Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam nadaljevanje 21. seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti poslanka in poslanci: gospa Jelka Godec, dr. Franc Trček, dr. Matej T. Vatovec, dr. Bojan Dobovšek od 16. ure dalje, gospod Jernej Vrtovec od 18. ure dalje, gospod Branko Zorman do 14. ure, gospod Matjaž Han od 17. ure dalje in Matjaž Hanžek. Vse prisotne lepo pozdravljam! Preden preidemo na 3.a točko dnevnega reda, prehajam na Obvestilo predsednika Vlade o odstopu dr. Dušana Mramorja s funkcije ministra za finance. Predsednik Vlade dr. Miro Cerar me je 13. 7. 2016 obvestil, da je dr. Dušan Mramor odstopil s funkcije ministra za finance. V zvezi s tem Državni zbor Republike Slovenije na podlagi 115. člena Ustave Republike Slovenije ugotavlja, da je dr. Dušanu Mramorju prenehala funkcija ministra za finance. Predsednik Vlade je 13. 7. 2016 Državni zbor obvestil, da bo do imenovanja novega ministra za funkcijo ministra za finance začasno opravljala gospa Alenka Smerkolj, ministrica brez resorja, pristojna za razvoj, strateške projekte in kohezijo. Dr. Dušanu Mramorju se zahvaljujem za sodelovanje in mu želim najboljše pri nadaljnjem delu. Prehajamo na 3.A DNEVNEGA REDA, to je obravnavo PREDLOGA ZAKONA O UKREPIH ZA ODPRAVO POSLEDIC POZEBE IN SNEGA V KMETIJSKI PROIZVODNJI MED 25. IN 30. APRILOM 2016 po nujnem postopku. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade, ministru za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano mag. Dejanu Židanu.
Gospod predsednik, spoštovane poslanke in poslanci! Želim se vam zahvaliti, ker ste s širitvijo dnevnega reda omogočili obravnavo interventnega zakona na redni seji Državnega zbora. Posebna zahvala gre pa Odboru za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, ki je na nujni seji obravnaval in sprejel predlog zakona, ter Zakonodajno-pravni službi, ki je v najkrajšem možnem času pripravila mnenje k zakonu. Sam predlog zakona sicer pomeni odstop od sistemske ureditve, hkrati pa je tudi sama pozeba bila zelo nesistemska. Namreč, takšne pozebe v mesecu aprilu ni bilo zadnjih 60 let in na podlagi tega je nastal osnutek oziroma predlog zakona, ki je, spoštovane poslanke in poslanci, danes pred vami. Sam zakon omogoča izvajanje štirih ukrepov. Prvi ukrep je razširitev določb Zakona o vinu, ki fizičnih osebam omogoča, kadar nimajo grozdja zaradi pozebe, ga lahko dokupijo izven vinarskega vinogradniškega območja, kar je pa pomembno, saj na ta način obdržijo svoje poslovne partnerje. Ker se bodo prvi dokupi grozdja verjetno pričeli že v mesecu avgustu, je zlasti zato pomembna obravnava in sprejemanje na tej seji Državnega zbora in zaradi tega se vam tudi zahvaljujem. Prav tako zakon omogoča podaljšanje zakonsko predpisanega roka za vlaganje vlog za odpis ali zmanjševanje obveznosti plačila prispevkov za pokojninsko in invalidsko zavarovanje za zavarovance, ki so zavarovani na podlagi opravljanja kmetijske dejavnosti, zaradi ocene škode, ki jo je moč podati šele po določenem času. Prav tako zakon daje pravno podlago za znižanje ali odpis najemnin pri Skladu kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije zaradi škode na pridelkih kot posledice spomladanske pozebe v letu 2016 in prav tako zakon omogoča dodelitev finančne pomoči najbolj prizadetim kmetijskim gospodarstvom, dejavnim v sadjarstvu in vinogradništvu. Spoštovane gospe, spoštovani gospodje, spoštovane poslanke in poslanci, izvrševanje zakona bo dosti prilagojeno času, ko kmetije pridobivajo tudi prihodek iz prodaje kmetijskih pridelkov, ki jih zdaj zaradi zmrzali ponekod ne bo, in s tem ocenjujemo, da bomo omogočili, da kmetije, kar je tudi javni interes, ohranimo pri življenju in s tem ohranimo tudi poseljenost slovenskega podeželskega prostora. Hvala.
Hvala tudi vam, minister Dejan Židan. Predlog zakona je obravnaval Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila obora dajem besedo predsedniku gospodu Tomažu Liscu. Izvolite.
Hvala, podpredsednik, za dano besedo. Spoštovani minister, državna sekretarka z ekipo, kolegi in kolegice, lep pozdrav! Odbor za kmetijsko, gozdarstvo in prehrano je Predlog zakona o ukrepih za odpravo posledic pozebe in snega v kmetijski proizvodnji med 25. in 30. aprilom letošnjega leta obravnaval na 29. nujni seji 8. julija 2016. V razpravi o predlogu zakona so sodelovali predstavniki Kmetijsko-gozdarske zbornice Slovenije, Gospodarske zbornice Slovenije, Sindikata kmetov Slovenije, Zadružne zveze Slovenije in Vinske družbe Slovenije, ki so vsi predlog zakona podprli, s tem da je direktor Vinske družbe Slovenije opozoril, da se vinarji ne strinjajo s tem, da se posledice pozebe in snega rešujejo s poseganjem v veljavni Zakon o vinu, ki ga ocenjujejo kot povsem ustreznega. Odbor je prejel tudi mnenje Komisije Državnega sveta za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, ki predlog zakona podpira. V razpravi je sodelovala tudi predstavnica Zakonodajno-pravna služba, ki je izpostavila, da predlog za amandmaje odbora koalicijskih poslanskih skupin, v katerih so povzete nekatere njihove pripombe iz pisnega mnenja, le deloma odpravlja nekatere nejasnosti, predvsem terminološke, ne rešujejo pa temeljnih vprašanj. Med drugim predlog zakona pomeni odstop od sistemske ureditve Zakona o odpravi posledic naravnih nesreč. Predlog zakona odpira tudi vprašanje sporočilne vrednosti zakona, lahko se namreč zastavi vprašanje enake obravnave vseh subjektov, predvsem gospodarskih, ki poslujejo z lastnimi sredstvi. V primeru, da jih bo prizadela naravna nesreča, ki je prav tako ne bo mogoče reševati v okviru sistemskega zakona, bodo upravičeno terjali od zakonodajalca, da jim povrne nastalo škodo na primerljiv način, kot ga zlasti za sadjarje in vinogradnike rešuje predlog zakona, ki ga danes obravnavamo. V zvezi z določbo, ki določa obligatoren odpis zakupnin pri Skladu kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije, pa je predstavnica opozorila, da je nejasno, od česa se zakupnine sploh računa. V razpravi so člani odbora opozorili predvsem na določbo 9. člena predloga zakona, ki izjemoma dovoljuje fizičnih osebam, ki niso samostojni podjetniki posamezniki in so utrpeli škodo na vinogradih po pozebi in snegu za pridelavo mošta, vina in drugih proizvodov iz grozdja, možen dokup tudi grozdja iz leta 2016, ki ni pridelano v vinorodnem okolišu oškodovanega pridelovalca grozdja. Opozorjeno je, da bo v tem letu treba okrepiti nadzor pri transportu grozdja, da ne bi prihajalo do kakršnihkoli malverzacij pri nakupu grozdja. K določbi 11. člena, ki določa, da morajo biti sredstva upravičencem izplačana najpozneje v 4 letih po nastanku škode, je Poslanska skupina SDS predlagala amandma odbora, s katerim bi se prelagani rok skrajšal na dve leti, saj po mnenju Poslanske skupine SDS je 4-letno obdobje predolgo za sanacijo škode. Odbor predloga za amandma odbora ni sprejel. V zaključku razprave so člani odbora iz vseh poslanskih skupin v okviru obrazložitve glasu predlog zakona podprli. Poudarili so, da je interventni zakon potreben, da bi se vsem tistim pridelovalcem, ki so zaradi pozebe in snega utrpeli največjo škodo, takoj zagotovila potrebna finančna pomoč. Kljub soglasni podpori predlaganim rešitvam pa so tudi opozorili, da se podnebne razmere spreminjajo, posledično so naravne nesreče vse pogostejše oziroma so že stalnica. Zato so pozvali pristojna ministrstva, da resno in čim prej pripravijo nov sistemski Zakon o odpravi posledic naravnih nesreč, predvsem z namenom, da se v bodoče takšni in podobni primeri v kmetijstvu ne bi veš reševali z interventnimi zakoni, ki odstopajo do sistemske rešitve, in da povečujejo možnost za morebitne špekulacije. Hkrati pa so pozvali tudi predstavnike kmetov, da v sodelovanju z Ministrstvom za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano razmislijo o reševanju podobnih primerov na podlagi vzajemnosti. Proučiti pa bi kazalo tudi, da se v okviru proračunskih možnosti postopno poveča sofinanciranje zavarovalnih premij za trajne nasade. Odbor je v razpravi na podlagi pisnih predlogov koalicijskih poslanskih skupin z amandmaji odbora sprejel 13 amandmajev, ki so vključeni v besedilu dopolnjenega predloga zakona.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Začenjamo s Poslansko skupino nepovezanih poslancev, zanjo gospod Franc Laj. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani minister, državna sekretarka, drage kolegice in kolegi! V Poslanski skupini nepovezanih poslancev bomo podprli interventni zakon, in sicer predvsem zaradi tega, ker se zavedamo posledic naravne nesreče, ki je prizadela kmetijstvo, in brez te državne pomoči bi zagotovo marsikatero kmetijsko gospodarstvo tudi ugasnilo. Da bi lahko država dodelila dovoljeno državno pomoč, je potrebno po vseh analizah, tako kaže, sprejeti interventni zakon, ki je pred nami, in na ta način lahko kmetom, kmetijskim gospodarstvom država dodeli pravočasno pomoč v zadovoljivem obsegu, tako da bodo lahko nadomestila izpad dohodka in da bo ta državna pomoč tudi prispevala k obnovi proizvodnega potenciala. To je zagotovo najbolj pomembno, da se to stori čim prej in v zadovoljivem obsegu. Pozivamo pa Vlado, da razmisli o politiki zavarovanja kmetijske proizvodnje, ker v zadnjem obdobju in to predvsem od takrat, ko je stopil v veljavo Zakon o odpravi posledic naravnih nesreč, je sofinanciranje zavarovalnih premij padlo praktično na polovico. Posledica tega pa je, da so se tudi zmanjšale zavarovane površine kmetijske. Da bi lahko porazdelili tveganje med vse deležnike, je potrebno zagotovo storiti na tem področju to, da se sofinanciranje zavarovalnih premij tudi poveča. Ocenjujemo, da so zasnovani ukrepi pravilno usmerjeni in da bodo s tem tudi učinkoviti. Hvala za vašo pozornost.
Hvala lepa tudi vam. Stališče Poslanske skupine Stranke modernega centra bo predstavila gospa Vojka Šergan.
Hvala. Spoštovani minister, predstavniki ministrstva, kolegice in kolegi! Spoštovani, danes po nujnem postopku obravnavamo predlog interventnega zakona o ukrepih za odpravo posledic pozebe in snega v kmetijstvu med 25. in 30. aprilom letos, ki določa ukrepe za odpravo posledic izrednega dogodka v kmetijstvu, kakršnemu nismo bili priča zadnjih 60 let. Spomladanska katastrofa je v sadovnjakih in vinogradih po predhodnih ocena povzročila za 23,6 milijonov evrov škode na okoli 56 tisoč hektarih. Najbolj so bili prizadeti sadovnjaki in vinogradi, več kot 60 % je bilo uničenih, 3 tisoč 200 hektarjev in tisoč 700 hektarjev vinogradov. Sadjarjem je tako ostala le okoli petina jabolk. V Poslanski skupini Stranke modernega centra se zavedamo, da predlog zakona, kljub temu da smo na matičnem delovnem telesu na podlagi pripomb Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora sprejeli več amandmajev, tako je za današnjo obravnavo odprt skorajda ves dopolnjen predlog zakona – še vedno predstavlja odmik od sistemskega Zakona o odpravi posledic naravnih nesreč. Zakonodajno-pravna služba je opozorila, da je bil naveden sistemski zakon sprejet v izogib vsakokratnemu reševanju posameznih naravnih nesreč z interventnimi zakoni, pomisleke pa je izrazila tudi predvsem o predlaganih ukrepih, ki se dotikajo nezavarovanih nasadov, čeprav bi jih bilo mogoče zavarovati in je država zanje omogočala sofinanciranje zavarovalne premije. V Poslanski skupini SMC se z opozorili Zakonodajno-pravne službe do neke mere strinjamo, zato smo že na matičnem delovnem telesu Vlado oziroma pristojno resorno ministrstvo opozorili, da se je koalicija zavezala, da bo uredila sistem pomoči ob pojavu naravnih nesreč in da naj se sistemska zakonodaja spremeni na način, da Državnemu zboru v tovrstnih primerih ne bi bilo treba sprejemati interventnih zakonov za odpravo posledic posamičnih naravnih ujm in da bi slednje ukrepe lahko sprejemala zgolj Vlada. Ne glede na slednje pa smo se na podlagi izrednosti tega dogodka in predhodne ocene škode ter slabega ekonomskega položaja v sadjarstvu in vinogradništvu odločili, da predlog zakona podpremo. Odločitev o podpori je bila na matičnem delovnem telesu sprejeta soglasno. Vsi članice in člani odbora oziroma vse parlamentarne politične stranke smo se strinjale, da je treba interventni zakon sprejeti, in izrazili zadovoljstvo, da je bil predlog zakona po tej naravni ujmi pripravljen hitro in da bo zaradi nujnosti sprejet že na tej seji. Ker bo zaradi škode največji izpad letošnjega pridelka grozdje, je namreč nujno, da predlagani ukrepi pričnejo veljati še pred začetkom letošnje trgatve, ki se, kot je znano, za zgodnje sorte zadnja leta po navadi začenja že konec avgusta. Podporo hitremu ukrepanju in zakonu so izrekli tudi v Kmetijsko-gozdarski zbornici, Zadružni zvezi in Sindikatu kmetov Slovenije. Zakon bo podaljšal rok za vložitev zahtevka za zmanjšanje ali odpis obveznosti plačila prispevkov za pokojninsko in invalidsko zavarovanje za kmete, omogočil bo znižanje ali odpis najemnin pri Skladu kmetijskih zemljišč in gozdov, izjemoma bodo lahko tudi fizične osebe, ki se ukvarjajo s pridelavo vina iz lastnega grozdja in imajo več kot 60-odstotno škodo, grozdje dokupile na širšem območju zunaj vinorodnega okoliša, zunaj vinorodne dežele in celo države, na primer Hrvaške, Madžarske, Avstriji, Italiji, ne pa izven EU. V zvezi s to rešitvijo je bilo na matičnem delovnem telesu odprtih kar nekaj dilem in v zvezi s tem podanih predlogov, da naj se dodaten odkup grozdja omeji na posamezno vinorodno deželo, da bi okrepil nadzor prevoza grozdja. Tudi v SMC smo sprva sami imeli pomisleke glede predlagane rešitve, zavedamo pa se, da samo z dovoljenjem o dokupu grozdja znotraj okoliša ali dežele težav ne bi rešili. Nekatere vinorodne dežele, denimo Podravje, so bile skoraj v celoti prizadete, grozdja ne bi bilo dovolj, vinogradnikom oziroma vinarjem pa je treba omogočiti predvsem zaščito tržnih deležev oziroma ohranitev na trgovinskih policah in v gostinskih lokalih. V SMC smo se za podporo temu ukrepu odločili, ker bo moral vinogradnik oziroma vinar pri označevanju vina, pridelanega iz grozdja, ki ga je dokupil na podlagi tega zakona, upoštevati tudi določbe vseh predpisov, ki urejajo označevanje porekla in kakovosti vina, kar pomeni, da ne bo moglo prihajati do zavajanja potrošnikov glede zaščite geografskega porekla. Interventni zakon bo omogočal nepovratno finančno pomoč kmetijam, katerih sadovnjaki ali vinogradi so imeli izgube ne več kot na 30 % površin, pri čemer je škoda na posameznem GERK-u več kot 60 %. Če so imeli pridelek zavarovan, bodo lahko dobili do 20 % priznane škode, če niso imeli zavarovano, pa do 10 % škode. Cilj tega zakona je torej zagotoviti obstoj prizadetim kmetijskim gospodarstvom in jim s takojšnjim sprejetjem interventnega zakona zagotoviti nujno potrebna finančna sredstva, ki jim bodo deloma omilila izpad dohodka zaradi povzročene škode, ker so ukrepi oblikovani tako, da se bo neposredna finančna pomoč dodelila res zgolj najbolj prizadetim in ogroženim. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, zanjo gospod Zvonko Lah.
Spoštovani predsednik, minister, državna sekretarka, kolegice in kolegi! V Slovenski demokratski stranki smo takoj po tej strašni pozebi bili pobudniki za sklic nujne seje Odbora za kmetijstvo, kjer smo ugotovili, da je bila pozeba tako obširna in velika, da presega mejo naravne nesreče; se pravi, škode več kot za 2,5 milijona evrov, in pozvali – tudi sklep odbora je bil –, da Vlada primerno ukrepa. Vlada se je po našem mnenju kar hitro odzvala, sprejela ta interventni zakon, ki ga v Slovenski demokratski stranki podpiramo, čeprav predloženi zakon pomeni odstop od sistemske ureditve, kar je povedal tudi minister, in zasleduje prav tisti cilj, ki ga kot nedopustnega določa ta zakon, to je povračilo škode za nezavarovane zadeve, ki jih je bilo mogoče zavarovati in je država sofinancirala zavarovalne premije. Vendar je zavarovanih sadovnjakov v letu 2015 bilo samo 20 % in 9 % vinogradov tudi zaradi tega, ker so zavarovalnice uvedle odbitno franšizo v višini 15 %, pa tudi odkupne cene so tako padle, da si vinogradniki, ki prodajajo grozdje, enostavno ne morejo zavarovanja privoščiti, ker bi imeli izgubo. Vseeno ta interventni zakon na nek način rešuje to situacijo, vprašanje je, ali v zadostni meri, o čemer je bila tudi burna razprava na odboru. V Slovenski demokratski stranki smo pripravili dva amandmaja s ciljem, da se ta škoda povrne v roku dveh let, ne v štirih, saj pravimo, kdor hitro da, dvakrat da. Druga zadeva pa je, da bi se odkup grozdja omejilo zaradi morebitnih špekulacij na vinorodno deželo. Vendar je bilo pojasnjeno, da je vinorodna dežela Podravje bila tako prizadeto, da se v tej vinorodni deželi ne da kupiti grozdja in ga je nujno kupiti drugje, vendar pa to lahko prinese določene špekulacije, ki pa niso pozitivne in lahko nekateri to izkoriščajo. V razpravi smo potem ugotovili, ne samo mi, tudi največja pozicijska stranka, ki je predlagala oziroma pozvala ministrstvo, da čim prej pripravi nov sistemski Zakon o odpravi posledic naravnih nesreč, predvsem z namenom, da se v bodoče takšnih in podobnih primerov v kmetijstvu ne bi več reševalo z interventnimi zakoni, ki odstopajo od sedanje sistemske ureditve, na kar je opozorila tudi Zakonodajno-pravna služba. Obenem pa tudi pozivamo kot poslanska skupina Vlado, da bi v bodoče preučili in po možnosti postopno povečali sofinanciranje zavarovalnih premij za trajne nasade, da jih ne bi bilo treba potem reševati na ta način. Skratka, v Slovenski demokratski stranki podpiramo ta zakon, apeliramo pa tudi na Vlado, da poskuša zaradi vse večjih podnebnih sprememb, večjih naravnih nesreč v kmetijstvu, kar je že stalnica, da bi kmetijstvo na nek način reševali drugače in ne vsakič sprejemali interventnih zakonov za reševanje tega področja. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije, zanjo gospod Primož Hainz.
Spoštovani predsednik, gospod minister, državna sekretarka, kolegice in kolegi! Dovolite, da vas seznanim s stališčem Poslanske skupine Desus glede Predloga zakona o ukrepih za odpravo posledic pozebe in snega v kmetijski proizvodnji med 25. in 30. aprilom 2016. Letošnja spomladanska pozeba in sneg sta nas ponovno opozorila, da so podnebne spremembe realnost, ki prinaša vedno več nenavadnih, pogosto uničujočih vremenskih pojavov. Povzročena je bila ogromna škoda, predvsem v vinogradih in sadovnjakih, kar je celo ogrozilo obstoj kmetij, ki se ukvarjajo izključno z eno ali drugo dejavnostjo oziroma obema. Ne gre samo za izpad prihodkov, temveč tudi za dodatne višje stroške oskrbe nasadov, saj bo na primer potrebno drevesa primerno oskrbeti, ker ne bodo imela več plodov, kar je zanje še dodatne šok. Ker gre pri pozebi za naravno nesrečo, ki jo je moč zavarovati, in ker država sofinancira zavarovalno premijo, posledic te pozebe ni mogoče obravnavati v skladu z veljavnim Zakonom o odpravi posledic naravnih nesreč. Žal je bilo zavarovanih zelo malo nasadov, kar pomeni, da bi večina kmetov ostala brez pomoči. Ker pa je po naši oceni potrebno pomagati tudi tistim, ki nasadov niso zavarovali zaradi različnih dejavnikov, smo v naši poslanski skupini podprli predlog interventnega zakona o odpravi posledic omenjene spomladanske pozebe in snega, ki bo omogočil pomoč tudi nezavarovanim kmetom, vendar v manjši meri kot zavarovanimi. Pomoč se bo tako dodelila najbolj prizadetim kmetom, ki imajo oziroma bodo imeli izpad pridelka, večji od 60 % običajne letne kmetijske proizvodnje v vinogradu ali sadovnjaku. Gre predvidoma za finančno pomoč v skupini višini do 3,5 milijona evrov, izvajala pa se bo v različnih oblikah. Med drugim bodo izjemoma lahko tudi fizične osebe, ki se ukvarjajo s pridelavo vina iz lastnega grozdja in imajo več kot 60 % škodo, grozdje dokupile na širšem območju, bo pa moralo biti poreklo ustrezno označeno. V Poslanski skupini Desus nas veseli, da so ministrstvo in interesne skupine, kot je Kmetijsko-gozdarska zbornica Slovenije, našli skupen jezik in pripravili zakon, ki vsebuje skoraj vse ukrepe, ki jih predlagala zbornica. Tudi v razpravi na matičnem delovnem telesu se je pokazalo redko videno soglasje vseh prisotnih za sprejem interventnega zakona. Med razpravo o tem zakonu se je izkazalo, da je potrebno nemudoma spremeniti politiko zavarovanja kmetijskih zemljišč, saj se, kot se je pokazalo tudi ob tej nesreči, večina kmetov ne odloča za zavarovanje, saj je predrago, pojavljajo se previsoke odbitne franšize, pa tudi sofinanciranje zavarovanje s strani države se je drastično zmanjšalo. Ker lahko pričakujemo vedno več nenavadnih naravnih pojavov, ki kmetijstvu povzročajo ogromno škodo, je potrebno, da se kmete stimulira za sklepanje zavarovan. Obenem pa upamo, da bodo kmetje znali izkoristiti razpis Evropskega kmetijskega sklada za podporo naložbam v kmetijska gospodarstva za leto 2016, ki so v višini 10 milijonov v obliki nepovratnih sredstev namenjene prilagoditvi kmetij na podnebne sprememba. Poslanci in poslanke Poslanske skupine Desus bomo predlog zakona podprli. Hvala lepa za pozornost.
Besedo ima Poslanska skupina Socialnih demokratov, zanjo gospod Janko Veber.
Hvala za besedo in lep pozdrav tudi v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov, kjer bomo Predlog zakona o ukrepih za odpravo posledic pozebe in snega v kmetijski proizvodnjo med 25. in 30. aprilom letošnjega leta podprli. Seveda pozdravljamo tudi nujni postopek, saj imamo zagotovo vsi še pred očmi žalostne prizore v vinogradih in sadovnjakih, ki so nastali kot posledica hude pozebe in snega v navedenem obdobju. Zakon bo zagotovo prispeval k temu, da omili težko popravljive posledice za slovensko kmetijstvo in tukaj lahko izpostavimo ponovno vlogo Sklada kmetijskih zemljišč in gozdov, ki ga tako kot vedno do sedaj vključimo med ukrepe za odpravo posledic, in sicer z zmanjšanjem oziroma znižanjem ali odpisom zakupnin za kmetijska zemljišča. Med ukrepe se uvršča tudi zmanjšanje ali odpis prispevkov za pokojninsko in invalidsko zavarovanje za kmete, kar bo zagotovo razbremenilo njihove obveznosti, in omogočen bo tudi nakup grozdja iz širšega območja vinarjem, kar bo seveda omogočalo, da ohranjajo svoje tržne poti in prisotnost na trgu, ne glede na to, da jim je sneg in pozeba uničila lastni pridelek. Ta ukrep pravzaprav ni vezan neposredno na finančno podporo, ampak na možnost, ki jo s tem zakonom dajemo, da sami prebrodijo to nesrečo. Najbolj prizadetim pa bo seveda omogočena pomoč tudi iz sredstev iz proračuna in proračunska rezerva bo tudi tokrat namenjena v odpravo posledic pri tistih kmetijskih gospodarstvih, kjer je bila škoda najvišja. Glede na to, da so ukrepi dobili visoko podporo tudi na matičnem delovnem telesu, lahko govorimo o tem, da je zakon dobro usmerjen, pravočasno pripravljen, hkrati pa je potrebno vendarle tudi pozvati, da se v nadaljevanju opravi resna razprava tako s predstavniki zavarovalnic kot tudi pristojnih ministrstev in drugih inštitucij glede problematike zavarovanja kmetijskih zemljišč. Mislim, da je tudi to ena od priložnosti, ker lahko na konkretnih primerih lahko ugotovimo, koliko tudi kot država in posamezno kmetijsko gospodarstvo prihrani, če oboji, skupaj z zavarovalnicami, pravzaprav oblikujemo ustrezno shemo zavarovanj za kmetijska zemljišča. To se bo seveda v miru opravilo v nadaljevanju. Med nujnimi ukrepi pa so ti, ki sem jih tudi v tem prejšnjem delu predstavil, takšne narave, da bodo s sprejemom tega zakona prišli čim prej v veljavo in zato bomo ta zakon podprli. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Združena levica, zanjo Violeta Tomić.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Spoštovani predstavniki ministrstva, gospod minister, kolegice in kolegi! Ko se je takoj po zmrzali konec aprila ugotavljala povzročena škoda, se je ugibalo, ali bo številka presegla 2 in pol milijona evrov ali ne. Končna ocena škode za skorajda desetkratnik presega prve ocene. V Združeni levici menimo, da je kljub pomanjkanju sistemske ureditve v primerih naravnih nesreč sprejem zakona, ki ga obravnavamo, nujen, da se čim bolj ublažijo negativne posledice pozebe za slovensko kmetijstvo. Zato bomo v naši poslanski skupini predlog zakona podprli kljub nekaterim pravnoformalnim pomislekom, ki so se pojavili ob njegovi obravnavi. Zakon podaljšuje rok vložitve zahtevka za zmanjšanje ali odpis prispevkov za pokojninsko in invalidsko zavarovanje za kmete, znižanje ali odpis najemnin pri Skladu kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije, razširja določbe Zakona o vinu na način, da se bo fizičnim osebam, ki niso samostojni podjetniki posamezniki, omogočil nakup grozdja iz širšega območja, predvsem pa predvideva pomoč najbolj prizadetim kmetijskim gospodarstvom, dejavnim v primarni kmetijski proizvodnji v sadjarstvu in vinogradništvu. Nesprejetje zakona bi pomenilo eksistenčno ogroženost prenekaterih kmečkih gospodarstev. Moramo pa ob tem zopet opozoriti na zaskrbljujoče naraščajočo pogostost naravnih nesreč, ki so vse bolj posledica podnebnih sprememb. V zadnjih letih smo priča stopnjevanju ekstremnih vremenskih pojavov, ki vse močneje prizadevajo naše kmetijstvo in gozdarstvo. Žledolom, podlubniki, vsakoletne suše ali poplave ali pa kar oboje v istem letu niso več nič nenavadnega. Škoda, ki z vsem tem in tudi z nedavno pozebo nastaja, ni samo materialna, čeprav kmetje seveda to najbolj neposredno občutijo. Posredno škodo zaradi takšnih pojavov nosi gospodarstvo, živilsko predelovalna industrija, naša samooskrba z lokalno pridelano in predelano hrano in tako naprej. V Združeni levici menimo, da Vlada ni pretirano zavzeta za sprejemanje ukrepov, ki bi imeli neposredni učinek v boju proti podnebnim sprememba. Že pri sprejemanju proračuna smo v Združeni levici ministra opozarjali na to, da se za prilagajanje podnebnim spremembam namenja premalo denarja, poleg tega pa gre večina tega denarja za zavarovanja, kar pa ni ukrep, ki bi spodbujal dejansko prilagajanje. Podnebne spremembe so realnost, katere se bomo žal morali navaditi. Kljub podpisu Pariškega sporazuma ni pretirano verjetno, da se bo trend globalnega segrevanja kaj kmalu ustavil, še posebej ne, ker države podpisnice, tudi Slovenija, bolj kot zavezujoče politike iščejo izgovore za nadaljevanje obstoječih politik. Kmetijstvo se mora, če hoče preživeti, podnebnim spremembam prilagoditi, če ne, bodo interventni zakoni, kot je ta, postali stalnica. Skratka, potrebujemo preventivo in ne samo kurative. Vendarle pa je tudi slednja, žal, včasih potrebna. Zato bomo, kot sem že dejala, v Združeni levici zakon o ukrepih za odpravo posledic pozebe in snega v kmetijski proizvodnji med 25. in 30. aprilom 2016 seveda podprli. Hvala za vašo pozornost.
Besedo ima Poslanska skupina Nove Slovenije - krščanskih demokratov, zanjo Iva Dimic.
Spoštovani predsednik, spoštovani minister, državna sekretarka, kolegice in kolegi! Predlog zakona o ukrepih za odpravo posledic pozebe in snega v kmetijski proizvodnji med 25. in 30. aprilom 2016 je zakon, ki mu ni mogoče nasprotovati in je na odboru prejel soglasno podpro vseh parlamentarnih strank. Tudi krščanski demokrati ga podpiramo, delimo pa nekaj kritičnih mnenj glede njega s številnimi deležniki, predvsem pa s kmeti. Skupaj z Zakonodajno-pravno službo Državnega zbora številni opozarjamo ministrstvo, da gre za nesistemski zakon. Ministrstvo se tega sicer zaveda in tudi utemeljuje ta odstop od sistemske ureditve. Krščanski demokrati pa pozivamo ministrstvo, da čim prej strokovno uredi in dopolni krovni Zakon o odpravi posledic naravnih nesreč ter ga popravi v smer, da bo pokrival tudi vedno pogostejše ujme v našem podnebnem območju. Že ob obravnavi spremembe Zakona o odpravi posledic naravnih nesreč zaradi žleda smo krščanski demokrati pozivali ministra, da naj pripravi spremembe, da se bo sistemski zakon lahko uporabil neposredno v večini primerov in ne bo potreba vsakič sprejemati dodatnega intervencijskega zakona za odpravo posledic konkretnih naravnih nesreč. Pomislek imamo tudi glede namenjene višine sredstev 3,5 milijona evrov. Glede na dosedanje podatke menimo, da sredstva ne bodo zadostovala niti za osnovno sanacijo sadovnjakov in vinogradov. Če pa bo ugotovljena škoda presegla ta znesek, se bodo pomoči prizadetim kmetom upravičencem še znižale. Komisija Državnega sveta za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano pa v mnenju o predlogu zakona navaja tudi dober predlog, in sicer naj se uvede možnost avansov, torej predhodnih delnih izplačil upravičencem že v letošnjem letu, saj prizadeti kmetje denar potrebujejo takoj, da lahko začnejo s sanacijo sadovnjakov in vinogradov. Vsi vemo, da kdor hitro da, dvakrat da. Kmetje so v težkem položaju in trenutno jim država ne pomaga niti toliko, da jim ne bi nalagala novih in novih bremen. Poslanci Nove Slovenije bomo zakon podprli.
Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje Državnega zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 22. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na obravnavo PREDLOGA ZAKONA O DOPOLNITVAH ZAKONA O DELOVNIH RAZMERJIH v okviru nujnega postopka. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade, državnemu sekretarju na Ministrstvu za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti gospodu Petru Pogačarju.
Spoštovani predsednik, spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Vlada Republike Slovenije je Državnemu zboru predložila dopolnitev Zakona o delovnih razmerjih. Predlagane dopolnitve so nujne zaradi ponovne uveljavitve določb, ki so bile pomotoma razveljavljene z uveljavitvijo Zakona o spremembah in dopolnitvah Pomorskega zakonika. Ob uveljavitvi novega Zakona o delovnih razmerjih leta 2013 je Zakon o delovnih razmerjih iz leta 2003 prenehal veljati, razen v delu, v določbah, ki so urejale delovnopravno varstvo pomorščakov. Le-te so ostale v veljavi do ustrezne ureditve v področnem zakonu, to je Pomorskem zakoniku. Zakon o spremembah in dopolnitvah Pomorskega zakonika, sprejet letos spomladi, ustrezno ureja delovnopravno varstvo pomorščakov, hkrati pa seveda razveljavlja določbe starega Zakona o delovnih razmerjih, saj te niso več potrebne. Pri tem pa je pri sprejemanju Zakona o spremembah in dopolnitvah Pomorskega zakonika pomotoma prišlo do več kot očitne pomote. Gre za napačno navajanje uradnih listov. Navedena bi morala biti Uradna lista številka 42/02, 103/07, se pravi, stari Zakon o delovnih razmerjih, ki je tako ali tako že prenehal veljati. Pomorski zakonik je tako pomotoma razveljavil določbe novega Zakona o delovnih razmerjih, kar seveda ni bil namen. Razveljavljene določbe novega Zakona o delovnih razmerjih, veljavnega od 218. do 220. člena Zakona o delovnih razmerjih, so prekrškovne določbe, pri katerih gre za blažje sankcioniranje prekrške delodajalcev, in razveljavljeni 221. člen Zakona o delovnih razmerjih pa ureja pristojnost za izrekanje glob v celotnem okviru predpisanega razpona za posamezen prekršek. Razveljavljeni 222. in 223. člen pa sta prehodni določbi Zakona o delovnih razmerjih, ki urejata ureditev dodatka za delovno dobo in ekonomsko odvisno osebe. Cilj predloga zakona je tako odprava napake po nujnem postopku, in sicer na način, da se čim prej ponovno uveljavi pomotoma razveljavljene določbe veljavnega Zakona o delovnih razmerjih; in sicer 1. člen zakona ponovno uveljavlja razveljavljene kazenske določbe in pooblastilo inšpektorju za izrek globe v razponu, 2. in 3. člen sta prehodni določbi, ki vzpostavljata nazaj razveljavljeni prehodni določbi Zakona o delovnih razmerjih, in 4. člen predloga ureja začetek veljavnosti zakona, ki je v skladu z nujnostjo postopka predviden že naslednji dan po objavi. Poudariti velja, to je zelo pomembno, da se nadzor nad delodajalci s strani Inšpektorata Republike Slovenije za delo kljub temu nemoteno opravlja naprej. Pomorski zakonik je namreč črtal samo določene prekrškovne določbe veljavnega Zakona o delovnih razmerjih, tako da so najostreje zagrožene sankcije za najhujše prekrške zoper delavske pravice še naprej ostale v veljavi. Najstrožje sankcioniranje z vidika varstva delavcev, najpomembnejši prekrški so urejeni v 217. členu Zakona o delovnih razmerjih, na katerega uveljavitev sprememba Pomorskega zakonika ni učinkovala, saj ni bil zajet v krog odločb, ki so bile razveljavljene. Poudariti velja, da Inšpektorat za delo lahko delodajalcu tudi v tem vmesnem času Še vedno, kadar ugotovi nepravilnosti, kadar ugotovi kršitve pravice delavcev, izda upravno odločbo, s katero mu odredi odpravo ugotovljenih nepravilnosti. Ta nadzor se vseskozi tudi od uveljavitve Pomorskega zakonika dalje opravlja nemoteno. Ob morebitnem nespoštovanju upravne odločbe s strani delodajalca pa lahko že na podlagi Zakona o inšpekciji dela inšpektor izreče globo delodajalcu zaradi nespoštovanja z odločbo odrejenih ukrepov inšpektorja, in to inšpektorji za delo vseskozi tudi počnejo. Na koncu ponovno poudarjam, da obžalujemo nastali položaj in si želimo, da se s ponovno uveljavitvijo določb čim prej vzpostavi prejšnje stanje, zato je Vlada Republike Slovenije sprejela predlog sprememb Zakona o delovnih razmerjih in predlaga Državnemu zboru, da jih sprejme po nujnem postopku. Hvala.
Predlog zakona je obravnaval Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku gospodu Urošu Priklu.
Hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice, kolegi, predstavniki Vlade! Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide je na svoji 40. seji 7. 7. kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o dopolnitvah Zakona o delovnih razmerjih. Kot rečeno, je ta zakon predložila v obravnavo Državnemu zboru Vlada. Pri delu odbora so sodelovali predstavniki Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, vladna služba za zakonodajo ter Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora, ki je proučila zakon v okviru svojih pristojnosti in dala pripombe k 2. členu, zato je bil vložen tudi amandma koalicijskih poslanskih skupin, ki te pripombe smiselno upošteva. Osnovni cilj predloga zakona je odprava redakcijske napake na način, da ponovno uveljavi razveljavljene določbe prej veljavnega zakona, ki so bile razveljavljene z očitno pomoto. Zakon o spremembah in dopolnitvah Pomorskega zakonika v prehodnih določbah razveljavlja člene od 218 do 223 Zakona o delovnih razmerjih. Pri navajanju Uradnih listov je nastala očitna pomota, kar pa, kot rečeno, novela oziroma sprememba tega zakona odpravlja. V razpravi, ki je potekala o vseh členih predloga zakona, je bilo postavljeno vprašanje, kako je lahko do take napake sploh prišlo in kakšne bodo posledice razveljavitve členov od 218 do 223 ZDR. Razpravljavce je tudi zanimalo, ali so bile zaradi pravne praznine kršene kakšne pravice delavcev in kakšen vpliv so imele razveljavitve omenjenih določb na delo Inšpektorata Republike Slovenije za delo oziroma na sankcioniranje prekrškov po razveljavljenih členih v tem vmesnem času. Predlagatelj je poudaril, da ne glede na črtanje določenih prekrškovnih določb preostalo besedilo ZDR-1 ostaja veljavno v enaki meri kot prej, kar pomeni, da so obveznosti in pravice v delovnih razmerjih v celoti nespremenjene. Prav tako se lahko nadzor Inšpektorata za delo kljub temu izvaja, torej nadaljuje kontinuirano, nepretrgoma. Novela Pomorskega zakonika je namreč črtala samo določene prekrškovne določbe tega zakona, ZDR-1, tako da so najostreje zagrožene kazenske sankcije še naprej ostale v veljavi. Najstrožje sankcioniranje z vidika varstva delavcev, najpomembnejši prekrški, so urejeni v 217. členu ZDR, na katerega uveljavitev sprememb Pomorskega zakonika ni učinkovala, saj ni bil zajet v krog določb, ki so bile razveljavljene. Hkrati pa je lahko Inšpektorat delodajalcu, pri katerem je morebiti ugotovil kršitve, na katere se nanaša črtanje prekrškovne določbe, izdal upravno odločbo, s katero mu je odredil odpravo ugotovljenih nepravilnosti. Inšpektor sme na podlagi določb ZDR-1 izreči globo tudi v znesku, ki je višji od najnižje predpisane globe. V nadaljevanju je bil s strani Poslanske skupine SDS predlagan sklep, na podlagi katerega bi Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti v roku 3 mesecev Odboru predložilo število in vrsto tistih prekrškov, za katere je bil uveden postopek o prekršku, okvirno število oškodovancev in datum domnevno storjenega prekrška, vendar ta predlog ni bil izglasovan. Odbor je, kot sem že uvodoma povedal, sprejel amandma, ki so ga predlagale koalicijske poslanske skupine, ki je v celoti upošteval priporočila oziroma mnenje Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora. Odbor je sprejel tudi vse člene predloga zakona. Glede na sprejeti amandma ter na podlagi določil prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora je pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega je vključen tudi sprejeti amandma. Dopolnjen predlog zakona je sestavni del tega poročila, ki sem ga zdaj na kratko povzel in ste ga dobili na svoje klopi. Hvala lepa za vašo pozornost.
Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Stranke modernega centra, zanjo gospa Erika Dekleva.
Spoštovani predsednik Državnega zbora, kolegice in kolegi! Danes obravnavamo novelo Zakona o delovnih razmerjih, ki odpravlja napako, nastalo s sprejetjem Pomorskega zakonika aprila letos. Določene posebnosti v zvezi s pogodbo o zaposlitvi za pomorščake je namreč urejal prej veljavni Zakon o delovnih razmerjih v členih od 218 do 223, katerega določbe so ostale še v veljavi do ureditve omenjenih vsebin v posebnem zakonu, tako imenovanem Pomorskem zakoniku. Gre za določbe, ki so se nanašale na pogodbo o zaposlitvi za pomorščake in so vsebovale naslednje vsebine: registracijo pogodbe o zaposlitvi za pomorščake, minimalno starost osebe, ki sme delati na ladji, trajanje poskusnega dela članov posadke, trajanja delovnega časa in nadurnega dela, prepoved nočnega dela pomorščakov ter možnost izrabe celotnega dopusta. Te vsebine so se tako aprila letos uredile z novelo Pomorskega zakonika, ki pa je z navedbo napačnih številk Uradnih listov razveljavil določbe členov od 218 do 223 iz veljavnega Zakona o delovnih razmerjih namesto iz starega, ki je bil sprejet leta 2002. Razveljavljene določbe so prenehale veljati 24. maja letos. Novela Zakona o delovnih razmerjih, ki jo obravnavamo ponovno, uveljavlja naslednje po pomoti razveljavljene določbe: tri prekrškovne določbe, pri katerih gre za blažje sankcionirane prekrške delodajalcev in prekrške, ki se nanašajo na uporabnika pri opravljanju dela z agencijskimi delavci, določbo, ki ureja pristojnost za izrekanje glob v celotnem okviru predpisanega razpona za posamezen prekršek, določbo, ki ureja dodatek za delovno dobo, in pa določbo, ki ureja ekonomsko odvisne osebe. V razpravi na matičnem delovnem telesu se je zaradi razveljavljenih prekrškovnih določb Zakona o delovnih razmerjih razvila tudi razprava o varstvu delavcev in možnosti retroaktivne veljave prekrškovnih določb. Ker prekrški sodijo v kazniva dejanja, za katere Ustava določa načelo stroge zakonitosti oziroma načelo zakonitosti v kazenskem postopku, po katerem ni mogoče nikogar kaznovati za dejanje, ki v času storitve ni bilo razglašeno oziroma določeno za kaznivo, prekrškovne določbe v tem primeru ne morejo veljati za nazaj. Ob tem pa moremo izpostaviti, da so delavci kljub temu imeli varovan položaj oziroma jim je bilo pravno varstvo zagotovljeno, saj inšpektor za delo lahko ob ugotavljanju kršitev vodi postopek tudi po Zakonu o inšpekciji dela ter tako zahteva, da se vzpostavi zakonito stanje. V primeru neupoštevanja ureditvene določbe se tako lahko izrečejo sankcije in globe tudi po Zakonu o inšpekciji dela, ki pa so v določenih primerih v normiranih vrednostih lahko tudi višje kot po Zakonu o delovnih razmerjih. Upoštevajoč okoliščine in prej omenjene razloge, zaradi katerih danes sprejemamo novelo Zakona o delovnih razmerjih, bomo v Poslanski skupini Stranke modernega centra predlog zakona podprli. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, zanjo gospa Suzana Lep Šimenko.
Hvala za besedo, predsednik. Spoštovani poslanke, poslanci, predstavnika ministrstva, lepo pozdravljeni! Danes po nujnem postopku obravnavamo Zakon o delovnih razmerjih. S 24. majem je namreč vstopil v veljavo Pomorski zakonik, ki je s svojo določbo posegel na drugo področje, na področje dela. Z njegovo spremembo so se namreč razveljavile določbe 218., 219., 220., 221., 222. in 223. člena Zakona o delovnih razmerjih. Razveljavile so se določbe, ki predstavljajo pravno podlago za določitev prekrškov v veljavnem Zakonu o delovnih razmerjih. Gre za določbe, ki se nanašajo na varovanje pravic agencijskih delavcev in kršitve delodajalcev, ki se nanašajo na varovanje pravic delavcev pri sklepanju pogodb in v delovnem razmerju. Vlada v Predlogu zakona o dopolnitvah Zakona o delovnih razmerjih navaja, da se z njo odpravlja anomalija na trgu dela, ki je nastala zaradi očitne pomote pri uveljavitvi Pomorskega zakonika. Je pa resnično nenavadno, kako je lahko do tako imenovane pomote sploh prišlo. Besedilo zakona namreč najprej pregledajo strokovne službe na ministrstvih, morajo iti čez medresorsko usklajevanje, čez pregled Službe Vlade za zakonodajo, sprejela ga je Vlada, preverila oziroma pregledala ga je Zakonodajno-pravna služba v Državnem zboru, podprli ste ga koalicijski poslanci in tudi opozicijska Združena levica. In ne nazadnje, razglasil ga je tudi predsednik države. Ob tem je treba še posebej izpostaviti odgovornost ministrice za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, kamor Zakon o delovnih razmerjih tudi spada in ki v medresorskem usklajevanju očitno ni ugotovila nikakršnih nepravilnosti. Težko je verjeti, da je v vsem tem procesu šlo za zgolj spregled oziroma pomoto. Ima pa sprejem tega zakona pomembne posledice. Od 24. maja 2016 namreč ni več zakonske podlage za kaznovanje po kar štirih razveljavljenih členih, od 218. do 221. Če bi ministrica za delo res tako zelo ščitila delavce, kar sama večkrat rada izpostavlja in poudarja, verjamem, da si takšne napake ne bi smela privoščiti. Tako imenovana redakcijska napaka, kot je navedeno tudi v predlogu zakona, ki je danes pred nami, in kar radi izpostavljate tudi koalicijski poslanci, je povzročila dva meseca pravne praznine na področju kazenskih sankcij. Le-to pomeni, da kršitve, ki so se ali se bodo zgodile od 24. 6. in do sprejema zakona, in tudi tiste, ki so se zgodile prej, a o njih še ni bilo pravnomočno odločeno, ne bodo sankcionirane. Zakon o prekršku v 2. členu namreč določa, da če se po storitvi prekrška spremenijo materialnopravne določbe tega zakona ali predpis, ki določa prekršek, se uporabi zakon ali predpis, ki je za storilca milejši. S to tako imenovano napako ste tako rehabilitirali storilce prekrškov iz delovnopravne zakonodaje, o katerih do 24. 5. še ni bilo pravnomočno odločeno. V izpostavljenem primeru tako zagotovo ne moremo govoriti zgolj o redakcijski napaki. Upravičeno se lahko tudi vprašamo, ali je šlo za očitno ali namerno pomoto, gre namreč za napako, ki ima velike posledice za številne zaposlene in rehabilitira kršitelje delovnopravne zakonodaje. Za napako do danes ni nihče odgovarjal, ne na Vladi ne na resornem ministrstvu. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke smo že za matični odbor predlagali amandma, s katerim bi lahko nastalo odpravili. Želeli smo namreč napako odpraviti za nazaj. Doseči smo želeli in tudi z amandmajem, ki smo ga vložili za obravnavo na tej seji Državnega zbora, retroaktivnost uporabe prekrškovnih določb. Več o amandmaju seveda v nadaljevanju v razpravi. Če je resnično pri sprejemu zakonodaje prišlo do pomote, ni najmanjšega zadržka, da ne bi našega amandmaja tudi podprli. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke podporo zakonu vežemo na podporo našemu amandmaju. Najlepša hvala.
Besedo ima Poslanska skupine Demokratičen stranke upokojencev Slovenije, zanjo mag. Julijana Bizjak Mlakar.
Spoštovani predsednik Državnega zbora, poslanke, poslanci in drugi prisotni! Redkokdaj se zgodi, vendar se lahko zgodi, da se v zakonodajnem postopku nenamerno naredi napako, zaradi katere je treba pomoto odpraviti in v zakonodajnem postopku zakon povrniti v prejšnje stanje. Seveda je tako prav, saj smo poslanke in poslanci v službi ljudstva, zato je od nas pričakovati, da pravne predpise, ki narekujejo življenje družbe in slehernega posameznika, nenehno izboljšujemo in prilagajamo potrebam družbe. Z njimi odpravljamo posledice naravnih nesreč, sledimo zahtevam iz zavezujočih nadnacionalnih predpisov in neko dosedanjo ureditev spreminjamo v celoti. Zgodi se tudi, da popravljamo prenekateri zakon, kjer je kakšna zapisana norma v njem protiustavna in nam varuh ustave naloži odpravo neustavnega člena. Tokrat pa imamo poslanke in poslanci na klopeh predlog zakona, do katerega ni prišlo iz pravkar naštetih razlogov, ampak gre za popravek napake, storjene v nekem drugem zakonodajnem postopku in v drugem zakonu. Šlo pa je zgolj za napačno navajanje Uradnega lista. Ne glede nato, da je bila napaka malenkostna, da je bila ugotovljena hitro in da zato zaradi nje ne bo huje oškodovan nihče, pa je po oceni Poslanske skupine Desus na mesto opozorilo vsem, ki sodelujemo pri pripravi besedil zakonskih predpisov, da pri tem ravnamo z vso skrbnostjo, tako da se tudi najmanjše in najbolj banalne napake ne bi dogajale. Zmotiti se je človeško, kljub temu pa so izgovori tudi za konkretno storjeno napako težko sprejemljivi. Z današnjo potrditvijo Predloga zakona o dopolnitvah Zakona o delovnih razmerjih poslanke in poslanci verjamemo, da tovrstnih pomot v prihodnje ne bo več. Hvala lepa za pozornost.
Besedo ima Poslanska skupina Socialnih demokratov, zanjo gospa Marija Bančič.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovani državni sekretar, kolegice in kolegi, lepo pozdravljeni! Zakon, ki je danes pred nami, je dvignil veliko prahu, pa ne zaradi vsebine, temveč zaradi razloga, zakaj ga dopolnjujemo. V postopku sprejemanja Pomorskega zakonika se je pripetila, verjamemo da, nehotena napaka, lahko ji rečemo tudi šlamparija, ki se ne bi smela pripetiti. Zadeva je še toliko bolj težavna, saj je pokazala, da ne glede na to, koliko različnih oči pregleda določene predloge, se nam kljub vsemu lahko pripeti, da kaj spregledamo. Seveda, motiti se je človeško, a kljub temu naj bo ta procedura v bodoče opomin vsem, da se kaj podobnega ne pripeti več. Na videz majhen tiskarski škrat bi lahko povzročil neslutene posledice pri varovanju pravic delavcev, kar je nedopustno. Pomorski zakonik je črtal neke določbe iz Zakona o delovnih razmerjih, ki je vmes bil že nekajkrat spremenjen. Na tem mestu zato dajem v razmislek predlog, da se prečiščena besedila zakonov sprejemajo bolj ažurno, idealno bi bilo po vsakem popravku, ker se je na tem primeru jasno pokazalo, kaj lahko povzroči samo malo neprevidnosti, ki pa je dodatno spodbujena včasih s skoraj nepregledno množico sprememb. Kakorkoli že, danes ministrstvo, ki za napako ni odgovorno, le-to popravlja. S predlogom zakona se tako odpravljajo redakcijske napake na način, da se ponovno uveljavljajo razveljavljene določbe prej veljavnega zakona, ki so bili razveljavljene z očitno pomoto. Gre za določbe od 218. do 220. člena, ki so prekrškovne določbe, pri katerih gre za blažje sankcioniranje prekrškov delodajalcev, in prekrške, ki se nanašajo na uporabnika pri upravljanju dela z agencijskimi delavci. Razveljavitev 221. člena, ki ureja pristojnost za izrekanje glob v celotnem okviru predpisanega razpona za posamezen prekršek, pa bi pomenila, da bi inšpektorji za delo lahko izrekali le najnižje predpisane globe. Razveljavljena 222. in 223. člen sta prehodni določbi ZDR-1, ki ureja dodatek za delovno dobo in ekonomsko odvisne osebe. Ker gre glede na vse navedeno za očitno napako, ki jo je treba sanirati, bomo Socialni demokrati predlog novele Zakona o delovnih razmerjih seveda podprli. Hvala lepa.
Besedo ima Poslanska skupina Združena levica, zanjo Miha Kordiš.
Hvala za besedo, predsednik. S tem zakonom se v naš pravni red vračajo sankcije za nekatere kršitve delavskih pravic. Gre za enega izmed redkih zakonov, pri katerih je nujni postopek dejansko upravičen in zato bomo socialisti ta zakon tudi podprli. Ne podpiramo pa drugih usmeritev Vlade na področju delavskih pravic zato, ker kratko malo niso sprejemljive. V zvezi s konkretnim predlogom je treba povedati naslednje. Zaradi črtanja členov delovna inšpekcija ni mogla izrekati glob za določene prekrške. Delno se je lahko opirala na Zakon o inšpekciji dela, delno tudi na Zakon o inšpekcijskem nadzoru. Koliko je bila pri tem uspešna, ni jasno, zato od Vlade pričakujemo, da bo o posledicah te pomote poročala. In ker Odbor za delo ni sprejel sklepa s to zahtevo, bomo te informacije zahtevali s poslanskimi vprašanji. Drugo, kar pa od Vlade zahtevamo, je, da ugotovi, kje je prišlo do napake in zakaj te napake na nobeni instanci niso zaznali. Motiti se je človeško, biti malomaren pa je disciplinski prekršek. Za ta disciplinski prekršek je objektivno odgovoren minister za infrastrukturo Peter Gašperšič, pristojen za pomorstvo. Ker razpravljamo o prekrških za kršitve delavskih pravic, bom stališče zaključi z oceno dela Vlade na tem področju. Delo ocenjujemo v Združeni levici kot nezadostno na podlagi naslednjih dejstev. Prvič, koalicija SMC, Desus in SD je sprejela že dva rebalansa in dva letna proračuna, v katerih pa še vedno ni zagotovila zadostnih sredstev za delovno inšpekcijo. Vsako leto se poveča število nadzorovanih subjektov in obseg kršitev. Število delovnih inšpektorjev pa je od leta 2008 dalje upadlo s 87 na 77. Koalicija zavrača vse naše predloge za povečanje sredstev. Zato je stanje tako, kot je. Delovna inšpekcija, ki je lani ugotovila 30 tisoč 805 kršitev delavskih pravic, ima v celem letu na razpolago manj kot 5 milijonov evrov. Sedaj za primerjavo, vojaške patrulje, ki so ugotovile 5 nezakonitih prehodov meje, so samo v treh mesecih porabile 2,2 milijona, v kar niti niso vštete osnovne plače. Če te podatke preračunamo na letno raven, je Vlada namenila samo 5 milijonov za 30 tisoč 800 ugotovljenih kršitev delavskih pravic, za zajetje 15 ilegalcev pa 9 milijonov. Kdo je tukaj nor, naj presodijo državljani. Drugič, delovna inšpekcija je Vladi že lani predlagala, naj spremeni Zakon o inšpekciji dela. V Združeni levici smo zakon marca predložili Državnemu zboru s podporo vseh sindikalnih central. Ampak zaradi strankarskega prestiža koalicije inšpekcija še vedno nima ustreznih pooblastil in prekarni delavci, na primer, ostajajo nezaščiteni. Tretjič, ne samo da Vlada ni zagotovila zakonske podlage, vladni sektor je celo eden od največjih naročnikov prekarnega, velikokrat nezakonitega agencijskega dela. Govorimo o 8 milijonih za pogodbe za zunanje izvajalce čiščenja in varovanja. Obseg outsourcinga v celotnem javnem sektorju pa je seveda še bistveno večji. Outsourcing ni omejen na podporne dejavnosti, ampak se širi tudi na osnovno dejavnost. Ministrstvo za delo z razpisi za osebne asistente in drugo socialno varstvo ustvarja množico delavcev, ki delajo za minimalne plače, so zaposleni za določen čas, pa nimajo kolektivnih pogodb in sindikatov. Takih primerov je ogromno, še celo naraščajo. Črtanje določb zakona je lahko pomota, ki jo bomo danes popravili z glasovanjem, ampak protisocialna politika te vlade je pa zavestna odločitev, ki jo lahko spremenimo samo s spremembo vlade in s spremembo politične usmeritve. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Nove Slovenije - krščanskih demokratov, zanjo gospa Iva Dimic.
Spoštovani predsednik, državni sekretar, kolegice in kolegi! Vladi oziroma Ministrstvu za delo se je ob sprejemanju Pomorskega zakonika zgodila velika nerodnost oziroma napaka. Verjetno je temu botroval človeški faktor in krščanski demokrati razumemo, da se napake dogajajo in ne bomo problematizirali. Pričakujemo pa, da bo Vlada Republike Slovenije to dejstvu upoštevala predvsem pri svojih mnenjih o zakonih, ki jih bo predlagala opozicija, kjer je običajno prav pikolovsko natančna in očita tudi vsako nedoslednost in nesistemskost. Pa smo nekaj minut nazaj tudi obravnavali nesistemski zakon. Mi sklepamo, da če se to lahko zgodi Ministrstvu za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti z vsem birokratskim aparatom in Vladi Republike Slovenije z vsemi sodelavci in svetovalci, potem bodo bolj prizanesljivi pri ocenjevanju opozicijskih predlogov. Kot je vsem znano in jasno, opozicijske stranke nimamo na voljo tako širokega in strokovnega aparata, ki bi lahko predloge zakonov dodelal do najmanjše podrobnosti. Naj dodam še, da krščanski demokrati upamo, da ta napaka ni bila namerna in da se ni s tem kogarkoli začasno oprostilo sankcij, ki bi ga morale doleteti za kršitve. Ob sprejemanju Pomorskega zakonika so namreč bile razveljavljene prekrškovne določbe za prekrške delodajalcev in prekrške, ki se nanašajo na uporabnika pri opravljanju dela z agencijskimi delavci. Vemo, da je to zelo občutljivo področje, kjer ne sme prihajati do takšnih napak. Krščanski demokrati bomo iz tega razloga podprli amandma kolegov iz SDS, ki ureja to pravno praznino retroaktivno. Poslanci Nove Slovenije - krščanskih demokratov bomo novelo podprli.
Hvala lepa. Končali smo predstavitev stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členu. V razpravo dajem 4. člen in amandma Poslanske skupine SDS. Želi kdo razpravljati? Gospa Suzana Lep Šimenko, izvolite, beseda je vaša.
Hvala za besedo, predsedujoči. Slišali smo mnenja poslanskih skupin in se strinjamo, da je resnično to eden izmed redkih zakonov, ki jih je treba obravnavati po nujnem postopku. Vemo, da dobivamo z Ministrstva za delo večino takšnih zakonov, vendar pa je tu ta nujnost resnično upravičena. Slišali smo besede: očitna pomota, očitna napaka, šlamparija, redakcijska napaka, pa vendar se v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke sprašujemo, kako je to mogoče, glede na to, čez koliko postopkov in institutov je ta zakon šel. Pa tudi glede odgovornosti je bilo nekaj rečeno, na kateri strani je odgovornost. Res je, Pomorski zakonik, ki spada na področje infrastrukture, je razveljavil člene v Zakonu o delovnih razmerjih, ampak tudi tisti zakon je šel skozi medresorsko usklajevanje. Verjamem, da ste kolegi z Ministrstva za delo tisti zakon morali dobro pregledati. Mene resnično zanima, kako je to usklajevanje potekalo, kdo je pri tem sodeloval in kako je mogoče, da ta napaka ni bila odpravljena. Bilo je rečeno in tudi v predlogu zakona piše, da gre za blažje sankcionirane prekrške delodajalcev, pa se mi vseeno zdi prav, da nekatere izmed njih izpostavim, ker osebno ocenjujem, da ne gre za tako blage prekrške. In sicer, da se ne obvesti delavcev o sprejetih ukrepih za zaščito delavcev pred spolnim in drugim nadlegovanjem ali pred trpinčenjem na delovnem mestu; da se naloži delavcu, ki dela krajši delovni čas, delo preko dogovorjenega delovnega časa; da se odredi delo preko polnega delovnega časa; da se delavcu ne zagotovi odmora med delovnim časom, počitka med zaporednima delovnima dnevoma in tedenskega počitka; da delavcu ne zagotovi pravice do letnega dopusta, da ne zagotovi pravic do posebnega varstva delavcev, ki še niso dopolnili 18 let, in tudi, da se delavki naloži opravljanje dela v nasprotju s 184. členom tega zakona – gre za noseče delavke –, da se ne zagotovi delavki, ki doji otroka, ki še ni dopolnil 18 mesecev starosti, odmora med delovnim časom in tako naprej. Kakorkoli, težko rečemo, da gre zgolj za blage kršitve ali pa blage prekrške. Tisti po vsebini nekoliko težji so res v členu, ki se ga ni razveljavilo, ampak kakorkoli, tudi tu gre za hude prekrške. Takšna napaka se ne bi smela zgoditi. In če je resnično šlo za napako, potem pa še toliko težje razumem vas, spoštovani koalicijski poslanci, da ne podprete našega amandmaja, ki bi za nazaj rešili nastalo situacijo. Tukaj se zdaj sklicujete, da se Ustavno sodišče pa s tem ne bo strinjalo. V redu, ampak naj o tem odloči Ustavno sodišče, ne pa vi. Pri drugih primerih, ko je na primer šlo za odvzem mandata našemu predsedniku, ste tudi dobili opozorila s strani uglednih pravnikov, pa ste ravno takrat to podprli. Tukaj pa gre za kršitve delodajalcev, gre za zaščito delavcev, ki jo tako radi poudarjate, in ne vem v čem imate težavo, da bi sprejeli ta naš amandma. Nekoliko o amandmaju, da vam ga predstavim. To, kar smo vložili na samem matičnem odboru za delo, je bil amandma, ki bi reševal retroaktivnost za čas obdobja od 24. maja, ko je ta Pomorski zakonik razveljavil te člene, in do sprejetja novega ter tudi za nazaj. Ampak, ker je bilo tolikokrat izrecno poudarjeno, da gre tukaj za kazenske primere, kjer se ne more to reševati na tak način, smo rekli, v redu, potem pa gremo na tiste, v katerih so dejansko prekršek storili pred 24. 5. in so bili v postopki in o njih še ni bilo pravnomočno odločeno. In retroaktivnost v amandmaju, ki ga predlagamo danes, se nanaša ravno na te prekrške. Bilo je tudi rečeno, da ne gre tukaj za polno pravno praznino. Mi smo rekli, da gre za dva meseca pravne praznine, že na odboru smo slišali, da ne gre za polno pravno praznino, torej gre, ampak ne za polno, in da ima Inšpektorat za delo druge možnosti. Rečeno je bilo, da lahko delodajalcem izda upravno odločbo, saj problem je ravno v besedici "lahko" – lahko jo ali pa tudi ne. Problem so prekrški, ki so bili storjeni do takrat in delodajalci za njih še niso bili sankcionirani. In ker po 2. členu Zakona o prekrških v teh primerih velja za storilca blažji ukrep, ti ne bodo sankcionirani. Zato mi želimo retroaktivnost, in to predlagamo z amandmajem, ki ga imamo danes, ki ga imate pred sabo. Poglejte, 155. člen Ustave določa, da je retroaktivnost zakona mogoča takrat, kadar to zahteva javna korist in se s tem ne posega v pridobljene pravice. Oba ta dva pogoja sta v tem primeru izpolnjena. Če je resnično šlo za napako, spoštovani poslanci, potem prosim, podprite naš amandma in res rešimo situacijo, tako kot se spodobi, da dejansko ne bo obstajal tu nek sum oziroma dvom – bom rekla, da če ne boste podprli, že kar upravičen dvom –, da ste tu želeli pa nekoga nesankcionirati. Vemo, da je bilo veliko izpostavljenih primerov v preteklosti, tu se ga agencijske delavce, o katerih smo slišali veliko tudi medijsko izpostavljenih primerov, nedolgo nazaj. Mi ne poznamo postopkov, ne vemo, koliko tega je, ne vemo, kaj pomeni dejansko ta napaka, ki se je zgodila za to obdobje, ampak s tem lahko situacijo rešimo. Če ta rešitev ni prava, pa naj potem Ustavno sodišče o tem odloča, ne pa vi tukaj, ker običajno nimate s tem težav, samo zdaj se na to sklicujete. Resnično, še enkrat vas pozivam, rešimo napako, tako kot je treba. Ne gre za zanemarljive kršitve, resnično ne. Razmislite, prosim. Hvala.
Hvala lepa. Sprašujem, ali želi še kdo razpravljati o 4. členu ter amandmaju Poslanske skupine SDS. Ugotavljam, da. Gospod Marijan Pojbič, izvolite, beseda je vaša.
Hvala lepa, spoštovani gospod podpredsednik. Mislim, da je kolegica Suzana zelo nazorno povedala, zakaj smo v Slovenski demokratski stranki vložili amandma, ker enostavno želimo retroaktivno urediti zadevo za nazaj za tista dva meseca vakuuma. Velikokrat smo danes slišali, da je bila storjena napaka pri tem sprejetju tega Pomorskega zakonika na način, ko je bilo to sprejeto, ker so se razveljavili določeni členi Zakona o delovnih razmerjih. Mislim in osebno sem prepričan, da je to daleč od tega. V tem trenutku ne krivim tistih politikov, ki sedite tukaj v Državnem zboru, da ste krivi za nastalo situacijo, sem pa prepričan, to si pa upam trditi, da so drugorazredni ali pa tretjerazredni birokrati, ki so pa tako ali drugače odgovorni za nastalo situacijo, ki so te dokumente pripravljali, pa vedeli, kaj so počenjali in zato se mi zdi izjemno pomembno, da enkrat v tej družbi začnemo sankcionirati tudi tiste, ki so v državni ali pa javni upravi zaposleni in odgovorni za to – in dobro plačani za to –, da svoje delo opravljajo v skladu z zakonom in vsem tistim, kar je zapisanega. Ampak tokrat se to ni zgodilo. Mi nismo omenjali tega problema in izpostavljali, zato ker bi bil nedolžen, temveč zato ker smo prepričani, da tukaj ni prišlo do napake. Še enkrat bom ponovil tisto, kar se meni zdi zelo pomembno. Glejte, medresorsko usklajevanje na Vladi, vsa ministrstva, so spregledali to zgodbo, Služba Vlade za zakonodajo je to spregledala, Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora je to spregledala in za konec, kjer pa jaz vidim tudi izjemno pomemben problem, je pa Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in invalide, ki ga v celoti praktično pokriva in ker ima tudi svojo ministrico stranka Socialnih demokratov. Gospa, ki je predstavljala stališče Socialnih demokratov, je povedala naslednje: "Danes ministrstvo, ki za to napako ni odgovorno, to napako popravlja." Kako je to lahko rekla, če je pa to napako spregledalo? Ampak mislim, da to ni bila napaka, da je bila to zrežirana zgodba, ki jo pač politiki niste zasledili. Zrežirana. Zagotovo! Ne morem verjeti in me nihče ne bo prepričal, da je toliko teh različnih služb, ki so dobro plačane v tej družbi, v tej državi lahko se to spregledalo. Potem, če bi želeli, in takrat bi mene prepričali, prepričali tudi Slovensko demokratsko stranko, da ne bi bilo niti kančka dvoma za to, o čemer se danes pogovarjamo, če bi podprli amandma, ki smo ga predlagali v Slovenski demokratski stranki, da bi sanirali situacijo tudi za tisti dvomesečni vakuum, ki je nastal. Ampak tega ne storite in sprašujem se potem, pa ko začnem to zadevo v svoji glavi razvijati naprej, pa imam občutek, da niso bili samo krivi tisti birokrati, ki so to zadevo zapeljali, da pa na koncu očitno imajo podporo tudi politike, da imajo podporo tudi koalicijskih strank, ker sicer, če temu ne bi bilo tako, bi brez vsakega problema podprli amandma, ki smo ga pripravili v Slovenski demokratski stranki. Brez vsakega problema, zaradi tega ker ni nobenega razloga – če želimo to zadevo sanirati in če je bila storjena napaka –, da tega amandmaja ne bi podprli. Nobenega razloga ne vidim, racionalnega nobenega, absolutno nobenega! Še enkrat bi rad, da se tukaj razumemo in tudi to stvar razčistimo. Poglejte, če en delavec naredi napako, če en podjetnik, obrtnik naredi napako, ni nobenega problema, razen če ima dobre zveze pri določenih političnih strukturah, potem ni nobenega problema in tukaj je morda tudi ena cela ta zgodba ravno zaradi tega nastala na tak način. Nekateri tisti, ki bi morali biti kaznovani za nespoštovanje zakona, imajo morda zelo močne politične povezave s to koalicijo – morda. Zaradi tega je nastala tudi ta praznina. Zato da se te sankcije ne bi uveljavile. To je tisto, kar enostavno ne vzdrži. In skupaj prevzemate politično odgovornost za to, kar se je pri tej situaciji zgodilo, če ne boste podprli našega amandmaja, ker v tistem primeru, če bi pa amandma Slovenske demokratske stranke podprli, še enkrat ponovim, bi pa verjel in bil prepričan, da vam gre resnično za popravo napake. Tudi ko se na tak ali drugačen način izgovarjate, da retroaktivno neke stvari ni mogoče izpeljati – je mogoče, samo pravi način in pravo pot je treba poiskati. Potem bom prepričan, da neka politična struktura ni varovala določenih posameznikov, ki so kršili zakon in bi morali plačati toliko in toliko kazni. Ko sem zadnjič na odboru poslušal razprave določenih posameznikov, strokovnjakov, kvazi strokovnjakov – mislim, to je moja ocena –, češ da inšpektor lahko kaznuje ali pa nadaljuje postopek; lahko! Na to sem takrat opozoril. Gospa, za katero ne vem več, kako se piše, tista je tudi po mojih ocenah na Ministrstvo za delo in družino odgovorna, da je to zadevo spregledala – to je moja ocena, ampak se ne spomnim več, gospod bo verjetno vedel ali pa tisti, ki je bil prisoten na odboru. Ona je celo med drugim priznala, da bodo določeni prekrški lahko plačani, "lahko" je rekla. Če se pa inšpektor odloči drugače, se pa lahko odloči drugače. Tu zadaj vidim mogočo koruptivno dejanje in povezavo. To me strašansko moti, ker v tej naši družbi po vsem tem času, ko vidimo, kako birokracija dela in kaj počenja, kako tudi celotno politiko okrog prinese, moram reči, da zaradi tega imam ta občutek. Kot sem prej rekel, delavec bo kaznovan takoj; se pravi, birokrati, ki so odlično plačani, ki jim nihče nič ne more, ki živijo v tej družbi kot mali bogovi in imajo celotno družbo pod kontrolo, njim se pa ne zgodi nič. Najmanj, kar bi pričakoval, tako v Zakonodajno-pravni službi, tako v Službi Vlade Republike Slovenije za zakonodajo, na Ministrstvu za delo, je, da sankcionirajo in povedo, koga so sankcionirali, zato ker svojega dela v skladu z zakonodajo in svojo odgovornostjo, za katero so dobro plačani, niso opravili. Ne smejo se zgoditi take napake. Morali bi za to odgovarjati. Takrat bomo enkrat pokazali pravi obraz, ker hočemo, da bo v tej družbi veljala neka pravičnost. Ne pa na eni strani delavci – da, kaznovani, delodajalci – da, kaznovani, tisti, ki v državni in javni upravi naredijo napako – pa nič! Pa dobivajo lepo svojo plačo, krasno plačo. Preprosti ljudje to vidijo, dragi moji, in ne morete temu oporekati, ker nimate niti enega najmanjšega argumenta za to. Ta razlika, ta nepravičnost v slovenski družbi je vzpostavljena tako daleč, da imajo ljudje resnično že vsega dovolj. Če mi, politiki, ki smo odgovorni, ki smo od ljudi poslani v Državni zbor, ne glede na to, v kateri stranki je kdo, ne bomo začeli zahtevati direktne odgovornosti tistih, ki so svoje delo slabo opravili, potem se sprašujem, ali smo na pravem mestu tu, v tem parlamentu, ali nismo. To velja za ministrstva, vodstva ministrstev, funkcionarje na ministrstvih in tako velja tudi za vse, ki sedimo v Državnem zboru, ne glede na to, kdo prihaja iz katere politične opcije oziroma stranke, ker to ni vprašanje politike. Lahko pa je vprašanje politike. In to mene strašno moti, da politika zadaj drži štango določenim strukturam, drugega pa tretjega razreda menedžmenta v naši družbi, da lahko počenjajo to, kar se je v tej dani situaciji zgodilo. Prepričan sem, da temu moramo narediti konec. Moramo narediti konec zaradi svoje verodostojnosti. In ne iskati vedno izgovorov, tako kot je danes v stališču gospa iz SD povedala. Da ne bi nadaljeval te teme, stranka SD, poglejte, kaj se dogaja v zadnjem času! Da ne govorim o koroških dečkih, da ne govorim sploh o področju celotne sociale, kako je med sabo povezano in praktično vse niti držijo v rokah Socialni demokrati. Da ne govorim o Luki Koper! Preberite si, preberite si, kaj je včeraj pisalo v Dnevniku, kdo so tisti ključni ljudje, ki so spodbujali, da se ta zgodba tam na tak način razvija in se povzroča dolgoročno škodo slovenski državi. In tako dalje in tako dalje. To so Socialni demokrati! S takimi Socialnimi demokrati sedite SMC v koaliciji! Kako dolgo boste še to gledali zraven? Na koncu boste vi nosili celotno breme, vsega, kar se je zgodilo, boste krivi vi! Oni se bodo po drugi strani smejali, naredili novo stranko, karkoli, levico potegnili tja in naprej funkcionirali, pred slovensko javnostjo pa nobene dokončne odgovornosti. In to je tisto, kar je narobe. Je narobe! Vi imate to moč v rokah, ki je mi v opoziciji nimamo. Vem, da to marsikateremu, ki sedi danes v tem parlamentu, ne paše, ampak to je dejstvo. Dejstvo, ker se da prebrati. Če bi danes bil, želel operirati z imeni, bi prinesel sem Dnevnik, ki je sicer levičarski, ampak očitno je prišlo do spopada v levici; in to močnega spopada dveh skupin; enih, ki so želeli priti tja na pozicije, ker pač TEŠ, onega že ni tam več, sedaj tam ni več kaj počrpati in sedaj je treba neko novo priložnost. Nova priložnost pa je tam milijarda 200 do milijarde pa pol spet; se pravi, drugi tir, Luka in tako dalje in tako dalje. Ampak ne bom sedaj nadaljeval te razprave. Mislim, da počasi Slovenke in Slovenci tako že razumejo, vedo, kam gredo stvari in kje je treba stvari ustaviti. Ustaviti je treba tam in pri tistih, ki zlonamerno zlorabljajo politiko, stranke za to, da uresničujejo svoje pokvarjene, bolne in lopovske interese in cilje. Spoštovani državni sekretar, o vas imam osebno dobro mnenje, pričakujem, da boste na ministrstvu, ki je v resnici spregledalo to zadevo in kdo je na tej zadevi delal, ustrezno ukrepali. To pričakujem od vas. Vas pa ne krivim za to napako, ker ne morete biti odgovorni, lahko ste samo objektivno ali kakorkoli že. Ko bom enkrat vedel in dobil občutek, da smo v tej državi pravični, da tako tudi delavec mora odgovarjati in leteti za vsako malenkost iz službe, delodajalci plačevati kazni za nezakonite stvari, kar je prav, absolutno, tako mora tudi javni uslužbenci odgovarjati za svoje dejanja in na tak ali drugačen način, s sankcijami. Taki ljudje tudi nimajo na tisti poziciji več kaj iskati, ker je danes mladih ljudi, ki nimajo službe, so izjemno izobraženi, ne morejo nikamor, jih ti asi, ki so tam po deset, petnajst let, ne spustijo blizu. To je tudi ena izmed izjemno velikih težav in problemov, ki tarejo našo družbo, našo državo. Tukaj mislim, da bo treba narediti velike premike, če hočemo, da pridemo do tistih ciljev, ki smo si jih skupaj, ko smo verjetno prišli v ta parlament, vse politične stranke, zadali kot ključ, da to državo peljemo kakšen korak v korist naših državljank in državljanov. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Besedo ima gospod Peter Pogačar, državni sekretar na Ministrstvu za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti. Izvolite.
Hvala, gospod podpredsednik, za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Ob razpravi o tem amandmaju bi skušal vendarle podati še nekaj odgovorov na stališča, ki so bila izpostavljena. Ne pozabimo, v času od uveljavitve Pomorskega zakonika dalje pa do današnjega dne in do uveljavitve – vse pravice in obveznosti delavcev in delodajalcev po Zakonu o delovnih razmerjih veljajo! To ne pomeni, da delodajalcem ni potrebno spoštovati pravic delavcev oziroma delavci, da pač nimajo obveznosti. Vsa ureditev nadzora s strani Inšpektorata Republike Slovenije za delo nad kršitvami pravic delavcev velja, vsa pravila so jasna, vsa pravila nadzora so jasna. To pomeni – in tukaj se spoštovani poslanki Lep Šimenko opravičujem, dejansko sem v uvodu nekoliko nerodno uporabil izraz, da inšpektor lahko, mislil sem lahko, ker mu zakon kljub tej razveljavljeni določbi to omogoča. Po Zakonu o inšpekcijskem nadzoru je inšpektor dolžan, se pravi, ni diskrecijske pravice, tukaj ste me nekoliko narobe razumeli, pa tudi sam sem nekoliko nerodno povedal, če želite. Se pravi, po Zakonu o inšpekcijskem nadzoru ima inšpektor za delo pravico in dolžnost, da ukrepa. Se pravi, ni prepuščeno njemu, če bi ugotovil kršitelje [[...]]Enako velja za uporabljen izraz blažja kršitev. Tukaj se strinjava z gospo poslanko in verjetno vsi poslanci delite moje mnenje. Nobena kršitev Zakona o delovnih razmerjih ni blaga kršitev. Vsaka kršitev je huda, vsako kršitev je treba odkriti in vsako je potrebno sankcionirati. Zakaj sem uporabil ta izraz? Že Zakon o delovnih razmerjih je razdelil kršitve delovnopravne zakonodaje v tri različne sklope, jih razdelil – saj če me boste poslušali, ker vam odgovarjam, gospa poslanka –, jih je razdelil v tri različne sklope, v 217., 218. in 219. člen. Kako jih je razdelil? Tako, da je različen razpon sankcij določal in zato pravimo, da tiste, ki so najstrožje sankcionirane, je seveda bil namen zakonodajalca takrat leta 2013, da je ocenil, da so te kršitve najhujše. Tako na primer kršitve, ki so v 217. členu, za katere smo rekli, da so najhujše, so sankcionirane s sankcijo za delodajalca med 3 tisoč evrov in 20 tisoč evrov. In te so ostale v veljavi, na srečo jih Pomorski zakonik tudi pomotoma ni razveljavil. Na primer 218. člen določa sankcijo tisoč 500 evrov do 4 tisoč evrov. Se pravi, že tukaj jih je zakonodajalec razdelil v različne skupine in glede na težo sankcije sem uporabil izraz blažje ali težje kršitve. Lahko bi rekel tudi kršitve, ki so najstrožje sankcionirane, verjetno bi bilo bolj pravilno. Opozorjeno je bilo tudi na agencijske delavce, to ste korektno opozorili. Tukaj bi želel opozoriti, da kljub razveljavitvi 220. člena Zakona o delovnih razmerjih, ki govori o agencijskih delavcev, so delavci pri agencijah vendarle varovani v razmerju do agencije kot svojega delodajalca po 217. členu Zakona o delovnih razmerjih. Ta 220. člen se nanaša na razmerje agencija-uporabnik. Se pravi to, hkrati pa vendarle velja uporabljati, če bi res bili kakšni nameni, bi bilo treba drug zakon spremeniti, Zakon o urejanju trga dela, ki določa, da mora uporabnik agencijskega dela ravnati v skladu z določbami Zakona o delovnih razmerjih. Tukaj je pa globa še hujša, od 10 do 30 tisoč evrov, in tako je tudi prav. Se pravi, neposrednega vpliva ta sprememba na poslovanje agencij za posredovanje dela ni bilo. Kar se tiče amandmaja – nisem bil prisoten na odboru prejšnji teden. Absolutno! Amandma, ki ste ga vložili naslavlja – in verjamem, da je vložen z res dobrimi nameni, verjamem –, ampak amandma, če bi bil sprejet v takšni vsebini, bi Inšpektoratu za delo na nek način olajšal mnenje. Lahko bi dokončal postopke in tako naprej. Ampak, kaj bi se zgodilo? V 28. členu Ustave, še zlasti načelo zakonitosti v kazenskem pravu, ki izrecno prepoveduje retroaktivno veljavnost kazenskih določb in ukrepov. Lahko rečemo, prepustimo Ustavnemu sodišču, lahko – sicer ne vem, če je to smiselno, da Državni zbor zavedoma sprejema, pa vendar bi opozoril na to. Če bi se ta določba znašla pred ustavnim postopkom, pred Ustavnim sodiščem, češ da je kršena prepoved retroaktivnosti – sicer ne upam prejudicirati, kakšna bi bila odločitev Ustavnega sodišča, to je stvar Ustavnega sodišča, to je stvar Ustavnega sodišča, s tem se strinjam. Ampak, si predstavljate hipotetično, da Ustavno sodišče to določbo razveljavi? Vsi ti kršitelji bi imeli regresni zahtevek do države, da jim vrnemo, verjetno še z obrestmi, pa še odškodninsko tožbo zoper državo. Ali si res to želimo? Ali ne bi bilo bolje, čim prej sprejeti ta zakon po nujnem postopku, da začne veljati naslednji dan po objavi v Uradnem listu, jaz pa zagotovim in vam zagotavljam, da smo tudi na Ministrstvu za delo se naučili, da bomo bolj pozorni in takšnih spregledov ne bo več prihajalo. Verjamem, verjemite mi, takšne napake so izjemno redke, lahko pa se zgodijo, lahko se zgodijo komurkoli in so napake. Tako je stališče Vlade enako, kot je bilo stališče na matičnem odboru, da je namen vsebine amandmaja dober, da pa je problem s skladnostjo z ustavo, s prepovedjo retroaktivnosti, na kar sta na seji matičnega odbora opozorili tako Služba Vlade za zakonodajo ko Zakonodajna-pravna služba Državnega zbora. Odločitev o sprejemu pa je seveda prepuščena poslancem. Najlepša hvala.
Sprašujem, ali želi še kdo razpravljati o tem členu in amandmaju? Gospa Lep Šimenko, izvolite, beseda je vaša.
Hvala za besedo. Ne morem se čisto strinjati z državnim sekretarjem, ki je rekel, da bi bilo najbolje, da bi ta zakon čim prej sprejeli. Rekla bi, da bi bilo najbolje, da ga sploh ne bi imeli na mizi, ker se mi vseeno zdi nesprejemljivo, da do takšne napake pride. In resnično, mene malo skrbi tišina koalicijskih poslancev, ki več kot očitno želijo čim bolj na tiho, nič se o tem ne sme govoriti, samo naj gre to mimo pa bo že vsek O. K. Ni čisto tako! Zelo sem vesela, če drži, da ta beseda lahko pomeni dejansko, da je dolžan inšpektor ukrepati, potem v redu, je marsikaj nekoliko lažje. Ampak kakorkoli. Naš amandma je zelo dobronameren, ker namreč želeli smo poiskati rešitev, da bi spravili zadevo v stanje, kot da do te napake, če jo vi tako imenujete, ne bi prišlo. To pomeni, da bi veljalo vse, kot da se to enostavno ni zgodilo. Zato retroaktivnost, ker edino na ta način bi lahko, kakorkoli obračamo, še vedno imamo pravno praznino zdaj tu vmes, tudi če bo ta zakon danes sprejet, glede na napovedi verjetno bo. Obstajata dva meseca. Mene zanima to, ali bo delodajalec, ki je naredil enega izmed teh prekrškov, na primer na dan 30. maj ali pa v začetku junija, za to kaznovan. Ali bo lahko kaznovan? In zanima me: Kako je s temi prekrški, ki so bili storjeni do 24. 5., pa o njih ni bilo odločeno? To bi vas prosila, spoštovani državni sekretar, da še pojasnite, ker se vseeno nanaša na naš amandma. Ja, 28. člen Ustave, ki prepoveduje retroaktivnost kazenskih določb, ampak saj to ni naša stvar, to je stvar Ustavnega sodišča, da bodo odločali; ampak vseeno, tu gre za identične določbe, ki so že veljale, zgodila se je tako imenovana napaka, in verjetno bi tukaj tudi šlo za neko sorazmernost pri presojanju. Ne gre za nekaj, kar bi se na novo uvedlo in bi veljalo za nazaj. Tako, da vseeno mislim, da je naš amandma na mestu in pozivam poslance koalicije, da ga podprete. Je pa seveda na Ustavnem sodišču, da bi svoje glede tega reklo, če bi bilo kaj od tega sporno. Resnično pa bi želeli, če je resnično prišlo do napake, da najdemo način, da spravimo zadevo tja, kjer je bila, brez te pravne praznine. Več kot očitno ne bo šlo, ampak prav bi bilo. In da se nihče zaradi te napake od delodajalcev, ki je storil prekršek, tukaj skozi ne bi mogel izmuzniti v tem vmesnem času. Tudi tisti, o katerih še ni bilo pravnomočno odločeno. To je naš namen našega amandmaja in je resnično na mestu. Res me skrbi, prvič, že sama najava časa koalicijskih poslancev, poslanskih skupin, ker dejansko več kot očitno nihče ne želi o tem razpravljati. Mene ta tišina malo skrbi. To bom rekla. Hvala.
Gospod Peter Pogačar, državni sekretar, izvolite, beseda je vaša.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Me veseli, spoštovana poslanka, da sva to razrešila. Še enkrat, ponovno vam zagotavljam, ne gre za "lahko"; inšpektor ima dolžnost, da ukrepa v skladu z veljavno zakonodajo, kadar ugotovi, da gre za kršitev zakonodaje. Vprašali ste me čisto konkretno, bom tako odgovoril: 30. maja, če je inšpektor ugotovil kršitev s strani delodajalca. Še enkrat; če je ugotovil za kršitev po 217. členu – ni nobenih težav. Če je ugotovil po tem členu, ki v tem trenutku, danes, v tem trenutku še vedno ne veljajo in takrat niso veljali, ima inšpektor [[…]]V bistvu edina razlika je, da ne more izreči globe, denarne sankcije, vsekakor pa inšpektor tudi za takšno kršitev lahko izreče upravno odločbo – ureditveno, po domače povedano –, se pravi, da mora delodajalec nekaj urediti; lahko izreče prepovedno odločbo, da prepove nadaljnjo opravljanje nezakonite dejavnosti in če delodajalec tega ne spoštuje oziroma ne ravna v skladu z odločbo, takrat pa je sankcija zagrožena po Zakonu o inšpekciji dela, ki je še veliko višja kot po razveljavljenih členih, to pa je od 4 tisoč 500 evrov do 20 tisoč evrov. Se pravi, vendarle tudi v tem primeru Inšpektorat za delo je opravljal svoje naloge, je ukrepal, je zaščitil pravice delavcev. Edina razlika je bila v tem času, da kršitelji teh kršitev po 218. in 219. členu niso bili sankcionirani z denarnimi globami. In samo za to gre. Še enkrat poudarjam glede vsebine amandmaja: namen je vsekakor dober. Se pravi, da se zagotovi, da se nam nihče ne izmuzne. Tako. Absolutno, to sem že povedal, da je namen dober. Vsekakor pa je težava, ker tukaj govorimo o kaznovalnem pravu za kršitve zakonodaj, kjer je ta prepoved retroaktivnosti, načela zakonitosti v kazenskem pravu in sploh prepoved retroaktivnosti še toliko bolj pomembna kot sicer. To je bil pomislek Zakonodajno-pravne službe, to je bil pomislek Službe Vlade za zakonodajo in to je tudi pomislek Ministrstva za delo. Sicer pa hvala lepa za vašo razpravo in tudi vprašanja. Hvala.
Hvala tudi vam, gospod državni sekretar. Sprašujem, ali želi še kdo razpravljati k tej točki oziroma členu? Gospod Marijan Pojbič, beseda je vaša.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Rad bi prebral del obrazložitve, ki smo jo mi dodali k temu našemu amandmaju, pa bi rad, da državni sekretar to pokomentira. In sicer Ustava Republike Slovenije v 28. členu določa ožje varstvo prepovedi glede načela zakonitosti, kot je določeno z drugim odstavkom 2. člena Zakona o prekrških, ki določa, da se, če se po storitvi prekrška enkrat ali večkrat spremenijo predpisi, ki določajo prekršek, uporabi predpis, ki je za storilca milejši. Ustava Republike Slovenije v 28. členu pa določa, da se dejanja, ki so kazniva, ugotavljajo in kazni zanje izrekajo po zakonu, ki je veljal ob storitvi kaznivega dejanja, razen če je novi zakon za storilca milejši. Ustava Republike Slovenije načelo zakonitosti v kaznovalnem pravu veže na ugotavljanje in izrekanje kazni po predpisu v času storitve prekrška ali v času kasneje veljavnega milejšega prepisa. Zakon o prekrških pa napotuje na uporabo kasneje sprejetega milejšega predpisa za storilca, ne glede na to, kdaj se ugotavlja prekršek ali izreka kazen. Glede na to, da se prekrškovne določbe, ki so bile v veljavi pred 24. majem 2016, identične tistim, ki bodo stopile v veljavo z uveljavitvijo tega zakona, po mnenju predlagatelja ne more predstavljati protiustavnosti po 28. členu Ustave Republike Slovenije, če se ugotavljajo in izrekajo kazni za tiste prekrške, ki so bili storjeni pred 24. majem 2016 in se bo obstoj prekrškov ugotavljal in zanje izreklo kazni po uveljavitvi tega zakona. Prekrškovna dejanja pred 24. majem 2016 se bodo torej ugotavljala in kazni zanje izrekale po zakonu v času storitve ter v času uveljavitve tega zakona, ki za storilca ni milejši, ampak isti. Rešitev, ki se predlaga, ne pomeni neskladje z 28. členom Ustave Republike Slovenije, ampak pomeni drugačno ureditev, ki je urejena na ravni zakona, torej v veljavnem Zakonu o prekrških. Takšna retroaktivna uporaba zakona je tudi v skladu s 155. členom Ustave Republike Slovenije, ki določa, da lahko zakon določi, da imajo posamezne njegove določbe učinek za nazaj, če je ta zahteva javna korist in če se s tem ne posega v pridobljene pravice. V primeru, da se retroaktivna veljava ne določi, bi to pomenilo rehabilitacijo vseh prekrškov, ki se sedaj s 1. členom ponovno vračajo v Zakon o delovnih razmerjih in ki so bile z Zakonom o spremembah in dopolnitvah Pomorskega zakonika izbrisani. V drugem odstavku 2. člena Zakona o prekrških je namreč določeno, da če se po storitvi prekrška enkrat ali večkrat spremenijo materialne določbe predpisa, ki določa prekršek, se uporabi zakon, ki je za storilca milejši. V primeru, da so bili za določen čas izbrisani vsi prekrški, to pomeni, upoštevajoč 2. člen veljavnega Zakona o prekrških, da ni pravne podlage, milejši predpisi, za preganjanje vseh prekrškov, o katerih ni bilo pravnomočno odločeno do uveljavitve novih odločb. S tem so izpolnjeni pogoji za retroaktivno veljavo zakona, saj je sankcioniranje storjenih prekrškov iz delovnopravne zakonodaje zahteva za javno korist, poleg tega pa zakon ne bi posegel v pridobljene pravice storilcev prekršek. Večino teh prekrškov, ki so bili izbrisani, pomeni kršitev človekovih pravic po Ustavi Republike Slovenije: pravica do dela, pravica do socialne varnosti, pravica do osebnega dostojanstva in tako dalje, ko se uporablja in uresničuje neposredno 15. člen Ustave Republike Slovenije. Poleg tega pa gre za prekrške, ki se sklicujejo na točno določeno ravnanje in prepovedi, ki so že določene z Zakonom o delovnih razmerjih, ter tako ne predstavljajo dopustnega ravnanja, ki bi pomenilo pridobljeno pravico storilca prekrška, saj je prepoved takšnih ravnanj že uzakonjena, samo za določen čas je bila izbrisana kot opredelitev prekrška. Sedaj pa, spoštovani gospod državni sekretar, prosim, če pokomentirate to, kar sem zdaj v obrazložitvi povedal.
Gospod državni sekretar, izvolite, beseda je vaša.
Spoštovani gospod Pojbič, saj to, kar ste povedali, mi smo pozorno prebrali obrazložitev vašega amandmaja ravno zato, ker sem vam že povedal, da razumemo namen in verjamemo, da je dober namen tega amandmaja. Vendar morate ločiti, skušal bom pojasniti, pa nisem ustavni pravnik, daleč od tega, da bi to znal. 28. člen Ustave določa prepoved retroaktivnosti v kaznovalnem pravu in je izključujoč. 155. člen Ustave, na katerega pa se vi v obrazložitvi amandmaja sklicujete, zdaj v tem momentu, pa govori, da je retroaktivnost izjemoma dopustna, kadar to zahteva javni interes. Se pravi, dve različni stvari sta; izrecno, izključno je prepovedana retroaktivnost v kaznovalnem pravu. Tukaj govorimo o prekrških, o sankcijah, o kršitvah Zakona o delovnih razmerjih in izrekanju glob. Pri 155. členu Ustave, o katerem pa govorite, gre za dopustnost retroaktivnosti, vendar v povezavi z 28. členom nikoli ni dopustna retroaktivnost v kaznovalnem pravu. Žal. Hvala. Morda bi prosil za dodatno pojasnilo mojega stališča še direktorica Službe Vlade za zakonodaje gospo Ksenijo Mihovar Globokar. Hvala.
Tako je. Besedo dajem gospe Kseniji Mihovar Globokar, direktorici Službe Vlade Republike Slovenije za zakonodajo. Izvolite.
Lep pozdrav! Tako kot sem poskušala že na odboru pojasniti. Zakaj ob vsej sprejemljivosti tovrstnega amandmaja z vidika vsebine, z vidika Ustave te retroaktivnosti ni bilo mogoče oziroma je ni mogoče vzpostaviti. Namreč, za prekrške za kazniva dejanja lahko odgovarjamo samo, če je prekršek oziroma kaznivo dejanje določeno kot takšno v času storitve. Glede na to, da smo žal imeli ta vakuum dveh mesecev, glede na napako, ki se nam je zgodila pri sprejemanju Pomorskega zakonika, sedaj ne moremo vzpostaviti stanja pred to razveljavitvijo določb. Namreč, zelo suvereno lahko zatrdim, če bi vzpostavili takšno retroaktivno stanje, bi prav gotovo Ustavno sodišče ugotovilo, da je to protiustavno. Zato tako Ministrstvo kot Služba Vlade za zakonodajo oziroma kot Vlada kot predlagateljica tega zakona ne more pristati na vaš amandma. Hvala.
Hvala tudi vam, gospa Globokar. Gospod Marijan Pojbič, izvolite, beseda je ponovno vaša.
Hvala lepa, spoštovani gospod podpredsednik. Glejte, gospa, ki je zdaj tukaj razlagala, je ena izmed tistih, ki je sokriva za stanje, ki se je zgodilo. In kako zdaj ona lahko razlaga, da lahko suvereno nekaj razlaga? Kako? Ko je sokriva, da je šlo skozi to zgodbo skozi njihov aparat in nihče tega ni zasledil. In danes tu soliti pamet, da je [[…]]Ne vem, to se mi zdi neokusno, namesto da bi prevzeli odgovornost za napako, ki so jo storili. Zame je opravičiti se pred Državnim zborom, zato ker si naredil pomembno napako, premalo. Za to je treba ustrezno odgovarjati. Če lahko delavec za delovnim strojem odgovarja za vsako malenkost, praktično že skoraj izgubi službo, ali pa delodajalec. Vi, birokrati, ki pa sedite v tej družbi na odlično plačanih mestih, pa nič! Naredite napako in zdaj še pridete solit pamet, da lahko verodostojno o nečem govorite. Gospa, taki ljudje ne morejo verodostojno govoriti, ki delajo take napake, to vam pa jaz povem.
Gospa Ksenija Mihovar Globokar, beseda je vaša, izvolite.
Hvala lepa. Kot direktorica Službe Vlade za zakonodajo se zavedam te napake in tako kot na odboru bi rada še enkrat pojasnila, zakaj je do te napake prišlo. Vem, da vi te napake ne sprejemate. Moram reči, da sva se tudi s sodelavko, ki je pregledovala ta zakon, zelo temeljito pogovorili, zakaj je prišlo do te napake. Če pogledate Pomorski zakonik in pogledate veljavni Zakon o delovnih razmerjih, boste lahko ugotovili, da je veljavni Zakon o delovnih razmerjih pustil v uporabi določbe, ki so popolnoma identične po številu, edini spregled je bilo citiranje Uradnega lista. Tu ni šlo za noben namen, tu je šlo zgolj za spregled. Verjamem, da ob 300 členih se lahko zgodi tudi takšna napaka. Ali naj zdaj v svoji službi vpeljem nek postopek, neko sankcijo [[…]] [[oglašanje v dvorani]] Ampak, poglejte [[…]] [[oglašanje v dvorani]] Lahko, lahko. Pa vendar, napaka ni bila storjena namenoma, prav gotovo ne. V 33 letih službe se ne spomnim tovrstne napake, razen pri Kazenskem zakoniku pred desetimi leti, ki smo jo reševali na popolnoma enak način, spremenili smo prehodno določbo in dejansko potem peljali zadeve naprej. Tu ni šlo za noben namen, verjemite mi. Gre zgolj in samo za spregled citiranja Uradnega lista. Vse ostalo, če pogledate, so določbe povsem identične. Kolegica, ki je gledala ta predpis, je gledala predvsem to, da so določbe, ki jih razveljavljamo, tiste, ki so veljale do uveljavitve Pomorskega zakonika. In res, nekako sem žalostna, da nam očitate neko napako, ki bi jo morala potem sankcionirati, ne vem, z odpovedjo pogodbe o zaposlitvi ali še kaj hujšega. Res ni šlo za namen. Hvala.
Hvala tudi vam, gospa direktorica. Gospod Pojbič, imate še 10 sekund, izvolite.
Saj bom zelo kratek. Gospe, ki pravi, da ni šlo za namen, bi rad povedal samo to, 90 % prometnih prekrškov, ki jih kdorkoli naredi, jih ne naredi namensko, ker morda spregleda tablo, kjer piše 50 – in na koncu plača kazen. Mora jo plačati. Za njega sankcija je, a za birokrate sankcij ni!
Hvala lepa. Kolegice in kolegi, ali želi še kdo razpravljati o 4. členu in amandmaju Poslanske skupine SDS? Ugotavljam, da ne, zato zaključujem razpravo. O amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 22. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 7. TOČKO DNEVNEGA REDA – PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O JAVNEM NAROČANJU NA PODROČJU OBRAMBE IN VARNOSTI, SKRAJŠANI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavnici Vlade, in sicer mag. Tanji Bogataj, državni sekretarki na Ministrstvu za javno upravo. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Bistvena sprememba predlaganega zakona je uskladitev Zakona o javnem naročanju na področju obrambe in varnosti z novim Zakonom o javnem naročanju, tako imenovani ZJN-3, ki je začel veljati 1. 4. letošnjega leta. Zakon o javnem naročanju na področju obrambe in varnostni se namreč v posameznih členih sklicuje na uporabo konkretnih določb še prej veljavnih zakonov, torej Zakona o javnem naročanju ZJN-2 iz leta 2013 s spremembami in Zakona o javnem naročanju na vodnem, energetskem, transportnem področju in področju poštarskih storitev iz leta 2011, ki sta z dnem uveljavitve ZJN-3 tudi prenehala veljati. Hkrati pa se institut javnega naročanja, ki so na novo in drugače urejeni v ZJN-3, tudi v tem predlogu zakona enako urejajo. Naj jih naštejem nekaj: omogoča se popravek in dopolnitev nebistvenih delov ponudbe. Za naročila, ki so namenjena izvajanju obveščevalne in protiobveščevalne dejavnosti ali zagotavljanju bistvenih varstvenih interesov, zaradi česar zanje ni treba izvesti postopka javnega naročanja in jih objavljati na portalu javnih naročil, se mejna vrednost, od katere dalje mora naročnik pridobiti soglasje posebne medresorske komisije, uskladi na 40 tisoč evrov. S tem zakonom določa isto mejno vrednost za tajna naročila in za varnostna in obrambna naročila, ki se objavljajo na portalu javnih naročil. Dodaja se tudi nekaj kaznivih dejanj iz ZJN-3 in zaradi katerih se ponudnik izloči iz postopka javnega naročanja – recimo, ščuvanje in javno poveličevanje terorističnih dejanj, trgovina z ljudmi in druga. V zvezi z neplačili davkov se, tako kot je v ZJN-3, tudi tukaj določa, da se preverjajo ne le davki, temveč tudi druge obvezne dajatve in predložitev obračunov davčnih odtegljajev pri plačah. Enotno z ZJN-3 se ureja tudi evidenca ponudnikov z negativnimi referencami, ki jo vodi Ministrstvo za javno upravo. Vpogled v ponudbe se omogoča enako kot v ZJN-3 le v ponudbo izbranega ponudnika in le tistim, ki so oddali popolno ponudbo. Podobno tudi kot v ZJN-3 se zagotavlja v tem zakonu objavo odločitev o oddaji javnega naročila na portalu javnih naročil. Doslej so se le-te odločitve vročale po Zakonu o upravnem postopku. Enotno pa se uredijo tudi primeri, v katerih je mogoče skleniti pogodbo o izvedbi javnega naročila, preden potečejo pritožbeni roki. Upoštevano je v predlaganem zakonu tudi mnenje Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora in glede na navedeno Vlada predlaga, da se predlagani zakon podpre. Hvala lepa.
Predlog zakona je obravnaval Odbor za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo podpredsednici odbora, in sicer gospe Janji Sluga.
Hvala lepa, predsedujoči. Odbor za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo je na 23. redni seji dne 28. junija 2016 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o javnem naročanju na področju obrambe in varnosti, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo po skrajšanem postopku predložila Vlada in je objavljen na spletni strani Državnega zbora v Poročevalcu z dne 9. maj 2016. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 61. seji dne 13. maj 2016 odločil, da se predlog zakona obravnava po skrajšanem postopku. Odbor je bil predhodno seznanjen z Mnenjem Zakonodajno-pravne službe in mnenjem Komisije Državnega sveta za državno ureditev. K predlogu zakona so amandmaje vložile Poslanske skupine SMC, Desus in SD z dne 17. 6. 2016. Predstavnik predlagatelja minister za javno upravo Boris Koprivnikar je v dopolnilni obrazložitvi členov poudaril, da gre pri predlaganih rešitvah za spremembe in dopolnitve pretežno nezahtevne narave, ki so primarno posledica nedavne uveljavitve novega Zakona o javnem naročanju. Generalni direktor Direktorata za javno naročanje na ministrstvu gospod Sašo Matas je k temu dodal, da predlagana ureditev vsebuje še določene druge rešitve, ki pretežno izhajajo iz potreb v praksi. Dodatno se pri plačilu davkov določa obvezno preverjanje ponudnikov, enotno se ureja evidenca ponudnikov z negativnimi referencami, pri preverjanju ponudb pa se dodaja socialna nota. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe gospa Nataša Voršič je v svoji predstavitvi njihovega pisnega pravnega mnenja poudarila, da so se pripombe nanašale na potrebne manjše uskladitve znotraj predloga zakona, ki pa so bile z vloženimi amandmaji poslanskih skupin koalicije tudi ustrezno odpravljene. Državni svetnik Jernej Verbič je dejal, da Komisija Državnega sveta za državno ureditev predlog zakona podpira, saj so njeni člani na svoje poizvedbe prejeli ustrezna pojasnila in zagotovila. Razprave poslank in poslancev na matičnem delovnem telesu na temo predlaganih rešitev predloga zakona ni bilo. V nadaljevanju je odbor sprejel amandmaje poslanskih skupin SMC, Desus in SD, in sicer k 21., 26., 27. ter 29. členu. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona skupaj in jih sprejel. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, zanjo dr. Vinko Gorenak.
Hvala lepa. Na področju javnega naročanja, kot vam je vsem poznano, imamo pač ta temeljni zakon, ki se nanaša na javno naročanje. Imamo tudi tega posebnega, ki se nanaša na javna naročanja na vodnem, energetskem področju, in seveda zakon, o katerem govorimo danes, to je Zakon o javnem naročanju na področju obrambne in varnosti. Logično je, da ta zakon imamo, ampak predvsem iz temeljnega razloga, ker dejansko nekatera naročila ne potekajo povsem javno, kar je tudi iz teh varnostnih obrambnih vidikov nekaj povsem normalnega. Precej jasen pa je tudi podatek, da gre zelo malo sredstev skozi ta zakon, od 0,3 do 0,5 % vseh javnih naročil, kar je tudi pokazatelj, koliko dajemo za obrambno in varnostno področje. Skratka, najverjetneje premalo. Ta zakon je dosti tehnične narave, gre za to, da se sklicuje na Zakon o javnem naročanju tri, ki je bil sprejet pred kratkim in je potrebno seveda te določbe, sklicevanja na ta zakon urediti na drug način. Upam, da so urejene na tak način, da ne bo spet pri sklicevanju kaj narobe, da bo, kot je bilo pri prejšnjem zakonu. Skratka, torej zakon, ki ni posebej zahtevne narave in mi mu ne bomo nasprotovali. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Peter Vilfan, predstavil bo stališča Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Hvala. Spoštovani podpredsednik, spoštovane poslanke, poslanci, predstavniki Vlade! Naj na začetku spomnim, da je Državni zbor Republike Slovenije novembra lani sprejel popolnoma nov Zakon o javnem naročanju. Že ob sami obravnavi navedenega zakona smo v Poslanski skupini Desus opozorili, da gre za izjemno pomemben zakon, saj v Sloveniji letno oddajo za kar 3,7 milijarde evrov javnega denarja. Do sprememb in dopolnitev predloga zakona, ki ga imamo danes na poslanskih klopeh, je prišlo predvsem zaradi uveljavitve novega Zakona o javnem naročanju, kajti v prvi vrsti se s predlaganim zakonom usklajujejo sklicevanja na prej veljavni Zakon o javnem naročanju. Zakon o javnem naročanju na področju obrambe in varnosti je bil nazadnje spremenjen leta 2014, istega leta pa je v Evropski uniji potekala reforma zakonodaje javnega naročanja, v okviru katere sta bili sprejeti dve direktivi. Direktivi sta bili z določbami Zakona o javnem naročanju, ki je začel veljati aprila 2016, preneseni v slovenski pravni red in kot sem že omenil, s predlogom, ki ga obravnavamo danes, usklajujemo določbe, ki se sklicujejo na stari Zakon o javnem naročanju. Ni zanemarljivo povedati, da predlog zakona predvideva tudi prihranke v državnem proračunu in prihranke za druga javnofinančna sredstva. Ti bodo sicer majhnega obsega, nastali pa bodo zaradi zmanjšanja stroškov vročanja odločitev o naročilu v skladu z zakonom, ki ureja upravni postopek, saj se bodo te po uveljavitvi zakona objavljale na portalu javnih naročil. Z novim Zakonom o javnem naročanju je poenoten tudi način preverjanja ponudnikovega izpolnjevanja obveznih dajatev in drugih denarnih nedavčnih obveznosti, ki po novem vključuje tudi preverjanje predložitve obračunov davčnih odtegljajev za dohodke iz delovnega razmerja za preteklih pet let. Zaradi poenotenja so v predlogu zakona na enak način kot v Zakonu o javnem naročanju urejana tudi kazniva dejanja, prekrški v zvezi s plačili za delo in evidenca gospodarskih subjektov z negativnimi referencami, zaradi katerih kandidati in ponudniki ne smejo sodelovati pri izvedbi naročil. V Poslanski skupini Desus smo že ob sprejemanju novele Zakona o javnem naročanju ocenili, da gre za izjemno obsežno problematiko na področju javnega naročanja, kar je pokazala že praksa glede porabe javnega denarja. Bili smo mnenja, da je potrebno zakonu dati priložnost, da zaživi v praksi, na podlagi katere bo šele vidno, ali bo potrebno zakon dopolniti oziroma spremeniti. V povezavi z navedenimi spremembami Zakona o javnem naročanju bomo v poslanski skupini podprli tudi Zakon o javnem naročanju na področju obrambe in varnosti. Hvala lepa.
Mag. Bojana Muršič bo predstavila stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Hvala lepa, predsedujoči, za besedo. Spoštovana državna sekretarka, kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo predlog novele Zakona o javnem naročanju na področju obrambe in varnosti, ki pokriva urejanje postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev, ki jih oddajo naročniki na področju obrambe in varnosti, podprli. Predlagatelj ocenjuje, da gre za manj zahteven poseg v zakon, vendar nujen. Zakon je treba uskladiti z novim Zakonom o javnem naročanju tri in z dvema direktivama Evropskega parlamenta in Sveta, ki smo ju sprejeli leta 2014. Že ob obravnavi in sprejemanju Zakona o javnem naročanju tri smo bili seznanjeni, da se pripravlja novela tega zakona. Ne glede na to, da na matičnem delovnem telesu ni bilo razprave, pa bi izpostavila kljub temu nekaj sprememb in dopolnitev, ki jih ureja predlog zakona. Torej, zakon natančneje opredeljuje dopustnost odprave pomanjkljivosti in napak v ponudbi, ki pa v Direktivi 2009/81 ES ni urejena, a je o tem vprašanju že odločalo Sodišče Evropske unije. To sodišče je namreč zavzelo stališče, da so ob upoštevanju načela enakopravne obravnave ponudnikov in načela transparentnosti dopolnitve in spremembe ponudb dopustne, če iz njih izhaja, da so podatki, s katerimi se dopolnjuje ali spreminja ponudba, obstajali pred potekom roka za oddajo ponudb. In če naročnik v razpisni dokumentaciji za oddajo javnega naročila ni predvidel, da je že sama nepredložitev ali podaja napačne informacije razlog za izločitev ponudbe iz postopka javnega naročanja. Z novelo zakona se urejajo vrednostni pragovi za naročila na področju obrambe in varnosti, katere direktiva ne ureja, urejanje je pa prepuščeno državam članicam. Poenostavljeno se postopki določajo, da se pravila elektronske komunikacije s ponudniki, v večji meri pa se omejuje tudi pojav manipulacij z vlaganjem pravnih sredstev v primerih, ko zanje ni dejanske osnove. Izpostavila bi še širitev nabora kaznivih dejanj, ki v primeru pravnomočne obsodbe povzročajo izključitev ponudnikov iz postopka naročanja. V zvezi s plačilom davkov se podobno kot ZJN-3 določa obvezno preverjanje ponudnikov in tudi v tem zakonu se enotno ureja tudi evidenca ponudnikov z negativnimi referencami. Po tem zakonu, ki ureja javno naročanje na področju obrambe in varnosti, se letno odda okoli 0,2 do 0,5 % skupnih javnih naročil. Te podatke je podal minister. Se pa strinjamo, da teh javnih naročil, kjer gre za občutljive narave področja in ne potekajo popolnoma javno, ni veliko, vendar je prav tako potrebno urediti natančno zakonsko ureditev in na ta način preprečiti morebitne nepravilnosti. Kot sem že v uvodu navedla, v Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo navedeni zakon podprli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Violeta Tomić, predstavila bo stališče Poslanske skupine Združene levice.
Hvala za besedo. O javnem naročanju je bilo v tem mandatu že veliko govora, največ ob sprejemanju že tretjega novega Zakona o javnem naročanju. V Združeni levici so že takrat izpostavili kar nekaj pomanjkljivosti na tem področju. Podali smo tudi nekaj predlogov za izboljšave, a podpore s strani koalicije, tako kot po navadi, nismo dobili. Naš največji pomislek se je takrat in se še danes nanaša na več kot prepogosto uporabo besede "lahko". Že takrat smo opozarjali na dejstvo, da je zakonodaja napisana tako, da se jo lahko zlorablja. Drug problem, s katerim imamo na področju javnih naročil velike težave, je netransparentnost. In ko govorimo o javnem naročanju na področju obrambe in varnosti, je ta problem še posebej velik, saj gre za zaupne razpise. V preteklosti smo imeli s tovrstnimi razpisi povezanih afer že več kot preveč. Res je, da se je leta 2012 ustanovila posebna komisija, ki ocenjuje, ali je posamezno naročilo res tako občutljivo, da bi bilo razkritje informacij v zvezi z njim v nasprotju z bistvenimi varnostnimi interesi države. A o tem, ali je ta rešitev dejansko učinkovita, je težko soditi, saj je bilo teh naročil po letu 2012 veliko manj kot pred tem. Je pa vsekakor jasno, da večina nakupov vojaške opreme brez afer praktično še ni potekala – od 52 milijonov težke prenove tankov T-55, nakupa prevelike in na koncu šestkrat dražje vojaške bolnice Role 2, nakup zastarelega raketnega sistema roland II z raketami v vrednosti 80 tisoč evrov na kos. Tukaj imamo še afere okoli nakupa izraelskih havbic, minometov, šestkolesnih oklepnih vozil valuk, pa seveda mati vseh afer – Patria. Težko bi torej rekli, da na tem področju nimamo težav. Sporna, netransparentna in zaupna naročila so zelo velik problem. Pa ne zgolj takrat, ko gre za vojaško opremo. V zadnjem času najbolj aktualno in niti malo javno naročilo se na primer nanaša na nakup rezilne žice in panelnih ograj, ki jih je in jih še vedno postavlja vlada na slovensko-hrvaški meji. Podatki, povezani s tem, so seveda zaupni, cena same rezilne žice in panelnih ograj tudi. Niti tega, zakaj in kako so bila izbrana podjetja, ki ograjo postavljajo, vlada ne želi povedati. Še danes je torej zaupen podatek, koliko je povsem neupravičen in nepotreben projekt vlade Mira Cerarja stal in v katere privatne žepe se je na popolnoma netransparenten način stekel denar. Če imamo zakonodajo na tem področju napisano tako, da je lahko nakup rezilne žice zaupen, in če zakonodaja dovoljuje, da se vlada v takšnih primerih izgovarja na zaščito interesa države, ki naj bi bil v primeru razkritja teh podatkov ogrožen, je povsem jasno, da je z našo zakonodajo nekaj hudo, hudo narobe. Povsem jasen pa je tudi razlog, zakaj pravega interesa za spremembe na tem področju ni. Razkritje podatkov o nakupih rezilne žice in panelnih ograj bi sicer težko ogrozil interese države, bi pa vsekakor ogrozil interese te vlade in z njo povezanih podjetij, ki na ta račun povečujejo svoje dobičke. Jasno je, da zakonodaje, ki bo tovrstne prakse dopuščala še naprej, v Združeni levici ne moremo podpreti.
Besedo ima Poslanska skupina Nove Slovenije – krščanskih demokratov, v njenem imenu gospod Jernej Vrtovec.
Spoštovani predsedujoči; kolegice poslanke in kolegi poslanci! Zakonsko urejanje področja javnih naročil mora poleg zasledovanja cilja preglednosti in gospodarnosti porabe javnih sredstev zagotavljati tudi ustrezno varstvo in zaščito pogodbenih strank. Še toliko bolj, če gre za javna naročila na področju obrambe in varnosti. Uskladitev z določbami Zakona o javnem naročanju 3 (ZJN-3) v delih, kjer se Zakon o javnem naročanju na področju obrambe in varnosti sklicuje na določbe Zakona o javnem naročanju 2 (ZJN-2) in Zakona o javnem naročanju na vodnem, energetskem, transportnem področju in področju poštnih storitev, je nedvomno potrebna. Dobrodošle so tudi predlagane odprave pomanjkljivosti, ki so se pokazale v praksi pri izvajanju Zakona o javnem naročanju na področju obrambe in varnosti. Ker gre za posebej občutljivo področje, je treba zaradi transparentnosti in učinkovitejšega naročanja jasneje definirati postopke, vključno z opredelitvijo posameznih pojmov. Prav je, da bomo odslej vedeli, kakšna je formalno nepopolna ponudba in kdaj jo mora ponudnik dopolniti. Prav je tudi, da to področje javnega naročanja usklajujemo z letos sprejetim Zakonom o javnem naročanju 3 (ZJN-3); tudi glede kaznivih dejanj, prekrškov v zvezi s plačili za delo in evidence gospodarskih subjektov z negativnimi referencami, zaradi katerih kandidati in ponudniki ne smejo sodelovati pri izbiri naročil. V Novi Sloveniji pa ponovno izpostavljamo dejstvo, da je sistem javnega naročanja tako rekoč talec korupcijskih tveganj in da korupcija na tem področju davkoplačevalce stane veliko denarja, ki se izteka v napačne denarnice. Pomanjkanje preglednosti je še posebej problematično na področju zaupnih javnih naročil blaga, storitev in gradenj, kar lahko vpliva tudi na gospodarnost. Zato pozdravljamo predlog, ki prinaša širitev nabora kaznivih dejanj, ki v primeru pravnomočne obsodbe pomenijo izključitev ponudnikov iz postopka naročanja. Prav tako glede obveznega preverjanja ponudnikov, ali imajo plačane vse davke. Glede teh vidikov namreč ne more veljati nič drugače kot za ostala javna naročila, vključno s plačili podizvajalcev. V Novi Sloveniji bomo iz navedenih razlogov Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o javnem naročanju na področju obrambe in varnosti podprli.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Stranke modernega centra, v njenem imenu gospa Janja Sluga.
Hvala lepa še enkrat. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o javnem naročanju na področju obrambe in varnosti, ki ga danes obravnavamo, bomo v Poslanski skupini Stranke modernega centra seveda podprl. Pri noveli zakona gre za uskladitev z novim Zakonom o javnem naročanju, sprejetim v novembru 2015, in uskladitev s spremenjenimi direktivami s področja javnega naročanja na obrambnem in varnostnem področju. Veljavni Zakon o javnem naročanju na področju obrambe in varnosti se v posameznih členih sklicuje na uporabo določb prejšnjega zakona o javnem naročanju in Zakona o javnem naročanju na vodnem, energetskem, transportnem področju in področju poštnih storitev, ki sta s sprejetjem novega Zakona o javnem naročanju prenehala veljati. Zato se posledično novela usklajuje z novimi določbami. S predlogom novele se smiselno uvaja institute javnega naročanja, ki so na novo in drugače urejeni v novem Zakonu o javnem naročanju, na primer bolj omejen vpogled v ponudbe, učinkovitejši način vročanja odločitev oddaj naročila, enoten način preverjanja pogojev glede sposobnosti ponudnika za izvedbo naročil. Predlog novele Zakona o javnem naročanju na področju obrambe in varnosti, ki ga je pripravilo Ministrstvo za javno upravo, usklajuje sklice na posamezne določbe novega Zakona o javnem naročanju; predstavlja pa tudi poenotenje ureditve posameznih institutov javnega naročanja po tem zakonu. Odpravlja tudi ostale pomanjkljivosti veljavnega zakona, ki so se pokazale pri njegovem izvajanju v praksi. Sicer pa je namen predlagatelja tudi večja transparentnost in učinkovitost na področju javnega naročanja. Tako se s predlogom novele jasneje definira formalno nepopolno ponudbo v povezavi z dopustnimi dopolnitvami in spremembami take ponudbe. Predlog opredeljuje možnost, da v nujnih primerih ali kriznih situacijah ni treba preverjati obstoja in vsebine podatkov iz najugodnejše ponudbe, če se o njih ne dvomi. Predlog ureja obveščanje nadzornega organa oziroma vlade v primerih spremembe pogodb po izvedbi naročila, za katere novi Zakon o javnem naročanju pod pogoji, ki so v njem določeni, ne zahteva več izvedbe postopka; prav tako pa ne obveščanja nadzornega organa zaradi obveznosti objave obvestila na portalu javnih naročil. Nadalje v skladu z določbami novega Zakona o javnem naročanju predlog novele uvaja poenoten način preverjanja ponudnikovega izpolnjevanja plačil prispevkov zaposlenim. Po novem vključuje tudi preverjanje predložitve obračunov davčnih odtegljajev za dohodke iz delovnega razmerja za preteklih pet let. Na enak način kot Zakon o javnem naročanju 3 (ZJN-3) so urejena tudi kazniva dejanja, prekrški v zvezi s plačili za delo in evidenca gospodarskih subjektov z negativnimi referencami, zaradi katerih slednji ne smejo sodelovati pri izvedbi naročil. Glede na vse navedeno naj povem, da ima novela zakona podporo Poslanske skupine Stranke modernega centra. Hvala.
Hvala lepa vsem. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje Državnega zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 22. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 8. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA PREDLOG ZAKONA O PRIJAVI PREBIVALIŠČA V DRUGI OBRAVNAVI. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade, in sicer državnemu sekretarju na Ministrstvu za notranje zadeve gospodu Boštjanu Šeficu.
Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovani poslanke in poslanci! Pred vami je nov zakon o prijavi prebivališča. Predlog zakona odpravlja nekatere pomanjkljivosti veljavne zakonodaje, pri čemer zasleduje temeljni cilj, to je zagotavljanje točnosti podatkov v registru stalnega prebivalstva. Cilj bo dosežen predvsem z zmanjšanjem možnosti fiktivnih prijav, poenostavitvijo in zmanjšanjem števila ugotovitvenih postopkov, odpravo administrativnih ovir pri delu upravnih enot in prijaviteljev ter pri obveznostih poročanja v turizmu. Register stalnega prebivalstva je skladen in točen z dejanskim stanjem takrat, ko so posamezniki prijavljeni na naslovih, kjer resnično prebivajo. Ker pa je na naslov prebivališča vezanih veliko pravic in obveznosti, se v praksi pogosto dogaja, da posamezniki zlorabijo institut prijave prebivališča. Posledično so podatki v registru prebivalstva nepravilni, letno pa se povečuje tudi število postopkov ugotavljanja dejanskega stalnega prebivališča, ki jih vodijo upravne enote. Za posameznike, ki imajo prijavljeno prebivališče na naslovu, pa tam v resnici ne prebivajo, lahko upravne enote uvedejo ugotovitvene postopke. Cilj zakona je zmanjšati število postopkov in jih tudi skrajšati. Zakonsko prebivališče je namenjeno najbolj ranljivim posameznikom, ki sicer ne izpolnjujejo pogojev za prijavo prebivališča na določenem naslovu. Jasno je opredeljeno kot fiktivni naslov, kot tak pa omogoča registracijo prebivališča ter iz tega izhajajoče uresničevanje pravic in dolžnosti. Zakonsko prebivališče se lahko določi samo v ugotovitvenem postopku. Predlog zakona opušča stroge pogoje za določitev zakonskega prebivališča. Po predlogu zakona se lahko zakonsko prebivališče žrtvi nasilja v družini ali žrtvi trgovine z ljudmi določi tudi zgolj na predlog centra za socialno delo, državnega tožilstva ali policije. S tem se odpravlja pomanjkljivosti obstoječe zakonodaje, na katero že več let opozarja Varuh človekovih pravic. Pomembna novost je tudi sprememba glede prijav začasnega prebivališča. Skladno z novim predlogom začasno prebivališče namesto enega velja dve leti, kar bo razpolovilo delo upravnih enot v zvezi z evidentiranjem prijav; seveda pa tudi posameznikom oziroma stanodajalcem prijav ne bo treba obnavljati tega vsako leto. Vzporedno s tem predlog določa možnost ugotavljanja začasnega prebivališča za državljane Republike Slovenije in ne zgolj za tujce, ki nimajo stalnega prebivališča v Republiki Sloveniji, kot to velja doslej. Omejuje se tudi število začasnih prebivališč, saj praksa izkazuje, da posamezniki prijavljajo več začasnih prebivališč zaradi pridobitve določenih pravic in ne dejanske potrebe po začasnem bivanju na naslovu. Pomembna novost je tudi ukinitev gospodinjske evidence v štiriletnem prehodnem obdobju. V praksi se je namreč ta izkazala kot neustrezna. Predlog zakona prinaša učinkovitejše in hitrejše izvajanje prekrškovnih postopkov. Po novem bodo prekrškovni organi upravne enote, ki neposredno izvajajo določbe zakona, pa tudi policija in občinski inšpektorji. Na koncu izpostavljam še izrazito racionalizacijo dela gostiteljev v okviru poročanja podatkov v turizmu. Poročanje podatkov o gostih bo podprto z elektronskim postopkom preko enotne točke, spletne aplikacije Ajpes. Gostiteljem oziroma turističnim in gostinskim objektom ne bo več treba pošiljati podatkov o gostih ločeno statističnemu uradu, občinam in policiji. Zaradi vsebin, ki se nanašajo na poenostavitve poročanja gostiteljev, je predlog zakona neločljivo povezan s sprejetjem Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gostinstvu, ki ga je pripravilo Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo. Predlagatelj meni, da so predstavljene rešitve ustrezne, zato predlaga, da se predlog zakona sprejme. Prav tako predlaga, da se na isti seji opravi tudi tretja obravnava predloga zakona. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Predlog zakona je obravnaval Odbor za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo podpredsednici gospe Janji Slugi.
Hvala lepa. Odbor za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo je na 23. seji 28. junija 2016 kot matično delovno telo obravnaval omenjeni predlog zakona. Odboru je bilo poleg predloga zakona predloženo naslednje gradivo: Mnenje Zakonodajno-pravne službe, mnenje Komisije Državnega sveta za državno ureditev, mnenje in pripombe Mestne uprave Mestne občine Ljubljana, mnenje Občine Domžale, mnenje Skupnosti občin Slovenije, pregled amandmajev in mnenje Mladinskega sveta Slovenije. V skladu s 129. členom Poslovnika Državnega zbora so amandmaje k predlogu zakona vložile poslanske skupine SMC, Desus in SD ter Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Članicam in članom odbora je bil na seji predložen tudi predlog za amandma odbora poslanskih skupin SMC, Desus in SD. Odbor je glasoval o amandmajih poslanskih skupin SMC, Desus in SD k 8. in 14. členu in Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke k 21. in 39. členu ter o predlogu za amandma odbora poslanskih skupin SMC, Desus in SD ter sprejel svoj amandma za novi 46.a člen in amandma Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke k 39. členu, ki sta bila vsebinsko povezana. Sprejel je tudi oba amandmaja poslanskih skupin SMC, Desus in SD k 8. in 14. členu. Odbor amandmajev Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke k 21. členu ni sprejel. Na seji je predstavnica Zakonodajno-pravne službe pojasnila, da so bile pripombe Zakonodajno-pravne službe za amandmaje poslanskih skupin koalicije v večji meri upoštevane. Na seji je sodeloval tudi predstavnik Komisije Državnega sveta za državno ureditev, ki je pojasnil, da Komisija predlog zakona podpira. V razpravi so članice in člani odbora izrazili podporo predlogu zakona. Pohvalili so ugodne rešitve, ki jih prinaša predlog zakona, katerega glavni namen je zagotoviti skladnost registra stalnega prebivalstva z dejanskim stanjem nastanitve posameznikov, s čimer naj bi se v praksi tudi preprečile morebitne zlorabe. Izpostavljena je bila funkcija varovanja posameznikov, ki jo predlog zakona predvideva z možnostjo pridobitve zakonskega prebivališča za ranljive osebe. Na koncu so izpostavili še vsebinsko povezanost predloga zakona s Predlogom zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gostinstvu in hkrati pozdravili zmanjševanje administrativnih ovir turističnih delavcev, prijava gostov na enem mestu, kar na koncu pripomore k spodbujanju gospodarskega razvoja. Odbor je obravnaval amandmaja poslanskih skupin SMC, Desus in SD k 8. in 14. členu in ju sprejel; amandmaje Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke k 21. in 39. členu, pri čemer je bil amandma k 39. členu zaradi vsebinske povezanosti s predlogom za amandma odbora sprejet. Amandma k 21. členu pa ni bil sprejet. Predlog za amandma odbora za nov 46.a člen je bil sprejet. Odbor je glasoval tudi o vseh členih predloga zakona skupaj in jih sprejel. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije, v njenem imenu gospod Benedikt Kopmajer.
Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovani gospod državni sekretar, kolegice in kolegi! Stališče Poslanske skupine Desus do Predloga zakona o prijavi prebivališča je naslednje. Predlog zakona, ki ga imamo poslanke in poslanci danes na klopeh, se je pripravljal vse od leta 2013. Ministrstvo za notranje zadeve je s strokovno javnostjo, občinami ter ostalimi deležniki pripravilo usklajen, popolnoma nov zakon o prijavi prebivališča. Da je zakon treba nadgraditi, je pokazala že praksa, prihajalo je namreč do mnogih zlorab pri prijavi prebivališča, vsem so znani primeri, ko je bilo na enem naslovu prijavljeni nenavadno veliko oseb. Zato je temeljni cilj predloga zakona zagotoviti skladnost registra stalnega prebivalstva z dejanskim stanjem nastanitve posameznikov, s tem pa se želi preprečiti vsakodnevne zlorabe. S takšno ureditvijo se želi doseči čim bolj pravilen zajem podatkov o stalnem prebivališču posameznikov, ki je za državne organe podatek bistvenega pomena. Naslov prebivališča, kot številni drugi osebni podatki, namreč ni le stvar posameznika, ki ne zadeva drugih. Iz naslova stalnega prebivališča lahko izvira marsikatera pravica, na primer pravica do vpisa otroka v lokalni vrtec, pravica do nekaterih subvencij in drugih; zato so mogoče tudi zlorabe. V luči preprečevanja zlorab še enkrat poudarjam, na kar je pokazala praksa, predlog ukinja gospodinjsko evidenco, saj se je sedanja ureditev v praksi izkazala kot neustrezna. Iz naslova skupnega gospodinjstva namreč izhajajo številne pravice posameznikov, zato posamezniki izjave o članstvu v določenem gospodinjstvu pogosto spreminjajo. Nov zakon o prebivališču bo ljudem brez stalnega prebivališča prihranil marsikatero težavo, saj je z zakonom bistveno bolje urejen institut zakonskega prebivališča. Ker določene skupine posameznikov nimajo naslova, kjer bi lahko stalno prebivali, denimo brezdomci, je Zakon o prijavi prebivališča leta 2001 uvedel posebno kategorijo prebivališča, tako imenovano zakonsko prebivališče. Predlog zakona z namenom, da bi lahko zakonsko prebivališče določili različnim skupinam posameznikov, opušča stroge pogoje za posameznike. Zakonsko prebivališče bo tako lahko določeno tudi tistemu, ki ni prejemnik materialne pomoči. S tem se želi urediti najbolj pereče primere, ko posamezniku kljub soglasju organa ali organizacije ni mogoče določiti prebivališča. V Poslanski skupini Desus pozdravljamo odločitev koalicijskih članic in članov Odbora za notranje zadeve, ki so na matičnem delovnem telesu poleg amandmajev koalicijskih poslanskih skupin podprli tudi amandma Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Amandma namreč povzema predlog zakonske materije novele Zakona o prijavi prebivališča, ki ga je Slovenska demokratska stranka vložila letos spomladi in ga je Državni zbor takrat zaradi razloga priprave novega zakona zavrnil. Danes pa imamo na klopeh popolnoma nov zakon, ki bo uredil tudi določbe glede odgovornosti za vnos podatkov v evidenco gostov ter točnost podatkov. V Poslanski skupini Desus pozdravljamo in podpiramo vse spremembe predloga zakona, ki jih je podrobneje že predstavil predstavnik Ministrstva za notranje zadeve. Na podlagi vsega navedenega bomo predlog zakona podprli. Hvala.
Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavila mag. Bojana Muršič.
Hvala lepa, predsedujoči, ponovno za besedo. Spoštovani državni sekretar, kolegice in kolegi! Zagotoviti točno in ažurno evidenco prebivalstva ter skladnost registra prebivalstva z dejanskim stanjem prebivanja posameznikov je vsekakor pomembno za vsako družbo. V Poslanski skupini Socialnih demokratov ocenjujemo, da se s predlaganim novim zakonom o prijavi prebivališča smiselno urejajo zadeve na področju evidence prebivalcev v Republiki Sloveniji tudi zato, ker je na naslov prebivališča vezanih veliko pravic. V praksi se pogosto dogaja, da posamezniki zlorabljajo institut prijave prebivališča tako, da prijavljajo prebivališča na naslovih, kjer dejansko sploh ne bivajo. Posledično so podatki v registru prebivalstva nepravilni, letno pa se povečuje tudi število postopkov ugotavljanja dejanskega stalnega prebivališča, ki jih vodijo upravne enote. S predlaganim zakonom se torej skrajšujejo ugotovitveni postopki s ciljem zmanjševanja števila teh postopkov. Predlog zakona predvideva možnost predhodnega obveščanja posameznika o prijavno-odjavi obveznosti, da prijava prebivališča tujcu preneha z dnem prenehanja veljavnosti dovoljenja za prebivanje. Eden izmed ciljev predloga zakona je odprava administrativnih ovir, kar bi v praksi pomenilo na eni strani doseči racionalizacijo dela na upravnih enotah, na drugi strani pa razbremenitev posameznikov in stanodajalcev. Enotna praksa pri izvajanju zakonodaje, kar naj bi se doseglo z jasno opredeljenimi pojmi in postopki izvajanja predloga zakona, pa je nujen in logičen cilj. Urejen je institut začasnega prebivališča za državljane Republike Slovenije in tujce z veljavnostjo dveh let. Bolj jasno je urejeno zakonsko prebivališče, ki omogoča registracijo prebivališča in s tem vse pripadajoče pravice in dolžnosti ter je opredeljeno kot fiktivni naslov stalnega prebivališča. Zakonsko določeno prebivališče na naslovu občine omogoča prijavo prebivališča brezdomcem, posameznikom, ki so nastanjeni v socialnih ustanovah, varstvenih zavodih, zavetiščih, zaporih. Doslej so bili to centri za socialno delo, na katere pa bo še vedno zvezano zakonsko prebivališče za žrtve nasilja v družini, za tiste, ki bivajo v varnih hišah, za žrtve trgovine z ljudmi. Predlog zakona ukinja gospodinjsko evidenco, ki se je v praksi izkazala za neustrezno. Zaradi velikega števila fiktivnih prijav v praksi se v zakonu dopolnjujejo tudi kazenske sankcije na tem področju. Rešitve, ki jih prinaša nov zakon o prijavi prebivališča, gredo v prid tudi turističnim delavcem. Zato se tudi oba predlagana zakona o prijavi prebivališča in novela Zakona o gostinstvu obravnavata vzporedno. Po novem naj bi podatke iz knjige gostov, ki so vzpostavljene na novo, in druge podatke za poročanje o nastanitvah gostov posredovali le preko spletne aplikacije Ajpes, kar bo zelo poenostavilo in pocenilo poročanje. Poročanje zavezancev preko enotne vstopne točke, preko katere bodo nastanitveni obrati z enkratnim pošiljanjem podatkov poslali potrebne podatke vsem upravičenim subjektom, ki potrebujejo te podatke, le-ti jih bodo zajemali iz enega administrativnega vira, bo nadomestilo sedanjo prakso, ko morajo nastavitveni organi poročati istovrstne podatke različnim institucijam – policiji, občinam, davčnemu organu in celo Statističnemu uradu Republike Slovenije. Predlog zakona bo na mala in srednja podjetja zato učinkoval pozitivno in ugodno, saj večina nastanitvenih obratov sodi mednje. Predlagani predpis se nanaša na okoli 3 tisoč nastanitvenih obratov oziroma izvajalcev dejavnosti s področja turizma. Zmanjševanje finančnih bremen bo pozitivno vplivalo tudi na konkurenčnost poslovnih subjektov. Socialni demokrati bomo Predlog zakona o prijavi prebivališča in Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gostinstvu soglasno podprli. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Violeta Tomić bo predstavila stališče Poslanske skupine Združena levica.
Hvala za besedo. O potrebi po spremembi zakona o prijavi bivališča smo v državnem zboru razpravljali že večkrat. V praksi je namreč ta zakon povzročal kar nekaj težav, na katere so številni opozarjali. Za nas najbolj sporna določba se je nanašala na zakonsko prebivališče. Na ta problem je prav vsako leto opozoril tudi Varuh človekovih pravic. Kako dolgo smo čakali na rešitev tega problema, jasno ponazarja že to, da je bil zakon, ki je danes pred nami, prvič javno objavljen že leta 2011. Šele po petih letih od prve objave pa smo ga prejeli tudi v Državni zbor. In kar se problematike zakonskega prebivališča tiče, je ustreznejša rešitev vsekakor nujno potrebna. Gre za primere, ko posamezniki ostanejo brez strehe nad glavo, so v zaporu, v varni hiši ali v drugi ustanovi in se jim prebivališče prijavi na centru za socialno delo ali na kateri od organizacij, ki nudijo pomoč. In tukaj so bile težave ogromne. Po sedaj še veljavnem zakonu je bil namreč eden izmed pogojev za prijavo zakonskega prebivališča ta, da se posameznik prijavi tam, kjer prejema pomoč. Če je šlo za nekoga, ki pomoči še ni prejemal, pa to ni bilo mogoče. In zaradi tega je kar nekaj ljudi ostalo brez prijave stalnega bivališča, ki pa je pogoj za uveljavljanje skoraj vseh drugih pravic. In ta problematika ter priporočilo za njeno rešitev je vključena v prav vsako poročilo Varuha. Skrajni čas je, da se torej to uredi in da se ta pogoj črta. Upamo, da je predlagana določba takšna, da bo tudi v praksi omogočala vsem tistim, ki se znajdejo v res hudi stiski, da bodo lahko uveljavljali vse pravice, ki jim pripadajo. Seveda pa zgolj sprememba zakona nikakor ni dovolj. Že to, da nekdo ostane brez strehe nad glavo in ima zaradi tega bivališče prijavljeno na centru za socialno delo, občini ali kjerkoli drugje, je že samo po sebi nesprejemljivo. In če želimo to preprečiti, je treba v prvi vrsti spremeniti zgrešeno socialno politiko te vlade in koalicije. Svoje predloge smo v Združeni levici že večkrat predstavili. Če se bo obseg socialne države še naprej krčil, če se bo še naprej vztrajalo pri trenutno določenem minimalnem dohodku in če ne bomo sprejeli rešitev, ki bodo zmanjšale obseg revščine, bo teh zakonskih prebivališč vedno več. In to seveda ni rešitev. Eno je, če nekdo potrebuje prijavo prebivališča na občini, ker je na prestajanju zaporne kazni, je v vzgojnem zavodu ali pa zaradi zaščite pred nasilnim partnerjem v varni hiši. Povem nekaj drugega pa je, če je govora o posameznikih, ki se znajdejo v hudi finančni stiski, ki ne zmorejo več plačevati stroškov najemnine, ki se zaradi nekaj sto evrov dolga znajdejo v postopku deložacije in še bi lahko naštevali. V teh primerih prijava zakonskega prebivališča ne more in ne sme biti rešitev. Take primere je treba s pravilno socialno politiko preprečiti; pa s tem nikakor ne mislim na propadli projekt odpisa dolgov, protiustavno ukinitev subvencije za najemnine ali pa nadaljevanja obravnavanja socialnih transferjev kot brezobrestnih kreditov. Dva od teh popolnoma protisocialnih ukrepov obravnavamo celo na tej seji Državnega zbora. Tudi to pušča več kot grenak priokus. A zakon, ki je pred nami, ga sam po sebi ne more odpraviti. Kot rečeno, so bile spremembe glede zakonskega prebivališča potrebne in vsekakor pričakujemo, da tega opozorila v naslednjem poročilu Varuha človekovih pravic ne bomo videli. Imamo pa v Združeni levici v zvezi s predlogom zakona tudi dva pomisleka. Prvi se nanaša na to, da v njem ponovno niso odpravljeni vsi pomisleki in opozorila Zakonodajno-pravne službe. Drugi pa se nanaša na sprejetje amandmaja na matičnem odboru. Amandma se nanaša na odgovornost za vnos pravilnih podatkov v knjigo gostov. Ker se z amandmajem in novo kazensko določbo doda določilo, da za pravilen vnos odgovarja delavec, če gostitelj izkaže, da je ravnal z vso skrbnostjo, nas skrbi, da bodo delodajalci v praksi to izrabljali in bodo posledično z globo od 200 do 600 evrov kaznovani zaposleni. Kljub temu da v zvezi z zakonom imamo nekaj pomislekov, pa zaradi nujno potrebne ureditve pogojev za prijavo zakonskega prebivališča v Združeni levici predlogu zakona ne bomo nasprotovali. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Jernej Vrtovec bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov.
Spoštovani kolegice in kolegi! Koliko ima občina prebivalcev, je pomemben podatek, še zlasti če govorimo o njihovem stalnem prebivališču. Ta podatek vpliva na višino povprečnine, ki jo dobijo občine, na število volilnih upravičencev, ki ima aktivno ali pasivno volilno pravico, ter na mnoga druga področja. Predlog zakona o prijavi prebivališča je sicer dobrodošel, saj prinaša nekatere pomembne izboljšave; ni pa noben presežek, ne odpravlja številnih dilem, ki se pojavljajo v praksi, in posega v obveznosti tudi občin. Na naslov prebivališča je namreč vezanih tudi več socialnih pravic, ki jih upravičenci uveljavljajo v posameznih postopkih. Poznamo nič koliko primerov fiktivnih prijav prebivališča in prijav velikega števila ljudi – 20, 30, tudi 100 fiktivnih prijav na enem naslovu na majhnih stanovanjskih površinah. Največkrat gre za državljane tretjih držav, ki so na delu v Sloveniji in na tej podlagi v skladu z zakonom, ki ureja volitve, pridobijo tudi volilno pravico. Dejstvo je, da predlog novega zakona teh problemov ne rešuje. Zagotovilo predlagatelja, da bodo upravne enote v ugotovitvenih postopkih takšne prijave preverjale, je zgolj nerealno zatrjevanje. Tudi doslej tega niso počele, niti na lastno pobudo niti na pobudo občin; in to kljub temu, da veljavni Zakon o prijavi prebivališča to omogoča. Kljub temu da je cilj novega zakona povečanje skladnosti registra stalnega prebivalstva z dejanskim stanjem nastanitve, omenjeni problem ne bo odpravljen. V Novi Sloveniji opozarjamo tudi na možnost prijave stalnega prebivališča na naslovu, kjer prijavitelj nima pravice prebivati. Prijavitelj mora upravni enoti predložiti le dokazilo o pravici do prebivanja. In kaj je to dokazilo? Morda soglasje lastnika nepremičnine, njegov podpis, kaj? Poznamo namreč primere, ko je lastnik, ko ugotovi, da je na naslovu njegove nepremičnine brez njegovega soglasja prijavljena oseba ali več oseb, popolnoma nemočen. Postavljen je v podrejen položaj, ki mu onemogoča prosto razpolaganje s svojo nepremičnino. Prepričani smo, da bi moral zakon izrecno določati obveznost lastnika, da svoje soglasje za prijavo stalnega prebivališča tretje osebe poda osebno na pristojni upravni enoti. Le v tem primeru bi se izognili številnim zlorabam tega instituta. Poglejmo še institutu zakonskega prebivališča, s katerim se posameznikom, ki jim ni mogoče prijaviti stalnega prebivališča, omogoča registracija prebivališča. Gre za ranljive skupine ljudi, brezdomce, zapornike, ki bodo imeli zdaj določeno zakonsko prebivališče na naslovu občine; žrtve nasilja v družini in žrtve trgovine z ljudmi pa na naslovu centra za socialno delo. Ta fiktivni naslov prinaša posledice za občine, saj iz tega izhajajo številne pravice in obveznosti – pravica kandidiranja za neprofitna stanovanja, pravica do uveljavljanja pravic iz javnih sredstev. Upravna enota bo v teh primerih občino le obvestila o prijavi zakonskega prebivališča, ki pri tem vprašanju ne bo imela nobene možnosti sodelovanja, prav nobene. Tukaj moramo pritrditi mnenju nekaterih občin, da bi morale v tem postopku tudi občine biti stranke v postopku. Spoštovani kolegice in kolegi, spoštovani gospod državni sekretar, glede na navedeno, glede na vse te argumente, pomanjkljivosti, ki so z novim zakonom o prijavi stalnega prebivališča, mi tega predloga ne bomo podprli.
Gospod Franc Laj bo predstavil stališče Poslanske skupine nepovezanih poslancev.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani državni sekretar, dragi kolegice in kolegi! V Poslanski skupini nepovezanih poslancev pozdravljamo način, postopek sprejetja tega predloga zakona. Zakaj? Ker bi želeli, da bi se uveljavila ta parlamentarna praksa, da se zakoni, ki so medsebojno povezani, sprejemajo oziroma se obravnavajo vzporedno. Mislimo, da s tem lahko prispevamo tudi h kvaliteti sprejetih zakonom. Predlog zakona ni idealen, to smo že slišali, da ima nekatere pomanjkljivosti; vendar pa prinaša tudi določene koristi, tudi na javnofinančnem področju. Tukaj predvsem mislim kot največji prispevek k javnofinančnim obremenitvam občin, ker na institut prebivališča je vezana marsikatera pravica – socialna in tudi volilna. In imamo veliko podatkov o tem, da je bila marsikdaj ta pravica tudi zlorabljena s fiktivno prijavo prebivališča. To zagotovo ni dobro in je treba to stvar zelo resno vzeti ter delati na tem, da se to stanje izboljša. Prav tako predlog zakona na nek način izboljšuje upravno okolje do prebivalstva, ker z uporabo sodobne tehnologije in sodobnim načinom urejanja prebivališča se postopki poenostavijo, se postopki pocenijo zaradi racionalizacije dela v državni upravi oziroma na upravnih enotah. To je vsekakor pozitivno. Prav tako bo lahko v določeni meri zakon prispeval k zmanjšanju števila ugotovitvenih postopkov, kar spet pomeni racionalizacijo na upravnih enotah. Želel bi izpostaviti še naslednje. Ker smo v zadnjem času priča velikemu, intenzivnemu pretoku prebivalstva med pokrajinami, med državami in tudi kontinenti, je izrednega pomena, da imamo kvaliteten sistem, ki bo omogočal tudi učinkovit nadzor nad ljudmi, ki se nahajajo v naši državi. To je tudi zelo pomembno z vidika zagotavljanja varnosti in preprečevanja kriminalitete. Bistveno pri celotnem zakonu je to, da ima tudi pozitivne učinke na gospodarstvo; tu mislim na turistično panogo. Tudi tukaj prihaja do racionalnih rešitev, racionalizacije poslovanja in uvedbe enotnega sistema, poenostavljenega sistema poročanja. Hvala za vašo pozornost.
Hvala lepa. Gospa Anita Koleša bo predstavila stališče Poslanske skupine Stranke modernega centra.
Spoštovane in spoštovani, vsem lep dober dan! Zakon o prijavi prebivališča je eden tistih zakonov, ki nam v precejšnji meri kroji naš vsakdanjik. Ta zakon je temeljni predpis, ki ureja prijavo in odjavo prebivališča tako za državljane Republike Slovenije kot tudi za tujce. Seveda pa dolžnosti prijave in odjave ne smemo razumeti kot omejevanje svobode gibanja. Zavedati se je treba, da je temeljni namen prijave prebivališča v prvi vrsti vodenje ažurnih evidenc, ki omogočajo ugotavljanje dejanskega stanja populacije in gibanje posameznika. V drugi vrsti pa se na prebivališče kot kraj, ki pomeni središče življenjskih interesov posameznika, vežejo pravice in dolžnosti. Zakon, ki ga danes obravnavamo, predstavlja neke vrste mini reformo prijave prebivališča. Pričel se je pripravljati skoraj pred šestimi leti, kar pomeni, da je bil deležen usklajevanj s številnimi deležniki; in veseli nas, da tudi večinskega soglasja reprezentativnih združenj lokalnih skupnosti. Ustreznost predlaganih rešitev so prepoznali tudi v Državnem svetu. Pri nastajanju novele so sodelovali tudi mladi, ki so opozorili na rešitve, s katerimi bo moč odpraviti težave mladih družin, ki jim najemodajalci onemogočajo prijavo stalnega prebivališča. Z zakonom pa se uresničuje tudi priporočilo varuhinje človekovih pravic, da mora imeti vsak posameznik naslov stalnega prebivališča. Zato zakon tudi več ne pozna inštituta izbrisa iz registra. Predlog zakona pa rešuje še vprašanje določanja zakonskega prebivališča zapornikom. V zvezi z naravo prijave prebivališča velja opozoriti, da je prijava upravni postopek, saj se pri njem odloča o pravici, obveznosti in pravni koristi posameznika na področju upravnega prava. Da bi se zagotovil namen zakona, je dolžnost upravnega organa, da v postopku ugotavljanja dejanskega prebivališča v vsakem konkretnem primeru ugotovi, kje posameznik prebiva. Bistveno je, da nekdo dejansko na določenem naslovu živi, pri tem pa ni bistvena okoliščina, ali tam prebiva po svoji volji. Zakon vsebuje tudi varovalke za preprečevanje fiktivnih prijav. Zakon s predlaganimi rešitvami znižuje stroške, ki jih imajo zaradi prijav in odjav posamezniki ter pravne osebe, in sicer zaradi ukinitve administrativni ovir za občane, zaradi lažje elektronske komunikacije z upravno enoto; za subjekte, ki se ukvarjajo s turizmom, pa zaradi vzpostavitve evidence gostov, kar predstavlja racionalizacijo poročanja z elektronsko podprtim postopkom. Zakon o prijavi prebivališča je v tem delu v vsebini povezan z novelo Zakona o gostinstvu, katerega obravnavamo tudi na tej seji. Zakon bo bolje uredil inštitut tako imenovanega zakonskega prebivališča. Zaradi izpostavljene problematike financiranja s strani občine, v kateri ima sedež center za socialno delo, predlog zakona ureja prijavo zakonskega prebivališča na naslovu občine, na območju katere posameznik stalno prebiva. Tako tudi najbolj sledi temeljnemu namenu zakona, saj ima posameznik prijavljeno prebivališče na območju, kjer se dejansko nahaja. Občina bo za posameznika prejemala glavarino in zanj plačevala prispevke, kar predstavlja pravično porazdelitev prihodkov in odhodkov. Glede dobrih rešitev velja posebej izpostaviti varstvo posameznikov, ki bivajo v nastavitvenih socialnovarstvenih centrih, kot so varne hiše, materinski domovi, krizni centri za odrasle in otroke, ki so žrtve nasilja. Anonimno bivanje na tej lokaciji je namreč bistveno za varnost žrtve in je posebna pomembna okoliščina takrat, ko povzročitelju nasilja ni odrejena prepoved približevanja ali pripora. In za konec, pri kazenskih sankcijah zakon sledi ciljem novele zakona, ki ga je predlagala skupina poslank in poslancev Slovenske demokratske stranke. Že takrat smo jasno povedali, da smo predlog novele zavrnili izključno zaradi naše ocene, da je treba v preprečevanje fiktivnih prijav usmeriti več napora in da je moč generalno prevencijo doseči z oblikovanjem primernih glob glede na težo prekrška. Kot vidite, sedaj globe znižujemo bolj, kot je bil njihov predlog. V obravnavi na matičnem delovnem telesu pa smo v spremembe vnesli še njihov predlog prenosa kazenske odgovornosti za točnost vpisa gostov v evidenco gostov, in sicer iz gostitelja na receptorja. Opozarjamo pa na to, da je pravilnost vnosa podatkov izrednega pomena, saj se podatki vnesejo v evidence policije in prepoznavajo, ali so morda med gosti osebe, ki jih policija išče. Na podlagi navedenega bomo predlog zakona v Poslanski skupini Stranke modernega centra seveda podprli.
Hvala lepa. Dr. Vinko Gorenak bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Izvolite.
Hvala lepa. Zakon o prijavi prebivališča je tisti zakon, ki smo ga obravnavali februarja letos na naš predlog, in sicer predvsem tisti del, ki se je nanašal na sankcije. Takrat smo namreč ocenili, da je, kot veste, po uvedbi evra prišlo do sprememb številnih zakonov, ki imajo kazenske določbe v obliki denarne kazni, kjer je bilo treba tolarje prevesti v evre. In ta zakon je tisti, pri katerem je očitno prišlo do velike napake v tistem času. Zakaj? Ker je globe podeseteril. Dobesedno podeseteril. Zato smo mi tudi takrat predlagali spremembo. Meni je žal, da koalicija ni prepoznala in da je bilo v koaliciji toliko, kako naj rečem, pavjega obnašanja in pavjega ponosa, da niso bili pripravljeni takrat tega zakona sprejeti. Jaz sem že takrat napovedal, da če ne bo zakon vložen pravočasno, ga bomo vložili še enkrat. Tokrat moram reči, da je koalicija nekako obljubo držala – to se sicer zgodi redko, ampak se pa očitno zgodi – in je zakon poslala v Državni zbor. Kar se tiče samega zakona, je treba zelo jasno reči, da ima vsa modernizirana določila, ki sledijo tehniki, tehnologiji, računalništvu in tako dalje; po drugi strani pa so nekatere težave še vedno prisotne z vidika prijavljanja ljudi na sedežih občin ali centrov za socialno delo. Ampak tudi mi tu nismo imeli nekih boljših rešitev, drugače bi jih verjetno predlagali z amandmaji. Je pa bil sprejet naš amandma, kar me še posebej veseli. To je namreč tisti amandma, ko sem za to govornico spomladi oziroma februarja govoril o tem, da preprosto lastnik hotela ne more biti odgovoren za malomarno delo receptorja, ki recimo napiše "mekani" ć namesto trdi č; ali pa kakšno podobno tiskarsko napako, recimo v mojem primeru se pogosto vstavi črko j v priimek. In za to zagotovo ni kriv lastnik hotela, ampak je kriv tisti receptor, ki je to vnašal. Koalicija je tudi tokrat prisluhnila in zdaj ne ostane drugega, kot da zakon podpremo. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Glasovanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 22. točki dnevnega reda. S tem prekinjam 8. točko dnevnega reda. Prehajamo na 9. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O GOSTINSTVU V DRUGI OBRAVNAVI. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade, državnemu sekretarju na Ministrstvu za gospodarski razvoj in tehnologijo gospodu Alešu Cantaruttiju. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoči. Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Dovolite mi nekaj besed o predlaganemu zakonu. Pred vami je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gostinstvu, s katerim bo podana pravna podlaga za vzpostavitev registra nastanitvenih obratov. Ta register bo kot sestavni del projekta poenostavitve poročanja v zvezi z nastanitvijo, dejavnostjo oziroma e-poročanjem upravljal Ajpes. Pravna podlaga za uvedbo e-poročanja bo podana z novim zakonom o prijavi prebivališča. Gostitelji bodo podatke iz knjige gostov sporočali samo še na Ajpes, nič več ločeno še na policijo, Statistični urad Republike Slovenije, občino in na Finančno upravo Republike Slovenije. To bo zelo razbremenilo in zmanjšalo stroške poslovanja ne le gospodarskim subjektom, ampak tudi organom, ki podatke potrebujejo. Izračun administrativnih stroškov oziroma bremen je namreč pokazal, da se bo s tako zastavljenim poročanjem na letni ravni zmanjšalo administrativno breme poslovnim subjektom na področju turizma v višini 560 tisoč evrov in javnemu sektorju nekje v višini 150 tisoč evrov. S tem se bo tudi povečala kakovost zbranih podatkov, poenostavilo in pocenilo se bo poročanje in tak način poročanja bo vplival tudi na zmanjšanje sive ekonomije, saj bo zajemanje podatkov doslednejše. Po uveljavitvi novele Zakona o gostinstvu se bodo morali vsi nastanitveni obrati vpisati v register nastanitvenih obratov in pridobiti enotno identifikacijsko številko. Register bo javen, dostop do podatkov iz registra pa brezplačen. Ker je predpogoj za izvajanje ukrepa e-poročanja sočasna uveljavitev Predloga zakona o prijavi prebivališča ter tudi Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gostinstvu, se predloga obeh zakonov obravnavata v svežnju. Predlagam še, da skladno s 138. členom Poslovnika Državnega zbora sklenete, da se še na tej seji opravi tudi tretja obravnava predstavljenega predloga zakona. Ob koncu še, po prvih petih mesecih letošnjega leta so se nočitve tujih turistov v Sloveniji povečale za 6 %, prihodki pa za 1,5 %. Nadaljujemo v tej smeri. Najlepša hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za gospodarstvo kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici odbora gospe Andreji Potočnik. Izvolite.
Predsedujoči, hvala za besedo. Spoštovani državni sekretar ter kolegice, kolegi! Odbor za gospodarstvo je na 19. seji 29. 6. 2016 kot matično delovno telo obravnaval omenjeni predlog zakona. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predlog zakona preučila z vidika skladnosti z Ustavo, pravnim sistemom in zakonodajno-tehničnega vidika. Služba je k predlogu zakona podala konkretne pripombe k posameznim členom, in sicer k 2., 4., 5. in 6. členu. Odboru je bilo posredovano tudi mnenje Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance, ki je predlog zakona podprla. V skladu s Poslovnikom Državnega zbora so amandmaje k predlogu zakona vložile poslanske skupine SMC, Desus in SD, in sicer k 2. členu. Na seji je predstavnica Zakonodajno-pravne službe povzela pripombe iz pisnega mnenja službe ter pojasnila, da služba vztraja pri pripombi k 4. členu predloga zakona. Na seji je sodeloval tudi predstavnik Kmetijsko gozdarske zbornice Slovenije, ki je pojasnil, da so preučili predlog zakona in pripombe ter mnenja zveze turističnih kmetij, ter poudarili, da predlagane rešitve pomenijo zmanjšanje administrativnih bremen, zato jih podpirajo. V krajši razpravi je bila izražena podpora predlogu zakona, saj se z e-poročanjem razbremeni vse poslovne subjekte. Poenostavlja se postopek ter vzpostavlja enotno poročanje. Sledi tudi koalicijski pogodbi zmanjševanja administrativnih bremen. V nadaljevanju je odbor obravnaval amandma poslanskih skupin SMC, Desus in SD k 2. členu ter ga sprejel. Odbor je glasoval tudi o vseh členih predloga zakona skupaj in jih sprejel. Glede na sprejet amandma je pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, ki je sestavni del poročila odbora. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo dajem gospe Violeti Tomić, ki bo predstavila stališče Poslanske skupine Združena levica. Izvolite.
Hvala za besedo. V Združeni levici bomo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gostinstvu podprli. Menimo, da je uvedba registra nastanitvenih obratov koristna, saj bo prispevala k bolj enostavnemu in preglednemu opravljanju nastanitvene gostinske dejavnosti. Poleg tega bo uveljavitev projekta e-poročanja prispevala k bolj preglednemu poslovanju, s tem pa bo omogočen boljši nadzor in možnost za zmanjšanje obsega sive ekonomije. Vendar se ob tej noveli zakona o gostinstvu odpirajo še mnoga druga vprašanja. Določena poenostavitev poslovanja je dobrodošla, saj je regulacija gostinsko-turistične dejavnosti v Sloveniji v nekaterih aspektih izjemno stroga, celo neživljenjska, kar povzroča obilo težav posebej manjšim izvajalcem te dejavnosti; ne zagotavlja pa dejanskih višjih standardov za potrošnike in zaposlene. Prav njih pa je treba posebej omeniti. Položaj delavk in delavcev v gostinsko-turistični panogi je zelo težek. Plače so sramotno nizke, celotna panoga pa je zaradi deregulacije poklicev utrpela škodo, saj primanjkuje kakovostnih kadrov. Velika večina delavk in delavcev je v izredno prekarnem položaju, ogromno je dela prek študentskih napotnic. Ti delavci so najbolj izkoriščani, saj jim ne pripadajo nikakršne delavske pravice, hkrati pa kakovost storitev za potrošnike, jasno, ne more biti zelo visoka, saj zaposleni nimajo primerne izobrazbe in znanj. To pa je slabo s širšega vidika razvoja turističnih zgodb na ravni celotne države. Predvsem pa to niža plače in poslabšuje delovne pogoje ter vodi v zlorabe, ki jih izvajajo zaposlovalci, ko si na primer privoščijo več tednov neplačanega preizkusnega obdobja za študente in študentke. Prav deregulacija poklicev je tisti ukrep, ki ga ves čas napoveduje vlada Mira Cerarja. Že pravilo je, da bolj socialno škodljiv kot je nek ukrep, bolj verjetno bo ga ta vladna garnitura na čelu z Ministrstvom za delo, ki je že dolgo pod kontrolo Socialnih demokratov, posvojila in izpeljala. Je pa z novelo, ki je pred nami, povezna tudi druga problematika, kjer pa razen praznih besed ni bilo storjenega za enkrat še prav nič. To je spletni portal za najeme Airbnb, kjer je položaj zaenkrat neurejen, da ne rečem kaotičen. Vendar vlada očitno ne zmore dovolj hitro predelati novosti, ki jih prinaša 21. stoletje. Kot rečeno, pa bomo novelo Zakona o gostinstvu podprli. Hvala za vašo pozornost.
Hvala lepa. Gospod Jernej Vrtovec bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, cenjeni poslanke, poslanci! Poenostavitev birokratskih ovir je gotovo ena izmed glavnih komponent za izboljšanje poslovnega okolja v naši državi. Ljudem je treba pri njihovem delu zagotoviti čas za ukvarjanje z njihovim delom in podjetniško vizijo; administrativne obremenitve pa naj bodo minimalizirane in čim bolj poenostavljene. Zakonska ureditev državne administracije mora biti namenjena uresničevanju idej državljanov; na žalost pa se zdi, da ta zakonodaja prepogosto služi le za izgovore upravnih organov, da ene ali druge ideje ni mogoče uresničiti. Odpravljanje takega stanja bi po mnenju krščanskih demokratov moralo biti ena izmed glavnih prioritet vlade. Novela zakona o gostinstvu je nedvomno v tej luči korak v pravo smer. Temeljni razlog za sprejetje tega zakona je potreba po določitvi pravne podlage za vzpostavitev in upravljanje registra nastanitvenih obratov in s tem omogočanje izvedbe projekta e-poročanja o nastanitvah gostov. Vsi nastanitveni obrati se bodo morali po uveljavitvi tega zakona vpisati v register in pridobiti enotno identifikacijsko številko; register bo javen, dostop do podatkov pa brezplačen, s tem bodo prvič na enem mestu zajeti vsi nastanitveni obrati. Po zatrjevanju predlagatelja pa se bo bistveno povečala tudi kakovost in ažurnost podatkov v teh obratih. Podatke iz knjige gostov, ki bo vzpostavljena na novo, in druge podatke za poročanje o nastanitvah gostov bo mogoče pošiljati le preko spletne aplikacije Ajpes, kar bo poenostavilo in pocenilo poročanje. Nastanitveni obrati morajo zdaj zelo podobne ali celo enake podatke sporočati več različnim institucijam – Statističnemu uradu, policiji, občini in pristojnemu davčnemu organu. Zakon uvaja poenostavite birokratskih postopkov in pomeni olajšanje dela gostincev. Od ministrstva pa v Novi Sloveniji predvsem zahtevamo, da uporabnikom zagotovi vso pomoč pri vzpostavitvi identifikacijske številke in pri delovanju predvidenega sistema poročanja. Glede na celoten aparat, ki ga ima vlada na razpolago, v Novi Sloveniji tudi pogrešamo večje posege v administrativne ovire na različnih področjih. Vlado ob tej priložnosti spodbujamo, naj v prihodnosti naredi še več za poenostavitev birokratskih ovir s katerimi se pri svojem delu srečujejo gospodarstvo in naši državljani na sploh. Spoštovani kolegice in kolegi ter spoštovani državni sekretar, v Novi Sloveniji bomo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gostinstvu podprli. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Franc Laj bo predstavil stališče Poslanske skupine nepovezanih poslancev. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani državni sekretar. V Poslanski skupini nepovezanih poslancev Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gostinstvu podpiramo, ker rešitve, ki so predvidene, prispevajo k izboljšanju poslovnega okolja v turizmu. Turizem je panoga, ki ima zelo veliko prihodnost tudi na področju razvoja podeželja; in prav zaradi tega vidimo, da bodo učinki tega zakona zelo velikega pomena in bodo zelo veliko prispevali tudi k razvoju turizma na podeželju. Zavedati se moramo, da imamo že kar nekaj let, desetletje bazo podatkov poslovnih subjektov, ki ga upravlja Ajpes. Zakaj ne bi izkoristili zadeve, tudi tehnologije in to bazo podatkov, če jo že imamo na razpolago; in tudi v določenih primerih so ti podatki v teh bazah podatkov brezplačni. Poenostavljeno poslovno okolje z vzpostavitvijo projekta e-poročanja bo zagotovo povečalo učinkovitost pri pobiranju turističnih taks občin. Zavedati se moramo, da imajo občine ta sredstva, ki se zbirajo iz turistične takse, namensko določena v svojih proračunih in jih ponovno vračajo v to panogo, da se te panoge lažje razvijajo in na ta način prinašajo pozitivne učinke za njihove proračune ter za državni proračun. Prav tako imajo vse te naložbe tudi učinek odpiranja novih, kvalitetnih delovnih mest. Predvsem se odpirajo možnosti mlademu izobraženemu kadru, ki govori več jezikov. Na ta način lahko ustvarimo pogoje, da ti izobraženi mladi kadri najdejo delovna mesta v okolju, v katerem živijo. Želel bi izpostaviti še učinek na ostale panoge, kot je kmetijstvo, saj z razvojem turizma dobi določeno perspektivo tudi kmetijstvo na podeželju. Upam, da bo ta zakon res v tej obliki, kot se kaže, tudi sprejet in bo doprinesel k temu, kar sem izpostavil. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Marko Ferluga bo predstavil stališče Poslanske skupine Stranke modernega centra.
Hvala za besedo. Pozdrav državnemu sekretarju! Dovolite mi, da predstavim stališče Stranke modernega centra glede Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gostinstvu. Vlada je na 83. redni seji podala Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gostinstvu hkrati s Predlogom zakona o prijavi prebivališča, ki je predpogoj temu zakonu, in ga posredovala Državnemu zboru v obravnavo. Obenem je Vlada predlagala, da se na isti seji Državnega zbora le-to obravnava prav zaradi njune vsebinske povezanosti in potrebe po sočasni uveljavitvi in objavi v Uradnem listu Republike Slovenije. Kaj je temeljni namen in cilj tega zakona? Uvedba registrov nastanitvenih obratov. S tem se omogoča tudi uveljavitev projekta e-poročanje, ki bo precej zmanjšalo administrativne ovire pri opravljanju nastanitvene, turistične in gostinske dejavnosti. S predlaganimi spremembami in dopolnitvami želi predlagatelj vzpostaviti pravni temelj za register namestitvenih obratov, ki ga bo vzpostavil in upravljal Ajpes. Predlog zakona določa podatke, ki bodo v tem registru in bodo obvezni za vse nastanitvene obrate. Slednji se bodo morali po uveljavitvi tega zakona vpisati v register Ajpes, s čimer bodo pridobili enotno identifikacijsko številko, register bo javen, dostop do podatkov pa brezplačen. S tem bodo prvič na enem mestu celovito zajeti vsi nastanitveni obrati, kar bo bistveno povečalo kakovost in ažurnost podatkov ter racionalizacija dela s temi podatki tudi za uporabnike podatkov. Na ta način se bo vzpostavilo ugodnejše poslovno okolje in zmanjšal tudi obseg sive ekonomije. Gostinci, kmetje in sobodajalci, ki nudijo gostom nastanitev, so morali do sedaj zelo podobne ali celo enake podatke sporočati najmanj štirim različnim ustanovam; od policije, statističnega urada, občine in Fursa, kar je nepotrebno in predstavlja administrativno breme. S tem pridobimo za podjetja učinkovitejše poslovanje, prihranek pri času, znižanje stroškov in kakovostnejši pregled informacij. V Stranki modernega centra menimo, da gre za pomemben korak, kajti sledi koalicijski pogodbi v smeri zmanjševanja administrativnih ovir, tudi olajšanju poslovanja oziroma razbremenjevanju gospodarskih poslovnih subjektov; v tem konkretnem primeru turističnih. Obenem pa se vzpostavlja načelo Vse na enem mestu, kar je tudi zelo pomembno. Ta vlada je v turizmu prepoznala zelo pomembno gospodarsko panogo oziroma dejavnost z visokim potencialom za razvoj in rast, zato se ji tudi toliko bolj posveča. Zavedamo se, da ta panoga ključno prispeva k prepoznavnosti Slovenije in zagotavlja neke možnosti novih kakovostnih delovnih mest in spodbujanje podjetnikov za ustvarjanje novih podjemov. To spremembo zakona pa obenem vidimo tudi kot neko osnovo oziroma nastavek za ureditev razmer na področju Airbnb oziroma kratkoročnih in individualnih najemov nepremičnin. Zato smo se v Poslanski skupini Stranke modernega centra odločili, da bomo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gostinstvu jasno podprli. Se pa zavedamo, da je to le prvi izmed potrebnih korakov v tem zakonu, ki ga bo treba radikalno spremeniti, če želimo tej panogi omogočiti razvoj. Zato s tega mesta pozivamo pristojnega ministra, da se čim prej sistematično loti urejanja Zakona o gostinstvu. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Franc Breznik bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Izvolite.
Hvala, gospod podpredsednik. Gospod državni sekretar, državna sekretarka! Vlada je kot predlagatelj tega zakona navedla, da se s predlaganimi spremembami zakona želi podati pravni temelj za register nastanitvenih obratov, ki ga bo kot sestavni del uveljavitve projekta ponastavitev poročanja v zvezi z nastanitveno dejavnostjo, tako imenovano e-poročanje, vzpostavil in upravljal Ajpes. Vsi nastanitveni obrati se bodo morali po uveljavitvi tega zakona vpisati v register in pridobiti enotno identifikacijsko številko. Register bo javen, dostop do podatkov pa brezplačen. S tem bodo po navedbi predlagatelja prvič na enem mestu celovito zajeti vsi nastanitveni obrati v Republiki Sloveniji. Bistveno pa se bo tudi povečala kakovost in ažurnost podatkov o teh obratih. Predlog zakona določa podatke, ki se bodo upravljali v registru in bodo obvezni za vse nastanitvene obrate, ki se po zakonu morajo vpisati v register obratov. Pravna podlaga za uvedbo oziroma obveznost e-poročanja bo po navedbah predlagatelja podana z novim Zakonom o prijavi prebivališča. Gostitelji bodo podatke iz knjige gostov, ki bodo prav tako na novo vzpostavljene z novim Zakonom o prijavi prebivališča, in druge podatke za poročanje preko posebne spletne aplikacije sporočali samo na Ajpes. Na Ajpesu bo tako vzpostavljena enotna kontaktna točka za poslovne objekte, ki morajo poročati statistične podatke o nastanitvah gostov, ter tudi za druge uporabnike tovrstnih podatkov. S tem po navedbah predlagatelja ne bodo razbremenjeni le poslovni subjekti, ampak tudi vsi organi, ki potrebujejo podatke. Hkrati pa se bo tudi povečala kakovost zbranih podatkov, poenostavilo in pocenilo se bo poročanje. Tak način poročanja bo po mnenju predlagatelja vplival tudi na zmanjšanje sive ekonomije, saj bo povzemanje podatkov doslednejše. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke vsako poenostavitev birokratskih ovir pozdravljamo. Prav tako se zavedamo, da takšno poročanje podatkov pomembno vpliva tudi na nastanitvene obrate predvsem na podeželju, ki so že danes nekako odmaknjeni od nekih centrov. Prav tako bo ta register lahko pripomogel k različnim spletnim aplikacijam, kjer bi se lahko boljše promovirali ti obrati. Menimo, da je pomemben korak naprej vsaka bistvena poenostavitev v birokratskih ovirah, vsako priporočanje vseh manjših obratov, da se jim zmanjšajo ovire; in po drugi strani, da se pripomore, da se tudi turizem na podeželju nekako dvigne na višjo raven. Zato lahko pozdravljamo v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke predlagatelja tega zakona, mu verjamemo; zato predlogu tega zakona tudi ne bomo nasprotovali. Najlepša hvala.
Hvala lepa. Gospod Tomaž Gantar bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Vsem lep pozdrav! Predlog zakona gre v smeri administrativne in finančne razbremenitve poslovnih subjektov ter pristojnih organov. In ker smo že globoko zakorakali v turistično sezono, je predlagana rešitev nujna olajšava za vse deležnike. V povezavi z novim zakonom o prijavi prebivališča se vzpostavlja register nastanitvenih objektov, za katerega bo po novem skrbel Ajpes. Vsi deležniki bodo po novem svoje podatke s pomočjo e-poročanja sporočali enemu pristojnemu organu. S tem se dosedanji sistem bistveno poenostavlja in kar je še bolj pomembno, doseže se večja transparentnost in učinkovitost uporabe dobljenih podatkov. Sistem bo tako po mnenju Poslanske skupine Desus zagotovo pridobil na kakovosti, kar je pozitiven signal za celotno turistično panogo. Čeprav v Poslanski skupini Desus podpiramo tovrstno odpravo administrativnih ovir, pa smo prepričani, da s tem predlogom delo še ni povsem zaključeno. Slovenija potrebuje veliko več pozitivnih in učinkovitih ukrepov, saj turističnega potenciala ne primanjkuje. Osredotočiti se je treba predvsem na kvaliteto storitev, ki temelji na novih unikatnih idejah, ter trend promocije države na vseh področjih. Sama skrb za naravne lepote, brez da bi nadgrajevali celotno turistično ponudbo, že zdavnaj ni več zadosten ukrep. Je pa res, da slovenska geografska raznolikost od morja do hribov predstavlja tisto ključno dodano vrednost h krepitvi turizma, ki se jo nemalokrat resnično zavedamo. Za uspešen razvoj turizma so nujno potrebna vlaganja na več nivojih, če želimo biti konkurenčni v tej gospodarski dejavnosti, ki nudi veliko možnosti za izboljšave in razvoj. In kot rečeno, se v Poslanski skupini Desus zavzemamo za vse potrebne napore, ki bodo pripomogli k povečanju konkurenčnosti slovenskega turizma; zato bomo ta predlog zakona tudi podprli.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Glasovanje o predlogu zakona bomo opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 22. točki dnevnega reda. S tem prekinjam 9. točko dnevnega reda. Prehajamo na 14. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O PRISPEVKIH ZA SOCIALNO VARNOST V DRUGI OBRAVNAVI. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina petih poslank in poslancev s prvopodpisanim mag. Matejem Toninom. V zvezi s tem predlogom zakona Odbor za finance in monetarno politiko predlaga Državnemu zboru sprejetje sklepa, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Besedo dajem predsednici odbora gospe Urški Ban za dopolnilno obrazložitev predloga sklepa. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik, hvala za besedo. Odbor za finance in monetarno politiko je na 26. seji 22. 6. 2016 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o prispevkih za socialno varnost, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejetje predložila skupina poslancev s prvopodpisanim mag. Matejem Toninom. Odboru je bilo poleg predloga zakona predloženo tudi mnenje Vlade, mnenje Zakonodajno-pravne službe in mnenje Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance. V skladu s 129. členom Poslovnika Državnega zbora je amandmaje k predlogu zakona vložila Poslanska skupina Nove Slovenije; in sicer k posameznim členom zakona. Seje odbora so se udeležili tudi predstavniki Ministrstva za finance ter Zakonodajno-pravne službe. V uvodni dopolnilni obrazložitvi je predstavnik predlagatelja izpostavil tri glavne cilje predloga zakona, in sicer znižanje obremenitve bruto plač s prispevki za socialno varnost, nadalje se želi doseči odpiranje večjega števila delovnih mest v gospodarstvu preko znižanja obremenitev prejemnikov zaposlenih in samozaposlenih s prispevki za socialno varnost, pri čemer se obremenitev delodajalcev ne povečuje. Pomemben cilj zakona je tudi izboljšati gmotni položaj prejemnikov minimalne plače ter prejemnikov plače v višini štirih minimalnih plač z omejitvijo plačevanja prispevkov za socialno varnost navzdol in navzgor ter z znižanjem oprispevčenja božičnice po zgledu regresa za letni dopust. Predlagatelj še meni, da bo predlog zakona res povzročil izpad javnofinančnih sredstev, pri čemer pa je treba upoštevati tudi povratne učinke z naslova plačane dohodnine in pobranega DDV zaradi višje potrošnje, ki jo bodo povzročili predlagani ukrepi. V nadaljevanju je predstavnica Zakonodajno-pravne službe na kratko predstavila pisno mnenje službe ter pojasnila, da mu vloženi amandmaji sledijo; razen v delu, ki se nanaša na predpisovanje sankcij. V nadaljevanju je državna sekretarka na Ministrstvu za finance pojasnila razloge, zaradi katerih Vlada predloga zakona ne podpira. Strinjala sicer se je, da je treba to področje primerno urediti, pri tem pa je pomembno zagotoviti javnofinančno stabilnost, ki pa jo predlog zakona ruši. Nemogoče je podpreti ta predlog zakona, ne da bi hkrati zagotovili tudi pravice iz socialne varnosti, ki so že bile dogovorjene. To področje je treba nujno urejati vzporedno z reformo zdravstvenega in pokojninskega sistema. Glede božičnice je povedala, da predlagana rešitev ni najprimernejša za dosego cilja, zato Vlada predlaga, da se rešitev išče v okviru sprememb Zakona o dohodnini. Na seji je sodeloval tudi predstavnik Državnega sveta, ki je predstavil pisno mnenje Komisije za gospodarstvo, obrt, turizem in finance, ki predlog zakona podpira. V nadaljevanju je član odbora predlagal, da odbor v skladu z drugim odstavkom 128. člena Poslovnika Državnega zbora razpravlja in odloča o predlogu sklepa, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Po opravljeni razpravi je odbor sprejel sklep, da Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o prispevkih za socialno varnost ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala.
Hvala lepa. Za predstavitev stališča dajem besedo predlagatelju mag. Mateju Toninu.
Dober dan, spoštovani kolegice in kolegi! Ko gre za davke, smo v Novi Sloveniji sledili temu, če nekatere stvari kritiziramo, potem je pravilno tudi, da ponudimo alternativne rešitve. In kar se tiče davčnega okolja, so stvari v svetu in tudi v Sloveniji več ali manj razdeljene v tri različne kategorije. Ena je obdavčitev plač, druga je obdavčitev kapitala in tretja obdavčitev nepremičnin. Če pogledamo konkurenčnost Slovenije znotraj teh treh kategorij, lahko ugotovimo, da je Slovenija relativno konkurenčna na področju obdavčitev nepremičnin, da smo tudi konkurenčni pri obdavčitvi kapitala. Smo pa izrazito nekonkurenčni pri obdavčitvi plač. In zato smo želeli v Novi Sloveniji predvsem z zakonsko pobudo nasloviti ta problem, kako znižati obdavčitev plač oziroma obdavčitev dela. Pri tem smo iskali formulo, ki bi dosegla naslednje – da bi se hkrati povišali neto prihodki državljanov in da hkrati ne bi zvišali stroškov delodajalcev. Po domače povedano, iskali smo rešitev, kjer se bruto plače ne bi povečale, bi se pa povečale neto plače. In na nek način smo našli izredno enostavno rešitev; rešitev, ki na nek način povzema principe in koncepte splošne olajšave pri dohodnini. Zastavili smo na naslednji način, da je 3 tisoč 300 evrov vašega letnega zaslužka neoprispevčenega, torej neobdavčenega. Mesečno to pomeni, da bi bilo 275 evrov vašega zaslužka neobremenjenega z vsemi prispevki in davki. Zaradi tega bi se državljanom povečale neto plače za kar 50 evrov. Pri državljanih, ki imajo minimalno plačo, bi ta naša rešitev pomenila, da bi v enem letu dobili kar še eno dodatno minimalno plačo zraven. Zakaj vam te stvari govorim? Ker če želimo spodbuditi gospodarstvo, potem vam vse študije kažejo na to, da je treba povečati domačo potrošnjo. Domače potrošnje pa ni mogoče povečati drugače, kot da ljudem ostane več v njihovih žepih, da trošijo. In če naredimo reforme, ki bodo ljudem pustile v žepih 5, 10, 15, 20 evrov, potem si s tem denarjem ljudje kaj bistveno ne morejo pomagati in tudi ne bo bistveno prispevalo k večji domači potrošnji. Medtem ko pa so zneski 500, 600 evrov že nekoliko drugačni. To je bila ena rešitev, ki smo jo predlagali. Druga rešitev se je nanašala na razvojno kapico. Zdelo se nam je nerazumljivo, da imajo v Sloveniji razvojno kapico že ekstremno bogati in espejevci. Espejevci imajo postavljeno razvojno kapico na nekaj več kot 5 tisoč evrov, medtem ko se lahko ekstremno bogati davčno optimizirajo preko izplačil dobička in drugih inovativnih rešitev, ki jim zmanjša obdavčitev. Najbolj pa nastradajo visoko usposobljeni delavci, ki so zaposleni pri teh posameznikih. Mi smo tudi težko razumeli socialista, kako lahko zagovarjajo razširitev, da imajo razvojno kapico lahko bogati, ne smejo pa je imeti ljudje srednjega razreda. In prav zato smo postavili neko mejo na štirikratnik minimalne plače, da bi to bila meja za razvojno kapico. Seveda je ta meja diskutabilna in se lahko o njej pogovarjamo. In tretja rešitev je bila drugačna obdavčitev božičnice, mnogo boljša in mnogo manjša, kot je sedanja; ker številni so dejali, da je trenutna obdavčitev božičnice pretirana in se je zaradi tega ne poslužujejo. Naš zakon je predvideval tri dobre rešitve. Kot kaže današnja razprava in tudi Odbor za finance, ki je to zadevo obravnaval, bo večina v tem parlamentu izglasovala, da so te naše rešitve neprimerne za nadaljnjo obravnavo, kar pa je žalost. Jaz mislim, da bi bil to pomemben prispevek h temu, da bi državljani lahko lažje in boljše zadihali.
Hvala lepa. Za predstavitev stališča do predloga matičnega delovnega telesa dajem besedo predstavnici Vlade mag. Mateji Vraničar Erman, državni sekretarki na Ministrstvu za finance. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, hvala za besedo. Gospe in gospodje poslanci! Kot je bilo že omenjeno v prvi uvodni predstavitvi, Vlada meni, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. S predlogom zakona se sicer naslavlja namene in cilje, ki so tudi prioritete vlade, torej slediti cilju izboljšanja konkurenčnosti gospodarstva [[…]]
Lepo prosim, kolegice in kolegi, gospa sekretarka ima besedo. Velja seveda tudi za Stranko modernega centra. Hvala lepa in oprostite za prekinitev.
Iščemo rešitve tudi v smeri znižanja obremenitev dela, vendar moramo postaviti zelo jasno ločnico. Danes ne govorimo o obdavčitvi dela, govorimo o obremenitvi s prispevki. In predlagatelji pozabljajo, da je pravica zaposlenega po Zakonu o delovnih razmerjih bruto plača, ne neto plača. In razliko med bruto in neto plačo predstavljajo prispevki za socialno varnost, ki jo zaposleni nameni za svojo socialno varnost in za socialno varnost drugih zavarovancev po sistemu medsebojne solidarnosti, za katerega smo se dogovorili. Ravno zaradi tega ocenjujemo, da je z vidika sistemov socialne varnosti predlagani zakon parcialen in ne naslavlja vseh elementov. Razpravo o višini prispevkov za socialno varnost je treba voditi skupaj z razpravo o reformi pokojninskega oziroma zdravstvenega sistema. Po drugi strani pa je predlog nemogoče podpreti, ker pomeni porušenje finančne vzdržnosti sistema socialnih zavarovanj ob hkratnem porušenju razmerij v sistemu javnih financ v celoti. Predlog namreč po oceni vlade pomeni znižanje javnofinančnih prihodkov med 797 in 826 milijonov evrov. Z vidika posamezne blagajne javnega financiranja to pomeni sicer zvišanje prihodkov državnega proračuna za kakšnih 140 milijonov, mogoče 145; vendar hkrati znižanje prihodkov pokojninskega in invalidskega zavarovanja za več kot 600 milijonov in znižanje prihodkov zdravstvenega zavarovanja za več kot 326 milijonov. In ob tako velikih javnofinančnih izpadih predlagatelji ne predlagajo ukrepov za zagotovitev javnofinančne vzdržnosti. Poleg navedenega predlog tudi ne zdrži presoje razumljivosti, nedvoumnosti in izvedljivosti predlaganih rešitev. Vsebinsko in nomotehnično ni jasen; pri določanju novega načina pobiranja prispevkov ni upoštevano dejstvo, da so zavezanci za prispevke tudi delodajalci, ki niso zavezanci za dohodnino, da so za pobiranje prispevkov v področni zakonodaji določeni drugačni postopki kot za pobiranje dohodnine; niti dejstva, da se prispevki ne plačujejo od vseh dohodkov iz dela. Predlog drastično povečuje administrativno zahtevnost sistema pri zavezancih oziroma zavarovancih ter pri delodajalcih in Finančni upravi. Doseči razbremenitev dela je ena izmed prioritet, ki si jih je zastavila vlada, vendar ob hkratnem sledenju in zavezam za javnofinančno konsolidacijo do leta 2020. Ob tem pa je v danih javnofinančnih razmerah in obstoječih sistemih socialnih zavarovanj na kratek rok možno rešitve iskati le na davkih, kar vlada tudi aktivno počne. Ravno ta teden je bil dan v javno obravnavo paket davčnih zakonov, ki pomeni prvi korak v smeri razbremenitve dohodkov iz dela. V tem paketu se predlaga tudi ugodnejšo davčno obravnavo del plače za poslovno uspešnost, kar predlagatelji v tem zakonu imenujejo božičnica. Upoštevaje vse navedeno še enkrat poudarjam, da Vlada ocenjuje, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Jožef Horvat bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovana gospa državna sekretarka, dragi kolegice in kolegi! Predlog novele Zakona o prispevkih za socialno varnost, ki smo ga v parlamentarno obravnavali ponovno predlagali Nova Slovenija – krščanski demokrati, je rezultat trdega dela širokega kroga ljudi. Naj na začetku povem, da bi ta zakon začel veljati šele 1. 1. 2018; torej za leto, ko še nimamo sprejetega državnega proračuna. Večkrat ponosno povem, da poslanci Nove Slovenije vsaj enkrat mesečno obiščemo teren in v tem kontekstu smo od leta 2012 že najmanj dvakrat prekrižarili Slovenijo. Na teh obiskih se srečujemo z obrtniki, podjetniki, gospodarstveniki in tudi preprostimi ljudmi, državljani naše države. Rešitve, ki jih predlagamo v noveli, so tudi posledice predlogov številnih od njih. Tukaj moramo omeniti gospodarski program Nove Slovenije, glavni predlogi našega zakona sodijo pod kategorijo nizki davki in odprto gospodarstvo. Zakonski predlog tako uresničuje del naših predvolilnih obljub. Vizija krščanskih demokratov je namreč družba, kjer so temeljne vrednote svoboda, pravičnost in varnost. Predlog zakona prinaša tri glavne rešitve, do katerih se bom v nadaljevanju opredelil. Prva predlagana rešitev je uvedba spodnje meje za obračunavanje prispevkov za socialno varnost. Ukrep bi po analogiji s splošno dohodninsko olajšavo uvedel splošno prispevčno olajšavo. Rezultat bo pozitiven predvsem za prejemnike minimalne plače, saj bi se mesečna neto plača povišala za 50 evrov; to na letni ravni pomeni 600 evrov, kar gotovo ni zanemarljivo. Gre za okrog 40 tisoč ljudi, kolegice in kolegi, ki prejemajo minimalno plačo. In kar je zelo pomembno in moramo omeniti, delodajalci zaradi tega ne bi bili finančno bolj obremenjeni. Mirno lahko rečem, da bo ta ukrep posredno spodbudil potrošnjo in posledično zagon slovenskega gospodarstva, ki ga v teh trenutkih krvavo potrebujemo. Druga predlagana rešitev je uvedba zgornje meje za obračunavanje prispevkov za socialno varnost oziroma uvedba razvojne kapice za vse zaposlene v Republiki Sloveniji. Glede tega ukrepa je bilo v Sloveniji do danes že veliko demagoških razprav. Naj navedem samo nekaj dejstev. Kapica v Sloveniji že obstaja, in sicer za samozaposlene osebe, trenutno je postavljena pri višini 3,5-kratnika povprečne letne plače v Republiki Sloveniji, preračunane na mesec. Nova Slovenija predlaga, da se za vse zaposlene navzgor omeji znesek plače za obračun prispevkov za socialno varnost pri štirikratniku minimalne plače v Republiki Sloveniji, kar je trenutno pri 3 tisoč 200 evrih. Ocenjujemo, da bi s tem razbremenili delodajalce v podjetjih v tehnološko intenzivnih dejavnostih. Hkrati pa bi povišali neto prejemke inženirjev in drugih zaposlenih na kakovostnih delovnih mestih ter s tem povečali njihovo motivacijo, da ostanejo v naši državi in pri nas zvišujejo dodano vrednost. Ta ukrep bi, kolegice in kolegi, zagotovo učinkoval proti aktivni politiki izseljevanja, ki smo ji priče. Selitvena bilanca je bila namreč v letu 2015 najslabša po letu 1991. Zaskrbljujoče. Tretji predlagani ukrep se nanaša na božičnico oziroma 13. plačo. Nova Slovenija predlaga, da se božičnica glede obračuna prispevkov izenači z regresom za letni dopust. Regres je namreč precej manj obremenjen s prispevki za socialno varnost, in sicer le v znesku, ki presega 70 % povprečne bruto plače v Republiki Sloveniji. Ocenjujemo, da bi na tak način več delodajalcev motivirali, da bi ob koncu leta zaradi dobrega poslovanja nagradili svoje zaposlene. Zaposleni pa bi prejeli bolj pravičen znesek, saj jim ne bi dobre tretjine nagrade pobrala država. Na terenu nam lastniki podjetij pravijo, da so se pripravljeni odreči delu dobička v korist delavcev, ki so njihov največji kapital; pričakujejo pa, da se delčku proračunskih prihodkov odreče tudi država. V Poslanski skupini Nove Slovenije po številnih posvetovanjih s socialnimi partnerji ocenjujemo, da je novela predlagana v pravem trenutku, ko še vedno ni na vidiku predlogov reform aktualne vlade – kozmetični popravki zakonov niso reforma –, gospodarstvo in državljani pa dobesedno prosijo za razbremenitve, ki bi pomagale k zagonu gospodarstva v naši državi. Ni zanemarljivo, da zakon podpirajo praktično vse delodajalske organizacije, pa tudi nekateri sindikati so izrazili prepričanje, da je zakon dobra podlaga za prihodnje ukrepe. Dovolim si reči tudi, da je ta in ostali predlogi na nek način tudi pomoč Nove Slovenije trenutni vladi, ki se očitno ne znajde, v katero smer bi naj šle reforme v Sloveniji. Moramo pa izraziti tudi razočaranje nad nivojem razprave oziroma nad poskusi utišanja vsebinske razprave o našem predlogu zakona na seji matičnega delovnega telesa. In zaključujem; po našem mnenju je koalicija pokazala svoj pravi obraz, razočarani smo, jasno je, da se ni pripravljena pogovarjati o vsebinskih predlogih rešitev. Ko pa gre za predloge opozicije, pa koalicija le-to zlahka in brez sramu poskuša utišati. Kolegice in kolegi, krščanski demokrati vam sporočamo, da nas ne boste utišali. Iz navedenih razlogov poslanci Nove Slovenije menimo, da novela Zakona o prispevkih za socialno varnost je primerna za nadaljnjo obravnavo in bomo glasovali proti predlogu sklepa. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Tilen Božič bo predstavil stališče Poslanske skupine Stranke modernega centra.
Spoštovani predsedujoči, gospa državna sekretarka z Ministrstva za finance, kolegice in kolegi! Naj dopolnim stališče Poslanske skupine Stranke modernega centra najprej z uvodnimi besedami, da vas nikakor nimamo namena utišati, spoštovani gospod Horvat, kar se tiče našega stališča. Predlog poslanskih kolegov iz vrst Nove Slovenije skuša nasloviti obračunavanje in plačevanje prispevka za socialno varnost na praktično enak način, kot je bil predstavljen že na januarski seji Državnega zbora. Stališče Poslanske skupine Stranke modernega centra se v tem času ni spremenilo in ga zato ne bi v celoti ponavljal. Bi pa v naši poslanski skupini podali nekatere ključne poudarke, ki so nas vodili k ponovni ugotovitvi, predstavljeni že na seji Odbora za finance in monetarno politiko, da se nam predlog ne zdi primeren za nadaljnjo obravnavo. Kar se tiče programa Stranke modernega centra, tam je tudi bilo predvideno, se pravi kapica na pokojninske prispevke glede na to, da so pokojnine omejene navzgor. Predvideno je bilo tudi rahljanje davčnega primeža pri plačah. V okviru koalicijske pogodbe smo dogovorili določene zadeve z našimi koalicijskimi partnerji, na katerih delamo, in v okviru tega tudi prestrukturiranje davčnih bremen. Ravno pred kratkim je bilo nekako koalicijsko usklajeno, o čem se bomo pogovarjali jeseni, zato da bodo v naslednjem letu že določene davčne spremembe, tudi na nek način razbremenitve; saj od nekaj čez sto milijonov evrov približno 50 milijonov iščemo v notranjih rezervah. Nadalje, kar se tiče tega vašega predloga, tudi nekatere zadeve naslavljamo, vendar na drugačen način. Omenjali ste pomoč tistim najšibkejšim, omenjena je bila tudi božičnica. Predlog, ki je sedaj v javni obravnavi, predvideva določene rešitve na tem področju. Gleda pa tudi na nekaj drugega. In to je to, da ne gre za drastične spremembe sistema na način, ki bi bistveno vplival na kvaliteto življenja naših državljanov; s smislu tega, kot je bilo prej že rečeno s strani državne sekretarke, kakšen je vpliv recimo na zdravstveno blagajno, kakšen je vpliv na pokojninsko blagajno. Posebej pri zdravstveni blagajni je ta težava, da ni mogoče tako velikega izpada – gre za več sto milijonov evrov – kar preprosto iz proračuna nadomestiti, kot se to včasih lahko naredi pri pokojninski blagajni. In ker imamo sistem solidarnosti pri zdravstvu, je treba tudi opozoriti, zakaj ta solidarnost obstaja. Zaradi izrazite asimetrije. Tisti, ki so pomoči potrebni, niso nujno tudi tisti, ki imajo dovolj denarja, da bi ob morebitnem manjšanju obsega pravic iz košarice oziroma slabših storitvah, konec koncev zdravilih in tako naprej, lahko to ustrezno nadomestili. Nekaj deset evrov na mesec, ki bi jih nekdo, ki ima izjemno nizke dohodke, imel, mu nič ne pomaga, če bi moral plačati več deset, več sto, več tisoč evrov za tisto, kar potrebuje iz našega zdravstvenega sistema. In tukaj so najbolj na udaru ravno tisti najranljivejši – starejši, morda konec koncev družine z malimi otroki. Že sedaj se včasih dogodi, da ponekod zbirajo denar zato, da izvedejo določene operacije v tujini, ki se jih v okviru našega sistema ne naredi. Če bi se za to rešitev odločili, bi bilo tega še bistveno več. Omeniti velja še to, da se do leta 2020 približujemo srednjeročnemu cilju, da bomo imeli izravnan proračun; in do takrat bo treba še marsikaj postoriti. Smo sicer že pod tremi odstotki primanjkljaja, vendar še vedno se bo vsako leto treba za nekaj deset oziroma več sto milijonov evrov potruditi, da ostanemo na pravi poti. In v takem času je všečno zniževanje obveznosti, vendar po drugi strani je tudi treba to na nek način nadomestiti. Zato mi govorimo prej o prestrukturiranju kot o reformi, kljub temu da smo na račun nekaterih pozitivnih ukrepov, predvsem z vidika učinkovitosti pobiranja davščin ter izterjave in tako naprej, lahko zagotovili nekatere dodatne interne rezerve. Teh rešitev, ki so tukaj predlagane, ne gre jemati lahkotno. Bi pa izpostavil, da je vseeno pozitivno, da takšni predlogi pridejo na mizo, da se o njih pogovarjamo. Nekoliko pa je vprašljivo, ali je smiselno večkrat dajati iste predloge, ker mislim, da potem težje naredimo korak naprej. Če sklepno povem, stališče Poslanske skupine Stranke modernega centra glede konkretnega predloga, ki smo ga januarja 2016 ocenili kot neprimernega za obravnavo, ostaja nespremenjeno. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Franc Breznik bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Spoštovani podpredsednik, državna sekretarka, spoštovani kolegice in kolegi! Pred nami je že drugič Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o prispevkih za socialno varnost, ki ga je predlagala Poslanska skupina Nove Slovenije. Glavni cilji načela tega zakona so razdeljeni v tri glavne skupine, in sicer znižati obremenitev bruto plač s prispevki za socialno varnost; doseči odpiranje večjega števila zdravih delovnih mest in izboljšati gmotni položaj prejemnikov minimalne plače ter prejemnikov plač v višini štirih minimalnih plač. V Slovenski demokratski stranki se strinjamo z večino rešitev, ki so predlagane v tem zakonu. Ta zakon pozdravljamo tudi zato, ker v tem mandatu s strani vlade Mira Cerarja prihajajo zakoni in dopolnitve zakonov, ki dodatno finančno, administrativno in birokratsko obremenjujejo predvsem gospodarstvo in državljanke ter državljane Republike Slovenije. Tak izrazit ukrep je bila recimo uvedba davčnih blagajn, ki je totalno, lahko rečemo, iznakazila ter uničila številne male proizvajalce vrtnin, tudi na podeželju. To je tipičen primer močnih obremenitev, predvsem administrativnih ovir. Pri tem predlogu zakona pa lahko vidimo, da gre v smeri, kjer se dodatno ne obremenjuje gospodarstva. Seveda se pa razbremenjujejo predvsem neto prihodki, ki jih bodo dobili vsi zaposleni v Sloveniji ne glede na to, ali so zaposleni v gospodarstvu, ali so zaposleni v javni upravi. Danes se preštevamo, kdo je resnično za delavca in kdo ni za delavca. Kdo je resnično tisti, ki bi s svojimi zakonskimi rešitvami dal nekaj več v žep delavcev in delavk v gospodarstvu ali tudi v javni upravi. Dejstvo je, da Slovenija nima poslovnega okolja, ki bi bilo naravnano v pozitivno smer. Mnenje vlade, da so davčne obremenitve v povprečju teh obremenitev v Evropski uniji, je zavajajoče. Povprečje je povprečje; ko pa pridemo v realno življenje, pa vidimo, da so predvsem davčne in administrativne obremenitve v Sloveniji tiste, ki odganjajo tuje investitorje ter silijo državljanke in državljane Republike Slovenije, da se čedalje bolj množično selijo v tujino. Če bomo dodatno razbremenili delodajalce in delojemalce, lahko pričakujemo potem na drugi strani večje prihodke v proračun. Vlada niti z eno analizo ni ocenila, koliko dodatnih prihodkov bi te davčne razbremenitve prinesle v proračun, koliko več delovnih mest bi pridobili, koliko manj najbolj produktivnih državljanov Republike Slovenije bi se iz te države, spoštovani kolegice in kolegi, izselilo; in koliko več domačih in tujih investicij bi dobili. V Slovenski demokratski stranki smo prepričani, da je takšen predlog zakona nujen za Slovenijo. Nujno je, da začne Vlada in Državni zbor sprejemati zakone, ki bodo razbremenjevali gospodarstvo ter državljanke in državljane Republike Slovenije, in da je dovolj zakonov v tem državnemu zboru, ki so bili sprejeti ali se pripravljajo k sprejetju, ki dejansko samo dodatno obremenjujejo. Dejstvo je, da slovenski delavec dela približno do konca meseca julija samo za državo, spoštovani kolegice in kolegi. Potem pa pride tistih štiri, pet mesecev, ko dejansko delaš za svoj žep. Predlagam, da vsak delavec ob koncu meseca pogleda svojo plačilno listo, kjer je jasno razvidno, koliko prispevkov in davkov plačuje državi ter za zdravstvo in pokojnino. Kot veste, smo tudi v Slovenski demokratski stranki že pred dobrim mesecem nazaj predlagali zakon, imeli smo razprave, predvsem razprave na omenjeno temo, koliko prispevkov plačujemo in kaj od države preko njenih institucij dobimo nazaj. In stanje na tem področju je porazno. V Sloveniji je tipičen primer, kjer država pobere vse preko svojih institucij, ki delajo neracionalno, nerentabilno, ta denar porabi in nekako miloščino da potem delavcu nazaj. Zaradi tega, spoštovani kolegice in kolegi, imate čakalne vrste v zdravstvu. Zaradi tega. Zaradi tega se nam številni mladi odseljujejo v tujino, zaradi tega obrtniki večinoma na mejnih območjih, od koder tudi sam izhajam, selijo svoje obrtne obrate preko meje. Zaradi tega se število ljudi, ki so v srednjem življenjskem obdobju, seli v Avstrijo, ker vedo, da si bodo v petnajstih letih preko prispevkov zagarantirali neko dostojno penzijo, ker tam se ta denar dobi prej nazaj in je bolj racionalno porabljen. Zato lahko rečemo, da bomo v Slovenski demokratski stranki ta predlog, ki so ga predlagali kolegi iz Nove Slovenije, ponovno podprli oziroma bomo glasovali proti sklepu, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Takšen zakon je potreben, je nujno potreben, je predvsem tehtnica za vse tiste, ki dnevno govorite v slovenskih medijih, da imate skrb za delavce in delavke te države. Danes vam mi dokazujemo, da nismo neoliberalci, da smo naklonjeni delavcem in delavkam in da samo njim v žep mora priti več. To je mnenje Slovenske demokratske stranke in še enkrat ponavljam, zakon bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Marija Antonija Kovačič bo predstavila stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Izvolite.
Spoštovani, pozdrav vsem! Dovolite, da predstavim stališče k Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o prispevkih za socialno varnost. Predlagane zadeve so ponovno urejene površno in brez konkretne analize. Za razumevanje je dovolj že samo podatek, da je ocena finančnih posledic v primeru sprejetja zakona postavljena zgolj okvirno; in še to bistveno podcenjena. Okvirna projekcija upada javnofinančnih sredstev za pokojninsko in zdravstveno blagajno znaša 490 milijonov evrov. Vlada je zadevo resno proučila in v svojem mnenju zapisala, da bi bil skupen izpad bistveno višji, in sicer v višini 800 milijonov evrov. Torej je to skoraj podvojen znesek. Največji izpad predstavlja omejitev plačevanja socialnih prispevkov. V Poslanski skupini Desus smo večkrat opozorili na neenako in nepravično porazdelitev obveznosti plačevanja socialnih prispevkov med delodajalci in delojemalci. Doslej se je prispevna stopnja razpolovila samo za delodajalce, medtem ko delavci še vedno plačujejo enkrat več. V Poslanski skupini Desus ocenjujemo, da bi bil mogoče smiseln postopen prehod na izenačitev prispevne stopnje. Dvig prilivov v pokojninsko blagajno pomeni vzdržnost in neodvisnost pokojninske blagajne glede na ostale vire financiranja. Pokojninska blagajna je tudi na ta račun utrpela veliko finančno škodo, zato moramo zdaj iskati nove finančne vire. Ravno zato ponovno apeliramo za čim prejšnjo ustanovitev demografskega rezervnega sklada, prihranek pa bi lahko brez slabe vesti porabili za izplačevanje pokojnin in letnega dodatka brez omejitvenih lestvic glede na višino pokojnine ter za dostojno usklajevanje pokojnin. Predvidevamo, da predlagatelji s tem ne soglašajo, saj bi s svojim celotnim sklopom predlogov še dodatno osiromašili pokojninsko blagajno za okoli 600 milijonov evrov. Poleg tega bi za dodatnih 300 milijonov evrov priliva onemogočili, da steče v zdravstveno blagajno. Posegom v sistem plačevanja prispevkov za socialno varnost na način, da niža prihodke posamezne blagajne, pa v Poslanski skupini Desus ostro nasprotujemo, še zlasti ker predlagatelji nikjer ne navajajo, kako bodo nadomestili javnofinančni primanjkljaj. Celo Komisija Državnega sveta v svojem mnenju poziva vlado, naj poišče alternativne finančne vire. Nekatere izmed njih vlada že intenzivno načrtuje v sklopu predlogov ukrepov za davčno prestrukturiranje. Predlagatelji poskušajo argumentirati, da bodo ljudje imeli več denarja in ga tudi več zapravili. V Poslanski skupini Desus opozarjamo, da gre za zavajanje brez ustreznega zagotovila; in ne verjamemo, da bo sama rast zasebne potrošnje in investicij rešila celotno proračunsko luknjo. Socialni položaj posameznika ne bodo izboljšali samo s tem, da ukinemo obveznosti plačevanja socialnih prispevkov, temveč da mu ponudimo možnost, da na trgu dela zaslužijo svojo plačo. Zagotovila za učinkovitost ukrepa ne najdemo niti na področju obdavčitve delovne uspešnosti. Čeprav v Poslanski skupini Desus soglašamo, da je treba davčno obravnavo božičnice ustrezno zakonsko definirati, to še ne pomeni avtomatičnega izplačila za vse zaposlene. Prav tako je bilo v preteklosti že dokazano, da nižje obdavčitve niso prispevale h konkurenčnosti gospodarstva oziroma niso zaznale posebnega učinka. Prihranki, ki naj bi bili namenjeni odpiranju novih delovnih mest in vlaganju v razvoj, so žal večinoma končali v zasebnih žepih. Zaradi kontinuiranega fiskalnega napora Slovenije pri krepitvi vzdržnosti javnih financ pa v Poslanski skupini Desus toliko bolj nasprotujemo kakršnemukoli ukrepu, ki bi porušil sistem delovanja vseh treh blagajn; zato menimo, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Janko Veber bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov. Izvolite.
Hvala za besedo. Lep pozdrav v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov, v kateri Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o prispevkih za socialno varnost ponovno ne bomo podprli zaradi vsebinskih razlogov, ki so bili razlog, da smo zavrnili zakon tudi že v obravnavi 29. 1. letošnjega leta. Gre namreč zato, da bi predlagane rešitve povzročile javnofinančno nevzdržnost oziroma izpad v javni blagajni v višini skoraj 800 milijonov evrov; sami prihodki zaradi višjih neto plač pa bi prispevali v javno blagajno vsega nekje okrog 140 milijonov evrov. Ta razlika bi se poznala predvsem v sistemu pokojninskega in invalidskega zavarovanja ter v sistemu zdravstvenega zavarovanja. Obstaja zelo velik dvom, ali si bi lahko ljudje z majhnimi plačami, kljub temu da bi imeli recimo 50 evrov večjo neto plačo, res lahko zagotovili ustrezno pokojnino in tudi ustrezno zdravstveno oskrbo. Mislim, da bi bilo bolje, če bi si vsi skupaj zadali cilj, da skušamo zagotoviti z uravnoteženo javnofinančno politiko minimalno pokojnino recimo v višini 500 evrov, in videli, kako lahko ta cilj dosežemo. Velikokrat in praviloma je uporabljena Avstrija kot primer iz tujine, kako imajo tam urejen ta sistem, vendar se prikaže samo tisti del prihodkov, ki so vezani na socialne prispevke. Ti so nižji v Avstriji. Seveda se pa ne prikaže tistega dela, ki pa obremenjuje kapital oziroma dobiček iz kapitala. Ta pa je v Avstriji bistveno višji kot v Sloveniji in s tem so uravnotežili odnos do javnih financ in zagotovili tudi višje pokojnine. Nekaj podobnega se poskuša pripravljati tudi v novi davčni zakonodaji, ki je v javni razpravi. Zagotovo pa je dejstvo, da tega zakona, ki samo prispeva k zmanjšanju sredstev za pokojninsko in zdravstveno zavarovanje, ni mogoče sprejeti, če na drugi strani nimaš urejenih prihodkov, s katerimi bo ta vrzel zapolnjena. Zato bomo tudi po zaključeni razpravi glasovali o predlogu sklepa odbora, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Miha Kordiš bo predstavil stališče Poslanske skupine Združena levica. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Zakon jasno ni primeren za nadaljnjo obravnavo in mu v Združeni levici tudi nasprotujemo. Če bi bil sprejet, bi zdravstvena in pokojninska blagajna izgubili skoraj milijardo evrov. In ker prihodki obeh blagajn že zdaj ne zadostujejo za dostojne pokojnine in normalno zdravstveno varstvo, lahko govorimo kar o atentatu na socialno državo. Rezultat tega predloga bi bil tudi hud padec zaposlenosti in bruto domačega proizvoda. Če bi bil zakon sprejet, bi se zgodilo točno nasprotno od tega, kar napovedujejo krščanski demokrati in kar v različnih variacijah sicer obljubljajo vse politične stranke z izjemo Združene levice. Neoliberalna doktrina, da znižanje davkov prinese povečanje zaposlovanja, v praksi ne deluje. Padec BDP in državne potrošnje zaradi zmanjšanja javne porabe je bistveno večji od učinka znižanja davkov. V Sloveniji to na primer potrjuje študija Nataše Jemec in soavtorjev iz Banke Slovenije. Če hočete imeti pa praktičen primer, se pa lahko ozrete proti Bolgariji, ki ima daleč najnižjo stopnjo dohodnine – 10 % na vse plače, tudi tiste najvišje. In to, kar danes predlaga desnica, je natančno to – bolgarski razvojni model. Če parafraziram predlagatelja, lahko rečem, da gre za vrtanje luknje v zdravstveno in pokojninsko blagajno. Ena milijarda evrov pomeni več kot 18 % vseh načrtovanih prihodkov obeh blagajn, ki so že tako prenizki. Sicer pa to ni edini predlog krščanskih demokratov za sesutje javnih financ. Na prejšnji seji, če se spomnite, smo obravnavali novelo Zakona o dohodnini. Po oceni Ministrstva za finance bi bil neto negativni učinek teh dveh predlogov za javne finance 1,3 milijarde evrov, to je 826 milijonov evrov od tega predloga in še 470 milijonov evrov iz naslova izpada dohodnine. V neki normalni državi tak predlog ne bi prišel dlje od vložišča; stranka, ki bi ga predlagala, pa ne bi prišla niti do vhoda v parlament. Ampak to je pač periferna neoliberalna normalnost Slovenije. Krščanskim demokratom v teh politikah ni mogoče očitati nedoslednosti. Luknjo v javne finance vrtajo že deset let. Prva Janševa vlada, v kateri je bil finančni minister Andrej Bajuk, je znižala davek od dohodkov pravnih oseb iz 25 % na 20 %. Bistveno je znižala tudi dohodnino za najvišje plače in v celoti odpravila solidarno obdavčitev dohodkov od kapitala. S tem je samo v letih 2007 in 2008 ustvarila 2,2 % strukturnega primanjkljaja. Rečeno drugače, predlagatelji se hvalijo, da so imeli leta 2007 izravnan proračun. No, če bi upoštevali fiskalno pravilo, za katerega se zavzemajo danes, bi morali imeti vsaj eno milijardo presežka. Toliko o učinkovitosti tovrstnih politik. V Sloveniji imamo nizke pokojnine zaradi primanjkljaja v pokojninski blagajni, zato se spomnimo, kdo je ta primanjkljaj povzročil. Prva napaka je bilo znižanje prispevkov delodajalcev v letu 1996. Na ta račun smo samo do leta 2014 izgubili 12 milijard potencialnih prihodkov. Drnovškova vlada je približno 60 % tega izpada kompenzirala z davkom na izplačane plače. Potem pa se je zgodila prva Janševa vlada, ki je ta davek popolnoma ukinila. In Karl Erjavec ob ukinitvi tega davka tudi ni odšel iz vlade. In danes imamo luknjo v pokojninski blagajni. Radikalno zniževanje davkov v času prve in druge Janševe vlade ni prineslo razvoja, ampak izgubljeno desetletje. Toliko opevanih delovnih mest ni bilo. Med leti 2005 in 2008 je sicer nastalo 66 tisoč delovnih mest, ampak ta delovna mesta niso prišla zaradi nizkih davkov, ampak zaradi tujega kreditiranja. Toda vse te službe so bile do leta 2012 izgubljene. Leta 2013 pa se jim je pridružilo še dodatnih 18 tisoč izgubljenih delovnih mest. In zato smo imeli v Sloveniji konec lanskega leta še vedno 9 tisoč služb manj kot leta 2005. V Združeni levici zavračamo protisocialne recepte, ki so se ne samo v teoriji, ampak tudi v tuji in domači praksi izkazali za zgrešene. Zavračamo tudi vladno davčno reformo, ki bo povečala dohodke 7,3 % najbolj plačanih za 100 milijonov evrov, proračunske prihodke pa na ta račun zmanjšala za 46 milijonov evrov. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč. Proceduralno, gospod Horvat.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Najprej se želim zahvaliti, da ste mi dovolili, da sem za nekaj sekund prekoračil svoj odmerjeni čas. Po drugi strani pa bi, gospod predsedujoči, od vas pričakoval, da bi kolega Kordiša opozorili, da obravnavamo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o prispevkih za socialno varnost; nimamo pa zdaj neke razprave o oceni programov določenih političnih strank, sploh pa ne Nove Slovenije – krščanskih demokratov, in tudi nimamo neke ure zgodovine. Dobro bi bilo, da bi ga tudi spomnili, ker kolega Kordiš očitno ima slab spomin, na mandat 2004–2008, ko je bil najboljši mandat, ko smo 2007–2008 imeli izravnan proračuna države, ko smo 2008 znižali dolg države na vsega približno 22 % BDP – zdaj smo nekje skoraj štirikrat višje –, da je bil takratni finančni minister dr. Andrej Bajuk imenovan za evropskega ministra leta. Gospoda Kordiša bi morali tudi spomniti, ker vedno pozablja, da denar ne raste na drevesu, ampak se denar ustvarja v gospodarskem, torej realnem sektorju. Hvala lepa.
Hvala lepa. To seveda ni bilo proceduralno, je bila čista razprava in je seveda zaradi tega nekorektno. Ne bom dovolil nadaljnje razprave; je pa res, da v uvodih, v stališčih poslanskih skupin poslušamo marsikaj marsikdaj. In enkrat, ko sem sam na to reagirali, me je gospod Tanko takoj potolkel, da te pravice pa nimam. Ker je gospod Tanko ravno tu, sicer vas ne bi omenjal. Mislim, da je uvod tak, kot je, poslanska skupina v svojem uvodu pove tisto, kar pove. In mislim, da bi pri tem lahko ostalo. Gospod Kordiš, izvolite, upam, da ne boste zlorabili proceduralnega postopka.
Najlepša hvala, predsedujoči. Zahvalil bi se vam za to odločitev, ki ste jo ravnokar sprejeli, in sicer sem jo hotel tudi sam vam predlagati, ker se mi ne zdi korektno in v redu, kar je prišlo ravnokar z desne tribune. Nisem razpravljal in v stališču Združene levice nisem govoril o ne vem kakšnih programih režimskih strank; sem pa govoril o škodljivosti neoliberalnih učinkov, ki jih ti programi prinašajo in jih v praksi vidimo danes s predlogom tega zakona. In to mislim, da sodi v stališče Poslanske skupine Združene levice. Mislim, da takšna razprava sodi v stališče katerekoli poslanske skupine. Saj ste sami ta proceduralni predlog zavrnili. Hvala.
Hvala lepa. Tudi to ni bilo proceduralno, ampak dobro. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. O predlogu sklepa bomo odločali danes pol ure po prekinjeni 22. točki dnevnega reda. S tem prekinjam 14. točko dnevnega reda. Prehajamo na 22. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA PREDLOG PRIPOROČILA V ZVEZI Z ZAGOTAVLJANJEM UČINKOVITEJŠEGA DELA OBVEŠČEVALNO-VARNOSTNEGA SISTEMA REPUBLIKE SLOVENIJE. Predlog priporočila je v obravnavo Državnemu zboru predložila skupina petih poslank in poslancev s prvopodpisanim mag. Matejem Toninom. Za dopolnilno obrazložitev predloga priporočila dajem besedo predstavniku predlagatelja mag. Mateju Toninu. Izvolite.
Dober dan, poslanke in poslanci! Živimo v nevarnem in nepredvidljivem svetu. Če so bile vojne še nekaj časa nazaj tam nekje daleč, se v zadnjem času teroristične aktivnosti in dejanja dogajajo vse bližje, tudi slovenski meji. Poglejte Pariz, poglejte Bruselj, nekoliko v bolj oddaljeni časovni distanci tudi Madrid in London. Svetovna obveščevalno-varnostna srenja oziroma vsaj evropska na nek način odgovarja na te izzive, ki jih prinašajo ti dani trenutki. Med drugim so v Evropi zelo intenzivne razprave o prenovi obveščevalnih in varnostnih služb. In nedavno smo lahko brali v eni izmed depeš, kako intenzivno delajo v Franci pri prenovi varnostno-obveščevalnih služb, ustanovili so celo posebno parlamentarno komisijo, ki se je s to nalogo ukvarjala po vseh teh napadih, ki so se zgodili v Franciji. In ena izmed temeljnih stvari, ki jo je ta komisija ugotovila, je pomanjkljivo sodelovanje obveščevalnih služb znotraj države. In to je ena pot, ki se je lotevajo službe na evropski ravni, da izboljšujejo izmenjavo informacij znotraj države ter tudi izven svojih meja, z drugimi partnerskimi službami. Opazen je tudi trend povečanja sredstev za delo varnostnih in obveščevalnih služb. Zelo zgovoren je primer Velike Britanije, ki je v zadnjem času zaposlila tisoč 900, prav ste slišali, tisoč 900 novih obveščevalcev oziroma agentov. Številne države, med njimi tudi nam primerljive oziroma tiste, s katerimi se želimo primerjati, kot na primer Nemčija, so šle v smeri zaostrovanja zakonodaje in omogočanja boljših orodij varnostnim in obveščevalnim službam. Zelo zanimiva je zadnja razprava v Nemčiji, ko je nemško ustavno sodišče zavrnilo del zakona, ki govori o pooblastilih in orodjih, ki jih imajo nemške obveščevalne službe. Vi veste, da je v Sloveniji problem, da bi uzakonili zelo preprost IMSI lovilec, medtem ko so na primer v Nemčiji celo sprejeli zakonodajo, ki dovoljuje nameščanje posebnih programov in opreme, ki omogoča zajemanje komunikacije že na samem izvoru. V današnjem svetu, ko je šla kriptografija zelo daleč naprej in se jo lahko poslužuje praktično že vsak državljan na svojih pametnih telefonih, je to bistveno poslabšalo tudi možnost prestrezanja komunikacij s strani varnostnih in obveščevalnih služb. Seveda smo vedno v precepu oziroma dilemi in je vedno neka tehtnica, ko kolebamo med človekovimi pravicami in pravico do zasebnosti ter do omogočanja dela varnostnih in obveščevalnih služb. Ampak dejstvo je, da tehnologija je šla naprej, da so se kriminalne in teroristične združbe teh tehnologij poslužile in jih zelo spretno uporabljajo v svojo korist. In če se tem trendom ne bodo prilagodile tudi varnostno-obveščevalne službe, potem učinkovito ne bodo mogle ukrepati zoper tovrstne skupine. In kaj od teh treh ključnih elementov, ki so se jih poslužili v zahodnem svetu – da ne bo napačnega razumevanja, ne govorim o Afriki, ne govorim o Aziji ali drugih avtoritarnih državah, ampak govorim o Zahodni Evropi – o izboljšanju medsebojne komunikacije o povečanju sredstev in zaostritvi zakonodaje, smo pa postorili v Sloveniji? Morda edini napredek, ki smo ga postorili, je izboljšanje medsebojnega obveščanja in sodelovanja slovenske Sove, policije in Obveščevalno varnostne službe Ministrstva za obrambo. Pod vodstvom sedanjega direktorja Klemenčiča se je ta izmenjava nekoliko izboljšala, seveda je pa to tudi edina točka, kjer smo nekaj konkretnega naredili, medtem ko pri vseh ostalih točkah, pri zakonodaji in pri sredstvih bistveno zaostajamo. Če pogledate danes proračune naših varnostnih in obveščevalnih služb, ugotovite, da so podfinancirani. Posledica tega, da imajo premalo sredstev, je to, da imajo zastarelo tehnično opremo; zastarelost pri tehnični opremi pa ponovno zmanjšuje učinkovitost teh služb. Drugi problem, ki ga imamo in je povezan tudi s financiranjem, je, da dodatno ne zaposlujemo svežih, novih kadrov, ki imajo tudi številna nova znanja, ki so danes še posebej pomembna v izrazito tehnološkem in kibernetskem svetu. Starost naših agentov in uslužbencev varnostnih in obveščevalnih služb v Sloveniji je precej visoka. In če bomo želeli bistveno povečati učinkovitost teh služb, bo treba tudi zmanjšati povprečno starost, kar pa se ne more storiti drugače, kot da se zaposli nove, visoko tehnološko usposobljene mlade. Še eden izmed večjih problemov, ki ga mi kot predlagatelji vidimo pri delovanju slovenskih varnostnih in obveščevalnih služb, je notranja razdeljenost. Službe so notranje razdeljene, jaz si bom drznil reči, med spletkarje in prave domoljube. Domoljubi so tisti, ki razumejo, kaj njihovo poslanstvo in da je njihova dolžnost, da delajo v interesu te države, te naše domovine. Potem pa imate razno razne spletkarje, ki jih zanima bolj njihov lastni položaj, njihova lastna plača in njihove politične preference, zadoščevanje njihovih političnih prijateljev in podobne zgodbe. Člani Komisije za nadzor varnostnih in obveščevalnih služb smo v preteklem času dobili kar nekaj tako imenovanih anonimk. Anonimke so najbolj priročno orodje za obračune zlasti znotraj Sove in pa tudi OVS. Ko se v teh službah ne morejo dogovoriti, kako in kaj bi rešili določen problem, takrat najverjetneje ali pa največkrat nastopijo anonimke, ki jih posredujejo nam članom komisije in zelo velikokrat medijem. Uporabljene so, da se poskuša neka skupina znotraj obveščevalne službe diskreditirati. Seveda takšen pristop in takšno delo bistveno obremenjuje Sovo in OVS, ker služba, ki je notranje razdeljena in ki se ukvarja predvsem z medsebojnimi spopadi in notranjimi konflikti, ne more svoje energije osredotočiti na svoje poslanstvo, na tisto, za kar so ustanovljeni, in tisto, kar bi morali početi. Več časa in tudi denarja, ki ga porabijo za medsebojne obračune, manj koristnih informacij lahko zagotovijo za našo domovino. Veste pa, da je v današnjem svetu informacija najmočnejša valuta. Več kot imaš informacij, močnejši si. Če Slovenija želi resno delati v vsej tej evropski srenji in javnosti, potem je treba tudi imeti dobre informacije. Še ena zadeva, ki jo izrazito zanemarjamo v tem obdobju, je preohlapna zakonodaja. V Državnemu zboru sta bila najmanj dva poizkusa, da bi zaostrili recimo temu teroristično zakonodajo oziroma kazenski zakonik. Ampak vedno je bila opozicija kot pobudnica teh zaostritev zavrnjena pod pretvezo, da je vse v redu oziroma da se določene zadeve že pripravljajo. Če se ponovno obrnemo v Zahodno Evropo, Nizozemsko, Francijo, Nemčijo, potem lahko vidimo, da so tam bistveno zaostrili zakonodajo, ki se nanaša na tako imenovane sirske borce oziroma evropske državljane, ki se borijo na strani Islamske države. Da imajo zakonsko podlago, da odvzamejo potovalne dokumente potencialnim posameznikom, ki se želijo priključiti Islamski državi. Pri teh zadevah je zelo problematičen visok dokazni standard, da lahko nekoga obsodiš. Številne države so šle v zmanjševanje tega dokaznega standarda v smislu, da je že prostovoljno zadrževanje na območjih, ki jih obvladuje Islamska država, dovolj, da evropska država zoper tebe tudi ukrepa. Da v Sloveniji ni vse v največjem redu, govori tudi primer Roka Žavbija, mislim da najbolj znanega slovenskega terorista oziroma posameznika, ki je obtožen terorizma. Medtem ko ga v Sloveniji nismo mogli obsoditi za njegovo udejstvovanje v oboroženih formacijah na območju Sirije in Alepa, so očitno te stvari lahko postorili naši sosednji Italijani, ki so ga obtožili novačenja terorističnih borcev. Mislim, da če kaj, potem nam prav ta konkreten primer kaže, da vsekakor pa s slovensko zakonodajo ni vse v redu. Če mi posameznika ne moremo obsoditi, ga bo na drugi strani očitno lahko obsodila sosednja Italija. Jaz mislim, da je to zgolj dodaten razlog, da ponovno razmislimo pri tem, kako prenoviti zakonodajo, da bo čim bolj učinkovita. Treba se je v tej točki vprašati tudi, kako prenoviti, zaostriti, omogočiti boljšo preventivno dejavnost. Jaz sem to že večkrat poudaril, pa bom zdaj ponovno, da je očitno nekaj zelo narobe, da v tej Sloveniji lahko mladega posameznika, ki je po svojem izvoru ateist, neka skupina radikalizira do te mere, da se ta posameznik odloči, da odide na bojišče v Sirijo. Očitno bo treba več pozornosti posvetiti tudi posameznim skupinam, ki izpričujejo, pridigajo in govorijo o relativno radikalni verziji islama. Če se ponovno vrnem na obnovo, prenovo naših obveščevalno- varnostnih služb, je treba poudariti, da so bile te zgrajene v 90. letih. Vsa zakonodaja, na kateri temeljijo te naše tri službe, je bila sprejeta v 90. Letih, ko so bile okoliščine dramatično drugačne, kot so danes. V tistih časih nam je v bistvenem smislu nevarnost grozila predvsem z Balkana zaradi vojn na Balkanu, zaradi trgovine z orožjem, trgovine z belim blagom, z drogami in podobnimi zgodbami. V današnjem času so se grožnje in nevarnosti pomembno spremenile, ustroj in delovanje teh naših služb se pa še vedno ni bistveno spremenil. Vsaj v Novi Sloveniji si želimo, da bi Vlada, ki je dejansko odgovorna, za te službe zlasti za Sovo, obveščevalno-varnostno službo Ministrstva za obrambo in tudi za policijo, da bi začela neko resno delo, kako reformirati in prenoviti te službe. Jaz mislim, da morajo iti te pozivi, predlogi za izboljšavo teh služb predvsem v smeri, kako še izboljšati njihove sodelovanje, kako odpraviti podvajanje morebitnih nalog, kako čim boljše izkoristiti resurse, ki jih imajo. Več je treba postoriti tudi na točki učinkovitejšega boja proti terorizmu. Sam minister za pravosodje Klemenčič je na eni izmed zadnjih debat o tej temi v parlamentu priznal, da imamo nekaj sivih lis, ki ne določajo točno, kako se stvari selijo, od tega ko gre za kazenska preiskovanja do klasičnega obveščevalnega dela. Zagotovo pa moramo spremeniti tudi kazenski zakonik v smislu večje učinkovitosti. V Novi Sloveniji potem, ko smo začeli kampanjo za večji obrambni proračun, začenjamo na nek način tudi kampanjo za prenovo obveščevalnih in varnostnih služb. Upam, da nam bo na tej točki Vlada tudi prisluhnila.
Hvala lepa. Predlog priporočila je obravnaval Odbor za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo podpredsednici gospe Janji Sluga.
Hvala lepa, predsedujoči za besedo. Odbor za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo je na 23. redni seji dne 28. junija kot matično delovno telo obravnaval predlog priporočila v zvezi z zagotavljanjem učinkovitejšega dela obveščevalno-varnostnega sistema Republike Slovenije, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila skupina poslank in poslancev, s prvopodpisanim mag. Matejem Toninom, in je objavljen na spletni strani Državnega zbora v Poročevalcu z dne 26. maja 2016. Odbor je bil predhodno seznanjen še z mnenjem Zakonodajno-pravne službe. V poslovniškem roku so bili vloženi amandmaji Poslanske skupine NSi, na seji pa so poslanske skupine koalicije vložile predloge za amandmaje odbora. V dopolnilni obrazložitvi, ki jo je v imenu predlagatelja podal poslanec mag. Matej Tonin, je slednji na kratko obrazložil razloge, zaradi katerih je bil predlog priporočila vložen v parlamentarni postopek. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je v predstavitvi pisnega pravnega mnenja poudarila, da vloženi amandmaji Poslanske skupine Nove Slovenije ustrezno upoštevajo njihove pripombe, glede vsebine predlogov za amandmaje odbora poslanskih skupin koalicije pa tudi nimajo pripomb. V imenu Vlade oziroma Ministrstva za pravosodje je mag. Goran Klemenčič poudaril, da šteje razpravo o vsebini predloga priporočila za dobronamerno, saj se tudi sam strinja, da naš obveščevalno-varnostni sistem ni optimalno delujoč. Potrebna je njegova nadgradnja, saj teroristične grožnje v sodobnem sistemu ne počivajo. Strinjal se je, da ima sistem vrzeli in sive cone, prav tako ni odpravljeno podvajanje nalog na določenih segmentih med organi kazenskega preiskovanja in pregona, na eni strani, ter varnostnimi službami, na drugi strani. Nove, boljše rešitve so potrebne, saj je tudi varnost ena temeljnih človekovih pravic. V imenu Ministrstva za notranje zadeve je državni sekretar Andrej Špenga k temu dodal, da je treba na področju zagotoviti kontinuiteto dela in pripadajočih aktivnosti. Glede kadrovske problematike pristojnih služb pa je poudaril, da jim je vsaj v vrstah policije uspelo obrniti negativni trend preteklih let. Na ta način se bodo lažje spopadali tudi z izzivi na področju varnostnih groženj, a jih vseeno čaka veliko dela že zaradi intenzivne dinamike spreminjanja in kompleksnosti novih s terorizmom povezanih tveganj. Tudi Ines Konradi z Ministrstva za obrambo je poudarila, da bo treba sicer razmeroma dobro sodelovanje med policijo, obveščevalno-varnostno službo, Ministrstvom za obrambo in Slovensko obveščevalno-varnostno agencijo na tem področju normativno in tudi organizacijsko modernizirati. Zagotoviti je treba hiter in odločen odziv na vsako nastalo varnostno grožnjo na tem področju. Direktor Sove gospod Zoran Klemenčič je poudaril, da je po ocenah tujine res, da naj bi bilo splošno stanje slovenskega obveščevalno-varnostnega sistema zadovoljivo, na določenih segmentih celo zgledno. Poudaril pa je, da pojava terorizma v Evropi še tako dobro delujoče službe na področju varnosti in obveščanja ne bodo mogle odpraviti, saj preprečevanje radikalizacije posameznikov in skupin ni njihovo delo, niti to ne more biti že po sami naravi stvari. Ekstremisti obstajajo, spopadanje s to problematiko pa je izziv za celotno družbo. V razpravi so poslanke in poslanci opozicije ponovili nekatere izražene pomisleke, prav tako pa so se strinjali, da se kvaliteten kader težko dobi za relativno nizko plačo, ki so jo v javnem sektorju deležni zlasti poklicni profili na področju informatike. Tudi poslanke in poslanci iz vrst koalicije so se strinjali, da je treba odpraviti pomanjkljivosti slovenskega obveščevalno-varnostnega sistema in ga temeljito prenoviti, pri tem pa končno zagotoviti strokovno neodvisnost pristojnih služb brez vmešavanja politike, kot se je to že prevečkrat dogajalo v preteklosti. Odbor je sprejel amandmaje Poslanske skupine Nove Slovenije k 3. točki in k preambuli, ni pa sprejel njihovih amandmajev k 1., 2., 4. in 5. točki. Odbor je sprejel tudi svoje amandmaje k 1., 2., 4. in 5. točki ter k naslovu. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh točkah predloga akta skupaj in jih sprejel, prav tako je sprejel tudi preambulo in naslov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Za uvodno obrazložitev mnenja dajem besedo predstavniku Vlade gospodu Boštjanu Šeficu, državnemu sekretarju Ministrstva za notranje zadeve. [[oglašanje iz dvorane]] Nimam na spisku, se opravičujem. Pooblastila nimate.
Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovane poslanke in poslanci! Vlada Republike Slovenije je na svoji seji 12. julija 2016 sprejela mnenje k Predlogu priporočila v zvezi z zagotavljanjem učinkovitejšega dela obveščevalno-varnostnega sistema, ki ga je vložila skupina poslank in poslancev, s prvopodpisanim gospodom Matejem Toninom. Iz te pobude med drugim izhaja, da se pobudniki zavedajo pomena učinkovitega obveščevalno-varnostnega sistema za omejevanje nacionalnovarnostnih tveganj. Tudi Vlada Republike Slovenije se s to ugotovitvijo strinja, zato tudi nekatere njene aktivnosti v zadnjem obdobju gredo prav v tej smeri, da bi povečali učinkovitost našega obveščevalno-varnostnega sistema, da bi se zmanjšala določena tveganja, s katerimi se soočamo v našem varnostnem okolju. Seveda se to zavedanje krepi tudi v okviru dosedanjih strokovnih razprav, ki so se odvijale na različnih nivojih, predvsem v smeri, kako okrepiti naš obveščevalno-varnostni sistem. Največji izziv ta trenutek obstaja v tem, da določimo oziroma nekako zapolnimo vrzel, ki se pojavlja in o kateri smo tudi že v parlamentu večkrat govorili. To je vrzel med organi odkrivanja kaznivih dejanj, se pravi med policijo in obveščevalnimi službami. Namreč na neki točki se pristojnosti policije končajo, na drugi strani so tudi pooblastila naše obveščevalno-varnostne službe na neki točki omejena in zlasti na varnostno-protiobveščevalnem področju obstaja neka siva cona, ki jo moramo v naslednjem obdobju zapolniti in ki se kaže zlasti pri soočenju z nekaterimi pojavi, kot so radikalizacija, ekstremizem, pa tudi na področju terorizma. Drug pomemben element, kateremu moramo posvetiti veliko pozornosti v tem prihajajočem naslednjem obdobju, pa je to, da bomo tako na eni strani prilagodili pooblastila obveščevalno-varnostnim službam, da bodo lahko adekvatno odgovarjale na izzive sedanjega časa novega varnostnega okolja in na drugi strani vzpostavili ustrezen nadzor nad temi službami, da bomo lahko ves čas sledili načelu sorazmernosti pri uporabi teh pooblastil. Pomembno je tudi to, kar je bilo uvodoma omenjeno, kadrovska okrepitev vseh teh služb. Zlasti v zadnjih letih smo veliko govorili o policiji. Tukaj so dejansko nekateri koraki narejeni, vendar še zdaleč to ni dovolj. Na drugi strani pa moramo okrepiti kadrovsko, strokovno z vseh zornih kotov in na vseh področjih, od operativnega, do analitičnega in operativno-tehničnega kadra in zagotoviti tem službam, da bodo lahko s tem kadrom obvladovale vsa tveganja, s katerimi se soočamo. Vlada Republike Slovenije, če strnem, pozdravlja in predvsem meni, da je ta razprava v Državnem zboru več kot koristna. Tudi razprava v okviru Odbora za notranje zadeve je bila koristna in pričakujemo, da bomo te razprave nadaljevali bodisi v teh odborih pa tudi v Komisiji za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb ob različnih poročanjih pa tudi ob obravnavi zakonskih predlogov in drugih rešitev, ki jih bo pripravila Vlada. Hvala lepa.
Hvala lepa. Bomo preverili to zadevo. Sedaj ne vem, gospodu Staretu se sicer opravičujem, če to ni bilo res, ampak mislim, da Vlada ni poslala pravega papirja v hišo. Bomo to razčistili in upam, da je to bilo zadnjič. Ampak mislim, da se strinjate s stališčem gospoda Šefica. V redu. Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Marjan Dolinšek bo predstavil stališče Poslanske skupine Stranke modernega centra.
Hvala, predsedujoči. Lep pozdrav vsem, visoki gostje, kolegice, kolegi! V Poslanski skupini SMC se zavedamo pomena nacionalne varnosti države, ki je temelj za njen nemoten razvoj in pomena varovanja strateških interesov. Zato se strinjamo, da Republika Slovenija potrebuje obveščevalno-varnostni sistem, ki bo sposoben podpirati strateške interese države in bo predstavljal v mednarodnem varnostnem okolju avtoriteto ter spoštovanje partnerjev. Zaradi spremenjenih mednarodnih okoliščin bo treba v varnost države, ljudi in premoženja investirati več sredstev. Ne smemo si delati napačnih predstav, da je varnost nekaj trajnega in nesprejemljivega. Nihče ne bo varnosti zagotavljal namesto nas. Na slednje nas opominja migracijska kriza, s katero smo se soočili pred kratkim. Soočamo se z ukrajinsko krizo. Evropa je podvržena hudim grožnjam in terorističnim napadom: Pariz, Bruselj. Krizi v Siriji ni videti konca. Izredno pereče je vprašanje tujih terorističnih borcev. Republika Makedonija se je znašla v hudi politični in varnostni krizi, poslabšuje se varnostna situacija v Afganistanu, Libiji in še bi lahko naštevali. Tudi zadnje neuradno poročilo Evropskega policijskega urada o varnostni ogroženosti za leto 2015 opozarja na teroristične grožnje. Slovenija je za enkrat še vedno varna država, zato so vsakršni strahovi pretirani in največkrat predmet politične manipulacije. Slovenske obveščevalno-varnostne službe se po naši oceni na te grožnje ustrezno odzivajo, zaupamo pa jim tudi, da bodo tudi v naprej zagotavljale visoko stopnjo varnosti. Glede omenjenih potencialnih groženj namreč obveščevalno-varnostne službe že krepijo nadzor. Na slednje je na seji matičnega delovnega telesa opozoril tudi direktor Sove. Služba je svoje notranjo organizacijo že prilagodila nadnacionalnim grožnjam, krepi se tudi nadzor kritične infrastrukture, ki bi lahko predstavljala kakršenkoli potencialni in teroristični cilj. Na področju protiterorističnih kapacitet in zmogljivosti je pripravljenost Slovenije pozitivno ocenila posebna ekspertna skupina v obdobju 2008–2010. Se pa policija, o slednjem je bilo govora na matičnem delovnem telesu, zaveda, da je treba na tem področju zagotoviti stalnost in kontinuiteto dela, ki je nekoliko zastala. Poleg tega je na tem področju pomembno sodelovanje med vsemi obveščevalnimi službami tako na nacionalnem, regionalnem nivoju kot tudi na ravni držav članic EU. Zavedati pa se je treba, da terorističnih groženj, s katerimi se trenutno srečuje Evropa, ne bodo mogle odpravljati zgolj obveščevalno-varnostne službe s svojim delovanjem, saj so vzroki zanje zelo kompleksni. V SMC opozarjamo, da so obveščevalno-varnostne službe v preteklem obdobju delile usodo finančne in gospodarske krize, ki se je po letu 2009 odražala tudi v zniževanju izdatkov, ne glede na to pa navkljub temu korektno in na ustrezen način z ustreznimi ukrepi zagotavljajo nacionalno varnost. Se pa materialno stanje predvsem varnostnih služb oziroma policije s prihodom te vlade z zagotavljanjem dodatnih sredstev za delovanje policije celo izboljšuje. Prvič v zadnjih letih se omogočajo pogoji za normalno operativno delo policije in zaustavitev trenda njene stagnacije. Zagotovilo se je dodatnih 87 milijonov evrov za tehnična sredstva, oborožitev in prevozna sredstva ter za izvedbo dodatnih zaposlitev v slovenski policiji. Podpisan je bil strokovni sporazum, ki poravnava dolgove iz sporazumov, ki so jih policisti sklenili s prejšnjimi vladami. Na seji matičnega delovnega telesa smo lahko slišali, da bo tudi na Ministrstvu za obrambo v letu 2017 v proračunu namenjeno tudi več finančnih sredstev za delovanje obveščevalne službe na MORS-u. Kljub temu pa se je moč strinjati s predlogi, da je treba boju proti terorizmu, preventivi in zaščiti posvetiti več sredstev in pozornost tako na zakonodajni kot operativni ravni. V SMC pozdravljamo konstruktivno razpravo in sodelovanje pri tej točki. Ne glede na naravo nacionalnovarnostnih tveganj pa bomo v SMC pri nadgradnji obveščevalno-varnostnega sistema zaradi iskanja ravnovesja med varovanjem človekovih pravic in zagotavljanjem nacionalne varnosti vselej zagovarjali štiri načela – načelo zaščite parlamentarne demokracije, ustavne ureditve in interesov države, načelo varovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin, načelo ločevanja obveščevalno-varnostnih dejavnosti od policijske dejavnosti in pa načelo nujnosti in sorazmernosti pri pridobivanju podatkov, potrebnih za delovanje obveščevalno-varnostnih služb, posebnih oblik pridobivanja podatkov in pri izvajanju prikritih preiskovalnih ukrepov ter drugih pooblastil varnostnih organov oziroma policije. Hvala.
Hvala lepa. Mag. Branko Grims bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Spoštovani! Varnost je vrednota katere pomena se zavemo takrat, ko jo izgubimo. Je pogoj zdravja, blaginje, pravzaprav je pogoj vsega. Če parafraziramo znan pregovor: varnost ni vse, toda vse brez varnosti je nič. Veliko razprav je bilo v parlamentu v zadnjem obdobju o tem vprašanju in skoraj vse so bile na iniciativo komisije, ki jo vodim, to je Komisije za nadzor varnostnih in obveščevalnih služb. Ko danes govorimo o teh priporočilih, osnovnem besedilu in o tem, kar je zdaj predlagano, ne moremo mimo tega, kar se je dogajalo v minulem obdobju. Najprej naj samo na kratko rečem o predlaganem končnem sklepu. Veste, obstaja en Murphyjev zakon, ki pravi, če hočeš zamegliti, kompliciraj. In ta sklep, če ga bo nekdo trikrat zaporedoma naglas prebral, bi bilo zelo zanimivo, če ga zna potem še kdo ponoviti pa mu tudi razložiti, kakšno vsebino čisto točno ima. Zato nekaj besed o prvotno predlaganih sklepih. Najprej tisto, da potrebujemo več strokovnih sodelavcev pri Komisiji za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb. Poglejte, to komisijo se je umetno oviralo, da ni začela z delom več kot pol leta po novem mandatu Državnega zbora, s popolnoma bednim in kot se je kasneje izkazalo celo protiustavnim argumentom. No, dejanski razlogi so se pa pokazali zelo hitro, kajti ta komisija je dosegla izjemne uspehe. Veste, da zaradi ugotovitev komisije, ki je razgalila nezakonito početje na Ministrstvu za obrambo, konkretno njene varnostne službe, je moral predsednik vlade dr. Cerar predlagati zamenjavo takratnega obrambnega ministra. Kasneje smo pravočasno opozorili na prihajajočo migrantsko krizo, tudi napovedali točno, kaj se bo dogajalo, lahko preverite za nazaj. In takrat ste nekateri iz SMC to kasneje komentirali, kot ja, vi ste lahko pravočasno opozarjali, ampak takrat so bili migranti še daleč, mi pa na dopustu. Kolegice in kolegi, dobro bi bilo kdaj temu, kar povemo, tudi prisluhniti, in se naj tisto, kdo kaj reče, ampak se raje posluša, kaj kdo reče, ker je to v funkciji varnosti in v javnem interesu, v interesu vseh, predvsem pa države in njenih državljank in državljanov skupaj. Iz tega razloga naj opozorim tudi, da smo v zadnjem času precej priče oviranju informacij, ki gredo v javnost. Včasih se to konča s kakšno neslavno blamažo za kakšen medij. Tako kot zadnjič ko smo opozarjali, da je nevarno obdobje, ko je pričakovati še teroristične napade, pa je potem nek medij zato naredil cel oseben napad na predsednika komisije, konkretno delo. Da je bila pa parodija popolna, parodija namreč tistega, čemur se reče levo novinarstvo, je bilo pa to objavljeno v isti številki časopisa kot novica o tem, da je nekdo povezan z Isisom, pač radikalen musliman, postrelil tam nekih 50 ljudi pa še nekih 100 hudo ranil, da o vsem ostalim ne govorim. Po drugih strani je podobno se srečati s tišino ali pa neodzivnostjo ali pa, če hočete, tabu temo, ko smo opozarjali, da pri umoru policista, ki smo mu bili priča pri tej tragediji, ni vse tako, kot se zdi na prvi pogled,da odpira številna, tudi varnostna vprašanja, zelo resna, da so se očitno nedosledno izvajali, če sem zelo diplomatski, nekateri pravni akti. Zato to malo spominja na tisto, kar se je dogajalo v času migrantske krize lani, in da če bi se dosledno izvajala vsa pravna pravila, bi se človeka sprocesiralo, usmerilo k njihovi ambasadi v Ljubljani ali pa v Nemčijo in do umora ne bi moglo priti. Ampak na to še danes nihče korektno ne odgovori, čeprav tisto ime, ki pravijo, da je iz Nemčije, v arabščini pomeni "modri". Pa bi to modrost pričakovali tudi od ministrstva. Ko gre za Svet za nacionalno varnost, smo na komisiji sprejeli soglasen sklep, naj se oživi njegovo delo, ker ga je Vlada iz neznanega razloga popolnoma omrtvičila. Predvsem pa bi želel, in to je tudi naše skupno stališče, naj Vlada dosledno realizira sklep, ki je bil sprejet, da se nameni več sredstev za policijo, za službe, za vojsko, da se naredi spet obrambni sistem in varnost v tej državi, tako kot si ta država in njene državljanke in državljani zaslužijo. Ko bo ta sklep realiziran, bo čas za vse ostalo, do takrat pa se bomo o preostalih sklepih, vključno s sedaj predlaganim, vzdržali.
Hvala lepa. Gospod Benedikt Kopmajer bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Spoštovani gospod podpredsednik, državna sekretarja, direktor Sove, kolegice in kolegi. Kot najavljeno, predstavljam stališče Poslanske skupine Desus glede Predloga priporočil v zvezi z zagotavljanjem učinkovitejšega dela obveščevalno-varnostnega sistema v Republiki Sloveniji. Poslanke in poslanci Nove Slovenije so vložili Predlog priporočil, s katerim na Vlado Republike Slovenije apelirajo, naj pristopi k nadgradnji obveščevalno-varnostnega sistema. Na matičnem delovnem telesu smo z dopolnili predlog priporočila sprejeli, kajti tudi koalicija se še kako dobro zaveda pomena nacionalne varnosti države. Ne nazadnje je na to problematiko opozoril tudi sam pristojni minister. Dejstvo je, da smo priča spremenjenim varnostnim razmeram tako na globalnem nivoju kot tudi v sosednjih državah. Slovenija je, to moram poudariti, sicer varna država, vendar moramo biti pripravljeni tudi na morebitne varnostne grožnje. Primeri v praksi so pokazali, da naš obveščevalno-varnostni sistem ni optimalno zastavljen. Zato so tudi v luči globalne grožnje terorizma potrebne spremembe oziroma nadgradnja obstoječega sistema. Vzpostaviti moramo učinkovitejšo koordinacijo pristojnih služb in zgraditi sodoben ter učinkovit obveščevalno-varnostni sistem ter spremeniti zastarelo zakonodajo. V novi zakonodaji bo med drugim potrebno natančno določiti, kje se končajo pooblastila klasičnih služb po kazenskih postopkih in kje se začnejo pooblastila obveščevalno-varnostnih služb. Imamo namreč področje, za katerega je pristojna policija, in področje, ki ga pokriva Sova, vmes pa je siva cona, in to je treba urediti. Prav tako na določenih mestih prihaja do podvajanja nalog in še bi lahko našteval. Poudariti pa želim, da v Poslanski skupini Desus nismo za to, da se gre v spremembe zakonodaje na vrat na nos, ampak da se zakonodaja spreminja in dopolnjuje na podlagi predhodnih in utemeljenih strokovnih razprav. Kot sem že povedal, smo v naši poslanski skupini prepričani, da za Slovenijo še vedno lahko rečemo, da je varna država. Konec koncev tako našo državo ocenjujejo tudi v tujini. Zato se ne strinjamo s tistimi, ki želijo med državljane širiti strah in občutek ogroženosti, kar je bilo še posebej čutiti v tednih, ko so skozi naše ozemlje prehajali begunci oziroma migranti. V Poslanski skupini Desus smo prepričani, da smo tako koalicijske kot opozicijske poslanske skupine pripravljene stopiti skupaj ter z vso skrbnostjo in odgovornostjo pripraviti in sprejeti potrebne zakonske spremembe, saj imamo na eni strani skrb za varnost, na drugi strani pa je treba paziti, da se prekomerno ne poseže v človekove pravice. Naj zaključim. Ministrstvo za pravosodje je že pristopilo k pripravi sprememb Zakona o slovenski obveščevalno-varnostni agenciji, zato v Poslanski skupini Desus pričakujemo, da bo v kratkem na poslanskih klopeh dober in strokovno usklajen predlog zakona. Glede na navedeno bomo v Poslanski skupini Desus predlog priporočila podprli. Hvala.
Hvala lepa. Mag. Bojana Muršič bo predstavila stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Hvala lepa, predsedujoči, za besedo. Spoštovana državna sekretarja, kolegice in kolegi, ki še vztrajate. V zadnjem desetletju smo priča nenehnim spremembam, ki se odražajo tako v informacijski družbi kot tudi na področju varnosti. Gre za spremembe, ki se jih nekateri zavedajo, drugi pa jih šele odkrivajo. Mir in varnost mnogi še vedno dojemajo kot nekaj, kar nam je dano, ker živimo na pravi strani, in to kljub temu da se varnostne razmere v svetu spreminjajo tako rekoč vsak dan. Ker pa se zavedamo, da mir in varnost le nista samoumevna, se strinjamo s predlagateljem te točke, Poslansko skupino Nove Slovenijo – krščanskih demokratov, da je treba preveriti, kako naše varnostno-obveščevalne službe delujejo, kaj je treba spremeniti in posodobiti, zato predlog smatramo za dobronamernega. Lahko se strinjamo s predstavniki ministrstva in služb, ki so zadolžene za obravnavano področje, da obveščevalno-varnostni sistem ni optimalno zastavljen. Poudarili pa so, da sodelovanje poteka in da si vsi želijo višjo kakovost sodelovanja med vsemi vpletenimi službami tako na nacionalni kot tudi nadnacionalni ravni. Teroristične grožnje in drugi elementi, ki vplivajo na varnostne sisteme ne le v Sloveniji, ampak tudi v Evropi in drugje v svetu v sodobnem sistemu žal ne počivajo. Izvajanje poostrenih varnostnih ukrepov samo v eni državi ne more prinesti globalne varnosti, zato je nujno potrebno, kot je bilo že omenjeno, združevanje vseh varnostnih služb in skupno sodelovanje, delovanje, obveščanje, predvsem pa skupno izmenjevanje podatkov ter s tem zagotavljanje pokritosti celotnega našega planeta. Na ministrstvu so se že lotili izhodišč za zakonsko ureditev Sove, saj naj bi bila v teku široka strokovna razprava v krogu različnih deležnikov o ključnih tezah prihodnje normativne ureditve tega zakona. Ne glede na potrebe, preoblikovanja, delovanja varnostno-obveščevalnih služb je treba zagotavljati kontinuiteto dela, prav tako pa dobre prakse, ki so se razvile, še podkrepiti. Poleg normativne prevetritve tega področja bo treba zagotoviti tudi ustrezna sredstva ne le za opremo, ampak predvsem za kvalitetne kadre, ki bodo lahko svoje znanje nadgradili z izkušnjami svojih starejših uslužbencev. Pomanjkljivosti slovenskega obveščevalnega sistema je treba odpraviti in ga temeljito prenoviti. Pri tem pa je treba še posebej paziti na pravico do zasebnosti, ki je dandanes vse prevečkrat kršena ali celo izrabljena. V Poslanski skupini Socialnih demokratov se strinjamo s priporočili, ki smo jih sprejeli na matičnem delovnem telesu, še posebej, ker se zavedamo pomena nacionalne varnosti države, ki je temelj za nemoten razvoj in pomen varovanja strateških interesov Republike Slovenije. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Miha Kordiš bo predstavil stališče Poslanske skupine Združena levica.
Hvala za besedo, predsedujoči. Privatizacija in varčevalni ukrepi so slovenskim delovnim ljudem pobrali več let življenja, kot jih lahko terorizem kadarkoli. Predlog priporočila v zvezi z zagotavljanjem učinkovitejšega dela obveščevalno-varnostnega sistema RS v prvem odstavku obrazložitve ugotavlja, da je finančna kriza močno oslabila širši varnostno-obrambni sistem Republike Slovenije. Žal je finančna kriza in vladno soočanje z njo predvsem oslabilo možnost ljudi za neko normalno in človeka dostojno življenje. Število brezposelnih je še vedno nenormalno visoko, prekarne oblike zaposlitve vse bolj postajajo standardne oblike zaposlitve. Tisti, ki so redno zaposleni, pa pogosto prejemajo dohodke, ki njim in njihovim družinam ne omogočajo preživetja. Tako imenovani protikrizni ukrepi, uvedeni z Zakonom za uravnoteženje javnih financ, še vedno trajajo. Vlada ne izkazuje niti najmanjše pripravljenosti, da bi jih ukinila in tako ti ukrepi postajajo neka normalnost tudi v času gospodarske rasti. V tej luči je povečevanje sredstev in pristojnosti represivnega aparata skrajno neprimerno, čeprav je to nemara z vidika neoliberalne politične opcije logično. Večja družbena razslojenost narekuje povečanje represije za zatiranje družbenih vrenj, ki jih neoliberalne ekonomske politike povzročajo. Glede same vsebine prvotnega predloga priporočila, pomanjkanje kadrov v policiji ni toliko problem financ, kolikor je problem omejevanja zaposlovanja v javni upravi v zadnjih nekaj letih, utemeljenega na neoliberalnih predpostavkah vitke države. Slovenska vojska se pa sploh s kadrovskim pomanjkanjem ne sooča zaradi finančnih sredstev, ampak zadostnim finančnimi sredstvom navkljub. Vojaški poklic pač ni več privlačen, kar je v veliki meri tudi posledica tega, da je ustroj obrambnega sistema danes popolnoma zgrešen. Slovenska vojska ni sposobna izvajati svoje temeljne naloge. To je obramba države pred napadom od zunaj in je bolj kot temu namenjena servisiranju imperialističnih operacij zveze Nato. Afera s prisluhi je bolj kot pomanjkljivosti obveščevalno-varnostnega sistema pokazala na lahkomiselno in površno delo ostalih služb, predvsem Ministrstva za zunanje zadeve, kar je sicer sporno, ampak tukaj ne bom izgubljal besed, ker ni to tema teh priporočil. V primeru Roka Žavbija predlagatelji sami ugotavljajo, da so obveščevalno-varnostni organi proti njemu zbirali podatke, da pa ti niso zadoščali za pripor in sojenje. Italijanski organi so zbirali podatke o Žavbijevem delovanju v Italiji in sodili mu bodo tam. Naši obveščevalci niso zatajili. Samo pač ne ravno pogosta praksa, da zbiraš podatke o kaznivih dejanjih, ki so jih tvoji lastni državljani storili v neki tretji državi, in potem lastne državljane deportiraš v te tretje države, še preden bi njihovi organi pregona sprožili kakršnekoli postopke. Če bi delali tako, potem bi dejansko morali Žavbija že davno izročiti Sirski arabski republiki. Navsezadnje je najhujša kazniva dejanja zagrešil prav tam. Osnovni predlog priporočila kot tudi to, kar od njega ostaja po amandmiranju na odboru, ni nič drugega, kot nadaljnja sekuritizacija naše družbe. V imenu boja proti terorizmu bi širili varnostne službe in druge varnostne organe ter njihova pooblastila in pristojnosti. V danih razmerah, ko je ogroženost Slovenije zaradi terorističnih napadov islamističnih skupin nizka, je to milo rečeno nehigienično, služi pa lahko samo neutemeljenemu poostrenemu nadzoru nad posamezniki, našimi lastnimi sodržavljani. Zato v Združeni levici predlaganemu priporočilu Vladi nasprotujemo. Hvala.
Hvala. Gospod Jernej Vrtovec bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov.
Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani podpredsednik! Nacionalna varnost države je temelj in garant njenega obstoja, je najvišji interes, ki zagotavlja preventivno delovanje in preprečevanje vseh dogodkov, ki ogrožajo ali pa bi lahko ogrozili našo skupno vrednoto – to pa je mir. Zagotavljanje varnosti na lastnem ozemlju je v spreminjajočem se svetu ena najpomembnejših nalog države. Namreč nastanek novih kompleksnih in med seboj povezanih oblik ogrožanja varnosti, ki so se pojavile v procesu globalizacije, je izzval številna vprašanja glede delovanja institucij, ki zagotavljajo varnost države in njenih državljanov. Zato se v Novi Sloveniji zavedamo spremenjenih varnostnih razmer v svetu in v naši bližnji soseščini, ki so v zadnjem času povezane z grožnjo terorizma. Ta predstavlja veliko nevarnost, pomeni pravzaprav novo obliko vojne, proti kateri se lahko bojujemo le s skupnimi močmi in z učinkovitim obveščevalno-varnostnim sistemom, ki je sposoben zaznati vsako najmanjšo, poudarjam najmanjšo nevarnost. Res je, kot navaja direktor Sove gospod Zoran Klemenčič, da še tako dobro delujoče službe na področju varnosti in obveščanja ne bodo odpravile pojava terorizma, saj preprečevanje radikalizacije posameznikov in skupin ni njihovo delo. To torej drži, kajti vzroki za terorizem tičijo v slabih ekonomskih, političnih in drugih razmerah. Vendar pa mora dobro delujoč OVS zaznavati vse vrste nevarnosti, ki bi lahko ogrozile našo varnost. To je torej dolžnost obveščevalno-varnostne službe. Evropska strategija boja proti terorizmu se osredotoča na 4 glavne stebre: preprečevanje, zaščito, pregon in odkrivanje. Ena izmed prednostnih nalog Evropske unije na tem področju je torej prepoznavanje in odpravljanje dejavnikov, ki prispevajo k radikalizaciji, in procesov, ki do same radikalizacije tudi pripeljejo. Gre torej za preventivno delovanje, ki ga moramo v naši državi zagotovo izpolniti do te mere, da bomo sposobni pravočasno zaznavati tudi takšne primere, kot je na primer primer Žavbi. Po našem mnenju je eden od problemov obveščevalno-varnostne službe tudi pomanjkanje jasnih strateških usmeritev. Te so sicer zapisane v resolucijah, strategijah in zakonih, kar pa ne zadošča, če usmeritve niso podprte s konkretnimi zavezami, tudi zavezami v obliki samih zakonov. V Novi Sloveniji smo kot predlagatelji zadovoljni, da je koalicija vsaj tokrat prisluhnila našim predlogom in da bo na podlagi podanih izhodišč razmislila tudi o zakonskih pooblastilih oziroma pristojnostih, kadrih, izobraževanju in usposabljanju ter povezovanju vseh deležnikov. Predlog priporočila v zvezi z zagotavljanjem učinkovitejšega dela obveščevalno-varnostne službe v Republiki Sloveniji bomo krščanski demokrati seveda podprli.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu priporočila niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga priporočila. Glasovanje o Predlogu priporočila v celoti bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili čez pol ure v okviru glasovanj. Spoštovani gospod Darko Stare, v obrazložitev se vam moram opravičiti, v Državni zbor smo dobili dva dokumenta, zadnji je bil tisti, na katerem ste bili navedeni, in se v tem smislu res opravičujem. S tem prekinjam 22. točko dnevnega reda, prekinjam tudi 21. sejo Državnega zbora, ki jo bomo z glasovanjem nadaljevali ob 15.45.
Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje. Nadaljujemo s prekinjeno sejo zbora. Prehajamo na glasovaje zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 3.A točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o ukrepih za odpravo posledic pozebe in snega v kmetijski proizvodnji med 25. in 30. aprilom 2016 po nujnem postopku. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona, to je na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 74, proti pa ni bil nihče. [[Za je glasovalo 74.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o dopolnitvah Zakona o delovnih razmerjih po nujnem postopku. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženem amandmaju, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženega amandmaja z dnem 14. 7. 2016, ki ste ga prejeli na e-klop. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SDS k 4. členu. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke gospa Suzana Lep Šimenko.
Hvala za besedo, predsednik. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo podprli naš amandma. Zakaj? Tako imenovana pomota oziroma redakcijska napaka ali kako drugače je koalicijski poslanci in ne nazadnje tudi v predlogu zakona imenujete, je povzročila dva meseca pravne praznine na področju prekrškov po členih 218–222 Zakona o delovnih razmerjih. Z našim predlaganim amandmajem želimo doseči retroaktivnost uporabe prekrškovnih določb do 24. maja 2016 za vse prekrške, ki so bili storjeni do 24. maja 2016. To pomeni za vse tiste prekrške, ki so bili narejeni, pa o njih še ni bilo pravnomočno odločeno od takrat, ko je stopil v veljavo Pomorski zakonik, ki je razveljavil tri določbe. Ker želimo, da dejansko ne pride do izkoriščanja, bomo ta amandma v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke seveda podprli.
Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 24, proti pa 48. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmaju in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru nujnega postopka. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi predlagani amandma ni bil sprejet, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajnopravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da je bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 74, nihče pa ni bil proti. [[Za je glasovalo 74.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 7. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o javnem naročanju na področju obrambe in varnosti po skrajšanem postopku Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajnopravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 55, nihče pa ni bil proti. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 8. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o prijavi prebivališča v okviru rednega postopka. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajnopravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 66, 5 pa jih je bilo proti. Za je glasovalo 66.) [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 9. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gostinstvu v okviru rednega postopka Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajnopravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev sprejetih na matičnem delovnem telesu predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 60, nihče pa ni bil proti. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 14. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o prispevkih za socialno varnost v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o prispevkih za socialno varnost ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov ima mag. Matej Tonin.
Poslanska skupina Nove Slovenije bo glasovala proti sklepu, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Morda bi koalicija tudi v primeru tega zakona lahko uporabila načelo, ki ga je uporabila pri Zakonu o Slovenskem državnem holdingu. Tam se je koalicija poslužila principa, da je opozicijski predlog sama amandmirala in ga tudi dopolnila po svojih lastnih predlogih. In tudi v tem primeru, ko je bil naš zakon sestavljen iz treh različnih delov s povišanjem neto minimalne plače z razvojno kapico in pa z drugačno obdavčitvijo božičnice, predlagali smo tri novosti, tri različne koncepte, bi se koalicija lahko sama izbrala, kateri je za njih sprejemljiv in ga uredila na način, kot si želi. Glede na to, da je zdaj vladna koalicija predlagala drugačno obdavčitev božičnice, bi tudi v tem našem primeru lahko ostale stvari z amandmajem črtala pa samo sprejela vprašanje božičnice. Lahko bi tudi za morebitni kakšen drugačen predlog ravnali podobno. Skratka, mene moti ta pristop vladne koalicije, da zakone, ki navadno prihajajo s strani opozicije, v načelu vedno zavrača in izglasuje sklepe, da so neprimerni za nadaljnjo obravnavo. Mnogokrat se je že zgodilo, da so bili opozicijski predlogi označeni kot neprimerni za nadaljnjo obravnavo, s strani koalicije so bili potem pozivi oziroma utemeljitve, češ, kako bo prišel nov sistemski zakon, do tega sistemskega zakona pa nikoli ni prišlo. Moj apel bi bil v smeri, da tako kot sta se začeli obnašati in ravnati v primeru Zakona o Slovenskem državnem holdingu, tudi v drugih primerih ravnate z opozicijskimi predlogi. Torej, da pristopite proaktivno, da poskušate z amandmaji ta zakon dopolniti tako, kot si ga želite, in na nek način dosežete to, da upoštevate tudi zakonodajno iniciativo opozicije. Jaz sem prepričan, če bi uporabljali prakso iz mandata 2004–2008, ko so se upoštevali tudi opozicijski predlogi, ko so se upoštevali tudi predlogi kar zadeva proračun, bi to bistveno razbremenilo napetost med koalicijo in opozicijo. To je pa zagotovo dobro sporočilo. Moj predlog bi bil, da upoštevate več opozicijskih predlogov.
Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Stranke modernega centra gospod Tilen Božič.
Skoraj bi me postavili za nekaj sedežev bolj levo. Gre za isti predlog, kot smo ga že obravnavali v januarju 2016. Takrat smo tudi, mislim da, dobrih 5 ur namenili razpravi, smo se pogovorili o vseh teh rešitvah, ki jih je predlagatelj tudi izpostavil. Gre za rešitve na področju socialnih prispevkov, pri čemer smo se nekako tudi v koaliciji zdaj v zadnjih dneh sporazumeli, da bomo določene popravke naredili predvsem na področju dohodnine. V določeni meri odsevajo, lahko rečemo, da podobno področje rešujemo, vendar na drugačen način, tudi z drugačnimi posledicami. Se pravi, ne govorimo o tem, da gre za večstomilijonska znižanja sredstev v nekaterih ključnih blagajnah, se pravi zdravstveni in pokojninski, ki so tudi nam konec koncev z neko socialno afiniteto zelo pomembne predvsem zaradi tega, ker težko sprejemamo to, da bi morda nekdo z nekaj deset evrov na mesec višjo plačo si lahko privoščil nekaj tisoč evrov za morda dodatne zdravstvene storitve, dodatna zdravila, dodatne druge zadeve, ki prihajajo iz te blagajne, se pravi za tisto krčenje košarice, ki bi jih tako drastične spremembe lahko prinesle. Nekako stojimo za tem, da imamo solidaren sistem in solidarnost je potrebna ravno zaradi tega, ker so potrebe po koriščenju izjemno asimetrične. Se pravi po navadi to bistveno več koristijo recimo starejši, mlade družine z majhnimi otroki, z nizkimi dohodki in tako naprej. Ravno zaradi se s temi rešitvami ne strinjamo. Tudi ne bi bilo možno dejansko v tem zakonu tega amandmirati na tak način, kot smo potem pripeljali do teh rešitev, o katerih se bomo pogovarjali, koalicijskih, v jeseni. Ravno zaradi tega tudi stojimo na tem, da bomo podprli sklep, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala.
Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Združena ima levica Miha Kordiš.
Hvala za besedo, predsedujoči. V Združeni levici teh predlogov spremembe Zakona o prispevkih za socialno varnost seveda ne bomo podprli, ker gre še za enega izmed vrst predlogov desnice za pot v bolgarski razvojni model. Kar predlagajo, pomeni eno milijardo težko vrtanje pokojninske in zdravstvene blagajne, efektivno atentat na javne finance, ki pa učinkov, ki jih predlagatelji obljubljajo, ne bo proizvedel. Še nikjer na svetu jih ni, ne v teoriji in jih ne more niti v praksi. Edini učinek vsesplošnega takšnega davčnega razbremenjevanja pelje v neenakost, pelje v padec bruto družbenega proizvoda in pelje v dvig brezposelnosti. Torej diametralno nasprotno od neoliberalne dogme, ki pravi, da če posekamo davke, se bo gospodarska aktivnost dvignila, dvignilo se bo zaposlovanje in tako naprej. Dokazano je, da so to natančno to, kar sem rekel, navadne dogme, da v praksi ne pijejo vode. Še učbeniška ekonomija teh dogem ne jemlje več resno. Ta današnji predlog v resnici služi samo in izključno neki neoliberalni propagandni agendi, v smislu tega, kar obljublja, gre pa za čisto navaden blef. Če vas v praksi zanima, kako te stvari zgledajo, se lahko ozrete po naši evropski sočlanici Bolgariji, kjer so peljali 10 % flat tax na vse plače, pa vemo, kakšne so posledice, visoka brezposelnost, kljub temu da se ljudje odseljujejo v države, nobene razvojne perspektive in tako naprej. To je pot na periferijo, ne pa pot med razvite, še manj pa pot v socialno državo, v zaposlovanje in v dober standard bivanja. Hvala.
Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke ima gospod Franc Breznik.
Hvala, gospod predsednik. Glejte, danes smo v enem žalostnem trenutku, kjer se stranke, ki govorijo, da podpirajo delavce pri njihovem boljšem položaju v družbi, torej danes Slovenska demokratska stranka in Nova Slovenija dokazujeta, da resnična pot spoznanja tega, da cenimo kvalitetno delovno silo, je preko tega zakona. Mi bomo glasovali proti sklepu, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo, ampak bomo proti temu, da se tak zakon, da gre naprej ker je nujno potreben. Nujno je treba razbremeniti bruto plače, nujno je, da ljudje, ki imajo minimalne plače, manj plačujejo, predvsem v socialno blagajno in zdravstveno, ker ti dve blagajni delujeta netransparentno, delujeta neracionalno in porabita ves ta denar, ki bi moral biti namenjen potem za socialo in za zdravstvo. To ugotavljamo, imamo celo vrsto preiskovalnih komisij. In tu je to dejstvo. Govoriti, da zmanjšujemo davke, to niso davki, to so prispevki za socialno in zdravstveno blagajno. To niso davki, spoštovane kolegice in kolegi. Te pojme je treba poznati. Zato smo prepričani, da danes govorimo predvsem o tem, da potrebujemo takšne zakone, potrebujemo zato, da bomo konkurenčni v Evropi in v svetu, potrebujemo takšne zakone zaradi tega, da bo v Sloveniji več tujih vlaganj. Več tujih vlaganj pomeni večjo kreacijo delovnih mest, večja kreacija delovnih mest pomeni več prispevkov in več prispevkov pomeni tudi več prispevkov v blagajno. To je ta zgodba, ki je zelo enostavna in ki deluje v Evropi in svetu. Deluje v tistih državah, spoštovani kolegice in kolegi, kjer danes mladi bežijo. Mladi ne bežijo v tiste države, kjer so ti prispevki veliki, kjer vse te blagajne delujejo netransparentno in neracionalno, ampak bežijo tja, kjer delujejo blagajne transparentno, kjer ni čakalnih, da nekdo plača velike prispevke in ima velike čakalne vrste. To je skregano z zdravo pametjo, spoštovane kolegice in kolegi. Danes smo tukaj in zdaj, da se prevagamo, kot sem danes rekel, da stopimo na tehtnico, kdo je v resnici na strani delavcev, delavk, kdo v resnici ceni kvalitetno delovno silo. Če nekdo reče, da nekaj deset evrov na mesec nekemu delavcu več neto plače ne pomeni ničesar, vam lahko povem, da pomeni nekaj. Vsakemu, ki ima 500 evrov plače, pomeni novih 40 ali pa 60 evrov kar nekaj v družinskem proračunu. In danes, poglejte, vsi ki ste glasniki socialne države, danes smo tukaj, da se preštejemo, da stopimo na tehtnico in da vidimo, koliko ste glasniki socialne države. Koliko vas je v hlačah, koliko vas je v tem, da stopite na stran delavcev in delavk. To je cela zgodba danes tega zakona. V Slovenski demokratki stranki smo proti temu, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo in smo za to, da se ta zakon nadaljuje in da se morda v nadaljnji obravnavi izboljša. Najlepša hvala.
V nadaljevanju prosim argumente brez hlač. Sprašujem, ali ima še kdo obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Ne. Potem pridemo do obrazložitev glasu v lastnem imenu. Najprej ima obrazložitev glasu v lastnem imenu gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Pravkar mi je moj prijatelj poslal SMS, da naj bomo vizionarji. Seveda tudi zaradi tega bomo glasovali proti, bom glasoval proti, ker gledamo naprej. Gospe in gospodje, mi potrebujemo novo ekonomsko politiko. To nam govori Umar. Umar ni inštitut Nove Slovenije. Umarju bi morali pravzaprav vsi slediti. Poglejte, dokler sem tukaj na sedežu številka 90, to je zadnjem mestu v tem parlamentu, bom govoril, da potrebujemo razvojno kapico, če hočete socialno kapico. In dokler tega ne bo, tudi k nam ne bo investitorjev. Dokler ne bomo drugače obravnavali božičnice, k nam ne bo investitorjev. Mi smo skoraj hermetično zaprta ekonomija. Potrebujemo resnično odprto gospodarstvo. Danes samo 1,37 ljudi dela za enega upokojenca. To je najslabše razmerje v zgodovini Slovenije. Lansko leto smo imeli najslabšo selitveno bilanco po letu 1991. Kaj se dogaja oziroma kaj bomo naredili mi? Potrebujemo, kolegice in kolegi, novo ekonomsko politiko. Če želite v praksi preveriti, kako delujejo družbe, kjer imajo napačen poslovni model, morate iti v Venezuelo in videti, kako tam ljudje navalijo, kot se reče, v samopostrežno trgovino in se stepejo za kos kruha in za eno kilo moke. Glasoval bom proti, ker želim vsaj malo prispevati k temu, da bi vendarle naredili v Sloveniji vsaj nekaj elementov nove ekonomske politike. Ta bi nam prišla zdaj, ko je optimizem, ko je gospodarski optimizem in da bi zdaj, ko je na nek način gospodarstvo v naletu, da bi temu naletu dali še dodatnega pospeška, dodatnega kisika za nova delovna mesta, predvsem pa za investicije. Mi nimamo investicij, in to je strahoten problem te države.
Obrazložitev glasu v lastnem imenu ima Miha Kordiš.
Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Ta predlog, ki ga imamo pred seboj, je plod vizije desnice po novi ekonomski politiki. Edin problem s to vizijo je, da se ozira proti Bolgariji. Zaradi tega ga ne moremo v Združeni levici podpreti, ker se sami raje oziramo proti dobrim praksam na severu. Bolgarski razvojni model v slovenski družbi ni nujno potreben. Ravno nasprotno. Če se ga je Slovenija do sedaj poslužila, je dal negativne rezultate. In če kaj, ga moramo še v teh zametkih in nastavkih, ki je že prisoten v naši družbi, odpraviti. Ta predlog je protisocialen in je protidelavski in zato ga v Združeni levici kot socialisti ne moremo podpreti. Hvala.
Obrazložitev glasu v lastnem imenu ima mag. Matej Tonin.
Glasoval bom proti temu, da je zakon neprimeren za nadaljnjo obravnavo, ker nasprotujem venezuelskemu razvojnemu modelu, ki ga zagovarja Združena levica. Pojdite si pogledat televizijo, v venezuelskem razvojnem modelu so trgovine prazne, tam se ljudje tepejo za hrano, ljudje so lačni. To je venezuelski razvojni model. Ne, hvala lepa. To, kar pa predlagamo mi, pa je, da bi imeli delavci z minimalno plačo 50 evrov večji prihodek. Ljudje božji, poslušajte, Združena levica, ki naj bi se zavzemala za delavce, je proti temu, da bi ljudje z minimalno plačo imeli 50 evrov večji minimalni prihodek. In oni pravijo, da je to sesutje zdravstvene in socialne blagajne. Se opravičujem, ampak bom moral naredit en tak mini kurz ekonomije. Tako bom rekel, če ljudem več ostane v njihovih žepih, če jim na mesec ostane več kot 50 evrov, to pomeni, da ta denar lahko zapravijo. Če ga zapravijo, potem v trgovinah kupujejo. Če kupujejo, potem podjetnik lahko izdelke proizvajajo. Da jih proizvajajo, lahko na novo zaposlujejo. Ko pa na novo zaposlujejo, ti ljudje plačujejo v – katere? Zdravstvene in socialne blagajne. In ta predlog, ki ga mi predlagamo, je ta, da bi ljudem ostalo več v žepih, da bi povečali domačo potrošnjo in da bi na takšen način ustvarili nova delovna mesta, s katerimi bi polnili zdravstveno in socialno blagajno. Sedaj pa razumi, kdor more, da so borci za delavske pravice proti temu. Jaz ne razumem.
Postopkovno, Violeta Tomić.
Spoštovani predsednik, obrazložitev gospoda Tonina ni bila obrazložitev njegovega glasu, ampak je bila polemika z obrazložitvijo glasu Mihe Kordiša. Predvsem pa je precej jasnoviden kolega Tonin, kajti on ve, kaj mi mislimo, on ve, kaj mi zagovarjamo, tako da pravzaprav sploh nima smisla, da imamo obrazložitev glasu v lastnem imenu, če pravzaprav on že ve, kaj mi hočemo in za koga se zavzemamo in na kakšen način. Tako, da hvala lepa, kolega Tonin. Meni ni treba prav nič povedati [[…]] [[oglašanje iz dvorane]]
Najprej, počakajte malo, bilo je postopkovno. Postopkovno je bilo pravilno v tistem smislu, da sedaj nobena od teh obrazložitev, sploh v lastnem imenu, nima zveze z obrazložitvijo glasu, sploh ne o lastnem glasu. Vsekakor pa sta tu dva očitno modela, o katerih glasujemo: bolgarski in venezuelski. Jaz bi pa želel, da se v slovenskem parlamentu pogovarjamo o tem, kaj bomo sprejeli v Sloveniji [[…]] [[oglašanje iz dvorane]] Samo ugotavljam dejstva. Sedaj pa bi prosil, da bi od tod naprej se pogovarjali o tisti točki, pri kateri smo, o lastnem glasu in o nobenem drugem glasu. Smo na točki obrazložitve glasu v lastnem imenu. Postopkovno, mag. Matej Tonin.
Predsednik Državnega zbora, jaz mislim, da bi me morali vi zaščititi. Jaz sem absolutno obrazlagal moj lasten glas. In če greste pogledat magnetogram moje razprave, boste lahko videli, da sem jaz v samem začetku povedal, kako bom glasoval. Glasoval bom proti. Od tu dalje pa jaz upam, predsednik Državnega zbora, da dovoljujete demokracijo in svobodo razprave nam poslancem, da ta glas proti pač obrazložimo tako, kot mislimo, da je prav. In glede na stvari, ki so se obravnavale v tem parlamentu, sem jaz svoj glas proti obrazložil tako, kot sem ga obrazložil. In to je najbrž stvar demokracije. In še ena stvar, kjer ste bili netočni. Mi ne govorimo o bolgarskem modelu. Ta model, ki ga predlagamo mi, je model za Slovenijo, je model za to, da bi v Sloveniji ustvarili več delovnih mest. Predsednik Državnega zbora, jaz mislim, da ne pričakujem preveč, če od vas pričakujem spoštovanje do zakonodajnih predlogov Nove Slovenije.
Ni bilo nobenega nespoštovanja, ampak iz celotne razprave sem razbral, da se pogovarjamo samo še o tem in da je celotna zadeva prešla v razpravo, ne pa v obrazložitev lastnega glasu, in da je temu namenjena, ker smo že dobili obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin, in dodajanja ognja oziroma olja na ogenj z ene in z druge strani, to je dejstvo [[…]] [[oglašanje iz klopi]] Postopkovno, kolega Matej Tonin.
Poglejte, še ena stvar, na katero ste pozabili opozoriti poslanko Violeto Tomić. Ona mi je govorila, češ, kako jaz vse vem. Ja, za božjo voljo, saj je vaš poslanec Miha Kordiš obrazložil, kakšno bo stališče poslanske skupine, kako naj potem ne vem, kakšno bo.
Ali lahko nehamo s temi postopkovnimi, ko nima nobenega smisla? Kdor še ima obrazložitev glasu v lastnem imenu, naj se prosim prijavi. Obrazložitev glasu v lastnem imenu ima Violeta Tomić.
Sedaj pa že moram spregovoriti, kajti sploh ne vem, v čem je problem. Tako Nova Slovenija kot Združena levica bosta glasovali proti. Seveda verjetno iz različnih argumentov, vendar tudi to je legitimno, saj smo rekli, da smo v hramu demokracije. Zato ne vidim prav nobenega tehtnega razloga, niti nekako racionalnega razloga, sedaj ko se bližamo že dopustniškemu času, da bi se prepirali okoli tega, okoli česa se pravzaprav strinjamo, da smo seveda proti. Iz kakšnih nagibov pa kateri je proti, pa dragi moji, pustimo stati. Jaz bom glasovala proti. Hvala.
Obrazložitev glasu v lastnem imenu ima gospa Ljudmila Novak.
Jaz bom glasovala proti sklepu, da naš zakon ni primeren, ker mislim, da je zelo primeren. Vsi skupaj vemo, da v Sloveniji imajo mnogi prenizke plače, zato smo mi predvideli, da tisti, ki imajo najnižje plače, da bi imeli višjo neto plačo, da pa hkrati ne bi zaradi tega bolj obremenili gospodarstva. Vsi vemo, da je gospodarstvo tisti temelj, na katerem lahko gradimo državo. Gospodarstvo, ki plačuje davke, je temelj socialne države. Na drugi strani pa sem ničkolikokrat slišala v različnih podjetjih v Sloveniji, da enostavno odhajajo mladi šolani ljudje, ki jih podjetja potrebujejo, zato ker je razlika med neto in bruto plačo v Sloveniji povsem neprimerna, če se primerjamo s konkurenčnimi državami na zahodu. Zaradi tega izobraženi kadri, razvojni kadri, tisti, ki jih potrebujemo, odhajajo v tujino, ker je tam ob enaki bruto plači lahko precej višja neto plača. In tretji razlog. Poglejte, zakaj ne bi podjetja, ki bolje stojijo, dala tudi božičnico. In po navadi iščejo obhode, obvoze, kako bi državi dali manj, da bi delavce lahko nagradili bolj. In to smo mi predvideli. Jaz se ne bom prepirala z Združeno levico, ampak sedaj ugotavljam, da pravzaprav v tem, kar ste se vi usklajevali o mini davčni reformi, nas delno posnemate, samo razlika je v tem, da vi podjetja še dodatno obremenjujete, mi pa menimo, da to ni prav, ampak smo predlagali bolj realne in primerne ukrepe. Zato podpiram naš zakon in sem proti vašemu sklepu.
Preden predam naprej, naj vas obvestim, da je za 10. točko pod oznako "novo", bil vložen nov in je objavljen nov uskladitveni amandma, o katerem bomo glasovali po koncu 21. točke, to pomeni čisto na koncu. Obrazložitev glasu v lastnem imenu ima gospod Franc Breznik.
Hvala, predsednik. Poglejte, jaz bom nekaj ekonomije za telebane danes poskušal obrazložiti, če pa nimam več kot, mislim da, tri minute. Prva zadeva. Danes se resnično pogovarjamo o delavcih in delavkah. Glede prispevkov, o katerih so predhodniki danes govorili, mi se borimo proti institucijam, spoštovani kolegi, ki so predrage, ki so netransparentne in neracionalne. Jaz bom dal samo en primer. Vsi ti delavci, ki imajo 600 evrov plače, plačujejo RTV prispevek. Na RTV dela 2 tisoč 450 ljudi dopoldne, 400 jih je na bolniški, 300 jih dopoldne hodi h kozmetičarkam, dve sta na tržnici, zjutraj pridejo s kartico štempljat, opoldne kartico štempljat. Ali se vam zdi to moralno in etično, spoštovani kolegi? Se vam to zdi moralno in etično do vaših delavcev, ki delajo za 400 evrov? Ali ste normalni? Pa nadaljevanje. Zdravstveni sistem, vsak stent, ki stane v Nemčiji 250 evrov, stane v Sloveniji tisoč evrov. Vsak aspirin, ki stane v Makedoniji manj kot evro, v Sloveniji stane tri evre. Ali je to moralno in etično do delavcev in delavk v Sloveniji, spoštovani kolegi? Vsak software program na obeh ministrstvih stane 10 do 15-krat več kot v Nemčiji. Ali je to normalno? Kam se vse to prelevi? Ali je to, da imamo najdražji sodni sistem z največ sodniki, z največ sodnimi zaostanki, normalno? Kdo to plačuje? Delavke in delavci. Kdo je sedaj socialen, kdo je za delavce in delavke. In ta zakon prisiljuje institucije, da bodo šle v reforme, da ne bodo še umetno zaposleni v institucijah, da bodo imeli transparentne cene in da bodo delovali tako kot gospodarstvo. To je bistvo tega zakona. In spoštovana kolegica vi ste govorili o Venezueli, jaz vsako jutro samo preberem v Spiegelu ali Fokusu, da Coca Coca ne more niti izdelovati Coca Cole v Venezueli, ker nimajo niti za sladkor, da ljudje jedo, vsi tisti, ki so še podpirali bivšega totalitarca, jedo danes iz smetiščnih kant. Ljudje umirajo na ulicah. Vse to je vaša zgodba, danes propada, socializem je vedno propadel, in to je največji problem. Problem je zagovarjati nekaj, kar nikoli ni delovalo. Mi v Slovenski demokratski stranki [[izklop mikrofona]]
Lahko prosim, da v obrazložitvi glasu poveste, kako boste glasovali. Jasno je, da sem jaz teleban, ja, samo to je jasno. Ampak s tem tudi najverjetneje čisto vsi ostali, ki nas poslušajo. Tako da bi bilo pametno, da se držimo teme, o kateri govorimo. Obrazložitev glasu v lastnem imenu ima gospod Jernej Vrtovec.
Spoštovane kolegice in kolegi, jaz bom glasoval proti, ker si želim, da ta zakon zaživi. In to je mini davčna reforma. Ta zakon prinaša dvoje. Več delovnih mest in večjo neto plačo. Enostavno ne razumem, kako ste lahko proti temu predlogu Nove Slovenije – več delovnih mest in večja neto plača. Glejte, Slovenija je preveč oprispevčena država in nižji prispevki pomenijo večjo neto plačo. Tisti z minimalno plačo po tem našem predlogu bi dobili na mesec 50 evrov več v svoje denarnice. Kaj bi naredili s temi 50 evri več? Zapravili jih bi v trgovinah. Spet se bi denar obrnil. Danes odhajajo najboljše generacije, srednje generacije, 15 tisoč teh ljudi se izseli v tujino. Zakaj? Tudi zaradi tega, ker so tukaj preveč obdavčeni. Tudi zaradi tega iščejo nove priložnosti za boljše plačilo, kajti tukaj jim delodajalci ne morejo dati takšne plače. In ta zakon je tudi korak k temu, da preprečimo beg možganov. In ne nazadnje še božičnica. Zakaj ste proti temu, da bi delodajalci nagradili svoje delavce v obliki božičnice? Zakaj? Ta zakon prinaša tudi to, da lahko delodajalci nagradijo svoje zaposlene in jim izplačajo božičnice, kajti zdaj je božičnica preveč obdavčena. Ta zakon si dejansko zasluži podporo, kajti Slovenija je davčno preobremenjena in preveč oprispevčena. In veste, kako pravijo, socializem živi in je dober do takrat, ko ne zmanjka denar drugih.
Še kakšna obrazložitev glasu? Prosim za prijavo. Obrazložitev glasu v lastnem imenu ima gospa Iva Dimic.
Hvala lepa, predsednik. Ne vem oziroma delno vem, kako se dogaja v ostalih tujih državah. Vendar zelo dobro pa vem, kakšno razmerje pa imajo ljudje, delavci v naši državi. V naši državi imamo vedno več ljudi, ki imajo minimalno plačo. Vedno več ljudi, ki prosijo tako humanitarne organizacije, kot sta Rdeči križ in Karitas, za pomoč. Vedno več ljudi, ki jih je sram prositi za pomoč, pa živijo v neki socialni bedi. Naš predlog zakona gre v smer, da tem ljudem nekaj več damo. Zato smo tukaj v tem državnem zboru, da delamo dobro za ljudi. In če ni 50 evrov dovolj, da tem ljudem pomagamo, da jim bo več ostalo, da bodo lahko sami plačali kosila otrokom, malice v šoli ali še kaj drugega, ne vem več, kakšna je smer te politike, socialne politike v tej državi. Če ne prisluhnemo tistim, ki jo najbolj potrebujejo. In to so ljudje z minimalnimi plačami. O tem je bilo v teh dneh, teh tednih v tem državnem zboru veliko povedanega. In enostavno je nerazumno, kako lahko rečemo, da teh ljudi ni, da ti ljudje ne potrebujejo 50 evrov več na mesec in da bi jim to nekaj pomenilo. Ne razumem današnjega razmišljanja v tem državnem zboru. Sama bom glasovala proti temu in za naš predlog.
Obrazložitev glasu v lastnem imenu ima mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa. Jaz bom glasoval proti temu, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo iz več razlogov. Eden je socialni vidik, o tem smo že govorili in veliko kolegov in kolegic je poudarilo to. In s tem se strinjam. Drugi razlog pa je to, da se dejansko v tem državnem zboru bomo morali kolegi in kolegice enkrat spoprijeti z našo konkurenčnostjo in s tem, da je treba dejansko zmanjšati vse obremenitve podjetij, kajti dejansko od podjetij živimo mi in živi ves javni sektor. Ta podjetja dejansko zagotavljajo blaginjo, kakršno imamo danes, in lahko zagotovijo še večjo blaginjo za ljudi. Skratka, treba je veliko narediti za konkurenčnost. Mi v Državnem zboru smo pred nekaj tedni obravnavali eno informacijo, kjer je en podatek, ki kaže na naše stanje v naših obremenitvah in na naš davčni sistem. Plača tisoč 500 evrov bruto, to je slovenska povprečna plača, je v Sloveniji obdavčena za 200 evrov več kot v Avstriji. Od tisoč 500 evrov v Avstriji dobi delavec 200 evrov več neto plače. In to je zaskrbljujoče. Ob istem znesku. In enkrat, gospe in gospodje, se je treba spopasti s temi težavami in je treba zagristi tudi v to morda nekoliko kislo jabolko za gospodarstvo in za blaginjo ljudi. Sedaj imamo to možnost, da gre zakon v nadaljnji postopek in da to tudi odpravimo.
Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev. Za jih je glasovalo 48, proti pa 25. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 25.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 22. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga priporočila v zvezi z zagotavljanjem učinkovitejšega dela obveščevalno-varnostnega sistema Republike Slovenije. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu priporočila niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu priporočila v celoti. Obveščam vas, da me Zakonodajnopravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog priporočila neusklajen. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke ima mag. Grims.
Spoštovani! Približno 9 mesecev je minilo, kar je Državni zbor sprejel priporočila, ki jih je oblikovala komisija, ki jo vodim. Bistvo teh priporočil je bilo, da je treba spremeniti politiko in povečati sredstva namenjena varnosti, se pravi namenjena vojski, namenjena policiji in namenjena vsem drugim službam, ki skrbijo za varnost državljank in državljanov. Varnost je temeljna vrednota, ni vse, toda vse brez varnosti je nič. Nič ne pomeni možnost zdravstva, nič ne pomeni možnost šolstva, če ni varnosti. Varnost je temelj blaginje. Devet mesecev je minilo in v devetih mesecih bi že ženska rodila, jalova vlada pa nič. Še pojavila se je neka, ne vem, kaj je to, novokomponirana skromnost pri službah, ki pravijo: "Joj, dobro je, da se je vsaj ustavilo padanje sredstev." Gospe in gospodje, ni dovolj. Realizacija tistega sklepa, ki je bil v Državnem zboru sprejet praktično soglasno, bi pomenila, da je treba tudi nadoknaditi stvari za nazaj. Čas, ko smo vsi verjeli, da bo skupna varnost, evropska politika in vse ostalo trajen vir stabilnosti, varnosti in blaginje na tem območju. Žal se je izkazalo, da so nekateri verjeli, da lahko sami ukinejo kar en del pravnega sistema Evropske unije, odprejo meje, tudi žal slovenska vlada je ravnala tako in izničila schengen. In rezultat tega je, da je prišlo do ogrožanja. Rezultat tega je, da so se stvari drastično spremenile. Rezultat tega je, da tudi Slovenija ni več nek varen otoček. Žal nekateri dogodki v minulih tednih to nedvoumno pričajo. Spremembe v Evropski uniji, vključno z brexitom, narekujejo, da mora biti Slovenija brez dvoma sposobna zagotavljati v celoti sama svojo varnost. Zagotavljati jo mora na področju policije, tajnih služb, obveščevalnih služb, zagotavljati jo mora biti sposobna na področju vojske. Nič od tega še ni uresničeno. Zaradi tega je nepotreben sklep, ki zgolj zamegljuje in komplicira, ki je zdaj predlagan v gradivu. Dovolj in nujno bi bilo, da vlada uresniči tisti sklep, da ga uresniči v celoti, in to čim prej. Do takrat pa se bomo v SDS glasovanja o vseh teh dodatnih sklepih, ki zgolj zamegljujejo dejstvo, da vlada ne stori dovolj za varnost državljank in državljanov, vzdržali.
Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Združena levica ima Miha Kordiš.
Hvala za besedo, predsedujoči. Privatizacija in varčevalni ukrepi so pobrali več let življenja slovenskim delovnim ljudem, kakor jih lahko pobere terorizem kadarkoli. V primeru teh priporočil gre za stopnjevanje represije nad ljudmi in financ za to represijo, pri tem da Slovenija s strani terorizma v resnici ni bistveno ogrožena. Se da pa z vidika režimskih političnih strank razumeti naslednje sosledje. Neoliberalni ukrepi direktno botrujejo socialni bedi, ki poraja socialna vrenja. Seveda režimska oblast ta vrenja želi kontrolirati, nadzorovati in ne nazadnje poseči po represiji zato, da jih zatira. V Združeni levici takšnega zaostrovanja represije ne moremo podpreti. Še toliko manj, ker je naravnost perverzno dvigovanje moči in krepitev represivnega aparata v trenutku, ko niti še menda krizne določbe Zakona za uravnoteženje javnih financ niso bile odpravljene. Če kaj potrebujemo v tej državi, je fokus na razvojnih temah in družbenih podsistemih, od izobraževanja, infrastrukture, zdravstva in tako naprej. Še najmanj pa na krepitvi razvojnega aparata. Hvala. Represivnega aparata, oprostite.
Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov ima mag. Matej Tonin.
Na podlagi situacije v svetu in pa tudi na podlagi razmer v slovenskih varnostnih in obveščevalnih službah smo v Novi Sloveniji ocenili, da te službe potrebujejo neke resne reforme. In v teh zadnjih dneh se je vendarle zgodil nek premik. Če se spominjate še razprav mesecev nazaj, so vladni predstavniki, koalicijski predstavniki vendarle trdili, da je Slovenija najbolj varna država na svetu in da je vsa zakonodaja ustrezna in da naše službe delujejo odlično. Vendarle smo naredili korak naprej v smislu, da celo minister Klemenčič in druga ministrstva priznavajo, da pa morda sedanja ureditev naših varnostnih in obveščevalnih služb pa vendarle ni tako bleščeča, da tudi na področju zakonodaje ostajajo določene sile lise. Kljub temu da sem lahko morda razočaran, da tiste sklepe, ki smo jih predlagali v Novi Sloveniji, koalicija ni sprejela, je pa vsaj to korak naprej, da je sama predlagala nek splošen sklep v smislu, da se priporoča reforma teh služb. Ker po navadi so bila ta priporočila, saj veste, v smislu, da so bila vsa priporočila zavrnjena in da je bila na koncu razprava v prazno. Danes bomo vsaj o enem priporočilu glasovali. Zdi pa se mi ena stvar ključna, in jaz upam, da tukaj, ko imajo koalicijski poslanci veliko obveznosti ravno zdaj, da bi vsaj v tem delu poslušali. Zakonodajna veja oblasti je dala zdaj izvršni veji oblasti priporočilo. Mi jim tega ne moremo s priporočilom naložiti, jim pa lahko priporočamo. In za realizacijo tega priporočila ste v največji meri odgovorni koalicijski poslanci. Mi v opoziciji lahko priporočamo, pa se vlada na vsa ta naša priporočila lahko gladko malo požvižga. Vi, koalicijski poslanci pa imate to moč. Če vlada tistega, kar ste vi sprejeli v tem državnem zboru, kar ste vi priporočali vaši vladi, za kar ste glasovali za, vaša vlade tega ne realizira, potem je prišel trenutek, da se vprašate, ali je vredno to vlado še podpirati, ker ignorira vaša priporočila. In to mislim, da je srž parlamentarne demokracije, da imamo poslanci največjo moč prav takrat, ko govorimo o podpori posamezni vladi. Jaz si želim, in vas bom na te stvari opozoril, da ko se bodo zavrteli neki meseci, če na tem področju ne bo nič postorjenega, potem je prišel čas, da vi storite svoje.
Sprašujem najprej, ali je še kakšna obrazložitev v imenu poslanske skupine. Ne. Je torej v lastnem imenu? Prosim za prijavo. Obrazložitev glasu v lastnem imenu ima gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospod predsednik. Na žalost, kolegice in kolegi, živimo v času ko varnost ni več samoumevna. Nekoč je gospod Robert Schuman povedal naslednje: "Nismo imeli Evrope, imeli pa smo vojno." Danes se ta Evropa piše skorajda že z malo začetnico, saj veste, na kaj mislim. In vsaj člani Odbora za zunanjo politiko in seveda tudi članice, smo prejeli pismo naših kolegov ruske dume. Jaz predlagam, da ga med počitnicami preberete tudi med vrsticami. To pismo smo dobili mi, slovenski parlament, kakor tudi parlamenti ostalih držav članic Evropske unije. In dobili smo ga mi, kakor tudi ostale članice zveze Nato, dobili so ga parlamenti Srbije, Črne gore, Makedonije in Bosne in Hercegovine. Grožnja je o neki novi hladni vojni. Preberite tudi med vrsticami. Jaz bom glasoval za, žal sicer za samo eno priporočilo, ključno pa je, in to naj bo nek signal, da se v prihodnje bistveno več pogovarjamo o varnosti naših državljanov, o varnosti v Evropi. In seveda pogovarjanje ne bo dovolj. Potrebna bodo tudi dejanja. Zelo konkretna. Hvala lepa.
Prosim za prijavo. Obrazložitev glasu v lastnem imenu ima mag. Matej Tonin.
Glasoval bom za sklep, da je treba slovenske varnostno-obveščevalne službe reformirati. Zakaj? Zaradi tega ker živimo v resnično nevarnem in nepredvidljivem svetu. Tudi zaradi vseh slabih stvari, ki se dogajajo po svetu. Tudi zaradi socialnih in ekonomskih zadev se posamezne skupine v svetu radikalizirajo. In še ena nevarnost, ki nam v Evropi grozi, ki jo bodo vse te grožnje še dodatno pospešile, je zdaj ta bančna kriza v Italiji, ki bo imela velik vpliv tudi na banke v Nemčiji, ki imajo pokupljene italijanske obveznice. Vse to nas lahko spravi v neko novo spiralo nevarnosti. In jaz kot poslanec tega Državnega zbora bi si pri svojem deluresnično želel storiti vse, kar je treba, da našim varnostnim in obveščevalnim službam damo čim več orodij, da lahko naše državljane tudi zaščitijo. Če pogledate, kaj se je dogajalo v Bruslju in Parizu, jaz težko pristajam na tezo, da tovrstni ukrepi pomenijo dodatno represijo nad državljani. Jaz bi si želel, da bi te službe nad skupinami, ki so zagrešile zločine v Bruslju, v Franciji in ki morda razmišljajo tudi, da to počnejo v Sloveniji, resnično izvrševali represijo in storili vse, da jim ta dejanja onemogočijo, ker v teh primerih ne gre za nobena demokratična urejanja, za nobeno preprečevanje demokratičnih vrenj, ampak zgolj za preprečevanje kriminalnih dejanj in zločinov.
Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 52, proti pa jih je bilo 5. [[Za jih je glasovalo 52.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je priporočilo sprejeto. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 18. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA AKTA O DOPOLNITVI AKTA O NASLEDSTVU SPORAZUMOV NEKDANJE JUGOSLAVIJE Z LJUDSKO REPUBLIKO KITAJSKO, KI NAJ OSTANEJO V VELJAVI MED REPUBLIKO SLOVENIJO IN LJUDSKO REPUBLIKO KITAJSKO. Predlog akta je v obravnavo zboru predložila Vlado. Za dopolnilno obrazložitev predloga akta dajem besedo predstavniku Vlade, državnemu sekretarju na Ministrstvo za infrastrukturo mag. Klemnu Potisku.
Spoštovane poslanke in poslanci, spoštovani gostje! Socialistična federativna Republika Jugoslavija in Kitajska sta 14. aprila 1972 podpisali sporazum med vladama SFRJ in Ljudske Republike Kitajske o civilnem zračnem prometu, ki je bil ratificiran z uredbo, ki je objavljena v Uradnem listu SFRJ, številka 51/73. Z Aktom o nasledstvu sporazumov nekdanje Jugoslavije z Ljudsko Republiko Kitajsko, ki naj ostane v veljavi med Republiko Slovenijo in ljudsko Republiko Kitajsko, je bilo nasledenih 5 mednarodnih pogodb, med njimi pa ni omenjenega letalskega sporazuma. Iz dostopnih podatkov ni razvidno, zakaj navedeni sporazum ni bil uvrščen na seznam. Predvidevamo, da je razlog v tem, da sporazum v tistem obdobju še ni bil registriran pri Mednarodni organizaciji civilnega letalstva skladno s 83. členom Čikaške konvencije, ki določa obveznost registracije mednarodnih sporazumov. Ljudska Republika Kitajska je namreč šele 10. 8. 2004 sporazum registrirala pri Mednarodni organizaciji civilnega letalstva, iz česar je mogoče sklepati, da kitajska stran šteje sporazum kot veljaven. Ker je Republika Slovenija ena izmed enakopravnih naslednic bivše skupne republike, je treba tudi v notranjem pravnem redu dejstvo veljavnosti sporazuma ustrezno zaključiti in uvrstiti na seznam nasledenih mednarodnih pogodb. Navedeni sporazum o zračnem prometu med SFRJ in Kitajsko je namreč pričel veljati z dnem podpisa, to je 14. aprila 1972. S pravnoformalnim zaključenim postopkom nasledstva letalskega sporazuma med SFRJ in Kitajsko, ki velja od dne njegovega podpisa, bo med državama možno opravljati redni zračni prevoz. Glede na navedeno predlagamo, da Republika Slovenija pravnoformalno zaključi postopek in sprejme akt o dopolnitvi akta o nasledstvu sporazumov nekdanje Jugoslavije z ljudsko Republiko Kitajsko, ki naj ostane v veljavi. Najlepša hvala.
Predlog akta je v obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročal. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejel nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu akta. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 70, proti pa sta bila 2. [[Za jih je glasovalo 70.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je akt sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 19. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI POMOŽNEGA SPORAZUMA MED EVROPSKO UNIJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA ENI STRANI, ISLANDIJO NA DRUGI STRANI TER KRALJEVINO NORVEŠKO NA TRETJI STRANI O UPORABI SPORAZUMA V ZRAČNEM PROMETU MED ZDRUŽENIMI DRŽAVAMI AMERIKE NA ENI STRANI, EVROPSKO UNIJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA DRUGI STRANI, ISLANDIJO NA TRETJI STRANI IN KRALJEVINO NORVEŠKO NA ČETRTI STRANI. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade, državnemu sekretarju na Ministrstvu za infrastrukturo mag. Klemnu Potisku.
Spoštovane poslanke in poslanci, spoštovani gostje! Dne 10. 7. 2009 je Državni zbor Republike Slovenije sprejel stališča o podpisu in začasni uporabi sporazuma o zračnem prometu med Združenimi državami Amerike na eni strani, Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, Islandijo na tretji strani in Kraljevino Norveško na četrti strani ter ob podpisu in začasni uporabi pomožnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani, Islandijo na drugi strani in Kraljevino Norveško na tretji strani glede uporabe sporazuma o zračnem prometu med Združenimi državami Amerike na eni strani, Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, Islandijo na tretji strani ter Kraljevino Norveško na četrti strani. Navedena sporazuma sta bila tako podpisana v Luksemburgu in Oslu 16. in 21. junija 2011. Za pravno uveljavitev podpisanega mednarodnega sporazuma pa je potrebna še njegova ratifikacija. S podpisanim pomožnim sporazumom se določajo medsebojne pravice, obveznosti in način zastopanja interesov v tako imenovanem skupnem odboru med državami članicami Evropske unije, Evropsko komisijo, Islandijo in Kraljevino Norveško. Pomožni sporazum pa zagotavlja ohranitev dvostranskega značaja sporazuma o zračnem prometu med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike. Glede na navedeno predlagamo, da Republika Slovenija skladno z že sprejetim stališčem o podpisu navedenega sporazuma le-tega tudi ratificira. Najlepša hvala.
Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročal. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejel nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni možno vlagati. Zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 70 poslank in poslancev, proti nihče. [[Za je glasovalo 70.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 20. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA O ZRAČNEM PROMETU MED ZDRUŽENIMI DRŽAVAMI AMERIKE NA ENI STRANI, EVROPSKO UNIJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA DRUGI STRANI, ISLANDIJO NA TRETJI STRANI IN KRALJEVINO NORVEŠKO NA ČETRTI STRANI. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade mag. Klemnu Potisku, državnemu sekretarju na Ministrstvu za infrastrukturo.
Spoštovane poslanke in poslanci, gostje! Dne 10. 7. 2009 je Državni zbor Republike Slovenije sprejel stališča o podpisu in začasni uporabi sporazuma o zračnem prometu med Združenimi državami Amerike na eni strani, Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, Islandijo na tretji strani in Kraljevino Norveško na četrti strani ter o podpisu in začasni uporabi pomožnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani, Islandijo na drugi strani in Kraljevino Norveško na tretji strani glede uporabe sporazuma o zračnem prometu med Združenimi državami Amerike na eni strani, Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, Islandijo na tretji strani ter Kraljevino Norveško na četrti strani. Navedeni sporazum je bil tako podpisan v Luksemburgu in Oslu dne 16. in 21. junija 2011. Za pravno uveljavitev podpisanega mednarodnega sporazuma pa je potrebna še njegova ratifikacija. S podpisanim sporazumom o zračnem prometu sta Islandija in Kraljevina Norveška pridobili pravice in obveznosti glede uporabe sporazuma o zračnem prometu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Združenimi državami Amerike na drugi, ki je bil podpisan 25. in 30. aprila 2007. Glede na navedeno predlagamo, da Republika Slovenija skladno z že sprejetim stališčem v podpisu navedenega sporazuma le-tega tudi ratificira. Najlepša hvala.
Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročal. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni možno vlagati. Zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 73, proti pa ni bil nihče. [[Za je glasovalo 73.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 21. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI EVRO-SREDOZEMSKEGA LETALSKEGA SPORAZUMA MED EVROPSKO UNIJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA ENI STRANI IN DRŽAVO IZRAEL NA DRUGI STRANI. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade mag. Klemnu Potisku, državnemu sekretarju na Ministrstvu za infrastrukturo.
Spoštovane poslanke in poslanci, spoštovani gostje! Predstavniki držav članic Evropske unije so dne 10. 6. 2013 v Luksemburgu podpisali Evro-sredozemski letalski sporazum med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani in Državo Izrael na drugi strani. Sporazum zagotavlja postopno vzpostavitev skupnega zračnega prostora med Evropsko unijo in Državo Izrael ter opredeljuje priznavanje prometnih pravic za opravljanje zračnega prevoza v oziroma iz katere koli države članice Evropske unije v oziroma iz Države Izrael. Sporazum nadalje določa postopek izdaje dovoljenj letalskim prevoznikom za opravljanje zračnih prevozov med ozemlji, določa pogoje za preklic, zavrnitev, začasno razveljavitev ali omejitev dovoljenj ter določa tudi vzajemno priznavanje predpisov glede sposobnosti in državljanstva letalskega prevoznika. Sporazum omogoča tudi naložbe nad letalskimi prevozniki Evropske unije ali Države Izrael, in sicer omogoča večinsko lastništvo in ali dejanski nadzor nad njimi. Sporazum pa vsebuje tudi določbe o carinskih dajatvah in taksah, pristojbinah za uporabnike letališč, opredeljuje regulativno sodelovanje na področju varnosti, varovanja civilnega letalstva, določa sodelovanje na področju upravljanja zračnega prometa z namenom razširitve enotnega evropskega neba, zagotavlja minimalno spoštovanje pravic potnikov in osebnih podatkov potnikov, za nadzor nad izvajanjem sporazuma pa se ustanovi skupni odbor. Določbe navedenega sporazuma bodo prevladale nad obstoječimi določbami dvostranskih sporazumov o zračnem prometu med državami članicami Evropske unije in Državo Izrael. Tako tudi nad sporazumom o zračnem prometu med Republiko Slovenijo in Državo Izrael. Glede na navedeno predlagamo, da Republika Slovenija skladno z že sprejetim stališčem o podpisu navedenega sporazuma le-tega tudi ratificira. Najlepša hvala.
Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročal. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni možno vlagati. Zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 71, proti pa ni bil nihče. [[Za je glasovalo 71.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 10. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o pogrebni in pokopališki dejavnosti. Ker je Vlada opozorila, da je predlog zakona zaradi sprejetih amandmajev na seji matičnega delovnega telesa neusklajen, je pripravila uskladitveni amandma k 6., 11., 12., 19., 25.c, 56., 58., 59., 60., 63. in 64. členu, ki je objavljen na e-klopi z oznako "novo". Želi o uskladitvenem amandmaju besedo predstavnik Vlade, državni sekretar? Ne želi? Postopkovno, gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Mi smo včeraj obravnavali predlog zakona. 1. julija je bilo napisano poročilo k temu zakonu. Do 5. je bil rok za vlaganje amandmajev. Ugotavljam, da ne Vlada, ne koalicija nista k temu predlogu zakona vložila nobenih amandmajev. Zdaj pa prihaja Vlada z uskladitvenimi amandmaji k 11 členom zakona, od katerih jih je bila velika večina možno amandmirati za sejo Državnega zbora. Očitno gre v tem primeru za neko diverzijo, ki se je zgodila zato, da bi si Vlada zagotovila tretjo obravnavo tega zakona še na tej seji in ne jeseni. Če so več kot k desetini členov vloženi amandmaji in sprejeti, potem tega zakona ni možno v tretji obravnavi obravnavati na tej seji ampak kasneje. Glede na to, da ste zelo pozorni, kadar opozicijske poslanske skupine, predvsem SDS karkoli vlagamo v zakonodajni postopek, da so tudi službe Državnega zbora zelo pedantne, ko se obravnavajo rešitve zakona, da ni nihče opozoril pravočasno, da je treba zakon ustrezno redaktirati, zdaj pa je k več kot petini členov zakona vložen uskladitveni amandma. Gre za nedoslednost in za, bi rekel, špekulacijo, kako obiti legalno, normalno proceduro v Državnem zboru in zapeljati zakonodajni postopek tako, da se konča v bistvu kot skrajšani postopek. Gospod predsednik, predlagam, da ste pri teh zadeva pozorni, da ste vi, vaše poslanske skupine iz koalicije in tudi vladne službe pri delu dosledne. Kajti na tak način se zapira razprava, na tak način se omejujejo tudi druge aktivnosti. Če bi koalicija in Vlada imela resno voljo, bi vsaj k nekaterim členom, h katerim je Nova Slovenija vložila amandmaje, lahko te amandmaje sprejela ali pa amandmirala. Tako bi nekateri členi lahko bili že sanirani v toku druge obravnave zakona v Državnem zboru. Predlagam, da spoštujete neko normalno proceduro, da se spoštuje način dela Državnega zbora, ne da se iščejo bližnjice in načini, kako bi se zakonodajni postopek izigral. Da je paradoks še večji, je Vlada prišla danes še s popravkom uskladitvenega amandmaja. Težko rečemo, da gre za neko resno premišljeno delo, da gre za neko koordinirano delo v koaliciji, in opozarjam, da tak način dela za drugo obravnavo zakona ni sprejemljiv, ker ste preskočili v bistvu eno obravnavo in rešujete to z rezervnim scenarijem.
Jaz ničesar ne rešujem. Dejstvo je, da me je Vlada včeraj opozorila na to, da je zakon neusklajen. In po tistem postopam po tistem postopku, kakor je pač predvideno. Gre za uskladitveni amandma, o katerem se najprej razpravlja in potem sprejme, če se sprejme. In šele potem glasujemo o celotnem zakonu. S tega vidika ne vidim nekega problema, edino časovno, da bi to zadevo vsekakor Vlada lahko opazila pred tem. To je pa dejstvo. Postopkovno, gospod Jože Tanko.
Gospod predsednik, poglejte, uskladitveni amandma je namenjen za saniranje sprememb ali pa popravkov zakona, če so v drugi obravnavi na plenarni seji Državnega zbora sprejeti amandmaji, ki pomenijo notranje neravnovesje ali neskladje z drugimi zakoni. Če se pa druga obravnava zavestno preskoči, pa to niso več uskladitveni amandmaji, ker vse to, kar je predmet uskladitvenega amandmaja, bi moralo amandmiramo v rednem postopku pri drugi obravnavi včeraj. Pa se to ni zgodilo. Zato vam povem, da si privoščite na nek način neke manevre z uporabo Poslovnika Državnega zbora, ki za to ni namenjen. Če bi bili včeraj sprejeti amandmaji, ki bi pomenili neko napako, neko spremembo, neko odstopanje, je uskladitveni amandma logična posledica. Ker pa se to ni zgodilo, pa to ni logična posledica, ampak je zavestna odločitev Vlade in koalicije, da speljeta neko zadevo čez postopek na način, ki za to ni predviden. Predlagam vam, da si takšnih stvari ne dovolite več.
Nimam dodatnega pojasnila. Vsebinsko imate prav, postopkovno pač moram ravnati na ta način, kot se je v tem primeru zgodilo, ker je bil uskladitveni amandma vložen in včeraj tudi najavljen. Zdaj pa sprašujem, ali želite besedo poslanke in poslanci. Ne. Potem razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 4. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti 10. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prekinjam 21. sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 10. uri.