežnejše in se bodo njihove posledice čutile predvsem v prihodnosti. Torej, stopamo na neko neznano področje, kaj vse bodo v naš pravni red pripeljale te ustavne spremembe. Poleg tega je treba poudariti, da v okviru Slovenske nacionalne stranke ocenjujemo, da je Slovenija že priznala primat prava Evropske unije, če ne drugače, s podpisom evropskega sporazuma o pridružitvi. In tudi vlada Republike Slovenije je tistega leta 1997, ko je pristopila k EPS, zaprosila za mnenje ustavno sodišče Republike Slovenije, ki je v svoji vsebini tudi reklo, da je pravni učinek določb, da postavljajo Slovenijo v enak položaj, kot ga bo imela, če bi bila članica Evropske skupnosti, in da je s tem podrejena njenemu pravu. S tem ocenjujemo, da je tak pristop, torej da te stvari pišemo tudi vnajvišji pravni akt, na štirih področjih, kot jih bomo pozneje v vsebini slišali, nepredmeten. Prav tako pa mislim, da je najpomembnejši argument, sicer ga bom povedal na koncu, še daleč od tega, da bi bil najmanj pomemben, je časovnost sprejemanja ustavnih sprememb. Zavedati se moramo, da smo pred časom sprejeli osnovne odloke o razpisu referenduma za vstop v EU in pa Nato. In še preden bomo dali ljudem, državljankam in državljanom, možnost, da se na referendumu odločijo, ali so za to, da izgubijo suvereno lastno državo Republiko Slovenijo, ali so za to, da izgubijo ozemlje, ali so za to, da izgubijo svojo izvršno in zakonodajno vejo oblasti; torej, še preden bomo vedeli, ali so državljani Republike Slovenije za to, bo politika to uzakonila. Kakšen smisel potemtakem sploh ima razpisovati referendum, če ljudem predhodno niti ne pustimo možnosti, da bi povedali, ali so za to. Ocenjujemo, da bo smiselno, in mi ne bomo podprli predloga današnjega dnevnega reda v okviru poslanske skupine, s to sejo nadaljevatišele takrat, ko bo jasna referendumska odločitev, ko bomo vsi skupaj imeli mandat za to, da se pogajamo o teh stvareh, in ne bomo podvrženi le vladni politiki. V Nacionalni stranki bomo nasprotovali predlogu dnevnega reda.
Hvala lepa. Slišali smo obrazložitev glasu pred glasovanjem o določitvi dnevnega reda. Zboru predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem, in sicer bo zbor obravnaval eno točko dnevnega reda, to je predlog ustavnega zakona o spremembah prvega poglavja ter 47. in 68. člena ustave Republike Slovenije. O tem glasujemo. Glasujemo. Navzočih nas je 67. Za je glasovalo 60, proti 7. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je dnevni red 28. izredne seje določen. Tako prehajamo na edino, 1. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA USTAVNEGA ZAKON O SPREMEMBAH PRVEGA POGLAVJA TER 47. IN 68. ČLENA USTAVE REPUBLIKE SLOVENIJE. Predlog ustavnega zakona je v obravnavo zboru predložila ustavna komisija in ste ga prejeli z delnim poročilom komisije. Besedo dajem predsedniku komisije, gospodu Borutu Pahorju, za dopolnilno obrazložitev ustavnega zakona. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi. Državni zbor Republike Slovenije v tem mandatu danes drugič odloča kot ustavodajalec. Ko smo se razšli prvič, smo naložili ustavni komisiji, da pripravi predlog ustavnega zakona, s stališči, kot jih je sprejel državni zbor. Ustavna komisija je ob velikem in izdatnem sodelovanju strokovne skupine, za kar se ji v imenu vseh nas iskreno zahvaljujem, to delo opravila in pripravila predlog ustavnega zakona, pred seboj imate tudi obrazložitev. Predlog ustavnega zakona oziroma sprememba ustave je potrebna zaradi treh razlogov: zagotoviti moramo možnost prenosa izvrševanja dela suverenih pravic na Evropsko unijo oziroma njene institucije, zagotoviti moramo možnost izročanja njenih državljanov ostalim članicam Unije ter zadostiti evropskim pravicam v prostem pretoku kapitala, ki meddrugim narekuje odprt trg nepremičnin za tujce. V izvedbenem delu ustavnega zakona urejamo, da bomo volivke in volivci na referendumu 23. marca 2003 po svoji vesti odločali o vstopu Slovenije v Evropsko unijo in Nato. Ta referendum bo zavezujoč, odločitev bo sprejeta, če bo zanjo glasovala večina volivcev, ki bodo oddali veljavne glasovnice, referenduma pa ne bo mogoče ponoviti. Spoštovane kolegice in kolegi! Da bi bila danes odločitev sprejeta, mora zanjo glasovati ustavna večina, 60 ali več poslank in poslancev državnega zbora. Taka ustavna večina se zelo redkokdaj zahteva za sprejetje odločitev v državnem zboru. Danes odločamo kot ustavodajalci in posegamo v temeljno družbeno pogodbo. Zanjo, za tak poseg je potreben širok političen konsenz. Ustavna komisija, vsi, ki smo v njej sodelovali, smo zaradi razlik, ki so se zarisale na začetku našega dela, vložili ogromno truda za to, da smo na koncu prišli do besedila, ki je ob pomoči strokovne skupine dobro, nomotehnično pripravljeno in uživa dovolj široko politično podporo, da lahko upamo, da bo danes državni zbor te ustavne spremembe tudi sprejel. V slovenski politiki, pa verjetno tudi drugje ne, do takih kompromisov, do takih soglasij ne vodi nobena kraljevska pot. Zato si je bilo treba zelo prizadevati, se je bilo treba zelo potruditi, ampak ta trud se je na koncu obrestoval. Res je, ustavna komisija je dostikrat prekinila svoje delo, opravila številne posvete s strokovnjaki, se vračala k delu in usklajevala stališča, da smo lahko v bistvu danes dopoldan svoje delo tudi zaključili. Ves ta trud ni bil zaman. Ta trud je bil namenjen temu, da poslanke in poslanci danes dobite predse besedilo, ki je, kot rečeno, nomotehnično, v pravnem smislu korektno in da uživa potrebno dvotretjinsko podporo kolegic in kolegov. Državni zbor bo torej danes odločil, ali so predlagane spremembe ustave Republike Slovenije take, da zanjo lahko odloči; upam, da bo to storil in s tem zaključil vsaj v tem delu, na tem področju ustavnih sprememb, na področju mednarodnega sodelovanja, zelo veliko nalogo, ki jo je imel pred sabo zato, da bi Slovenija, če se bodo tako odločile volivke in volivci na referendumu, vstopila v Evropsko unijo in Nato. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnica vlade? [[Ne želi.]] Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Janez Podobnik. Izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi! Državni zbor je kot ustavodajalec danes pred tretjo spremembo ustave, tokrat v vsebinskem smislu najbolj radikalno in tudi obsežno. Politična večina za predlagane spremembe so po našem mnenju dokaz, da se slovenska politika in še posebej ustavodajalec, državni zbor, zaveda, kako pomembno je, da se ustavo spreminja s čim večjim političnim soglasjem. Kot je že omenil predsednik državnega zbora in predsednik ustavne komisije, so bili pri tem potrebni nekateri kompromisi. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke upamo, da z današnje perspektive in današnjega vedenja ti kompromisi niso šli na škodo vsebine. Na tem mestu je treba omeniti, da je dobro, da državni zbor spreminja ustavo ob sodelovanju stroke in tudi ob čim večji podpori le-te. Res je, da nas je sinoči ponovno presenetil eden od očetov slovenske ustave, dr. Bučar, ki je z njemu lastno neposrednostjo zamahnil z roko in dejal, da niso potrebne te spremembe ustave. Cenimo njegov odnos do ustave in tudi do spreminjanja ustave. Ampak ob dejstvu, da smo setokrat dotaknili evropske identitete slovenske države, pa pričakujemo in želimo, da ima večinsko mnenje stroke prav. Tudi to je treba zapisati v ustavo. V delu strokovne skupine so sodelovali različni strokovnjaki. Priznati pa je potrebno, da pri nekaterih vprašanjih vsi niso bili enakega mnenja. Menim, da je prav, da se to tukaj pove in da se vsem za njihovo delo zahvali. Ključna sprememba, pred katero je danes državni zbor, je v tem, da po našem mnenju pomeni preobrazbo temeljnih značilnosti slovenske ustavnosti. V 1. členu temeljne ustavne listine je zapisano, da je Republika Slovenija samostojna in neodvisna država. Z današnjo spremembo in z razglasitvijo v prihodnjem tednu v slovensko ustavo kot ustavodojalci zavestno zapisujemo ustavne določbe, na podlagi katerih bo Slovenija na ustavni ravni vgradila svojo evropsko identiteto. Ali kot je zapisano v obrazložitvi - namen 3a. člen je odpreti ustavnopravno možnost, da se z mednarodno pogodbo, ki se ratificira z dvotretjinsko večino glasov vseh poslancev torej z enako večino, kot je potrebna za spremembo ustave, prenese izvrševanje dela suverenih pravic na mednarodne organizacije. S takšno spremembo ustave ne nastanejo nikakršne mednarodnopravne posledice, niti se z njo ne prenese izvrševanja suverene pravice na nobeno mednarodno organizacijo, temveč se s spremembo ustave zgolj dopusti možnost, da do takšnega prenosa suverenih pravic v prihodnosti pride. V Slovenski ljudski stranki se veselimo te možnosti in smo prepričani, da bo do tega prišlo. Iz vsebine prvega in tretjega odstavka 3a. člena izhaja, da slovenska ustava ni oziroma ne bo več v celoti izvirni predpis, utemeljen le z vrednostnim obzorjem slovenskega nacionalnega ustavodajalca ali, če hočete, občestva, pač pa bo postala sestavni del evropskeustavnosti. In ta novi položaj razumemo izrazito pozitivno, ustvarjalno, saj se bomo - po našem trdnem prepričanju - ob veliki podpori slovenskih volivk in volivcev za vstop v Evropsko unijo na referendumu 23. marca v prihodnjem letu vključili v dinamičnoin tudi napeto razmerje z evropskim pravnim redom ter evropsko konvencijo o človekovih pravicah. In uresničevanje le-tega bodo nadzirala tri sodišča: strasbourško, luksemburško in slovensko ustavno sodišče. V Slovenski ljudski stranki podpiramo predlog, da se kot ustavno normo zapiše formulacija, da Slovenija vstopi v obrambno zvezo z državami, ki temeljijo na spoštovanju načel pravne države in demokracije. V spremembo ustave bomo tudi zapisali, na kakšen način bodo državljanke in državljani Republike Slovenije soodločali o vstopu v obrambno zvezo in tudi v Evropsko unijo. Veseli smo in lahko tu javno povemo, da smo bili aktivni pri napornem oblikovanju političnega dogovora o vprašanju narave tega referenduma. V Slovenski ljudski stranki zaupamo slovenskim volivkam in volivcem, da bodo kljub nekaterim zapletenim okoliščinam po lastnem premisleku na referendumu 23. marca podprli vstop v zvezo Nato. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke smo prepričani, da bomo danes kot ustavodajalci ravnali modro, ko bomo kot novo ustavno normo zapisali ustavno dolžnost vlade, da bo pri zadevah, vezanih na sodelovanje Slovenije v mednarodnih organizacijah, na katere Slovenija prenese izvrševanje dela suverenih pravic, do sprotnega obveščanja državnega zbora in tudi obvezi, da pri delovanju upošteva stališče parlamenta. Ta zaveza je po našem mnenju spodnja meja; če bi bili še bolj pogumni, ne bi bilo nič narobe. Gre za usmeritev, ki je prisotna v številnih evropskih državah, že članicah Evropske unije, in tudi državah, ki vstopajo vanjo. Kako ohraniti kredibilnost in zaupanje v nacionalne parlamente in posledično nacionalne vlade v drugačnih pogojih in razmerjih, ki bodo veljala v Evropski zvezi? Ti pogoji in ta razmerja bodo drugačna, zato je zelo pomembno, da je ustavna norma, ki določa razmerje med nacionalnim parlamentom in nacionalno vlado. Z zanimanjem bomo pričakovali tudi rešitve v tako imenovani evropski ustavi. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke smo sicer najprej sledili strokovnemu mnenju, da bi bilo dobro izhajati iz tako imenovanega kombiniranega pristopa in ne abstraktnega. Nekako smo pričakovali, da si slovenska ustava zasluži, da v njej piše, kam Slovenija vstopa. Toda strokovna mnenja in tudi politični dogovori so nas prepričali, da smo od tegastališča odstopili. V poslanski skupini smo tudi želeli in menili, da bi bilo z vidika ustavodajalca modro, da bi našli neko zelo kratko formulacijo, ki bi govorila tudi o možnosti izstopa iz mednarodnih organizacij. Res pa je, da je bila tu stroka tako rekoč soglasno zelo skeptična oziroma praktično samo en pravni strokovnjak je podprl tako stališče, in seveda spoštujemo večinsko odločitev. V poslanski skupini smo bili tudi pozorni do določb 47. člena. Namreč, ta govori o izročanju naših državljanov tujim organizacijam. Podprli smo restriktiven pristop do spreminjanja 47. člena, ki smo ga od vsega začetka tudi zagovarjali. Istočasno pa pozdravljamo, da je v obrazložitvi tega ustavnega zakona zapisana jasna dikcija, tako da ne bo možna dezinterpretacija,če bo še mogoča izročitev ali predaja državljanov Republike Slovenije mednarodnim kazenskim sodiščem, ki so bila do sedaj ustanovljena. Če omenim začasni mednarodni kazenski sodišči za bivšo Jugoslavijo in Ruando ter mednarodno kazensko sodišče, ustanovljeno z rimskim statutom, z dne 1.7.1998. Poslanski kolegi me sicer ne poslušajo, ampak kot rečeno, poslanska skupina Slovenske ljudske stranke bo soglasno podprla predlagane spremembe ustave. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo predstavil gospod Franc Lenko. Izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Kolegice in kolegi! Poslanska skupina DeSUS-a podpira predlog ustavnega zakona o spremembah prvega poglavja, ter 47. in 68. člena ustave Republike Slovenije, saj le-ta, po našem mnenju razumno rešuje razhajanja med pozicijo in opozicijo glede pravnih in političnih dilem pri prenosu izvrševanja dela suverenih pravic na mednarodne organizacije, ki temeljijo na spoštovanju človekovih pravic, temeljnih svoboščin, demokracije in načel pravne države. Po našem mnenju predstavlja predlagana rešitev tudi ustrezno ustavno podlago za pristop k Evropski uniji in morebitnim drugim mednarodnim organizacijam, na katere bi želela Republike Slovenija v prihodnosti prenesti izvrševanja dela svojih suverenih pravic. Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev se strinja s predlagano normativno ureditvijo, ki umešča 3.a člen za prvimi tremi načelnimi in splošnimi ustavnimi členi, ki najsplošneje opredeljujejo naravo naše družbene in politične ureditve. Zato menimo, da s predlagano rešitvijo 3.a člena ustrezno, normativno in vsebinsko umeščamo prenos dela samoupravnih pravic naše države na mednarodne organizacije in tudi vstopanje v obrambne zveze. S predlagano umestitvijo tretjega odstavka 3.a člena je tako padla nujna potreba po dopolnitvi oziroma spremembi 8. člena ustave, zato se strinjamo s stališčem strokovne komisije, da se 8. člen ustave zaenkrat ne spreminja. V teku razprave se je naša poslanska skupina zavzemala za abstraktni oziroma splošni pristop, ki izrecno ne omenja nobene mednarodne organizacije, na katero se prenaša izvrševanje suverenih pravic, in sicer zato, ker je takšna rešitev zajeta v naši ustavi, v kateri dominira abstrakten oziroma splošen način ustavnopravnega urejanja možnih družbenih razmerij. Predlagana rešitev v okviru abstraktnega pristopa je po našem mnenju ustrezno razrešila ustavnopravne dileme, zato nismo imeli posluha za rešitve, ki bi izhajale iz konkretnega oziroma kombiniranega pristopa k opredelitvi ustavne podlage za vključitev Republike Slovenije v Evropsko unijo in obrambne zveze. Z drugim odstavkom 3.a člena smo po našem mnenju ustrezno razrešili tudi dileme o obveznostih glede razpisa referenduma, s katerim naj bi državljani dali soglasje glede prenosa dela svoje suverenosti na mednarodne organizacije. Menimo, da je ustrezna rešitev, ki predvideva, da takšen referendum ni obligatoren, ampak fakultativen. Ne bi bilo racionalno, če bi z ustavno normo zavezali vlado, da je v vsakem primeru dolžna razpisati referendum, kadar gre za prenos dela suverenih pravic na mednarodne organizacije. Ob tem bi želeli poudariti, da je ustrezna rešitev tudi v drugem razdelku predloga ustavnega zakona, ki razrešuje veliko politično dilemo glede narave že razpisanih referendumov, in sicer v tej smeri, da se ustvarja konsenz med vsemi tistimi političnimi opcijami, ki menijo, da so predlagani koraki glede približevanja Evropski uniji in Natu ustrezni in da ne puščajo dvoma v iskrene namene tistih, ki vodijo navedene postopke. Med razpravo na seji ustavne komisije naša poslanska skupina ni podpirala predlagano določbo, s katero bi predvideli izstop naše države iz mednarodne organizacije. Menimo namreč, da ta problem ustrezno razrešuje veljavna mednarodnopravna ureditev in da zato ni potrebe, da bi v naš ustavni tekst vnesli takšno rešitev, s katero bi že vnaprej izrazili svoj prastrah glede institucij, h katerimi pristopamo. Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev izrecno podpira rešitev, podano v četrtem odstavku 3.a člena, ki v splošni obliki zavezuje vlado, da državni zbor sproti obvešča o predlogih aktov, ki jih bodo sprejemale mednarodne organizacije, na katere bo Republika Slovenija prinesla izvrševanje dela svojih suverenih pravic. Zaradi demokratičnega deficita, ki se kaže v delovanju Evropske unije, kjer je bila do sedaj vloga parlamenta potisnjena v ozadje, je prav, da se z ustavno določbo, podobno kot v drugih članicah Evropske unije, uredi relacija odnosa med parlamentom in vlado. Zdi se nam ustrezno, da se navedena razmerja razgradijo z zakonom, ki mora biti sprejet z večjim konsenzom, kot je določeno za sprejem drugih zakonskih aktov. Za našo poslansko skupino spremembe 47. in 68. člena ustave niso bile sporne. Namreč, že sedaj je bila potreba, da se spremeni oziroma dopolni obstoječa rešitev 47. člena, ki določa prepoved izročanja državljanov Republike Slovenije tuji državi. Naša država je do sedaj potrdila že vrsto sporazumov, ki takšno možnost predvidevajo s predlagano spremembo pa dajemo oziroma prirejamo obstoječo pravno ureditev glede uresničevanja obveznosti, ki izhajajo iz že sprejetih mednarodnih aktov. Predlagana sprememba 68. člena odpravlja dva dosedanja pogoja, ki sta veljala za pridobivanje lastninske pravice na nepremičninah s strani tujcev, pogoj vzajemnosti in pogoj dvotretjinske večine ob sprejemanju zakona in mednarodne pogodbe, s katero se določijo pogoji za pridobivanja lastninske pravice. Takšna ustavna rešitev bo po našem mnenju ustrezneje izražala načela prostega pretoka dobrin oziroma prostega gibanja oseb v okviru mednarodnih organizacij, kot je Evropska unija. Sedanja zakonodaja bo s sprejetjem navedene spremembe kljub temu učinkovito reševala obstoječo problematiko. Namreč, ne bo več ločevala med tujci in slovenskimi državljani, ampak glede na obstoječe probleme in z vidika upravičenosti do uporabe nepremičnin. Sprejetje predlaganega evropskega paketa bo naši državi omogočilo, lahko uspešno nadaljujemo postopke pridruževanja inštitucijam Evropske unije in obrambnim zvezam. Zato naša poslanska skupina v celoti podpira sprejetje predlaganje ustavnega zakon. Pri tem pa se zavedamo, da smo opravili šele prvi korak k predvidenim ustavnim spremembam, katere vključujejo tudi predlog Demokratične stranke upokojencev glede dopolnitve 50. člena ustave, tako da bo pravica do pokojnine ustavno urejena. Hvala lepa.
Stališče poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov bo predstavil gospod Miran Potrč. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovana gospa podpredsednica! Spoštovane kolegice in kolegi! V Združeni listi socialnih demokratov delimo, jaz verjamem, naše skupno zadovoljstvo, da smo po trdih, napornih, strokovnih, političnih, včasih tudi zelo polemičnih razpravah v ustavni komisiji in javnosti prišli, da rečem, z veliko večino ali pa skorajda soglasno do pripravljenih besedil sprememb ustave, ki zadevajo vprašanja, ki so pomembna za vstopanje v predvidene evropske integracije. V tem času so bila ne samo obdobja, ko je kazalo, da bo mogoče doseči potrebne dogovore, ampak tudi obdobja, kjer je kazalo, da jih morda ne bo. V tem času je bila tudi javnost upravičeno, kdaj pa kdaj tudi ne, kritična do našega dela in do drobnih vprašanj, ki smo jih postavljali. Ampak osebno sem mnenja, da so ure našega dela, da so ure dela strokovne skupine, da so tudi razlike in kdaj pa kdaj kakšne ostrejše besede pripomogle k temu, da smo izostrili vprašanja in oblikovali rešitve, glede katerih lahko vsaj v naši poslanski skupini z relativno veliko gotovostjo zatrdimo, da so dobre, sprejemljive in da pomenijo uresničevanje načel in ciljev, ki smo si jih zastavili pri tem delu ustavnih sprememb. V naši poslanski skupini smo pri pripravljanju tega dela sprememb izhajali iz načela, da je prav podpreti možnost, da se Slovenija vključi v mednarodne integracije. Tako v integracije, ki obravnavajo in uresničujejo gospodarska, politična vprašanja, pa tudi tiste, ki pomenijo obrambne zveze. Menili smo, da je za to glede na dosedanje ureditve ustavnega besedila treba dopolniti ustavo. Soglašali smo, da je prav, da se ta vprašanja uredijo ob čim večjem soglasju vseh parlamentarnih strank in da je vredno iskati napor in trud, da se usklajenobesedilo poišče in najde. In, končno, naše mnenje je bilo, da je prav, da poskušamo sprejete odločitve o vstopu ali pa o možnem vstopu v te povezave, najde stik tudi z že sprejetimi odločitvami o razpisu referendumov za vstop v Evropsko unijo in severnoatlantsko zavezništvo, da ne bi bilo vsaj formalnega razlikovanja in spora, ali naj se ti referendumi izvedejo, kaj naj bo njihov pomen, njihova posledica in kdo naj na njih odloča. Pripravljene rešitve so zato skladne z našimi pogledi. Pri tem želimo kot najpomembnejše poudariti naslednje: Pomembno je, da bo vključitev v mednarodno integracijo, ki pomeni možnost prenosa dela izvrševanja suverenih pravic, ali v obrambno zvezo odločal državni zbor z posebej kvalificirano dvotretjinsko večino. Gre za tako pomembno vprašanje, ki mora imeti ustavno večino. Pomembno je, da državni zbor lahko ob tem sprejme odločitev, da tudi dvotretjinska večina ne zadošča, temveč je o vstopu v takšno povezavo, v takšno mednarodno organizacijo ali obrambno zvezo po mnenju večine vdržavnem zboru treba razpisati referendum. Država Slovenija se je osamosvojila in postala samostojna in neodvisna država na podlagi plebiscita z odločitvijo velike večine državljank in državljanov Slovenije. Prav je, da se dopusti možnost, da se ne tako usodne, vendar kljub temu pomembne in dolgoročne odločitve lahko sprejemajo z referendumom. Glede tega se nam je tudi zdelo prav, da se dve konkretni odločitvi glede referenduma o vstopu v Evropsko unijo in v Nato, ki smo ju razpisali, sprejmeta na podlagi takšnega referenduma z večinsko voljo državljank in državljanov Slovenije - tistih, ki se bodo udeležili referenduma in bodo tudi oddali veljavne glasovnice. Prepričani smo, da je prava pot, da se takšni referendumi dobro pripravijo in da v primeru pozitivnega odziva državljank in državljanov ne odločamo o vstopu v takšno mednarodno organizacijo ali obrambno zvezo na referendumu še enkrat - torej, da takšnih referendumov ne ponavljamo. Glede na to, da je naša opredelitev vključevanje v Evropsko unijo, o ostalih mednarodnih organizacijah zaenkrat ne govorimo in tudi ne vemo zanje, čeprav smo v ustavnem besedilu odprli možnost, da se tudi o njih na podlagi dvotretjinske odločitve državnega zbora in morda izvedenega referenduma odločamo. Ampak, odločeni smoza vstop v Evropsko unijo, zato tudi soglašamo, da se na Evropsko unijo lahko prenese uresničevanje dela naše suverenosti. Da bo lahko Evropska unija sprejemala po svojih postopkih in predvidenih odločitvah, danes tistih, ki še veljajo, čez nekaj let drugačnih na podlagi evropske ustave, o kateri sedaj govorimo, vendar tudi z našim sodelovanjem in našim soglasjem in to je zelo pomembna odločitev. Vendar, Slovenija želi - po našem prepričanju in je prav, da to stori - sodelovati v takšnih povezavah, biti enakopraven del najrazvitejšega dela Evrope, pri tem sodelovati s svojimi interesi in svojo odgovornostjo in deliti tudi skupno usodo. In prav zaradi tega pa je zelo pomembno, kako se bodo v Evropski uniji sprejemale odločitev. Bili smo med tistim, ki smo podpirali potrebno določbo v ustavi, po kateri se predvidi sprejetje posebnega zakona, ki bo uredil vprašanje odnosa med vlado in državnim zborom v postopku sprejemanja odločitev v teh mednarodnih organizacijah v doglednem času v Evropski uniji. V Evropski uniji ima namreč vlada poseben, močnejši položaj, kot ga ima državni zbor in če te odnosov in možnosti vplivanja državnega zbora na odločitve, vsebino, postopke odločanja v Evropski uniji ne bi predvideli, bi lahko prišli v položaj, ko bi bile pristojnosti zakonodajnega telesa v naši državi bistveno omejene. Veseli smo, da je v postopku sprejemanja odločitve bilo večinsko, brez nasprotovanja sprejeta ugotovitev, da Slovenija temelji na trajni neodtujljivi pravici do samoodločbe in da ta, ne glede na to, ali bomo posebej to zapisali v ustavo ali ne, predpostavlja tudi možnost Slovenije, da se v primeru spremenjenih okoliščin lahko odloča tudi za izstop iz kakršnekoli mednarodne organizacije ali obrambne zveze. Da smo se to dogovorili na način, ki ne bo predpostavljal eventualnih sporov v tem, kdo je bolj, kdo je manj za slovensko suverenost, ampak da je to naša skupna ugotovitev in opredelitev, hkrati pa smo spoznali, da bi bilo ta moment nepotrebno to posebej zapisati v ustavo tudi ne v obliki procedure, ker je tudi po obrazložitvi, ki je priložena ali pa ki je sestavni del tega predloga, zapisano, da v načelu po postopku, kakor je bil izveden, ko smo se odločali za vstop, da pa seveda vseh podrobnosti postopka ne bi bilo pametno predpisovati, ker v vsakem primeru ni nujno, da bo enak. Na koncu od pomembnejših stvari - da ne bi našteval vseh -naj povem, da smo veseli, da bomo v izvedbenem delu zakona nesporno opredeliti tudi pomen in način izvedbe za 23. marec razpisanih referendumov o vstopu v Evropsko unijo in Nato z željo, da se državljankam in državljanom Slovenije da možnost, da na podlagi dobrih informacij in lastnega prepričanja sprejmejo te dalekosežne in za vse nas gotovo zgodovinske in pomembne odločitve. Naj zaključim. Veseli smo in pričakujemo, da bomo ne samo z glasovi poslank in poslancev Združene liste socialnih demokratov, temveč z veliko večino tudi ostalih kolegic in kolegov danes sprejeli predvidene ustavne spremembe, in hkrati upamo, da se delo na predlaganih ustavnih spremembah s tem v ustavni komisiji ne bo zaključilo. Še so pomembna vprašanja, o katerih je prav, da razpravljamo, še so pomembna vprašanja, katerih ureditev bi koristila razvidnosti našega pravnega sistema in urejanju nekaterih vprašanj [[ne bi želel naštevati, dajih ne gradiram preveč]] in računam, da bo prisotna potrebna klima, da v miru, brez časovnega pritiska, razpravljamo tudi o teh vprašanjih in najdemo čim bolj sporazumne rešitve. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Sašo Peče. Izvolite.
V Nacionalni stranki nam je žal, da se danes odvija ta debata. Še bolj žal nam je pa, ker lahko predvidevamo, da bo ustavni zakon sprejet. Ocenjujemo, da bo s tem slovenska politika na podlagi želje slovenske vlade izničila plebiscitarno voljo državljank in državljanov Republike Slovenije, ki so se nedvoumno in z veliko večino odločili, da želijo živeti v samostojni in suvereni lastni državi, z lastnim jezikom, z lastnim ozemljem in z lastno ustavno ureditvijo. Toda za začetek mi dovolite, da se dotaknem besed predsednika ustavne komisije, gospoda Pahorja, ki je v svojem nastopu dvakrat poudaril "zagotoviti moramo" - ni res! Ničesar ne "moramo". Evropska unija nikoli od nas ni zahtevala, da spreminjamo ustavo, nihče od Slovenije tega ni zahteval, ker tudi ne more zahtevati, ker imajo različne članice Evropske unije še zmeraj ustave, ki so podobne obstoječim slovenskim ustavam; in sicer ustave, kjer v splošnih določbah niso opredeljene tovrstne mednarodne integracije, kot jih na vsak način skuša v slovensko ustavo kot najvišji pravni akt uvrstiti določen del slovenske politike. Torej, prvič, mislim, da moramo temeljito in ravno zaradi tega, da bi vsi tisti, ki odločajo, in vsi tisti, ki poslušajo in bodo pozneje odločali na referendumu, vedeli: ustave ni treba spremeniti. Današnja seja je izključno zaradi tega, ker se je del slovenske politike odločil, da hoče ugajati gospodom iz - po eni strani - Evropske unije indrugič, gospodom iz zveze Nato. Velikodušnost Slovenije do tujcev se kaže v današnjem primeru v vsej svoji razsežnosti. Pripravljeni smo bili prek ustavne komisije, kljub opozorilom strokovnjakov, ki jih seveda ta državni zbor drago plačuje, kljub njihovim pomislekom, da se zadeve prehitevajo, da je treba več časa za vse razloge in pa - kar je še pomembnejše - za vse posledice, da jih uvidimo, da jih znamo predvidevati, kaj bodo pomenile vse te spremembe ustave, ki niso tako enostavne, kot zgledajo danes v obliki ustavnega zakona. Posameznih posledic, ki so jih izpostavili nekdanji ustavni sodniki, povečini danes člani te strokovne komisije, se bom še dotaknil. Treba pa je poudariti, da je Slovenija področni del pravnega reda Evropske unije že sprejela. In sicer, leta 1997 brez spremembe ustave v tistem delu. Torej, to še enkrat dokazuje, da je Slovenija tako ali tako sprejela in postavila primat nad domačo zakonodajo tuji zakonodaji, Evropski uniji, od leta 1997, kar je razvidno navsezadnje tudi iz odločbe ustavnega sodišča oziroma mnenja ustavnega sodišča, za katero je poprosila vlada Republike Slovenije ob pridružitvenem sporazumu. V tej odločbi ustavnega sodišča je jasno razvidno, da Slovenija ima nadzakone in to ne lastne nadzakone, temveč nadzakone, ki prihajajo iz Evropske unije, in bo te zakone imela tudi v prihodnje, če jih bo Evropska unija sprejela. In to je bilo mnenje ustavnega sodišča oziroma mnenje, ki je bilo podano že leta 1997. Torej argument, da drugače ne gre pristopiti k mednarodnim integracijam, ne drži. In po naši oceni zavzema mesto cenene demagogije. Po drugi strani je treba povedati, da celotni ustavni zakon in pa aktivnosti, povezane z ustavno komisijo, ki so se vlekle v zadnjem času, po naši oceni prikazujejo celotno nesuverenost slovenske politike, ki je pripravljena, izključno zato da bo v Bruslju, Strasbourgu ali kjerkoli drugje naletela na pozitiven pomik glave kakšnega gospoda iz tujine, pripravljena spremeniti ne samo zakone, ampak tisto, kar je nad zakonom; torej ustavo. Najvišji pravni red, za katerega smo s ponosom še pred leti govorili, da je listina, ki predstavlja neko togost in zaradi tega, ker je treba za njeno sprememba zelo velika kvorumska večina, predstavlja varuha pravnega oziroma ustavnega reda v naši državi. Toda sedaj na hitro, nezavedajoč se posledic za prihodnost, bo državni zbor - in to lahko danes - trdim, sprejel, brez glasov Slovenske nacionalne stranke. Prav tako je smiselno v tem kontekstu, torej kontekstu predstavitve poslanskih skupin, poudariti, da je Slovenija že kar nekajkrat prenesla določen del svojih suverenih pravic na določene mednarodne organizacije - najsi bo na haaško sodišče, najsi bo na rimsko sodišče - in da to niso neke nove zadeve in da tudi vlada Republike Slovenije in pa ves del slovenske politike ve, da seveda se je to dogajalo v preteklosti. Ampak za razliko od momenta, v katerem smo zdaj, se je to dogajalo brez sprememb ustave, za katero lahko v tem momentu celo ocenjujemo, da je ves ta cirkus, ki se odvija sedaj, zelo drag cirkus, naperjen v ustvarjanje javnega mnenja, ker se vsak dan poroča o delu ustavne komisije, o sporih med sodniki, ali bo vejica tu ali bo vejica tam. In da se hoče s tem prikazati slovenskim državljanom, Slovenkam; in Slovencem nujo in pa v bistvu že obstoj Slovenije v EU, da nam brez EU sploh ne bo več možno preživeti. Kot sem povedal, je v ustavi jasno izražena in zapisana volja slovenskih državljanov in državljank, ugotovljena na plebiscitu, ne tako daleč nazaj, ne v roku, ko so bili odnosi še drugačni, ampak že v modernem času. Prav tako smo prepričani, kar sem na začetku sicer poudaril, da se nam poleg vsega tega dogajanja zdi izjemno nekorektno tudi sama tempiranost odvijanja dogodkov, ki jih seveda tempira slovenska vlada ob pomoči vladnih in pa žal tudi nevladnih politikov, poslancev. In, sicer to, da ne pustimo referendumu tistega inštrumenta, za katerega je referendum ustanovljen. Torej, da bi preko referenduma v osnovi ugotovili, ali so državljani in državljanke za to, da se Slovenija priklopi k določeni integraciji. In šele na podlagi odgovora, ki bi ga dal referendumski izid - referendum bo 23. marca, nekaj dni kasneje bo znan referendumski izid - pristopili k spremembi ustave. Ne! Slovenska politika je izbrala drugačno pot. Ne bomo počakali na izid referenduma, ne bomo vedeli, ali so državljani za to, da se povezujejo v tovrstne integracije, ki nam jemljejo ozemlje, finančna sredstva, vojsko in vse, kar nam je do sedaj suvereno, ampak bo danes z dvotretjinsko večino sprejel in uzakonil vnaprejšnjo namero Slovenije in če bo uzakonjena, na njo ljudje na referendumu, seveda, ne bodo mogli vplivati. Ta tempo se nam zdi odraz nenačelnosti in pa nespoštovanja zakonodaje s strani poslancev in poslank ter s strani vlade Republike Slovenije, ki je v prvotni fazi predlog sprememb ustave poslala v proceduro. Zavedati se moramo, da idejna zasnova za današnjo obravnavo je nastala v glavi vlade Republike Slovenije. V okviru govora poslanske skupine se bom dotaknil najpomembnejših področij - področij ustavnega zakona oziroma sprememb. Če sem prej omenil besedo referendum, bom zdaj z njo nadaljeval. Kdor je podrobneje pogledal gradivo, predvsem razprave v okviru ustavne komisije, je prišel do spoznanja, da so tudi na tem področju oziroma da bodo na tem področju ljudje izigrani. Zelo enostavno povedano, če se bodo ljudje na referendumu odločili, da več nočejo živeti v Sloveniji, v lastni državi, teritorialno enotni državi, državi s svojo vlado, državi s svojim parlamentom; torej, če se bodo ljudje odločali, da hočejo vstopiti v EU in pa Nato, potem se takega referenduma več ne bo smelo ponoviti. Če pa bodo državljani rekli: "Ne, mi smo Slovenci in Slovenci hočemo ostati, hočemo ostati dalje v enotni državi, z enotnim denarjem, samostojnim denarjem, z lastnim ozemljem,"se bo pa tak referendum lahko ponovil, sicer čez 3, 6, mogoče leto dni. Ampak, ali ni to sporno, da v primeru ene vrste referendumskega izida referenduma več ne bomo mogli ponoviti. V primeru drugačne vrste referendumskega izida - in kot začudo mora biti ta referendumski izid tak, ki ne ugaja vladi Republike Slovenije - se bo pa referendum lahko ponovil. Mislim, da je to brez primere, celo v zgodovini pod vodstvom Liberalne demokracije. In pa še okoli referenduma, drugo področje, ki mislim oziroma za katerega v Slovenski nacionalni stranki ocenjujemo, da prikazuje odnos do državljanov in državljank. To je spreminjanje referendumskih pravil. Obstaja odločba ustavnega sodišča, sicer v povezavi z volilnimi opravili, ki govori, da se v volilnem letu ne spreminjajo volilna opravila. Tista odločba je sicer res vezana na drugo poglavje, to so volilna opravila. Tako v bistvu referendumska opravila niso tako zelo daleč od volilnih opravil. Ta državni zbor, ta državna politika, ki seveda vlada tej državi, pa se je odločila, da bo v 30-ih dneh menjala referendumska pravila. In še danes, nihče z zagotovostjo ne more vedeti, kakšna bodo referendumska opravila, kakšen bo način ugotavljanja referendumskega izida, in to kljub temu da vsa agitacija in pa reklamiranje Nato vojaške zveze ter pa EU poteka v polni pari. Pravil iger še ni. Ustavno sodišče je reklo, da morajo biti leto dni prej pravila jasna v okviru volilne zakonodaje. Toda, seveda, ker se vsem tako zelo mudi, najsi bo v Nato ali najsi bo v druge integracije, to nikogar več ne briga. Da ne poznamo in ne vemo, kako se bo odločalo in kako se bodo seštevali glasovi, predvsem pa tega ne poznajo državljanke in državljani. Torej tisti, poleg nas, ki predstavljajo tisto skupino, sestavljeno iz več kot 99% največje volilne mase, referendumske mase, ne ve, kakšni so postopki za referendum. In prav tako osebno ocenjujem in v okviru Nacionalne stranke, da je to zelo neodgovorno s strani poslank in poslancev, da razpisujemo referendum, ob tem pa ne povemo, kakšna so pravila. In še zadnja - okoli referenduma. Smiselno bi bilo, glede na to, da poznamo zgodovino tega državnega zbora, da poznamo zgodovino dela vlade Republike Slovenije in da poznamo zgodovino dela Liberalne demokracije in da vemo, da se od leta 1994 slovenska zakonodaja menjava z velikim tempom in da ima v bistvu vsak zakon v svoji obrazložitvi napisano, da je na podlagi direktive EU, torej Evropske unije, prišlo do zahtevka po spremembi. Hočem povedati, da se slovenska politika zaveda, da bo nekoč morala vprašati državljane in državljanke Republike Slovenije, ali so za vstop v EU. Toda smiselno bi bilo predvsem to, da bi se referendum že zdavnaj opravil, da bi se izognili vseh teh stroškov, ki nastopajo ob sprejemanju EU zakonodaje ob morebitnem negativnem izidu referenduma. Negativnem, seveda, za vlado Republike Slovenije. Mi ocenjujemo, da bi to pomenil pozitiven izid, da bi se ljudje odločili, da hočejo še dalje živeti v svoji lastni in suvereni državi. Drugo področje, ki se ga dotikajo predlagane ustavne spremembe, je ustavna ureditev. V Republiki Sloveniji smo vedno ponosno rekli, da smo poskušali že v najvišjem pravnem aktu zatreti kakršnokoli obliko velike politične korupcije, predvsem s tem, ko smo razdelili odločanje. Odločanje smo razdelili na tri področja: izvršilno vejo oblasti, kar je vlada Republike Slovenije, na zakonodajno vejo oblasti, kar je parlament - in, kot sami veste, mi drugega od vlade Republike Slovenije, kot postavljati vprašanja in pobude enkrat na mesec, ne moremo; mi od vlade Republike Slovenije ne moremo ničesar zahtevati, in je ločenost kristalno jasna: oni imajo svoja pooblastila, mi imamo svoja. Nastopa pa še tretja veja oblasti, to je sodna veja oblasti, tista veja oblasti, ki je ločena in za katero ste vedno očitali Slovenski nacionalni stranki, ko je skušala narediti to vejo oblasti učinkovitejšo, s tem da bi omejili trajni sodniški mandat, in ji očitali, da posega v to vejo oblasti. Ravno nasprotno, kot delate danes! Danes pa poskušate izničite te meje med posameznimi vejami oblasti S tem ustavnim zakonom! Ko celo vlada Republike Slovenije [[bom citiral]] v svojem dokumentu navaja, da "se ji zdi popolnoma brezpredmetno, da bi parlament kot zakonodajna veja oblasti odločal o aktih z mednarodnega področja". In navaja, da oni "smatrajo, da to ni potrebno, ker vlada izvira iz parlamentarne večine in so tako njena stališča in politični interesi v veliki meri enaki stališčem in interesom parlamentarne večine". To bi z drugimi besedami pomenilo, da bi bilo zelo smiselno se vprašati, ali splohše potrebujemo ta državni zbor. Ali ne bi bilo veliko ceneje za državo, verjetno za živce ljudi pred televizorji, da bi parlament imenoval samo vlado, potem bi se pa razpustil. Kajti, če izhajamo iz te dikcije in iz miselnosti slovenske vlade, potem slovenskega parlamenta ne potrebujemo. Kajti, ko je enkrat vlada izoblikovana, bo vedela vse najbolje sama, kako in kaj naprej. Dokument slovenske vlade, in s tem se seveda v Nacionalni stranki ne moremo strinjati. Verjamemo v parlamentarno demokracijo in verjamemo v obstoj in možnost preživetja obstoječe ustavne ureditve Republike Slovenije. Ocenjujemo, da bi bila to napaka. In kljub temu da smo v Slovenski nacionalni stranki nasprotniki izgube Slovenije, žal verjetno edini oziroma med edinimi, smo k predlogu ustavnih sprememb podali tudi amandma, torej predlog, ki bi v določeni meri, če se bo že zgodilo to, da bomo vse izgubili, vsaj nekaj ohranil. Amandma, ki bi določal neke vrste transparentnost, ki bi omogočala, da bi državljanke in drž2222avljani te državeprek svojih poslancev vplivali na posamezne odločitve iz pristojnosti EU, ki bodo tangirale slovenske državljanke in državljane. Torej, da bi dejansko ljudje ohranili nekaj možnosti, da vplivajo na politiko. Seveda amandma, ki govori, da mora vlada pridobiti predhodno soglasje državnega zbora o posameznih zadevah in da se ta pravila igre opredelijo s posebnim zakonom, v ustavni komisiji ni dobil potrebne količine glasov oziroma zaradi obstrukcije Slovenske nacionalne stranke se ni našel nobeden poslanec, ki bi predlog ustavnih sprememb podprl, zato se ta naš amandma in pa ta naša nova ideja oziroma ne nova ideja, ampak ta vizija Slovenske nacionalne stranke, da del suverenosti le še zmeraj ohranimo v lastnih rokah, navkljub vstopu v EU obdržimo, ni pač pojavil v ustavnem zakonu. Če nadaljujem s tretjim vsebinsko zaokroženim področjem. Če smo nekako obdelali referendum, izigravanje referendumske volje in prikaz referenduma, kot odločitve ljudi, in če smo povedali, da seveda ta odločitev ni v rokah ljudi, ker se je politika po svoje že odločila, zaradi tega, ker spreminja navodila, če smo se dotaknili področja izgube ustavne ureditve Republike Slovenije in s tem poskušali preprečiti negativno in nedemokratično povezanost med posameznimi vejami oblastmi in s tem izničiti transparentnost, se je potrebno dotakniti tretjega poglavja, to je izročanje državljanov Republike Slovenije. Čeprav mogoče na prvi pogled izgleda sprememba ustave na tem področju zelo jasna, je potrebno opredeliti, da je to ena izmed tistih sprememb oziroma je potrebno poudariti, da je to ena izmed tistih sprememb, ki za seboj veže in pa nosi marsikatero spremembo v sodnih postopkih, od izključno golega dejstva, da bodo morali iti Slovenci in pa Slovenske na tuja sodišča, če bodo evropski gospodje to hoteli, za seboj nosi tudi prepoved dvojnega sojenja za isto zadevo in pa procesne zadeve glede kazenske imunitete. Verjetno nosi ta sprememba ustave še marsikaj drugega, ampak to bomo izvedeli takrat, ko bo žal prepozno in ko bomo te ustavne spremembe sprejeli in ko nas bodo vsi trepljali po rokah. Še zadnji del mojega nastopa, kajti poslanci nacionalne stranke bodo govorili o posameznih spremembah, se dotika predloga slovenske vlade liberalne demokracije in tistega dela poslancev, ki to podpira, v katerem bomo uzakonili razprodajo oziroma izgubo slovenskega ozemlja. Dejstvo je, da je ta ustavna sprememba, ki govori o izgubi ozemlja in pa o pravici, ekskluzivni pravici slovenstva nad lastništvom, je potrebno poudariti, da je glede te spremembe bilo najmanj govora, kot da je najmanj pomembna sprememba. Seveda ocenjujemo, da v tej zadevi ni tako in da bi se morali predvsem okoli tega temeljiteje in pa več pogovoriti, ampak praksa v okviru teh sprememb ustave jasno nakazuje, da ni te želje v slovenskempolitičnem prostoru. 3. člen predloga ustavni sprememb se glasi: "Tujci lahko pridobijo lastninsko pravico na nepremičninah pod pogoji, ki jih določa zakon ali mednarodna pogodba, ki jo ratificira državni zbor." Kot namenoma, kot je tudi bilo, je seveda v novem predlogu besedila teksta izpuščena recipročnost oziroma vzajemnost. Do sedaj smo imeli Slovenci napisano vzajemnost. Torej, če smo si lahko Slovenci privoščili v tujih državah, tistih tujih državah nakup nepremičnin, kar je seveda redkost zaradi našega standarda, so si lahko tudi oni to privoščili pri nas. Po novem tega ne bo več. Skratka, tudi tisti narodi, državljani tistih držav, ki imajo prepoved nakupa lastnega ozemlja, primer Danci, ki so prepovedali, da se kupujejo njihove počitniške hišice, bodo lahko prišli v Slovenijo, mi pri njih pa ne bomo mogli kupiti. Mislim, da tudi to ni prav. Mislim, da gredo vse ustavne spremembe v napačno smer. Da teh ustavnih sprememb slovenska politika ne bi smela sprejeti, da bi se morala, če že ocenjujete, da je tako zelo pomembno vstopiti v Evropsko unijo, da bi se potem vsaj zaščitili. Verjamem, da zaščite niste sposobni najti sami. To ste dokazali v zadnjih desetih letih. Toda žalostno je, da tudi zaščito, ki vam jo je ponudila Slovenska nacionalna stranka samo v tem mandatu v lanskem letu, zakon o prevzemih in zakon o preprečevanju omejevanja konkurence, ki sta imela za sabo izključno, oba zakona, en cilj, to je ustvariti tovrstno gospodarsko sliko v naši državi, ki bo konkurenčna ob vstopu v EU, ste zavrgli.Kljub temu, da so predlogi zakonov, ki smo vam jih ponudili v razpravo, bili povzeti po germanskem sistemu prava. Ne, ste rekli ne, ker v njih na začetku ni pisalo, da sta napisana na podlagi direktive Evropske unije, ampak je v njih na začetku pisalo, daSlovenska nacionalna stranka teži k temu, da ustvarimo močno gospodarstvo. Rekli ste ne, in niti ni prišlo do obravnave. Ministrica za gospodarstvo je v tistem momentu celo izjavila, da je nacionalni interes države davčne olajšave za tujce. Medtem pa vidimo in v Sloveniji ustvarjamo različne sklade za pospeševanje manj razvitih območij, sklade za pomoč gospodarskim subjektom v težavah in v te sklade namenjamo 2, 3, 4 milijone slovenskih tolarjev, kar pomeni nula, tem stvarem se pa noče pomagati. Če mi danes seveda sprejmemo to ustavno materijo, novost, in če boste nadaljevali s propagandnem strojem, v katerem Slovence in Slovenke prepričujete, kako perfektno nam bo šlo v okviru Evropske unije, kako naš standard že zdaj omogoča vsakemu izmed nas, da si kjerkoli v Evropi kupi nepremičnino, bomo res v Evropo sicer prišli, vprašanje pa je, kako dolgo bomo tam preživeli. V Slovenski nacionalni stranki se seveda bojimo, da bo vladni politiki uspelo. Veseli pa smo, da jim to ne bo uspelo s pomočjo poslancev Slovenske nacionalne stranke. Nasprotovali bomo predlogu ustavnih sprememb, kakor bomo tudi v nadalje nasprotovali izgubi Slovenije. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Stranke mladih Slovenije bo predstavil gospod Igor Štemberger. Izvolite.
Hvala za besedo. Vključevanje Slovenije v Evropsko unijo je prvi zunanjepolitični cilj naše države. To enkratno zgodovinsko dejanje je potrebno vnesti v slovensko ustavo, in to je bil tudi glavni razlog, ki je botroval ustavni reviziji v tem mandatu državnega zbora. Evropska unija predstavlja trdno zvezo držav, ki temeljijo na demokratičnih načelih in spoštovanju človekovih pravic, hkrati pa je Evropska unija tista integracija, na katero bomo prenesli del svojih suverenih pravic. To dejstvo je treba v našo ustavo zapisati, in to kolikor je mogoče konkretno. V poslanski skupini Stranke mladih Slovenije podpiramo vstop naše države v Evropsko unijo, ne strinjamo pa se, da to dejstvo v našo ustavo zapišemo na abstrakten način. Nasprotujemo možnosti, da se prenaša slovenska suverenost na neko nedoločeno mednarodno organizacijo ali, kar je še slabše, nedoločeno varnostno strukturo. Še nekaj zadev glede izbire pristopa, konkretni, abstraktni ali kombinirani pristop. Od leta 1992, od maastrichtske pogodbe, so zaradi Evropske unije ustavo spremenile Nemčija, Francija, Avstrija, Finska, Švedska, Madžarska in Poljska. Od vseh teh je le zadnja, torej Poljska, leta 1997 ubrala abstraktni pristop; vse ostale države so izbrale konkretnega ali pa kombinirani pristop. Če vladajoča elita meni, da so vse te države, torej Nemčija, Francija, Avstrija, Finska, Švedska in Madžarska, naredile napako, naj to povedo, in povedo konkretno predstavniki vlade, zakaj smo mi pametnejši, ko izpuščamo omembo Evropske unije v ustavi, omembo, za katero se mi zavzemamo. V Stranki mladih Slovenije se Evropske unije ne sramujemo, niti ne bojimo, v njej vidimo priložnost in prihodnost. Zato smo želeli, da se ubere konkretni pristop in Evropsko unijo konkretno zapiše v ustavo. Žal je očitno, da so se odločili drugače, menim, da napačno in da bomo to še vsi obžalovali. Nepremišljeno se nam tudi zdi, da v ustavo danes zapisujemo sklepanje obrambnih zvez, ko še sploh ni jasno, ali se naše državljanke in državljani s tem strinjajo. Z ustavnimi spremembami bi morali počakati do referenduma o Evropski uniji in Natu, ko bomo dobili jasen odgovor in bo s tem dana realna osnova za sprejetje ali nesprejetje ustavnih sprememb, ki urejajo prenos izvrševanja dela suverenih pravic in sklepanje obrambnih zvez. Prepričani smo, da je treba počakati s postopkom spremembe ustave glede tako imenovanega evropskega člena. Še bolj nedopustno pa se nam zdi med samo referendumsko igro, ki se je že začela, spreminjati pravila igre. Znašli smo se v situaciji, ko bomo jutri šli na volišča, danes pa sploh še ne vemo, po kakšnih pravilih bomo glasovali. In prav nova referendumska pravila so postala glavni cilj današnjega zasedanja. Vse bolj se nam dozdeva, da je prav 23. marec glavni razlog za današnjo sejo. Žalostno je, da ustave danes ne spreminjamo zaradi tako imenovanega evropskega člena, zaradi vključevanja Slovenije v Evropsko unijo, temveč smo danes tukaj zbrani zaradi spreminjanja oziroma prirejanja referendumskih pravil, v želji, na vsak način spraviti pod streho referendum o Natu. Vodilo k ustavnim spremembam nam ne bi smel biti 23. marec 2003, pač pa 1. maj 2004. Poslanci Stranke mladih Slovenije se s takim pristopom k spremembam najvišjega akta naše države ne strinjamo, zato ustavnih sprememb danes ne bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije bo predstavil gospod France Cukjati. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani. Najprej naj v imenu poslanske skupine Socialdemokratov izrazim zavest, ki smo jo vedno znova poudarjali, da so pred odločanjem o vstopu v Evropsko unijo potrebne spremembe ustave. Če se o tem odločamo in če se bodo državljani in državljanke na referendumu odločili zatakšen korak, potem seveda moramo predhodno povedati, kako naj bi do te odločitve prišlo, kako bodo eventualni bodoči zakoni in pravila igre Evropske unije veljala pri nas, kakšen odnos naj bo med parlamentom naše države in našo vlado, kako naj ti dve instituciji usklajujeta svoje mnenje in zastopata v Evropski uniji in podobno. Sedaj imamo pred seboj predlog teh nujnih ustavnih sprememb, če hočemo ostati pravna država in če hočemo ta korak, če se bodo volivci zanj odločili, izpeljati tako, kot je treba. Ob tem seveda izražam najprej zadovoljstvo poslanske skupine glede dveh stvari, in sicer: najprej, da smo tako imenovane evropske člene obravnavali ločeno od ostalih sprememb ustave, od ostalih predlogov in da vladna koalicija ni vztrajala pri pogojevanju,da se posamezne rešitve evropskih členov lahko uveljavijo in sprejmejo le ob drugih odločitvah, ki so bile predlagane s strani vlade. To je uspeh vseh nas, da smo znali ločiti zadeve in smo se resnično posvetili samo evropskim členom. Če tega ne bi uspelidoseči že pri prvem koraku, se bojim, da ne bi bili danes tam, kjer smo, to je pri predlogu, ki je doživel v ustavni komisiji visoko podporo. Smo pa nezadovoljni, da je vendarle prišlo do abstraktnega pristopa. Menimo, da je bil kombiniran pristop, ki ga je predlagala strokovna skupina boljši. Lažje bi bilo reševati vrsto dilem, ki ostajajo še na nek način odprte, vendar nismo mi vztrajali pri svoji zahtevi na račun tega, da smo našli visoko stopnjo konsenza. Strokovna skupina, in pri tem naj se jim zahvalim v imenu poslanske skupine, je to pomanjkljivost, ki jo prinaša abstraktni pristop, v veliki meri kompenzirala z novimi predlogi in z novimi spremembami in dopolnili, ki smo jih seveda na ustavni komisiji podprli. Socialdemokratska stranka je skupaj z Novo Slovenijo, torej koalicija Slovenija je predlagala na besedilo 3.A člena, to se pravi, na to osnovno besedilo, ki govori o načinu vstopanja, o delu državnega zbora in vlade, o vplivu evropske zakonodaje na naš pravni red, dva amandmaja, in sicer: "prviamandma, ki naj bi govoril tudi o možnem izstopu in kako bi ta izstop izpeljali. Naše izkušnje, ki ne sežejo dlje kot 13, 14 let, govorijo, kako zelo je pomembno imeti vendarle še malo priprta vrata, če se kaj v bodočnosti zaplete, in ohraniti nek način oziroma ga že sedaj definirati, če bi prišlo v bodočnosti do kakšnih takšnih zadev, na podlagi katerih bi se Slovenci odločali za izstop, zato bi seveda veljalo to opredeliti. Strokovna skupina je temu nasprotovala in tudi večina v ustavni komisiji. Mi zopet nismo želeli blokirati dela in nismo vztrajali pri tem amandmaju. Vendar moram reči, da smo s tem amandmajem mnogo dosegli. Dosegli smo razpravo o naši suverenosti in ugotovitvi, da ostaja Slovenija še naprej trajno svobodna in v tem smislu je njena pravica do samoodločbe neodtujljiva in trajna. Tako imamo sedaj na podlagi tega amandmaja in te razprave v uradni obrazložitvi, ki spremlja ta ustavni zakon rečeno, citiram: "V razpravi sta tako strokovna skupina kot ustavna komisija v celoti soglašali z ugotovitvijo, da je izstop Slovenije iz vsake mednarodne organizacije, na katero je Slovenija prenesla izvrševanje dela suverenih pravic, vedno mogoč na temelju ustavno določene in mednarodno priznane pravice do samoodločbe ter na podlagi ustavno deklariranega dejstva, da je Slovenija suverena država, ki lahko svoje suverene pravice, ki jih je delno prenesla v izvrševanje na določeno mednarodno organizacijo, po lastni demokratični odločitvi vedno prevzame nazaj v svoje izvrševanje." To je potrebno, potrebno tudiza naše volivce, za vse tiste, ki bodo šli na referendum, vse tiste, ki imajo še vedno strah pred vključevanjem v neko federacijo, ki smo jo imeli še pred 12 leti. Dalje je seveda bilo na ustavni komisiji mnogo razprave o našem drugem amandmaju, amandmaju koalicije Slovenije, ki je predlagala, da sicer vlada Slovenije mora obveščati državni zbor o vseh osnutkih in predlogih zakonov, ki se pripravljajo v Bruslju, da pa, kot je bil prvotni predlog oblikovan, ni dolžna upoštevati mnenj, ki jih k tem osnutkomin k tem predlogom zavzame naš državni zbor. Naš amandma se je glasil, da je vlada dolžna upoštevati ta mnenja državnega zbora, kajti v Bruslju, v Evropski uniji ima vlada pri oblikovanju in sprejemanju evropskih zakonov večjo vlogo kot pa nacionalni parlamenti. Veseli smo, da je to našo zamisel, ta naš amandma strokovna skupina v celoti podprla in da je na to tudi ustavna komisija v celoti podprla ta amandma. Tako imamo sedaj možnost, da z zakonom, ki sledi iz te določbe, točno določimo, kako ta pravila igre veljajo, namreč pravila igre med državnim zborom in našo vlado pri sprejemanju evropskih zakonov. Naj zaključim. Vsekakor se je izkazalo, da je ta državni zbor po mnogih težavah vsaj na nivoju ustavne komisije sposoben konstruktivne razprave. Upam, da bo takšen način dela veljal tudi pri drugih spremembah ustave, ki nas še čakajo. Poslanska skupina socialdemokratov seveda predlog, ki ga imamo sedaj na mizi, podpira. S to spremembo naše ustave si odpiramo ene od številnih vrat v Evropsko unijo, ene od številnih vrat v družbo držav, za katere velja, naj citiram prvi odstavek novega 3.a člena, ki pravi: "... tistih držav, ki temeljijo na spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin, demokracije in načel pravne države." Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Nove Slovenije bo predstavil dr. Jožef Bernik. Izvolite.
Gospa predsedujoča, kolegice in kolegi! Današnje spremembe ustave sprejemamo z mešanimi občutki, saj prenašamo del naše suverenosti, ki smo jo uživali samo nekaj več kot eno desetletje, na druge organizacije. Vendar te zgodovinske prilike, da vstopimo v te organizacije, ne smemo zamuditi. Kot pravi staro latinsko pravilo "tempero mutem tur", to se pravi, "časi se spreminjajo", drugi del je pa, "in mi se tudi spreminjamo v njih." Zato mislim, da je ta pristop oziroma ta prenos nekega dela naše suverenosti na mednarodne organizacije ne samo pravilen, ampak tudi nujen. Torej, lahko bi rekli danes, eureka, imamo evropske člene. Sprejeli smo jih pluralistično, kot se v demokratični državi spodobi, in s tem prek teh novih členov dali našim državljanom možnost za končno odločanje o teh predlogih. Ti členi med drugim ohranjajo tudi ravnotežje med državnim zborom in vlado, so uravnovešeni. Evropski členi so se rojevali kar lep čas. Če me spomin ne vara, je bilo 26. julija 2001, ko je vlada poslala v državni zbor predloge za spremembo ustave, in sicer v približno dvajsetih točkah. Seveda, prednost so imeli evropski členi in te smo začeli najprej obravnavati, s pomočjo strokovne skupine, ki je štela več kot dvajset članov. Delo je bilo intenzivno in tudi včasih trdo, čeprav smo se v začetku kar precej lovili o tem, kako se bomo stvari lotili. Ustave ne gre spreminjati z lahkoto, to je vendar osnovni pravni in politični dokument neke države in če ga državljani hočejo spreminjati, se je treba tega dela lotiti s spoštovanjem, tako besedila, upoštevajoč pravne tradicije, izkušnje in potrebe državljanov. Nedvomno to drži za člene, o katerih danes govorimo. Kot že rečeno, členi, ki so pred vami, so del skupnega dela, in moram potrditi, da je pri tem bilo veliko dajanja in jemanja. Samo tako je lahko prišlo do končnega rezultata. Treba je poudariti veliko zavzetost vseh članov strokovne skupine in seveda članov ustavne komisije. Čeprav v naši poslanski skupini nismo bili navdušeni nad abstraktnim pristopom, od dveh možnih, eden je konkretni, drugi pa mešani, kombinirani. Konkretni bi že sedaj moral, z našega vidika, imenovati obe organizaciji, tako da bi državljani vedeli, da imamo trenutno na mizi samo dve organizaciji, na katere hočemo prenašati del naše suverenosti. V duhu političnega pluralizma pa smo sprejeli abstraktni pristop. Smo namreč prepričani, da naj državljani sprejmejo to v dobri veri, in ker imajo po referendumu možnost odločanja, mislim, da bo to mogoče. Prav tako smo se zavzemali, da bi v te člene vstavili tudi pravico do izstopa, to se pravi, da vzamemo prenesene pravice naprej nekdaj v bodočnosti, če bi to zahtevali slovenski narodni interesi. Vendar smo sprejeli mnenje strokovne komisije, da ta člen ni potreben, čeprav je bilo naše gledanje, da bi te vrste člen, to se pravi "escape clause", ki je znan v mednarodnih pogodbah, bil politično pomemben. Zakaj neki to? Kot sem žeomenil, časi se spreminjajo in tudi Evropska zveza in Nato se spreminjata in v sedanjih razburkanih časih ne vemo, v katero smer bo razvoj šel in kdaj. V tem času se bo verjetno tudi sprejemalo mednarodno pravo in ker imamo Slovenci že izkušnjo s federacijo v bivši Jugoslaviji, nas to mora nekako opozarjati na čuječnost in na pripravljenost, da se odzivamo spremembam. Vendar so to bili samo politični argumenti, ne pa pravni, zaradi tega smo sprejeli dejstvo, da takega člena morda ne potrebujemo, če verjamemo temu, kar je zapisano, in sedaj berem iz komentarja Ustave Republike Slovenije: "Slovenska ustavna doktrina, pravice naroda do samoodločbe predpostavljajo tudi izvedljivo možnost ponovne pridobitve izgubljene oziroma prenesene državne suverenosti, v celovit in delno, nazaj na lastno državo, kar je na primer bilo že storjeno v Sloveniji in ji je uspelo leta 1991." Slovenskim državljanom je ob sprejetju teh členov z našo ustavo dana možnost, da pritrdijo vstopu naše države v Evropsko unijo in Nato na referendumu 23. marca. V poslanski skupini Nova Slovenija želimo čestitati vsem, ki so s trdim delom, sodelovanjem in strpnostjo omogočili sprejetje evropskih členov, ki jih imamo pred seboj. Poslanska skupina Nova Slovenija odločno podpira te spremembe, ki bodo dober kazomer za vstop v Evropsko unijo in Nato in bo omogočila našim državljanom odločitev na obeh referendumih, ki ju bomo imeli 23. marca. Še enkrat, čestitamo in upamo, da bo vse izpadlo tako, kot želimo na koncu tega dela. Hvala
Hvala lepa. Stališče Liberalne demokracije Slovenije bo predstavil gospod Anton Anderlič. Izvolite.
Spoštovani. Zaključujemo 10-letno obdobje priprav in prizadevanj Republike Slovenije, ne glede na to katere stranke so bile na oblasti v tem obdobju, da bi Slovenija postala sposobna država, ki bi se lahko priključila državam Evropske unije in da bi lahko pristopila k washingtonski pogodbi oziroma kratko rečeno Natu. Vlada Republike Slovenije je kot potreben korak ali pa izpolnitev potrebnega pogoja za končno zadovoljitev tega cilja, vstop v Evropsko unijo in pa Nato pristopitev k pogodbi, pripravila in predlagala ustavne spremembe že v letu 2001. Državni zbor je seveda to pobudo sprejel, spremljajoč vse aktivnosti, in ob tem je tudi sprejemal zakonodajo, ki je pogoj za to, da smo primerljivi, da smo sposobni za vključitev tudi sprejemal. Seveda je v tem času nastalo vrsto potrebnih dodatkov in sprememb in tako je nastal tudi 3.a člen, ki ureja predvsem tisto, kar se je pokazalo za nujno. Če se je vmes v tem procesu razprav o ustavnih spremembah pokazala tudi potreba po razpisu referenduma in ker je bilo v tem času jasno, da drugih možnosti, ker nismo imeli pogojev za to, da razpišemo kakšen drug referendum kot posvetovalni, smo seveda to opravili in ta 3.a člen ureja sedaj tudi to vprašanje. Nas veseli, da smo s tem odpravili tiste pomisleke, ki so bili in ki so na nek način namigovali tudi na to, da bi lahko neveljavni glasovi na referendumu koristili tistim, ki ne želijo, da referendum uspe oziroma da so rezultati na referendumu pozitivni, kakor tudi odgovor tistim, ki so trdili, da na vsak način se želi s tem referendumom, ki je razpisan, zagotoviti še naknadni, potrditveni referendum. Uredili smo seveda ta vprašanja. To je po našem mnenju zelo pomembno. Kar je še bolj ali pa še kako pomembno in smo po našem mnenju uredili v tej fazi zadovoljivo morali pa bomo sprejeti seveda še zakon, kajti tako četrti odstavek 3.a člena govori, ko urejamo seveda razmerje med vlado in državnim zborom. Ker je jasno, da državni zbor z vstopom v Evropsko unijo izgublja del svojih pristojnosti in da se vlada pojavlja kot zakonodajalec, je ta ureditev še kako pomembna in občutljiva. V tem obdobju prav gotovo se to vprašanje ni izpililo do konca in ni še vseh stvari mogoče predvideti, tudi zaradi tega ne, ker se evropska ustava tako rekoč šele oblikuje. Nekaj uvodnih členov je šele v obravnavi in šele ko bo ta proces zaokrožen tudi v Evropski uniji, jaz verjamem, da bo Republika Slovenija prek svojih predstavnikov v konvenciji in tudi sicer tvorno sodelovala pri oblikovanju posameznih členov in da bo dosežena ureditev taka, da bo omogočala Sloveniji participacijo, sooblikovanje določenih politik v okviru Evropske unije, predvsem pa, da bo zagotovljena neka vloga, ki je mogoče v tem trenutku, glede na to, da v Evropski uniji vendarle obstajajo velike in majhne države, z različnimi vplivi, da bo v kontekstu nove ustave in s sprejetjem zakona o odnosu vlada-državni zbor to urejeno na način, da sebo glas Slovenije slišal in da bodo tiste specifike in tiste zahteve, do katerih bo državni zbor zavzemal stališča in jih bo vlada potem v ustreznih procedurah tudi zagovarjala, da bo to v korist Slovenije. Zadovoljni smo, da se proces priključevanja Evropski uniji in približevanja Natu zaključuje z ustavnimi spremembami. Jasno pa je treba povedati, da je ambicija, ki jo imamo, večja, in da želimo, da se tudi drugi predlogi ustavnih sprememb obravnavajo in da jih državni zbor čim prej tudi sprejme. Hvala lepa.
Hvala lepa. Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Slišali smo stališča poslanskih skupin. Zdaj bomo prešli na razpravo in odločanje o členih in razdelku predloga ustavnega zakona. Najprej dajem v razpravo 1. člen. Dovolite, preden z razpravo začnemo, da vas opozorim ponovno, kot ste sami verjetno že prebrali, na strani 2 dodatnega poročila nas ustavna komisija opozarja in prosi, in sicer pri delnem poročilu se je pripetila strojepisna napaka, ko je v 1. členu predloga ustavnega zakona, v prvem odstavku novega 3.a člena ustave v drugi vrstici za besedo "večino" izpadla beseda "glasov". Ustavna komisija prosi državni zbor, da v razpravi in pri glasovanju to upoštevamo in vključimo manjkajočo besedo v omenjeni odstavek 3.a člena ustave. Besedilo prvega odstavka predlaganega novega 3.a člena se tako pravilno glasi: "Slovenija lahko z mednarodno pogodbo, ki jo ratificira državni zbor z dvotretjinsko večino," tu manjka ta beseda, "glasov vseh poslancev prenese izvrševanje dela suverenih pravic na mednarodne organizacije, ki temeljijo na spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin, demokracije in načel pravne države, ter vstopi v obrambno zvezo z državami, ki temeljijo na spoštovanju teh vrednot." S tako dopolnjenim predlogom ustavnega zakona v prvem odstavku, z besedico "glasov" za besedo "večino", odpiram razpravo o 1. členu. K besedi se je priglasil gospod Aurelio Juri. Izvolite.
Hvala podpredsednica. Priglasil sem se zato, ker v okviru predstavitev mnenj poslanskih skupin je bilo izrečeno s strani tistih, ki so napovedali, da ne bodo glasovali za te spremembe, nekaj trditev, ki so me privedle do tega, da pogledam še enkrat besedilo predlaganih sprememb. In sem se samo vprašal, ali imamo različna gradiva? Kot prvo, ko sprejmemo tako rešitev, ne odločamo, ne določamo vstopa v Evropsko unijo in Nato. To je prav, da naša javnost ve, ker danes nas spremlja. Določamo samo postopek, ki mu moramo slediti, če v tem konkretnem primeru na referendumu bodo odločitve padle in to pozitivno. Slovenija lahko z mednarodno pogodbo, ki jo ratificira državni zbor z dvotretjinsko večino vseh poslancev, prenese izvrševanje dela suverenih pravic. Določamo torej to možnost. O tem, ali bomo to storili, bomo seveda odločali na referendumu. Tako iz tega naslova ni sporno in jaz pozdravljam, da se je ustavna komisija odločila za tak pristop in za tako dikcijo. Razumem tiste, ki ne bi radi vstopali ne v Evropsko unijo ne v Nato, da onemogočajo tako ureditev, ker bi jutri lahko, če ne bi bila sprejeta, nasprotovali preko tolmačenja ustave takemu pristopu. Ne razumem tistih, ki zagovarjajo vstop v Evropsko unijo, pa morda ne vstopa v Nato, da enako to rešitev zavračajo, kajti tu notri sta lahko obe ali pa nobena. Jaz, kot veste, ne podpiram vstopa v Nato, ampak ne vidim v tem določilu nobene ovire. Celo bi lahko jutri rekel, da po mojem tolmačenju človekovih pravic in temeljnih svoboščin še vedno lahko trdim, da Nato ne odgovarja tem kriterijem, ker ima nekaj članic,ki so problematične s tega vidika. Zato jaz mislim, da je ta dikcija povsem primerna in bom zanjo glasoval. Enako pozdravljam pristop tudi pri ostalih členih, za katere pa se ne bom sproti oglašal. Hvala.
Hvala lepa. Želi o 1. členu še kdo besedo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. V dvorano vabim vse poslanske in poslance. Preden preidemo na odločanje, vas želim opozoriti, da je skladno s 169. členom ustave Republike Slovenije za sprejem predloga ustavnega zakona potrebna dvotretjinska večina vseh poslancev, to je 60 ali več poslancev. Enako velja tudi za sprejem posameznega člena oziroma razdelka. Zato dovolite, da še kak trenutek počakamo, da v dvorano na glasovanje pridejo poslanke in poslanci, ki se nahajajo ta trenutek vbližini. Hvala lepa. Ker gospod Jelinčič želi obrazložiti svoj glas, mislim, da v tem času se nam bodo pridružili še ostali. Gospod Jelinčič Plemeniti, izvolite, obrazložitev glasu. Lepo prosim za mir v dvorani!
Hvala lepa, gospa predsedujoča. V Slovenski nacionalni stranki se ne strinjamo že z osnovnimi koncepti in nameni ustavnih sprememb, kajti te spremembe bodo Slovenijo izrinile iz suverenih držav in nas bodo vtaknili nekam v eno tako čudno konfederacijo, iz katere smo izšli v letu 1991. Slovenska nacionalna stranka bo glasovala, in jaz tudi osebno, bomo glasovali proti sprejemu tega člena. Že same utemeljitve tako imenovane strokovne komisije so čudne in interpretacija sprememb se meša z magnetogrami dela oziroma delovanja komisije. Dejstvo je, da niso dosegli nobenih konkretnih utemeljitev za spremembo katerega koli člena ustave, še posebej pa tega, o katerem govorimo sedaj. Dejstvo je, da bomo imeli svojo suverenost samo še na papirju. Suverenosti Republike Slovenije ne bo več. Vse bodo delali v Evropi, in kot poznam naše politike, bodo samo kimali. Dejstvo je, da je potrebno razčistiti pri vsej zadevi pa še eno bistveno vprašanje, in to je, kolikšen honorar bodo dobili člani te tako imenovane strokovne komisije. Morda je tudi to, da so se tolikokrat sestali, razlog, da so se tolikokrat sestali, sestajali in v bistvu napisali neko skropucalo na prvi strani katerega piše "delno poročilo o pripravi predloga..." in tako naprej. V zvezi s temi velikimi strokovnjaki konec koncev bi bilo smiselno gospodu samooklicanemnu edinemu razlagalcu ustave gospodu Krivicu svetovati, naj vendarle že enkrat naredi pravosodni izpit. Skratka, ne bom podprl niti te spremembe, niti katere koli druge. Dejstvo je, da spremembe ustave niso potrebne, da jih ne potrebujemo, predvsem pa, da te spremembe ustave v bistvu zagotavljajo mirno in pritlehno delovanje slovenske politike v Evropski uniji, nikakor pa ne skrbijo za dobrobit slovenske države in slovenskih državljanov in slovenskega naroda.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, gospod Barovič. Vljudno prosim, da se pri izražanju vendarle vzdržite žaljivih besed, ker označiti delo strokovne komisije za skropucalo je žaljiva ocena dela strokovne komisije. Hvala lepa. Gospod Barovič, izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. 1. člena, o katerem bomo odločali, ne bom podprl. Želim jasno in glasno povedati tistim, ki hočejo slišati naslednje. Sam sem soavtor amandmaja k predlogu ustavnega zakona o spremembah ustave Republike Slovenije k 3.a členu, ki ga je Slovenska nacionalna stranka predložila v dobri veri, da bi nov četrti odstavek po našem predlogu pripomogel k ohranitvi suverenosti, samostojnosti, predvsem pa o tem, verjemite mi, sem dobro podučen, še obstoja in veljave tega parlamenta. Še enkrat bi rad opozoril vse. Če bi bil ta amandma sprejet, ki govori o tem, da vlada Republike Slovenije o predlogih takih aktov, ki so v mednarodnih organizacijah, in odločitev predhodno pridobi soglasje tega državnega zbora, to smo želeli. O vsem, kar bo vlada v Evropi, v Evropski uniji odločala, da bi ta državni zbor, mi, od ljudstva izvoljeni poslanci, dali soglasje. Preko nas seveda tudi državljani. Spoštovane kolegice in kolegi, še enkrat, v Evropski uniji odloča in ima zakonodajno in izvršno oblast Svet Evrope. V Svetu Evrope pa sodeluje samo vlada, ministri. Nas ni več zraven. Nas ni več zraven. Če bi ta amandma sprejeli, bi vse odločitve, ki jih bodo ministri v Svetu Evrope podali mi potrdili in se z njimi strinjali. Ker pa tega ni, ker ta amandma ni bil sprejet, bomo, zapomnite si vsi skupaj tukaj, izgubili veliko samostojnosti in pravic odločanja. Zato ne bom podprl 1. člena. Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, gospod Peče. Izvolite.
Navkljub pristopu, ki ga je izbrala ustavna komisija na predlog strokovnjakov, torej o abstraktnem pristopu, vsi vemo, da nov 3.a člen, torej nov člen, ki ga poskušate dati in pa uvrstiti v splošne določbe ustave, govori o Evropski uniji in govori o Natu. Torej se ti dve mednarodni organizaciji skrivata za prvim odstavkom prvega novega 3.a člena. Je pa potrebno poudariti, da ravno v Sloveniji, ravno Slovenci bi po naši oceni morali imeti toliko modrosti, da bi se zavedali in spomnili svoje zgodovine, da je ustava Evropske unije, ki se piše v tem trenutku, torej tisti najvišji pravni akt, ki sploh še ne obstoja, za katero integracijo sploh še ne vemo, ali ima mednarodno pravno subjektiviteto in kaj bo to imelo za posledice, zelo podobna ustavi nekdanje SFRJ, in je eden izmed razlogov za propad nekdanje skupne države bil ravno v tem, ker se je vse odločalo iz enega in istega centra, to je Beograda. Danes poslanke in poslanci sprejemamo odločitev, da se bo vse to prav tako odvijalo v enem samem centru, v Bruslju. In zgodovina bi nas morala učiti, tudi naše razprave o skladnem regionalnem razvoju v okviru naše države, kjer vsi na veliko in široko govorimo, kako smo proti temu, da se Slovenija centralistično razvija, po drugi strani pa je danes predlog ustavne komisije, na osnovi predloga vlade Republike Slovenije, da se vse odloča v Bruslju. V nacionalni stranki temu nasprotujemo. Upamo, da v državnem zboru temu nasprotuje še kdo drug, da se nas bo našlo nekaj, ki bomo hoteli imeti center odločitev v svoji državi in da bo teh centrov v naši državi več. Novega 3.a člena tudi sam ne bom podprl. Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, gospod Cukjati, izvolite.
Hvala za besedo. Najprej bi rad obrazložil svoj glas iz naslova, da se sedaj ne odločamo o vstopu v Evropsko unijo, temveč samo o pravilih igre; če se bodo torej volivci na referendumu odločili za vstop, bomo vedeli, kaj to pomeni in kako to izgleda, nič drugega. Mi se ne odločamo o vstopu, to je prvo. Drugič pa vsem, ki imajo zelo velik strah pred Evropo in se bojijo izgube suverenosti. Gospodje, imeli bomo prav toliko suverenosti kot Nemčija, Francija in tako dalje. Ali mislite, da bi te države vstopale v Evropsko unijo, če bi vedele, ali pa če bi mislile, da bodo izgubile svojo suverenost? Prosim vas!
Hvala lepa. Še gospod Rokavec, obrazložitev glasu, izvolite.
Hvala za besedo. Glasoval bom za 1. člen ustavnega zakona, in sicer iz naslednjih razlogov. Prvič, zato, ker je bilo danes tu že najmanj dvakrat povedano, da v tem trenutku državni zbor s spremembo 3.a člena ne prenaša suverenih pravic na mednarodne organizacije, daje in opisuje samo postopek za možnost prenosa izvrševanja dela suverenih pravic na mednarodne organizacije. V drugem odstavku tegačlena pa jasno opredeljuje, da za tak prenos izvrševanja suverenih pravic lahko povpraša ljudstvo na referendumu. Prav tako v drugem odstavku daje polno legitimiteto, da bo že za razpisana referenduma 23. marca njihova odločitev, volivk in volivcev, za državni zbor kot tudi za druge organe zavezujoča. In tretje, državni zbor bo na podlagi vsebine četrtega odstavka tega člena sproti obveščen o delovanju vlade in bo tudi zavzemal stališča, ki bodo za delovanje vlade v mednarodnih organizacijah zavezujoča na podlagi določil zakona, ki ga bo sprejel državni zbor z dvotretjinsko večino. Se pravi, nobenega prenosa brez odločitve parlamenta ali volivcev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti svoj glas? Gospod Jaša Zlobec Lukič, izvolite.
Glasoval bom za, in sicer zaradi tega, ker ne vidim drugje, kot v Evropski uniji, čeprav sedaj govorimo abstraktno, drugega prostora za Slovenijo, vsekakor pa nimam nikakršnih iluzij, da bodo male članice imele enako težo kot večje članice. Nikakršne iluzije nimam, da bo glas Francije ali pa glas Nemčije enako vreden, kot glas nekega slovenskega politika v Evropi. Majhni so bili majhni. Majhni so lahko bolj spretni, bolj inovativni, ampak vendar ostanejo majhni. Prednost pred velikimi imajo v tem, da so veliki nerodni, da se včasih v svoji veličini neumno obnašajo in nezrelo obnašajo, neodgovorno obnašajo. To vse lahko te zadnje tedne vidimo v živo. Drugače pa, kaj bistvenega se, pa ne bo spremenilo. Samo morda to,da bodo pravila igre nekoliko bolj transparentna, ampak v skrajni konsekvenci bo pa tisti, ki je močnejši, diktiral pravila igre. Ne imeti iluzij tam, kjer je kruta realnost.
Hvala lepa. Slišali smo obrazložitve glasov pred odločanjem. Upam, da smo pred dvorano vsi, ki bi želeli glasovati danes. Ni kakšnih zadreg, da ne preidemo na odločanje o 1. členu predloga ustavnega zakona. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 71, proti 8. [[Za je glasovalo 71 članov.]] [[Proti 8. članov.]] Ugotavljam, da je 1. člen sprejet. V razpravo dajem 2. člen. Želi kdo razpravljati? Naprej gospod Jelinčič Plemeniti in potem gospod Barovič. Gospod Jelinčič, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Saj ne vem, koliko je smiselno govoriti na sploh, kajti glasovalni stroj glasuje, valjar valja slovensko suverenost in ravno tako bodo zvaljali tudi 2. člen in tako se bo besedilo 47. člena spremenila do te mere, da bodo lahko slovenske državljane izročali komurkoli, katerikoli evropski državi, ki se ji bo zazdelo, da bo lahko slovenskega državljana procesuirala. Še več, če bo slovensko sodišče slovenskega državljana oprostilo, ga bodo tujci kljub temu lahko še enkrat poklicali na obravnavo in ga celo obsodili, kar je bistvu v nasprotju in navzkrižju s splošno pravno prakso. Vendar pri nas ni važno, za slovenske državljane se ta država tako ali tako zelo malo briga, vseeno ji je, kaj se dogaja. Če ji ne bi bilo vseeno, bi potem tisti krivce za vse "svinjarije" in lopovščine, ki jih vidimo vsak dan, časopisi so jih namreč polni, bi tiste ljudi zaprli in jih odstranili iz pozicij vsaj za nekaj časa, da ne bi škodovali naprej. Ne, ti ljudje dobivajo še boljše in še večje položaje in da bi potem zameglili v javnosti te pozicije, je pač treba sprejeti potem take člene in spremembe ustave. Prepričan sem, da je to pač tisto, da se bo dogajalo še naprej, da bodo kurje tatove zdaj sodili tudi v zahodni Evropi, slovenske seveda, ki gospode, velike lopove, velike preprodajalce mamil, orožja in ne vem česa še vse, tisti se bodo še naprej lepo sprehajali, pa naj bodo to župani, bivši župani, bivše županje, bivši prokuristi, sedanji prokuristi in ne vem, kaj vse. Jaz bom glasoval proti spremembi tega člena.
Hvala lepa. Gospod Barovič, izvolite.
Hvala, gospa predsedujoča. Osnovni 47. člen v ustavi pravi: "Državljana Slovenije ni dovoljeno izročiti tuji državi." Novi predlog, o katerem bomo odločali, pa pravi: "Državljane Slovenije ni dovoljeno izročiti ali predati, razen če obveznost izvršitve ali predaja iz mednarodne pogodbe!! in tako naprej. Bistvena razlika, še enkrat, vsem polagam, bistvena razlika se je zgodila ta trenutek. In še nekaj me zanima. Pa me zanima, če mi zna kdo odgovoriti. Mi spreminjamo 47. člen ustave. S tem se zavezujemo, da bomo na osnovi nekih mednarodnih pogodb, bog si ga vedi kakšnih, predajali Slovence tujcem in tujim sodiščem. Zdaj to dajemo v ustavo. Ali se motim, če trdim, da Slovenija pa sicer že to izvršuje oziroma se je že s haaškim sodiščem predhodno povezala, pa ni bila nenadoma potrebna ustavna sprememba. Slovenija to, če se ne motim, govorim, če se, se opravičujem, že počne brez spremembe ustave. Tudi o tem se vprašajte. Zdajje pa nenadoma potrebna sprememba ustave. Hvala. Jaz ne bom podprl tega člena, absolutno ne.
Hvala lepa. Gospod Cukjati, izvolite.
Hvala za besedo. Če komu ni jasno, vsem poslancem, ki imamo na voljo obrazložitev tega člena, bi bilo dobro povedati, da gre res že za obstoječe pogodbe z mednarodnim kazenskim sodiščem, da pa gre v bodoče, če se bomo odločili za vstop v Evropsko unijo, tudi za možnost izročanja drugi državi. Namreč, to gre za obojestransko možnost. Rad bi povedal primer, ki sem ga imel oziroma na katerega sem naletel pred kakimi 15 leti, ko sem bil še kot zdravnik v Ljubljani in v dežurstvu smo obiskali na terenu prestreljeno dekle, ki je bila tudi predhodno maltretirana. Ugotovilo se je, da je bil umor plačan. Kmalu se je ugotovilo, da je šlo za madžarskega državljana. Zelo rad bi videl, da bi bilo možno s tako pogodbo, kajti tudi Madžarska bo v Evropski uniji, dobiti tega zločinca na naše sodišče in ga tukaj soditi. In to bi eventualno taka pogodba z Evropsko unijo nam omogočala. Ne samo za to, da mi obsojence oziroma osumljence izročimo v sojenje v državo, kjer je povzročil hudo kaznivo dejanje, ampak tudi mi ga lahko dobimo sem. Mislim, da je to izredno pomembno za ohranitev pravne države. Mi smo majhna država, meje bodo prehodne, šlo se bo brez kontrole na vse strani in če ne bi bilo te določbe, potem bi vsak že tatič lahko z Jesenic pobegnil na Koroško in ga ne bi več dobili nazaj.
Gospod Peče, izvolite.
Se lahko tole upošteva kot obrazložitev glasu? Ste že prišli v to fazo, gospa predsedujoča? Potem zaprosim potem za obrazložitev glasu.
Hvala lepa. Zaključujem torej razpravo o 2. členu. Prešli bomo na odločanje. Obrazložitev glasu gospod Peče, izvolite.
Hvala. Obrazložitev glasu predvsem zaradi tega, ker nočem sprožati debate, ker verjamem, da vsak od nas v tem trenutku že ve, kako bo glasoval. Naj si bo po lastni presoji, za katero verjamem, da jo je zelo malo v tem državnem zboru, naj si gre za politični diktat, za katerega verjamem, da ga je veliko. Ocenjujem, da boste s sprejemom 2. člena izničili vso močno in do sedaj tradicionalno garancijo države po varstvu njenih državljanov. Po drugi strani pa ravno vsi tisti, ki boste podprli, ste ponavadi tudi vedno zagovarjali slovensko sodstvo. Pomeni, da ste si v tem trenutku na nasprotnih bregovih. Po eni strani izkazujete nulto zaupanje v slovensko sodstvo, v naš kazenski sodni sistem, po drugi strani pa seveda tega sistema na noben način nočete izboljšati. Mislim, da gre za izjemno veliko sprenevedanje in mislim, da bi našim državljanom naša država, ne glede na to, kje bo, morala nuditi avtonomno sodstvo, in ne bi smela biti podvržena različnim sodnim praksam v tujini, ki so izhajale iz različnih tradicionalnih okvirov in pa ovir. Glasoval bom proti. Hvala.
Hvala lepa. Slišali smo obrazložitev glasu. Lahko preidemo torej na odločanje o 2. členu predloga ustavnega zakona. Glasujemo. Navzočih nas je 78, za je glasovalo 70, proti 7. [[Za je glasovalo 70.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je 2. člen sprejet. V razpravo dajem 3. člen. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o 3. členu predloga ustavnega zakona. Obrazložitev glasu gospod Barovič. Izvolite.
Hvala lepa. Z enakim namenom kot spoštovani kolega, gospod Peče, ne bom odpiral razprave. Naj povem samo to, da bom nasprotoval temu členu, in sicer če njegovo dikcijo ponovim: "Tujci lahko pridobijo lastninsko pravico na nepremičninah pod pogoji, ki jih določa zakon ali mednarodna pogodba, ki jo ratificira državni zbor." Kakšen bo ta zakon, kakšna bo ta mednarodna pogodba, kakšni bodo ti pogoji? Vprašanje je, ali je prav, da jih bomo izvedeli kasneje, ali bi bilo prav, če bi jih vedeli že danes. Nasprotoval bom temu členu. Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, gospod Jelinčič Plemeniti. Izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Tudi jaz bom glasoval proti spremembi besedila 68. člena ustave. Jaz mislim, da je Republika Slovenija pod vodstvom gospoda Drnovška razdelila že dovolj ozemlja, tako rimokatoliški cerkvi kot tujcem, potomcem fevdalnega reda. Mislim, da ni smiselno, da še tisto malo Slovenije, kar je ostalo v naši lasti, zdaj za poceni denar prodamo tujcem. Tisti, ki misli, da Slovenija ne bo prišla v tuje roke, se prekleto moti. Kmalu. Slovenija je otok v Evropi, ima 22 tisoč specijev rastlinskih in živalskih vrst. Dejansko smo botanični vrt. In kaj se danes kupuje? Danes se kupujejo dragotine. In za te dragotine Slovenci ne bomo imeli denarja, tujci ga imajo dovolj. Denarja je ogromno po svetu in vtaknili ga bodo tja, kjer bodo sodili, da bo najlepše in najboljše. S spremembo tega člena boste dovolili, da se razproda še tisto malo Slovenije, kot jo je v naši lasti. Jaz bom glasoval proti.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, gospod Peče. Izvolite.
Lastninska pravica nad nepremičninami je neke vrste statusna pravica, ki se ji v teh momentih odrekamo. Toda tega se niso odrekle nekatere članice Evropske unije. Nekatere članice Evropske unije so še zmeraj zadržale ekskluzivo nad lastninsko pravico nad nepremičninami. In zakaj mi, ki imamo eno manjših ozemelj v okviru Evropske unije, tako velikodušno rečemo in se odrečemo tej ekskluzivni pravici? Mislim, da bi bilo smiselno slišati od predlagatelja gradiva, zakaj tega od nas nobeden ne zahteva. Razprodali bomo to naše ozemlje, spremenili ustavo. Ampak zakaj? Ker nismo dobili tekom dogodkov oziroma dogajanj v okviru ustavne komisije odgovora na to in ker je po naši oceni to popolnoma brezpredmetno in nesmiselno in dolgoročno škodi našemu razvoju, ne samo razvoju države, ampak predvsem razvoju Slovenk in Slovencev, bom tudi jaz nasprotoval temu predlogu sprememb, podanih s strani vlade Republike Slovenije. Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitve glasu gospod Školč. Izvolite.
Obrazložitev glasu ni čas za polemiko, je pa vseeno mogoče v obrazložitvi glasu povedati tisto, kar mogoče ni bilo jasno skozi vse diskusije. Ta dikcija ne omogoča nikomur, da bi brez pridržka karkoli razprodajal, ampak zavezuje državni zbor, da predpiše pogoje za nakupe v zakonu tujcem in kadar gre za mednarodne pogodbe predpisuje, da jih ratificira državni zbor. S tega vidika bodo imeli kolegi, ki dvomijo v dobre namene, dovolj priložnosti, da bodo formulirali pogoje za prodajo,tako v zakonu kot ob vsakokratnih mednarodnih pogodbah. Državni zbor s tem daje sebi priložnost za naprej, da kontrolira to področje, zato bom sam ta člen podprl.
Hvala lepa. Slišali smo obrazložitve glasov. Prehajamo na odločanje o 3. členu predloga ustavnega zakona. Glasujemo. Navzočih nas je 78, za je glasovalo 69, proti 8. [[Za je glasovalo 69.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je 3. člen sprejet. V razpravo dajem razdelek II. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o razdelku II predloga ustavnega zakona. Glasujemo. Navzočih nas je 78, za je glasovalo 70 poslank in poslancev, proti 8. [[Za je glasovalo 70.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je razdelek II sprejet. Zdaj prehajamo na razpravo o predlogu ustavnega zakona v celoti. Želi v zvezi s predlogom ustavnega zakona v celoti kdo besedo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o predlogu ustavnega zakona v celoti. Prekinjam glasovanje za obrazložitev glasu. Gospod Drobnič, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Rad bi obrazložil glas v zvezi z zakonom, ki ga sprejemamo na današnji dan. Državljani Republike Slovenije so že zelo zgodaj odločili in izkazali interes po integraciji v družino narodov, ki jim je glavna demokracija, zaščita človekovih pravic in pravna država. Z današnjim dnem to izpolnjujemo. Z današnjim dnem ne prepuščamo nobene suverenosti, ker smo se odločili, da bo o suverenosti naše države odločalo ljudstvo. Danes, tako je prav, sprejemamo postopke, kako se bo ljudstvo odločilo, in da se bo odločilo na tak način, da bodo šli enkrat na referendum, kako se bodo glasovi šteli in kako bodo obvezujoči. Verjamem, da je bilo opravljeno potrebno dejanje, da je bilo v marsičem razhajanja, vendar smo to morali opraviti mi, poslanci, s pomočjo stroke. Kakorkoli smo naredili, smo naredili. Sam to ocenjujem kot dobro dejanje, tako da je trasirana prava pot za odločanje. To tudi naši državljani potrebujejo in mislim, da bodo to tudi dobili, da se bodo odločili. Zdaj ne odločamo osuverenosti, odločamo o poti, ki bo pripeljala do odločitve državljanov. Zato podpiram ta zakon in spremembe ustave in bom glasoval za. Hvala lepa.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, gospod Zmago Jelinčič Plemeniti, izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Danes smo se odločali o tem, da smo se odpovedali delu suverenosti na več področjih. Danes je politična struktura državnega zbora pod taktirko vlade v imenu ljudstva spremenila ustavo in pravzaprav zlorabila glasove volivcev za svojo lastno politično promocijo. Poglejte razmisleke ljudi, dostikrat je bilo objavljeno, kaj mislijo ljudje o vstopanju v obe integraciji. In videli boste, da podpora ni tako enoznačna, kot jo hočejo nekateri pokazatitukaj v državnem zboru. Razumem, da marsikdo vidi samega sebe že v Evropi, v kakšnem toplem stolčku v Bruslju, kjer bo dobival denar za to, da bo še naprej tlačil Slovenijo v godljo, če jo bo sploh še mogoče. Temu bi se lahko reklo zloraba politične moči za pridobitev lastne moči. To ste naredili in to boste potrdili. Upam, da boste to težo tudi nosili. Upam, da vam bodo volivci to tudi zaračunali. Jaz bom glasoval proti.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, gospod Rupar. Izvolite. Potem gospod Diaci.
Hvala lepa. Gospe in gospodje, vesel in ponosen sem, da bom lahko dal svoj glas za spremembo ustave in s tem omogočil vsem volivkam in volivcem, da se v bližnji prihodnosti odločijo po svoji vesti iti proč od balkanskega kotla, proč od tistega morda zelo kritičnega terena, v katerem smo bili in se na podlagi svoje vesti, pa tudi s prepričanjem in pa znanjem, navsezadnje tudi z našo pomočjo, odločili za priključitev Zahodni Evropi. Vesel in ponosen tudi zato, ker sem prepričan, da bodo toliko pametni in se odločili, da bodo s podporo oziroma na podlagi te spremembe ustave, s podporo integraciji Nato sami sebi omogočili varnost, predvsem pa, da nikoli več ne bodo, tako kot je pred dnevi rekel kolega Vučko, trepetali kdo bi jim v primeru katerekoli agresije priskočil na pomoč in jih pomagal rešiti iz tistega, v katerem smo že bili. Naša suverenost ni ogrožena. Še vedno bomo Slovenci, še vedno se nas bo slišalo toliko daleč, kolikor bomo sami hoteli in toliko, kolikorbomo zmogli. Če bomo pa poslušali razne pravljice, natolcevanja, pa tudi zavajajoče misli peščice nacionalistov, potemtakem lahko ugotovim samo, da se niti Slovenkam, niti Slovencem, niti narodu kot celoti, ne piše prav nič dobrega. Zato še enkrat, s ponosom bom glasoval za spremembo ustave. Hvala lepa.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, gospod Diaci. Izvolite.
Hvala za besedo. Glasoval bom proti predlogu ustavnega zakona. Sem namreč mnenja, da je koncept abstraktnega pristopa, ki ima pred očmi samo tehnologijo včlanjevanja v razne mednarodne skupnosti naddržavne narave in ga ne zanima, za kakšno skupnost gre, zgrešen in v danem trenutku nepotreben. Bolje bi bilo počakati do 23. marca in o referendumu pripraviti konkreten člen ustave, kjer bi zapisali vstop v Evropsko unijo. Skratka, zavzemam se za konkreten pristop. Drugič, dela strokovne skupine ne smemo prezreti. Trudila se je, hkrati pa je bila vseskozi pod nekim časovnim pritiskom, kar po mojem mnenju nidobro in vprašanje je, če so vse rešitve dobro premišljene in jih ne bomo kdaj v prihodnosti obžalovali; takrat pa se bomo prerekali, kdo je za to kriv. In tretje, spreminjanje pravil mesec oziroma še manj pred referendumom je slaba popotnica. Referendum, kakršenkoli je že, bi moral biti za politike zavezujoč. Glasoval bom proti.
Hvala lepa. Gospod Peče, obrazložitev glasu, izvolite.
Kar se tiče ponosa posameznih poslancev v okviru njihovih odločitev, je na vsak način to njihova osebna odločitev. To nam dovoljuje demokracija in to nam dovoljuje zaenkrat še obstoječ ustavni red, vprašanje pa je, kako dolgo bo tako. Osebno nisem ponosen, da danes ustvarjamo pogoje za pravno formalen prenos suverenosti naše lastne države. Prav tako se mi zdi nesmiselno, da svojo samostojnost izdamo na tako pritlehen način. Je pa res, da je bilo v zgodovini kar nekaj ljudi, ki so našo državo skušali izdati in so bili v trenutkih, ko je bilo to moderno, tudi ponosni, da so nemškutarji. Ampak, seveda, tisto so bili drugi časi. Ohranila se je samo zelena luč, to je zavest, biti Slovenec. In če nas ta spremlja, ne bomo pustili naših lastnih pravic, obveznosti do naših ljudi, da jih vodi nekdo, ki je na tisoče kilometrov stran. Ne bomo mu pustili te ekskluzive. Res je verjetno, in prepričan sem, da marsikdaj mi, politiki, zelo slabo poskrbimo za domače državljane. Toda prepričan sem, da bodo tujci, ki Slovenije niti ne poznajo, ki so mogoče zanjo kdaj slišali po službeni dolžnosti še veliko slabše poskrbeli za to našo državo. Glasoval bom proti predlogu ustavnega zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Štemberger, obrazložitev glasu, izvolite.
Hvala za besedo. Danes se poslanci državnega zbora nismo odločali zgolj o EU členu. Če bi se odločali zgolj o tem, potem bi lahko počakali še kakšen mesec. Ne bi bilo treba vsakega drugega dne sklicevati seje ustavne komisije. Danes smo pod pretvezo sprejetja EU člena spremenili referendumska pravila igre, s katerimi smo približali pozitiven izid referenduma o Natu, in prav to je bil glavni cilj današnje seje. Takemu načinu dela odločno nasprotujem in zato ustavnega zakona ne bom podprl.
Hvala lepa. Slišali smo obrazložitve glasov. Prehajamo na odločanje o predlogu ustavnega zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 79, za je glasovalo 71 poslank in poslancev, proti 8. [[Za je glasovalo 71.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je ustavni zakon v celoti sprejet. Skladno s prvim odstavkom 182. člena poslovnika bo državni zbor razglasil ustavni zakon o spremembah in dopolnitvah I. poglavja ter 47. in 68. člena ustave Republike Slovenije po preteku osmih dni. Najmanj 30 poslancev lahko v času do vključno četrtka, 6.3.2003, zahteva, da se sprejete spremembe in dopolnitve ustave predložijo v potrditev volivcem na referendumu. S tem zaključujem to točko dnevnega in reda in 28. izredno sejo državnega zbora Republike Slovenije. Kot veste, smo včeraj v poznih večernih urah prekinili z obravnavo točke, in sicer z obravnavo vmesnega poročila preiskovalne komisije državnega zbora za ugotovitev ozadja napada na novinarja Mira Petka ter morebitno vpletenost in politično odgovornost nosilcev javnih funkcij, in povedali da bomo nadaljevali danes po končani izredni seji. Prosim, predsednika državnega zbora, da nas seznani, kakšen je dogovor z vodji poslanskih skupin.
Hvala lepa podpredsednica. Kolegice in kolegi, naprej mislim, da je danes za nami zelo pomembna odločitev in mislim, da smo lahko srečni, da smo ta izziv opravili. Nismo opravili vseh, ki so ta teden na dnevnem redu, eden še ostaja in upam, da ga bomo prav tako uspešno strli. Mislim, da je pogoj za to dober posvet med vodji poslanskih skupin, izjemoma bi povedal danes tudi med člani preiskovalne komisije. Predlagam, da naredimo polurni odmor in da se čez pol ure ob 15. uri sestanemo v sobi 217, vodje poslanskih skupin in člani preiskovalne komisije, da najdemo rešitev. Predlagam, da naredimo kratek petnajstminutni odmor. Potem predlagamo, da se takoj dobimo, 10 minut, da zberemo gradiva, 10 minut, 20 do 15. ure v sobi 217. Potem bom takoj obvestil državni zbor kdaj bomo nadaljevali.