Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam z nadaljevanjem 17. seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: gospa Renata Brunskole, gospa Marija Plevčak, gospod Dragutin Mate, gospod Jožef Kunič in gospa Janja Klasinc. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O GOSPODARSKIH DRUŽBAH, NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavnici Vlade gospe Andreji Kert, državni sekretarki Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo.
Hvala lepa. Lep pozdrav, spoštovani predsednik Državnega zbora, spoštovane poslanke in poslanci! K pripravi novele smo pristopili po odločbi Ustavnega sodišča, ki je bila izdana maja letos, s katero je le to odločilo o skladnosti 10. in 10.b člena Zakona o gospodarskih družbah s slovensko ustavo. Po odločbi Ustavnega sodišča so registrski organi in drugi deležniki kmalu opozorili na težave pri izvajanju omenjenih členov, zlasti na neobstoj evidenc podatkov, potrebo po vzpostavitvi dostopa do obstoječih evidenc, na verodostojnost podatkov v evidencah in tako naprej. Opozorili so tudi na nejasnosti v zvezi z vodenjem postopka, odvzema pooblastila oziroma upravičenj za vodenje poslov in odpoklic z mesta v nadzornih organih, veljavnostjo določb ter drugo. Z novelo se želi preseči navedene nejasnosti in težave ter z ustrezno povezavo registrskih organov in upravljavcev evidenc ter jasnostjo postopkov na eni strani, postopke registracij družb in podjetnikov olajšati. Po drugi strani pa na bolj učinkovit način omejiti ustanavljanje družb in podjetnikov ter pridobitev poslovnega deleža s strani poslovno nepoštenih fizičnih in pravnih oseb. S predlogom zakona zato ožimo nabor okoliščin, na podlagi katerih se lahko omeji ustanovitev družbe ali podjetnika in pridobitev statusa družbenika. Poleg že določene omejitve v primeru pravnomočne kazenske obsodbe se določa omejitev tudi za osebo, ki je na seznamu nepredlagateljev obračunov oziroma seznamu neplačnikov oziroma ki je z več kot 25 % udeležena v kapitalu kapitalskih družb, ki so javno objavljene na seznamu nepredlagateljev obračunov ali seznamu neplačnikov. Omejitev ustanavljanja in pridobivanja statusa družbenika v prvem primeru po novi ureditvi traja pet let od pravnomočne sodbe oziroma do dneva izbrisa iz kazenske evidence, če bo obsodba iz kazenske evidence izbrisana pred iztekom petih let. Registrskim organom in notarjem se omogoča pridobivanje teh podatkov po uradni dolžnosti. Z novo ureditvijo se točkam VEM določa obveznost samodejnega ugotavljanja dejstev povezanih z zapadlimi davčnimi obveznostmi in nepredlaganimi obračuni. Te omejitve veljajo do poravnave obveznosti, kar potrdi davčni organ. S predlaganimi rešitvami se povezujejo z neposredno elektronsko izmenjavo podatkov Poslovni register Slovenije, Davčna uprava ter informacijski sistem e-VEM, prav tako pa se s tem tudi ureja izmenjava podatkov med Poslovnim registrom Slovenije ter centralnim registrom nematerializiranih vrednostnih papirjev. Z namenom preprečevanja zlorab vpisa poslovnega naslova ene ali več družb oziroma podjetnikov na naslovu brez dovoljenja ali vednosti lastnika objekta se subjektu vpisa ob prijavi za vpis v register po novem nalaga, da ob prijavi priloži overjeno izjavo lastnika objekta, s katero dovoljuje poslovanje podjetnika ali družbe na tem naslovu. Overjeno izjavo bo moral predložiti le v primeru, ko subjekt vpisa ne bo sam lastnik objekta. Kršitev te določbe pa je opredeljena tudi kot prekršek. S predlaganimi rešitvami tako želimo družbe in njihove odgovorne osebe spodbuditi tudi, da za vpis v register predložijo aktualizirane, točne in resnične podatke, ki bodo odražali zares zadnje dejansko stanje. Po posvetu s ključnimi deležniki se črta 10.b člen, ki sodiščem nalaga odvzem pooblastil oziroma upravičenj za vodenje poslov oziroma odpoklic iz organov nadzora družb. Z novelo pa posegamo tudi v Zakon o sodnem registru, in sicer spremembe zakona so namreč nujno potrebne zaradi vsebinske prepletenosti obeh zakonov, tako glede obravnave materije kot tudi doseganja enakopravne obravnave vseh gospodarskih subjektov v Republiki Sloveniji, torej tako samostojnih podjetnikov kot gospodarskih družb. Za zagotovitev ustreznega prehoda na izvajanje predlaganih sprememb pa je v prehodnih določbah predvideno prehodno obdobje, ki bo omogočilo postavitev vseh ustreznih povezav med nosilci uradnih evidenc. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Predlog zakona je obravnaval tudi Odbor za gospodarstvo kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici gospe Alenki Pavlič.
Hvala lepa. Spoštovani! Dobro jutro, lepo pozdravljeni tudi obiskovalci na balkonu. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gospodarskih družbah – ta zakon je Odbor za gospodarstvo obravnaval na 36. nujni seji, 18. 9. 2013, kot matično delovno telo, in sicer Kolegij predsednika Državnega zbora je na svoji 63. seji, 13. 9. 2013, sklenil, da se ta predlog zakona obravnava po nujnem postopku. Seji odbora so prisostvovali predstavnice in predstavniki Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo, Gospodarske zbornice Slovenije in Zakonodajno-pravne službe. Odboru sta bila posredovana mnenje Zakonodajno-pravne službe in mnenje Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance. Amandmaje k predlogu zakona so vložile poslanske skupine PS, DL in DeSUS, in sicer k 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 10., 11. in 13. členu predloga zakona. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je v dodatni obrazložitvi izpostavila načelne pripombe pravnosistemske narave ter podala določena opozorila glede pristopa priprave obravnavanega zakona, s katerim se spreminjajo in dopolnjujejo tudi nekateri drugi zakoni. V razpravi so nekateri razpravljavci predlagane rešitve podprli, drugi pa so izrazili skrb v zvezi z obsežnimi pripombami Zakonodajno-pravne službe in predstavnikom Vlade postavili vprašanje, kdaj bodo predložene spremembe povezanih zakonov, v katere predlog zakona posega. Glede slednjega je državna sekretarka pojasnila, da bo paket povezanih zakonov v Državni zbor posredovan v začetku leta 2014. V nadaljevanju je Poslanska skupina SLS predložila predlog za amandma odbora k 2. členu, sprejetje katerega bi pomenilo ohranitev 10.b člena Zakona o gospodarskih družbah, ki ureja odvzem pooblastila oziroma upravičenja za vodenje poslov in odpoklic z mesta člana nadzornega organa. Predlagatelj amandmaja in nekateri člani odbora so predlagano ohranitev 10.b člena podprli, saj so menili, da bi določbe tega člena pripomogle k preprečitvi nadaljnjega oškodovanja podjetij s strani tistih vodilnih, ki so to v preteklosti že počeli. Državna sekretarka pa je pojasnila, da Vlada predlaganemu amandmaju nasprotuje, saj je zaradi posega Ustavnega sodišča prišlo do velikih težav pri izvajanju nekaterih določb tega zakona, med katerimi so tudi določbe 10.b člena. Odbor se je v razpravi do predlaganega amandmaja opredelil in ga ni sprejel. Po končani razpravi se je odbor opredelil do vloženih amandmajev Poslanskih skupin PS, DL in DeSUS, in sicer k 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 10., 11. in 13. členu predloga zakona in jih sprejel. Odbor je glasoval o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, ki je sestavni del poročila odbora.
Hvala za predstavitev poročila odbora. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Marko Pavlišič bo predstavil stališče Poslanske skupine Državljanske liste.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Cilj spremembe zakona je, da se ponovno skrajša potreben čas za registracijo poslovnih subjektov. Zadnje spremembe so jasno potrdile znani rek, da je pot v pekel tlakovana z najboljšimi nameni. Z najboljšimi nameni smo potreben čas za registracijo poslovnega subjekta podaljšali za dva do trikrat, in to moramo sedaj popraviti. Po odločbi Ustavnega sodišča iz maja 2013 o skladnosti 10.a, 10.b in še nekaterih členov tega zakona so registrski organi, to sta sodišče,in AJPES, in drugi deležniki opozorili na težave pri izvajanju veljavnih določb omenjenih členov, in sicer na neobstoj evidenc podatkov, nepopolne evidence podatkov in neverodostojnost podatkov v evidencah ter na nekatere druge nejasnosti. To je povzročilo že omenjeno podaljšanje potrebnega časa za registracijo poslovnih subjektov. S predlogom zakona se oži nabor okoliščin, na podlagi katerih lahko registrski organ omeji ustanovitev družbe ali samostojnega podjetnika in pridobitev statusa družbenika. Hkrati se registrskim organom, notarjem in VEM-točkam z zakonom omogoči pridobivanje podatkov iz uradnih evidenc. Spremembo zakona podpira tudi Gospodarska zbornica Slovenije, ker gre za rešitve, ki gredo v smer na eni strani pospeševanja postopkov registracije, na drugi strani pa preprečevanja zlorab, ki se dogajajo, predvsem v obliki slamnatih podjetij, veriženja in ostalih slabih praks, ki mečejo slabo luč na celotno gospodarstvo. Omenim naj še, da je predlagatelj v obrazložitvi novele zakona izpostavil tudi načelo sorazmerja med uresničevanjem svobodne gospodarske pobude in določanjem pogojev ustanavljanja gospodarskih družb in samostojnih podjetnikov. Iz razlogov zagotavljanja višjih standardov v gospodarstvu, ki se odražajo v tem, da pravnomočno obsojene osebe s taksativno naštetimi kaznivimi dejanji ne morejo oziroma ne smejo v določenem časovnem obdobju ustanoviti družb ali nastopati kot družbeniki, je takšna omejitev svobodne gospodarske pobude smiselno in utemeljeno ohraniti. Navedene spremembe zakona bomo v Državljanski listi podprli. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Mihael Prevc, ki bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Prav lep pozdrav vsem prisotnim! Pri današnji noveli Zakona o gospodarskih družbah, ki jo obravnavamo po nujnem postopku, gre za določene popravke tistega predloga zakona o gospodarskih družbah, ki je bil z veliko večino sprejet v prejšnjem mandatu, vložila pa ga je naša poslanska skupina s prvopodpisanim Radovanom Žerjavom. Naj na kratko osvežim spomin. Takrat smo predlagali omejitev oziroma prepoved možnosti ustanavljanja, vodenja in nadziranja tistim osebam, ki so kot direktorji podjetij le-ta spravili v stečaj ali prisilno poravnavo oziroma prepoved verižnega ustanavljanja podjetij, prisilno poravnavo, razen seveda če v postopku dokažejo, da s svojim ravnanjem niso prispevali k stečaju oziroma so obstajali drugi izredni dogodki, in tudi odvzem upravičenja za vodenje poslov in odpoklic z mesta člana nadzornega organa tem istim osebam v vseh podjetjih, kjer še opravljajo kakršnokoli funkcijo poslovodstva ali pa nadziranja. Kakorkoli že, tovrstni odziv je bil potreben glede na dogajanje v slovenskem prostoru, ko so številni posamezniki na očeh celotne javnosti namerno uničevali podjetja ob ustanavljanju novih, z verižnimi transakcijami prečrpavali svoj kapital iz podjetja v podjetje, za seboj pa so puščali zgolj neplačane terjatve in tudi obubožane upnike. V mnogih primerih so bili ljudje s takšno prakso vodenja podjetij še nadzorniki v drugih podjetjih, brez kakršnegakoli občutka odgovornosti, seveda pa z dobro plačanimi sejninami in nagradami. In čeprav morda res zakon v kateri od točk ni bil popoln, pa je kot celota pomenil velik napredek pri zahtevanju moralne in kazenske odgovornosti vodstvenih in nadzornih kadrov teh slovenskih podjetij. Ustavno sodišče je aprila letos res razveljavilo nekaj določb, a v zakonu pustilo ta člen; 10.b člen, ki sodišču omogoča odvzem pooblastila oziroma upravičenja za vodenje poslov – statusa direktorja, povedano po domače – in odpoklic z mesta člana nadzornega organa tistim osebam, ki so bili direktorji ali nadzorniki podjetij, ki so šla v stečaj ali v prisilno poravnavo. Zelo jasno namreč piše, da po mnenju Ustavnega sodišča ta ureditev ni prekomerna, saj je posamezniku omogočeno, da v sodnem postopku, v katerem so mu zagotovljena vsa ustavnoprocesna jamstva poštenega postopka in pravnega sredstva, dokaže, da s svojim ravnanjem ni prispeval k postopku zaradi insolventnosti ali ga povzročil. Spoštovani! V vaši noveli so vse te določbe črtane. Kar celotni 10.b člen ste preprosto črtali, ker se nihče ni želel potruditi in najti rešitev za težave, ki se pojavljajo z evidencami. To, kar ostaja v tej noveli, je le še slaba lupina. Ostaja le še prepoved ustanovitve podjetja pravnomočno obsojeni osebi in tistim z nepravnimi obveznostmi do države. To je vendar najbolj logično. Sprašujem pa vas, spoštovana koalicija, kje je dodana vrednost tega zakona. Še vedno bodo mogoče zlorabe, še vedno bo mogoče veriženje podjetij, prepisi, stečaji, z namenom izigravanja upnikov, bank in podobno. To, da obstajajo določene težave z evidencami in s pridobivanjem podatkov ter da so te določbe že zapisane v drugih zakonih, je res poceni izgovor, ki samo napeljuje, da se je Vlada tega problema lotila po liniji najmanjšega odpora. Iz vseh teh razlogov pa bi se bilo treba samo malo potruditi in popraviti že obstoječe člene. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke, ne glede na to, da novela vsebuje tudi nekaj drugih minornih popravkov, zakona preprosto ne moremo podpreti. Hvala.
Hvala tudi vam. Gospod Ivan Hršak bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Spoštovana državna sekretarka s sodelavcema. Spoštovani kolegice in kolegi! Predlagana novela ima več ciljev. V prvi vrsti so spremembe zakona o gospodarskih družbah povezane z odločitvijo Ustavnega sodišča v zvezi z omejitvami ustanavljanja, vodenja in nadziranju družb v primerih postopka insolventnosti ali prisilnega prenehanja. Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo se je odločilo za oženje nabora okoliščin, na podlagi katerih lahko registrski organ omeji ustanovitev družbe ali samostojnega podjetnika in pridobitev statusa družbenika. Kljub temu pa poslanke in poslanca Demokratične stranke upokojencev Slovenije menimo, da te omejitve ostajajo v takšnih okvirih, da lahko učinkovito preprečijo poslovanje neresnim in nepoštenim in zlonamernim posameznikom oziroma nosilcem pravnih oseb. Pomembna novost, ki jo v naši poslanski skupini pozdravljamo, je povezana s kaznovanjem podjetnika, ki za uporabo svojega poslovnega naslova nima dovoljenja lastnika objekta, če ni sam lastnik le-tega. Nadalje je namen novele razbremeniti registrske organe in pospešiti postopke registracije ter odpraviti vse pomanjkljivosti, zaradi katerih izvedba določenih postopkov kontrol v praksi ni bila izvedljiva. V Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev Slovenije smo mnenja, da bi bilo treba ureditev in delovanje podjetništva na splošno precej bolj sistematično prevetriti, in sicer na vseh zakonodajnih področjih, ki se nanašajo na tematiko poslovanja gospodarskih subjektov. Najti bo treba kompleksnejše rešitve, ki bi na eni strani dajale boljše rezultate na področju konkurenčnosti in na drugi strani zagotovile pošteno podjetniško okolje, v katerem bodo delovali osnovni principi odgovornega in moralnega ravnanja med samimi gospodarskimi subjekti in v odnosu do slehernega posameznika ter s tem ne nazadnje do družbe kot celote. Skupek tega je po naši oceni šele lahko pogoj za uspešnejšo in kvalitetnejšo prihodnost vseh nas. Seveda pa obravnavano novelo Zakona o gospodarskih družbah v Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev Slovenije podpiramo, ker smo ocenili, da vsebuje rešitve, ki zadostno pospešujejo postopke registracij, omogočajo učinkovito preverbo dejstev in zadovoljivo preprečevanje zlorab, ki se danes dogajajo v našem poslovnem okolju. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Gospa Ljudmila Novak bo predstavila stališče Poslanske skupine Nove Slovenije,
Spoštovani gospod predsednik, vsi prisotni najprej lepo pozdravljeni! Zakon o gospodarskih družbah je eden izmed temeljnih predpisov, ki v Sloveniji opredeljuje gospodarske subjekte in njihovo delovanje. Novela tega zakona, ki je sedaj pred nami, je predvsem posledica razsodbe Ustavnega sodišča, ki je nekatere določbe zakona zaradi neustavnosti razveljavilo. To so bile določbe, ki določajo, kdo ne more biti ustanovitelj, družbenik in član poslovodstva ali organa nadzora družbe v primeru, da je bil nad družbo začet eden izmed postopkov zaradi insolventnosti ali prisilnega prenehanja. Predložena novela tako na novo ureja področje omejitev za ustanavljanje družb, pridobitev statusa družbenika in podjetnika. Po novem predlogu zakona oseba ne bo mogla ustanoviti družbe ali postati družbenik, če je bila v Republiki Sloveniji pravnomočno obsojena na kazen zapora zaradi kaznivega dejanja zoper gospodarstvo, zoper delovno razmerje in socialno varnost, zoper pravni promet, zoper premoženje ter zoper okolje, prostor in naravne dobrine. Enako bo veljalo tudi za osebe, ki so na seznamu davčnih neplačnikov in nepredlagateljev obračunov. Ti bodo odslej pred postopkom registracije podjetja ali pred postopkom, da postanejo družbeniki, najprej morali poravnati svoje obveznosti. V Novi Sloveniji bomo predlog zakona sicer podprli. Menimo pa, da bo treba narediti še kar nekaj korakov v smeri izboljševanja zakonodaje, ki bo preprečevala različna izigravanja in slabe poslovne prakse, ki jih po navadi spremljajo slabi nameni in pohlep posameznika. Del dobrega poslovnega okolja vsekakor predstavlja tudi zaupanje v institucije države, da so z različnimi instrumenti sposobne izločiti subjekte, ki na področje gospodarske dejavnosti vnašajo nezaupanje in s kršenjem pravil zbujajo dvom v pravno varnost posameznika in gospodarskih družb. V Novi Sloveniji menimo, da bi se morala na področju podjetništva bolj uveljaviti tudi osebna in družbena odgovornost. V zvezi s tem zagovarjamo stališče, ki smo ga zapisali tudi v naš temeljni program. Odgovorna poslovna tveganja so gonilo inovativnega gospodarstva. Vendar je treba tista prevelika tveganja, katerih negativne posledice lahko prizadenejo zaposlene državljane, njihove prihranke in blaginjo, z jasnimi pravili nadzorovati in tudi omejevati.
Hvala. Besedo ima gospa Aleksandra. Osterman, ki bo predstavila stališče Poslanske skupine Pozitivne Slovenije.
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovani vsi prisotni! Težave povezane z obstojem, dostopom, nepopolnostjo in neverodostojnost podatkov, povezanih z izvajanjem 10.a in 10.b člena, so po odločitvi Ustavnega sodišča povzročile, da se je vpis poslovnih subjektov v register podaljšal, upravljavce evidenc podatkov znatno dodatno obremenil, zaostanki na sodiščih so se zaradi tega povečali. Vemo, da je prav administrativno okolje, v katerem gospodarski subjekti delujejo in ustvarjajo, eden pomembnejših kriterijev za uvrstitev države na lestvico konkurenčnosti. S predlogom novele zakona tako želi Vlada pospešiti postopke registracije, omejiti ustanavljanje družb in samostojnih podjetnikov s strani poslovno nepoštenih fizičnih in pravnih oseb, razbremeniti registrske organe in upravljavce evidenc ter povečati stopnjo zaupanja v poslovna razmerja in pravni promet. Rešitve predlagane novele tako zlasti ožijo nabor okoliščin, na podlagi katerih lahko registrski organ omeji ustanovitev družbe ali podjetja posameznika in pridobitev statusa družbenika, ob tem, da se omejitve, po katerih se ustanovitev in pridobitev poslovnega deleža omeji osebam, ki so bile pravnomočno obsojene zaradi kaznivega dejanja na kazen zapora, ne spreminjajo. Uvajajo se tudi obveznost točke VEM, glede samodejnega ugotavljanja dejstev, povezanih z zapadlimi davčnimi obveznostmi in nepredlaganimi obračuni pred oddajo vloge za vpis v sodni register ali poslovni register Slovenije. Registrskemu organu, notarjem in točkam VEM se z zakonom omogoča pridobivanje podatkov iz uradnih evidenc, kot so kazenske evidence, seznam neplačnikov, seznam nepredlagateljev računov. Vsi ti so potrebni za ugotavljanje obstoja razlogov za omejitev ustanavljanja. In subjekt opisa mora ob prijavi za vpis v register priložiti overjeno izjavo lastnika objekta, s katero dovoljuje poslovanje samostojnega podjetnika ali gospodarske družbe na tem naslovu. Ni nepomembno dejstvo, da se s predlaganimi rešitvami novele Zakona o gospodarskih družbah strinja tudi Gospodarska zbornica Slovenije, ki rešitve, ki jih novela uvaja, pozdravlja, saj je tudi po njihovem mnenju hitrost ustanavljanja podjetij pomemben dejavnik uspešnega in konkurenčnega gospodarstva. V Poslanski skupini Pozitivna Slovenija zaradi vsega navedenega novelo podpiramo. Prepričani smo, da je sprejetje te novele nujno, saj bo na bolj transparenten način omejilo ustanovitev družb in samostojnih podjetnikov, ter pridobitev statusa družbenika s strani poslovno nepoštenih pravnih in fizičnih oseb. Iz poslovnega okolja se bo za določeno obdobje, to je obdobje petih let oziroma do izpolnitve z zakonom določenih okoliščin, izločilo posameznike, ki so s svojim preteklim ravnanjem pokazali, da niso sposobni pošteno delovati in sodelovati v slovenskem poslovnem okolju. Tudi s tem se bo povečala stopnja zaupanja v poslovna razmerja in pravni promet. V Poslanski skupini Pozitivna Slovenija, kot že rečeno, Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gospodarskih družbah podpiramo. Hvala.
Hvala tudi vam. In besedo ima mag. Marko Pogačnik, ki bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Spoštovani predsednik, hvala za dano besedo. Spoštovana državna sekretarka, kolegice in kolegi! Še poseben pozdrav pa našim obiskovalcem! V Slovenski demokratski stranki smo vedno podpirali in se vedno zavzemali za zakone, ki zmanjšujejo administrativne ovire v podjetništvu in pa seveda zagotavljajo večjo učinkovitost. V Slovenski demokratski strani ocenjujemo, da je bila uvodna pot, ki si jo je zadal predlagatelj tega zakona, pravilna, kajti ta zakon pospeši registracijo gospodarskih družb in pa tudi omejuje možnost določenih zlorab in omogoči večjo zaščito na trgu. Izrazili bi pa skrb glede mnenja in pripomb, ki jih je na ta zakon dala Zakonodajno-pravna služba, in iz tega naslova apeliramo na predlagatelja zakona, da ta zakon čim prej uskladi tudi s povezanimi zakoni, da ne bo prihajalo do sprememb. Je pa zanimivo, da je ta predlog zakona verjetno eden izmed redkih, ki ga je podprla tudi Gospodarska zbornica Slovenije. Še enkrat bi v Poslanski skupini SDS poudarili, da apeliramo, da se upoštevajo vse pripombe in predlogi, ki jih je podala Zakonodajno-pravna služba, in se poskrbi, da bo po Sloveniji lahko podjetništvo učinkovitejše. Hvala.
Hvala tudi vam. Besedo ima gospod Branko Smodiš, ki bo predstavil stališča Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani vsi prisotni, dober dan! V Poslanski skupini Socialnih demokratov podpiramo rešitve sprememb zakonov o gospodarskih družbah, ki ustanovitev onemogočajo gospodarskim družbam, fizičnim in pravnim osebam, ki so neposredno ali posredno z več kot 25 % udeležena v kapitalu kapitalske družbe, ki je javno objavljena na seznamu nepredlagatelja obračunov ali seznamov neplačnikov na podlagi zakona, ki ureja davčni postopek. Omejitve veljajo tudi za ustanavljanje gospodarskih družb. Tako lahko gospodarsko družbo ustanovi fizična ali pravna oseba, ki ima več kot 25 odstotni delež v gospodarski družbi, tudi poravnane vse davke in druge obvezne dajatve, ki jim je potekel zakonski rok plačila, razen tistim, katerim je bil dovoljen odlok ali obročno plačilo skladno z zakonom, ki ureja davčni postopek, ter drugi podatki in navedbe, ki jih določa zakon. Omejitve pri ustanavljanju gospodarskih družb je že omogočil zakon, ki je bil sprejet v mandatu vlade Boruta Pahorja, vendar pa je Ustavno sodišče Republike Slovenije, 25. 4. 2013, delno razveljavilo novelo Zakona o gospodarskih družbah, ki je omejila pravico do ustanavljanja ter nadziranja družb direktorjem in nadzornikom podjetij, ki so se znašla v insolventnih postopkih. Novelo je parlament sprejel novembra 2011, s pričetkom presoje ustavnosti, decembra 2011, pa je Ustavno sodišče zadržalo izvajanje novele. Po poldrugem letu je Ustavno sodišče Republike Slovenije novelo deloma razveljavilo. Če Vlada ne bi zakona spremenila, bi v praksi nastale težave. Če se zakon ne bi spremenil, bi sodišča zahtevala od strank, da same pridobivajo kazenske evidence in potrdila DURS. To pa bi zelo zavrlo ustanavljanje podjetij. To preprečujejo spremembe Zakona o gospodarskih družbah s strani Vlade. Zaradi tega ne bo dodatnih zamud pri ustanavljanju podjetij. Socialni demokrati menimo, da je treba pospešiti hitrost ustanavljanja podjetij, vendar pa je kljub temu treba preprečiti ustanavljanje podjetij tistim, ki namenoma zavozijo podjetja. Morebiti bi morali slediti primeru Avstrije, ko vsak stečaj avtomatično pomeni kriminalno preiskavo. O tem bi morala Vlada razmisliti. V Poslanski skupini Socialnih demokratov menimo, da se s tem predlogom preprečuje ustanavljanje slamnatih podjetij, katerih namen je izigravanje upnikov in delavcev. Zaradi tega bo Poslanska skupina Socialnih demokratov podprla Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gospodarskih družbah. Hvala.
Hvala tudi vam. S tem smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členu in vloženem amandmaju. V razpravo dajem 13. člen ter amandma, ki so ga vložile poslanske skupine Pozitivna Slovenija, Socialni demokrati, Državljanska lista in demokratična stranka upokojencev Slovenije. Želi kdo razpravljati o 13. členu in amandmaju? Ugotavljam, da ni želje po razpravi, zato zaključujem razpravo. O amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje Državnega zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 4.a točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O PODPORNEM OKOLJU ZA PODJETNIŠTVO PO NUJNEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavnici Vlade gospe Andreji Kert, državni sekretarki Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo.
Hvala lepa. Še enkrat vsi lepo pozdravljeni, spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Bistvena rešitev predloženega zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o podpornem okolju za podjetništvo je širitev kroga potencialnih upravičencev za razvojne spodbude. S tem se odpira možnost, da se spodbude za podjetništvo in inovativnost dodeljujejo vsem vrstam fizičnih in pravnih oseb, ki se ukvarjajo z gospodarsko dejavnostjo in ne kot doslej le gospodarskim subjektom, ustanovljenim skladno z Zakonom o gospodarskih družbah. Tako se poudarja pomembnost kriterija, koliko lahko le-ti prispevajo k realizaciji zastavljenih ciljev posameznih spodbud, na primer k dvigu dodatne vrednosti, ohranitvi delovnih mest oziroma ustvarjanja novih delovnih mest in tako dalje, in ne kakšna je njihova pravna oblika. S spremembo zakona bo tako na primer omogočeno, da bomo v okviru razvojnih spodbud v prihodnje lahko le-te namenili tudi zadrugam, socialnim podjetjem in drugim pravnim in fizičnim osebam, ki se ukvarjajo z gospodarsko dejavnostjo in ki po sedaj veljavnem zakonu te možnosti niso imeli. Vsi potencialni upravičenci, ki kandidirajo za pridobitev sredstev oziroma državnih pomoči v okviru javnih razpisov, pa bodo morali kot doslej izpolnjevati enake pogoje, prav tako pa se bo njihove projekte ocenjevalo po istih merilih, tako da sprememba zakona ne predstavlja nevarnosti, da bi zaradi širitve kroga upravičencev prihajalo do privilegiranja ali na drugi strani zapostavljanja katerega izmed subjektov, ki se ukvarja z gospodarsko dejavnostjo. Nadalje, s predlogom zakona zamenjujemo dosedanji programski dokument, to je program ukrepov za spodbujanje podjetništva in konkurenčnosti, strategijo, ki opredeljuje industrijsko politiko Republike Slovenije ter hkrati ustvarjamo pravno podlago za sprejetje uredbe o razvojnih spodbudah za podjetništvo in inovativnost. Zadnja predstavlja tudi pomembno pravno podlago za priglasitev shem državnih pomoči za prihodnjo finančno perspektivo in katere sprejetje je predvideno v enem letu od uveljavitve sprememb zakona. Vse skupaj pa je povezano tudi s sprejetjem ustreznih dokumentov na Evropski komisiji. V predlaganih spremembah pa se črta tudi 6. člen Zakona o podpornem okolju v podjetništvu 1.a točka prehodnih in končnih določb, ki je določal pravno podlago za pripojitev Javnega sklada Republike Slovenije za podjetništvo k Javnemu skladu Republike Slovenije za regionalni razvoj in razvoj podeželja. V skladu z odločitvijo Vlade Republike Slovenije do spojitve ni prišlo, ker je bilo v lanskem letu ugotovljeno, da za ustvarjanje učinkovitega finančnega okolja le-ta ni potrebna. Sklada sicer nadaljujeta skladno s svojimi pristojnostmi in medsebojnim sodelovanjem in izvajanjem svojih aktivnosti. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Sam zakon je obravnaval tudi Odbor za gospodarstvo, kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici odbora gospe Alenki Pavlič.
Hvala lepa še enkrat. Odbor za gospodarstvo je na 36. nujni seji, 18. 9. 2013, kot matično delovno telo obravnaval omenjeni predlog zakona. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 63. seji, 13. 9. 2013, sklenil, da se predlog zakona obravnava po nujnem postopku. Seji odbora so prisostvovali predstavnice in predstavniki Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo, Gospodarske zbornice Slovenije in Zakonodajno-pravne službe. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predlog zakona proučila z vidika skladnosti z ustavo, pravnim sistemom in zakonodajno-tehničnega vidika ter podala konkretne pripombe k 2., 3. in 5. členu predloga zakona. Odbor je bil seznanjen z mnenjem Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance, ki predlog podpira. Amandmaje k predlogu zakona so vložile Poslanska skupina SDS k 1. in 2. členu ter Poslanske skupine PS, DL in DeSUS za novi 2.a člen, k 3., 4. in 5. členu predloga zakona. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je v dodatni obrazložitvi opozorila, da se s predlagano spremembo popolnoma vsebinsko spreminjata 4. in 5. člen veljavnega zakona, ki uvajata pravne pojme in besedne zveze, ki se uporabljajo v nadaljnjih členih, kar pa v nadaljnjih členih ni ustrezno upoštevano. V razpravi so se razpravljavci osredotočili na 1. člen in amandma Poslanske skupine SDS k temu členu. Predlagatelj amandmaja je menil, da je pri opredelitvi podjetja treba dosledno slediti definiciji, kot je zapisana v Uredbi Komisije številka 800/2008, in zato dodati pojasnilo, da gre zlasti za samozaposlene osebe in družinska podjetja, ki se ukvarjajo z obrtjo in drugimi dejavnostmi, ter partnerska podjetja ali združenja, ki se redno ukvarjajo z gospodarsko dejavnostjo. Nasprotno so druge članice in člani odbora ter predstavniki Vlade predlaganemu amandmaju nasprotovali, saj bi po njihovem mnenju ravno sprejetje amandmaja pomenilo favoriziranje posameznih pravno-organizacijskih oblik podjetja. Po končani razpravi se je odbor opredelil do amandmajev Poslanske skupine SDS k 1. in 2. členu predloga zakona in ju ni sprejel. Odbor se je opredelil tudi do amandmajev Poslanskih skupin PS, DL in DeSUS za novi 2.a člen, k 3., 4. in 5. členu predloga zakona in jih sprejel. Odbor je glasoval o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, ki je sestavni del poročila odbora.
Hvala za predstavitev poročila odbora. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Franc Bogovič bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Izvolite.
Dober dan, spoštovani predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovana državna sekretarka! Naj kar takoj v uvodu povem, da bomo v Slovenski ljudski stranki z veseljem podprli Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o podpornem okolju za podjetništvo. Menimo, da je prav, in se strinjamo, da se takšne zakone sprejema po nujnem postopku. Če pa obudimo spomin, bi najbrž kakšno leto nazaj bil nujni postopek zelo kritiziran s strani opozicije. Sam ga danes ne bom kritiziral, lansko leto sem bil pa kar nekajkrat deležen takšnih očitkov, če smo ob oceni, da je nekaj nujno v državi, to po nujnem postopku tudi naredili. Gre za spremembo, s katero poskušamo, kot je bilo že pojasnjeno, izboljšati poslovno okolje, predvsem za zadruge, socialna podjetja in za tiste, ki so imeli do sedaj omejen dostop do podpornih sredstev. Tudi v Slovenski ljudski stranki se strinjamo, da ni pomembno, kakšna je organizacijska oblika te družbe, ampak je pomembno, da da svoj prispevek in da se številke, ki gredo v negativno smer, da imamo zdaj približno 10 tisoč več brezposelnih, kot smo jih imeli pred enim letom, zaustavijo in da se ta trend obrne. Zagotovo jih ne moremo samo z enim takšnim ukrepom, kljub temu pa mislimo, da je to korak v pravo smer. In, kot sem že dejal, upam, da bo v prihodnje čim več takšnih zakonov v Državnem zboru, da bomo poslovno okolje izboljševali, ne pa, kot počnemo v zadnjih tednih in mesecih, da bomo predvsem uveljavljali nove davke. Mislim, da je to pravilna smer. Zato še enkrat, Slovenska ljudska stranka bo predlagano novelo podprla.
Hvala. Besedo ima gospod Ivan Hršak, ki bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Spoštovani predsednik, spoštovana državna sekretarka s sodelavko, spoštovane kolegice in kolegi! Ključna novost v tokratnih spremembah in dopolnitvah Zakona o podpornem okolju za podjetništvo je v spremembi opredelitve podjetja, pri čemer je ta opredelitev povzeta iz uredbe Evropske komisije. Slednje pomeni, da se bo razširil krog upravičencev, ki so lahko prejemniki sredstev na javnih razpisih Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo ter njegovih izvajalskih institucij na državni in lokalni ravni. Zdaj je upravičenec lahko le gospodarska družba ali samostojni podjetnik, ki sta ustanovljena v skladu z Zakonom o gospodarskih družbah. Dejstvo pa je, da imamo poleg teh še cel kup subjektov posebnih organizacijskih oblik, ki so nosilci gospodarske dejavnosti. S to novelo dobivajo možnost pridobivanja ugodnih pomoči in spodbud oziroma finančnih sredstev med drugimi še socialna podjetja in zadruge. Obe obliki sta namreč bolj ali manj novost v našem poslovnem okolju, v Evropi pa že precej razširjeni in izkazuje se tudi, da precej uspešni. V Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev Slovenije smo prepričani, da je v trenutnih gospodarskih razmerah pomembno, da se z uporabo različnih poslovnih modelov rešujejo zdrava jedra podjetij in se tako omogoča zaposlenim, da ohranijo svoja delovna mesta. Po naši oceni je vredno vzpostaviti primernejše poslovno okolje, zato da se oživi gospodarska aktivnost, in sicer še zlasti z namenom, da se ohranijo in spodbujajo tisti segmenti gospodarstva, kjer imamo doma odlične potenciale, pa jih nismo ali pa smo jih slabo izkoriščali. Tako lahko kot primer izpostavimo lesnopredelovalno panogo. In ravno na tem področju mislim, da imamo prvi primer industrijskega zadružništva. Seveda govorim o novem Novolesu, ki na pogorišču nekdaj odlične firme svetovnega ranga po obsegu prepoznavnosti in kvalitete izdelkov danes združuje 12 članov, 10 fizičnih oseb in 2 podjetji, katerih cilj je zagnati proizvodnjo in zaposliti 130 ljudi še to jesen. V Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev Slovenije spremembe zakonodaje, ki lahko pozitivno prispevajo k trajnejšemu gospodarskemu razvoju, pozdravljamo, zato bomo glasovali za predlagano novelo. Hvala.
Hvala. Gospa Ljudmila Novak bo predstavila stališče Poslanske skupine Nove Slovenije.
Spoštovani! Ena izmed najpomembnejših sprememb, ki jo uvaja novela Zakona o podpornem okolju za podjetništvo, je, da se razširja krog potencialnih upravičencev do razvojnih spodbud za podjetništvo in inovativnost tudi na druge pravne in fizične osebe, ki opravljajo gospodarsko dejavnost. Sprememba zakona bo tako, po mnenju predlagatelja, omogočala, da bodo do razvojnih spodbud upravičene na primer tudi zadruge, ki po dosedanji zakonodaji niso smele kandidirati na razpisih. V Novi Sloveniji bomo predlog novele zakona podprli, saj menimo, da je vsaka pomoč slovenskemu gospodarstvu v tem trenutku dobrodošla. Hkrati pa poudarjamo, da v Novi Sloveniji že dalj časa verjamemo, da so naš velik potencial zlasti mala družinska ter srednje velika podjetja. Ta podjetja imajo v današnji gospodarski situaciji pomembno vlogo, predvsem pri samozaposlovanju in ustvarjanju novih delovnih mest, saj se lahko razmeram in potrebam na trgu hitreje prilagajajo. Na delovnih obiskih po Sloveniji smo se v Novi Sloveniji o tem lahko večkrat tudi sami prepričali. Menimo, da je tem podjetjem treba omogočiti, da bodo imela dobro poslovno okolje in možnost razvoja ter prodora na tuje trge. Seveda pa bo morala Slovenija za dosego tega cilja narediti večje korake, kot je manjša sprememba področne zakonodaje, ki je pred nami. V Novi Sloveniji zagovarjamo stališče, da bi k oživitvi gospodarske dejavnosti lahko močno pripomoglo tudi bolj ugodno davčno okolje, ki bi podjetniški inovativnosti dalo nov veter v jadra in hkrati privabilo tudi tuje investitorje. Ocenjujemo, da je dajanje raznih neposrednih in tudi posrednih subvencij za gospodarstvo v določenih primerih lahko celo škodljivo, saj povečuje možnosti korupcije, pozornost podjetnikov pa včasih preusmerja od vsebinskega iskanja najbolj optimalnih proizvodov in storitev na špekuliranje in prilagajanje projektov razpisnim pogojem ter finančnim akrobacijam. Vlado Alenke Bratušek zato ponovno pozivamo, da začne razmišljati o davčni politiki, ki bi podjetjem omogočila, da bodo bolj konkurenčna. Hkrati pa bodo lahko več denarja investirala v raziskave, ki so pogoj za razvoj in nova delovna mesta. Predvsem pa je nujno pospešiti odpravljanje birokratskih ovir, da bodo podjetniki lažje opravljali svojo osnovno dejavnost, ne pa se pretirano ukvarjali s papirologijo, ki jim jemlje voljo do prijav na razpisih.
Hvala. Besedo ima gospod Brane Golubović, ki bo predstavil stališče Poslanske skupine Pozitivna Slovenija.
Spoštovani gospod predsednik, državna sekretarka, kolegice in kolegi! Po veljavnem zakonu se na različne javne razpise za spodbude za podjetništvo in inovativnost lahko prijavijo samo gospodarske družbe in samostojni podjetniki – to smo danes že slišali –, ne pa tudi druge pravne osebe, ki opravljajo gospodarsko dejavnost, kot na primer zadružna in socialna podjetja. To ozkost z novelo zakona spreminjamo in predlagamo izenačitev zadružnih in socialnih podjetij s tradicionalnimi oblikami gospodarskih družb, tako kot je to drugje po Evropi in po svetu. Zadruge v svetu imenujemo kooperative. Najdemo jih v vseh članicah Evropske unije, ZDA, Azije in Južne Amerike. Kljub temu, da imajo po prepričanju Evropskega parlamenta in Evropske komisije zadruge in druga podjetja socialnega gospodarstva bistveno vlogo v evropskem gospodarstvu, zlasti v krizi, saj že desetletja s povezovanjem dobičkonosnosti in solidarnosti ustvarjajo visoko kakovostna delovna mesta ter krepijo socialno, ekonomsko in regionalno kohezijo, poleg tega pa imajo velik vpliv na ustvarjanje socialnega kapitala, pa smo jih vseeno v Sloveniji v zadnjih 22 letih zanemarjali. In tudi danes jih še vedno podcenjujemo in jemljemo kot modno muho enodnevnico. V Evropi imamo danes 160 tisoč zadružnih podjetij, ki so v lasti 123 milijonov članic in članov. Zaposlujejo 5,4 milijone ljudi in njihov povprečen delež k BDP članic je 5 %. V Združenih državah Amerike imamo več kot 47 tisoč zadrug, od tega tisoč energetskih zadrug. Imajo sto milijonov članov. Mimogrede, v Italiji različne zadruge prispevajo k BDP 8 %. In kaj je zadruga oziroma kooperativa? Zadruga je avtonomno združenje ene ali več vrst skupin; to so potrošniki, proizvajalci, delavci, ki se prostovoljno združijo z namenom, da bi zadovoljili svoje skupne ekonomske, socialne in kulturne potrebe skozi, poudarjam, demokratično upravljanje in nadzor zadružnega podjetja. Na prvo mesto vedno postavijo svoje člane in zaposlitev, člani so tudi lastniki, poleg tega pa tudi skrb za skupnost, v kateri delujejo. Na kapital in dobiček gledajo kot na sredstvo za ustvarjanje produktivnega in za ljudi prijaznega življenjskega in delovnega okolja. Za svoj razvoj in širitev pa ustanavljajo tudi zadružne banke in institucije znanja. Brez znanja in poštenih oziroma dobrih bank pa ni napredka. Dejansko gre za podjetja, ki konkurirajo s svojimi izdelki in storitvami na globalnem trgu. Novela pa se dotika še enega izredno pomembnega področja, dodeljevanja spodbud za podjetništvo in inovativnost. V Pozitivni Sloveniji podpiramo različne spodbude za gospodarstvo. Bilo jih je v zadnjih desetih letih resnično veliko, menimo pa, da mora država nadgraditi mehanizem nadzora porabe teh sredstev ter jih zelo premišljeno usmeriti v področja, za katera se kaže, da bodo ta sredstva najbolj učinkovito izkoriščena. Zato v Pozitivni Sloveniji predlagamo, da se velik del razvojnih spodbud nameni podjetjem, ki so izvozno naravnana ter podjetjem z visoko tehnološkimi produkti. Poleg tega pa je treba zadosten del sredstev nameniti tudi razvoju zadružništva, ki smo ga zanemarjali in ima velik potencial, in socialnim podjetjem ter pa predvsem startup podjetjem, tistim, ki šele začenjajo svojo pot z inovativnimi izdelki. Prepričani smo, da sta lahko izvor in načrtno spodbujanje raziskav in inovacij motor slovenskega gospodarstva, ki bo močno pripomogel k izhodu iz krize, kooperative pa nov model gospodarskega združevanja pri reševanju izbranih jeder podjetij v stečaju in pri privatizaciji ter uresničevanju podjetniških pobud mladih in njihovemu zaposlovanju. Vsekakor bomo v Pozitivni Sloveniji zakon podprli. Hvala.
Hvala tudi vam. Gospa Romana Tomc bo predstavila stališče Poslanske skuine Slovenske demokratske stranke.
Hvala lepa za besedo, spoštovani predsednik. Kolegice in kolegi, vsi prisotni obiskovalci v Državnem zboru! V Slovenski demokratski stranki smo vedno podpirali rešitve, ki spodbujajo razvoj podjetniškega okolja. Vedno poudarjamo, kako zelo pomembno je, da imamo podjetjem prijazno podjetniško okolje v celoti; davčno politiko, politiko odpravljanja birokratskih ovir in tudi vse druge elemente, ki spodbujajo podjetništvo in gospodarsko rast. Zato tudi temu predlogu zakona ne bomo nasprotovali, ker vsebuje nekatere dobre rešitve. Strinjamo se, da je treba čim bolj razširiti krog tistih upravičencev, ki lahko kandidirajo na javna sredstva. Zato tem poizkusom oziroma predlogu Vlade nikakor ne oporekamo. Tudi zadruge in tudi socialna podjetja, ki se morajo še naprej razvijati, predstavljajo neko priložnost, da se rešujejo delovna mesta v Sloveniji in da tudi prispevajo nekaj h gospodarski rasti. Vendar tukaj predvsem poudarjamo, da je treba spodbujati podjetništvo v celoti. Gospodarske organizacije, podjetja, samostojni podjetniki, posamezniki v Sloveniji ustvarijo 80 milijard prihodkov, medtem ko zadruge ustvarijo samo 80 milijonov prihodkov. Zato je treba vedeti, katera so tista podjetja, kdo je tisti, ki bo Slovenijo lahko popeljal h gospodarski rasti in v nadaljnji razvoj. In še enkrat poudarjam, strinjam se, da tudi zadruge, da tudi druge oblike, ki delujejo na trgu in se ukvarjajo z gospodarstvom, dobijo to možnost in priložnost, da kandidirajo na javna sredstva. Vendar iz predstavitev stališč, ki smo jih že danes poslušali, in razprav, ki so bile na odboru, vendarle izhaja neka bojazen, da bo prišlo nekje do nekakšnega preferiranja določenih subjektov. Tega pa nikakor ne bi radi. Vsi morajo biti pri pridobivanju teh sredstev enakopravni. In zato nas skrbi ta rešitev, ki pravi oziroma ne povzema amandmaja, ki smo ga predložili in ki je peljal v smer, da se dejansko v tekst spremenjenega zakona v celoti povzame tekst, kot ga imamo v uredbi. Vlada oziroma predlagatelj je sam predstavil te spremembe na način, da se vpeljujejo rešitve, ki veljajo v uredbi, da se povzema uredba, vendar to ne drži. Uredba se povzema samo v enem delu in uredba se ne povzema v celoti. Zato imamo ob tem, ko podpiramo razširitev te nove možnosti, rahlo grenak priokus, da so nas skušali vendarle predlagatelji na nek način malce, da ne rečem, okoli pripeljati s temi rešitvami. Mi temu predloga zakona vsekakor ne bomo nasprotovali, opozarjamo pa in upamo, da v nadaljevanju, ko bo do podeljevanja teh sredstev dejansko prišlo, ne bo nikogar, ki bi bil v tej skupini privilegiran. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Dr. Andreja Črnak Meglič bo predstavila stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Hvala lepa. Lep pozdrav, gospod predsednik. Gospa državna sekretarka s sodelavci, kolegice in kolegi! Tudi za Socialne demokrate je temeljna vsebinska sprememba novele Zakona o podpornem okolju za podjetništvo vezana na 1. člen. Spremembo definicije podjetja, ki jo prinaša ta člen, bomo razširili krog potencialnih upravičencev sredstev in jim s tem omogočili dostop do razvojnih spodbud države za podjetništvo in inovativnost ne glede na njihovo pravno obliko. Ta sprememba je skladna z usmeritvami Evropske komisije, ki ne omejuje dodeljevanja spodbud na področju podjetništva na statusno pravno organiziranost podjetij, kar smo že prej večkrat opozarjali. Predlagana sprememba je tudi v skladu s strategijo razvoja socialnega podjetništva za obdobje 2013–2016, ki jo je sprejela Vlada letos v mesecu juliju in zavezuje Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo k proučitvi možnosti prilagoditve zakonodaje s področja podpornega okolja za podjetništvo tako, da se omogoči dostop socialnim podjetjem h koriščenju ukrepov in instrumentov podpornega okolja. Razlog za uvedbo spremembe pa je seveda tudi v spremenjenih gospodarskih razmerah v Sloveniji, saj se zaradi finančne in gospodarske krize vse bolj uveljavljajo različne oblike organiziranosti podjetij. Sprememba definicije upravičencev do ukrepov podpore omogoča tudi uveljavljanje modela, ki se že potrjuje v mnogih evropskih državah, priporočajo pa ga tudi mnogi dokumenti sprejeti v okviru Evropske unije, po katerem delavci rešujejo zdrava jedra podjetij, ki bi v nasprotnem primeru propadla in s čimer bi se posledično povečala stopnja brezposelnosti, kar bi imelo seveda dodaten negativen vpliv na slabo stanje v gospodarstvu. Moram reči, da smo si v Poslanski skupini SD za to spremembo prizadevali že zelo dolgo časa, saj smo bili, kot veste, avtorji Zakona o socialnem podjetništvu. In eden izmed ključnih razlogov, zakaj se socialno podjetništvo v dveh letih po nastanku zakona še vedno ne razvija v zadostni meri, je zagotovo povezan tudi z omejenim dostopom do razvojnih spodbud, ki sicer obstajajo za podjetja. Socialna podjetja navkljub dvomom, ki jih imajo nekateri, so podjetja že po definiciji; ukvarjajo se s proizvodnjo in opravljanjem storitev na trgu, njihova specifičnost glede na klasična podjetja pa je v tem, da ustvarjanje dobička ni izključni niti glavni cilj opravljanja dejavnosti. Njihov pomemben cilj je tudi zasledovanje družbene koristnosti, ki se izkazuje v tem, da angažirajo tiste, ki so bolj ranljivi na trgu delovne sile, na drugi strani pa da proizvajajo tiste dobrine in storitve, ki so pomembne za širšo javnost, pa seveda za klasična podjetja niso interesantne. Sprememba, ki jo prinaša novela Zakona o podpornem okolju za podjetništvo, ne pomeni avtomatičnega dostopa do teh sredstev. Pomeni pa možnost, ki je do sedaj niso imeli. Novela zakona torej sledi temu, za kar smo se v SD zavzemali že zelo dolgo časa. Veseli nas, da je Vlada prisluhnila našim predlogom, zato seveda naša poslanska skupina predlog zakona podpira. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Besedo ima gospod Marko Pavlišič, ki bo predstavil stališče Poslanske skupine Državljanske liste.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Z namenom razširitve kroga upravičencev do sredstev in razvojnih spodbud za podjetništvo in inovativnost, ki jih država namenja gospodarskim subjektom in samostojnim podjetnikom, se v predlogu zakona definicija pojma podjetja spreminja, tako da zajema tudi vse fizične osebe, ki se ukvarjajo z gospodarsko dejavnostjo. S spremembo in dopolnitvijo zakona bodo lahko na javnih razpisih Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo in njegovih izvajalskih institucijah, kot so Slovenski podjetniški sklad, Javni sklad Republike Slovenije za regionalni razvoj in razvoj podeželja, Javna agencija Republike Slovenije za spodbujanje podjetništva, inovativnosti, razvoja, investicij in turizma in drugih, za sredstva in razvojne spodbude kandidirale tudi zadruge, to so organizacije fizičnih ali pravnih oseb ustanovljene za namene pospeševanja gospodarske koristi svojih članov. Vlada je z navedenim predlogom zakona pokazala, da spremlja razmere v gospodarstvu in da si želi, sicer za mnoge s premajhnimi, a vendarle ne nepomembnimi koraki, pomagati slovenskemu gospodarstvu v delu, ki se nanaša na reševanje zdravih jeder podjetij oziroma pri njihovem prestrukturiranju. Ne le zaradi koalicijske pogodbe, ko smo se s partnerji med drugim zavezali, da si bomo prizadevali za strukturne, upravljavske in tehnološke rešitve, ki bodo povečale odpornost slovenskega gospodarstva na učinke globalne ekonomske in finančne krize, ampak že zaradi zdrave pameti odpravljanja nepotrebnih administrativnih ovir in pomoči slovenski industriji bomo v Državljanski listi predlog zakona podprli. Hvala.
Hvala tudi vam. S tem smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členu in vloženih amandmajih. V razpravo dajem 2. člen ter amandma Poslanskih skupin Pozitivne Slovenije, Socialnih demokratov, Državljanske liste in Demokratične stranke upokojencev Slovenije ter amandma, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Želi kdo razpravljati? Vabim vas k prijavi za razpravo. Besedo ima gospa Romana Tomc.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Še enkrat vsi prav lepo pozdravljeni! Tukaj bom samo pohvalila predlagatelja in vse ostale, ki so nekako prisluhnili našemu amandmaju, ki smo ga imeli na odboru. Najbrž bo amandma sprejet v obliki, kot so ga predlagale koalicijske stranke, ker vendarle se nekako ne spodobi, da bi bil sprejet naš amandma, ampak vseeno – pozdravljam to pametno odločitev. V tem 2. členu je notri kar precej vsebine, ki je bila amandmirana. Predvsem pa sem na odboru opozorila na eno nerodnost, ki se je dogodila, in sicer da se je s takšno dikcijo, ki je bila v zakonu, pravzaprav zaprla možnost, da se v podzakonskem aktu določijo drugačni pogoji za podjetja, ki kandidirajo za pridobitev javnih sredstev. Tudi državna sekretarka se je nekako zahvalila za ta predlog in napovedala podporo. Še enkrat, hvala lepa, da ste prisluhnili naši rešitvi in da ste jo sprejeli za svojo, čeprav mogoče z malenkost drugo besedo. Glavno pa je, da je vsebina ista.
Hvala. Naslednji ima besedo mag. Ivan Vogrin.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Opozoril bi na drugo dimenzijo tega zakona. Koliko takšnih zakonov smo sprejeli v zadnjih 10 letih? Veliko. Rezultat? Negativna gospodarska rast, gospodarstvo v razsulu, po navedbah guvernerja Banke Slovenije je dve tretjini podjetij prezadolženih in niso sposobni odplačevati svojih obveznosti, prezadolžena država. Vprašajmo se po učinku! Ga ni, vidite. Temu zakonu je sicer težko nasprotovati, ker načeloma zasleduje dober cilj. Vendar iz preteklosti vemo, da pravzaprav učinkov ni bilo. Naše gospodarstvo, o tem smo se pogovarjali v torek, je pravzaprav na lestvici konkurenčnosti med najmanj konkurenčnimi. Kako je to mogoče, če pa imamo kupico sprejetih zakonov, predpisov o podpornem okolju za podjetništvu? Veste, moja razlaga je takšna, da papir prenese popolnoma vse. Na papir lepo napišemo, narišemo, opredelimo, vendar v izvedbi pa že prejšnji ali naslednji dan celo sami v parlamentu to vse porušimo. Podjetništvo potrebuje stabilno okolje, o tem smo govorili v torek, in smo ga destabilizirali, ker smo vmes spremenili pogoje, in potrebuje predvsem stabilen davčni okvir ali še boljše povedano – nizke davke. Z davki, to mi je povedal en davčni strokovnjak, se da uravnavati vse. Nataliteta – kdo bo imel otroke, če imamo takšne davke, če še sebe ne more preživeti in v naslednjih letih se bo to drastično odražalo. Kdo bo ustanavljal podjetja, če imamo davčni pekel, namesto davčnih nebes? Na milijarde evrov je šlo preko raznih zakonov za spodbujanje podjetništva, kakšni pa so učinki. Še enkrat sprašujem, bolj sebe kot vas ali javnost. Ni jih, ne zaznamo jih. Brezposelnost je enormno visoka, gospodarstvo nekonkurenčno in tako dalje. Tukaj je problem in kdo bo odgovarjal. Na desetine, stotine, milijarde denarja, ki je šel za razvoj podjetništva, ni pristal v pravih rokah. Sam osebno in mislim, da je bilo tudi v eni razpravi to omenjeno, se zavzemam za drugačen razvojni model spodbujanja gospodarstva; znižajmo davke, pa bodo imeli vsi nekaj od tega. Ko je minister Stepišnik pripravljal razpis za 500 milijonov, iz zanesljivih virov vem, je pripravil svojo verzijo – ne bo šla v javnost, ker pridejo plenilske skupine, vidijo svoje interese v teh 500 milijonih in peščica je deležna tega. In tako delamo vsa leta in zato nismo uspešni. Ker smo pri prejšnjem zakonu ugotavljali izločilne kriterije, kdo sme imeti podjetje, kdaj bomo naredili izločilne kriterije, kdo sme delovati v politiki. Ali smejo politiki, ki so desetletja delili denar na takšen način, da nima učinkov, da je država v izgubi, kajti imamo proračunski primanjkljaj, negativno gospodarsko rast, sodelovati – mislim, da bi morali, če živimo v pravni in pravični državi, veljati enaki kriteriji. Primerjava je dana za Irsko, Dansko in Madžarsko, dajmo si pogledati, kako ima Avstrija to urejeno in tako uredimo. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Besedo dajem gospodu Jožefu Horvatu.
Lepa hvala, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovana gospa državna sekretarka! Imamo dva amandmaja k 2. členu novele Zakona o podpornem okolju za podjetništvo. Oba si zaslužita podporo, vendar tehnologija sprejemanja amandmajev bo najbrž takšna, da bo predsedujoči dal na glasovanje najprej tisti amandma, ki je bil prej vložen, to se pravi amandma koalicije, in naj povem, da bom ta amandma podprl. Kot rečeno, oba sta dobra, vsebinsko zelo podobna in izboljšujeta novelo Zakona o podpornem okolju za podjetništvo. V Novi Sloveniji smo si vedno in si vedno prizadevamo, da se za podjetništvo, okolje naredi čim boljše, čim bolj optimalno, da podjetništvo lahko diha s polnimi pljuči. Velikokrat sem že trdil in ponavljam, da bo Slovenijo iz gospodarske krize rešilo edino gospodarstvo oziroma gospodarstveniki, politiki pa tukaj ne smemo nasprotovati. Moramo ustvarjati dobro poslovno okolje. Sicer imamo zelo razvejano mrežo subjektov, ki skrbijo za podporno okolje za podjetništvo. Naj naštejem samo bistvene: Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo Republike Slovenije, Gospodarska zbornica Slovenije, Ministrstvo za finance Republike Slovenije, Obrtno-podjetniška zbornica Slovenije, Javna agencija Spirit, Podjetniški slovenski portal in tudi Evropska podjetniška mreža. Prav na to bi rad ta trenutek opozoril, ker trdim, da je Slovenija v gospodarskem smislu, pa tudi morda še kakšnem drugem smislu, preveč zaprta država. Tudi sam minister za zunanje zadeve je na eni od sej Odbora za zunanjo politiko še pred parlamentarnimi počitnicami nekako potožil, da smo v gospodarskem smislu preveč zaprti. Mi se moramo, kolegice in kolegi, odpreti. In prav ta Evropska podjetniška mreža ima okrog 500 centrov v 40 evropskih državah, približno 4 tisoč izkušenih strokovnjakov, in se sprašujem, koliko mi v Sloveniji koristimo ta potencial. To je ogromen potencial in je tudi naš na nek način. Govora je bilo tudi o zadružništvu. Res je, zadružništvo smo zanemarjali. Sam prihajam iz regije, ki je – upam, da še vedno velja – žitnica Slovenije, Pomurja. Vsaj v prekmurskem delu Pomurja je dejansko kmetijsko zadružništvo praktično povsem razpadlo. Najbrž za to ni kriv parlament kot nekakšen dežurni krivec, kot se rado dandanes pavšalno trdi. Vemo, kdo ustanavlja zadruge, ne parlament, ne vlada, ne občine. Ampak sprašujem nas, kolegice in kolegi, seveda tudi Vlado, kako pomagati ljudem, kako jih spodbujati, da bi pa le ustanovili zadruge. Ne nazadnje je to izjemen potencial in ponekod v Sloveniji kmetijske in druge zadruge, obrtne in tako naprej, izjemno dobro funkcionirajo. Razumem učinkovito podporno okolje za podjetništvo, tudi takšno okolje, ki je stabilno. Nekako sem zamudil prijavo za razpravo pri prejšnji točki dnevnega reda, pa ne želim kršiti poslovnika, ampak če pogledamo samo kronologijo od leta 2011, sprejemanje ZGD, Zakona o gospodarskih družbah, pa ustavne odločbe in tako naprej, kako potem lahko temu rečemo; izjemno nestabilno gospodarsko okolje, če gledam samo v kontekstu spreminjanja Zakona o gospodarskih družbah. In spet se zdaj vrnem na Evropo. Ali ne bi mogli zbrati domačih strokovnjakov, tudi evropskih, in enkrat za vselej napisati stabilen ZGD, Zakon o gospodarskih družbah, in ne pustiti zraven raznih lobijev, ki vedno tu vidijo priložnost, da pristavijo svoj lonček. In zato imamo neke anomalije v zakonodaji. Z zadnjo novelo, ki jo bomo danes najbrž podprli, novelo Zakona o gospodarskih družbah, je nekdo, ki se spozna na te zadeve, ocenil, da gre v bistvu za bitko proti nepoštenim direktorjem in ta bitka gre iz blokade v zmedo in te zmede so vedno najhujše. Raje bi se, kolegice in kolegi, hvalil, ne toliko s tem, kako enostavno je pri nas podjetje ustanoviti, pač pa, kako enostavno je pri nas podjetje voditi. Da ni oziroma da nekoč ne bo administrativnih in drugih raznoraznih ovir in predvsem, da bo finančno servisiranje podjetij boljše oziroma da sploh bo, ker zdaj ga ni. V tem kontekstu nikakor ne morem mimo odgovarjanja predsednice Vlade Alenke Bratušek na moje ponedeljkovo poslansko vprašanje, ko je [[...]]
Gospod Horvat, oprostite, ker vas prekinjam, ampak smo v drugi obravnavi in lahko govorimo samo o vsebini amandmaja. Zato vas prosim, da se osredotočite na vsebino teh amandmajev.
Hvala lepa, gospod predsednik, s tem zaključujem. Gre pa seveda za poslovno okolje, kar sem spraševal predsednico, ki pa je odgovorila, da bodo ukrepi za gospodarsko rast najmanj negativni, seveda s ciljem konsolidacije javnih financ. Torej, beri: ukrepi za gospodarstvo bodo negativni. Vlada pa se trudi, da bodo najmanj negativni. Se opravičujem, kolegice in kolegi, če sem malo zašel, ampak vse to razumem kot poslovno okolje slovenskega podjetništva! Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Besedo so dobili vsi, ki so bili prijavljeni. Želi še kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. Zato zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje Državnega zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 4.a točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 4.A TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O FINANČNIH ZAVAROVANJIH PO NUJNEM POSTOPKU. Preden odprem razpravo in predstavitev zakona, vas želim seznaniti, da je Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke name naslovila dopis z željo, da se pred pričetkom današnje obravnave 4.a točke Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o finančnih zavarovanjih, EPA 1434-VI , nujni postopek, na seji Državnega zbora poda ustno ali pisno mnenje Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora o skladnosti sprejetih amandmajev na seji matičnega delovnega telesa. V zvezi s tem sem preko služb zaprosil Zakonodajno-pravno službo za odgovor. Odgovor je pripravila v pisni obliki, ki je tudi objavljen na e-klopi, vam ga bom pa tudi prebral ob tej priložnosti. Odgovor je naslednji: "Na podlagi posredovanega dopisa vam odgovarjamo naslednje. Prvič, vprašanje Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke se nanaša na mnenje Zakonodajno-pravne službe o skladnosti sprejetih amandmajev na odboru, pri čemer ni jasno, kateri vidik skladnosti to vprašanje zajema. Zakonodajno-pravna služba je sodelovala na seji matičnega delovnega telesa in na njem podala mnenje tako o predlogu zakona kot o amandmajih. Posebej se je opredelila tudi o skladnosti vloženih amandmajev glede na pisno mnenje Zakonodajno-pravne službe k predlogu zakona. Vse to je navedeno v poročilih matičnega delovnega telesa. Dodatnega mnenja z vidika svojih nalog Zakonodajno-pravna služba nima. In drugič, glede morebitnega opozorila v zvezi s petim odstavkom 140. člena Poslovnika Državnega zbora pa Zakonodajno-pravna služba ali Vlada poda mnenje o morebitni neusklajenosti na koncu tretje obravnave predloga zakona. Vodja, gospod Božo Strle." Toliko v uvodnem pojasnilu glede zakona. Prehajamo pa na obravnavo zakona. Zakon je vložila v obravnavo Vlada in za dopolnilno obrazložitev predloga zakona sprašujem, če želi predstavnica Vlade predstaviti zakon? Ne želi. Predlog zakona je obravnaval tudi Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo in za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku Bojanu Starmanu. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Lep pozdrav vsem skupaj! Odbor za finance in monetarno politiko je na svoji 67. nujni seji, dne 24. 9. 2013, kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o finančnih zavarovanjih, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejetje po nujnem postopku predložila Vlada. Odboru je bila posredovano pisno mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je podala tudi pripombe posameznim členom predloga zakona, in sicer k 1., 2., 3. in 8. členu. V skladu s 129. členom Poslovnika Državnega zbora so amandmaje k predlogu zakona vložile poslanske skupine koalicije, in sicer k 1., 2., 3., 8. in 10. členu. V uvodni obrazložitvi je Vlada oziroma predstavnik Ministrstva za finance pojasnil, kaj predlog zakona prinaša. Bistvena rešitev je vzpostavitev hitrega načina realizacije zastavne pravice na nepremičninah, ki so v lasti dolžnikov bank, in sicer z notarsko prodajo nepremičnin na podlagi neposredno izvršljivega notarskega zapisa. Predlog zakona predvideva uveljavitev rešitve, ki bo pospešila možnost unovčevanja zavarovanj, ki jih imajo kreditne institucije in Družba za upravljanje terjatev bank. Trenutno te rešitve veljajo le za kreditne institucije, ni pa nedopustno, da se to vprašanje ne bi kasneje preneslo tudi na ostale upnike. Po precej postavljenih vprašanjih in razpravi je odbor v skladu z drugim odstavkom 130. člena Poslovnika Državnega zbora obravnaval vse predložene amandmaje k členom predloga zakona in sprejel amandmaje poslanskih skupin koalicije k 1., 2., 3., 8. in 10. členu. Nato je odbor v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni vsi amandmaji. Predlagamo, da to sprejme tudi Državni zbor. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospa Marjana Kotnik Poropat bo predstavila stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Hvala, spoštovani predsednik. Lepo pozdravljeni vsi poslanke in poslanci ter ostali prisotni! Novela Zakona o finančnih zavarovanjih je nastala kot reakcija na zaostrene razmere na gospodarskem področju v Republiki Sloveniji, ki so nastale zaradi upadanja kreditne aktivnosti bank. Vzrok za upad kreditne aktivnosti bank je neustrezna posojilna politika določenih bank v preteklosti, kar je posledično pripeljalo do nastanka slabih posojil. Obseg slabih posojil v našem bančnem sistemu, ki se bodo morala reševati preko slabe banke, se še vedno povečuje. Znaša 7,51 milijarde evrov ali 21,4 % bruto družbenega proizvoda, so pokazali podatki iz poročila Banke Slovenije v mesecu juliju. V rang problematičnih posojil – slednjih je za okoli 22 milijard, sklenjenih s tveganimi subjekti. Sem spadajo tudi posojila, ki so zavarovana z nepremičninami, skupen delež tako zavarovanih terjatev je 77 %. Za čim hitrejšo rešitev resne in finančno zelo obsežne problematike kreditnih institucij Ministrstvo za finance oziroma Vlada predlaga ureditev postopka realizacije hipoteke na podlagi neposredno izvršljivega notarskega zapisa kot sredstva zavarovanja. V Poslanski skupini DeSUS verjamemo, da bo s tem omogočena hitrejša realizacija stvarnopravnih razmerij z nepremičninami, saj zavarovanje, ki temelji na neposredno izvršljivem notarskem zapisu, omogoča takojšen začetek izvršilnega postopka na nepremičnini. Strinjamo se, da bo ta nova postopkovna možnost veljala za vsa, tudi za že obstoječa razmerja. Institut notarske prodaje nepremičnin bodo lahko uporabljale kreditne institucije in Družba za upravljanje terjatev bank, to je tako imenovana slaba banka. Je pa smiselno razmisliti o tem, da se ta rešitev nekoč razširi tudi na druge upnike. V Poslanski skupini DeSUS razumemo to novelo kot eno izmed mnogih potrebnih ukrepov za rešitev slovenskega bančnega sistema. Predlog zakona bomo poslanke in poslanca DeSUS podprli in pri tem upamo, da bodo spremembe v čim večji meri pozitivno, učinkovito in kar najhitreje vplivale na likvidnost naših bank in posledično na ponovno kreditno aktivnost bank do gospodarstva. Poleg tega je rešitev dobra tudi zaradi tega, ker se bodo nepremičnine, nekaj jih je tudi stanovanjskih, lahko hitro plasirale na nepremičninski trg, s čimer se bo ponovno vzpostavilo delovanje trga nepremičnin. Tisto, kar je pika na i, seveda poleg vseh ukrepov, ki se jih bodo banke še morale poslužiti, je to, da se bodo na ta način sredstva, namenjena reševanju bank, zdaj čim hitreje in v čim večjem obsegu lahko povrnila v državni proračun. Kot rečeno, v Poslanski skupini DeSUS namenjamo podporo Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o finančnih zavarovanjih. Hvala.
Hvala tudi vam. Gospod Jožef Horvat bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Spoštovani mladi obiskovalci! Pozdravljam tudi predstavnike Ministrstva za finance na Župančičevi 3. Novela Zakona o finančnih zavarovanjih uvaja poenostavljen postopek notarske prodaje nepremičnine, na kateri je ustanovljena hipoteka na podlagi neposredno izvršljivega notarskega zapisa, in sicer za omejen krog subjektov, za hipotekarne upnike in dolžnike, ki so pravne osebe. Obširno mnenje Zakonodajno-pravne službe opozarja na pravnosistemske in zakonodajno-tehnične pomanjkljivosti predlagane novele zakona, ki tudi z vloženimi amandmaji koalicije niso odpravljene. Urejanje materije notarske prodaje nepremičnine, na kateri je ustanovljena hipoteka na podlagi neposredno izvršljivega notarskega zapisa pravnosistemsko, ne sodi v Zakon o finančnih zavarovanjih, pač pa v poseben zakon, ki pa bi moral urejati možnosti notarske prodaje za vse subjekte, tudi za primere, kot sta hipotekarni upnik in dolžnik fizični osebi. Nobenega razloga ni za razlikovanje postopkov, kot sta hipotekarni upnik in dolžnik pravni ali fizični osebi. Navedeno novelo zakona v Novi Sloveniji razumemo kot neke vrste nezaupnico našemu sodnemu sistemu, katere izključna pristojnost do sedaj je bila vodenje postopkov izvršbe, tudi izvršbe na nepremičnine na podlagi neposredno izvršljivega notarskega zapisa. Med razlogi, ki jih navaja novela sedaj obravnavanega Zakona o finančnih zavarovanjih za ureditev postopka notarske prodaje, se navajata zapletenost in dolgotrajnost sodnih postopkov. Drži seveda, da so seveda sodni postopki zapleteni in dolgotrajni, vendar pa bi se jih ob boljši organizaciji in učinkovitem delu sodišč lahko bistveno skrajšalo. V tej smeri so sodišča do sedaj naredila premalo. Neučinkovito delo sodišč ne more biti razlog, da se stvarne pristojnosti s sodišč prenašajo na druge organe, zlasti ne v zadevah, kjer je konflikt interesov. V Novi Sloveniji smo prepričani, da spadajo vsi izvršilni postopki v sodno pristojnost, in ne le sodni izvršilni postopek zagotavlja učinkovito pravno varstvo vseh udeležencev v izvršilnem postopku. Namreč, v izvršilnem postopku niso varovane le pravice upnika, pač pa tudi dolžnika. Pravica hipotekarnega dolžnika v sedanjem predlogu zakona niso varovane. Vemo pa, da lahko pride med upnikom in dolžnikom po nastanku hipoteke do številnih sprememb iz osnovnega posla, ki je zavarovan s hipoteko, bodisi na podlagi pogodbe ali druge vrste poslov, kot na primer sporazum o podaljšanju ali odlogu plačila terjatve, o konverziji terjatve upnika v lastniški delež dolžnika, o prevzemu dolga s strani tretje osebe in podobno. Vemo tudi, da se spremembe iz osnovnega dolžniško-upniškega razmerja vsaj praviloma ne urejajo z novim notarskim zapisom. Vemo tudi, da pride pogosto do situacije, ko je dolg po osnovnem poslu že poplačan, pa hipotekarni upnik ne izstavi izbrisne pobotnice v zemljiški knjigi. Imamo celo vrsto hipotek za dolgove, ki so že zdavnaj poplačani. V sodnem izvršilnem postopku ima tako vsak dolžnik možnost uveljaviti ugovore v tej smeri in predložiti ustrezne dokaze za svoje trditve. O ugovorih seveda sodišče ustrezno odloči, te možnosti v postopku notarske prodaje z novelo zakona o finančnih zavarovanjih niso dane. Hipotekarni dolžnik v postopku notarske prodaje praktično nima nobenih pravic ali možnosti, da prepreči notarsko prodajo nepremičnine obremenjene s hipoteko, celo v primeru, ko je dolg zavarovan s hipoteko poplačan v celoti. In prav to je bistvena pomanjkljivost tega zakona, ki bo imel po prepričanju Nove Slovenije resne negativne posledice za naše gospodarstvo. Hipotekarni dolžniki so namreč v večini primerov gospodarske družbe. Te bodo zaradi pomanjkljivih procesnih garancij pri notarski prodaji lahko zašle v resne težave pri poslovanju ali celo v postopek insolventnosti. Posledično pa sledi izguba prepotrebnih delovnih teles. Kot že rečeno, poslanci Nove Slovenije ne bomo podprli te novele zakona. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Gospod Aljoša Jerič bo predstavil stališče Poslanske skupine Pozitivna Slovenija.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane, spoštovani! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o finančnih zavarovanjih prinaša nujno potrebne rešitve za vzpostavitev normalnega delovanja bančnega sektorja, ki je zaradi zmanjšanja kreditne aktivnosti bank eden od glavnih vzrokov za zaostrene gospodarske razmere v državi. Dejstvo je, da zapleteni sodni postopki realizacij hipotek negativno vplivajo na vrednotenje nepremičnin. Dolgotrajna unovčenja hipotek in stroški, povezani s tem, pa bi pri ocenjevanju vrednosti povzročili višje diskonte, kar pa bi dodatno povečalo kapitalske potrebe. Novela zakona tako uvaja hitrejši postopek realizacije zastavne pravice na nepremičninah, in sicer z notarsko prodajo nepremičnin na podlagi neposredno izvršljivega notarskega zapisa. Z vzpostavitvijo notarske prodaje nepremičnin bodo kreditne institucije pridobile potrebna likvidna sredstva za kreditiranje gospodarstva, na ta način pa bo ob prenosu terjatev na Družbo za upravljanje terjatev bank možno uresničiti zastavljeni cilj glede višine sredstev, namenjenih reševanju kreditnih institucij, in višine sredstev, ki naj se čim prej povrnejo v državni proračun. Novela torej uvaja postopek notarske prodaje nepremičnin, ki jih bodo opravljali notarji v imenu hipotekarnega upnika, po svoji funkciji pa bo moral notar paziti tako na interese upnika, kot tudi dolžnika. Prodaja se bo opravila na podlagi zavezujočega zbiranja ponudb. Bistven pogoj za takšen postopek prodaje je, da mora biti hipoteka vknjižena v zemljiški knjigi, v njej pa mora biti zaznamovana tudi neposredna izvršljivost notarskega zapisa. Ob tem pa mora biti hipotekarni upnik oseba javnega prava, mednarodna institucija ali kreditna institucija. Dolžnik in lastnik nepremičnine pa mala, srednja ali velika gospodarska družba. Nepremičnina bo prodana najboljšemu ponudniku. V Pozitivni Sloveniji se zavedamo nujnosti zagona gospodarstva, do katerega pa ne bo prišlo brez stabilizacije bančnega sektorja. Prepričani smo, da bo predlagana rešitev pripomogla k razdolžitvi gospodarstva in krepitvi bančnega sistema oziroma njegovemu hitrejšemu okrevanju, zato bomo predlog zakona podprli. Hvala.
Hvala tudi vam. Gospod Ivan Grill bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Prav lep pozdrav vsem skupaj! Novela zakona po navedbah predlagatelja izboljšuje oziroma pospešuje učinkovitost postopka unovčenja oziroma prodaje nepremičnin, ki jih imajo banke do kreditojemalcev, ki niso uspeli poravnati svojih obveznosti, posojilo pa imajo zavarovano s hipoteko. S spremembami, ki jih predvideva ta zakon, naj bi se vzpostavil način realizacije zastavne pravice na nepremičninah, ki so v lasti dolžnikov bank, in sicer z notarsko prodajo nepremičnin na podlagi neposredno izvršljivega notarskega zapisa. Možnost notarske prodaje nepremičnin naj bi imela tudi Družba za upravljanje terjatev bank. Pravno dejanje v postopku prodaje zastavljene nepremičnine naj bi v imenu banke oziroma hipotekarnega upnika opravil notar. Zaradi težke situacije v slovenskih bankah je pomembno, da lahko banke zastavljene nepremičnine prodajajo čim hitreje in seveda tudi s čim manjšimi stroški. Vendar pa je predlagani novi institut notarske prodaje, ki jih uvaja ta zakon, pravno zelo zahteven in vprašanje je, ali se bo na ta način res pospešil in pocenil postopek prodaje zastavljenih nepremičnin. Poleg tega pa se seveda odpira tudi vprašanje dodatnih zaslužkov notarjev in vprašanje metod vrednotenja nepremičnin, saj bomo imeli več vrednotenj. Poleg tega pa je bilo s strani pravne službe izpostavljenih več dilem, več vprašanj in tudi konsistentnost nadaljnjega pravnega sistema, ki ga na ta način tudi dodatno kompliciramo. Zaradi vseh teh pomislekov v Poslanski skupini SDS te novele zakona ne bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Gospod Branko Smodiš bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani vsi prisotni! Socialni demokrati podpiramo predlagano spremembo Zakona o finančnih zavarovanjih, ki predvideva postopek notarske prodaje nepremičnin, ki temelji na neposredno izvršljivem notarskem zapisu. V predlogu sprememb je opredeljen postopek notarske prodaje za upniško-dolžniška razmerja, v katerih je vsaj ena stranka kreditna institucija. Notarska prodaja se opravi na zahtevo upnika ob izpolnitvi pogojev, ki so določeni v notarskem zapisu. Postopek notarske prodaje predvideva notarjev poziv dolžnika k plačilu terjatev, ob dolžnikovi pasivnosti pa nadaljevanje postopka z objavo javnega vabila k dajanju ponudb, na podlagi katerih se izbere najugodnejša. Če ponudbe ne presegajo izhodiščne cene, ki znaša 70 % ocenjene vrednosti nepremičnine, lahko hipotekarni upnik prevzame nepremičnino po izhodiščni ceni. Nujnost sprejetja zakona se predlaga tudi zato, ker predlog zakona predvideva uveljavitev rešitev, ki bodo pospešile možnost unovčenja zavarovanj, ki jih imajo kreditne institucije in Družba za upravljanje terjatev bank. Ker je z unovčenjem zavarovanj povezana tudi razpoložljiva likvidnost teh institucij in tudi insolventnost, je bistvenega pomena za njihovo delovanje, da se čim prej vzpostavi sistem, ki bo omogočal učinkovito unovčenje. Z vzpostavitvijo sistema bodo navedene institucije pridobile potrebna likvidna sredstva za upravljanje svoje naloge, kreditiranja gospodarstva, upravljanja slabih terjatev bank, prav tako pa se bodo zmanjšale potrebe za dokapitalizacijo iz državnega proračuna. Zaradi navedena bo Poslanska skupina Socialnih demokratov podprla predlog zakona o finančnih zavarovanjih. Hvala.
Hvala lepa. In gospod Marko Pavlišič bo predstavil stališče Poslanske skupine Državljanske liste.
Hvala za besedo. S predlagano ureditvijo pravil o notarski prodaji kot zunajsodni uveljavitvi notarske hipoteke se bo unovčljivost notarskih hipotek precej izboljšala, saj jih banki upnici ne bo več treba uveljavljati v sodnem izvršilnem postopku. Z novelo zakona določamo subjekte in postopek realizacije hipoteke na osnovi izvršljivega notarskega zapisa. Sam postopek v nobenem primeru ne bo zadeval fizičnih oseb, saj se nov postopek notarske prodaje omogoča le med pravnimi osebami, pri čemer mora na strani kreditodajalca nastopati kreditna institucija, po domače banka, pa naj bo navadna ali slaba. Strah, da bodo sedaj državljani manj zaščiteni pred bankami, je torej neupravičen. Glavna načela so učinkovitost, hitrost, enakopravnost in preglednost. In ravno prvi dve načeli, učinkovitost in hitrost, naj bi pripomogli k temu, da bo imela uvedba zakona takojšen vpliv, predvsem preko vrednotenja nepremičnin, ki so uporabljene za zavarovanje posojil. Višje vrednotenje bo tako pripomoglo k višji oceni bančne aktive, kar pomeni manjše zahteve po dokapitalizaciji. Ravno vpliv tega novega postopka na vrednotenje je razlog, zakaj ta zakon sprejemamo po nujnem postopku. Verjamem, da bo ta sprememba povzročila višje vrednotenje – za koliko, pa je težko napovedati. Seveda pa lahko po drugi strani špekuliramo, da bosta ravno učinkovitost in pohitritev postopka povečali ponudbo na trgu poslovnih nepremičnin, kar ob upadanju gospodarske aktivnosti vpliva na nižanje tržnih vrednosti nepremičnin. In ja, Evropska komisija pri vrednotenju prenesenega premoženja na slabo banko vztraja pri tržnih vrednostih. Kateri učinek bo pretehtal, je težko napovedati. Zaradi zapletenih sodnih postopkov so se banke do sedaj le redko odločale za realizacijo hipoteke, kar ni pripomoglo k hitrejšemu reševanju nakopičenih bančnih problemov. S to spremembo bomo dodali veter v jadra reševanju tovrstnih problemov. Bankam, ki so svoje probleme sposobne reševati same, pa bomo dali dodatno orodje, da bodo to počele še učinkovitejše. Še malo o obsegu problematike. Zakon se nanaša na 22 milijard terjatev bank do podjetij, ki so v 77 odstotkih zavarovane s hipotekami na nepremičnine, od tega jih je velika večina poslovnih nepremičnin. Predlog zakona tako sodi v sklop prepotrebne sanacije bančnega sistema, zato ga bomo v Državljanski listi podprli. Hvala.
Hvala tudi vam. Gospod Franc Bogovič bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Lep pozdrav, predsednik. Kolegice in kolegi! "Vlada rabi čas," so bile besede, ki smo jih kar nekajkrat slišali to pomlad, poletje. Očitno to še toliko bolj velja za Ministrstvo za finance – če sem razumel, da jih ni bilo na začetku te točke, ko smo zelo na hitro opravili s prvima dvema točkama v Državnem zboru, pa je Zupančičeva tako blizu, da bi bilo pri tako pomembnem zakonu prav, da se nam pridružijo v nadaljevanju. Glede na to, da je ta zakon prišel v začetku tega tedna, ob začetku seje šele na dnevni red, da je bil odbor sklican pozno v večernih urah, da je še en kup nejasnosti okoli mnenja Zakonodajno-pravne službe, da imamo danes od desetih členov amandmaje na pet členov, bi resnično pričakoval, da so predstavniki Ministrstva za finance pri tej točki. Govorimo o noveli zakona, kjer gre na prvi pogled za preprost vladni ukrep, s katerim se rešuje zaseganje nepremičnin s strani bank, po temeljitem pregledu pa se izkaže, da gre za rešitev, ki je resnici na ljubo nekoliko izven normalnih pravnih okvirjev. Upam, da to ni razlog, da smo, kot sem že dejal, dobili ta zakon praktično povsem na začetku seje na naše klopi in ga v večernih urah obravnavali na odborih. Namen je pohitritev postopka za pridobitev polnega lastništva nad zaseženimi nepremičninami in s tem takojšnjega razpolaganja z njimi. Razumljivo je, da to sedaj postaja problem, še posebej pred začetkom prenosa terjatev na Družbo za upravljanje terjatev bank. Kot smo slišali v predhodnih stališčih, gre za zelo velik obseg sredstev, če izračunamo, gre teh 77 % od 22 milijard – praktično gre za preko 15 milijard teh sredstev, to je toliko, kolikor je depozitov v slovenskih bankah. In na nek način je ta zadeva tudi razgaljenje ali nezaupnica pravosodnemu sistemu, kajti doslej bi ta postopek morala po normalnih rokih opravljati slovenska sodišča in stečajni upravitelji. S tem procesom se na tak način želi spodbuditi, čim prej spraviti to premoženje, ki je zastavljeno, v lastništvo bank in pozneje na trg. Navkljub popravnim amandmajem so nekatera vprašanja, ki jih je izpostavila Zakonodajno-pravna služba, še vedno odprta. O tem velja opozoriti tudi na to, da je težava z iskanjem primerljive prakse na to tematiko v Evropski uniji, ki je praktično ni v zakonu, ki je kot običajna priloga k takšnim zakonom. Osnovni problem je, da Stvarnopravni zakonik določa, da ima vsak upnik, ki razpolaga s hipoteko, ki je neposredno izvršljiva, možnost med sodno prodajo ali notarsko prodajo. Ta predlog zakona to možnost določa le nekaterim izmed teh subjektov. Gre za evidentno neenakopravno obravnavo udeležencev. Če smo še bolj neposredni, banke so izrazito favorizirane napram ostalim upnikom. Zakon dejansko uvaja to, da bodo banke po hitrem postopku lahko prišle do lastništva nepremičnin za 70 % ocenjene vrednosti, kot jo bodo ocenili njeni cenilci, kar je zdaj direktno v nasprotju z izvršilnim zakonom, po katerem; če nepremičnino kupi upnik, je terjatev 100 % poplačana. V postopku dolžnik nima možnosti ugovora ali pritožbe, tudi ni urejen položaj, ko tečejo izvršbe na predloge upnikov, ki so drugi v vrsti in imajo hipoteko pridobljeno v izvršilnem postopku. Kaj bo zdaj z njimi? Kako se varuje njihovo interes? Nesprejemljivo je tudi, da v stečajnem postopku prodaja notar in ne stečajni upravitelj ali sodišče. Včasih cilj, čeprav je še tako potreben, preprosto ne upravičuje sredstev in vedno je problematično, da se v pravnem redu dela izjeme zgolj za to, da se rešuje neko specifično problematiko in neko skupino. V tem primeru pogrešamo načrt, kako naprej. Najbrž ni cilj države, da so banke največje lastnice nepremičnin države, banke rabijo denar. Ali lahko zaradi tega zaključimo, da bo po izpeljavi teh postopkov nepremičninski trg v hipu preplavljen s temi nepremičninami [[...]] [[znak za konec razprave]] [[...]]stanje bo to spet imelo posledice, izredno nizko dosežene cene in slabši izplen bank. V Slovenski ljudski stranki bomo pozorno spremljali razpravo o amandmajih in se po tej razpravi odločili okoli podpore ali nepodpore temu zakonu.
Hvala. S tem smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker v drugi obravnavi k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi amandmaji, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje Državnega zbora opravili čez pol ure v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prekinjam tudi 17. sejo Državnega zbora, ki jo bomo z glasovanji nadaljevali ob 12.42. Svetujejo mi 12.30. Prav.
Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci! Nadaljujemo s prekinjeno sejo zbora. Prehajamo na glasovanje Državnega zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance najprej prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gospodarskih družbah, po nujnem postopku. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženem amandmaju, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev, ki ste ga prejeli tudi na e-klop, in sicer razpravljamo oziroma odločamo o 13. členu in odločamo o amandmaju poslanskih skupin koalicije k temu členu. Glasujemo. Glasovanje teče. [[Ne dela.]] Malce ste bili prepozni. Drugič prosim, da prej preverite, takrat ko rečemo, da preverite. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmaju in s tem drugo obravnavo predloga zakona v okviru nujnega postopka. Ugotavljam, da je Državni zbor v drugi obravnavi sprejel amandma k 13. členu dopolnjenega predloga zakona. Sprašujem tudi kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo vložiti amandmaje? Če ne, potem prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona in ugotavljamo, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Obveščam vas tudi, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista obvestili, da bi bil zaradi sprejetih amandmajev predlog zakona neusklajen. Zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Odpiram glasovanje. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet in s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o podpornem okolju za podjetništvo, nujni postopek. Nadaljujemo z drugo obravnavo, z odločanjem o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 26.9.2013, ki ste ga prejeli na e-klop. K 2. členu sta vložena dva amandmaja, in sicer, amandma koalicije in amandma Poslanske skupine SDS. Najprej bomo glasovali o amandmaju koalicije; če bo ta amandma sprejet, bo drugi amandma brezpredmeten. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 63, proti nihče. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma koalicije sprejet; s tem je drugi amandma postal brezpredmeten. Končali smo glasovanje o amandmajih in drugo obravnavo predloga zakona v okviru nujnega postopka. Ugotavljam, da je Državni zbor v drugi obravnavi sprejel amandma k 2. členu dopolnjenega predloga zakona. Ali nameravajo kvalificirani predlagatelji vložiti amandma? [[Ne.]] Prehajamo na tretjo obravnavo. Ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Hkrati vas obveščam, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista obvestili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih v drugi obravnavi, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 19. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 19.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 4.a točko dnevnega reda, to je s Predlogom zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o finančnih zavarovanjih, nujni postopek. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona, to je na odločanje. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista obvestili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. O predlogu zakona glasujemo. Se opravičujem, gospod Vizjak, želite obrazložiti glas? Še kdo? Odpiram možnost prijave za obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Gospod Rihard Braniselj, izvolite, imate besedo.
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine lahko napovem, da bomo ta zakon podprli. Ugotavljamo, da je to dobrodošla rešitev, in sicer tudi eden od protikriznih ukrepov, ki jih nujno potrebujemo ta trenutek, tudi z vidika reševanja bančnega sektorja. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine NSi, gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Kolegice in kolegi! Ponavljam, kar smo povedali že v stališču poslanske skupine. Novela Zakona o finančnih zavarovanjih je pravzaprav nezaupnica našemu sodnemu sistemu. Materija, o kateri govori ta novela zakona, sploh ne sodi v ta zakon. To ne sodi v finančni resor, ta zadeva, ta materija bi morala iti v sistem pravosodja. In gotovo tudi nekaj pove, da na plenarnem zasedanju, ko smo pred dobro uro, dvema urama obravnavali ta zakon, ni bilo predstavnikov Ministrstva za finance. Gre za sumljive rešitve, zato bomo mi odločno proti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mag. Vizjak, izvolite.
Spoštovani! V Slovenski demokratski stranki ne bomo podprli te novele Zakona o finančnih zavarovanjih, pravzaprav ji bomo nasprotovali. Novela naj bi sicer po navedbah predlagatelja pospešila oziroma povečala učinkovitost postopkov unovčevanja oziroma prodaje nepremičnin, ki jih imajo v lasti banke in so posledica zastave kreditojemalcev, ki niso poravnali svojih obveznosti. Gre za možnost notarske prodaje nepremičnin in se postavlja vprašanje, kajti gre za hipotekarna razmerja in posledično zadevo rešujemo v Zakonu o finančnih zavarovanjih. Zakonodajno-pravna služba je opozorila, da materija tega zakona ne sodi v ta zakon in posega v stvarnopravni zakonik, posledično vnaša nered in tudi nepreglednost v pravnem sistemu, kar tudi zmanjšuje pravno varnost. Problem je tudi ta, da se tudi po tem zakonu opravljajo neka vrednotenja teh nepremičnin in se bo zgodilo, da bomo imeli kar nekaj vrednotenj teh nepremičnin. Eno bo vrednotenje, ki ga bo ne nazadnje potrdila Evropska komisija, ko bodo slabe terjatve prehajale na Družbo za upravljanje s slabimi terjatvami. To bo neko novo vrednotenje, zato dvomimo v učinkovitost in tudi dosego cilja in namena tega zakona. Pojavljajo se tudi druga formalnopravna vprašanja, ki jih je izpostavila Zakonodajno-pravna služba v svojem mnenju, in na katere tudi amandmaji, koalicijski amandmaji niso ustrezno uredili razmerij. Menimo, da je to en zakon, ki sledi načelu, da cilj posvečuje sredstvo, to se pravi, ni važno, na kakšen način želimo določen cilj doseči. To v neki normalni pravni državi ni dopustno. Zaradi tega, torej na eni strani iz čisto formalnopravnih vidikov, na drugi strani pa tudi dvoma v učinkovitost te rešitve, v poslanski skupini predlagane novele ne bomo podprli.
Hvala lepa. Še gospod Bogovič v imenu SLS, izvolite.
Že v mnenju poslanske skupine smo povedali in pričakovali, da dobimo še kakšno pojasnilo s strani Ministrstva za finance. Cela vrsta je bila opozoril, ki jih je izdala Zakonodajno-pravna služba in materija, s katero se posega v ta zakon o finančnih zavarovanjih, kar več kot očitno ne sodi v ta zakon, po drugi strani pa posega v nekatera upravičenja, kjer so na eni strani upniki, na drugi strani tudi dolžniki, predvsem pa, kot je bilo že rečeno, prehaja iz pravosodnega sistema kup stvari, kjer bi morala stvari zaključiti sodišča, stečajni upravitelji v roke notarju in v roke cenilcev bank, ki bodo cenili to nepremičnino, s katero so zastavljeni krediti. V Slovenski ljudski stranki mislimo, da bi moralo biti sprejetje tega zakona bolj premišljeno. Vse skupaj se je zgodilo z neko veliko naglico v tem tednu, v ponedeljek predlog, v torek zvečer pristojni odbor, danes brez prisotnosti Ministrstva za finance in brez kakšne prave razprave tudi sprejetje. To so razlogi, zaradi česar v Slovenski ljudski stranki enostavno ne moremo tega zakona podpreti, in mu bomo nasprotovali.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti glas v svojem imenu? Izvolite, gospod Tanko.
Hvala lepa za besedo. Tega zakona ne bom podprl. Razlogi izhajajo tudi iz poročila delovnega telesa, kjer je predstavnica Zakonodajno-pravne službe opozorila, da več nedoslednosti z vloženimi amandmaji, ki jih je vložila koalicija, ni odpravljenih. Bilo je tudi opozorjeno, da konceptualno te stvari ne sodijo v ta zakon in da je sporna tudi struktura zakona. Prav tako pa ta uvedba instituta ni razvidna iz naslova in tudi noveliranje zakona ni ustrezno. To, kar počne koalicija v tem primeru, pravzaprav gre za zavestno uzakonitev novega nereda v zakonodaji Republike Slovenije. S tem ko se uzakoni nov nered zavestno, se tudi sprožijo vse težave, problemi, nedoslednosti, transparentnost in vse ostale stvari, ki se ob tem peljejo. Zanimivo je, da Komisija za preprečevanje korupcije tudi več ne reagira in ne opozarja ne Vlado ne Državni zbor, da je treba kakšne stvari sprejemati po bolj umirjenem postopku, pa tudi na pravi način. Ta način v tem primeru je nedostojen in neprimeren. Ob tako velikih vnaprej opozorjenih sistemskih odstopih, tudi o opozorjenih ustavnih neskladnostih, potem lahko samo smatram, da se bo koalicija zavestno odločila, da bo storila neko dejanje, ki ga je večkrat ali velikokrat očitala prejšnji koaliciji. Ni razlogov, da dam glas za.
Hvala lepa. Še nekaj želja je za razpravo oziroma obrazložitev glasu. Mag. Andrej Šircelj, izvolite.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica. Spoštovani kolegi in kolegice! Tudi jaz ne bom podprl tega zakona. Pravzaprav se postavlja zelo veliko vprašanje, zakaj taka naglica. Taka naglica o tako pomembni temi, ko gre dejansko za premoženje bank oziroma premoženje, ki so ga kreditojemalci zastavili bankam za kredite, in to za tiste kredite, ki verjetno ne bodo nikoli povrnjeni. Gre za kredite, ki se ne odplačujejo in katerih rok neodplačil že presega dejansko 90 dni. Zanimivo je bilo na seji Odbora za finance dobiti podatek, pravzaprav podatek Banke Slovenije, da je zavarovanj za te kredite za 22 milijard evrov, od tega je 77 % nepremičnin, kar pomeni jamstev nepremičnin, kar z drugimi besedami pomeni, da je 17 milijard nepremičnin v bistvu zastavljenih pri bankah in te banke te nepremičnine vodijo po knjigovodski vrednosti. Vprašanje je, kaj bo prava vrednost, kaj bo tista vrednost, po kateri se bodo te nepremičnine dejansko prodale. In tisto bo tista prava tržna vrednost in od tega bo dejansko odvisen celoten bančni sistem, vključno z dokapitalizacijo. To so hitre rešitve, ki se jih uvajajo s tem zakonom, premalo premišljene in zaradi tega bi bilo treba ta zakon sprejemati po normalnem postopku. Zato zakona ne bom podprl.
Hvala lepa. Gospod Aljoša Jerič, izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoča. Seveda trditev, da s tem zakonom izrekamo nezaupnico sodstvu, ne drži, saj bo sodstvo tudi s sprejetjem te novele še vedno imelo možnost realizacije postopkov unovčenja hipotek. S tem ko pa vi ne podpirate te novele, na nek način v bistvu izražate nezaupnico notarskim pisarnam, s tem ko jim ne dovoljujete [[...]]
Obrazložitev glasu, ne polemika z nasprotno stranjo [[...]]
[[...]]da bi po skrajšanem in bolj učinkovitem postopku, ki ga zakon uvaja, prišlo do hitrejšega unovčenja. Da govorite dosti o zgrešeni formi.
Obrazložitev glasu, ne komentar nasprotne strani.
Govorite o formi zakona, o vsebini zakona pa nihče ne pove. Jaz bom obrazložil svoj glas, zakaj se strinjam z vsebino zakona. Kaj pridobimo z dopolnitvijo zakona o finančnih zavarovanjih? Pospešitev unovčevanja zavarovanj, ki jih imajo tudi banke, tudi v bodoče slaba banka. Tako se bo izboljšala likvidnost in s tem povezana solventnost. Banke bodo pridobile potrebna sredstva, da bodo lahko spet kreditirale gospodarstvo. Zmanjšale se bodo potrebe po dokapitalizaciji in posledično bo proračun Republike Slovenije manj obremenjen. Sodni postopki, realizacije hipotek bodo ne več dolgotrajni, tako da se bodo skrajšali in tudi s tem bolje vplivali na večje vrednotenje nepremičnin. Boljše vrednotenje nepremičnin se bo že pokazalo v obremenitvenih testih bank, zato tudi gre za nujni postopek. Z uvedbo notarske prodaje bodo banke hitreje pristopile k unovčevanju hipotek, z eno besedo, predlagane spremembe bodo pripomogle bistveno k cilju, da se sredstva, namenjena reševanju bank, čim prej povrnejo v proračun Republike Slovenije.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti glas? Če ne, prehajamo na glasovanje o zakonu. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti 33. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujemo to točko dnevnega reda. Prehajamo na prekinjeno 14. točko dnevnega reda, to je na tretjo obravnavo Predloga zakona o gradbenih proizvodih v okviru rednega postopka. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Zakonodajno-pravna služba oziroma vlada me nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Zato prehajamo na odločanje oziroma glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 78, proti 1. [[Za je glasovalo 78.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujemo to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 6. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvi Zakona o splošnem upravnem postopku po skrajšanem postopku. Prehajamo na tretjo obravnavo. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje. Obveščam vas, da me niso obvestili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 52, proti 4. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujemo to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 4. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2013 in 2014 po nujnem postopku. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni bilo možno vlagati, zato prehajamo na odločanje. Pred odločanjem želi gospod Šircelj, morda še kdo, obrazložiti glas. V imenu poslanske skupine? Izvolite, gospod Šircelj.
Hvala lepa. Z zakonom o spremembah Zakona o izvrševanju proračuna se uvajajo tako imenovani repo posli, z drugimi besedami, država se bo lahko zadolžila na podlagi repo poslov. Kaj pravzaprav je to? To sta dve prodaji. Pri prvi prodaji se proda vrednostni papir po neki ceni, na primer tisoč, hkrati, ko se prva prodaja izvede oziroma podpiše pogodba, se izvede tudi že pogodba oziroma se podpiše pogodba za drugo prodajo, kjer se iste osebe dogovorijo, da bodo odkupile ta vrednostni papir, vendar ne več po isti ceni, običajno dražji ceni za toliko, kolikor pač znašajo te obresti. Na ta način se bo zadolževala Republika Slovenija za milijardo evrov in ne bo evidentirala tega dolga v evidence, ki jih sicer mora voditi o zadolževanju. Gospe in gospodje, jaz mislim, da je takšno zadolževanje nesprejemljivo, lahko pa pomeni, da je ta rešitev zaradi tega, ker se Slovenija več na običajen način ne more zadolževati na mednarodnih trgih. Verjetno je zato tudi že bila sprejeta ta odločitev na Vladi, da se ta zakon sprejme po nujnem postopku, kar pomeni izredno hiter postopek. V bistvu se ne morejo v takem primeru proučiti vse zakonske določbe z vseh zornih kotov, predvsem se pa ne more ugotoviti, kaj pravzaprav to pomeni za zadolževanje Slovenije. Različne informacije imamo, vendar že na podlagi Zakona o izvrševanju proračunov je možna zadolžitev Slovenije za 7 milijard v naslednjem letu. Vprašanje je, če je to možno zdržati. Danes se v javnosti pojavljajo številke, da potrebuje za sanacijo bank Slovenija najmanj 5 milijard. Mislim, da bi bilo treba, da se zaustavi nesmotrno zadolževanje po izredno visokih obrestnih merah. Na podlagi teh obrestnih mer bomo v naslednjem letu plačali 944 milijonov obresti. Plačevali jih bomo še naprej in plačevali jih bodo naslednji rodovi. Mislim, da nimamo moralne pravice, poslanci in poslanke, da sprejmemo rešitve, s katerimi zadolžujemo prihodnje rodove in vplivamo na njihovo prihodnost. Zato bomo v Slovenski demokratski stranki glasovali proti temu zakonu.
Hvala lepa. Odpiram možnost za prijavo, ker vidim, da je več želja. Prijavljate se v imenu poslanske skupine? Gospod Franc Bogovič, izvolite.
Tudi v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo glasovali proti temu zakonu. Po našem globokem prepričanju sedaj glasujemo o stvareh, zaradi katerih nas bo glava bolela, pa ne samo nas, tudi naše otroke in naše vnuke. Gre za zelo pomembno področje zadolževanja Republike Slovenije. V Republiki Sloveniji govorimo danes še vedno o višini javnega dolga, ki je približno zmeren, kar se tiče višine, povsem nemogoč pa glede na to, po kakšnih obrestnih merah se danes lahko Slovenija zadolžuje. Kot vemo, imajo urejene demokracije s stabilnim finančnim sistemom, ki jim mednarodno okolje zaupa, to obrestno mero od slabih 3 % pa nekje do 4 %. Tudi Slovenija je imela v preteklosti do nedavnega približno enake pogoje za to dolgoročno zadolževanje. Kot vemo, je v zadnjem letu ta obrestna mera skokovito narasla, in sicer med 6 % in 7 %, se pravi na območje in pa višino, za katero je značilno, da ji finančni trgi več ne zaupajo, da so to gospodarsko nestabilne države. Tudi po zadnjih dveh zadolžitvah smo morali iti zunaj evropskih meja. Pred nami je leto 2014, leto, v katerem Slovenija reprogramira približno 3 milijarde evrov dolga, leto, v katerem po predlogu koalicije bi naj bilo ustvarjeno dobro milijardo primanjkljaja, bojim se, da je ta številka premajhna, po teh številkah, ki pa sedaj prihajajo, je za sanacijo bančne luknje številka okoli 5 milijard. To pomeni, da se Slovenija v naslednjem letu zadolžuje za reci in piše slabih 10 milijard evrov. 3 milijarde evrov, ki smo jih doslej imeli najete po približno 4-procentni obrestni meri in so nas stale 120 milijonov na evru, na takšen način, kot sedaj delamo, zamenjujemo za 10 milijard, ki nas bodo stale od 600 do 700 milijonov evrov na leto. To gre za 500-milijonski skok obresti v naslednjem letu. In to, kar počnemo, je samomor za slovensko ekonomijo, za slovenske davkoplačevalce in davkoplačevalke. Takšne bližnjice, ki jih sedaj želimo uporabiti, so samo pot v pekel na kratek rok in zato v Slovenski ljudski stranki temu odločno nasprotujemo in mislimo, da bi se morali zelo resno in odločno spoprijeti s tem velikim problemom, s katerim se očitno sami ne znamo, ne želimo in nočemo spoprijeti.
Hvala lepa. Gospod Jožef Horvat, izvolite.
Hvala, gospa podpredsednica. Kolegice in kolegi! Poslanska skupina Nove Slovenije bo odločno proti noveli Zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2013 in 2014. Nam državljanke in državljani na volitvah niso podpisali pooblastila, da lahko njih, njihove otroke, njihove vnuke in pravnuke zadolžujemo. Enkrat moramo s tem zadolževanjem, nespametnim zadolževanjem, pogubnim zadolževanjem narediti konec, drugače nam ni rešitve. Gre v bistvu za to, da s tem zakonom, tisti, ki boste glasovali za, imate vso svobodo, boste dali zeleno luč tako imenovanim repo poslom, to je nov instrument, s katerim se bo vlada zlahka zadolžila do ene milijarde. Razmislimo, kolegice in kolegi, ali res lahko brez srca glasujete, glasujemo za. Mi bomo proti, ker ne želimo dušiti podeželja, ne želimo dušiti slovenskega gospodarstva, ne želimo zmanjšanja pokojnin, kar bo zadolževanje prineslo, ne želimo zmanjševati socialne države, kar bo zadolževanje prineslo. Definitivno bo prineslo. Zato smo proti in vas vabim, da nam sledite. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti glas v svojem imenu? Gospod Vizjak, izvolite.
Spoštovani! Zelo zlahka sprejemamo odločitve, s katerimi dodatno obremenjujemo – ne te, prihodnje rodove. Poglejte, že v proračunih za prihodnji dve leti bodo narasle obresti za odplačilo slovenskega dolga že okoli ene milijarde evrov. To se pravi, ob 8 milijardah evrov prihodkov v proračun bomo imeli za 1 milijardo obresti, in to vsako leto, in to vsako leto več, kajti zadolžujemo se, ker imamo primanjkljaj, tudi v prihodnja leta. Spoštovani, povejte mi, kateri sistem prenese takšen način, da že krepko preko 10 % prihodkov namenja plačilu obresti, kaj šele za reprograme obstoječih posojil, ko se moramo ponovno in znova zadolževati. Ta novela zakona izumlja nov inštrument, ki se ne všteva v javni dolg. In problem je, da na nek prikrit način povečuje obremenitve prihodnjih generacij. Tu se tudi odslikava ta novela s kombiancijo napovedi vlade, da ne vidi nadaljnjega načina konsolidacije javnih financ na način omejevanja stroškov oziroma racionalizacije delovanja države, temveč vidi rešitev v višjih davkih, dodatni obremenitvi tistih, ki naj bi to luknjo v prihodnje pokrili. Jaz sem prepričan, da je to napačna pot, da je neke vrste umiranje na obroke, pravzaprav neke vrste samomor. In ta nov inštrument zaradi svoje relativno precejšnje nepreglednosti samo omogoča tako pot, to je neke vrste vrv za obešanje. Spoštovani, temu bom nasprotoval, in razmislite, kam vodite to državo.
Hvala lepa. Gospod Tanko, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Danes nadaljujemo z izigravanjem pravnega reda Republike Slovenije. To je zdaj že drugi zakon, ki ga imamo na dnevnem redu, ki uzakonja nepreglednost, netransparentnost in omogoča življenje na veliki nogi. Pri tem ugotavljam, da se tehnologija dela Pahorjeve vlade nadaljuje, kajti nenadzorovano se vrši zaposlovanje, s tem zakonom se nadaljuje nenadzorovano zadolževanje. S prevzemom poroštev za dve propadli banki se nadaljuje nenadzorovano prevzemanje poroštev in posledic. Tudi to, kar predvideva ta zakon, da se te obveznosti, ki jih bo vlada prevzela, ne vštevajo, ne vpišejo v tabelo dolgov, pomeni veliko. Z opozorilom, ki smo ga slišali ob nedavnih volitvah v Nemčiji, ki ga je izrekla Angela Merkel, da je Slovenija problem, se zadeva samo še bolj cementira. Slovenija je problem, ker ne upoštevamo in ne delamo tako, kot nam veleva pravni red. Ne delamo tako, da bi stvari bile transparentne in pregledne, ampak se dela tako, da se ne vidi nič, da ni možno slediti ničemur, da se prevzemajo obveznosti mimo vsega. Pred nekaj tedni, ko je dalo ministrstvo Kisik za gospodarstvo, tiste teze oziroma rešitve, pri tem moramo ugotoviti, da je očitno, da bomo v tej koaliciji najprej doživeli kisik za Mestno občino Ljubljana oziroma implementacijo dogovora med Vlado in Mestno občino Ljubljana [[...]] [[znak za konec razprave]] [[...]]za proračun. Šele potem, če bo kaj, bo prišlo do implementacije Kisika za gospodarstvo, ukrepov, ki jih je predlagalo za gospodarstvo. Na vidiku je popoln kaos. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Pavlišič, izvolite.
Hvala. Zakon bom seveda podprl. Dolg preko repo posla se bo evidentiral kot vsak drug dolg. V zakonu je sicer omenjeno, da se izdane obveznice ne štejejo v dolg, vendar se obveznice v tem primeru uporabijo zgolj za zavarovanje, medtem ko dolg, ki se sklene z repo poslom, se normalno evidentira kot vsak drug dolg. Tako tudi s tem ne omogočamo nekega dodatnega zadolževanja države preko določene meje. Ja, tudi ta vlada nadaljuje zadolževanje, tako kot sta ga nadaljevali Pahorjeva vlada in tudi Janševa vlada. Obe vladi sta se zadolževali. Nadaljuje pa ta vlada tudi z uvajanjem novih instrumentov, tudi po Janševi vladi, ki je uvedla tako imenovane CoCo obveznice, in vemo, kaj se je potem z njimi zgodilo letos. Tako tudi tu nismo prav zelo inovativni. Ne uvajamo torej nekega novega zadolževanja, omogočamo pa novo vrsto, ki bo omogočila bistveno nižje obrestne mere, zato bom ta zakon podprl. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? Odpiram možnost za prijave. Gospod Matevž Frangež, izvolite.
Zakon bom podprl. Očitno je, da opozicija uresničuje svojo parlamentarno vlogo, bojim pa se, da tudi v tem primeru na nekoliko nekorekten način. Ta zakon ne predvideva dodatnega zadolževanja, temveč definira mehanizme zadolževanja za izvajanje proračuna za letošnje leto in prihodnje leto. Kot je kolega Pavlišič zelo nazorno povedal, pomeni uporaba mehanizma tako imenovanih repo poslov možnost, da pridemo do financiranja proračuna po bistveno cenejših obrestnih merah, kot so nam danes na voljo pri izdaji standardnih, običajnih državnih obveznic. In v tem pogledu je pač treba pozdraviti napor, napor vlade, da doseže cenejše načine financiranja državnega proračuna, ne pomeni pa, vsaj ne ta zakon, novega dodatnega zadolževanja, ampak realizacijo tistega zadolževanja, ki smo ga s sprejetimi proračunskimi dokumenti že opredelili in ki jih je, vsaj pri sprejetju osnovnega proračuna za letošnje leto, pravzaprav definirala še Janševa vlada. Prav tako to pravzaprav sovpada z okvirom, ki ga je – program financiranja, sprejet februarja letos, sprejela taista Janševa vlada. Vse ostalo je del politične bitke in bojim se, da nas ta politični preudarek pri presoji posameznih ukrepov ponovno oddaljuje od resne sposobnosti, da se soočimo z dejanskim stanjem in zahtevnimi izzivi pred državo. Želel bi si, da v ta namen pozabimo na politično bitko in sprejemamo ukrepe, ki jih država potrebuje za izhod iz krize in za sanacijo vseh tistih velikanskih problemov, ki so pred nami.
Hvala lepa. Mag. Šircelj, izvolite.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica. Kolegi in kolegice! Tega zakona ne bom podprl zaradi tega, ker v 2. členu piše, da se v obseg zadolževanja države ne štejejo izdaja lastnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki se začasno prenesejo pravni osebi, ki financira primanjkljaj in tako naprej. In potem se to še nadaljuje, kar pomeni, v obseg zadolževanja države se to ne šteje. Pa morda to ni niti najbolj vsebinsko bistveno vprašanje. Vsebinsko bistveno vprašanje je, gospe in gospodje, ali se država lahko še zadolži na mednarodnih trgih in ali ni to obvod tega zadolževanja, ker nam v tem trenutku mednarodni denarni trgi ne bi dali več denarja ali pa bi ga dali po obrestni meri, ki bi bila dejansko nesprejemljiva za kogar koli. In to je sedaj bistveno vprašanje, zakaj podpreti ali ne podpreti ta zakon. Če danes govorimo o višini zadolžitve in če danes upoštevamo že nekatere informacije, ki govorijo o tem, koliko bodo stale banke – in po nekaterih informacijah naj bi to stalo več kot pet milijard, potem je vnaprejšnje zadolževanje dejansko samomor za državo, kajti takšne obrestne mere ne more prenesti nobeno gospodarstvo. In tudi nobeno gospodarstvo se zaradi tega, če se bo država zadolževala po takšnih obrestnih merah, ne more zadolžiti v tujini po nižji obrestni meri. In to je tisto, kar delamo slabo, če podpremo ta zakon. In tudi to, da s tem zadolžujemo prihodnje rodove, za kar nimamo ne moralne ne kakršne koli druge pravice.
Hvala lepa. Gospod Breznik, izvolite.
Najlepša hvala za besedo. Tudi jaz se bom v tem smislu oglasil. Poglejte, sedaj ni vprašanje zadolževanja, mislim, da se pred tem postavlja še eno vprašanje – vprašanje, kakšna je smer ekonomske politike. Po smeri ekonomske politike vlade se tisti, ki posojajo denar, odločajo, koliko nam zaupajo. Na podlagi česa in koliko nam zaupajo, Slovenija dobi takšne in takšne pribitke na svoje pet, deset ali dveletne obveznice. Te vlada gre v smeri, da nam tuji vlagatelji ne zaupajo in vsako zadolževanje v tem trenutku, transparentno ali netransparentno, ali je objavljeno v dokumentih ali ni, je samomor za slovensko gospodarstvo. Zadolževanje nad 6 % ali pa 7 % – v tem trenutku ni več poti nazaj, mi se zadolžujemo, gremo naprej v kolaps tega sistema. Ko bo prišel kolaps tega sistema, bomo razprodajali pa dali dobesedno tudi tisto družinsko srebrnino dobesedno zastonj. Tega se mi ne zavedamo, mi smo v neki spirali, mi smo v nekem krogu, kjer bi se morali spraševati, kdaj bomo prodali, kdaj bomo sanirali banke in kdaj bomo postavili to državo bolj konkurenčno. Ko bomo naredili prve te tri domače naloge, potem se lahko pogovarjamo o zadolževanju. Če te domače naloge ni, so tisti skladi ali pa vsi tisti vlagatelji, ki nam posojajo denar, skeptični. In ker so skeptični, so ti pribitki med 6 in 7 %. To je cela ekonomika in cela situacija te države. Zato takšno netransparentno v bistvu zadolževanje, kot ga pravkar hočemo spraviti v zakon, seveda ni vprašanje. Vprašanje je pred tem, kakšna je ekonomska smer vaše politike, te vlade. To je tisto vprašanje, da nam bodo tuji vlagatelji bolj zaupali, da bo naslednje zadolževanje dosti bolj ugodno. Če bo dosti bolj ugodno, imamo večjo možnost preboja in se nekako izmikamo tudi temu evropskemu reševanju te države.
Hvala lepa. Prehajamo na glasovanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 32. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 32.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem končujemo to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 5. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o vojnih invalidih po skrajšanem postopku. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklep: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o vojnih invalidih ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Gospod mag. Tonin, izvolite, imate besedo v imenu poslanske skupine.
Spoštovane kolegice in kolegi, lepo pozdravljeni! Nova Slovenija bo nasprotovala temu sklepu, da je zakon neprimeren za nadaljnjo obravnavo in vas lepo prosim, da podobno glasujete tudi vi. Če bo večina glasovala proti, potem bomo dali zakonu priložnost, da se vrne nazaj na odbor, da popravimo še tiste stvari, ki vas motijo in da do sprejetja zakona vendarle pride. V včerajšnji razpravi smo lahko slišali, da smo v tem zakonu v skladu z navodili Zakonodajno-pravne službe odpravili vse nomotehnične napake. Prepričan sem, da tudi ni nobenih vsebinskih razlogov, da bi temu zakonu nasprotovali, ker je tako ali tako zastavljeno tako, da bodo morali tisti upravičenci z zdravniškimi potrdili dokazati, da imajo dejanske in realne zdravstvene posledice iz vojne leta 1991. Zato je vsakršen strah v vaših vrstah, da je od tiste vojne preteklo preveč časa, popolnoma brezpredmeten, ker ti ljudje teh pravic ne bodo dobili na lepe oči, ampak šele na podlagi zdravniških potrdil. Zato bom rekel, da vas tudi v imenu tistih, ki so v vojni leta 1991 pustili svoje zdravje za to našo samostojno državo, prosim, da danes glasujete proti sklepu, da je zakon neprimeren za nadaljnjo obravnavo.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 41, proti 32. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 32.]] To se pravi, da je Državni zbor sklep sprejel, zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 7. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga sprememb in dopolnitve Poslovnika Državnega zbora po skrajšanem postopku. Prehajamo na tretjo obravnavo Predloga sprememb in dopolnitve Poslovnika Državnega zbora. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu sprememb in dopolnitve poslovnika niso bili vloženi, prehajamo na odločanje. Obveščam vas, da me niso opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog sprememb in dopolnitve poslovnika neusklajen. Ob tem vas želim opozoriti, da morata skladno s 94. členom Ustave Republike Slovenije za sprejetje sprememb in dopolnitve poslovnika glasovati dve tretjini navzočih poslancev. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 78, proti nihče. [[Za je glasovalo 78.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da so spremembe in dopolnitev Poslovnika Državnega zbora sprejete. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 16. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI PROTOKOLA H KONVENCIJI O POGODBI ZA MEDNARODNI CESTNI PREVOZ BLAGA. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Obravnaval ga je Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je odboru tudi pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni mogoče vlagati. Zato prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 80, proti nihče. [[Za je glasovalo 80.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 23. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA POTRDITEV URADNEGA PREČIŠČENEGA BESEDILA ZAKONA O PRAVILIH CESTNEGA PROMETA. Uradno prečiščeno besedilo je pripravila Zakonodajno-pravna služba zbora in ga zbor potrdi brez razprave. Prehajamo na odločanje o sklepu, ki se glasi: Potrdi se uradno prečiščeno besedilo o pravilih cestnega prometa. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 78, proti nihče. [[Za je glasovalo 78.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor uradno prečiščeno besedilo navedenega zakona potrdil. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 24. TOČKO DNEVNEG REDA, TO JE NA OBRAVNAVO MANDATNO-VOLILNIH ZADEV. V okviru tega najprej prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o spremembah Sklepa o imenovanju članov Sveta Fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Najprej prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Prvi je na vrsti gospod Jani Möderndorfer. Se odpoveduje. Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke in gospod Jože Tanko, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Vsem lep pozdrav! Pred nami je odločitev o tem, ali bosta Vladimir Pegan in Matjaž Juhart ostala člena Sveta FIHO ali ne. Proti njima se vodi približno enoletna gonja, da bi jih na tak ali drugačen način razrešili. Tu moram opozoriti, da po pridobljenih podatkih, ki jih je izdala Upravna enota Ljubljana za ti dve osebi, je izkazano, da takrat, ko se jima očita, da sta bila zastopnika, to potrdilo izkazuje, da temu ni tako. Prav tako imam pred seboj izpis iz portala AJPES, se pravi iz portala Agencije Republike Slovenije za javnopravne evidence, kjer je izkazano, da na dan D, to je 15. 3. 2012, nista bila predstavnika oziroma nista bila pooblaščeni osebi ene ali druge invalidske organizacije. Prav tako vas moram opozoriti, da je že novembra lani o pritožbi Republike Slovenije zoper imenovanje gospoda Juharta in gospoda Pegana v Svet fundacije FIHO odločalo in pritožnika, se pravi Prvobranilstvo Republike Slovenije, ki je v tem delu v imenu republike vodilo tožbo proti obema osebama, je to tožbo zavrglo. Vse javne evidence izkazujejo, da tisto, kar se obema članoma fundacije očita, ne drži. Kasneje se je v ta postopek razreševanja, in razrešitve morda celo na koncu, vključila tudi Komisija za preprečevanje korupcije. V njenem imenu je ta postopek vodil Bečir Kečanović. Komisija je z več dopisi Državni zbor opozorila na neprimerno ravnanje poslancev, ki so odločali o teh dveh imenovanjih, se spotikala v način odločanja in jih tudi obtožila pravzaprav neke vrste koruptivnih ravnanj. V teh svojih mnenjih, ki smo jih dobili več, so bile napisane tudi osebe, ki o tem sploh niso glasovale in tako naprej. Komisija za preprečevanje korupcije je do Državnega zbora postavljala določene zahteve, ki pa nimajo nobene podlage v dejanjih, ki sem jih prej našteval, niti v javnih evidencah, tako Upravne enote Ljubljana kot AJPES, niti ni tem trditvam pritrdilo Upravno sodišče. Tudi na seji Mandatno-volilne komisije je bilo opozorjeno, da Državni zbor ne razpolaga z nobenim primernim dokumentom Komisije za preprečevanje korupcije, kajti z institucijami mora odločitve sprejemati senat Komisije za preprečevanje korupcije, ki ga sestavljajo predsednik in oba namestnika. V tem primeru takšen dokument ni bil posredovan v Državni zbor. Torej gre za nek dokument nekega uradnika. Na seji Mandatno-volilne komisije, ne na zadnji, ampak na predzadnji, je prvi namestnik gospod Praprotnik dejal, da se Komisija za preprečevanje korupcije do tega dejanja gospoda Kečanovića ne opredeli in se ne bo opredelila in se ni opredelila. Tukaj gre za po našem mnenju neke vrste sistemsko gonjo proti dvema izvoljenima članoma Fundacije FIHO in v dokumentih, ki so nam na razpolago, ne najdemo podlage za to, da bi pritrdili mnenju Komisije za preprečevanje korupcije, ki je bilo pravzaprav napisano in poslano v Državni zbor mimo senata niti ne v odločitvi večine v Državnemu zboru. Mi bomo temu predlogu za razrešitev obeh članov Sveta Fundacije FIHO, to se pravi gospoda Pegana in gospoda Juharta, nasprotovali. Hvala.
Hvala lepa. Sledi razprava poslank in poslancev. Prvi je na vrsti gospod Robert Hrovat.
Hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! Očitno bo šla ta točka zelo hitro skozi, ampak mislim, da je problematika, ki se je dogajala na Mandatno-volilni komisiji in v razmerju s Komisijo za preprečevanje korupcije toliko pomembna, da bi bilo treba kaj več reči v zvezi s tem. Povsem ustaljen postopek imenovanja članov Sveta FIHO se je za poslance Mandatno-volilne komisije po imenovanju na seji sprevrgel v direktno obtožbo Komisije za preprečevanje korupcije, da so ti poslanci ravnali koruptivno. Torej poslanke in poslanci Mandatno-volilne komisije smo bili, so bili spoznani za koruptivne. Poglejte, z dopisom z dne 22. 4. 2013 nam je gospod pomočnik predsednika Bečir Kečanović poslal dopis, v katerem je zapisal: "... ugotovljeno dejansko stanje, je utemeljeno sklepati, da so uradne osebe, članice in člani MVK v postopku predlaganja in imenovanja članov Sveta FIHO kršile dolžno ravnanje, saj so v Državnemu zboru Republike Slovenije predlagali imenovanje Matjaža Juharta in Vladimirja Pegana v nasprotju s ..." temi in temi alinejami, da ne bom predolg. Seveda je nato sledil zelo oster odziv Državnega zbora oziroma Mandatno-volilne komisije. To je nedopustno, da nas poslance nekdo označi, da smo koruptivni, če smo glasovali o nekom, ki je bil predlagan. Ko je Komisija za preprečevanje korupcije dobila odgovor Državnega zbora oziroma Mandatno-volilne komisije, se je zgodil preobrat. Potem smo pa dobili od Komisije za preprečevanje korupcije dopis, kjer se nam na nek način, ne bom rekel opravičujejo, ampak pojasnjujejo, da niso tako mislili, da ni čisto tako. Ampak poslušajte, ta dokument je bil javen in mi smo bili obdolženi korupcije. In zdaj so spoznali, da to ni res, da nismo ravnali koruptivno, v dopisu z dne 15. 7. 2013. Zdaj se je resnično treba vprašati, komu pa je odgovorna Komisija za preprečevanje korupcije, da kar tako po dolgem in po čez lahko sprejema neka mnenja. Ampak glavni problem tukaj je, da je to mnenje sprejel en posameznik pri Komisiji za preprečevanje korupcije. O tem sploh ni odločal senat. In nas je direktno obdolžil koruptivnega dejanja. Če pogledamo celoto te zgodbe, lahko ugotovimo, da se tema dvema gospodoma godi krivica. In danes, če boste potrdili predlog Mandatno-volilne komisije, jima boste storili krivico. Nacionalni svet invalidskih organizacij Slovenije je dal izdelati pravno mnenje. Pravno mnenje je izdelal Institut za javno upravo. Pod to je podpisan prof. Rajko Pirnat, kjer je jasno povedal, da ni bilo nič narobe pri imenovanju in da gospoda izpolnjujeta pogoje. Preden boste stisnili tipko za, se vprašajte, če ne delate tema dvema gospodoma krivico. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Jože Tanko, imate besedo.
Hvala lepa za besedo. Jaz bi tukaj pri obravnavi tega predloga razrešitve opozoril na dve stvari. Najprej na nesprejemljivo ravnanje v Državnem zboru, ko se je sprocesiral postopek razrešitve na osnovi ne sprejetega sklepa Komisije za preprečevanje korupcije, ampak na osnovi samo nekega dopisa. Mislim, da je to velika napaka, ki smo jo storili vsi poslanci, tudi jaz. Glede na to, da smo ugotovili, da o tem ni odločal senat, mislim, da bi poslanci Državnega zbora to napako z današnjim glasovanjem lahko odpravili. Drugo, na kar moram opozoriti, je pa na nek način nesprejemljivo ravnanje tudi Komisije za preprečevanje korupcije, ki dopušča pošiljanje takih dopisov Državnemu zboru kot instituciji. Nesprejemljivo se mi zdi ravnanje Komisije za preprečevanje korupcije, da ne naredi tega dopisa na osnovi celovite presoje ustavnega položaja Državnega zbora oziroma poslancev Državnega zbora. V tem dopisu je pravzaprav na nek način bilo napisano, da smo poslanci, ki smo odločali o tem imenovanju, na nek način ravnali koruptivno. Bi pa rad ob tem le opozoril, da ni Komisija za preprečevanje korupcije tista, ki bo nalagala poslancem Državnega zbora, kako naj glasujejo. Mi imamo posebno določbo v poslovniku, imamo posebno določbo tudi v ustavi Republike Slovenije in na osnovi tega mi tudi ravnamo. Če Komisija za preprečevanje korupcije sumi 19 članov Mandatno-volilne komisije, ki so glasovali o listi kandidatov in tam napiše, da smo opustili dolžne ravnanja, ki imajo take in take znake, potem bi morala Komisija za preprečevanje korupcije nas poslance individualno obravnavati. V tem primeru gre za kolektivno obtožbo. Bi pa javnosti in tudi Komisiji za preprečevanje korupcije rad sporočil, da nisem imel pred izbiro kandidatov, ko sem odločal, koga bom na Mandatno-volilni komisiji podprl za Svet FIHA, nobenih stikov ne s predmetnima članoma oziroma kandidatoma, ki sta bila takrat izbrana, ne z ostalimi izbranimi kandidati. Nobenih osebnih stikov. Zato po tej plati se mi zdi nekoliko neprimerno in neprijetno, da se Komisija za preprečevanje korupcije s takimi dopisi poslužuje diskreditacij oseb, za katere je dosegla sprocesiranje na Mandatno-volilni komisiji kot tudi tistih oseb, ki smo o tem odločali v času imenovanja in ko smo potem odločali ali pa kasneje bomo odločali tudi o tem predlogu za razrešitev. Jaz mislim, da bi institucije pravne države, tudi pravične države, morale delovati tako, da niso po nepotrebnem diskreditirane osebe – ne tiste, ki odločajo, ne tiste, ki so v postopku. Ti dve osebi, o katerih bomo sedaj odločali, mrcvarimo približno leto dni po Državnem zboru. Tudi leto dni se njihovo ime po mojem mnenju neupravičeno omenja po medijih. In tistim, ki doživijo na tak način tako turturo, ni prijetno. Ne njim, ne njihovim družinskim članom. In tistim, ki določena dejanja presojajo, ocenjujejo, pišejo domnevne sodbe in obtožbe, bi pravzaprav povedal, da naj bodo pri tem posebej pozorni in občutljivi. Dejanja naj ovrednotijo, če je kaznivo dejanje naj ga sprocesirajo, vse domnevne stvari pa naj pustijo, dokler jih ne definirajo in določijo, za svojo dušo, ne pa da ljudi uničujemo po dolgem in počez.
Hvala lepa. S tem zaključujemo razpravo in prehajamo na odločanje o Predlogu sklepa o spremembah Sklepa o imenovanju članov Sveta Fundacije za Financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji, s katerim se razrešita člana Matjaž Juhart in mag. Vladimir Pegan. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 30. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 30.]] Ugotavljam, da je bil sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga za izvolitev v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrožne sodnice na Okrožnem sodišču v Kopru. Sodni svet je Državnemu zboru predložil predlog o izvolitvi Anice Posega Čeč v sodniško funkcijo, in sicer na sodniško mesto okrožne sodnice na Okrožnem sodišču v Kopru. Predlog je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo in zboru predložila predlog sklepa. Prijavljenih k razpravi ni, zato prehajamo na glasovanje. Na glasovanje dajem predloga sklepa o izvolitvi Anice Posega Čeč v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrožne sodnice na Okrožnem sodišču v Kopru. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti ni bil nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o razrešitvi članice Državne revizijske komisije. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni, zato prehajamo na odločanje. Odločamo pa o predlogu sklepa, s katerim se mag. Nataša Jeršič razreši dolžnosti članice Državne revizijske komisije. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 75, proti ni bil nihče. [[Za je glasovalo 75.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor sprejel sklep. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o imenovanja člana Nadzornega sveta RTV Slovenija. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Najprej je predstavitev stališč poslanskih skupin. Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke in gospod Jože Tanko.
Hvala lepa. Najprej bi uvodoma opozoril, da je bil gospod Medved že član Nadzornega sveta RTV in da je bil razrešen zaradi aktivne podpore poročilom nadzornega sveta, za katere je odbor Državnega zbora ugotovil, da so neverodostojna. Zaradi tega je bil prejšnji nadzorni svet razrešen in imenovan nov. To pomeni, da pravzaprav ponavljamo sedaj ali pa se ponavlja kadrovski predlog, za katerega je ugotovljeno, da svoje delo v Nadzornem svetu RTV ni opravljal tako, kot je bilo od njega pričakovano. Za ta predlog razrešitve so takrat glasovale poslanske skupine tedanje koalicije, to se pravi poleg SDS, SLS, NSi tudi Državljanska lista in DeSUS. Da delo organov Radiotelevizije ni bilo dobro, nakazujejo tudi revizijska poročila, ki počasi prihajajo na dan. Vse kaže na to, da je prihajalo do netransparentne, nenamenske porabe sredstev. V primeru, o katerem govorim, je takrat bila omogočena prodaja delnic Eutelsata, ki so se namesto da bi se porabile za razvoj, se pravi za tisto, za kar so po zakonu namenjena, so se porabila za pokrivanje napake, ki je bila storjena v mandatu gospe Širca, ko je izgubila referendum o RTV. Takrat se je del teh delnic Eutelsata prodal in namenil za pokrivanje izgube. Namesto izgube je potem nastal dobiček. In ta dobiček je nekdanji predsednik Programskega sveta Jernej Pikalo samostojno, brez odločitve organa, parafiral in tudi določil nagrado direktorju in nekaterim drugim na RTV. To, da delo organov RTV ni bilo skladno z zakonodajo, je več kot očitno. Vračanje oseb v organe RTV, ki so sodelovali pri teh zadevah, pa je pravzaprav zelo, zelo problematično. Rad bi opozoril še na en zapis v časniku Finance, ki je bil objavljen letos konec aprila, v katerem je bilo zapisano, da iz RTV odtekajo tudi informacije. Gospod Medved, ki je bil član neke komisije, je naročil pravno mnenje. S tem pravnim mnenjem so po tej informaciji razpolage samo tri osebe: gospod Medved, direktor Filli in še pomočnica gospoda Fillija. To pravno mnenje, ki ga je naročil RTV za svojo podlago, je prišlo tudi v javnost oziroma nepooblaščenim osebam. Jaz mislim, da boste danes glasovali o kadrovskem predlogu, ki po našem mnenju zaradi aktivnosti, ki so se zgodile, ne bi smel imeti zaupanja. Gre za javni zavod posebnega pomena in imenovanje oseb, ki niso opravile svoje naloge, je najbrž neprimerno. Mi tega kadrovskega predloga ne bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Poslanska skupina Socialnih demokratov in mag. Majda Potrata.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovane poslanke in poslanci! Odločali bomo o nadomestitvi razrešene članice nadzornega sveta in ravnali skladno z uveljavljeno parlamentarno prakso, da predlagateljstvo pripada tistemu, ki je razrešenega člana nadzornega sveta tudi predlagal. Razpravljamo o predlogu Pozitivne Slovenije za člana nadzornega sveta, in sicer za mag. Matjaža Medveda. V zvezi s tem je bilo že na seji Mandatno-volilne komisije izrečnih nekaj trditev, ki jih želim v mnenju poslanske skupine ovreči. Zapisano je, iz magnetograma bom prebrala dva navedka: "Vendar postopku, ki je bil izpeljan v Državnem zboru, ni nasprotovala Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora in je dala postopku legitimiteto." In še drugi navedek: "Ni bilo ugotovljeno, da je bila zadeva nezakonita ...", gre za postopke pred sodiščem, preskakujem del navedka in končujem s tem " ... sodišče je ugotovilo, da ni bilo narobe nič z vidika zakonitosti ali kršitve pravic." Ta dva navedka sta potrebna za osvetlitev argumentacije, zakaj največja opozicijska stranka ne bo podprla mag. Matjaža Medveda za člana nadzornega sveta. In zdaj moram reči tako. Če bi šlo za politično neveščo osebo, potem bi lahko rekla, da gre za neresnična dejstva. V tem primeru pa ni prvič kaj takšnega izrečenega, zato bi bilo bolje uporabiti neko drugo besedo za takšne trditve. Navadno se jim reče laž. Namreč, pri razrešitvi članov Nadzornega sveta RTV Slovenija v Državnem zboru 26. septembra 2012 je šlo za nezakonito politično razrešitev v režiji Slovenske demokratske stranke, kar dokazuje med drugim tudi dejstvo, da je v Državnem zboru razrešenega člana nadzornega sveta Miho Kluna iz SDS Janševa vlada ponovno imenovala v nadzorni svet. SDS pri tem ni motilo dejstvo, da je bil Miha Klun razrešen v Državnem zboru, niti dejstvo, da Miha Klun kot občinski funkcionar politične stranke v občini Ribnica ne izpolnjuje zakonskih pogojev za članstvo v nadzornem organu javne Radiotelevizije. Da je bila razrešitev članov nadzornega sveta nezakonita in protiustavna, sta ugotovili neodvisni pravni mnenji Inštituta za javno upravo pri Pravni fakulteti Univerze v Ljubljani – ta inštitut je bil kot verodostojna institucija malo prej citiran, ter Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora. Trditev, da je sodišče ugotovilo, da je bila razrešitev zakonita, ni natančna. Sodišče je iz formalnih razlogov, ne da bi se spuščalo v meritorno vsebinsko odločanje, zavrglo nekatere tožbe razrešenih nadzornikov. O formalno popolnih tožbah pa Upravno sodišče še ni odločilo ali lahko o stališču, ki smo mu bili priče tudi prej, rečemo, da SDS prejudicira odločitev neodvisne sodne veje oblasti. Da bi še argumentirala stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov, naj opozorim, da ne Pozitivna Slovenija ne Socialni demokrati s takim ravnanjem ob razrešitvi nadzornikov nismo soglašali in naša poslanska skupina se je na tedanjega predsednika Državnega zbora obrnila z zahtevo, da bi Zakonodajno-pravna služba izdelala pravno mnenje v zvezi s tem. Tedanji predsednik Državnega zbora je to zahtevo predal Zakonodajno-pravni službi Državnega zbora in pridobil to mnenje. In ker sem še prijavljena k razpravi, bom v nadaljevanju svoje razprave z mnenjem Zakonodajno-pravne službe dokazala, da je trditev, da je Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora pritrdila ravnanju tedanje koalicije, ovrgla. Hvala zaenkrat.
Hvala lepa. Poslanska skupina Pozitivne Slovenije in gospod Jani Möderndorfer.
Hvala lepa za besedo. Saj poznate to, ko se – bom bolj direkten, spoštovana kolegica poslanka – laž ponovi dvakrat, trikrat, štirikrat, potem postane že resnica, in to takšna resnica, da na koncu verjamejo celo novinarji in jo že začnejo pisati. Ko pa jo zapišejo, pa nastane problem, kajti ta ista stranka uporabi ta isti material za sklic preiskovalnih komisij, izrednih sej in tako naprej. In to je ta perpetuum mobile, ki se vrti v neskončnost. Skratka, postali so strokovnjaki za nastajanje polresnic in pridejo do tistega, česar si niti ne želimo, pa pač tako imamo. Ko smo v skladu z zakonom predlagali Mandatno-volilni komisiji kandidata za člana nadzornega sveta, naj omenim, da je ta problem tega člana nadzornega sveta pripeljal tako daleč, da danes lahko govorimo samo še o absurdu. V tem nadzornem svetu, tako kot je govorila moja predhodnica, je sedel tudi član nadzornega sveta gospod Klun. In moram reči, da ta spoštovani gospod Klun je danes ponovno v tem istem nadzornem svetu, je celo predsednik nadzornega sveta na predlog Vlade, in to nadzornega sveta, za katerega je ta ista stranka predlagala, da se v celoti razreši, zato ker je delal nepravilno. Ampak tu moramo biti zelo pozorni. Računsko sodišče je pri tem novem nadzornem svetu ponovno ugotovilo nepravilnosti, enake nepravilnosti, kot so jih ugotovili tudi pri prejšnjem nadzornem svetu. Pa kdo bi to razumel? Stranka SDS se je odločila, da bo delala svoje manevre in svoje skoke do tistih ciljev, do katerih pride. Prepričan sem, da bo glas, ki ga bo Pozitivna Slovenija danes dala kandidatu gospodu Medvedu, dala predvsem iz naslednjih razlogov. Prvič, zato ker je izkušen ekonomist, je poznavalec problematike RTV. In tisto, kar je najbolj pomembno, da je od svojega konstituiranja leta 2010, ko je sedel v nadzornem svetu, ves čas opozarjal na vse napake in pomanjkljivosti pri razvojnih sredstvih, škodljivih pogodbah o zaposlitvi in pri samih popustih, ki so nastajali zaradi oglaševanja. In na koncu je za kazen bil še razrešen. Si morete misliti? Ampak to pač tako je. Mi smo se tega navadili. Zato je praktično in najboljše, da ta ista oseba, ki je na to opozarjala, pride kot nadzornik v ta javni zavod nazaj in dokonča svoje delo. To pa je, da na stopnji visoke strokovnosti in znanja nadaljuje in v prid javnemu zavodu, kar je tudi naloga nadzornega sveta, naredi kaj dobrega. Seveda pa pričakujem v nadaljnji razpravi tisto, kar je običajno, vse zavrnitve česa, nisem povedal prav. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Sledi razprava. Gospod Möderndorfer, imate prvi besedo in lahko kar nadaljujete.
Nič hudega, me veseli, da sem malo popestril, da ste se zbudili, bomo lažje nadaljevali. Tisto, kar je pomembno, je predvsem to. Gospod Tanko je padel v svojo lastno zanko. Na Mandatno-volilni komisiji je opozarjal na nezakonitosti in nesposobnosti člana. V resnici smo prišli do točke, ko se bomo morali začeti spraševati, kaj nam je pravzaprav res v interesu. Ali nam je v interesu, da končno prepustimo nadzornemu svetu, da opravlja svoje delo, ali bomo na Mandatno-volilni komisiji in v Državnem zboru nonstop postavljali samo svoje, naše, vaše in ne vem kakšne še vse, z eno samo ceno, da bomo imeli občutek – pazite – da bomo imeli občutek, da obvladujemo nacionalno televizijo v svojih rokah. Meni se to zdi že skrajno nespodobno, še posebej zato, ker je ponovno treba ponoviti, to pa je, da je član, ki ga je predlagala stranka SDS ponovno v ta isti nadzorni svet, to je gospod Miha Klun, v nadzornem svetu zato, ker je nepravilno, po njihovih besedah, opravljal svoje delo v nadzornem svetu. Jaz se res sprašujem, kje je ta meja, kjer bomo zdržali, da bomo lahko opravičili slovenski javnosti, da se vsi skupaj že norčujemo iz tega javnega zavoda. Po eni strani jim najprej jemljemo denar, potem govorimo, da delajo nepravilnosti in potem na koncu za nagrado damo te iste ljudi nazaj v ta nadzorni svet, ker smatramo, da je to edino pravilno. Jaz sem sam osebno prepričan, da gospod Tanko žal mora opravljati neko politično nalogo, to pa je, da zagovarja pravilnost nepravilnega in ves čas se vrti v svojem lastnem krogu, kako bi lahko to vse skupaj pripeljal do konca. Jaz moram reči, da sem v bistvu žalosten, da toliko časa porabimo za nekaj, kar bi nadzorni svet po svoji dolžnosti v resnici in pa usposobljenosti moral opravljati popolnoma sam. Verjamem, da boste, gospod Tanko, se vsaj mogoče za trenutek zamislili in mogoče uvideli svojo napako, ker še vedno upam, jaz sem po naravi optimist, in se boste na koncu odločili in prepričali tudi svoje kolege, da je nadzorni svet tisti, ki mora opravljati svojo nalogo in da jih pustimo pri miru, ter da jih prepričate in mogoče celo podprete ta predlog. S tem pa bi tudi pokazali, kako vam je veliko do dobrega in uspešnega delovanja Radiotelevizije Slovenije. Jaz pričakujem, da boste predlog podprli, to velja tudi za celoten zbor, in na nek način tudi pokazali svojo razgledanost, velikost kako popravljati napako za nazaj. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mag. Majda Potrata, izvolite.
Hvala. Sicer ne vem, po kakšnem zaporedju sem zdaj jaz prišla na vrsto, ker je bilo moje ime izpuščeno in je v zaporedju gospod Tanko, ampak razumem vašo odločitev. Citirano je bilo, da je bil sklep odbora, ki ga je vodil tedaj tudi avtor zakona o RTV, da je bil sklep tega odbora, ki je rekel, "ker je poročilo o delovanju nadzornega sveta RTV Slovenija v letu 2011 nepopolno in zavajajoče", osnova za kolektivno razrešitev nadzornega sveta. To je bila torej osnova. V mnenju Zakonodajno-pravne službe beremo med drugim tudi odgovor na vprašanje, ali je mogoče na podlagi tega sklepa razrešiti člane nadzornega sveta. Mnenje pravi, da nedvomno izhaja, da razloga za prenehanje mandata članic in članov nadzornega sveta ni mogoče uvrstiti med razloge, ki jih za prenehanje mandata članov nadzornega sveta določa zakon. To se pravi, nepopolno poročilo nadzornega sveta ni v zakonu utemeljeno kot razlog za razrešitev. V mnenju Zakonodajno-pravne službe je citirano tudi dvoje sodb Ustavnega sodišča in na to se sklep mnenja Zakonodajno-pravne službe nanaša. Izrecna zahteva po tem, da morajo biti razlogi za razrešitev članov nadzornega sveta z zakonom naprej določeni, kar izključuje možnost uporabe zakonske analogije ali celo politične diskrecije izven zakonsko določenih razlogov. Torej nepopolno poročilo zakonsko ni določeno in tu si je tedanja koalicija vzela pravico, ki je ne bi smela jemati v svoje roke. Zadnji odstavek tega mnenja: "Menimo torej, da je predčasno prenehanje mandata članov Nadzornega sveta RTV Slovenije dopustno le v okviru zakonsko vnaprej določenih ustavno dopustnih razlogov za prenehanje mandata, s čimer pa predlog sklepa po naši presoji ni skladen." Kje sedaj vidi SDS, da je mnenje Zakonodajno-pravne službe legaliziralo ali dalo legitimiteto sklepu tedanjega odbora za kulturo med drugim, ne vem. In tudi ni res, da je oprlo možnost razrešitve na sprejeti sklep. Posebej pa naj poudarim, da je zadrega v tem, ker bi lahko med razlogi ali vzroki za razrešitev našli le maloštevilne, ampak vsi tisti, ki so zapisani, se nanašajo na individualno razrešitev, ne na razrešitev nadzornega sveta kot kolektivnega organa. Dejstvo pa je, da je med pogoji za to, kdo lahko postane član nadzornega sveta, ob tem da je parlamentarnim strankam dana možnost, da pet članov nadzornega sveta imenuje Državni zbor na predlog političnih strank, je pa po Zakonu o RTV, po 26. členu Zakona o RTV, jasno določeno, kdo tudi ne sme biti član nadzornega sveta. In med temi je tudi član organov političnih strank. SDS se je takrat zgovarjala na to, da njihov statut določa, kdo je član organov političnih strank. Saj to je zanimiva teza, ker kadar kaj zablokira, takrat je to vedno v presoji politične stranke, bi še pri kakšnem imenovanju, denimo v Center za človekove pravice na Dunaju, lahko rekli, kdo sme biti imenovan ali pa ne. Tisto, kar je temeljno, delovno telo Državnega zbora je bilo zlorabljeno za to, da je bila sprejeta nezakonita odločitev o razrešitvi. Za enega od razrešenih članov je potem veljalo, da je primeren in je celo predsednik, za drugega, o katerem danes govorimo, bi pa moralo veljati, da ni primeren. Za Socialne demokrate to ni sprejemljivo in bomo predlog podprli. Hvala.
Hvala lepa. Dolžna sem samo še pojasnilo. Seveda, mag. Potrata, jaz ne določam tega vrstnega reda, vi sami ste se tako določili v skladu z vsemi pravili prijav, ki veljajo v Državnem zboru. Gospod Tanko je naslednji na vrsti.
Hvala lepa za besedo. Mi ne nasprotujemo pravici predlagatelja, da predlaga svojega kandidata. Če bi temu nasprotovali, bi verjetno tudi mi predlagali v tem postopku izbire, ker je bil izveden poziv, ampak tega nismo storili. Po pravilih, ki so v državnem zboru, pač ta pravica pripada tistim, ki so tega kandidata predlagali. Vendar pa imamo vso pravico, da se o predlaganem kandidatu izrečemo in opozorimo na vse tiste stvari, za katere mislimo, da niso dobre in niso primerne. Tukaj je bilo, jaz sem v uvodu sicer povedal, več razlogov, zakaj temu kandidatu nasprotujemo. Nihče ni zanikal, ne predlagatelj ne tisti, ki branite to kandidaturo, da gospod Medved ni deloval v Nadzornem svetu RTV, ki je Državnemu zboru posredoval nepopolno in zavajajoče poročilo o stanju na RTV s področja, ki ga pokriva nadzorni odbor. To je dejstvo. Sedaj pa samo sprašujemo, na kakšen način se lahko odgovoren lastnik ali pa odgovoren predlagatelj ali pa tisti, ki imenuje nekoga nekam, brani pred tovrstnimi zadevami, da še naprej tolerira nepopolno in zavajajoče poročanje oseb, ki jih je imenoval v določene organe, recimo RTV. To mislim, da je hudo velik problem. Drugo, ko že očitate, da je gospod Klun član organa na lokalni ravni, tudi vaš kandidat v nadzornem svetu, v tistem, ki je bil razrešen, je bil član organa na lokalni ravni. Gospa, poglejte, mislim, da se je pisal Lešnik, če se prav spomnil, je bil. Bil je, mislim, da iz Radeč ali tam nekje, iz Vojnika, pa recimo tam, bil je iz tistega konca. Imeli ste torej kandidata v istem svetu, nadzornem ali programskem, ki je tudi izpolnjeval vse te kriterije, ki jih nam očitate. Lahko preverite. In še ena zadeva, ko že očitate gospoda Kluna. Gospod Klun je bil edini, ki je Državnemu zboru in tudi Programskem svetu posredoval odklonilno ločeno mnenje do poročila Nadzornega sveta RTV. Bil je edini. To imate v dokumentaciji Državnega zbora. Lahko preverite. Upam, da ste to preverili. Jaz mislim, da v primerih, ko vemo, kako so neke osebe, ki so bile na predlog zaupanja, ki ga je Državni zbor imel ob imenovanju v določene organe, izpolnjevale ali neizpolnjevale, potem mislim, da s tem, ko temu nasprotujemo, damo temu samo legitimiteto. Mi ne podpiramo kandidatov, ne podpiramo imenovanj, ne podpiramo kadrovskih predlogov, celo na istovrstne funkcije ali pa v isto telo, ker je bilo ugotovljeno, da teh svojih kriterijev, svojih nalog kandidat ni izpolnjeval ali pa je zavestno podpiral rešitve oziroma predloge poročil, ki Državni zbor, najvišjo zakonodajno institucijo, zavajajo. To mislim, da je skrajno nekorektno. Jaz sam lahko povem, da bom temu predlogu nasprotoval. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. S tem zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se v Nadzorni svet RTV Slovenija za člana imenuje mag. Matjaž Medved. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 23. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 23.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o imenovanju podpredsednika Odbora za pravosodje. Predlog je v obravnavo zboru predložila Poslanska skupina Pozitivna Slovenija. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo torej na odločanje o predlogu sklepa o imenovanju Aljoša Jeriča za podpredsednika Odbora za pravosodje. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 62, proti nihče. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na prekinjeno 1. točko dnevnega reda, to je na Vprašanja poslank in poslancev. V skladu s predlogom poslanca Jožefa Horvata bo zbor odločal o naslednjem predlogu: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednice Vlade mag. Alenke Bratušek na poslansko vprašanje Jožefa Horvata v zvezi z ukrepi za izhod iz krize. Izvolite, gospod Jožef Horvat, v imenu poslanske skupine imate obrazložitev glasu.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Čisto na kratko. Moram reči, da sem bil zadovoljen z dialogom s predsednico vlade, ko sem na začetku te seje postavil poslansko vprašanje in sva govorila o ukrepih vlade za oživitev slovenskega gospodarstva. Začetek je kazal dobro, dobro se je slišalo to, kar je govorila predsednica vlade. Vendar pa me je potem le zmotilo njeno izvajanje v nadaljevanju, ko pravzaprav ni povedala nobene številke. Glejte, jaz prihajam iz gospodarstva in v gospodarstvu se vedno dela poslovni načrt. Vem, da vlada ne dela poslovnega načrta, dela politični načrt, ampak mora pa le vedeti, da bo v doglednem času za toliko in toliko denarja, na primer ustvarila, ne vlada, ampak gospodarstvo, toliko novih delovnih mest in tako naprej. Recimo, pričakoval sem, da bodo ukrepi te vlade takšni, da bomo dobili prepotrebnih 60 tisoč delovnih mest, kar sva se oba strinjala, jaz bi pričakoval na primer do leta 2023, ker vem, da se to ne da narediti čez noč. Kolegice in kolegi, zmotilo me je torej, da je gospa premierka povedala, citiram, "poiskati za gospodarsko rast najmanj negativne ukrepe, ki bodo omogočili konsolidacijo javnih financ". Konsolidacija javnih financ. Ja, seveda. Ampak ukrepi, da bodo pa negativni [[...]]Ker najmanj negativni, so tudi negativni. In teh 338, ki jih vlada načrtuje, da bodo vsi negativni, to me pa skrbi. In kolegice in kolegi, mislim, da je to tema, da bi mi morali o nekem novem konceptu reševanja Slovenije, slovenskega gospodarstva spregovoriti tukaj. V prejšnji točki je bil poziv skupaj, dajmo nekaj narediti skupaj, cel parlament. In ne vem, kdaj se bo to zgodilo, ne vem, kdo nas bo sklical, da se dogovorimo o pozitivnih ukrepih. Vsi nas pozivajo k hitrejšemu izvajanju reform. Kje so reforme? To govori dr. Kraljič, to govori Merklova ne nazadnje v prvem povolilnem govoru. Ampak kje so reforme? To mene skrbi! In vsi državljanke in državljani, ko se z njimi pogovarjam, na nek način zahtevajo, "dajte se vendarle že enkrat nekaj dogovoriti". V tej smeri je šel moj proceduralni predlog, da Državni zbor na naslednji seji opravi razpravo o ukrepih za spodbujanje gospodarstva o reformah, o nekem novem, boljšem konceptu za slovensko gospodarstvo. Jaz in poslanci Nove Slovenije bomo ta proceduralni predlog seveda podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kdo? Če ne, prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 42. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 42.]] Sklep ni bil sprejet. V skladu s predlogom poslanca mag. Marka Pogačnika bo Državni zbor odločal o naslednjem predlogu: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednice Vlade mag. Alenke Bratušek na poslansko vprašanje mag. Marka Pogačnika glede pokojninske blagajne. Pred glasovanjem ima obrazložitev v imenu poslanske skupine mag. Marko Pogačnik.
Spoštovana predsedujoča, hvala za dano besedo. V Poslanski skupini SDS bomo predlagani predlog podprli. Ocenjujemo, da spoštovana predsednica vlade ni odgovorila na tista naša ključna vprašanja. V stranki SDS smo silno zaskrbljeni glede vzdržnosti in stabilnosti pokojninske blagajne za našo prihodnost predvsem v povezavi s predlogom novega zakona o Slovenskem državnem holdingu. Dejstvo je, da Kapitalska družba ne bo več samostojna pravna oseba, da v zakonu ni eksplicitno napisano, da se obveznostmi Kapitalske družbe za vplačilo 50 milijonov za potrebe pokojninske blagajne še vedno nadaljuje, treba je poudariti, da je Kapitalska družba do zdaj vplačala v pokojninsko blagajno že približno 600 milijonov evrov vrednosti, da se z novim zakonom črta, da se s premoženjem Kapitalske družbe lahko razpolaga samo za potrebe pokojninske blagajne, in ne nazadnje, kar je silno zaskrbljujoče, da se iz tega zakona črta, da se pri prodaji 10 % od premoženja Republike Slovenije nameni za potrebe pokojninske blagajne. Če imamo prodajni paket 15 državnih naložb, to pomeni, da se približno za 100 milijonov direktno ne bo vplačalo v pokojninsko blagajno, kar bi bil tudi namen. Zaskrbljujoče za nas je tudi, da se bo delež Zavarovalnice Triglav, ki je bil določen z referendumom, iz ZPIZ prestavil na SDH, kar pomeni veliko tveganje glede na predpis zakona, da bo ZPIZ dobil nadomestilo po tržni ceni, da bo prišlo do oškodovanja pokojninske blagajne . Jaz sem prepričan, da bodo tukaj tudi poslanci DeSUS-a, ki se tako borijo za pokojnine in ki so tudi v prejšnji koaliciji grozili z odhodom, to javno razpravo podprli, seveda tudi ostale poslanske skupine. Gre za sila pomembno zadevo. Predvsem pa je zaskrbljujoče tudi to, glede na nekonkretne odgovore predsednice vlade, da bo pokojninsko blagajno poskušala vzdrževati na račun zviševanja davkov. Zadnji izsledki iz proračuna govorijo, da bomo samo v letu 2014 vsi davkoplačevalci in prebivalci Republike Slovenije obremenjeni s 550 milijoni novih davkov. Ni bilo jasnih pojasnil predsednice, na kakšen način [[...]] [[znak za konec razprave]] [[...]]stabilnost in vzdržnost pokojninske blagajne.
Hvala lepa. Prehajamo na odločanje. Začenjam glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 43. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da sklep ni bil sprejet. V skladu s predlogom poslanca Franca Bogoviča bo Državni zbor odločal o naslednjem predlogu: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednice Vlade mag. Alenke Bratušek na poslansko vprašanje Franca Bogoviča v zvezi z negativnimi posrednimi učinki vladnih ukrepov na gospodarstvo. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 43. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da sklep ni bil sprejet. V skladu s predlogom poslanca Zvonka Černača bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za finance dr. Uroša Čuferja na poslansko vprašanje Zvonka Černača v zvezi s predlogom zakona o davku na nepremičnine. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 42. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da predlog sklepa ni bil sprejet. V skladu s predlogom poslanca mag. Andreja Širclja bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za finance dr. Uroša Čuferja na poslansko vprašanje mag. Andreja Širclja v zvezi z napovedanim predlogom Zakona o davku na nepremičnine. Izvolite, gospod Šircelj, imate besedo v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa. Spoštovani! Ministra za finance dr. Uroša Čuferja sem vprašal, kakšen bo novi davek na nepremičnine, glede na to, da je ta davek že bil nekajkrat v javnosti, vsaj osnutki zakona so bili v javnosti, in na podlagi teh osnutkov zakona je moč razbrati, da se bo davčna obveznost vseh davčnih zavezancev v Sloveniji enormno povečala. Natančneje sem ga prosil za odgovor na vprašanje, kakšna bo davčna osnova, kakšne davčne stopnje, kakšen bo davčni obračun. Omenil je, da so ta vprašanja preveč podrobna in da bo davčna osnova široka. V jeziku Ministrstva za finance pomeni to, da je davčna osnova široka, da bodo obdavčene vse nepremičnine. Vse nepremičnine – od stanovanj, gozdov, travnikov, pašnikov, proizvodnih poslopij, gospodarskih poslopij, in to seveda pomeni, da bodo obdavčene pravzaprav tudi tiste nepremičnine, s katerimi ljudje pridobivajo prihodke, dohodek, plače, skratka nepremičnine, ki se uporabljajo v podjetništvu, nepremičnine ki jih uporabljajo kmetje. In glede na to, da podjetja plačujejo davek od dohodka pravnih oseb, da kmetje plačujejo davek na katastrskih dohodek, je takšno dvojno obdavčenje nesprejemljivo. Pomeni pa veliko več. Pomeni nekonkurenčnost gospodarstva, pomeni, da bo mnogo kmetij zaprtih, ker enostavno ne bodo imeli dovolj denarja, da bi lahko obstajali. In glede na to, da bodo obdavčena tudi vsa stanovanja in vse hiše z višjimi stopnjami, kar pomeni, da se bo davek pri prebivalstvu povečal tudi za trikrat, pri nekaterih tudi za štirikrat, to seveda pomeni dodatno revščino in tudi nacionalizacijo teh nepremičnin, če bo davčna uprava prevzela nepremičnino, od katere davek ni bil plačan. Glede na posebnosti gradnje teh nepremičnin v Sloveniji, je to seveda nesprejemljivo. To povečuje revščino tudi zaradi tega, ker so dohodki slovenskih družin, slovenskih prebivalcev vedno manjši. Navsezadnje bo država v proračun dobila od vsakega prebivalca po novem proračunu 275 evrov. To pomeni 550 milijonov deljeno s številom prebivalcev. 275 evrov večja obdavčitev [[...]] [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 44. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da sklep ni bil sprejet. V skladu s predlogom poslanca Andreja Čuša bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo mag. Stanka Stepišnika na poslansko vprašanje Andreja Čuša v zvezi z vedno višjimi davčnimi obremenitvami slovenskega gospodarstva. Obrazložitev glasu ima gospod Čuš v imenu poslanske skupine.
Hvala za besedo. Naj za začetek povem, da bomo v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke ta predlog podprli, saj sem bil sam osebno, in verjamem, da tudi vsa slovenska javnost, nad odgovorom ministra Stepišnika zelo razočaran. Vlada Alenke Bratušek praktično vsak teden uvaja nove in nove davke, viša bremena za slovensko gospodarstvo, ne samo za gospodinjstva. Ministra sem vprašal, kako bo to vplivalo na zagon našega gospodarstva. Naše gospodarstvo je v zadnjih štirih letih izgubilo 90 tisoč delovnih mest. To nima samo posledice na gospodarstvo kot tako, ima tudi posledice na delovanje javnega sektorja, socialne države in še bi lahko našteval. Ob tem velja tudi dodati, da vlada v nasprotju s koalicijsko zavezo viša bremena za gospodarstvo. Temu smo bili priča, recimo, pri davku na dodano vrednost, sledijo katastrski dohodki, dražje vinjete, davek na nepremičnine in verjamem, da se bo še kaj našlo do konca leta. Ob tem bi gospoda Stepišnika težko označili za ministra za gospodarstvo, saj sedi križem rok in čaka na boljši jutri, ki pa ga v resnici ne bo. Tako lahko ministra Stepišnika označimo kvečjemu za ministra proti gospodarstvu. Vladni pristop k reševanju slovenskega gospodarstva ni pravilen, ni usklajen in zavira zagon gospodarstva. Zato tudi predlagam, da na naslednji seji Državnega zbora na to temo opravimo razpravo. Hvala.
Hvala lepa. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 44. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Franca Breznika bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za notranje zadeve dr. Gregorja Viranta na poslansko vprašanje Franca Breznika v zvezi s finančnimi posledicami predloga ukinitve občin. Imate obrazložitev glasu gospod Breznik? Izvolite, gospod Breznik, imate besedo v imenu poslanske skupine.
Najlepša hvala. Ministra gospoda dr. Viranta sem vprašal glede njegove najave ukinitve sto slovenskih občin, da bo pri tem prišlo tudi do ekonomskega učinka v nekem srednjeročnem obdobju, ki bo prinesel sto milijonov evrov zmanjšanja teh sredstev, samega varčevanja v tem smislu. Sam sem nekako za področje, od koder prihajam, skupaj z župani poskušal najti metodologijo, po kateri bi mi ta privarčevani znesek sto milijonov ugotavljali, in smo ugotovili, da ga ni, zato sem ministra Viranta vprašal, od kod je dobil cifro sto milijonov. Vse te male občine imajo zaposlenih od pet do osem ljudi, torej sto občin pomeni 800 ljudi manj. Spraševal sem ga tudi, če v Ljubljani, kjer je proračun ljubljanske občine 313 milijonov evrov, kjer dnevno dela 74 tisoč javnih uslužbencev, če je to takšen in takšen učinek, ali pa gre za še vedno nek drug interes predvsem v smeri ponovne centralizacije in ukinitve ali uničenja podeželja. Vprašal sem ga, ali ne bi v tem trenutku začeli razmišljati o tej vmesni stopnji, ki je nimamo, o tako imenovanem konstituiranju pokrajin. Ali si lokalna samouprava ne zasluži naslednje evolucijske stopnje? Menim, da je zelo potrebna, predvsem vidim tu nekaj praktičnih vidikov. Sam sem del iniciative, kjer skupaj s sosednjimi državami nekako peljemo iniciativo s področja trženja. Gre predvsem za zadeve, kjer gre za čezmejno sodelovanje. Gre za velike projekte čezmejnega sodelovanja. Mislim, da bi to moralo zanimati tudi kolege, ki prihajate iz italijanskega dela ali s tega primorskega dela, kjer nam vsi govorijo, da ne razumejo naše pravne ureditve in da imamo pri tem velike probleme. Gre seveda za to, da se začnejo združevati nekatere zadeve in peljati skupaj projekti s področja kulinarike, turizma. Čisto praktično – gre za povezavo kolesarskih poti, povezavo vinskih cest, recimo na Štajerskem. Mogoče je smešno, ampak menim, da so to neki učinki, kjer bi bil lahko nov obrat, neka nova evolucija na področju lokalne samouprave, kjer bi pridobili celo vrsto novih delovnih mest, celo vrsto novih rešitev, predvsem pa promocijo vrhunskih maloobrtniških ali manufakturnih izdelkov naših obrtnikov, kjer bi se poiskale neke nove poti. Zato mislim, da bi bila ta razprava zanimiva. Vsi, ki boste zdaj glasovali "ne", verjamem, da niste za naslednjo evolucijsko stopnjo občin, da se o tem ne želite pogovarjati in da želite še naprej centralizirati to Slovenijo, uničiti podeželje, vsaj tako logično razumem, na podlagi vsega, kar sem pravkar navedel. Najlepša hvala in vse dobro, kolegice in kolegi!
Hvala lepa. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 41. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Zvonka Laha bo Državni zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za infrastrukturo in prostor Sama Omerzela na poslansko vprašanje Zvonka Laha v zvezi s prostorsko zakonodajo. Izvolite, gospod Lah, imate besedo za obrazložitev v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa. Ministra za infrastrukturo in prostor sem vprašal, kdaj bo prišlo do spremembe prostorske zakonodaje, ker se je hvalil že na hearingu, da bo v pol leta spremenil prostorsko zakonodajo, da bodo občine lažje in hitreje prišle do svojih prostorskih aktov, pa tudi v koalicijski pogodbi imate zapisano enako. Minister je v odgovoru priznal, da je podcenjeval to tematiko, da se je bolje seznanil s problematiko in da tako hitro ne gre. Pa vseeno, v programu vlade je sprememba strategije prostorskega razvoja Slovenije prestavljena na leto 2014, enako tudi sprejetje prostorskega reda. To pa je po mojem osnova za spremembo prostorske zakonodaje. Po spremembi prostorske zakonodaje šele lahko občine izdelajo občinske prostorske načrte; zdaj ti postopki trajajo 5, 6, 7, 8 let. Kdaj bodo občine prišle do pravih prostorskih načrtov, po katerih bodo lahko načrtovale svoj razvoj? Med tem časom je marsikateri investitor, ko je izvedel, v kolikšnem času lahko pri nas pride do gradbenega dovoljenja, posebno tam, kjer je bilo treba sprejeti še podrobni prostorski načrt, odšel mimo Slovenije. To vedo tudi na ministrstvu, kjer so se z njimi ukvarjali. Poleg tega pa vlada grozi z novim davkom. Namesto odstranitve nelegalno zgrajenih objektov naj bi ti plačevali davke. In teh je ogromno po Sloveniji. Gre tudi za to, da naj bi davke plačevali tisti lastniki, ki imajo objekte zgrajene v nesoglasju oziroma z gradbenim dovoljenjem, ki so ga prejeli. Tudi teh je ogromno po Sloveniji. Vlada bo zopet posegla po nekem davku, ker denarja za odstranitev teh objektov seveda nima. Po drugi strani pa ljudje oziroma lastniki ne bodo mogli legalizirati teh objektov, tudi če bodo hoteli. Vlada torej ne dela v smeri, da bi se pospešilo, da bi prišli tudi tuji investitorji v Slovenijo, ker enostavno možnosti ni, da bi po hitrem postopku ali pa v nekem zglednem oziroma sorazmerno kratkem času prišli do gradbenih dovoljenj. Zato sem predlagal, da o tej problematiki, ki je zelo kompleksna in obširna, opravimo razpravo v Državnem zboru in pripomoremo k temu.
Hvala lepa. Prosim za malo strpnosti v dvorani, ko poskušamo predstavitve stališč poslanskih skupin. Zdaj pa prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 44. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da sklep ni bil sprejet. V skladu s predlogom poslanca dr. Vinka Gorenaka bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za pravosodje dr. Senka Pličaniča na poslansko vprašanje dr. Vinka Gorenaka v zvezi s porabo sredstev za reprezentanco in izobraževanje na sodiščih in državnih sodiščih. Želite obrazložitev glasu? Izvolite besedo v imenu poslanske skupine.
Tole je bila pa pomota. Obrazložitev je bila pomota. To je eno staro poslansko vprašanje očitno. Naj tehnične službe popravijo, ker to je eno od starih poslanskih vprašanj [[...]]
Bomo preverili in popravili.
Moje poslansko vprašanje se je nanašalo pravzaprav na izpolnjevanje zaveze, ki so jo pravosodni organi podpisali z Vlado, kot zavezo ljudem, da se bodo sodni postopki skrajšali. Hkrati pa so tam sprejeli zavezo, ki govori o tem, da bodo sodišča oziroma da bo Vrhovno sodišče in tožilstvo naredili vse, da bi prišlo do večje odgovornosti, do izvajanja večje odgovornosti v sodstvu. Predlagam to razpravo predvsem iz tega drugega dela. V času po tistem, ko so to zavezo že podpisali, sta se zgodila dva primera, ki kažeta na to, da sodišča oziroma tožilstvo enostavno tega ne spoštujejo. Prvi primer je bil primer gospe Tovšakove. Vi veste, da so vse preiskave potem pokazale, da je bila nezakonito v zaporu 58 dni in da zato ona terja 16 tisoč evrov odškodnine. Do odškodnine bo najverjetneje prišlo. Sodišče pravi, da je bilo pri njih vse v redu. Bilo je vse zakonito. Tožilstvo pravi, vse je bilo v redu, zakonito, gospod Furlan lahko celo napreduje. Oprali so si roke, državljani bodo pa plačali. Odgovornosti ni. Druga zadeva so tako imenovani Prijatelji v stečaju. Če so prej prijatelji, stečajni upravitelji nagrajevali sodnike s kolesi in ne vem kakšnimi darili in zabavami, so tokrat obrnili situacijo in so prijatelji sodniki rešili prijatelje stečajne upravitelje, tako da stečajni upravitelji niso krivi nič. Skratka, afera Prijatelji v stečaju je končana na način, nihče ni kriv nič. To kaže na to, da sodstvo nima nobenega resnega namena, niti slučajno kakšnega resnega namena, da bi naredilo red v svojih vrstah. In zato je moj predlog za razpravo v Državnem zboru. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Odločali bomo torej o razpravi, ki ste jo pravkar opisali. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 42. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da sklep ni bil sprejet. V skladu s predlogom poslanca Jožefa Jerovška bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru generalne sekretarke Vlade Tanje Šarabon na poslansko vprašanje Jožefa Jerovška v zvezi z opuščanjem dolžnega ravnanja in kršitve zakona o Slovenski obveščevalno-varnostni agenciji. Želite obrazložiti glas? Izvolite, v imenu poslanske skupine ima besedo gospod Jerovšek.
Hvala lepa. Vlada ni opustila samo dolžnega ravnanja v zvezi z Zakonom o Slovenski obveščevalno-varnostno službi, ampak tudi Zakona o vladi in Poslovnika Državnega zbora, kajti na prejšnje moje poslansko vprašanje se na Sovi v zvezi s kaznivim odtekanjem tajnih podatkov, očitno organiziranim, ki so bili objavljeni v spačeni obliki diskreditacijsko v časniku Delo, na Sovi sploh ni pozanimala za odgovor. To smo se člani Komisije za nadzor obveščevalnih služb prepričali na Sovi. Seveda je to zelo velik škandal, da Vlada ponižuje Državni zbor in poslance, da na institut poslanskega vprašanja sploh ne poskuša pridobiti odgovora. Seveda pa je tukaj takoj logično razmišljanje, da je bil poskus diskreditacije na podlagi tajnih podatkov zavesten škandal, naročen škandal, ker gre za zlorabo tajnih podatkov in obveščevalnih služb v politične namene in, kolegice in kolegi poslanci, to je ena najhujših stvari, ki v politiki obstajajo. Pred nedavnim je odstopil en premier v evropski skupnosti. Izkazalo se je med odgovorom generalne sekretarke, ko je navedla, da je direktor Sove spregledal vprašalnik. Mi pa smo osebno govorili s predsednikom Sove. To se vidi, da predsednica vlade je zaradi tega velikega škandala pripravljena žrtvovati direktorja Sove, namesto da bi vlada priznala svojo odgovornost. Tukaj še nismo rekli zadnje besede, mislim pa, da se tako škandalozno ravnanje, nevarno ravnanje, neodgovorno ravnanje, nedopustno ravnanje s strani poslancev vladi ne sme dopustiti. Jaz pozivam, kolegice in kolege, da spametujemo vlado pod vodstvom premierke, da raziščemo okoliščine, na kakšen način je vlada dovolila tako nezaslišano ravnanje, ki je v demokratičnem svetu nepojmljivo, si ne morejo zamišljati, da bi se kaj takšnega lahko zgodilo, in da na ta način preprečimo, da bi se vračali v pretekle čase, ko so bile obveščevalne službe izrazito v politični vlogi, za namene politične diskreditacije, kršenja človekovih pravic. To je naslednja stopnja, če tega ne preprečimo s splošno razpravo. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 44. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca mag. Ivana Vogrina bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o dogovoru ministra za infrastrukturo in prostor Sama Omerzela na poslansko vprašanje mag. Ivana Vogrina v zvezi s posledicami in škodo, ki jo je povzročila sprejeta in kasneje uveljavljena uredba o razvrščanju objektov glede na zahtevnost gradnje. Želite obrazložiti glas? Izvolite, gospod Vogrin, obrazložitev v svojem imenu.
Nimam poslanske skupine, si zamislite, pa bi jo nujno rabil. Tako za šalo. Poglejte, stvar je takšna. O tem, kakšni so pogoji za življenje v posamezni državi, govori lestvica ekonomske svobode. Na njej smo v letu 2012 padli še za sedem mest. Sedaj se nahajamo na 76. mestu, nekje med Gano in Mongolijo. Zdaj pa si zamislite, da ste vi v položaju, da vam ena vlada sprejme v uredbo, ste mali podjetnik, imate delavnice, zraven pa ste si naredili še prizidek. Tej državi lepo plačujete davke in tako dalje. Potem pa ena vlada sprejme uredbo, da vi to lahko po enostavnem postopku legalizirate. Mesec dni kasneje pa neka druga vlada to razveljavi. Zdaj pa ne mislim samo o tej vladi, tako delamo približno dvajset let. Zato smo, kjer smo. Zdaj pa si zamislite, ali res naše vlade sovražijo svoje državljane in svoje gospodarstvo, da ne poskušajo omiliti pogojev za življenje in delo. A bi bilo kaj narobe, če bi ta novela ostala?! In minister je pošteno in korektno povedal, da področje, ki ga pokriva, potrebuje veliko pozitivnih sprememb. In glejte, noben čudež se mi še ni zgodil, danes pa se bo. Vsa poslanska vprašanja so bila zavrnjena, da razprave ne bo. Jaz pa sem prepričan, da tokrat pa se bo zgodil čudež in vi boste glasovali za. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 40. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da sklep ni bil sprejet. V skladu s predlogom poslanca mag. Marka Pogačnika bo Državni zbor odločal o naslednjem predlogu: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo mag. Stanka Stepišnika na poslansko vprašanje mag. Marka Pogačnika v zvezi z dokumentom Kisik za gospodarstvo. Želite obrazložitev v imenu poslanske skupine? Izvolite, gospod Pogačnik.
Predsedujoča, hvala za dano besedo. Takšen predlog bomo sigurno v Poslanski skupini SDS podprli. Stanje v slovenskem gospodarstvu je zaskrbljujoče, Vlada Alenke Bratušek iz dneva v dan gospodarstvo dodatno obremenjuje, ne pa da bi ga razbremenjevala, kar je bila tudi verjetno velika obljuba te vlade pred samim nastopom. Zdaj pa bi lahko dejali, da vlada Alenke Bratušek dejansko povečuje prihodke tistim, ki ne delajo in zmanjšuje prihodke tistim, ki delajo. Novi davki, zadeva je pa predvsem zanimiva tudi v tej smeri, da minister za gospodarstvo ni odgovoril izključno na eno vprašanje. Vprašanje je bilo: Kakšno je mnenje ministra za gospodarstvo glede dokumenta Kisik za gospodarstvo, ki so ga pripravili Gospodarska zbornica, Obrtna zbornica, Trgovinska zbornica, Združenje delodajalcev in Združenje Manager. Poslušali smo njegovo pavšalno predavanje, ki ga poslušamo že kar nekaj časa in od tega gospodarstvo nima nič. Po izjavi članice Pozitivne Slovenije, predsednice Odbora za gospodarstvo, da je ta dokument mineštra in da so to mokre želje gospodarstvenikov, je ponovno zaskrbljujoče, da je zdaj ponovno minister za gospodarstvo dejal, da teh 24 ukrepov, ki jih je pripravilo gospodarsko združenje, ni ciljno usmerjenih in da niti enega ne bo podprl. Tako je bilo za razbrati. Zanimivo. Jaz sem prepričan, da si Slovenija zasluži boljšega ministra za gospodarstvo in mislim, da bi bilo treba, da se o tej temi, o tako pomembnih zadevah, o tako ponižujočem odnosu do takšnega dokumenta, ki so ga pripravili Gospodarska zbornica, Trgovinska zbornica, Obrtna zbornica, Združenje Manager, združenje delodajalcev, opravi širša razprava.
Hvala lepa. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 44. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam da sklep ni bil sprejet. In še zadnje vprašanje, o katerem bomo odločali. V skladu s predlogom poslanke mag. Majde Potrata bo Državni zbor odločal o naslednjem predlogu: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za pravosodje dr. Senka Pličaniča na poslansko vprašanje mag. Majde Potrata v zvezi z gradnjo novega zapora v javno-zasebnem partnerstvu in z usposabljanjem pravosodnih policistov. Želite obrazložitev v vašem imenu? Izvolite, mag. Majda Potrata.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Sama bom glasovala za ta predlog sklepa, ne obetam pa si, da bo predlog dobil podporo. Problem bo ostal in pričakujem, da bo minister Pličanič vendarle razumel, da poleg ekonomistov in pravnikov, ki se spoznajo na javno-zasebno partnerstvo, pritegne v analizo še strokovnjake zaporske problematike in tiste penologe in vse druge, ki takšnemu načinu gradnje zapora nasprotujejo, bo pretehtal in nato sprejel ustrezno odločitev, čeprav se zavedam, da finančne razmere v državi niso ugodne in da je treba iskati odgovore na vprašanje, kako razrešiti prostorsko stisko v slovenskih zaporih. Zdaj pa mi dovolite, da v drugem delu obrazložitve vendarle usmerim vašo pozornost na evropski dan jezikov, ki ga od leta 2001 praznujemo v Evropi. Vsem čestitam k temu prazniku in vas opozarjam, da je ta dan namenjen poglobljenemu razmisleku o pomenu večjezičnosti v Evropi, o pomenu ohranjanja jezikovne kulturne raznolikosti in o vseh oblikah učenja jezikov. Statistični urad navaja, da je uradnih jezikov v Evropski uniji 24, 60 pa regionalnih in manjšinskih. In še najbolj razveseljiva novica – med 16 državami so v raziskavi o znanju tujih jezikov slovenski devetošolci zasedli peto mesto. Torej naj se vsaj ta dan z nečim spodbudnim konča. Hvala.
Hvala lepa. To ni bila popolna obrazložitev glasu. Smo pa dobili nekaj koristnih informacij. Gospod mag. Ivan Vogrin se je prijavil še za obrazložitev glasu.
Hvala lepa, predsedujoča. Jaz bom glasoval "za", ker mislim, da je gospa Potrata odprla pomembno vprašanje, kako z javno-zasebnim partnerstvom. Osebno menim, da izkušnje v Sloveniji niso dobre, da bi bil treba zadevo drugače regulirati, da enostavno mi nismo zreli za to. V težkih časih, kakršni prihajajo, bomo mogoče dozoreli. Iranski pregovor pravi: Težki časi naredijo človeka. Danes je še en pomemben dan. Mogoče bo to poslansko vprašanje naletelo na odobravanje in bo opravljena splošna razprava. Ampak danes je še en pomemben trenutek. Iz vladne palače smo dobili pravzaprav posredno sporočilo, ki pa smo ga dobro slišali tisti, ki znamo poslušati, da bomo bančni sistem reševali iz Evropskega sklada za stabilnost. Odlično. Hvala lepa.
Hvala lepa. Tudi to ni bilo v skladu z obrazložitvijo glasu, ampak spet ena od informacij. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 35. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da sklep ni bil sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prekinjam 17. sejo državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 10. uri. Vsem skupaj želim prijeten popoldan!