Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Pričenjam nadaljevanje 26. izredne seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnjega nadaljevanja seje ne morejo udeležiti naslednja poslanka in poslanca: Janja Klasinc, Tone Anderlič od 14. ure dalje in Roberto Battelli. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na prekinjeno 1. točko dnevnega reda, to je na obravnavo Predloga rebalansa proračuna Republike Slovenije za leto 2010. Državni zbor je v petek, 2. julija 2010, prekinil razpravo o splošnem delu predloga rebalansa proračuna. V okviru prijav se je za razpravo prijavil še dr. Vinko Gorenak, ki ima besedo. Prosim.
Hvala lepa. Čas je sicer omejen na 3 minute, pa vendarle. Nastop, ki sem si ga pripravil, je bil malo v drugem kontekstu, zato naj rečem naslednje. Uvodni nastop predsednika Vlade me je do neke mere presenetil. Presenetil me je, zato ker je ponudil sodelovanje z opozicijo. Tisti trenutek sem vrgel pogled naravnost na poslance, ki sedijo nasproti mene. Videl sem zapotegnjene obraze, izbuljene oči in tako dalje, kar pomeni, da je predsednik Vlade to potezo najverjetneje spet potegnil propagandno. Mi smo sodelovanje prvi dan ponudili koaliciji. Prvi dan, ko ste dobili Vlado, smo to ponudili. Predsednik Vlade je bil tudi tisti, ki je govoril o teh zadevah. Pa se vendarle do februarja 2009 ni zgodilo popolnoma nič. Ker se do takrat ni nič zgodilo, smo vam poslali pismo in ponudili tak sporazum, na katerega, kot veste, odgovora nikoli ni bilo. Iz medijev pa vemo, da ste ga zavrnila zlasti stranka Zares in LDS. Taka ponudba mi danes izgleda kot ponudba tistega, ki se utaplja in vpije na pomoč. Roka je ponujena še naprej, s strani opozicije ni nobenega vprašanja. Vprašanje pa je, če bo predsedniku Vlade to dovoljeno s strani koalicije. Še dva nastopa. Gospod Franco Juri je govoril o opoziciji, ki naj bi sodelovala in je nas gledal, češ da nočete sodelovati. Če bi gospod Juri bil tukaj in spremljal predsednika Vlade, potem bi vedel, o čem govorim. Nimam pa sreče, da bi v tej dvorani srečal gospoda Frangeža, ker kadarkoli nastopi, odide iz pisarne. On je govoril o tem, kako je Slovenija gospodarsko dobra in bo zato pomagala Grčiji. Gospod Frangež javno vam predlagam naslednje – skupaj si deliva poslansko pisarno v občini Rogaška Slatina. Oba koristiva občinske prostore. Tja ste prišli pred letom in pol, napovedali strašno pomoč državljanom, zdaj vas pa ni več. Jaz sem tam vsake 14 dni. V zadnjem obdobju me je obiskalo 5 upokojencev, ki so trkali na vrata gospoda Frangeža, pa ga ni bilo. Zato so prišli v mojo pisarno. Prosim ga, da naslednji ponedeljek, ko bomo imeli poslansko pisarno, pomaga ljudem s 300, 400 in 500 evri pojasniti, zakaj smo Slovenci boljši in zakaj bomo pomagali Grkom. Ne se iti take demagogije! Vemo, da so drugi razlogi, zaradi česar je to treba storiti in ne tako demagoški. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati o splošnem delu rebalansa? Prosim za prijave. Besedo ima Matjaž Zanoškar. Prosim.
Hvala, spoštovani predsednik. Spoštovani gospod minister, državna sekretarka, kolegice in kolegi! Mislim, da je bilo v razpravi o predlogu rebalansa veliko povedanega in skoraj že vse izrečeno. Povedali smo tudi v Poslanski skupini DeSUS, da se s tem predlogom marsikje ne strinjamo, vendar na koncu nam ne preostane drugega, kot da rebalans, tako kot je oblikovan, tudi potrdimo. Naše pripombe so bile povedane. Nikakor se ne strinjamo oziroma z nekim pomislekom sprejemamo dejstvo, da se v rebalansu črta precej investicij, da se zmanjšujejo investicijska sredstva. Navedli smo predvsem, da ni dobro, da se prihodkovna stran balansira na način, da se dvigujejo trošarine, ne povsod, pač pa trošarine tam, kjer gre za nujno potrebne stvari za naše državljanke in državljane. Gre za trošarine, kjer se recimo zvišuje elektrika. Pravzaprav nismo ničesar naredili ne glede na to, da se na drugi strani, kjer so socialni transferji, ohranjajo sredstva. Na eni strani se sicer zagotavljajo sredstva za socialne transferje, na drugi strani pa jemljemo državljankam in državljanom oziroma nam vsem. Balansiranje na način, da se dviguje trošarine, vsaj pri teh vprašanjih za nas ni sprejemljivo. Čeprav verjamem, da gre za zelo poglobljeno presojo Ministrstva za finance in ostalih ministrstev in da druge rešitve ni. Omenil bi še to, da naj bi se breme enakomerno porazdelilo na celotno državo, na vse državljanke in državljane. Vendar, ko gledamo rebalans in vidimo zmanjševanje sredstev na področju Ministrstva za promet in ko gre za zmanjševanje investicij, investicijskega vzdrževanja, nekako sprejemamo to dejstvo, ker je to nujno zlo, ki ga moramo sprejeti. Moti nas, da ostaja na tem delu velika vrzel pri vzdrževanju cestnega omrežja. Če gledamo v povezavi z izgradnjo cest in cestne infrastrukture, da je to hrbtenica gospodarstva, potem se mi zdi, da je zelo težko sprejemljivo dejstvo, da se zdaj kar naenkrat reže za vse pokrajine in za vse regije enako. Koroška regija je edina regija, ki nima niti metra avtoceste in kjer razpada celotna cestna hrbtenica. Če potegnemo črto in rečemo, da bomo zdaj zmanjševali sredstva za novogradnje, investicije in tudi za investicijsko vzdrževanje, potem si ne moremo zamišljati, da bo neka taka regija, kot je Koroška, pa sta taki verjetno še vsaj 2 regiji, v katerih razpada celoten cestni sistem, lahko v nadaljevanju kaj več naredila v smeri spodbujanja gospodarstva in pridobivanja oziroma ustvarjanja novih delovnih mest. Ta uravnilovka se mi zdi nepoštena in ni dobra, zato ker si tiste regije, ki so razvite, lahko privoščijo, da leto ali 2 ničesar ne investirajo na področju cest. Tiste regije, ki so že zdaj v težkem položaju, bodo tako ostale še naprej, povečeval pa se bo tudi razkorak med razvitimi in malo manj razvitimi regijami. To je vsekakor stvar, ki je v tem primeru vredna velikega pomisleka za tiste regije, kjer do zdaj ne dosegajo te stopnje razvitosti. Še nekaj bi rad povedal. V rebalansu se zmanjšujejo sredstva tudi na področju zaščite in reševanje. Vse tiste stvari, ki so neposredno povezane z državljankami in državljani, bodisi socialni transferji, o tem kar sem govoril, bodisi malo manjše ali pa previdnejše zmanjševanje in zviševanje trošarin na tistih delih, ki so nujno potrebni za življenje naših državljanov, sta tudi zaščita in reševanje. Te elementarne nesreče, ki dobivajo nove razsežnosti, vsebine, zahtevajo tudi novo, ne samo usposabljanje, ampak tudi opremljenost vseh naših služb, ki skrbijo za zaščito in reševanje. Tukaj znižujemo sredstva za približno 4 milijone. Gre za zmanjševanje operativnih programov, služb, zaščite in reševanja ter tudi na področju prostovoljnih gasilskih društev, za katere pravimo, da so fenomen naše države. Prostovoljna gasilska društva s tem potencialom, ki ga imajo in s to možnostjo reševanja, so nujno potrebna in najbrž je malo takšnih držav, ki bi imele na prostovoljen način urejene vse službe, ki so nujno potrebne za našo državo. Zato je zelo težko sprejemljivo dejstvo, da se na takšnih področjih, ki so nujno potrebna – zaščita in reševanje – bodisi, ko gre za reševanje na cestah, v primerih nevarnih snovi, razlitij in tako naprej, sredstva zmanjšujejo. Zmanjševali bomo na izobraževanju, operativnih programih, opremljenosti vseh služb, tako da bomo rebalans seveda potrdili, drugega izhoda ni. Vendar še vedno poudarjamo in upamo, da naj bi ostale neke možnosti v sklopu ministrstev, da bi balansirali vsaj na tistih področjih, ki so zelo pereča oziroma kjer se ne bi smelo zmanjševati, ker s tem bi neposredno posegli v življenja naših državljank in državljanov. Kot sem rekel je malokdo zadovoljen z rebalansom, vendar naj bo rebalans tudi priložnost, da bodo Vlada in ministrstva mogoče iskala na prihodkovni strani več možnosti. Skoraj vedno, skoraj vsak dan slišimo o utaji davkov različnih firm in tukaj gre za velike zneske. Saj zakone imamo dobre, vendar sledijo si ne. Sledljivost izvajanja zakonov je včasih zelo pereča. Verjetno, da potrebujemo še kakšne boljše inšpekcijske službe in boljši nadzor, da bi se zmanjševala siva ekonomija, da bi se pobrali davki tam, kjer so in tisti davki, kjer gre za luksuz. Elektrika zanesljivo ni luksuz, elektrika je potrebna. Strinjam se, da se nekje dobijo in da se izžene ta vrzel na prihodkovni strani. Samo ne na tak način, da bi najbolj ranljive skupine naše države, tisti, ki so na robu eksistence še dodatno plačevali davek za to. Naj se pobere tam kjer gre za luksuz, za neke stvari, ki niso nujno potrebne za življenjsko eksistenco. Hvala.
Hvala lepa. K besedi se je javil minister za finance dr. Franc Križanič. Prosim.
Zelo na kratko je treba reči, da bomo 3.A in 4. razvojno os financirali preko javno-zasebnega partnerstva. V visoki zbor bo prišel zakon, mislim, da je že, ki bo omogočil hitrejše polaganje teh objektov v prostor. Do jeseni pa bo pripravljen tudi zakon, ki bo določil vlogo države pri garantiranju minimalnega donosa na tistega, ki bo izbran za financerja in potem tudi za producenta teh krakov. Te ceste, ki bodo priključile nekatera industrijska središča na evropski avtocestni križ oziroma na omrežje, bodo zgrajene v najkrajšem možnem roku, ki ga dopuščajo naši institucionalni pogoji. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Ljubo Germič. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Gospod minister, kolegice in kolegi! V Poslanskem klubu LDS smo že napovedali podporo predlaganemu rebalansu proračuna, seveda pa smo opozorili na nekaj stvari za katere se nam zdi pomembno, da je treba opozoriti na stabilnost javnih financ in na ukrepe, za katere pričakujemo, da jih bo Vlada sprejela zato, da bo prihajalo do ukrepov, ki bodo na eni strani utemeljevali pravno državo in na drugi strani socialno državo in na tretji strani perspektivno razvojno pot razvoja Republike Slovenije. Ena izmed pomembnih kritik, ki je bila izrečena skozi to razpravo, je bila tudi ta, da je bilo na investicijah zmanjšanih vrsto sredstev. Želel bi ponoviti, da je znatna krčitev investicij posledica primanjkljaja na prihodkovni strani glede na predvidene prihodke. Kljub temu je treba opozoriti na to, kar je bilo že večkrat rečeno, ampak mislim, da je prav, da to ponovimo, da je predviden znesek za investicije večji, kot je bila realizacija v letu 2009. V tem zornem kotu je moja razprava namenjena predvsem tistemu delu, ki se nanaša na zmanjšanje investicij na področju zdravstva. Na področju zdravstva sem dal pregledati podatke, na kakšen način smo v vseh teh letih investirali v javne zdravstvene zavode, predvsem to kar financiramo iz proračuna, kjer je ustanovitelj država, torej na sekundarnem in terciarnem nivoju. Skozi pregled lahko v zadnjih 10 letih vidimo, da imamo precej nihajev, glede na to kar smo planirali in realizirali. Tudi lansko in letošnje leto ta 2 nihaja kažeta navzdol. Želim opozoriti, da nam Vlada oziroma Ministrstvo za zdravje, govori o tem, da bo prihajalo do upočasnitev izvajanja investicij. Pri tem bi opozoril, da ravno na področju zdravstva upočasnitev investicij pomeni vrsto problemov, zato ker z razvojem tehnologije in standardov prihaja do ponovnega programiranja investicijskih načrtov in na ta način se dogaja, da skozi vrsto let, ko teče neka investicija, prihaja do povečanja stroškov. Glede na to, da je naš novi minister za področje zdravja nastopil funkcijo šele pred enim ali dvema mesecema, imamo na tem področju zakon iz leta 1994, ki govori o investicijah v javne zdravstvene zavode, katerega ustanovitelj je Republika Slovenija in katerega smo štirikrat že popravljali. Popravljali smo ga pa predvsem v tem, da smo ga prolongirali in povečevali zneske. Glede na to, da se zdaj dogajajo premiki v kasnejša leta in da je ministrstvo opredelilo prioritete na 3 nivojih, v 1. nivoju je treba dokončati že začete investicije, 2. je nivo prioritet, tistega kar je v fazi zaključevanja in visoke prioritete in 3. nivo je, da se v nižjih prioritetah zamikajo tiste investicije, ki so v okviru načrta razvojnih programov. Zakaj opozarjam na ta zakon? Na ta zakon opozarjam iz preprostega razloga, ker nam v enem izmed členov v tem zakonu piše, da naj bodo investicijska vlaganja v javne zdravstvene zavode posledica mreže javne zdravstvene dejavnosti – javne zdravstvene službe, – ki pa so določena v planu. Mi tega plana nimamo in ta zakon o zdravstveni dejavnosti, ki naj bi opredelil temelje za postavitev te mreže, je ključen. V nasprotnem primeru pa se nam dogaja, da se investicije zanihajo recimo tako, kot se nam zdaj, če pogledate proračunske realizacije v zadnjih 10 letih. To je slabo, zato ker se zadeve podražujejo, hkrati pa ustvarjajo nelagodje pri tistih uporabnikih, ki pričakujejo, da bo v okviru napovedanih investicij v posameznih okoljih do teh investicij tudi prišlo. Zato bi bila v okviru ministrstva in v okviru Vlade priložnost za temeljni razmislek, na kakšen način nadalje pristopati k investicijam na področju zdravstva iz državnega proračuna. Kot osnova za postavitev mreže na podlagi potreb prebivalstva je treba, po mojem, redefinirati tako vsebino zakona, kot potem tudi načrt razvojnih programov za dinamiko izvajanja teh investicij ob upoštevanju temeljnih kriterijev, to pa sta potreba prebivalstva ter enakopravna in poštena dostopnost prebivalkam in prebivalcem kjerkoli v Republiki Sloveniji. Pri tem posebej opozarjam na to in se navezujem na predhodnika, ki je govoril, da so v posameznih regijah bistvene razlike med regijami in da je vidik s področja, tudi zdravstva, eden izmed kriterijev, ki pravi, da je preživetje ob rojstvu v severovzhodni Sloveniji bistveno nižje, kot je preživetje v nekaterih drugih območjih Slovenije. To so zelo pomembni elementi, ki morajo narekovati tudi odločitve razvojnih aktivnosti. Na to opozarjam, zato ker smo v letu 2000 spremenili ta zakon tudi z nekim drugim členom, ki je govoril o tem, da bo že v letu 2000 treba definirati standarde opreme in zgradb za uravnotežene investicije glede na potrebe in glede na racionalnost izvajanja zdravstvene službe. Zdaj, ko v okviru odbora hodimo po posameznih bolnišnicah in javnih zdravstvenih zavodih, vidimo bistvene razlike v racionalnosti izgradenj, ki vplivajo na število timov in na stroške. Na ta način je načrtovanje investicij v javne zdravstvene zavode sekundarnega in terciarnega sektorja izredno, izredno pomembno. Opozarjam na to, da nimamo na podlagi plana možnosti mreže, ker plana ni, te mreže ne moremo definirati, imamo pa zapisano stanje v zakonu, ki ni definirano. Zato se nam dogaja, da lahko zamikamo investicije iz proračuna v proračun, ki pomenijo kup nekih težav, ki potem zelo podražijo neko investicijo in tudi ustvarijo vrsto problemov. V tem zakonu imamo odbor, ki naj bi spremljal investicije, ampak ta odbor pravzaprav ne deluje. Kot opozorilo in v spodbudo ministru, da naj premisli okoli teh zadev, ki so v zakonu, ki velja do leta 2011. V obdobju do leta 2010, v okviru priprave proračuna za leto 2011 in naprej, lahko s spremembo zakona utemeljimo definiranje mreže in tudi investicije v javne zdravstvene zavode. Na to se mi zdi zelo pomembno opozoriti tudi z vidika, ko govorimo o statusu javnih zdravstvenih zavodov. Moje prepričanje je, da bi bilo treba narediti korak naprej v povečanje avtonomnosti in prepustiti bistveno več odgovornosti javnim zdravstvenim zavodom pri načrtovanju svojih investicij in zagotavljanju sredstev, med tem ko je samo čakanje na to, kaj bo zapisano v proračunu, že tisto, kar je čas že presegel. V drugem delu se želim dotakniti ukrepov Vlade, ki kljub recesiji, gospodarski krizi veliko pozornost namenja ukrepom na področju socialne varnosti državljanov. Pridružujem se predsedniku Vlade za poziv, da skupaj iščemo najboljše rešitve zato, da bomo zagotovili pomoč tistim, ki jo v teh težkih časih potrebujejo še bolj, kot so jo potrebovali v času boljše, pozitivne gospodarske rasti. Govorim predvsem o zelo pomembnih strukturnih reformah na področju sociale in zdravstva. Zdaj bomo imeli cel paket teh zakonov, 2 že imamo v 2. obravnavi, to je uveljavljanje pravic iz javnih sredstev in socialno varstveni prispevki, ki postavljajo neke stvari na popolnoma drugačne temelje. Ampak ključno izhodišče pa je, da pomagamo tistim, ki si pomoč zaslužijo. Pomoč naj teče transparentno in naj ne bo kopičenja socialnih transferjev zaradi tega, ker je sistem nepregleden. Čakajo nas tudi reforme na trgu dela in pomembne spremembe v okviru pokojninske zakonodaje. Tukaj se mi zdi, da so rešitve, ki jih bomo morali iskati, potrebne, da se sprejmejo v čim večjem in čim širšem konsenzu. Glede na to, da sem prepričan, da tudi če bi bila danes struktura Vlade takšna, da bi jo vodila opozicija, bi bila postavljena pred podobne dileme, pred vprašanja kako in na kakšen način se odzivati na nižjo prihodkovno stran in na iskanje rešitve v nujno potrebnih reformah. Ob zaključku bi dejal še to. Zdaj, ko se Vlada odloča o tem, kako izvajati javna naročila, ponuja recept ali pa možnost rešitev v skupnem izvajanju javnih naročil. O tem smo govorili že vrsto let v tem parlamentu. Glede na to, da je bilo zadnjič opozorjeno, da je to lahko poligon korupcije, apeliram na to vlado in na katerokoli vlado, ki bo tudi v kasnejših letih, da je to preprečevanje korupcije eno izmed zelo pomembnih in stalnih nalog, ki jo mora Vlada izvajati. Tukaj ne moremo govoriti, da je katerakoli vlada bila popolnoma drugačna od druge. Izpostavljen je bil tudi primer operacijskih miz. V preteklem mandatu smo imeli na Obali zelo široko razpravo – 17 operacijskih miz, – nato tudi interpelacijo ministra na to temo, kjer smo govorili o tem, na kakšen način se pelje javni razpis in na kakšen način zainteresirani participirajo pri sooblikovanju odločitev. To je zelo pomembno opozorilo, za katerega pričakujem, da bo Vlada postorila vse, da se zagotavlja transparentnost in na ta način zagotavlja tudi enakopravni pristop vseh tistih, ki lahko participirajo zato, da bodo na javnem razpisu tudi izbrani. Pri tem pa še eno opozorilo. Iz terena je veliko glasu, ki pravi, da država razpiše investicije in na tenderju ponuja določene pogoje. Eden izmed zelo pomembnih kriterijev je cena. Dogajajo se zelo pomembne anomalije, recimo, da Vlada razpiše investicijo, ki je ocenjena za 100 enot, delo pa dobi nekdo, ki ponudi, malo bo delal v ekstrem, 60 enot, meni je ta razlika čudna. Ali nekdo ne plača zaposlenih in se nam potem dogajajo anomalije, ali se investicija pelje na bistveno nižji kakovostni ravni ali pa nekdo, ki je v imenu naročnika javnega naročila investicijo ocenil popolnoma narobe. Nato pride pri določenem javnem razpisu do zelo nerealnih ponudb in na koncu se nam dogaja, da imamo iz tega naslova tudi vrsto zapletov. Tudi tukaj je določen pomislek v smeri, na kakšen način se te stvari peljejo, da lahko pride do takih odklonov. Govorim zato, da se naj neko delo ovrednoti tako v okviru materialnih investicij kot v okviru stroška dela, ki naj bo korektno in pošteno ovrednotno, ne pa da smo potem priča izrednemu stiskanju zaposlenih na račun tega, da izpeljemo investicijo pod bistveno nižjo vrednost, kot je bila zapisana v javnem razpisu. Ob spoštovanju, da Vlada nosi vso odgovornost oziroma da naročnik nekega javnega naročila racionalno oceni, koliko stroškov je treba za neko investicijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Prosim, gospod Franc Jurša. Ne bom dal za prijavo. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Verjetno ne bom nič kaj novega povedal, ker je bilo že v petek in tudi danes kar precej povedanega, ampak vseeno mislim, da je prav, da povem kaj mislim glede rebalansa proračuna za leto 2010. Priznati moram, da mi ta način, ki je vezan na ključne investicije, nekako ne ustreza. Mislim, da tukaj ni prava politika, da za tako vsoto v tem trenutku krčimo investicije, kajti le s tem ciklom investicij bi lahko gospodarstvo pognali naprej. Mislim, da se vsi zavedamo, da bo v jesenskem času pa tudi pozneje stalo kar veliko število gradbincev in gradbenih podjetij. Verjetno se zavedamo tudi tega, da je na lokalni ravni, če izvzamemo Ljubljano in še nekaj večjih mest, bilo zelo malo investicij, v gospodarstvu pa skoraj nič. Investirale pa so lokalne skupnosti in tudi država. Moti me to, da se krčijo investicije na področju državnih cest. V lokalnih skupnostih, se pravi na nivoju občin, imamo že dokaj dobro urejene lokalne ceste, vendar pa so državne in regionalne ceste v katastrofalnem stanju. Z zmanjšanjem investicij bo pobranih bistveno manj davkov, povečali se bodo socialni transferji, zmanjšal se bo priliv v proračun, kar na drugi strani pomeni, kot sem že omenil, povečanje socialnih transferjev, se pravi, izdatkov iz proračuna. Mislim, da s tem ne bomo zmanjšali bruto družbenega proizvoda iz željenega na še manjše odstotke. Morali bi riskirati in povečati investicije za kakšen odstotek javnega dolga in s tem zagnati cikel, dati ljudem delo, podjetjem posel, državi pa zmanjšati odhodke iz proračuna za socialne transferje, kot sem že omenil. Z rebalansom močno posegamo v investicije, kot sem že omenil, na področju državnih in regionalnih cest, kar ocenjujem, da ni vredu. Sam pri sebi razmišljam, pa nisem ekonomist, da bi morali predvsem poseči v to, da poberemo čim več davkov. Ne vem, zakaj se ne lotimo tega, da predpišemo davek na luksuz in ga tudi poberemo. Zakaj ne zmanjšamo družbene režije? Mislim, oprostite izrazu, da je treba bika prijeti za roge in ga na tak način položiti. Če tega ne bomo slej ko prej storili, se nam bo to dolgoročno tudi maščevalo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne, zato zaključujem razpravo. Glasovanje o splošnem delu predloga rebalansa proračuna bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj pol ure po prekinjeni 4. točki dnevnega reda. Prehajamo na obravnavo posebnega dela predloga rebalansa proračuna. Želi kdo razpravljati o posebnem delu predloga rebalansa? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na razpravo o vloženih amandmajih, ki jo bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 2. 7. 2010. V zvezi z amandmajem Poslanske skupine SDS pod številko 1 vas želim opozoriti, da se nanaša le na zmanjšanje sredstev pri različnih podprogramih v okviru posameznih uporabnikov in ne vsebuje predloga za povečanje sredstev pri določenih podprogramih, zato se o tem amandmaju razpravlja v celoti, v okviru prvonavedenega uporabnika, to je predsednika Republike Slovenije. Navedeni amandma dajem v razpravo. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo k uporabniku Uprava Republike Slovenije za zaščito in reševanje, podprogram pripravljenost sistema za zaščito, reševanje in pomoč. V razpravo dajem amandma v okviru tega podprograma. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo k uporabniku Ministrstvo za gospodarstvo, podprogram povečevanja konkurenčnosti. Želi kdo razpravljati o amandmaju k temu podprogramu? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na podprogram spodbujanja razvoja malega gospodarstva, kjer je predlagan amandma. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo k uporabniku Direkcija Republike Slovenije za ceste, podprogram investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih cest. V okviru tega podprograma dajem v razpravo 12 amandmajev. Želi kdo razpravljati o teh 12 amandmajih? [[Ne želi.]] Zato zaključujem razpravo. Pardon, gospod Göncz, se opravičujem, nisem zaključil razprave. Gospod Göncz ima besedo v okviru podprograma investicijsko vzdrževanje gradnje državnih cest. Prosim, gospod Göncz.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani gospod minister, spoštovane poslanke in poslanci! Razpravljam v zvezi z 2. točko v okviru predlaganih amandmajev, in sicer gre za rekonstrukcijo regionalne ceste na odseku Domanjševci–Kobilje. Kljub temu, da se zavedam koncepta rebalansa proračuna in tudi posega v investicijski del na tem področju, smo bili mnenja, da gre v tem primeru za specifiko predvsem iz demografskih razlogov. Povedati moram, da je bila realizacija izvedbe tega projekta kot celote predvidena dolgoročno, torej na več let in žal ne poteka skladno s sprejetim programom. 1. del oziroma 1. faza je bila sicer pravočasno zaključena, potem pa se je zadeva zaustavila. Težava je predvsem v tem, da se ta investicija nanaša tudi na neko drugo investicijo, in sicer na izgradnjo vodovodnega omrežja v naselju Domanjševci. Gre za naselja v okolici Domanjševcev kjer je upadanje prebivalstva več kot 25 % v okviru desetletnega časovnega obdobja. Smatramo, da moramo sleherno možnost, ki lahko izboljša bivalne pogoje prebivalstva, poskušati vsaj malo popraviti, zato bi bilo dobro, da se ta amandma podpre, ker bi se v tem primeru lahko vodovodni sistem tudi dokončal. Mimogrede, da bi pravočasno zaključili ta del projekta, bi dejansko tudi izboljšali pogoje vsaj tistemu delu populacije, ki je dejansko zelo ogrožena, in to območje zapuščajo predvsem mladi. Gre za predlog, da se po možnosti 2. faza izvede v tem letu in se ne premakne v leto 2011 oziroma tudi ta premik v 2011 je nakazan v smislu, če bodo možnosti za to. Torej se lahko zavleče še dlje, kar nikakor ne bi bilo sprejemljivo. Zato predlagam in prosim, da se ta amandma podpre. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati o teh amandmajih v okviru podprograma investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih cest? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Preden grem naprej, bi rad popravil svojo prvotno najavo. Rekel sem, da bomo vodili razpravo na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 2. 7. 2009, seveda 2. 7. 2010. Toliko za vse tiste, ki pozorno spremljajo to sejo. Prehajamo k uporabniku Direkcija Republike Slovenije za vodenje investicij JŽI v okviru podprograma investicijske dejavnosti na železniški infrastrukturi. Imamo 2 amandmaja. Želi kdo o tem razpravljati? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo k uporabniku Ministrstvu za okolje in prostor v okviru podprograma izboljšanje stanje okolja. Imamo 1 amandma. Želi kdo razpravljati o tem amandmaju? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo k uporabniku Ministrstvo za zdravje v okviru podprograma investicijska vlaganja v bolnišnice. Imamo 1 amandma. Želi kdo o tem razpravljati? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. V okviru istega uporabnika in podprograma zbiranje krvi in organov za presajanje imamo 1 amandma. Želi kdo o tem razpravljati? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. V okviru podprograma ukrepi za izboljšanje zdravljenja biološkega zdravila imamo 1 amandma. Želi kdo o tem razpravljati? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo k uporabniku Ministrstvo za šolstvo in šport, v okviru podprograma programi športa imamo 1 amandma. Želi kdo o tem razpravljati? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. V okviru podprograma vrtci imamo 1 amandma. Želi kdo o tem razpravljati? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. V okviru podprograma osnovno šolstvo imamo 2 amandmaja. Želi kdo o teh 2 amandmajih razpravljati? Prosim, dr. László Göncz.
Hvala lepa, gospod predsednik. O amandmajih verjetno razpravljam samo jaz, vzrok za to je tudi pomanjkanje časa pri nekaterih predlagateljih, ampak v zvezi s tem amandmajem bi povedal dvoje. Prvič, gre za investicijo na področju dokončanja objekta dvojezične osnovne šole v Lendavi in iz nepoznanih razlogov je zmanjšan znesek za dobrih 170 tisoč evrov, kar onemogoča zaključek tega objekta. Ampak zadeva je nekoliko bolj pereča predvsem zato, ker se na Komisiji za narodni skupnosti in tudi na delovnem telesu o tem ni spregovorilo oziroma se je interpretiralo, da je zadeva v rebalansu zastavljena tako, kot je bilo prvotno načrtovano, ampak žal ni tako. Prosim, da se poskuša upoštevati, da gre za izredno pomembno investicijo na narodnostno mešanem območju. Drugič, mislim, da se na področju investicij na narodnostno mešanem območju pojavlja kar nekaj sistemskih vprašanj in v zvezi s tem bi bilo treba na nivoju Vlade in strokovnih institucij opraviti temeljit pogovor, ker se pojavljajo dileme o strokovnih službah, ki bi jih bilo treba odpraviti. Danes ni čas, da bi se poglabljal v to vprašanje. V primeru konkretnega predloga amandmaja menim, da gre za znesek, kateri ne bi smel biti večji problem predvsem zato, ker se o tem zmanjšanju ni niti usklajevalo oziroma se ni niti dogovarjalo na strokovni ravni. Pričakujem podporo v zvezi s tem amandmajem, kar bo v prid ne samo narodnosti, ampak celotnemu narodno mešanem območju oziroma celotnemu južnemu delu pokrajine Prekmurje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati o teh 2 amandmajih? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Glasovanje o amandmajih in posebnem delu predloga rebalansa proračuna bomo v skladu s časovnim potekom seje Državnega zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 4. točki dnevnega reda. Prehajamo na obravnavo Načrta razvojnih programov. Želi kdo razpravljati o Načrtu razvojnih programov? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Glasovanje o Načrtu razvojnih programov bomo v skladu s časovnim potekom seje Državnega zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 4. točki dnevnega reda. Prehajamo na razpravo o predlogu rebalansa proračuna v celoti. Želi kdo razpravljati o tem? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Glasovanje o predlogu rebalansa proračuna v celoti bomo v skladu s časovnim potekom seje Državnega zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 4. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNOV REPUBLIKE SLOVENIJE ZA LETI 2010 IN 2011 V OKVIRU NUJNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga dajem besedo predstavniku Vlade ministru za finance dr. Francu Križaniču. Prosim.
Hvala lepa. Spoštovane poslanke in poslanci! Pred vami je predlog sprememb Zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije. Gre za spremembe, ki so potrebne za tekoče, nemoteno izvrševanje proračuna. Spremembe so 3. Prva se nanaša na možnost prerazporeditve pravic porabe znotraj posameznega podprograma, tam kjer ima ministrstvo neposredne uporabnike iz svoje pristojnosti. Gre predvsem za sodišča, tožilstva in upravne enote. Te lahko znotraj svojih proračunov gospodarijo ali pa optimizirajo izvajanje svojih nalog na način, da prerazporejajo sredstva znotraj podprograma. Ta sprememba se je pokazala zlasti zaradi povečanja nekaterih nalog, ki jih je moč sfinancirati znotraj danega okvira letnega proračuna. Druga sprememba je, da zakon postavlja pravno podlago za sklenitev pogodbe z javno službo, kjer so bila javna sredstva dolžna večji znesek za izvajanje te službe, pa ta ni bil poravnan in zdaj se lahko izvajalec in proračunski zavezanec dogovorita za način odplačila zapadlih in neporavnanih obveznosti, ki so nastale v preteklih letih. Gre za poznane primere neplačila javne službe v železniškem prometu, ki se bodo obročno poravnala v naslednjem obdobju. Možno pa je, da bo tudi pri drugih javnih službah prišlo do podobnih primerov. Tretja sprememba je, da se dodeli pravna podlaga za predplačila namenskih sredstev Evropske unije, tudi socialni zbornici Slovenije. Kar nekaj institucij javnega in zasebnega prava ta status že ima in s tem bomo omogočili zaposlitev 500 pripravnikom na področju socialnega varstva. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo članu Bogdanu Čepiču. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Lep pozdrav ministru, sodelavkam in sodelavcem! Odbor za finance in monetarno politiko je na 24. nujni seji, dne 30. 6. 2010 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za leti 2010 in 2011, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada Republike Slovenije. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora, ki je proučila besedilo z vidika skladnosti z Ustavo, pravnim sistemom in zakonodajno-tehničnim pogledom in ob uvodnem opozorilu, da predmetni zakon vsebuje zgolj dopolnitve in je k 2. in 3. členu podala konkretni pripombi. V okviru dodatnega delovnega gradiva je odbor sprejel mnenje Komisije za nadzor javnih financ, z dne 24. 6. 2010, ki je obravnavala predlog zakona oziroma se je z njim seznanila kot zainteresirano delovno telo. Izmed kvalificiranih predlagateljev so k 2. in 3. členu, na podlagi opozoril in mnenja Zakonodajno-pravne službe amandmaja, vložile 4 koalicijske poslanske skupine. Iz obrazložitve predloga, kot je iz predstavitve s strani predstavnice finančnega ministrstva, izhaja, da kratko tehnično besedilo uzakonja rešitve, ki bodo omogočale nemoteno izvrševanje sprejetega proračuna skladno z že uzakonjenimi načeli, kot z ureditvijo krovnega zakona o javnih financah. V navedenih podlagah pa se bo lahko uveljavil rebalans proračuna. V okviru dodatne predstavitve mnenja Zakonodajno-pravne službe je njena predstavnica poudarila, da so vse posredovane pripombe ustrezno upoštevane v amandmajih koalicijskih skupin. V nadaljevanju je odbor sprejel amandmaje koalicijskih poslanskih skupin k 2. in 3. členu zakonskega predloga. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora ob glasovanju o amandmajih glasoval o posameznih členih zakonskega predloga in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje in na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, ki ima amandmaje vključuje dopolnjen predlog zakona, ki ste ga dobili z gradivom in poročilom odbora.
Hvala lepa. Predstavitev stališč Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil Bogdan Čepič. Prosim ponovno.
Hvala lepa še enkrat za besedo. Poslanska skupina Socialnih demokratov bo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za leti 2010 in 2011 podprla. Zakon o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za leti 2010 in 2011 je Državni zbor Republike Slovenije že sprejel skupaj z obema proračunoma, za leto 2010 pa je bil v posameznih določbah nekoliko spremenjen. Priprava rebalansa je bila potrebna, ker so se med proračunskim letom zaradi spremenjenih gospodarskih gibanj zmanjšali prejemki proračuna in se proračun ni uravnovesil kljub ukrepom začasnega zadrževanja izvrševanja proračuna. Posledično je treba, zaradi uveljavitve rebalansa proračuna, spremeniti tudi predlagani zakon, saj se le na ta način omogoči nadaljnjo nemoteno izvrševanje proračuna v letu 2010. Osnovni cilj zakona je uzakoniti rešitve, ki bodo omogočile tekoče in nemoteno izvrševanje sprejetega proračuna. S spremembo 1. člena tega zakona se dodaja nov 14.a člen obstoječemu zakonu. Z dopolnitvijo osnovnega zakona se bodo omogočile prerazporeditve pravic porabe znotraj podprograma med tistimi proračunskimi postavkami, ki so v pristojnosti predlagatelja finančnih načrtov. Subjekti, ki so predmet urejanja tega člena, so predvsem sodišča, tožilstva in upravne enote. S tem načinom se zgolj na nivoju podprograma omogoči izravnava različne porabe sredstev za plače, materialne stroške, stroške sodnih postopkov in brezplačnih pravnih pomoči ter drobnih investicij organom, ki na obseg delovanja nimajo absolutnega vpliva. S tem bo omogočeno, da bodo neposredni uporabniki v okviru svojih pristojnosti lažje usklajevali svoje finančne potrebe. V Republiki Sloveniji se z javnimi gospodarskimi službami zagotavljajo tudi materialne javne dobrine, katerih je nemoteno zagotavljanje v javnem interesu. Javne gospodarske službe se lahko zagotavljajo v različnih organizacijskih oblikah, financirajo pa se med drugim tudi iz proračunskih sredstev. Predlagana dopolnitev 2. člena tega zakona omogoča, da v primeru, če neposredni uporabnik, ki je dolžan financirati določeno javno službo, naknadno nedvoumno ugotovi, da je bilo izvajanje javne gospodarske službe realizirano v večjem obsegu od predvidenega, lahko z izvajalcem gospodarske javne službe sklene pogodbo, v kateri se sporazumno dogovorita za večletno dinamiko poravnavanja že zapadlih in neporavnanih obveznosti. Z določitvijo te prave podlage se omogoči izogib sodnim sporom, posledično pa tudi potrebi po zagotovitvi dodatnih sredstev za plačilo zamudnih obresti. Predlagana dopolnitev omogoča sklenitev tovrstne pogodbe le pod pogojem, da je obseg neporavnanih obveznosti mogoče nedvoumno ugotoviti pod pogojem, da tako financer kot izvajalec javne gospodarske službe z načinom poravnave zapadlih obveznosti soglašata. 3. člen zakona pa spreminja določanje predplačil iz 2. točke prvega odstavka 23. člena zakona, kjer je določeno, da so predplačila dovoljena za namenska sredstva EU in sredstva slovenske udeležbe do višine 20 % vrednosti predvidenih izplačil teh sredstev. Pod pogojem, da je prejemnik oseba zasebnega ali javnega prava in je ustanovljena ter deluje kot društvo, zasebni ali javni zavod ali ustanova. Ker je omogočeno črpanje sredstev Evropskega socialnega sklada za spodbujanje zaposlovanja iskalcev prve zaposlitve na področju socialnega varstva, ker je v izvedbo operacije kot upravičenec vključena tudi Socialna zbornica Slovenije in ker le-ta ne razpolaga s sredstvi za zalaganje operacije, je smiselno, da zakon omogoči predplačilo sredstev navedeni instituciji. Cilj operacije je zaposliti 500 pripravnikov, ki imajo pogoje na področju socialnega varstva, s sklenitvijo pogodb za polni delovni čas, in sicer za določeno dobo, največ 12 mesecev, iz razloga priprav na delo ter krepitve njihove sposobnosti, znanj, veščin in spretnosti. S predlogom te dopolnitve se torej širi krog subjektov, ki so upravičeni do predplačila pod pogojem, da se sredstva za posamezne namene zagotavljajo v proračunu Evropske unije. Zaradi navedenega bo, kot sem dejal že v uvodu, Poslanska skupina Socialnih demokratov podprla Predlog zakona o spremembah Zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za leti 2010 in 2011.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil mag. Andrej Vizjak. Prosim.
Spoštovani predsednik, kolegice in kolegi! V Slovenski demokratski stranki Predloga zakona o spremembah Zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za leti 2010 in 2011 ne bomo podprli. Zakaj? Zaradi tega, ker je to izvedbeni zakon za izvrševanje proračunov, ki jih ne podpiramo. Še posebej ne podpiramo rebalansiranega proračuna za leto 2010, saj gre v napačno smer, kot bi pričakovali za oživitev gospodarstva, za reševanje tistega, kar je Slovenijo pripeljalo v tak velik primanjkljaj in k tako visokemu javnemu zadolževanju. To ni spodbudno za dvig gospodarske aktivnosti, za povečevanje nenazadnje tudi davčnih prilivov v blagajno in povečevanje zaposlovanja in tudi postopno reševanje nastalih zapletenih razmer. Proračun in investicije krči, obeta si nove prilive iz naslova dvignjenih trošarin in deluje prociklično na obstoječe težave. Še bolj bo povzročil padec gospodarske aktivnosti, ta pa bo še zmanjšal davčne prilive in povečal vrste pred uradi za brezposelnost. Včeraj smo lahko slišali, da je zadnji podatek za mesec julij ugoden glede brezposelnosti, nihče pa ni odmislil vpliv sezone v kmetijstvu, gradbeništvu in številnih poletnih gospodarskih dejavnostih, nenazadnje tudi v turizmu, ki v poletnih časih vsako leto zaposli veliko ljudi. Ko bo prišla jesen, ko bo konec te sezone, ko bodo prišli na Zavod za zaposlovanje tudi mladi, ki končujejo šolanje, bo uresničena napoved premiera o približno 120 tisočih brezposelnih. V Slovenski demokratski stranki bi od Vlade pričakovali, da skozi rebalans proračuna poveča temeljni vzrok za nastale razmere, deluje v smislu povečevanja gospodarske aktivnosti, seveda se pa to s črtanjem investicij in dodatnim povečanjem davčnih bremen ne more in se ne bo zgodilo. Novela Zakona o izvrševanju proračuna uveljavlja tudi nekatere dobrodošle poenostavitve, vendar bi pa od Zakona o izvrševanju proračuna hkrati tudi pričakovali, da država omeji poroštva, ki jih daje za najetje posojil, da omeji zadolževanje in da se bolj restriktivno in odgovorno obnaša do javnih financ. Zakon o izvrševanju proračuna je neke vrste formalni okvir in akt za uresničevanje nečesa, kar ne podpiramo, se pravi proračuna za leto 2010. Zato tudi tega temeljnega dokumenta ne moremo podpreti in apeliramo na Vlado, da se odgovorneje obnaša do stabilnosti javnih financ.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Zares bo predstavil Alojzij Potočnik. Prosim.
Spoštovani! Poslanska skupina Zares – nova politika z nekaterimi pridržki in opozorili podpira Predlog rebalansa proračuna Republike Slovenije za leto 2010. Tako je logično, da je naše stališče enako tudi pri predlogu zakona, ki dodatno omogoča izvrševati rebalansirani proračun v skladu z Zakonom o javnih financah. Predlagane rešitve so za Poslansko skupino sprejemljive in primerne. Smiselno je uzakoniti prerazporeditev pravic, porabe znotraj podprograma med tistimi proračunskimi uporabniki, ki so ob pristojnosti predlagatelja finančnega načrta. Zadovoljivo je tudi pojasnjeno, zakaj je med upravičenci za predplačilo dovoljenja za namenska sredstva EU tudi Socialna zbornica Slovenije. Podpiramo predvsem cilj operacije za zaposlitev pripravnikov za čas največ 12 mesecev iz razloga priprav na delo ter krepitve njihovih sposobnosti, znanj, veščin in spretnosti. Posebno pozornost pri izvajanju 2. člena predlaganega zakona pa narekujejo posebni oziri pri sklepanju pogodb, s katerimi se poravnavajo že zapadle in neporavnane obveznosti med neposrednimi uporabniki in javnimi gospodarskimi službami. Gre predvsem za okoliščine in dejstva, da se javne gospodarske službe zagotavljajo v različnih statusnih oblikah, da se različno financirajo, da se poravnava ne vrši v večletni dinamiki in nenazadnje, da je ključna predvsem določljivost obsega neporavnanih obveznosti. Od tod izvira naša skrb. Iz obrazložitve je sicer vidno, da se predlagatelj tega zaveda. Pričakujemo pa, da bodo vzpostavljeni ustrezni mehanizmi nadzora omenjenih pogodb. Namesto sodnih sporov ne bomo dobili spornih pogodb. Poslanska skupina Zares – nova politika bo predlagani dopolnjeni predlog zakona podprla. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev bo predstavil Franc Jurša. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Lep pozdrav vsem v dvorani! Predlog Zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za leti 2010 in 2011 prinaša 3 spremembe. Po prvi spremembi lahko predlagatelj finančnih načrtov odloča o prerazporeditvah pravic porabe znotraj podprograma v okviru finančnih sredstev neposrednih uporabnikov iz njegove pristojnosti. To se nanaša predvsem na sodišča, tožilstva in upravne enote, s tako določbo pa bo možno med njimi razporejati sredstva. Druga sprememba se nanaša na možnost dodatnega plačila izvajalcem gospodarskih javnih služb v primeru, da neposredni uporabnik, ki je dolžan financirati izvajanje teh služb, nedvomno ugotovi, da je bilo izvajanje javnih služb realizirano v večjem obsegu od predvidenega in se o načinu plačila dodatno opravljenega dela dogovori z izvajalcem. Tretja sprememba je, da v Poslanski skupini DeSUS še posebej pozdravljamo to novost, ki jo prinaša predlog zakona, in sicer da med izvajalce, ki jim je možno izplačati predplačila za namenska sredstva Evropske unije in sredstva slovenske udeležbe v višini 20 % v vrednosti predvidenih izplačil, vključuje tudi socialno zbornico Slovenije. Direktni namen te določbe je zaposliti 500 pripravnikov na področju socialnega varstva, ki so zaradi čakanja na sredstva Evropske unije bili prisiljeni upravljati brezplačno pripravništvo, saj so bili le redki delodajalci pripravljeni zaposliti pripravnika in mu dati tudi pripravniško plačo. V našli Poslanski skupini bomo torej ta predlog zakona podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije bo predstavil, se opravičujem, mislim, da predstavnika Poslanske skupine LDS ni v dvorani, zato smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenem predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem 2. obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje Državnega zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 4. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O TROŠARINAH V OKVIRU NUJNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavnici Vlade. Besedo ima Mateja Vraničar, državna sekretarka na Ministrstvu za finance. Prosim, gospa Vraničar.
Hvala, gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! Sprejetje predloga zakona narekujeta 2 razloga. V skladu z rebalansom nameravamo oziroma želimo s predlaganim zakonom v letih 2010 in 2011 zagotoviti dodatne proračunske prihodke, ter prenesti tako imenovano tobačno direktivo, ki zvišuje obdavčitev cigaret in drobno rezanega tobaka v nacionalno zakonodajo. Z novelo zakona predlagamo povišanje zneskov trošarin na vse tobačne izdelke, cigarete, drobno rezan tobak in ostali tobak za kajenje. Predlagamo tudi povišanje zneskov trošarine za zemeljski plin in električno energijo, vendar le za začasno obdobje. Na področju obremenitve tobačnih izdelkov predvidevamo s 1. avgustom 2010 zvišanje trošarin na cigarete iz 74 na 77 evrov za tisoč cigaret. Zakon določa tudi nadaljnje povišanje trošarine, in to v polletnih korakih tako, da bo konec leta, točneje 1. oktobra 2012, trošarina dosegla 90 evrov za 1000 kosov. To je tisti znesek, ki ga tobačna direktiva določa kot najnižji in ga mora vsaka država članica Evropske unije doseči najkasneje do 1. januarja 2014. Mi ga bomo leto prej. Za zemeljski plin predlagamo zvišanje trošarine na 0,0363 evra za en kubični meter. S 1. januarjem 2012 pa predlagamo uveljavitev trošarine na zemeljski plin za pogon, in sicer v znesku 0,0981 evra za kubični meter, za ogrevanje pa se bo trošarina znižala na 0,0113 evra za kubični meter, kar je v obeh primerih minimum, kot ga dopušča evropska zakonodaja. Za električno energijo s predlogom zakona predlagamo, da se 1. avgusta trošarina zviša na 6,5 evra, od 1. novembra 2012 pa na 12,1 evro na megavatno uro. V primeru ugodnejših gospodarskih gibanj v tem obdobju lahko Vlada s podzakonskim aktom trošarino zniža za 50 %. Brez poseganja Vlade pa se bo po 1. januarju 2012 trošarina plačevala v višini 1 evro na megavatno uro, tako kot se plačuje zdaj. Večkrat smo že poudarili, da je zakon potreben za zagotovitev dodatnih proračunskih prihodkov. Po oceni Vlade se bodo javnofinančni prihodki iz tega naslova zvišali v letu 2010 za približno 39 milijonov evrov, v letu 2011 pa za približno 157 milijonov evrov. Vlada je predlagala in Državni zbor je potrdil, da se zakon obravnava in sprejme po nujnem postopku, kar bo omogočilo njegovo izvajanje z že večkrat omenjenim 1. avgustom letošnjega leta. Spoštovani! Če ob zaključku še enkrat povzamem. S predlagano novelo zakona želimo zagotoviti dodatne proračunske prihodke, ter izpolniti obveznost do Evropske unije tako, da se uskladi nacionalna zakonodaja z evropsko. Upoštevaje navedeno predlagamo Državnemu zboru, da predlog zakona sprejmete v besedilu, kot ga je v dopolnjenem predlogu zakona izoblikoval Odbor za finance in monetarno politiko. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Poročilo odbora bo predstavil član Bogdan Čepič. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Lep pozdrav! Odbor za finance in monetarno politiko je na 24. nujni seji, dne 30. 6. 2010 kot matično delovno telo obravnaval predlog Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o trošarinah, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada s predlogom za obravnavo in sprejem po nujnem postopku. Kolegij Državnega zbora je na 67. seji, dne 22. 6. 2010, odločal o predlogu za obravnavo predloga zakona po nujnem postopku in ga tudi sprejel. Odbor je bil seznanjen z mnenjem Zakonodajno-pravne službe, ki je predlog proučila z vidika njegove skladnosti z Ustavo, pravnim sistemom ter zakonodajno-tehničnem pogledom in posredovala konkretne pripombe k 2., 3., 5., 8., 11., 12. členu v zvezi s 13. in 14. členom in k 15. členu zakonskega predloga. Odbor je bil v dodatnem delovnem gradivu seznanjen s predlogom za amandma Trgovinske zbornice Slovenije k 9. členu, ki predvideva pravico do vračila plačane trošarine za energente, ki je dodatno biogorivo zdaj spet največ 10 %. K zakonskemu predlogu so dne 30. 6. 2010 na podlagi mnenja Zakonodajno-pravne službe koalicijske Poslanske skupine SD, Zares, DeSUS in LDS vložile amandmaje k 2., 8., 11., 12., 13., 14. in k 15. členu. Istega dne je Poslanska skupina SDS vložila amandma k 9. členu zakonskega predloga. Po uvodni predstavitvi členov oziroma rešitve zakonskega predloga in predstavitvi mnenj Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora s predlogom dodatnega amandmaja k 15. členu, se je daljša razprava odprla v obravnavi 9. člena zakonskega predloga, ki se nanaša na povišanje trošarin, zemeljski plin in elektriko ter amandmaje Poslanske skupine SDS, ki nasprotuje politiki dvigovanja tovrstnih davkov. Ob obravnavi posameznih členov zakonskega predloga je odbor na priporočilo predstavnice Zakonodajno-pravne službe k 15. členu oblikoval in sprejel amandma, ki je preciziral besedilo končne določbe. Minister za finance je v zaključku razprave v okviru izčrpnih pojasnil in obrazložitev v zvezi s predložitvijo predvidenih dvigov trošarin poudaril, da se trenutno nahajamo v fazi odločne sanacije, ki naj bi posledično pripeljala stabilno gospodarsko rast. Beležimo kar nekaj podjetij, ki hitro povečujejo svojo aktivnost z novimi izdelki, bodisi z uporabo novih tehnologij ali z razvojnimi spodbudami, ob tem pa je vzporedna distrikcija za nadaljnjo ohranitev stabilnih javnih financ brez dvoma potrebna. V nadaljevanju je odbor sprejel amandma koalicijskih skupin k 2., 8., 11., 12., 13. in 14. členu zakonskega predloga, amandmaja Poslanske skupine SDS k 9. členu predloga pa odbor ni sprejel. Po glasovanju o amandmajih je odbor v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih skupaj in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerem so vključeni vsi sprejeti amandmaji in dopolnjen predlog zakona, ki ste ga dobili z gradivom za to sejo.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil Zvonko Černač. Prosim.
Spoštovane kolegice in kolegi in vsi prisotni! V Slovenski demokratski stranki nasprotujemo politiki, ki jo vodi aktualna vlada na področju davkov, kamor seveda spadajo tudi trošarine. Še vedno smo v obdobju, ko gospodarska rast upada. Razen popravkov na segmentih, ki so vezani na izvozne trge za domače povpraševanje in aktivnost na domačem področju, se rast ni spremenila. V 1. tromesečju je celo upadla. V takih časih, ko gospodarska rast upada, bi bilo treba voditi politiko razbremenitev gospodarstva in prebivalstva in s tako politiko ustvarjati spodbude za nadaljnjo gospodarsko rast. Politika, ki računa na večje prilive v državni proračun preko povečevanja davkov oziroma preko povečevanja trošarin in drugih obremenitev je zelo kratkovidna. V Slovenski demokratski stranki nasprotujemo konfuzni politiki Vlade na trošarinskem področju, ki kaže na to, da je edini cilj trošarinske politike krpanje vedno večjega proračunskega primanjkljaja. Pogrešamo dolgoročen koncept, ki bi trošarinsko politiko postavil v funkcijo različnih politik. Osnovne na tem področju, ki jih je zapustila prejšnja vlada, so bile dobre. Pred 2 letoma smo imeli najnižje možne trošarine na naftne derivate in s tem velikansko rezervo za izvajanje učinkovitih politik in tudi povečanja prilivov v državni proračun. Z zniževanjem cen nafte na mednarodnih trgih v preteklih 2 letih je bila odprta možnost za vodenje premišljene politike, ki bi pomenila več sredstev v državni proračun ob nezmanjšani dodatni obremenitvi gospodarstva in prebivalstva. To se ni zgodilo. Trošarine so se povečale preko vseh razumnih meja in celo tako daleč, da so se začeli prihodki iz tega naslova, kljub povečevanju davčnih obremenitev zaradi manjše porabe, zniževati. V Slovenski demokratski stranki nasprotujemo tokratnemu enormnemu povečanju trošarin na elektriko in zemeljski plin. Vlada povečanje opredeljuje kot začasen protikrizni ukrep, kar je še en dokaz več za nekonsistentno in konfuzno politiko. Ravno v obdobju, ko bi morali razbremenjevati gospodarstvo in prebivalstvo, da bi v zaostrenih razmerah lažje zadihalo in dobilo nov zagon, ga Vlada dodatno obremenjuje. Kakšne so te obremenitve? Pri elektriki se bo povečanje trošarin odrazilo iz pobranih 6,9 milijona evrov v letu 2009 na 127,5 milijona evrov v prihodnjem letu, kar pomeni 19-kratno povečanje. Pri zemeljskem plinu se bo povečanje odrazilo iz pobranih 2,7 milijonov v letu 2009 na 16,3 milijona evrov, kar pomeni 7-kratno povečanje. Gre za približno 150 milijonov evrov dodatnih obremenitev gospodarstva in prebivalstva na letni ravni. Ob že tako povečanih obremenitvah na številnih področjih in ob manjši gospodarski aktivnosti Vlada krpa skoraj 2 milijardno proračunsko luknjo s ponovnim višanjem davkov. V Slovenski demokratski stranki smo vložili amandma, s katerim bi te dodatne obremenitve odpravili. Amandma ni bil sprejet, na odboru je bil zavrnjen. Za parlamentarno obravnavo na današnji seji smo iz formalnih razlogov lahko vložili spremenjen amandma, ki odpravlja te anomalije samo v 1 delu. V kolikor ga boste sprejeli, bomo po sprejemu zakona vložili spremembo, ki bo sledila cilju, ki smo ga nameravali doseči z vložitvijo amandmaja na matičnem odboru, z odpravo enormnih in nepotrebnih dodatnih obremenitev gospodarstva in prebivalstva iz naslova trošarin. Treba je tudi povedati, da gre za obremenitve na segmentu, na katerem bi bilo treba tudi s trošarinsko politiko voditi neke vrste okoljsko politiko, politiko okolju prijaznih energentov in ta sprememba, ki jo imamo danes na mizi, tega cilja v nobenem delu ne zasleduje. Nasprotno, dodatno obremenjuje, in to z velikanskim povišanjem tistih energentov, ki pomenijo čisti vir energije, namesto da bi obremenjevali umazane vire energije oziroma tiste, ki pomenijo ekološko obremenitev za okolje. Slovenska gospodarska rast je v letošnjem letu ogrožena s podobnimi obremenitvami, kot smo jim priča danes. S spremembo trošarin in z dodatno obremenitvijo gospodarstva in prebivalstva v višini približno 150 milijonov evrov letno, se bo ta upočasnitev gospodarske rasti še nadaljevala. Zato v Slovenski demokratski stranki tega zakona ne bomo podprli in bomo glasovali proti.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Zares bo predstavil Alojzij Potočnik. Prosim.
Spoštovani! V razpravi o rebalansu proračuna je bila prihodkovna stran pogosto omenjena, še posebej trošarine. Pri tem so se zavzemala različna stališča, tudi povsem nasprotujoča, zato je bržčas smiselno vrniti razpravo o trošarinah v znosen okvir. Trošarine so v obdavčenju vedno igrala pomembno vlogo in so zgodovinsko precej starejše kot splošni davki na potrošnjo. "Dajte mi pismo, ki bo veljavno pred vsako gosposko, da bom brez skrbi nosil angleško sol po svetu", pravi že Levstikov Krpan. Seveda so se mnenja o tem, kateri predmeti so primerni za obdavčenje s trošarinami, z gospodarskimi in družbenim razvojem spreminjala. Na splošno velja, da so proizvodi še danes določeni s trošarinami pod posebnim prometnim režimom ali celo pod državnim monopolom. Trošarine so, tako teoretično kot praktično, ne glede na kakršnekoli druge trditve, med zanesljivejšimi vrstami davkov. Pomembne so zaradi izdatnosti donosov ter zaradi visoke neelastičnosti povpraševanja, povzročajo pa malo presežno davčno breme. Stroški njihovega pobiranja, kar ni nepomembno, so sorazmerno nizki in na njen je mogoče dobro aplicirati načelo koristnosti oziroma preprečevanja škode. Naj navedem primera cigaret pa tudi okoljske koristi, ki jih je navedel moj predhodnik. Trošarine so zaradi fleksibilnosti še posebej primerne v prilagajanju s spremenjenimi razmerami proračuna, če nastopi utemeljena, hitra potreba po dodatnih davkih v razumnih mejah. Predlagatelj s predlogom zakona hoče doseči predvsem 2 cilja. 1. hoče v celoti uskladiti nacionalno zakonodajo z evropsko, 2. pa zagotoviti višje stabilne proračunske prihodke v pogojih upočasnjene gospodarske rasti. V Poslanski skupini smo sicer mnenja, da so možnosti za povečanje davčnih obremenitev skrajno omejene. Spregled tega dejstva bi imel ali pa ima negativen vpliv na gospodarsko aktivnost in konkurenčnost. Mislimo tudi, da je uspeh konsolidacije pretežno na strani izdatkov prestrukturirani, učinkoviti in gospodarni porabi javnega sektorja. Poslanska skupina Zares poudarja, da na dvig trošarin na zemeljski plin in električno energijo gleda kot na začasen in krizni ukrep. V celoti pa podpiramo dvig trošarin na tobačne izdelke, navsezadnje gre za prispevek k javnemu zdravju, postopno usklajevanje te trošarine, ki ga predvideva evropska direktiva, pa je nujno tudi zaradi preprečevanja razvoja črnega trga. V danih razmerah, ko je hitrost ukrepanja nujna, se nam dopolnjen Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o trošarinah zdi primeren. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil Jakob Presečnik. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani gospod minister, državna sekretarka in ostali predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Slovenska ljudska stranka nasprotujemo politiki dvigovanja davkov oziroma trošarin v času finančne in gospodarske krize. Strinjamo se z zakonom edino v tistem delu, ko govori o trošarinah na tobak. Tu zadaj so direktive in zdravje, kot je že moj predhodnik omenil. Se nam pa postavlja resno vprašanje, ko se pogovarjamo o 9. členu in dvigu trošarin na zemeljski plin in elektriko, saj gre zagotovo tudi za veliko obremenitev gospodarstva. Ko govorimo o trošarini za električno energijo, govorimo tako o neposlovni kot tudi poslovni uporabi. Če se poslužimo obrazložitve proračuna v delu, ki govori o trošarini na električno energijo, se ugotavlja, da bo ta dvig na letni ravni pomenil približno 120 milijonov evrov. Če upoštevamo, kar je tudi v tej obrazložitvi zapisano, da je bilo v letu 2009 porabljenih 10,5 milijonov megavatnih ur električne energije, od tega za poslovno rabo 7,1 milijonov megavatnih ur, lahko ugotovimo, da bomo s to trošarino gospodarstvo obremenili za približno 85 milijonov evrov. Skoraj za 100 milijonov evrov bomo obremenili slovensko gospodarstvo, ki je v tem trenutku že tako ali tako, kar se tiče konkurenčnosti, na psu. Za konkretni primer konkretne tovarne vam podam informacijo, ki jo je pridobil naš poslanski kolega. Od teh 85 milijonov pade na konkretno firmo 2 milijona evrov na letni ravni. Povejte nam, kako naj firma pokrije te dodatne stroške oziroma dodatni davek? To je približno 400 evrov na zaposlenega na mesec, to pa verjetno ni edini primer podjetja, ki sicer ne zapade pod oprostitev plačila trošarine, kot je to primer nekaterih drugih energetsko porabnih firm. Strinjam se, da je treba tudi v gospodarstvu posvetiti več pozornosti racionalnejši porabi energije predvsem v energetsko potratnih proizvodnjah. Vendar zato predlagamo tudi ustrezno pomoč države in v naslednji fazi tudi večjo obdavčitev, kjer se to ne bi zgodilo. Najbrž ste se spraševali tudi o tem, ko ste sprejemali te odločitve na Vladi, da gre za resna vprašanja in da bo to imelo tudi resne posledice v gospodarstvu. Še nekaj je treba povedati. Trošarina gre v osnovo za DDV, to pomeni, da se na to trošarino obračunava tudi davek na dodano vrednost, kar pa pomeni, da bomo ljudi obremenili še za dodatni strošek davka na dodano vrednost. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke se s takšno politiko ne strinjamo in jo zavračamo predvsem zaradi tega, ker gre za dodatno obremenjevanje gospodarstva, nenazadnje tudi vseh nas Slovenk in Slovencev. Mislimo, da bi morali v tem času krize ravnati ravno obratno, da bi morali gospodarstvo razbremeniti, ne pa ga obremenjevati. Predlaganega zakona v Slovenski ljudski stranki, kot rečeno, ne bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev bo predstavil Franc Jurša. Prosim.
Še enkrat hvala lepa za besedo. Lep pozdrav še enkrat vsem v dvorani! Naj že na začetku izrazim stališče Poslanske skupine DeSUS, da nismo ravno naklonjeni zakonu, ki je zdaj pred nami, in sicer spremembam Zakona o trošarinah, ki stremi zgolj k 1 cilju. Gre za zvišanje trošarin za tobačne izdelke, zemeljski plin in električno energijo z namenom, kot pravi predlagatelj, da se zagotovijo višji, stabilni proračunski prihodki pri upočasnjeni gospodarski rasti. Naj spomnim, da smo že lansko leto sprejeli zvišanje trošarin za tobačne izdelke v tem državnem zboru. Že takrat smo v naši poslanski skupini opozarjali, da nas je delno zmotil razlog za takšno povišanje, in sicer zvišanje trošarin tobačnih izdelkov ni bilo predlagano zaradi skrbi za zdravje državljank in državljanov, temveč zgolj zaradi finančnega učinka, ki ga bo predlog prinesel državni blagajni. Enakemu namenu sledi zdajšnje noveliranje, torej zgolj polnjenje državne vreče na račun navadnega človeka in tudi na račun gospodarstva. Zato imamo v naši poslanski skupini velike pomisleke pri podpori tega predloga. Slednje je razvidno tudi iz našega stališča pri obravnavi rebalansa proračuna za leto 2010. Zato ponovno poudarjamo, da bi morala biti glavna naloga pri reševanju proračunskega primanjkljaja in pri varčevanju nasploh, da se od dolžnikov države pobere tisto, kar so ji dolžni, torej davke. Ne pa po žepu udarjati navadnega človeka, pa naj gre za upokojenca ali še delovno aktivne ljudi, ki spadajo v nižji srednji razred in niso upravičeni do socialnih transferjev, se pa iz dneva v dan vedno težje prebijajo in se nevarno približujejo pragu revščine. Na posmehljivost Vlade, da gre samo za 4 evre na mesec, ne moremo reagirati hladnokrvno in ji kar pritrditi. Ta izjava po naši oceni nakazuje na popolno nezavedanje realnega stanja v naši državi, kajti ne gre samo za 4 evre, temveč gre za tako povišanje zgolj pri 1 položnici. To pomeni, da se pri 5 položnicah nabere za najmanj 20 evrov podražitev, kar pa ljudem z nizkimi dohodki pomeni ogromno. Zato na tem mestu v Poslanski skupini DeSUS apeliramo na Vlado in predvsem na Ministrstvo za finance, naj vendarle aktivirata sposobne ljudi, ki so zmožni širšega in inovativnega razmišljanja in iskanja rešitev, kako povečati proračunske dohodke na drugačen način, ne pa z udarcem po žepih navadnih ljudi. Naj na tem mestu omenim še nezakonito podražitev elektrike, kar sta ugotovila tako Urad za varstvo konkurence kot Vrhovno sodišče. Gre za približno 15 milijonov evrov, ki so si jih na nezakonit način pridobili elektrodistributerji. Za posamezno gospodinjstvo to v številkah pomeni do 300 evrov preplačane elektrike. Tukaj Vlada spi, namesto da bi se aktivirala in nezakonito obračunavanje podražitve elektrike tudi kaznovala. V Poslanski skupini DeSUS predlagamo Ministrstvu za finance, da naj razmisli o tem, da bi se dohodek od trošarin na alkohol, cigarete ter rezani tobak usmerjal na račun Ministrstva za zdravje glede na to, da Vlada v javnosti utemeljuje dvig trošarin s skrbjo za javno zdravje. S tem bi na račun Ministrstva za zdravje, ki je eno najbolj prikrajšanih ministrstev pri tem rebalansu, pritekla znatna količina denarja, ki bi se lahko uporabljal za investicije v bolnišnice, ki zdravijo posledice prekomernega uživanja alkohola in tobačnih izdelkov. Na ta predlog zakona imamo v naši poslanski skupini številne pomisleke, na podlagi katerih poslanci DeSUS v drugačnih okoliščinah, če ne bi bilo kriznega stanja, nikakor ne bi pristali na tovrstne spremembe. Zdaj pa smo tudi z ozirom na rebalans skorajda primorani sprejeti takšne rešitve in jim bomo danes tudi pritrdili, čeravno z izjemno grenkim priokusom. Seveda naj opozorim, da v bodoče poslanci DeSUS ne bomo zgolj glasovalni stroj, ki bi potrjeval takšne ideje, brez da bi se [[...]] [[znak za konec razprave]] [[...]]hvala lepa.
Hvala lepa. Saj bi še šlo za 5 do 10 sekund. Ampak kakorkoli, hvala lepa gospod Jurša. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil Bogdan Barovič. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Kolegice in kolegi, predstavniki Vlade, lep dober dan! Država je načrtovala, da naj bi letos zbrala za približno 1,5 milijarde evrov trošarin. Po podatkih, ki so znani, je teh trošarin zbranih za 500 milijonov. Manjka torej milijarda. To naj bi se zmanjšalo na račun dviga. Dvig trošarin se tiče cigaret, alkohola in elektrike. V Zakonu o spremembah in dopolnitvi Zakona o trošarinah piše, da je cilj zakona uskladiti nacionalno zakonodajo z evropsko. Če smo v klubu, je treba spoštovati pravila igre in tako je prav. Pravila igre bomo spoštovali, ampak smo tako kot vedno spet bolj papeški od papeža. Zelo jasno piše, da je z direktivo določena minimalna trošarina od 1. januarja 2011 dalje. Malo prej smo slišali, mi bomo 1 leto prej, da je to samo po sebi umevno, preprosto in enostavno, saj je 2 milijona Slovencev polnih denarja in živijo v krasnih časih ter bomo že z avgustom, mogoče pa celo ne bomo, dvigovali trošarin. Zagotovitev višjih stabilnih proračunskih prihodkov pri upočasnjeni gospodarski rasti je vsekakor eden od načinov, ampak dvigi trošarin, ki naj bi zagotovili dodatnih 40 milijonov evrov, pa bodo preko dviga inflacije vplivali na valorizacijo plač v javnem sektorju, na valorizacijo pokojnin in socialnih prispevkov. To pomeni, da bo treba za plače leta 2011 še 8 milijonov evrov, za pokojnine dodatnih 25 milijonov in za socialne prispevke še dodatnih 12 milijonov. Zdaj pa seštejmo, in sicer imamo več kot 40 milijonov evrov, ki bodo posledično potrebni zaradi inflacije, ki bo nastala zaradi dviga trošarin. To je zelo zanimiva ekonomska politika, ki pa jo na žalost tudi tisti, ki jo vsaj malo skušamo spoznati in poznati, ne razumemo več. Ob tem, da sam osebno in kolegi v Slovenski nacionalni stranki rečemo, da naj bodo cigarete dražje in naj se dvigne trošarina za cigarete, ker to je res luksuz, ki si ga vsakdo privošči in za ta luksuz naj plača. Enako trdimo tudi za alkohol. Če pa je to eden od glavnih razlogov, da skrbimo za zdravje, kar smo tudi slišali, bomo dvignili trošarine za cigarete. Je pa seveda zelo neestetsko to govoriti točno v trenutku, ko se 90 milijonov evrov jemlje Ministrstvu za zdravje. Toliko o odnosu tistih, ki pripravljajo zakone in ukrepe do državljank in državljanov Republike Slovenije in spoštovanju do njih. Kar se tiče dviga trošarin pri elektriki, pa po domače pomeni, tako da bodo ljudje razumeli o čem govorimo, da bo povprečno gospodinjstvo, če se bo trošarina dvignila, za elektriko dajalo za desetino več. Pa naj si sami izračunajo koliko je to. Ob tem, da imamo zraven še krasno afero, kar se tiče elektrike. Vse povedano in zapisano je popolnoma logično in človeško normalno, da človek takšnega zakona ne more sprejeti. Če bi bil ta zakon napisan tako, da se bodo dvignile trošarine na tobak in na alkohol zaradi uskladitve z Evropo, z evropskimi pravili igre in da se to zgodi od 1. 1. naprej, bi bila Slovenska nacionalna stranka mirno in tiho za sprejetje. Tako pa za takšen zakon trošarin absolutno ne bo niti mirno za, kaj šele tiho. Še enkrat prosim Vlado, da naj malo premisli o tem, kakšne posledice se retrogradnjo vračajo skozi predvideno inflacijo in dvignjeno valorizacijo.
Hvala lepa. Stališče Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije bo predstavil mag. Borut Sajovic. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik za besedo. Vsem skupaj prijazen pozdrav, še posebej gospodu ministru in vsem sekretarkam! V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije smo tako kot že večkrat doslej izrazili določeno skepso do trošarin. Že na marčevski seji, ko smo povečevali trošarine na pogonska goriva, smo izrazili določen dvom v učinkovitost tovrstnih ukrepov. Danes pa vidimo to kot sestavni, nujni del rebalansa proračuna in pa eno od poti, kako je mogoče v rebalansu proračuna zagotoviti določene prihodke. Veliko je že bilo govora, kar se tiče tega ali lahko ta sredstva zagotovimo na področju trošarin pri tobačnih izdelkih in alkoholu. Moram reči, da sem vesel, da Slovenke in Slovenci ne pokadimo in ne popijemo toliko, da bi lahko te vire zagotovili na teh področjih, zato je treba iskati druge. Se pa zavedamo, da če ne želimo višati drugih oziroma uvajati novih davkov, nam kot državi za izboljšanje javnofinančne situacije na prihodkovni strani zmanjkuje ustreznih instrumentov. Zato sprejemamo razlago, da je Vlada posegla po zvišanju trošarin na zemeljski plin in električno energijo kot ukrepu, ki lahko začasno izboljša javnofinančno sliko Republike Slovenije. Kot navaja Vlada, je temeljni razlog za nujno sprejetje zakona zagotovitev dodatnih proračunskih prihodkov, kjer naj bi se po oceni javnofinančni prihodki zvišali v letu 2010 za okrog 39,3 milijone evrov, v letu 2011 pa za približno 157 milijonov evrov. Tako se z novelo Zakona o trošarinah zvišujejo za nas najbolj problematične trošarine na zemeljski plin, in sicer za 0,0363 evra za kubični meter ter za električno energijo od 1. avgusta dalje, najprej na 6,05 evra za megavatno uro, kasneje s 1. novembrom, takrat je tudi poraba v gospodinjstvih največja, pa kar na 12,1 evra za megavatno uro. Tako kot je že bilo slišati opozorila, tudi v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije opozarjamo, da lahko pretirano zvišanje trošarin negativno vpliva na dvig inflacije, kar v že tako zaostrenih gospodarskih in socialnih razmerah ne bo ravno spodbudno. Zato smo v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije še posebej skrbno prebirali obrazložitev zakona, kjer je predlagana sprememba povečanje trošarin za električno energijo krizni ukrep in ima zato omejen rok uporabe, kar pomeni, da bo po pričakovanem izhodu iz gospodarske krize ta ukrep ugasnil. Te omejitve so tudi v zakonu jasno zapisane. Nadejamo se, da z izboljšanjem makroekonomske situacije teh obdobij ne bo treba podaljševati oziroma bi jih lahko celo skrajšali. Vlada ima nekaj manevrskega prostora pri trošarinah, sama jih tudi znižuje z uredbo oziroma jih tudi zvišuje od zakonsko določenih zneskov, zato v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije na Vlado apeliramo, da naj bo pri izbiri višine trošarin še posebej previdna in skrbna. Nenazadnje zviševanje trošarin poleg določenega dela gospodarstva prizadeva predvsem gospodinjstva, in to nas zagotovo skrbi. Nimamo pa v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije prav nobenih težav z dvigom trošarin za cigarete iz 74 na 77 evrov in še kasnejšimi povečanimi, saj menimo, da je to tudi eden izmed ukrepov za povečanje zdravstvene varnosti. S tem ukrepom se ne povečuje samo javnofinančnih prihodkov, temveč se zasleduje tudi potrebne in primerne cilje zdravstvene politike. V Poslanskem klubu bomo ne glede na omenjene pomisleke in izključno zaradi luči javnofinančne situacije Zakon o trošarinah podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil Bogdan Čepič. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. S spremembo in dopolnitvami Zakona o trošarinah usklajujemo nacionalno zakonodajo z rešitvami, ki jih določa tobačna direktiva. Prav tako omogočajo spremembe trošarinske zakonodaje zagotovitev dodatnih proračunskih prihodkov. Na podlagi sprememb, ki jih prinaša ta zakon, se bo trošarina za cigarete zvišala s 74 na 77 evrov za 1000 kosov, kar je v skladu s spremembo tobačne direktive, ki predvideva povišanje trošarin, pa tudi s prizadevanjem za vodenje naše politike, ki bo prispevala k javnemu zdravju. Direktiva predvideva postopno usklajevanje, dokončna uskladitev pa bo januarja 2014. Dosedanja praksa, naša in drugih držav članic EU je pokazala, da je zaradi preprečevanja razvoja črnega trga tobačnih izdelkov primernejše postopno, večkratno povišanje trošarin, kakor pa enkratno veliko povišanje. Zaradi tega je v zakonu predlagan le 1. del usklajevanja s tobačno direktivo. Predlaga se tudi povišanje trošarine za drobno narezan tobak in preostali tobak za kajenje. Obdavčitev teh tobačnih izdelkov se približa obdavčitvi cigaret, saj gre za primerljivo zdravju škodljive izdelke. Kot vidim, smo tukaj enotni, da nimamo zadržkov, kar se tiče dviga trošarin na tobačne izdelke. Nekoliko drugače je kadar govorimo o spremembi Zakona o trošarinah, ki urejajo obdavčitev zemeljskega plina z načeli, ki jih določa evropska zakonodaja. Direktivo Sveta Evrope 2003/96 o preoblikovanju okvira skupnosti za obdavčenje energentov je Evropski svet sprejel oktobra 2003 in je za takratne države članice začela veljati januarja 2004. Do takrat so zemeljski plin obdavčevale le Nemčija, Portugalska, Avstrija in Francija. Slovenija je s 1. majem 2004 prevzela v svoj pravni red tudi to direktivo, glede ravni minimalne obdavčitve za zemeljski plin pa je zahtevala prehodno obdobje, in sicer do 1. maja 2014. Evropska komisija je Evropskemu svetu predlagala, da ga odobri ob pogoju, da pred datumom porabe zemeljskega plina v celotni končni porabi energentov ne bo dosegla 25 %. Slovenija z obravnavo novele zakona skrajšuje odobreno prehodno obdobje za doseganje minimalne trošarine določene z energetsko direktivo. Zaradi nastale finančne krize se zvišuje trošarina za zemeljski plin na 0,0363 evra za kubični meter. Evropski določeni minimum pa bo dosegla verjetno že januarja 2012. Zakon tudi spreminja znesek trošarine za električno energijo. Predlagano je povišanje v 2 korakih, in sicer z uveljavitvijo tega zakona 1. avgusta 2010 na 6,05 evra za megavatno uro do vključno 1. novembra 2010. Do 31. decembra 2011 pa se bo trošarina plačevala v višini 12,1 evro za megavatno uro. Predlagana sprememba je krizni ukrep in zato z omejenim rokom uporabe, kar pomeni, da bo po pričakovanem izhodu iz gospodarske krize ta trošarina tudi ugasnila. Z zakonom predvidevamo, da bi se to zgodilo 31. decembra 2011. Z 10. členom se Vladi daje možnost, da se lahko trošarino za alkohol in alkoholne pijače tudi zniža in ne le zviša, kot je z veljavno ureditvijo določeno. Tako se odpravi neskladje glede pristojnosti v primerjavi z ukrepanjem za spremembo zneskov za druge trošarinske izdelke. Predlog zakona ima zaradi spremembe zneska trošarin določene učinke na inflacijo, posledično pa bo zaradi tega dviga imelo tudi vpliv na valorizacijo plač v javnem sektorju, valorizacijo socialnih transferjev in pokojnin. Ob predpostavki, da se zaradi zvišanja vseh trošarin inflacija poveča za 1 %, bo verjetno treba v naslednjem letu, torej v letu 2011, predvidevati za to valorizacijo za cirka slabih 46 milijonov evrov. Zaradi vsega navedenega bo Poslanska skupina Socialnih demokratov predlagani Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o trošarinah tudi podprla.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih vloženega amandmaja. Amandma ste dobili 2. 7. 2010. V razpravo dajem 15. člen ter amandma Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Želi kdo razpravljati o tem amandmaju? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. O amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 4. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O POSOJILU HELENSKI REPUBLIKI V OKVIRU NUJNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga dajem besedo predstavnici Vlade. Besedo ima Mateja Vraničar, državna sekretarka na Ministrstvu za finance. Prosim.
Spoštovani, hvala lepa za besedo. Pred vami je predlog zakona, ki bo omogočil slovensko udeležbo pri finančni pomoči Grčiji, Helenski republiki. Predlagani zakon obravnava posojilo, ki ga Republika Slovenija namenja Grčiji pod enakimi pogoji kot ostale države članice območja evra in katerega namen je dvojen. Najprej seveda želimo države članice območja evra v duhu solidarnosti pomagati eni izmed nas, ki je zašla v težave. Predvsem pa je to zakon, ki prispeva k zaščiti finančne stabilnosti naše skupne valute ter celotnega območja evra. Kot je znano, je Grška vlada aprila letos države članice območja evra ter Mednarodni denarni sklad uradno zaprosila za pomoč, saj ni uspela pridobiti zadostnih sredstev na finančnih trgih. Ostale države članice evroobmočja smo se takrat odločile, da skupaj z mednarodnim denarnim skladom Grčiji priskočimo na pomoč in s tem glede na gibanje na denarnih in valutnih trgih pomagamo tudi sebi. Slovenija je kot majhno in izredno odprto gospodarstvo za tovrstno stabilizacijo še posebej zainteresirana. Dovolite nekaj besed o samem mehanizmu posojil ter nekaj odgovorov na pomisleke, ki smo jim bili priča v zadnjih razpravah. Mehanizem je maksimalno usklajen do te mere, da ekonomska komisija upravlja s sistemom po pooblastilu sodelujočih držav, plačilni agent pa je Evropska centralna banka. To posledično pomeni tudi večjo kredibilnost za celotni mehanizem. Predlagani zakon govori o posojilih Grčiji in ne gre za povratno pomoč. Strošek posojil je enoten za vse posojilodajalke in znaša euribor plus 300 bazičnih točk za posojila z ročnostjo do 3 let ter euribor plus 400 bazičnih točk za posojila z ročnostjo nad 3 leti. Poleg tega si bo Slovenija lahko obračunala opravnino v višini 50 bazičnih točk za upravljalske stroške. Naj pomirim vse tiste, ki menijo, da sredstva ne bodo nikoli vrnjena z dejstvom, da je bila Grčiji prva tranša že izplačana 18. maja, Slovenija seveda pri njej takrat še ni sodelovala, sredi junija je zapadel v plačilo 1. obrok obresti in Grčija jih je pravočasno poravnala. Delež Slovenije v celotnem posojilu znaša do višine našega deleža v kapitalu Evropske centralne banke. To pomeni, da bi Slovenija v skladu s predlogom zakona v triletnem obdobju zagotovila posojilo do 387,7 milijona evrov, vendar je konkretna višina posojila odvisna od opravljanja javnega dolga Helenske Republike. Posojilo bo Grčija črpala v več tranšah, pogojeno pa je z izpolnjevanjem strogih ekonomskih politik. Njihovo izpolnjevanje najprej ocenita Evropska komisija in Mednarodni denarni sklad. Potrditi jih mora tudi Ministrstvo za finance pred vsakokratnim črpanjem posamezne tranše. Osnovni cilj ukrepov ekonomskih politik je stroga javnofinančna konsolidacija, ki bi znižala primanjkljaj širšega sektorja države na 2,6 % BDP v letu 2014. Želim odgovoriti še na nekaj pomislekov posameznih poslancev iz razprave o rebalansu proračuna in na Odboru za finance in monetarno politiko. Povprečna bruto plača v Grčiji je v letu 2009 po podatkih OECD znašala 25 tisoč 145 evrov. Osnovno nadomestilo za brezposelno osebo pa znaša 454 evrov mesečno z dodatki glede na delovno dobo in število otrok. Glede razmerja plač med javnim in zasebnim sektorjem je po podatkih grškega Ministrstva za finance povprečna plača v javnem sektorju približno 20 % višja od povprečne plače v zasebnem sektorju, kar pa je mogoče utemeljiti kot odraz izobrazbene strukture zaposlenih. Naj v zaključku ponovno poudarim, da je predlagani zakon prvenstveno namenjen za našo pomoč znotraj skupnega valutnega območja. Le skupaj z drugimi državami članicami Evropske unije bomo prebrodili to krizo in Slovenija kot majhno in izredno odprto gospodarstvo bi se morala tega še posebej zavedati. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo članu gospodu Bogdanu Čepiču. Prosim.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovana državna sekretarka, kolegice in kolegi! Odbor za finance in monetarno politiko je na 24. nujni seji, dne 30. 6. 2010 kot matično delovno telo obravnaval predlog Zakona o posojilu Helenski republiki, ki ga je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada s predlogom za obravnavo in sprejetjem po nujnem postopku. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 67. seji, dne 22. 6. 2010 odločal o predlogu za obravnavo predloga zakona po nujnem postopku in ga sprejel. Odbor je bil seznanjen z mnenjem Zakonodajno-pravne službe, ki je predlog zakona proučila z vidika njegove skladnosti z Ustavo, pravnim sistemom, ter v zakonodajno-tehničnem pogledu in posredovala konkretne pripombe k 1., 3. in k 7. členu zakonskega predloga. K zakonskemu predlogu so na podlagi mnenja Zakonodajne-pravne službe koalicijske poslanske skupine vložile amandmaje k 1., 3. in 4. členu in istega dne je Poslanska skupina SDS vložila amandmaja k 3. in k 4. členu zakonskega predloga. V dodatni obrazložitvi členov oziroma zaključnih pojasnil predložene rešitve je minister za finance poudaril, da zadevni zakon pomeni pomemben prispevek k ohranitvi finančne stabilnosti evroobmočja na podlagi vodilnega in solidarnostnega načela in z vgrajenim načelom proporcionalnosti. V nadaljevanju je predstavnica Zakonodajno-pravne službe navedla, da so vse pripombe navedene službe ustrezno upoštevane v amandmajih koalicijskih poslanskih skupin. O dilemični razpravi ob obravnavi posameznih členov so bila predstavljena različna stališča in mnenja, ter izpostavljeni določeni pomisleki. Po eni izmed odklonilnih mnenj opozicije se Slovenija ves čas krize dosledno bori tako za zagotovitev vseh pravil in pogojev stabilnosti, kot za skupno valuto. Iz navedenega razloga velja po izraženem mnenju v prvi vrsti poskrbeti za finančno stabilnosti domačega okolja. Po mnenju razpravljavcev, ki so izražali podporo zakonskemu predlogu, pa ne gre toliko za Grčijo, ki je zagotovo potrebna kurative, kot pa gre za Slovenijo in za Evropo, sicer bo v nadaljevanju posledično med ostalimi prizadeta tudi naša država. Vračilo je na podlagi celotne dokumentacije zagotovljeno in razlogov za izražanje dvomov v tej smeri ni videti. Dejansko gre za vprašanje stabilnosti evroobmočja in v končni konsekvenci za naš skupni interes. Res je, da Grčija ni izpolnila svojih obveznosti in svojih odgovornosti v skupnem evroobmočju, vendar je hkrati treba upoštevati, da se njeno tovrstno slabo delovanje širi na ostale države Evropske unije. Tako je nad nami odločitev ali bomo nadaljevali z negativnimi učinki ali jih bomo zaustavili in v tem je bistvo. Odbor je sprejel amandmaje koalicijskih skupin k 3. členu, ki nadomešča celoten člen in k 7. členu zakonskega predloga in ni sprejel amandmaja koalicijskih skupin k 1. členu, niti amandmaja Poslanske skupine SDS k 4. členu zakonskega predloga. Ob glasovanju o amandmajih je odbor v skladu s 126. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o posameznih členih predloga. Sprejel je 1., 2., 5., 6. in 8. člen zakonskega predloga, 4. in 7. člen zakonskega predloga pa odbor ni sprejel. Glede na sprejete amandmaje in člene je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega je vključen sprejeti amandma k 3. členu. Dopolnjen predlog zakona je sestavni del tega poročila in ste ga dobili na klopi.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Alojzij Potočnik v imenu Poslanske skupine Zares.
Spoštovani! V Poslanski skupini Zares se zavedamo, da so se morale države članice evro skupine odzvati na aktualno dolžniško krizo v Grčiji, saj je ta povzročila kritično stanje v Evropski monetarni uniji. Mehanizem pomoči Grčiji, za katerega so se odločile vse države članice evroobmočja, naj bi zagotovil stabilnost in zaupanje v evro kot regionalno in svetovno valuto. Ob tem ne smemo zanemariti dejstva, da Slovenci, sodeč po raziskavah javnega mnenja, bolj zaupamo evru kot Evropski uniji. Skupni evropski valuti pa zaupamo celo bolj kot vojski, policiji ali celo predsedniku Republike Slovenije. Kljub zavezanosti evra in zaupanju v skupno valuto pa v Poslanski skupini Zares opozarjamo, da smo že zaposleni z reševanjem zelo zapletenega položaja in da bo pomoč Grčiji za nas velik zalogaj, ki bo povečal naš javnofinančni dolg, kar posledično na daljši rok vpliva tudi na naše bonitetne ocene. Poleg tega glede vračanja posojila izražamo zaskrbljenost, saj glede na podatke o stanju javnih financ in političnih razmerah v Grčiji obstaja možnost, da Grčiji ne bo uspelo izpolniti pogojev in da lahko celo pričakujemo možnost reprograma posojila, ki ga bomo dali. Nejasno je tudi, kako se bodo razvijale gospodarske in politične, skratka družbene razmere v Grčiji. Kakšne so in kakšne bodo razsežnosti, vzroki, posledice in meje krize. To je eno od pomembnejših vprašanj. Predvidljiva in stabilna družbena situacija je ključna za stopnjo učinkovitosti delovanja katerihkoli ukrepov. Nekateri ugledni ekonomisti že opozarjajo, da se ob rob solidarnosti med državami članicami Evropske unije postavlja tudi vprašanje moralnega hazarda, ko bodo prezadolžene države članice, ki bi prvenstveno morale iskati in najti rešitve za svoje težave doma, začele dojemati takšno pomoč kot preveč samoumevno. Velike javnofinančne težave imajo tudi nekatere druge evropske države, predvsem Španija, Portugalska, Irska in Italija. Zato pozdravljamo napore naše vlade, ki tudi po opozorilih Poslanske skupine Zares ni brezpogojno pristala na zagotovitev finančne pomoči Grčiji, vstavitev varovalk v pogodbo, določitev pogojev, višine in ceno pomoči, razdeljenost pomoči na tranše, monitoring, odtegnitev pomoči in tako dalje, in se zavezala za v prihodnje bistveno zaostritev discipline za zagotovitev stabilnega evra. V Poslanski skupini opozarjamo, da je temelj solidarnosti vzajemna družbena odgovornost in da so Grki po našem prepričanju zašli v dolžniško krizo predvsem zaradi neodgovornega ravnanja. Zato si solidarnost predstavljamo kot vzajemno odgovorno solidarnost, in sicer tako glede izpolnjevanja obvez Grčije, kot tudi ureditve finančnih trgov in vzpostavitve mehanizmov za ravnanje v krizi na ravni evropske monetarne unije kot celote. Kljub izraženim pomislekom in opozorilom pa v Poslanski skupini Zares ocenjujemo, da Slovenija v primeru pomoči Grčiji prave izbire pravzaprav niti nima, saj gre za temeljno vprašanje delovanja Evropske monetarne unije in vzajemnega zaupanja, pri čemer morajo vse države članice Unije spoštovati zaveze. Ali kot se je izrazil evropski komisar za denarne in gospodarske zadeve Olli Rehn: "Če si notri, si notri in moraš ravnati temu ustrezno." Da ne omenjamo, da bo predlagani zakon prispeval k zagotovitvi stabilnosti v evroobmočju. Razmere na trgu so že kazale na morebitno destabilizacijo območja skupne valute. Čeprav neradi pa si moramo priznati, da je eden od pomembnejših razlogov tudi strah, da bodo težave Grčije zaradi prezadolženosti povzročile nove težave evropskim bankam, ki so kupile večino obveznic, s katerimi se je zadolžila grška država. Zato pričakujemo, da bo Evropska unija našla rešitve za omenjeno hazardiranje bančnega sistema, da ga bo okrepila, preden se banke utegnejo znajti v novih problemih, ker morebiti države ne bodo mogle odplačati svojih dolgov. Hkrati je treba pripraviti tudi teren za vzpostavitev kredibilnega evropskega sistema za nadzor vseh finančnih institucij. V Poslanski skupini Zares smo pripravljeni podpreti ukrepe, ki bi vključevali tudi okrepljeni nadzor bonitetnih agencij, bančne dajatve in obdavčenje finančnih trgov, saj menimo, da naj tisti, ki so in še povzročajo krizo, nosili tudi stroške te krize. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jakob Presečnik v imenu Poslanske skupine SLS.
Hvala lepa za besedo, spoštovani gospod podpredsednik. Še enkrat lepo pozdravljeni vsi prisotni! V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bi razumeli argumentacijo, da rešujemo poleg grških tudi svoje stanje javnih financ, v kolikor bi vedeli, da je Grčija edini takšen primer, ki bo deležna takšne pomoči, za kakršno gre v tem primeru. Žal pa ne vemo, kako se bodo v prihodnje odvijale zadeve glede ostalih držav članic Evropske monetarne unije. Ne vemo, kaj se bo dogajalo v Španiji, na Portugalskem in tako naprej, torej v državah katere se velikokrat omenjajo kot rizične in kot problematične na področju javnih financ. Zanima nas, kako bomo takrat reševali zadeve. Menimo, da gre za dokaj nepremišljeno potezo Evropske unije, kako zadevo čim prej rešiti, vendar brez resnega in tehtnega premisleka. Kako se bo zadeva v prihodnje reševala, če se bodo takšne strani ponavljale v primeru drugih, bistveno večjih držav, kot je Grčija? Evropska unija je za preprečevanje takšnih situacij zapisala jasna pravila, ki se jih mora posamezna država držati in pogoje, katere mora zadovoljevati. Ta pravila najbrž niso bila zapisana kar tako in prav bi bilo, da se jih upošteva in da vsaka država članica teži, da se ti pogoji in pravila dosledno upoštevajo in zagotavljajo. Slovenija se ves čas te krize bori ravno zato, da bi upoštevali vsa ta pravila in zagotavljali te pogoje. Po naši oceni bomo največ naredili za to našo skupno denarno valuto, če bomo sami doma fiskalno uredili zadeve tako, da bomo zagotavljali stabilnost skupne evropske valute, ne pa, da bomo morebiti zato, da bomo pomagali drugim, sami sebe spravili v položaj, kjer sami ne bomo imeli izhoda. Tega se v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bojimo, še posebej glede na dano fiskalno situacijo, ko sami ne vemo kakšna prihodnost nas čaka. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo zato predlogu zakona nasprotovali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Franc Jurša v imenu Poslanske skupine DeSUS.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Še enkrat lep pozdrav vsem! Mnenja o smiselnosti upravičenosti finančne pomoči Grčiji so deljena tako med nami poslanci kot v javnosti. Razlog za tovrstno dejavnost je vprašanje, ki visi v zraku, ali bo Grčija sposobna vrniti dolg. Posledično pa tudi v primeru negativnega odgovora, koliko bo to dejansko prizadelo našo državo. Žal nam na to v tem trenutku nihče ne more odgovoriti. To je dejstvo in naj naštejemo še nekaj drugih dejstev. Državljanke in državljani Republike Slovenije v izogib še hujšim posledicam finančne krize močno zategujemo pas. S proračunom klestimo javno porabo, zvišujemo trošarine in jih nalagamo na pleče ljudem in gospodarstvu. Kaže se instanca po zniževanju pravic na področju zdravstva, v zakonodajno proceduro pa je že vložen zakon o krčenju delavskih pravic, na področju sociale in varstva starejših se ne premaknemo iz točke nič, povišujejo se stanarine v občinah in še bi lahko našteval. To so dejstva. Po drugi strani, morebiti preveč populistično gledano, se v javnosti pojavljajo različne informacije o življenjski ravni grških državljanov in državljank, kot na primer višina plače v javnem sektorju, število javnih uslužbencev, siva ekonomija, črni trg, opravljanje samostojne dejavnosti v času delovne obveznosti, razdeljevanje denarja za prenosne računalnike šoloobveznim otrokom, višina pokojnin in tako dalje. Med ljudmi kroži ogromno takšnih informacij, ki pa s strani Vlade oziroma ministrstva niso bile niti potrjene niti zanikane. Zato si ljudje to razlagajo po svoje in razlaga je približno takšna, da glede na to, da se Republika Slovenija sama sooča s proračunskim primanjkljajem in povečanjem javnega dolga ter tudi z vprašanjem vzdržnosti pokojninske in zdravstvene blagajne, bi takšna finančna pomoč Grčiji še dodatno poslabšala konkurenčnost slovenskega gospodarstva. Gre za izredno tvegano posojilo. Ekonomski strokovnjaki opozarjajo, da lahko na vračilo kar pozabimo, saj je Grčija do svojega članstva v denarni uniji prišla tudi s posredovanjem prirejenih statističnih podatkov. 13. in 14. plača in pokojnina, nerazumni dodatki k plačam, napihnjen javni sektor, izredno velik obseg sive ekonomije, neplačani in neizterjani davki so za Slovence iluzija in glede tega bi morala Grčija sama že prej kaj ukreniti. Grčija bi morala kot članica Evropske unije vseskozi spoštovati smernice direktive Evropske unije. Grčija je prikrivala realne makroekonomske podatke, kar je nezaslišano. Razkritje tovrstne goljufije pa ni prvo v zgodovini Grčije, saj je podatke prikrivala že ob vstopu v območje evra in takrat doživela le blago sankcijo. In še bi lahko naštevali. Glede vsega tega in drugih neresničnih dejstev se javno mnenje v Republiki Sloveniji nagiba k nesmiselnosti teh finančnih pomoči. Ne gre zgolj za nekaj cvenkov, gre za 384 milijonov evrov. Pomen tega je bil izredno dobro prikazan – to pomeni 523 tisoč 54 evrov bruto minimalnih plač, milijon 701 tisoč 940 evrov denarnih socialnih pomoči, 664 tisoč 120 evrov prejšnjih neto pokojnin, 12 let subvencioniranja dijaške prehrane, 29 let subvencioniranja študentske prehrane. Tudi mi v Poslanski skupini DeSUS smo zadržani do tega predloga. Se pa zavedamo, da je glede na skupno evropsko območje treba pristopiti k reševanju. Poleg tega moramo priznati, da so v predlogu zakona podrobno opredeljeni pogoji za dajanje posojila, tako da bomo poslanci DeSUS prispevali svoje glasove k sprejetju tega predloga. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bogdan Barovič v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke.
Hvala lepa za besedo. Kolegice in kolegi! Najprej sploh ne vem, zakaj pravzaprav mi o tem razpravljamo in zakaj je ta točka na dnevnem redu, ker je marca leta 2010 slovenska vlada že dala zavezo. Danes mi pravzaprav moramo obravnavati pod prisilo in odločati o nečem, za kar je Vlada že dala zavezo in sklenila brez nas. In ne samo to. Maja je Evropska komisija v imenu in za račun posojilodajalk, in kolikor mi je znano, smo tudi že mi kar zraven, podpisala posojilno pogodbo. Govorimo o izvršenem dejstvu. Verjamem, da bom slišal, da temu ni tako. Ampak kakšen je sploh namen, da ta državni zbor obstaja? Enako se dogaja z Zakonom o poroštvu Republike Slovenije za zagotavljanje finančne stabilnosti v evroobmočju, o katerem bomo govorili v prihodnjih dneh. Zakaj smo potem tukaj? Dajte nas ukinit, pa naj Vlada sama dela, kar hoče delati! To je prvi bistveni razlog. Ampak kljub temu dokler bomo imeli to moč, vsaj v Slovenski nacionalni stranki, in dokler bomo – bili smo izvoljeni v imenu ljudstva – sedeli tu, bomo povedali tisto, za kar smo prepričani, da imamo prav in temu zakonu dokazano tudi nasprotovali. Nasprotovali bomo najprej zaradi tega, ker je Slovenija tako članica Evropske unije, kakor tudi evro območja in je prav tako v krizi. Slovenija ravna spoštljivo in se drži pakta razvoja in stabilnosti. Sedeli in razpravljali smo o rebalansu proračuna, s katerim znižujemo stroške in odhodke, govorimo in ukrepamo tako, da stiskamo pasove na vseh področjih, celo na pomembnih, vitalnih in ravnamo, če želite to slišati enkrat iz naših ust, spoštljivo do pravil igre nekega kluba v katerem smo. Država o kateri danes govorimo in ji bomo dajali posojila, po vseh krutih razmerah v katerih živimo, tega ne počne. Tega ne počne. To je 1. razlog, zaradi katerega seveda ne smemo podpreti tega zakona. Vlada in vladne stranke pravite, ves čas trdite, da s pomočjo Grčiji, ki jo bomo dali, rešujemo sebe in skupno evropsko valuto. Povedal vam bom čisto resnico. Veste koga rešujemo? V glavnem rešujemo francoske in nemške banke pa mogoče zraven še katero od naših. Ampak čisto nikogar drugega, nobenega Grka. To je vsa resnica. In čisto nič evrov in čisto nič sebe. Francoske, nemške in nekatere druge pa mogoče še katero našo banko. Grčija zanesljivo ne bo sposobna vrniti posojenega denarja evropskih davkoplačevalcev iz čisto dokazljivo preprostega razloga, ker je obrestna mera za ta posojen denar višja, kot pa raste bruto družbeni produkt v Grčiji s tem, da Grčiji gospodarska rast še vedno pada. Dolg se bo samo povečeval in Grčija tega denarja nikdar v življenju ne bo sposobna vrniti. Niso zanemarljive ugotovitve nekaterih ekonomistov, in sicer tistih, ki pravijo, da tudi, če bi Grčija bankrotirala, evro ne bi propadel. Celo drugače. Mogoče bi bilo za navadnega Grka bolje, da bi bankrotiral, ker bi v tem primeru izgubile predvsem tuje banke, ne pa Grki in mi. To je vsa resnica in zato Slovenska nacionalna stranka tudi slučajno tega zakona ne bo podprla.
Hvala lepa. Besedo ima gospod mag. Borut Sajovic v imenu Poslanskega kluba LDS.
Hvala lepa predsedujoči za besedo. Še enkrat prijazen pozdrav! Ko smo Slovenci leta 2007 vstopili v evroobmočje in s tem zaključili še en zgodovinski projekt, smo se zagotovo nadejali večje blaginje in pa hitrejše gospodarske rasti. Temu je tudi sledilo obdobje velike konjunkture in s tem posledično tudi povečanje kupne moči prebivalstva. Seveda pa je že takrat vstop v evro puščal negativne posledice kot na primer hitro in pa prikrito zviševanje cen določenih izdelkov, a v celotni sliki so bili tako statistični kakor tudi dinamični učinki zagotovo pozitivni. Tudi z nastopom finančne in gospodarske krize je Republiko Slovenijo kot članico evrske skupine prav evro obvaroval pred valutnimi šoki in s tem nam vsem zagotovil večjo monetarno varnost. Vendar pa članstvo v vsakem klubu žal zahteva tudi določeno ceno na tak ali drugačen način. Ceno bomo morali plačati, čeprav ne zaradi naših napak, temveč zaradi pomanjkljivosti hib v sistemu, še posebej v sistemu nadzora nad javnofinančnimi primanjkljaji in javnimi dolgovi v določenih članicah tega elitnega evropskega kluba. Tako kot smo danes soočeni s ceno tega članstva v klubu, in sicer z grško dolžniško krizo, ki zaradi povezanosti celotnega sistema posredno še kako ogroža tudi naš standard v Sloveniji. Veliko je že prelitega črnila na to temo in izrečenih besed o Grčiji in njenih težavah, a hkrati naj nam bo to tudi močno opozorilo, da Slovenija nikjer in nikakor ne bi sledila tovrstnim stranpotem. Vlada se je skupaj z drugimi članicami evroobmočja odločila, da Slovenija Grčiji solidarno pomaga s posojilom z nekaj manj kot 388 milijonov evrov, in sicer v obdobju 3 let. V LDS smo že izrazili stališče, da smo na načelni ravni zadržani do tovrstnih ukrepov, saj gre v prvi vrsti za težavem ki so povzročene izključno z lastno neodgovornostjo države, ki je vodila povsem neodgovorno javnofinančno politiko. Na drugi strani pa smo v tej zgodbi ujetniki višjega cilja, to je zagotavljanja stabilnosti evroobmočja, ki pa od nas terja solidarnostno pomoč. Tako gre na nek način tudi za reševanje naših slovenskih prihodnjih težav, če se Grčija ne bi uspela izvleči iz te krize. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije bomo zato podprli predlog zakona o posojilu Grčiji. A ob tem jasno in glasno apeliramo na Vlado, ki bo imela instrumente nadzorovanja in plasiranja posojil, da le-ta skrbno in natančno pogojuje zelo restriktivnim programom ukrepov grške vlade. Predvideni grški ukrepi morajo biti dovolj obsežni in učinkoviti, da bo Grčija sama prispevala največji delež k olajševanju lastne krize. Zagotovo bi si v Liberalni demokraciji Slovenije, kot tudi vsi drugi, želeli več garancij za dana posojila in trdna jamstva, da se bodo posojila resnično vračala. Ker pa gre za dogovor na ravni Evropske skupnosti z Mednarodnim denarnim skladom, so v tem trenutku zakonske rešitve za nas sprejemljive. Pri tem pa izpostavljamo, da je poleg že predlaganega stabilizacijskega mehanizma na področju monetarne unije treba okrepiti preventivno delovanje, da se s podobnim problemom ne bomo ponovno soočali v prihodnosti. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije smo pozivali, da naj letošnjega dela posojila Grčiji v višini 133 milijonov evrov ne financiramo z dodatnim zadolževanjem. Zato smo v tem delu rebalansa proračuna zadovoljni, da so se iskale druge rešitve in so see tudi našle in da ni ključ do rešitve dodatno zadolževanje Slovenije, ampak notranje rezerve. Kot lahko vidimo tudi pri obravnavi rebalansa proračuna, se tudi nad temi rešitvami, zaradi resnosti gospodarske situacije in krize, ne moremo preveč veseliti. So pa najbrž edina pot, da se iz zagate vsi skupaj na področju evrskega območja rešimo. Kot že rečeno, bomo v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije glasovali za sprejem predlaganega zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Anton Colarič v imenu Poslanske skupine SD.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi! Predlagani zakon bo omogočil izplačilo posojila Grčiji, ter tako prispeval k zagotovitvi stabilnosti v evrskem območju. Razmere na trgu že kažejo nesorazmerno povečanje pribitkov in tveganja za zaprtje trgov, za zadolževanje vseh držav, ki so po oceni trgov v vsaj minimalno primerljivi situaciji. Tovrstni verižni učinek je treba preprečiti, če ne želimo, da se njegove posledice pokažejo tudi v Sloveniji. V evrskem območju so tudi ključni slovenski izvozni trgi, zato bi morebitna destabilizacija območja skupne valute zelo slabo vplivala na majhno in odprto slovensko gospodarstvo. Odvisnost Slovenije od tujih finančnih virov ostaja velika. Še naprej ostaja na ravni 37 % BDP. Zaradi tega ostaja Slovenija močno občutljiva na spreminjanje pogojev financiranja na mednarodnih finančnih trgih, še posebej v razmerah stopnjevanja dolžniških problemov nekaterih držav evroobmočja. Članstvo države v evrskem območju prinaša prednosti pri trgovanju z enotno valuto, dostop do finančnih trgov in virov financiranja, manjše transakcijske stroške, pomeni pa tudi večjo stabilnost, zaupanje in varnost finančnega sistema. Za Slovenijo pa je v obdobju krize članstvo v evrskem območju s tega vidika zagotovo olajšalo premagovanje krize. Ob enem je razumljivo, da to članstvo zahteva odgovornost in solidarnost z državami v težavah. Reševanje Grčije tako sočasno kakor tudi v določenem smislu pomeni tudi reševanje evra. Morebitni zlom evra bi nesporno imel močne, negativne posledice na vse njegove članice in tudi na Slovenijo. Ker so dogodki na finančnih trgih potrdili nezmožnost Grčije, da pridobi sredstva na finančnih trgih, so 7. maja 2010 predsedniki držav oziroma vlad držav članic evrskega območja na izrednem zasedanju soglasno sprejeli sklep držav članic evrskega območja o zagotoviti finančne pomoči Grčiji. Poleg tega je bil sprejet sklep držav članic EU o podelitvi mandata Evropski komisiji za izvedbo koordinativnih dejanj in opravljanje mehanizma finančne pomoči, kot so ga opredelile države članice evrskega območja v sporazumu med posojilodajalkami. Sporazum med posojilodajalkami ureja medsebojne odnose držav članic evrskega območja razen Grčije v zvezi z zagotovijo usklajenih dvostranskih posojil v medvladnem okviru. Namen sporazuma, katerega podpisnice so posojilodajalke, je pooblastilo Evropske komisije, da v imenu in za račun posojilodajalk podpiše posojilne pogodbe ter memorandume, ki določajo pogoje na področju ekonomskih politik na podlagi predhodnih odobritev vseh podpisnic. Sporazum začne veljati za posamezno posojilodajalko, ko Evropska komisija prejme izjavo posojilodajalke o zavezanosti, da so bili končani vsi notranje pravni postopki v državi članici, ki so potrebni za začetek veljavnosti sporazuma in upam, da ga bomo danes podprli in posredovali naprej. Poslanska skupina bo podprla predlog Zakona o posojilu Helenske republike.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Zvonko Černač v imenu Poslanske skupine SDS.
V Slovenski demokratski stranki, v Poslanski skupini, zakona o posojilu Grčiji, govorimo o skoraj 400 milijonih evrov, ne bomo podprli. Celotni paket pomoči naj bi znašal okoli 80 milijard evrov in slovenski prispevek naj bi znašal nekaj manj kot 0,5 % v tem deležu. Številni argumenti nas vodijo k temu, naj navedem, glede na to, da je čas omejen, samo nekaj najpomembnejših. Prvič, gre za neprimeren način reševanja prezadolžene države. Vse države, ki so vstopile v Evropsko unijo, predvsem pa vse države, ki so vstopile v Evropsko monetarno unijo, so se obvezale k spoštovanju določenih pravil, vse, tudi Grčija. Izkazalo se je, da je Grčija zavestno prikrivala podatke in namerno prikazovala drugačno stanje od dejanskega, ni spoštovala tistega, za kar se je sama obvezala. Tisti, ki pa je član kluba in ne spoštuje pravil za članstvo, ne more biti zaradi tega še nagrajen. Ta pomoč Grčiji predstavlja ravno nagrado za nespoštovanje pravil. V vseh klubih velja, da če ne spoštuješ pravil, moraš izstopiti ali pa te izključijo. V primeru Grčije bi morala Evropska unija obrati tako pot. Če trenutna pravila tega ne dovoljujejo, bi jih bilo treba spremeniti. Predlagani način reševanja bo sedanje težave samo prenesel v neko naslednje obdobje, ne bo pa jih odpravil in kar je najhuje, da lahko po tem scenariju v prihodnjih letih poseže še katera država. Kot kaže, glede na te podatke, ki jih dobivamo vsak dan na mizo, taka grožnja grozi tudi Sloveniji. Drugič, države z nižjim standardom ne morejo prispevati k reševanju težav države, v kateri je standard višji. To ni pravično in to ni solidarno. Prej smo slišali iz ust državne sekretarke podatek o povprečni bruto plači v Grčiji – nekaj čez 24 tisoč evrov, kar pomeni preko 2 tisoč evrov mesečno, to pomeni, da je za okoli 40 % višja plača kot v Republiki Sloveniji. Nekemu zunanjemu opazovalcu se glede na vse to zdi, da se s krizo v Grčijo ukvarjajo vsi, samo Grčija ne. Tretjič, neprimeren trenutek. Slovenska vlada zahteva od javnih uslužbencev, da zatisnejo pas za približno 400 milijonov evrov letno. Približno toliko kot znaša ta pomoč Grčiji. To zahteva od slovenskih javnih uslužbencev, ne od grških. Slišali smo, da je povprečna plača javnih uslužbencev oziroma plača v javnem sektorju v Grčiji bistveno višja kot plača v privatnem sektorju. Pomembno je še nekaj. Ko enkrat v Grčiji dobiš službo v javnem sektorju, praktično več ne moreš izgubiti. Zagotovljena ti je dosmrtna gotovost zaposlitve. V času, ko bo morala Slovenija skrčiti javno porabo, kar pomeni, in te napovedi so že, da bo treba poseči tudi v javno porabo. Slišimo napovedi o zamrznitvah plač, pokojnin, in transferjev v tem času, ko slovenska vlada namenja izdatno pomoč grški, kjer so te pravice na bistveno višjem nivoju, kot so zdaj v Republiki Sloveniji. Četrtič, problemi se s to pomočjo ne bodo rešili, ampak se bodo odložili. Ta denar bo porabljen, učinkov pa ne bo nobenih in tudi vsa ta enormna finančna pomoč Grčiji ne bo odpravila problemov, ki so strukturne narave in zaradi katerih je Grčija v to krizo pravzaprav zašla. Veliko je v tem primeru govora o solidarnosti. Če bi se v Grčiji zgodile neke naravne ujme, drugačni nepredvideni dogodki, potem bi bila pomoč in solidarnost vsekakor na mestu in prepričan sem, da bi se odzvala ne samo celotna Evropa, na prvem mestu bi se odzvala Slovenija. V tem primer pa ne gre za solidarnost, gre za potuho nekomu, ki ni spoštoval dogovorjenih pravil, ki jih je kršil, in to zavestno, in sedaj naj bi bil za te kršitve celo nagrajen. V Slovenski demokratski stranki menimo, da je ta pot napačna, zato ji nasprotujemo. Grčija bi morala sama sprejeti več konkretnih ukrepov za sanacijo nastalih razmer in urediti delovanje države. Vzpostaviti bi morala pravila delovanja na številnih segmentih, tako kot veljajo v vseh ostalih članicah Evropske unije. Povečati bi morala izplen iz naslova pobranih davkov, racionalizirati javno porabo, narediti državo učinkovito in samo v takem primeru bi bila kakršnakoli pomoč na dolgi rok tudi učinkovita. Šele takrat bi bilo mogoče razmišljati tudi o širši pomoči, predvsem v pomoči Slovenije. Do takrat pa bi bilo treba Grčijo izključiti iz sistema Evropske monetarne unije in vezati ponovno vključitev na izpolnitev teh reform o katerih sem prej govoril. V Slovenski demokratski stranko bomo iz vseh teh razlogov glasovali proti temu zakonu.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih. Pred seboj imate pregled amandmajev. Obstajata 2 amandmaja k 3. členu, amandma Poslanske skupine SDS in amandma koalicijskih strank. Rad bi vas opozoril samo na en redakcijski popravek k amandmaju koalicijskih strank, in sicer v 3. alineji, kjer govori "obdobje razpoložljivosti posojila od izpolnitve pogoja iz šestega odstavka tega člena". To je vse in amandma je že vložen. Želi kdo razpravljati? Vložena je tudi sprememba amandmaja. Želi kdo razpravljati o teh 2 amandmajih? Odpiram prijavo. Gospod Zvonko Černač. Izvolite.
Že prej sem omenil, da tak način reševanja ni primeren in da dolgoročno ne bo pomenil neke rešitve v tej državi. Odteklo bo ogromno denarja, nepovratnega. Že danes vemo, da Slovenija nikoli ne bo dobila vrnjenih sredstev. Na nek način bodo sanirane skozi to pomoč predvsem nemške in francoske banke, vendar pa to ni stvar, ki bi morala bremeniti posamezne države članice Evropske unije. Predvsem ne tiste v katerih je standard njenih ljudi nižji, kot je standard ljudi v državi, kateri se pomoč daje. Prvič je ta način neprimeren in drugič je nepravičen. Ne gre za nikakršno solidarnost, ampak gre za potuho nekomu, ki se vrsto let ni držal pravil igre, ki je v trenutku, ko je vstopil v Evropsko monetarno unijo, na nek način to storil s figo v žepu. Zaradi tega smo v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke, ob tem, da na odboru nista bila izglasovana 2 bistvena člena, se pravi, da tudi v koalicijskih vrstah ni prav popolnoma enotne podpore temu konceptu reševanja, predlagali vsaj neko varovalko, da se vsaj omeji ročnost oziroma črpanje tega kredita na odločitve posameznih tranž v Državnem zboru. Zato da dobimo neke podatke, kaj in na kakšen način se bo s to državo v prihodnjih mesecih dogajalo, kateri ukrepi bodo sprejeti, in da ima ta državni zbor možnost vsaj čez nekaj časa odločati o tem, da se ta pomoč, dokler ukrepi ne bodo sprejeti tako, kot bi morali biti, zamrzne.
Besedo ima gospod mag. Branko Grims.
Hvala za besedo. Način, kako se je Evropa in še zlasti način, kako se je tega lotila slovenska vlada, rešuje Grški problem finančne discipline, finančnih špekulacij, če jih imenujemo s pravo besedo, je pravzaprav tragičen za nadaljnjo usodo evrskega območja in za evropske finance. Zahtevati bi morali izpolnjevanje ostrih finančnih, disciplinskih pogojev vnaprej, preden bi šli v dajanje posojil, preden bi odobrili sredstva za to. Zdaj pa je pot ravno obratna. Zato se lahko zgodi, da to ne bo pomoč Grčiji, ampak da bo to reševanje finančnih špekulantov. Že sicer je sama pot, za katero se je Evropa odločila, slaba pot in je v resnici pogojena, ne z ljubeznijo do Grčije, ampak z dejstvom, da imajo nekatere največje članice Evropske unije velike deleže v grških finančnih institucijah. S tem zlasti Nemčija in Francija okoli ovinka posredno financirata svoj lastni bančni sistem in ga sanirata zaradi grške zgodbe. Ob tem pa je treba opozoriti na slabo politiko slovenske vlade, ki zahteva od slovenskih zaposlenih zategovanje pasu v višini blizu 400 milijonov evrov, zato da bo teh istih 400 milijonov evrov namenila grškim javnim uslužbencem za njihovo 13., 14., 15. in celo 16. plačo, ki je že sicer pol višja, kot je v povprečju plača slovenskih javnih uslužbencev. To je seveda nepravično. To je nekaj povsem drugega kot deklarirana politika te vlade in dejstvo je, da je velika verjetnost, da bodo ta sredstva vsaj reprogramirana, če ne čez čas celo odpisana. V bistvu gre za darilo ljudem, ki so finančno zašpekulirali neko zelo pomembno evropsko gospodarstvo, konkretno Grčijo. Dejstvo je tudi, da ima Slovenija ta trenutek sama na nek način paralelo temu financiranju v tem istem proračunu, ker tudi tem istem proračunu se zdaj namenjajo sredstva za financiranje, za reševanje nepremičninskih in finančnih špekulantov v Sloveniji. Zaradi tega naj opozorim, da je eno samo sporočilo, ki bi moralo danes priti iz tega državnega zbora do slovenske vlade in do vseh njenih nadzornih institucij. Reševanje finančnih in nepremičninskih špekulantov ni v slovenskem nacionalnem interesu.
Želi še kdo besedo, prosim? Prijava teče. Besedo ima gospod Rudolf Petan.
Hvala za besedo. Spoštovani! V tem primeru bi lahko rekli, da lačna vrana sito pita. Dejstvo je, da nekateri javni uslužbenci v Grčiji prejemajo tudi 16 plač, mesecev je pa 12. Pri nas pa ravno v javnem sektorju zategujemo pas. To je narobe svet. Mi bomo zdaj podpirali tiste, ki imajo 16 plač v javnem sektorju. Še večji nesmisel v tej točki je, da to točko o pomoči Grčiji obravnavamo ob rebalansu proračuna, ko ugotavljamo, da nam škriplje na vseh koncih in krajih, da imamo premalo denarja za zdravstvo in tudi za javne uslužbence. Mi pa dajemo kar tako nekritično za Grčijo in za grške javne uslužbence. Jaz seveda podpiram amandma, ki smo ga predlagali, o tem ni nobenega dvoma. Podpiramo špekulante, in sicer tako tuje kot grške. Grška vlada je špekulirala z milijardami evrov, in sicer predvsem z izdajo javnih delnic, državnih obveznic in podobno, največji investitorji v te grške javne obveznice pa so francoske banke. Ena petina vsega tega primanjkljaja, ki ga morda zdaj grška vlada izplačati, je iz francoskih bank, zato ni čudno, od kod so najbolj trdni glasovi, da je treba Grčiji pomagati. V bistvu ne gre za pomoč Grčiji, ampak tujim bankam, ki so skupaj z grškimi državnimi institucijami špekulirale. Bil sem zelo pozoren, ko je predstavnica Vlade povedala, da je ta pomoč Grčiji v bistvu pomoč nam samim. Po podatkih, ki jih imamo, ki so tudi javni, so tudi slovenske finančne institucije pomagale pri tej špekulaciji v Grčiji. Slovenske bančne institucije naj bi bile udeležene pri tej svinjariji, pri špekulacijah v vrednosti 119 milijonov evrov. Glede na to, da nam Vlada ni povedala in obrazložila, katere slovenske javne finančne institucije imajo toliko denarja, da lahko špekulirajo z grškimi vrednostnimi papirji, ne morem tega predloga Vlade niti slučajno podpreti, ker me prav zanima, katera slovenska finančna institucija ima toliko denarja. Koliko je teh institucij, da se je lahko prelilo v špekulativne vrednostne papirje 119 milijonov evrov. Čas bi bil, da bi nam Vlada to jasno povedala, vsaj za nekatere bi nam lahko povedala; mislim, da so tudi take, ki so v večinski državni lasti. Dokler tega podatka ne izvemo, niti slučajno ne bom glasoval za ta predlog Vlade. Bom pa glasoval za naš amandma. Hvala lepa.
Besedo ima gospod Franco Juri.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Veseli me spoznanje vseh poslancev, da je nastala kriza, ne le v Grčiji, ampak globalna finančna kriza, ki je predvsem rezultat špekulativnega finančnega kapitalizma. Dejstvo je, da se soočamo s posledicami špekulativnih politik, ki so žal prevladale v zadnjih desetletjih in zdaj moramo poravnati račune za takšne politike. Vendar v primeru našega posojila Grčiji ne gre zgolj za reševanje Grčije, torej ene od držav članic Evropske unije in ene od držav članic evroobmočja, ampak gre predvsem za reševanje stabilnosti evra. Če se tega zavedamo, ne moremo sprejeti cenenih demagoških pozivov in ocen o tem, da si Grki ne zaslužijo nobene solidarnosti, ker imajo 13., 14. ali 15. plačo. Ugotovimo lahko, da je prav ob tej krizi in ob iskanju rešitev komisija prvič zahtevala transparentnost in preglednost grških financ. Ugotovila je marsikaj, recimo, da je od 16 tisoč bazenov samo 300 prijavljenih davčnemu uradu. Dejstvo je, da imamo opravka z družbo in ekonomijo, kjer finančne discipline ni bilo. Ampak zaradi krize in zaradi reševanja te krize se o tem prvič transparentno govori in se zahtevajo ukrepi. Bodite brez skrbi, če ne Slovenija pa sigurno Evropska komisija in še bolj svetovni monetarni sklad ne dajejo ničesar zastonj, niti Grčiji ne. Prav ta pomoč pomeni pogojevanje reševanja finančne krize Grčije s finančno disciplino. Ta je priložnost, da se finančna disciplina vzpostavi tudi v problematični Grčiji. Slovenija sodeluje kot bypass država, ki omogoča s svojim bistveno boljšim položajem kreditiranje sanacije Grčije z boljšimi pogoji, Gre samo za to in javnosti je treba povedati, da mi kar tako ne damo denarja iz proračuna, ampak najamemo v imenu Grčije oziroma v imenu Evropske unije kredit za sanacijo Grčije ob strogih pogojih, ki jih ta sanacija predvideva. Zato je sam predlog amandmaja SDS brezpredmeten, kajti že koalicija je predložila boljši amandma, ki predvideva tudi poročanje Državnemu zboru o tem postopnem kreditiranju. Tukaj ni nobenih možnosti, da bi tovrstna pomoč krepila špekulacijo. Obratno. Prav ta pomoč je tista, ki bo vzpostavila red tudi v Grčiji. Če se tega ne zavedamo, smo zgrešili naslov. Demagoško pozivanje k temu, da se pusti, naj gredo stvari stihijsko je ne samo demagoško, ampak je skrajno nevarno. Če si nekdo želi razpad Evrope, prosim izvolite, če je to namen tistih, ki pozivajo k neukrepanju. Mi se bomo lahko jutri soočili z bistveno hujšimi problemi. Ampak ne zato, ker smo sanirali to črno luknjo v tem trenutku. Ali se spomnite Busheve in nato Obamove politike, ko seje pojavil finančni balon v Združenih državah Amerike? Ukrepal je z državno injekcijo. Takrat ga je zaradi te finančne injekcije marsikdo kritiziral. Ampak če tega ne bi bilo, bi bili danes verjetno soočeni s kaosom. Ne samo v Združenih državah Amerike, ampak z globalnim kaosom. Vsi se zavedamo, da to pomeni tudi pomoč velikim bankam. Vsekakor. To je tisto protislovje, ki ga zelo obžalujem, ker so prav tiste banke ustvarile te finančne balone in podpirale finančne špekulacije. Z javnim denarjem skušamo hkrati preprečiti še hujšo katastrofo. To je res. Obstaja tudi možnost, da se bo marsikdo pri tem okoristil. Ta možnost obstaja, ampak pogoji, ki jih postavlja Evropska komisija, evropske banke, svetovni denarni sklad in navsezadnje tudi naša vlada in s tem amandmajem, ki ga predlaga koalicija, tudi Državni zbor v največji možni meri zmanjšujejo možnost, da se taka nedisciplina in špekulacija nadaljujeta. Zato gre tak pristop podpreti, ker je edini trezen in edini odgovoren do evra in do Evropske unije. Je edini, ki je usklajen s smernicami večjih držav Evropske unije. Če kdo misli, da smo mi tako samostojni, da nas ne brigajo in tangirajo skupni interesi Evropske unije, sploh ni razumel bistva te druščine. Brez stabilne Nemčije, Francije, Španije, Grčije in tudi Slovenije ne bo stabilnega evra. Zato, če je še čas za ukrepanje, ukrepajmo. Temu ja namenjena poteza Vlade, ki mimogrede dokazuje, da je Slovenija še med tistimi državami, ki lahko pomagajo in ne med tistimi, ki pričakujejo to pomoč. Verjamem, da to nekoliko moti opozicijo, ker je v tem zakonu v bistvu že vsebovano sporočilo, da je Slovenija še dokaj trdna na svojih finančnih nogah in prav, kot smo že večkrat omenili, rebalans je temu namenjen. O vsem kar smo mi odločali in o čemer smo razpravljali, to pravzaprav dokazuje. Zato tega amandmaja ne bom podprl, ampak bom podprl amandma koalicije. Še enkrat, ne pozabimo, da če se je razpad Jugoslavije začel prav s finančno nedisciplino v Beogradu in zaradi tega so se zgodile vse centrifugalne zgodbe, se lahko jutri to zgodi tudi Evropski uniji. Ampak, da bi to preprečili, ne pozabimo, da Jugoslavija ni bila demokratična tvorba. Evropska unija je nastala na podlagi demokratičnih odločitev in samostojnih odločitev narodov in držav, ki jo sestavljajo. Zato Evropski uniji ne bi zaželel takega razpada in ne bi privoščil neki vladi, recimo slovenski vladi, izolacijo v tej skupni Evropi in menim, da je naša dolžnost, da pomagamo, da upoštevamo duh solidarnosti ne samo z Grčijo, ampak solidarnosti znotraj Evrope in predvsem znotraj območja evra. Če razpade evro, mislim, da brez političnih in tudi nacionalnih posledic to ne bi šlo. Hvala.
Besedo ima gospod Marjan Bezjak.
Hvala za besedo. Lepo pozdravljeni! Sigurno, da poslanci in poslanke ne vemo kaj se Vlada pogovarja v ozadju za hrbtom, saj je bilo tudi to videti na Odboru za finance. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke smo vložili amandma ravno s tega vidika, ker ni jasnosti zakaj dajemo ta denar, kakšne ukrepe je dejansko sploh povzela grška vlada, kaj bodo s tem denarjem, kako bodo sanirali gospodarstvo, ali je ta denar namenjen za francoske banke, za tuje banke, ki so vlagale denar v to državo. V Sloveniji imamo preveč problemov in preveč lukenj kam bi lahko dali ta denar, ampak mi smo vedno prvi, ki se hočemo dokazovati. Mislim, da hoče Vlada s to potezo zamegliti slovenske državljane, da ne bi videli kakšna je gospodarska in celotna situacija v Sloveniji naših prebivalcev, našega gospodarstva. Tukaj spet vidim, tako kot je napisano na tem vabilu, ki je z mavrico in kuhinjo po meri vsakdanjosti. Razumem, da v krizi vsak rabi pomoč, ampak najprej mora vsak sam pomesti pred svojim pragom in napraviti red, kajti drugi mu ga ne morejo napraviti. Če pa dajemo denar v vrečo, katera ima luknjo, verjemite, da bo ta denar splahnel tako, kot je splahnel marsikje. Zato smo v Slovenski demokratski stranki predlagali amandma, da dobimo jasna stališča in jasne odgovore za kaj je namenjen ta denar. Ali morda Slovenci pričakujemo na ta račun kakšen otok v Grčiji? Ne vemo, mi si [[...]] [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa. Izvolite, gospod Černač.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Prej sem se javil za repliko in mi jo niste dali. V Poslovniku je napisano, da če je bila razprava predhodnega razpravljavca napačno razumljena in je razpravljavec v svoji razpravi tako razpravljal, ima pravico do replike. Gospodu Juriju sem želel povedati, da me je v izvajanju, ko sem govoril o amandmaju, narobe razumel, ker je rekel, da je amandma koalicijskih skupin enak kot amandma, ki smo ga vložili v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke.
Hvala lepa gospod Černač.
To pa ne drži. Če mi dovolite, bom dal predlog na koncu, ker smo v Slovenski demokratski stranki predlagali, da o vsaki posamezni tranši odloča ta državni zbor. Še nekaj. Te iluzije, ki jih ima gospod Jurij o dobrem stanju financ, ne držijo. Na spletni strani SDS si lahko pogleda števec, kjer je številka dolga državnega proračuna 11 milijard 728 milijonov 516 tisoč, naprej pa ne morem citirati, ker se vsako sekundo poveča za 40 evrov. Moj proceduralni predlog je, bi vas v prihodnje prosil, spoštovani predsedujoči, da v skladu s Poslovnikom daste repliko v takem primeru, kot je bila ta [[....]]
Hvala lepa. Enako bom ravnal tudi v prihodnje, tako kot sem ravnal danes in ocenil, da to ni replika in pri tem tudi vztrajam. Povem vam pa, da ste izkoristili proceduralni predlog in odgovarjali gospodu poslancu. Besedo dajem gospe državni sekretarki. Izvolite.
Hvala lepa. Dovolite mi, da na kratko predstavim stališče Vlade v zvezi z vloženimi amandmaji in odgovorim na nekatere navedbe v dosedanji razpravi. Amandma k 3. členu, ki ga je vložila Poslanska skupina SDS vsebuje 2 ključni spremembi oziroma novosti. V prvem odstavku navaja, da naj bi državi Sloveniji pripadalo nadomestilo v višini 300 bazičnih točk namesto 50 bazičnih točk, kar je v osnovnem predlogu zakona. Omeniti moram, da prvi odstavek 3. člena natančno povzema pogoje posojilne pogodbe, ki so usklajene med vsemi državami članicami posojilodajalk. Zaradi tega bi bilo sprejemanje drugačnih pogojev v slovenskem zakonu neskladno med državami članicami usklajeno posojilno pogodbo in bi predstavljajo nepremostljiv problem pri samem izvajanju mehanizma, ki ga poslušamo s tem predlogom zakona vzpostaviti. Druga sprememba, ki jo prinaša ta amandma, pa navaja, da naj bi o vsaki posamezni tranši odločal Državni zbor in ne le, da bi bil obveščen tako, kot je predvideno v amandmaju koalicijskih poslanskih skupin. Ugotavljamo, da tak način odobravanja posameznih tranš predstavlja precejšnjo časovno in administrativno oviro za samo odobravanje posameznih tranš posojila. Ocenjujemo, da so glede na vse ostale postopke, ki so predvideni s tem zakonom oziroma so bili izpeljani pred vložitvijo predloga zakona v zakonodajni postopek, neprimerni in nepotrebni. V vsakem primeru bo Vlada četrtletno natančno poročala Državnemu zboru o vseh morebitno odobrenih tranšah. Glede na to, da je bilo nekajkrat omenjeno, da je Vlada do zdaj ukrepala na tem področju samostojno in brez soglasja Državnega zbora, naj še enkrat spomnim, da v skladu z zakonom, ki ureja sodelovanje med Vlado Republike Slovenije in Državnim zborom v evropskih zadevah, je 6. maja potekala skupna seja Odbora za finance in monetarno politiko ter Odbora za zadeve Evropske unije, ki sta predlagane ukrepe potrdila na podlagi predloženega sporazuma med posojilodajalkami, predložene posojilne pogodbe in pa memoranduma o soglasju. Memorandum o soglasju določa natančne ukrepe, h katerim se zavezuje Helenska republika, zato da bi bila deležna pomoči drugih držav, ki so vključene v evrski sistem. Povedala bom samo globalne številke. Grčija se je zavezala, da bo do leta 2014 zvišala prihodke državnega proračuna za 6,5 % in znižala odhodke za 6,6 % bruto domačega proizvoda. Da bi dosegla te začrtane cilje, je grška vlada že v letošnjem letu začela z ukrepi tudi na področju zmanjševanja dohodkov javnih uslužbencev Tako so nominalno že zamrznjene vse plače in ukinjeni vsi dodatki v smislu morebitnega regresa, božičnice, velikonočnega dodatka in tako naprej. Seveda bodo potrebni še dodatni ukrepi, vendar začetni ukrepi so dani. Naj nadalje omenim še, da tako Evropska komisija, kot Mednarodni monetarni sklad trimesečno kvartalno ocenjujeta izpolnjevanje posameznih pogojev oziroma posameznih kazalcev, h katerim se je Grčija zavezala in v kolikor bi bilo katero od teh poročil negativno, odobritve naslednje tranše na podlagi posojilne pogodbe ne more biti. Omenjeno je bilo, da je izpostavljenost slovenskih institucij do Grčije posledica špekulacije. Situacije v katerih so se znašle slovenske institucije in zajemajo približno 120 milijonov evrov, so posledica nakupov grških obveznic, ki so jih slovenske finančne institucije izvedle. Ne moremo trditi, da je to posledica nekega špekulativnega ravnanja, ampak je šlo za povsem adekvatne posle. Omenjeno je bilo, da se Slovenija izolirano oziroma samostojno in prva od vseh vključuje v mehanizem pomoči Grčiji. Vse države članice so že zaključile notranje pravne postopke razen Slovaške, ki je zaradi izvolitve nove vlade nekoliko v zamudi, Slovenija pa to svojo obveznost na nek način zaključuje danes. Zakaj predlagamo ta predlog zakona o rebalansu proračuna? Ne glede na to, da za letošnje leto maksimalna možna kvota, ki odpade na Slovenijo – 133 milijonov evrov – ne zahteva dodatnega zadolževanja, je treba z rebalansom proračuna v bilanci B zagotoviti ustrezno pravno podlago za konkretno izpeljavo posameznih poslov. Toliko na kratko glede ključnih navedb, ki so se pojavile v razpravi. Za konec naj ponovno omenim, da Vlada ne more nikakor podpreti predloga amandmaja k 3. členu, ki ga je vložila Poslanska skupina SDS, medtem ko podpira popravljeni amandma koalicijskih poslanskih skupin. Hvala lepa.
Želi še kdo razpravljati o teh 2 amandmajih? Roko je dvignil samo gospod Jerovšek, ampak ni časa, ste ga že porabili. Želi še kdo? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo o amandmajih. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje Državnega zbora odločali danes v okviru glasovanj ob 12.30. S tem prekinjam to točko dnevnega reda, prekinjam tudi 26. izredno sejo, ki jo bomo z glasovanjem nadaljevali ob 12. uri in 30 minut.
Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Prehajamo na glasovanje Državnega zbora o odločitvi predlogov. Poslanke in poslance prosim, da preverijo delovanje glasovalnih naprav. Preden preidemo na postopek glasovanja, vas želim obvestiti, da bomo v okviru proračunskega paketa aktov najprej glasovali o Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o trošarinah ter o Predlogu zakona o posojilih Helenski republiki. Po glasovanju o Predlogu rebalansa proračuna Republike Slovenije za leto 2010 pa bomo prešli na odločanje o Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2010 in 2011. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o trošarinah v okviru nujnega postopka. Nadaljujemo z 2. obravnavo, to je z odločanjem o vloženem amandmaju, ki ga bomo opravili na podlagi amandmaja, ki ste ga dobili na klop 2. 7. 2010. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SDS k 15. členu. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine SDS. Mag. Andrej Vizjak, prosim.
Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani predstavniki Vlade, minister! Z amandmajem [[...]]Oprostite! Mislil sem, da smo pri proračunu. Se opravičujem.
Ne, smo pri trošarinah. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 33. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Ugotavljam, da je Državni zbor v 2. obravnavi sprejel amandmaje k 15. členu dopolnjenega predloga zakona. Sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k temu členu vložiti amandmaje? Ugotavljam, da želi [[...]] Prosim, gospod Kontič, imate besedo. Želite vložiti amandma? Hvala lepa. Prekinjam to točko dnevnega reda, ki jo bomo nadaljevali po kočani 4. točki dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 4. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o posojilu Helenski republiki v okviru nujnega postopka. Nadaljujemo z 2. obravnavo, to je z odločanjem o vloženih amandmajih, ki jo bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev dne 6. 7. 2010. Najprej glasujemo o amandmaju Poslanske skupine SDS k 3. členu. Če bo ta amandma sprejet, bo amandma koalicijskih poslanskih skupin pod 2. točko brezpredmeten. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 46. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS k 3. členu. Na mizo ste dobili tudi popravek tega amandmaja in glasujemo o popravljenem amandmaju. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 29. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 29.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Ugotavljam, da je Državni zbor v 2. obravnavi sprejel amandma k 3. členu dopolnjenega predloga zakona. Sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k temu členu vložiti amandmaje? Ugotavljam, da ne želijo. K predlogu zakona za 3. obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada ni obvestila, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih v 2. obravnavi, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS, Zvonko Černač. Prosim.
V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke tega zakona ne bomo podprli iz več razlogov. Eden izmed temeljnih razlogov je, da gre za neprimeren način reševanja prezadolžene države. Država, ki je zavestno prikrivala podatke, ki je kršila pravila igre, za katera se je sama obvezala, bo zdaj na ta račun še nagrajena. V primeru, ko je nekdo član nekega kluba, in Evropska unija je tak klub, in se ne drži pravil igre, sta v takem primeru samo 2 možnosti – ali se takega člana, ki pravil igre ne spoštuje, izloči iz kluba ali pa mora izstopiti sam. Če bi Evropska unija želela na primeren način rešiti težave, ki jih ima danes Grčija, bi morala Grčijo izključiti iz Evropske monetarne unije. Če ji pravila igre tega ne dovoljujejo, bi morala spremeniti ta pravila, od države zahtevati konsolidacijo javnih financ in sprejetje vseh ostalih ukrepov, da bi ta država lahko stopila na pot, na katero so stopile vse ostale evropske države. Na tak način in s tako potuho se problemi, ki jih ima Grčija, ne bodo rešili, tudi zaradi tega ne, kot vidimo, ker se s to krizo ukvarjajo vse druge države, samo Grčija ne. Na drugi strani je neprimerno, da težave rešujejo države, ki imajo nižji standard kot država, ki je v to krizo zašla. Tisto, kar je pomembno v primeru slovenskih razmer, je pa tudi neprimernost trenutka. Pomoč v višini približno 400 milijonov evrov bo izglasovana, kot kaže danes v Državnem zboru, in sicer v trenutku, ko slovenska vlada od slovenskih državljanov, od slovenskih javnih uslužbencev zahteva, da stisnejo pas približno za ravno tako vsoto – za 400 milijonov evrov. Ta pomoč prihaja v trenutku, ko slovenska vlada zahteva od slovenskih upokojencev, da pristanejo na znižanje pokojnin, kajti zamrznitev pokojnin pomeni v teh razmerah, v kakršnih smo danes, njihovo znižanje. Trenutek ni primeren. Najbolj pomembno pa je, da tudi, če bo ta pomoč dodeljena, gre za enormno številko 80 milijard evrov na ravni Evropske unije, se problemi v tej državi ne bodo rešili. V tej državi so potrebne obsežne in strukturne reforme, treba je začeti s sanacijo razmer v javnih financah, pri zaposlovanju v javnem sektorju, pri pobiranju davkov in še marsikje. V kolikor se ti procesi ne bodo zgodili in nič ne kaže na to, da se bodo, potem bo tudi ta pomoč izzvenela v prazno. Najbolj pomembno pa je, vi v temu trenutku, ko odločate o tem, veste, da se teh 400 milijonov evrov ne bo nikoli povrnilo. Mislim, da je neprimeren trenutek, neprimeren odnos do naših državljanov in neprimeren način reševanja tistih, ki govorijo da bomo v Slovenski demokratski stranki proti.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke, Bogdan Barovič. Prosim.
Spoštovane kolegice in kolegi! Zelo razumno vas pozivam, da razmislite kateri gumbek boste pritisnili. Saj je prav in lepo, da spoštujete svojo vlado in da jo ubogate. Ta vlada je svojo obljubo dala in danes rešujete s pritiskom na gumb samo obljubo, moralno zavezo Vlade in sploh ne pomislite kaj boste s tem ljudem naredili. Še enkrat vam povem, čista neresnica je, da rešujemo Slovenijo in Evropo. Čista neresnica! Še enkrat jamčim, da bo Slovenija kot tudi države druge s tem kreditom rešila predvsem velike nemške in francoske banke, ki so kupovale obveznice, te obveznice so propadle in z njimi bodo propadle velike nemške in francoske banke. Ampak ne bodo, zato ker bomo mi tem bankam pomagali, ne pa ljudem! Tisti, ki boste pritisnili za ta zakon, si zapomnite današnji dan in se nanj spomnite čez leto ali dve, saj boste pahnili v še večjo bedo ne samo Grke, ampak tudi Slovence, svoj slovenski narod. Čisto zares to govorim, ni to zdaj zaradi političnega gledanja. Takšna je resnica. Makroekonomski kazalci so popolnoma jasni, kolegice in kolegi, če so obresti pri takšnih kreditih večje kot je rast BDP, potem takšnega kredita živ bog ni sposoben odplačati in ga tudi Grčija ne bo, ne bo ga! Dolg bo ostal nam! Če bomo sprejeli še zakon, ki je pred nami, o poroštvu in jamstvu Slovenije, družbi, ki je že ustanovljena v Luksemburgu, če prištejemo k temu še vsa poroštva in jamstva, ki jih je Slovenija že dala in stanje kakršnega imamo in seveda naš pozitivni odnos do Evropske unije. naša skrb in varčevanje, bo Slovenija propadla. Grčija se ne bo rešila, Slovenija bo propadla, tega pa ne privoščim ne vam, ne sebi, še najmanj pa Slovenkam in Slovencem. Proti bomo glasovali, proti! Pomagali bi raje na vse druge način, na takšnega pa ne bomo.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SD, dr. Luka Juri. Prosim.
Poslanska skupina Socialnih demokratov brez dvoma podpira takšen zakon in podpira ta ukrep, zato ker se zaveda, da ko pogledamo celotno sliko vidimo, da ne gre za nobeno pomoč Grčiji, ampak gre za nujen ukrep, za stabilizacijo evroobmočja in za stabilizacijo financ tudi v Sloveniji. To je pomoč za stabilizacijo evra, ki jo potrebujemo, če jo kdo potrebuje, jo najbolj prav v Sloveniji. Kajti, če bi pustili, da se okužba, ki se glede na to, da delimo isto valuto, iz Grčije lahko širi tudi drugod, smo lahko kmalu tudi v Sloveniji v težavah. Pa ne zato, ker bi bile naše finance kakorkoli težavne, ampak zaradi tega, ker kadar začnejo vlagatelji bežati iz nekega območja, ki je zaradi enega dela nestabilno, v temu primeru Grčija, se zatekajo samo v tiste dele, ki so najbolj varni in sigurni. V tem trenutku so to Združene države Amerike na eni strani in Nemčija na drugi strani. Če se želimo izogniti težavam ob okužbi, ki jo Grčija lahko širi na Španijo, Irsko in tako naprej in če ne želimo, da bi se ta bolezen širila, jo moramo ustaviti zdaj. Če bomo čakali, bodo posledice strošek reševanja bistveno hujši. Ta pomoč nima nobene zveze, po našem mnenju, z vprašanjem standardov. Tudi mi si želimo, da bi Slovenija čimprej, ne samo dosegla, ampak presegla standarde povprečja v Evropski uniji in marsikje že presega. To nima nobene zveze z vprašanjem javnih financ v Grčiji, ampak z vprašanjem stabilnosti vseh nas. Ni res, da se vsi drugi, razen naših partnerjev Grkov, s tem ukvarjajo, vsi skupaj se moramo s tem ukvarjati. Vsi vemo, kaj Grčija že dela, zato da sanira svoje finance. Med drugim je že dvignila DDV iz 21 na 23 %, to je bistveni ukrep. Predvsem smo za zakon, zato ker smo se nekaj naučili od zgodovine, predvsem od zelo bližnje zgodovine in tudi od zgodbe Lehman Brothers. Ko je tista finančna ustanova propadla, so vsi rekli, da jo naj pustimo propasti, posledica pa je bila kreditna in finančna kriza. Zato ker ne želimo, da bi se isto zgodilo v Evropi, kjer ob mišljenju, da če bomo nekoga pustili, se bo pozdravil sam in ob zavedanju, da se bo ta okužba širila, jo želimo ustaviti v tem trenutku ne zaradi Grkov in Bruslja, ampak zaradi nas. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še katera poslanska skupina obrazložiti svoj glas? Prosim za prijavo za obrazložitev glasu v svojem imenu. Obrazložitev glasu Franco Juri. Prosim.
Obrazložitev glasu je ponavadi ponovitev že povedanega. O tem smo razpravljali dvakrat, pa bom še enkrat povedal, zakaj bom glasoval za posojilo Grčiji. Zato ker gre za pomoč Evropi, gre za korak, ki umešča Slovenijo okoli tistih držav, ki še lahko pomagajo pri zajezitvi tega finančnega zloma, ki se bo poglabljal, če ne bomo takoj sanirali grške situacije. Ker prav s tako pomočjo, in to jasno povejmo javnosti, postavljamo tudi zahteve in jih uresničujemo, in sicer so to zahteve po večji preglednosti in po večji finančni disciplini, tako v Grčiji kot v drugih državah. Ta pomoč je močno pogojena in za to pomočjo ni samo nekaj bank, ampak so celotna Evropska unija, evroobmočje in tudi Mednarodni denarni sklad. Nihče ne daje in nihče ne ponuja ničesar zastonj, ampak v tej pomoči so vgrajene vse varovalke, ki so edino zagotovilo, da bo ta sanacija tudi uspešna. Grki si ne morejo privoščiti nobenih širokih interpretacij te pomoči. Zato je vredno podpreti predlog Vlade in zagotoviti mehanizem solidarnosti, ki lahko pride prav sleherni državi, predvsem pa evroobmočju. Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu Franc Bogovič. Prosim.
V Slovenski ljudski stranki smo se odločili, da bomo glasovali proti temu in tudi sam bom glasoval. Danes govorimo o paketu, tudi o proračunu in o okužbi valute. Žal se mi zdi, da utemeljitve, ki to okužbo prenašajo na podoben način, kot smo se v preteklosti borili proti prašičji gripi, če dovolite, ko je cela Evropa, cel Svet kupoval cepiva, tudi tukaj dobro ne razumejo tisti, ki zagovarjajo te zadeve, kajti ta okužba ni nič drugega kot to, kar mi počnemo danes v slovenskih financah. To ni okužba, ki bi šla z zrakom, z avionom na druge države, ampak ta okužba ne zna gospodariti z lastnimi financami, in to so dokazali v Grčiji. Slovenci se iz zgodovine zagotovo imamo kaj naučiti, učimo se lahko iz naše bližnje zgodovine, ki se ne meri od takrat, ko je propadel Lehman Brothers , ampak se meri od takrat, ko je propadel jugoslovanski dinar, ki je imel podobne korene problemov kot to, da se tisti, ki vodijo javne finance, ne znajo uskladiti in rabijo približno tretjino več, kot ustvarijo. Žal se ta okužba dogaja danes tu v Sloveniji in danes tisti, ki so proti tej okužbi, bodo to okužbo za slovenske finance tudi podprli.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, Matevž Frangež. Prosim.
To odločitev so voditelji držav evroobmočja 5. maja sprejeli soglasno. Me prav zanima, kakšna bi bila danes stališča ene izmed teh parlamentarnih strank, ki z velikim populizmom, neodgovornim populizmom nastopa v tem parlamentu, če bi Slovenijo na srečanju voditeljev držav evroobmočja zastopal drug predsednik Vlade. Nauk te krize je, da je prišla iz življenja preko možnosti, zato se je zgodil nepremičninski balon v Združenih državah Amerike in zato je zdaj v tej novi etapi te krize, grška kriza dala nov pospešek gospodarski krizi v Evropi. Na nas je vprašanje, ali bomo to krizo reševali ali bomo stali ob strani in čakali, da sesuje tudi nas. Socialni demokrati in koalicija tukaj ponujamo odgovoren odgovor, in to je, da zagotovimo posojilo, ki je pod ugodnejšimi pogoji, kot ga je Grčija danes sposobna dobiti, zato da reprogramira svoje obveznosti, hkrati pa s tem zagotovo izvede doma tudi potrebne strukturne reforme, zato da prilagodi svoje javne finance sposobnostim grškega gospodarstva. To je domača naloga, ki jo imamo tako mi v Sloveniji kakor tudi drugod po Evropi, še posebej v Grčiji, Španiji, Italiji, na Portugalski in Irski. Temu je treba slediti. Ne le, da ne s tem rešujemo samo Grčije, s tem rešujemo to temeljno infrastrukturo, ki ustvarja krvno ožilje za pogon celotnega evropskega gospodarstva. Ne želim videti posledic na slovensko gospodarstvo, na naš dostop do finančnih virov, če takega ukrepa ne bi bilo in za te odgovorne oblasti glasujem za zakon.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, mag. Branko Grims. Prosim.
Nesrečna odločitev voditeljev Evropske unije, da odobrijo finančno pomoč Grčiji, preden ta vzpostavi ustrezne kontrolne mehanizme in dokaže finančno disciplino in red na področju javnih uslužbencev in javnih financ, je katastrofalen precedens, ki lahko trajno ošibi celotno evroobmočje, okrni kvaliteto življenja in bo na dolgi rok zanesljivo bistvena ovira vzpostavljanju evra kot ene od vodilnih svetovnih valut in celo kot alternativo ameriškemu dolarju, o čemer se je dolgo časa sanjalo, zdaj pa bodo to ostale samo še sanje. V slovenski vladi v škodo govori dejstvo, da v istem obdobju, ko se zahteva od slovenskih javnih uslužbencev in vseh zaposlenih zatiskanje pasu v višini 400 milijonov evrov, se točno enak znesek namenja za grške javne uslužbence, ki imajo 13., 14., 15., 16. za polovico višjo plačo od slovenskih javnih uslužbencev. Ko sindikati proti temu vzdignejo glas in ko se ne strinjajo s takim ravnanjem, se ruši še socialni dialog kot eden od ključnih vrednot, na katerih je bila vzpostavljena samostojna Slovenija. Zato je danes za odločitev, po mojem prepričanju, bistveno eno samo dejstvo. Zelo jasno povemo, da reševanje finančnih in nepremičninskih špekulantov ni v slovenskem nacionalnem interesu, ni v interesu Evropske unije in je razvojno destruktiven koncept. Na dolgi rok vodi v uničenje rasti in v šibkejši evro, s tem pa tudi v nižjo kvaliteto življenja za vse državljanke in državljane Slovenije in Evropske unije v celoti. Glasoval bom proti.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, Rudolf Petan. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani! Jaz bom glasoval proti, ker ne glasujemo o pomoči Grčiji, niti ni res, da pomagamo sami sebi. Podpiramo pa nesorazmerne pravice grškega javnega sektorja, in to v času, ko mora slovenski javni sektor zategovati pas, ko se jim celo brez dogovorov grozi, da ne bodo imeli pravic, ki so si jih že pridobili, medtem pa imajo nekateri v grškem javnem sektorju tudi 16 plač letno. To so nesorazmerja in v Sloveniji ne moremo kar tako mirno iti mimo tega. Ob takšnih podatkih bi lahko mirno rekli, da je to primer, ko lačna vrana sito pita. Dejstvo je, da cel svet že veliko let ve, da so, ne glede na Vlado, grške vlade špekulirale s svojimi državnimi obveznicami in z vrednostnimi papirji. Finančne institucije so se veselo vključevale, zato ker so vse računale na to, da če so državne obveznice, bodo vedno dobile denar povrnjen, pa ne glede kaj se dogaja. Ampak vemo, kdo plača. Finančne institucije prav gotovo ne. Dejstvo je, da so v te špekulacije z grškimi obveznicami vpletene tudi slovenske finančne institucije. Tega denarja je za 119 milijonov evrov in Vlada ni pripravila tega podatka, da bi mi, ko moramo odločati o teh velikih denarjih, o 400 milijonih evrov, dobili podatek, katere slovenske finančne institucije so tudi špekulirale. V bistvu mi zdaj dajemo denar tem finančnim institucijam, da si bodo povrnile svoje špekulacije. To je seveda nedopustno in Vlada bi to morala storiti. Za konec pa naj bo tudi meni dovoljeno to, kar je bilo drugim, in bi vprašal, kako bi pa danes govorile in glasovale stranke vladajoče koalicije, če bi bila v Sloveniji drugačna Vlada? Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker je še interes za obrazložitev glasu, odpiram prijavo, vendar ne prosim zanjo, odpiram pa. Obrazložitev glasu v svojem imenu dr. Luka Juri. Prosim.
Hvala lepa. Ker je v zraku ostalo neko vprašanje, brez da bi dobili pravi vsebinski odgovor [[...]]
Luka Juri ni več razprave. Samo obrazložitev glasu. Hvala lepa.
Sam sebi odgovarjam, takrat ko se odločam, kako bom glasoval, da če bi bil v drugačni situaciji, bi se verjetno odločil za odgovorno glasovanje in zaradi tega brez nobenega dvoma potrjujem to posojilo, posojilo ne pomoč, zato ker vem, da druga opcija, da bi pustili enega od partnerjev, ki deli isto našo valuto, na cedilu, bi škodila nam in bi pomenila, da bi se morali čez nekaj mesecev v celi Evropski uniji ukvarjati s tem, da je evro razpadel. Tega si ne želim, ker želim močno Evropsko unijo, ker v močni Evropski uniji smo lahko vsi skupaj močnejši. Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, Marijan Pojbič. Prosim.
Spoštovani predsednik, kolegice in kolegice! Zelo enostavno je deliti tisto, kar ni tvoje. Zelo enostavno je to početi. Ta koalicija prav to danes počne. Kolega, pa ga ne bom imenoval, ki je diskutiral pred mano, sprašujem. Ali je pripravljen dati tretjino svoje plače Grkom, zato da bodo sanirali situacijo? Naj to pove, ne pa, da deli denar, ki je davkoplačevalski, ki ga ustvarjajo slovenski ljudje, tisti, ki delajo za praznike, ponoči, v nedeljo in tako naprej. Tisti, ki se odločate danes dati to posojilo Grkom, odvzemate tistim ljudem ravno tisto, kar je njihovo. Še tista malenkost, ki jo zdaj imajo. Že tako ali tako imajo skoraj prazne denarnice. Danes je bilo že velikokrat povedano, da se jemlje upokojencem in javnim uslužbencem. Na eni strani so trošarine, novi davki in tako naprej, na drugi strani pa je brez problema skoraj 400 milijonov evrov posojila Grkom in točno vemo, da tega denarja nikoli več ne bomo videli. Če je to odgovorna odločitev koalicije pred slovenskim narodom, potem me pa naj vzame, da ne bom rekel kaj. To je pa tisto skrajno, kar si lahko poleg vseh stvari, ki jih že tako ali tako sprejemate, v škodo tega slovenskega naroda, slovenskega človeka in tistih ljudi, ki morajo delati za vsak evro, na koncu še dovolite sprejemati takšne odločitve in rešitve. To je skrajno neodgovorno. Ampak jaz mislim, da bodo na koncu državljanke in državljani povedali svoje, ko bo čas za to ali ste ravnali prav ali ne. Jaz bom glasoval proti temu zakonu, ker sem prepričan, da je v škodo Slovenk in Slovencev in zato smo tudi v Slovenski demokratski stranki povedali, da bomo glasovali proti temu zakonu.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, Franc Pukšič.
Hvala lepa. Kolegice, kolegi, minister! Grčija je vzela več, kot je ustvarjala. Grčija je to, kar je porabila, tudi prekrivala. Grčija je lagala in kradla. Te manire se rešujejo tako, da tisti, ki tega niso delali, to plačujejo in namesto njih vračajo. Sprašujem se, ker s polno zavestjo glasujete za takšen zakon, s kakšno [[...]]
Kolega Pukšič, prosim ne se obračati na druge poslanske skupine, govoriti morate o svojem glasu.
Sprašujem se, komu je bil v petek namenjen javni razpis ministra Lukšiča, ker je v finančnih pogojih zapisal, da mora vrednost investicije brez DDV presegati 5 milijonov evrov in ne sme biti manjša od 45 % in da mora biti operacija končana 31. 12. v tem letu. Koliko takšnih investicij v tej državi imamo? Toliko kot imamo Grčij v tej Evropi. In tudi tukaj boste naredili isto. Sram me je, da to gledam, zato bom glasoval proti.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu dr. Vinko Gorenak. Prosim.
Hvala lepa. S to stvarjo je preprosto tako. Tukaj je tudi treba biti realen. Res je, da verjetno Slovenija v času, ko se je 5. maja o tem odločalo, ni imela kakšnih veikih možnosti v Evropi. Pa tudi če bi Slovenija v Evropi glasovala proti, je vprašanje, če bi ji karkoli uspelo. Evropa se je tako odločila in koalicija je prisiljena početi to, kar se je Evropa odločila. Toda tukaj nastane anahronizem. Popoln anahronizem temu, da v Grčiji veliko zaslužijo, da imajo velike pokojnine, velike socialne dodatke in vse ostalo in da imajo naši ljudje pol tega. Zdaj naj naši ljudje rešujejo situacijo v Grčiji. Jaz sem, mislim, da okoli 10. maja, v lokalnem časopisu zelo jasno povedal, da gre moj prst na tipko proti, preden je ta zakon sploh prišel v parlament. Preprosto zato, ker mi vest tega ne bi dopuščala, ne glede na zaveze v Evropi in ne glede na vse ostale stvari, ki jih je koalicije prisiljena narediti. Jaz se tega zavedam in moja vest je seveda na tisti strani, ki se ji reče "ne morem". Ne morem podpreti situacije, ki se ji reče, da bo Slovenec plačeval Grku, ki je tako rekoč goljufal in lagal in ima še boljše življenje tudi danes, pa tudi jutri bo imel boljše življenje, kot ga ima slovenski človek, da je zdaj naš državljan dolžan plačati 190 evrov. Moj glas je proti, tako kot sem napovedal že zdavnaj, ko tega zakona še ni bilo v parlamentu.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, Milenko Ziherl. Prosim.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim! Tudi sam bom glasoval proti sprejetju tega zakona. Moram pa reči, da so me dogajanja na evrskem področju zelo zaskrbela predvsem na osnovi slabih izkušenj iz naše bivše skupne države. Situacija se zdaj na evrskem območju nekako ponavlja. Želel bi poudariti, da je bil eden od vzrokov za razpad skupne države Jugoslavije tudi vdor Srbov v monetarni sistem, kar je nekaj podobnega kot zdaj grška zgodba. O tem vdoru bi mimogrede še omenil, da je s svojo pasivnostjo močno pripomogel tudi takratni viceguverner iz Slovenije. Posledice so že tukaj. Evro je proti drugim valutam izgubil že preko 20 % in vse kaže, da se zadeva še ni stabilizirala. Sicer ni več tistih drastičnih skokov, ampak še vedno pa je zaznati rahle padce proti dolarju. Posledice bodo, če ne bodo v tem letu, bodo sigurno v naslednjem letu. Strateške surovine in energenti se kupujejo na osnovi terminskih pogodb in je zdaj zelo važno, katera valuta je v tej terminski pogodbi. Že draga nafta se lahko tudi zaradi slabega tečaja evra še močno podraži, in to bo imelo posledice za življenje v Evropi. Že spet bo treba iskati tisto, kar smo imeli v Jugoslaviji – trdno valuto, s katero bomo varčevali, kajti zaradi grške krize to očitno evro ni več. Zadeva ni pomoč, ampak je potuha in slab zgled, ki ga bodo verjetno posnemali še seveda Španci, Portugalci, Irci, Italijani in seveda tudi mi. Na koncu bi še omenil, da je 400 milijonov evrov cena 2 tako visoko tehnološko razvitih tovarn, kot je Sava v Kranju, se pravi Sava Tires – ameriška družba za proizvodnjo avto pnevmatik. Še enkrat, 2 Savi Kranj je skrajno neodgovorno dejanje, zato glasujem proti.
Hvala lepa. Glasujemo o predlogu zakon. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 34. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda, to je na obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o trošarinah v okviru nujnega postopka. Smo v 3. obravnavi Amandmaji so vloženi. Jaz sem sicer vložen amandma že prejel na klop. Vi očitno ga niste. Odrejam petminutno prekinitev, da se razdelijo amandmaji in da se potem opravi 3. obravnava, tako kot je predvideno. Nadaljevali bomo sejo ob 13.11.
Spoštovane kolegice in kolegi! Nadaljujemo s prekinjeno sejo in s prekinjeno 3. točko dnevnega reda, to je na obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o trošarinah v okviru nujnega postopka. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju in členu. V razpravo dajem 15. člen in amandma poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS. Želi kdo o tem amandmaju razpravljati? Proceduralno, gospod Tanko.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Mislim, da bi morali vi ta amandma, ki so ga vložile vodje poslanskih skupin koalicije, zavrniti, kajti ta amandma je diametralno nasproten od tistega, kar smo nekaj minut prej sprejeli. Opozoriti vas moram, da smo se v tem mandatu velikokrat srečali s tem primerom diametralno nasprotnih amandmajev, ko ste preprečili, da bi se takšni amandmaji celo razdelili, ne samo, da bi o njih glasovali. Jaz predlagam, da v skladu z vašo dosedanjo prakso ravnate tudi v tem primeru popolnoma enako, kot ste v primerih, ko smo mi z zakonom vlagali amandmaje. Ugotavljam, da je ta amandma diametralno nasproten od tistega, kar smo sprejeli in o tem amandmaju v bistvu ne moremo niti razpravljati niti o njem glasovati. Zelo nekorektno pa je, da koalicija vlaga amandma na nekaj, kar je bilo nekaj minut nazaj sprejeto in drugače, kot je bilo sicer s koalicijo predvideno. Spoštovani predsednik, mislim, da morate imeti enake vatle v vseh primerih, tako v primeru, ko določene zadeve predlagamo opozicijske poslanske skupine, kot takrat, ko amandmaje vlaga koalicija. Tako diametralno nasprotno si poslovnika ni mogoče tolmačiti. Predlagam, da ugotovite, da je ta amandma diametralno nasproten s sprejetim amandmajem k Zakonu o trošarinah, da postopek zaključite in da potem normalno glasujemo o tem predlogu zakona. Vse drugo kar bomo počeli ali pa kar boste počeli naprej, mislim, da ni v duhu poslovnika, procedure, demokracije in tudi ne v duhu Ustave Republike Slovenije. Najmanj kar pričakujemo od predsedujočega, v tem primeru od predsednika Državnega zbora, je to, da meri vse zadeve z enakimi vatli, ne glede od kod prihajajo, bodisi iz opozicije ali iz koalicije. Predlagam, da ta vloženi amandma zavrnete in da preidemo na 3. obravnavo zakona brez amandmaja. Hvala.
Hvala lepa. Ta predlog bom zavrnil. Prisiljen sem ga zavrniti, zato ker ni res, da gre za tip amandmajev, o katerih smo včasih dvomili ali pa o njih ne smemo glasovati. Gre za zrcalno nasprotno ne pa diametralno, v tem je velika razlika, ampak pustimo razpravo o tem za koga drugega, jaz se je veselim. Že večkrat smo imeli razprave o izključujočih amandmajih. Namen 3. obravnave je, da se lahko vložijo amandmaji na člene, ki so bili spremenjeni. Takšen amandma je bil vložen, zato sem ga dolžan dati v razpravo in odločanje. Še enkrat sprašujem ali želi kdo o tem amandmaju razpravljati? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS k 15. členu. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 34. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo z odločanjem o amandmaju. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista obvestili, da bi bil zaradi sprejetih amandmajev predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS, Zvonko Černač. Prosim.
Nekateri v dvorani že v nekaj minutah menjajo stališča. V Slovenski demokratski stranki ostajamo pri istem in bomo temu zakonu nasprotovali. Nasprotovali mu bomo iz več razlogov. V času, ko še vedno upada bruto domači proizvod, ko gospodarstvo potrebuje svež kapital, ta vlada povečuje davke. Dvig trošarin, ki ga imate danes na mizi, pomeni v 1 letu za 150 milijonov evrov novih obremenitev na račun višjega obdavčenja elektrike in zemeljskega plina. Pri elektriki se ta trošarina dviguje za 19-krat – iz 6,9 milijona evrov na 127,5 milijona evrov – in pri zemeljskem plinu za 7-krat – iz nekaj manj kot 3 milijonov evrov na skoraj 17 milijonov evrov. Ni mogoče spodbuditi gospodarske rasti s tem, da se gospodarstvo in prebivalstvo dodatno obdavčujeta. Še tisto malo iniciative, ki je nastala v preteklem obdobju na račun ukrepov, ki so bili sprejeti v drugih državah in so oživili nekatere izvozno naravnane panoge, se bo s to dodatno obdavčitvijo zatrlo. Na drugi strani je zaznati neko konfuznost pri tej trošarinski politiki sedanje vlade. Pred 2 letoma je podedovala dokaj dobro osnovo na tem področju, glede na to, da so bile predpisane minimalne stopnje trošarine na naftne derivate. Situacija v zadnjih 2 letih na tem področju je tej vladi omogočila oziroma bi omogočila, da bi s pametno in modro trošarinsko politiko na eni strani lahko zagotavljala dodatne vire državnega proračuna, seveda pa bi morala biti pri predpisovanju trošarinskih stopenj zmerna, kar pa Pahorjeva vlada ni bila, povečala jih je previsoko. Zaradi tega je bilo na račun povečanih stopenj celo manj prilivov v proračun, kot bi jih na osnovi povečanja lahko beležili. V okviru trošarinske politike lahko zasledujemo samo 1 cilj, in to je hitro polnjenje proračunske luknje, ki pa v temu primeru in na takšen način, kot je s tem zakonom zastavljeno, ne bo uspešno. Dosegel se bo kontra efekt, zaradi prevelikih obremenitev se bo preliv v državni proračun zmanjšal in ponovno bomo priča inovativnim poskusom v jesenskih mesecih, ko bo treba krpati tisto, česar pri poračunu, tako kot se predvideva zdaj po računovodsko-matematični operaciji, ne bo. V Slovenski demokratski stranki smo predlagali, da je treba voditi razumno trošarinsko politiko in tudi politiko razbremenitev gospodarstva ter prebivalstva, kar bi edino lahko omogočilo povečanje proračunskih prilivov in na drugi strani na ustrezen način racionalizirati javno porabo, ki je prevelika. Tega posluha ni bilo, edini način, ki ga uporablja ta vlada za polnjenje proračunske vrzeli, je povečanje davkov, zaradi tega bomo tej nameri v Slovenski demokratski stranki nasprotovali.
Hvala lepa. Želi še katera od poslanskih skupin obrazložiti svoj glas? Ne želi, zato odpiram prijavo za obrazložitev glasu v svojem imenu. Obrazložitev glasu, Marijan Pojbič. Prosim.
Spoštovane kolegice, kolegi! Zakon seveda ne bom podprl v prepričanju, da trošarine niso čisto nič drugega kot pa novi davki. Državljanke in državljane se je želelo samo zaobiti, ampak jaz sem prepričan, da to ne bo možno, ker s tem zakonom bomo najprej obremenili gospodinjstvo, in to vsakega posameznika za več kot 100 evrov na leto. Poleg tega, da imamo že sedaj preko 100 tisoč brezposelnih, lahko ima ta zakon učinke, ki bodo vplivali ravno na to in marsikatero podjetje lahko zaradi nekvalitetne, nesposobne politike pripelje podjetje v izjemno kritično situacijo in tudi v propad in tako naprej. Jaz prihajam iz okolja, kjer je podjetje Paloma, kjer je bilo veliko, veliko narejenega, zato da smo to podjetje zaščitili in ga nekako rešili iz kritične situacije. S takšno odločitvijo, kot jo zdaj sprejemate s temi novimi trošarinami na elektriko, se lahko zgodi, da bo kakšno takšno podjetje, ki je zelo močno vezano na električno energijo, postalo nezmožno opravljati svoje osnovne funkcije in se lahko zgodi, da bodo ljudje na Zavodu za zaposlovanje. Zato, spoštovane kolegice in kolegi, jaz sem prepričan, da poleg tega kar smo storili prej, ko smo kar tako brez vesti dali kredit Grkom v višini skoraj 400 milijonov evrov, zdaj sprejemamo zakon, kjer ponovno nalagamo bremenitev na lastno gospodarstvo, gospodinjstva in na lastne državljanke in državljane. Ne razumem te nerazumne politike, res je ne razumem. Kako lahko iz dneva v dan sprejemamo zakonodajo, ki samo nalaga? Vseskozi samo nalaga bremena na državljanke in državljane. To je tudi eden izmed ključnih razlogov, da bom glasoval proti predlaganemu zakonu, ker je zagotovo na škodo državljanov in državljank Republike Slovenije.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, mag. Andrej Vizjak. Prosim.
Spoštovane kolegice in kolegi! Tudi sam nasprotujem logiki, zato tega zakona seveda ne morem podpreti. Nasprotujem logiki, da se v času finančne krize, ko imamo padec gospodarske aktivnosti, dodatno obremenjuje z davki to isto gospodarstvo. To še naprej duši gospodarstvo in učinek bo za državo še slabši. Vendar to ni ključni razlog, zakaj temu nasprotujem. Ključni razlog je, da Vlada, pa ne Vlada, tukaj še nekako razumem finančnega ministra, da skrbi za neke prilive v javno blagajno tako, da povečuje davke. Skrbi me odnos poslancev do tega, da jim je v prvi meri do državnega proračuna in šele v drugi meri do kakovosti življenja ljudi nasploh. Ta vlada iz dneva v dan obljublja nove davčne obremenitve ljudi. Danes lahko v časopisu beremo, da bo kmalu začel veljati nov davek o obdavčitvi nepremičnin. Hkrati vsak dan beremo, kaj bo Vlada rezala pri prihodkih ljudi, da bo zamrznila usklajevanje pokojnin, socialnih transferjev in podobno. Imamo škarje, ki se zapirajo v tem smislu, da bodo na koncu odrezale glavo tistemu najšibkejšemu državljanu, ki se že danes prebija iz meseca v mesec in ki si ne more privoščiti dodatnih davčnih obremenitev in dodatnih omejitev njegovih prihodkov. To je, spoštovani, napačna pot in napačna logika reševanja nekih zavoženih politik Vlade na plečih socialno najbolj šibkih, ki bodo morali plačevati, ne glede na socialni status, dražjo elektriko, dražje gorivo in ostale stvari. To je nesprejemljivo in zagotovo nevredno podpore.
Hvala lepa. Odpiram prijavo za obrazložitev glasu. Obrazložitev glasu v svojem imenu, Rudolf Petan. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani! Jaz bom glasoval proti. Res je, da je takšen zakon o novih trošarinah v stilu nove paradigme te vlade, se pravi namesto povečanja davkov, povečanje trošarin. Kakšna je razlika? Za povprečnega Slovenca in Slovenko je popolnoma enako – napad na žep. Dejstvo je, da se obremenitve državljanov ne povečujejo preko desnega, ampak preko levega žepa, to pa je konec koncev vseeno. Takšna so dejstva, to je mogoče samo malo lepše leporečje, če vi mislite, da je tako. Poleg tega je pa podražitev plina in elektrike enostavno nerazumljivo. Dejstvo je, da sta oba energenta čista energenta, še posebej zemeljski plin, ker elektrika se lahko pridobiva tudi iz tako imenovanih črnih energentov in je potem tudi onesnaževanje zraka nekoliko večje, ampak plin je čisti energent. Slovenija se je v zadnjem obdobju pospešeno plinificirala, to se pravi, da je plinovodno omrežje po Sloveniji že zelo razširjeno, predvsem v zadnjih letih. Zdaj, ko imamo to infrastrukturo in gospodinjstva, ki so priključena na plinovode in tudi gospodarske subjekte, pa lop po glavi in bomo ta energent podražili. Ne bomo rekli, da je to nov davek, ampak bomo rekli, da je to višja trošarina na plin. To se dogaja istočasno celo na isti seji, da povečujemo trošarine in obremenitve Slovenk in Slovencev, ko ste pred nekaj minutami, odobrili 600 milijonsko darilo Grčiji, zato da bodo tam še vedno lahko imeli nekateri javni uslužbenci 16. plačo. Lahko bi rekli, da ta vlada daje drugim darila, svojim državljanom pa nalaga nove davke, ki se jim ne reče davki, ampak nove trošarine, zato bom jaz glasoval proti.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, Marjan Bezjak. Prosim.
Hvala za besedo. Lepo pozdravljeni minister, kolegice in kolegi! Temu zakonu moram nasprotovati v imenu državljank in državljanov, kakor tudi predvsem gospodarstvenikov. Ta zakon bo najbolj udaril po gospodarskih subjektih, sploh po tistih, ki so močno vezani v trošarinsko zakonodajo. Predvsem je bilo premalo časa, da bi se določena podjetja prestrukturirala in dejansko naredila sistem bolj ekološki in bolj varčen. Zato je ta udarec pregrob, če lahko tako rečem. Vem, da morate napolniti državno blagajno. Vem, da v državni blagajni manjka denarja, ampak polnite jo s pametnimi potezami, s trošarinami na alkohol, cigarete in na takšne stvari, nikakor pa ne na energente. V Sloveniji imamo najdražje gorivo. Ves denar, ki bi lahko prihajal že preko trošarin v Sloveniji, gre drugam. Celo slovenska podjetja nabavljajo gorivo v tujini, ne puščajo trošarinskega denarja doma v svoji blagajni. Podjetja ali pa prevozniki v tranzitu pa konec koncev ne dajejo nič denarja v našo blagajno. Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu Franc Bogovič. Prosim.
Tudi jaz bom glasoval proti temu zakonu o trošarinah, spremembi tega zakona in sem trdno prepričan, da je način krpanja proračunske luknje v letošnjem letu, ko na eni strani črtamo investicije, ki še niso zares v polnem teku, na drugi strani pa obremenjujemo občane in podjetja z novimi trošarinami, napačna pot. Pot trošarin se je že zelo dobro pokazala na področju pogonskih goriv, kamor smo se pripeljali s to trošarinsko politiko o povečanju trošarin in ko se računa, da se bo s povečanjem trošarin na enoto tudi na koncu zbralo več v državni proračun. Pokaže pa se, da je tukaj nekje meja, kjer se enostavno začnejo ti prihodki zmanjševati, kljub temu da se dvigujejo trošarine na enoto. Pri pogonskih gorivih je to jasno, ker se tisti, ki vozijo skozi državo, odločijo, da tankajo drugje in tukaj mislim, da delamo katastrofalno napako. Bojim pa se, da se bo v tem delu, predvsem s trošarino na elektriko, ko bomo obremenili slovensko gospodarstvo in občane, zgodilo to, da bodo tudi številna slovenska podjetja postala nekonkurenčna. Prihajam iz okolja, kjer je podjetje Vipap, ki porabi skoraj 2 % slovenske energije. Vipap je pridelovalna industrija, energetsko intenzivna in ko bo ta trošarina v celoti uveljavljena, bomo vsakega delavca in delavko v tem podjetju bremenili s 370 evri na mesec. Koliko časa bo to podjetje zdržalo takšen nepremišljen pritisk države, ne razumem, ob tem, da moramo še vedeti, da smo ob teh 130 milijonih trošarin na elektriko dodali dodatno obremenitev na obnovljive vire energije. Celotna zadeva bo 200 milijonov na letnem nivoju in mislim, da delamo veliko napako, zato tega nikakor ne moremo podpreti.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, Ivan Grill. Prosim.
Hvala lepa. Tudi sam takega zakona ne morem v nobenem primeru podpreti. Še posebej glede na to, da če poslušamo predsednika Vlade, ko na novinarskih konferencah, ki so bolj šovi kot res neke konkretne izjave, večkrat omenja, da se bo Slovenija izkopala iz krize, ne da bi povečevali davke oziroma davčne stopnje. Kaj pa je trošarina drugega kot povečevanje davkov, in to predvsem na tistih področjih, ki so najbolj občutljiva tako za tiste, ki so ekonomsko najšibkejši v Sloveniji, predvsem pa za naše gospodarstvo. Energenti so ena izmed ključnih sestavin poslovanja oziroma delovanja vsake gospodarske družbe, še posebej malih podjetnikov in ravno s tem se v bistvu onemogoča in še dodatno obremenjuje gospodarstvo, ki je edino, ponavljam, edino, ki bo Slovenijo popeljalo iz te krize, v katero iz meseca v mesec predemo z višjo hitrostjo. Eden izmed zelo znanih ekonomistov je ravno danes komentiral, da bi bilo zelo koristno, če bi ta vlada padla, kajti tako vsaj ne bi bilo več škode za gospodarstvo. Ima zelo zelo prav, kajti vsi ukrepi, ki jih ta vlada pripravlja, so resnično katastrofa za gospodarstvo. Ta izredna seja Državnega zbora, kjer imamo ne protikrizni rebalans, ampak, kot sem že omenil, prav krizni, pomeni, da ta rebalans povečuje gospodarsko krizo in jo bo še povečeval. Denar dajemo tistim, ki ga v bistvu niti ne potrebujejo tako kot sama Slovenija in pa obremenjujemo gospodarstvo kot edino bilko, ki nas lahko popelje, kot sem že omenil, iz gospodarske situacije, ki je iz dneva v dan slabša. Zato takega zakona ne smemo sprejeti, saj je škodljiv. Hvala lepa.
Hvala lepa. Odpiram prijavo. Obrazložitev glasu, Jože Tanko. Prosim.
Hvala lepa. Na začetku tega mandata je bilo veliko govora o modernizaciji sistemov. Vsi tisti, ki smo opozarjali, kaj se bo zgodilo, zdaj dobivamo samo potrditev. Kajti ta modernizacija sistemov pravzaprav pomeni izključno posege v socialne pravice. S tem, ko zdaj spreminjamo trošarinsko politiko, ko bomo trošarine, ob tem, ko je gospodarska rast padla za 8, 10 %, pri elektriki povišali za 1900 %, bomo dosegli samo to, da bomo upokojence, kmečke zavarovance, invalide in brezposelne postavili v še večje težave in tudi udarili po tistem delu slovenskega gospodarstva, ki se otepa težav. Menim, da je treba biti pri vseh teh zadevah zelo razsoden. Prav tako se zna zgoditi oziroma se je zgodilo, da smo že v tem mandatu poslabšali pogoje pri dijaški prehrani, da se poslabšujejo pogoji in dviguje omejitev pri štipendijski politiki, da se bo izvršila sprememba pri otroških dodatkih in tako naprej. Zgodila se bo cela vrsta modernizacij, ki gredo vse izključno v poslabšanje socialnega statusa, in to predvsem tistih, ki so najbolj pomoči potrebni in ki bodo s tem samo še dodatno ogroženi. S temi ukrepi modernizacij v celoti izničite vse tisto, kar smo sprejeli recimo z minimalno plačo. Zdaj jih bo veliko prišlo na zavod za zaposlovanje, čakalo bodo na delo in večino od tega pa se bo potem skozi dodatne obdavčitve potegnilo nazaj v državni proračun. Takih predlogov zakonov kot je ta, zaradi vsega navedenega, sploh ni mogoče podpreti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 32. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 32.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. V zvezi s to točko dnevnega reda Vlada predlaga Državnemu zboru, da na podlagi 153. člena Poslovnika Državnega zbora sprejme naslednji sklep – Zakonodajno-pravna služba pripravi uradno prečiščeno besedilo Zakona o trošarinah. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 6. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 1. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga rebalansa proračuna Republike Slovenije za leto 2010. Prehajamo na odločanje o splošnem delu predloga rebalansa proračuna. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 30. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 30.]] Ugotavljam, da je splošni del predloga rebalansa proračuna sprejet. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih v posebnem delu predloga rebalansa proračuna. Najprej vas želim v zvezi s 1. vloženim amandmajem Poslanske skupine SDS pod številka 1 opozoriti, da se nanaša le na zmanjšanje sredstev pri različnih podprogramih v okviru posameznih uporabnikov in ne vsebuje predloga za povečanje sredstev pri določenih programih. Zato se o tem amandmaju glasuje v celoti v okviru prvo navedenega uporabnika, to je predsednika Republike Slovenije. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS k različnim uporabnikom. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS, mag. Andrej Vizjak. Prosim.
Uvodoma se želim opravičiti poslancem SD, ker sem jih s svojim prvim nastopom zmedel, da so očitno [[...]]
To kje drugje, ne pri obrazlaganju glasu, boste kdaj drugič.
Sicer pa bomo v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke podprli amandma, s katerim zmanjšujemo javno porabo, tekočo porabo države, v glavnem porabo za neproduktivne namene, ki seveda najbolj bremenijo nezavidljivo finančno situacijo državne blagajne. V Sloveniji smo res eksperti zlasti v kriznih časih, ko ne znamo omejiti tekoče porabe, ko znamo omejevati tam, kjer se najlažje omejujejo. To je na tistih investicijah, ki jih enostavno črtaš ali preložiš, s tem pa seveda ne rešiš problema. Investicijo je treba narediti, če ne letos pa naslednje leto, medtem ko se Ministrstvo za finance in Vlada ne lotita tistega, česar bi se morali lotiti. To je končno kleščenje tistih tekočih odhodkov države, ki so se z leti nakopičili takih in drugačnih politik. Seveda je normalno, da Vlada in Parlament sprejemata povečevanje nekih pravic državljanov v času gospodarske rast in konjukture. Hkrati pa je tudi normalno, da država poskrbi za stabilnosti javnih financ takrat, ko niso zlati časi in časi debelih krav. Ta vlada je vedno znala ali pa vlade na čelu z SD so vedno znale poskrbeti za pravice takrat, ko so bili dobri časi, zdaj, ko pa je čas krize, sta pa ta vlada in koalicija totalno zatajili. To je nepopularni ukrep, ki ga predlagamo. Zaradi tega verjetno gotovo ne bomo dobili na svojo stran nobenega javnega uslužbenca. Vendar iz odgovornosti do države in do javnih financ predlagamo pristop, ki ga mora v prihodnje obrati Vlada. Pristop razumnega in vsebinsko naravnanega krčenja fiksnih odhodkov države ob upoštevanju funkcij in tudi nalog, ki jih mora zagotavljati državna uprava. S tem amandmajem predlagamo znižanje tekočih odhodkov za materialne stroške, tudi za plače in za ostale odhodke javnega sektorja za dobrih 700 milijonov evrov in seveda pričakujemo, da boste ta pogled opozicije oziroma SDS vzeli resno in po tej poti tudi valansirali javne finance v prihodnje.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Prisotnih je 80 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti 42. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo k uporabniku 1912Uprava Republike Slovenije za zaščito in reševanje, podprogram Pripravljenost sistema za zaščito in reševanje pomoč. Odločamo o vloženem amandmaju Poslanske skupine SDS. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS, Robert Hrovat.
Hvala lepa za besedo. V Slovenski demokratski stranki bomo ta amandma podprli. Zakaj? Zato ker Vlada predlaga, da se vzamejo sredstva, ki so predvidena v proračunu gasilcev in reševalcev. Sredstva so se od leta 2009 pa do danes zmanjšala iz 631 milijonov evrov na 507 milijonov evrov na področju obrambe in zaščite. Dejstvo pa je, da cilji ostajajo isti, to je neodgovorno. Pričakovali bi, da bi najprej spremenili cilje, potem pa klesti proračun. Pripravlja se pa ravno obratno. Najprej se manjšajo sredstva, cilji pa ostajajo enaki, in to je nesprejemljivo. Če še razumemo, da se klesti proračun na področju obrambe, je pa to, da se je letos prvič poseglo na področju Uprave Republike Slovenije za zaščito in reševanje, nedopustno. Jemlje se 2,2 milijona evrov. Kaj to pomeni? Tisto, kar bom zdaj povedal, bi lahko rekli, da gre za demagogijo. Je pa to na Odboru za obrambo povedal član vaše vlade, in sicer so bila ta znižanja pri načrtovanju vseh programov opremljanja v državni ravni. To pomeni tudi tisti, ki so neposredno povezani s podporo gasilskih enot in drugih reševalcev ob velikih vremenskih ujmah. Ne bomo kupili agregatov, pnevmatskih šotorov in kompleta enosmerne dvigalne hidravlike ter še nekaj drugih naprav, ne bomo servisirali geofonov in elektroagregatov. Držimo cel sistem vzdrževanja pripravljenosti za živalske bolezni na približno 20 žariščih. Zadaj za tem stoji okoli 4 do 5 tisoč gasilcev. Te opreme zdaj ne bo, zato ker ni denarja. Zato ne bomo kupovali pretakališč, ne bomo zagotovili prikolic z nosilci po regijah in rezalnike za gradbeno folijo, da ne govorim o kombinezonih, o zaščiti, čeladah in tako naprej. Letos ne bomo obnovili 2 regijskih centrov in vsega kar je s tem povezano. Kar pomeni, da je možnost, da se nam bodo še dogajali taki dogodki, kot je bil v Podravju, ko je regijski center sredi neurja razpadel zaradi preobremenitve in slabe zastarele tehnike. To je povezano s 112 in s celotnim informacijskim sistemom, ki podpira delovanje gasilcev, reševalcev, nujne medicinske pomoči in tako naprej. Prišli smo v fazo, da če se bo ta trend drugo leto nadaljeval, ne bomo mogli zagotavljati niti prednostih nalog. To so tiste naloge, da lahko sofinanciramo 44 gasilskih enot – tistih, ki rešujejo na cestah v prometnih nesrečah. Če bomo utrpeli znižanje na tej podlagi, gasilci ne bodo mogli več opravljati tega dela. Prišli bomo v situacijo, ko ne bomo mogli niti reševati, ker zato ne bomo imeli denarja. Preden boste pritisnili tipko proti temu amandmaju, se zamislite, če je to prav.
Hvala lepa. Želi še katera od poslanskih skupin obrazložiti svoj glas? [[Ne želi.]] Odpiram prijavo za obrazložitev glasu v lastnem imenu. Obrazložitev glasu, Matjaž Zanoškar. Prosim.
Hvala, spoštovani predsednik. Ta amandma se mi zdi zelo smiseln, zato ker gre za vitalno področje zaščite in reševanja. To področje je zanesljivo tisto področje, ki ne bi smelo čutiti nobenega vpliva krize. Ko gre za zaščito naših življenj, potem je treba ta sredstva nameniti za ta namen. Nedavno je bila državna vaja Neurje 2010 v Slovenj Gradcu. Ta državna vaja je pokazala kar mnogo vrzeli pri opremljenosti in usposobljenosti, zato se mi zdi, da je treba ohraniti ta sredstva, da bi lahko sistem deloval tako, kot je treba. Preko teh sredstev se napajajo tudi posamezna prostovoljna gasilska društva. Ko gre za operativne programe, usposabljanje, opremo in situacije, ki so nekoliko drugačne, kot so bile v preteklosti, potem se strinjam s tem amandmajem in ga bom tudi podprl. Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v svojem imenu mag. Branko Grims. Prosim.
Spoštovani! Koliko požrtvovalnosti in energije in tudi svojega zdravja, v tragičnih primerih celo življenja vlagajo gasilci v delo, s katerim poskušajo zaščititi vse nas in naše premoženje, zna ceniti samo nekdo, ki ima z njimi tudi stik. Gre za gasilce, danes in tukaj. Pred gasilce in gasilstvo pa tudi pred reševalce se postavljajo nove in nove naloge. Vremenske ujme so vse bolj pogoste, delno je za to kriv tudi človek, po drugi strani pa je vse več premoženja. V enem samem požaru, gospe in gospodje, ali pa v primeru, da je zaradi slabše tehnične podpore v enem samem primeru počasnejša in šibkejša reakcija v primeru neke ujme, je lahko nastala materialna škoda 10-krat, celo 100-krat večja od tega prihranka, ki ga prikazujete na tej postavki. Gre na nek način za zavarovanje že doseženega razvoja, življenja in premoženja ljudi ter za varnost kot vrednoto. Zaradi tega je nesprejemljivo, da se sredstva, ki so bila že sicer skrajno racionalno predvidena, še dodatno krnijo v imenu varčevanja, ko je lahko škoda, ki je povzročena s takim nepremišljenim varčevanjem, bistveno večja, kot je tisti navidezni prihranek [[...]] [[znak za konec razprave]] [[...]]varčevanje pa naj stane, kar hoče! To je nekaj, kar v proračunu ne bi smelo imeti svojega prostora. Zato bom glasoval za ta amandma, ker gre za gasilce, varnost ljudi in vrednoto, ki po mojem trdnem prepričanju nimajo cene.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, Rudolf Petan. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani! Seveda bom ta amandma podprl. Zakaj? V zadnjem času veliko govorimo o podnebnih spremembah, polna usta imamo teh besed. Sprejemamo razne resolucije, deklaracije in ne vem kaj vse. Tam smo polni hvale, kako moramo skrbeti za zdravo okolje, da ne bomo podnebnih sprememb še producirali. Ko pa pridemo na konkretno raven, je pa bistveno drugače. Spremljevalci podnebnih sprememb so naravne nesreče, ujme, neurja, toče, poplave, žled, nenadne ogromne količine padavin na majhnem območju. Kaj takrat pričakujemo? Takrat pričakujemo pomoč in v naši državi imamo resnično dobro organizirano službo zaščite in reševanja, hrbtenica tega sistema so pa ravno gasilska društva, večinoma prostovoljna, ki do zdaj še niso nikoli zatajila. Če intervenirajo, se tudi pričakuje, da imajo s čim intervenirati, saj imajo za to ustrezno materialno podlago, so ustrezno organizirana, o čemer niti ni treba govoriti. Vendar, če nimajo materialnih sredstev in ustrezne opreme, ki sledi času, ker so izzivi vedno drugačni in zahtevnejši, potem ne moremo pričakovati njihove pomoči in želje, da bi maksimalno pomagali. Danes imamo amandma za 2 milijona evrov, maloprej smo pa izglasovali pomoč Grčiji za 400 milijonov evrov, in to za nekoga drugega, ki se v nekaterih primerih obnaša zelo neracionalno. Zaradi tega, ker je ta amandma nujen, saj bomo pomoč ob naravnih ujmah vedno potrebovali, in to vedno več, bom ta amandma podprl. Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, Jožef Jerovšek. Prosim.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi! Ko smo dobili na mizo predlog rebalansa in smo videli, da Vlada zmanjšuje sredstva za zaščito in reševanje za več kot 2 milijona evrov, sem najprej pomislil, da je Vlada dosegla sporazum z nebeškimi oblastmi, da letos v Sloveniji ne bo ne vremenskih ujm, poplav, toče, viharjev, skratka ne bo naravnih nesreč niti drugih nesreč. Mislil sem, da se Vlada zanaša na božjo pomoč gasilcem. Danes je bilo tu že prezentirano, da temu ni bilo tako. Na seji odbora smo slišali dramatične pozive predstavnikov Vlade in tudi gospa ministrica je govorila z izredno kritičnimi toni. Omejujemo in zaustavljamo pomoč gasilcem in drugim, ki so pripravljeni reševati in nesebično pomagati ter dejansko nazadujemo na tako pomembnem področju, kjer je vprašanje nesebične pomoči tistim, ki so jo v nesrečni potrebni. Kaj sporočate, gospe in gospodje, s takim amandmajem? To, da bodo ljudje v nesreči, ki vedno pride, naravne ujme vedno prihajajo, ostali sami, da jim ne želite pomagati, da se požvižgate na nesrečo navadnega človeka in da bo to področje zanemarjeno v tem mandatu in v tem letu. Prosim in apeliram na vas, da k takšnemu ravnanju, kateremu nasprotuje tudi ministrica za obrambo in vsi drugi, ne pritrdite in da podprete naš amandma. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prosim, da pri obrazlaganju glasu ne apelirate na to, kako bodo glasovali drugi, ampak obrazložite izključno samo svoj glas. Obrazložitev glasu, Janko Veber. Se odpoveduje. Obrazložitev glasu, Ivan Grill.
Hvala lepa. Da se jemlje denar zaščiti in reševanju, je nekaj, kar si niti v sanjah ne bi smela dovoliti nobena vlada in nobena koalicija, zato tudi sam z veseljem podpiram amandma, ki smo ga vložili v Slovenski demokratski stranki. Sredstva skušamo vrniti vsaj na enak nivo, kot je bil zagotovljen s samim proračunom za leto 2010, čeprav bi bilo v veliko pomoč in korist, da bi bilo teh sredstev tudi več. Zaščita in reševanje sta v Sloveniji zgledno urejena, tako da lahko marsikatera država jemlje Slovenijo za vzgled, vendar gre to predvsem na račun prostovoljnega dela, prostovoljnih gasilskih društev in požrtvovalnosti. Zdaj, da se tem ljudem, ki v bistvu dajejo svoje življenje na kocko, zato da rešujejo življenja drugih, jemlje denar, je nedopustno. V soboto sem bil na otvoritvi gasilskega objekta, kjer je bilo štiri petine tega objekta zgrajeno s prostovoljnim delom iz prostovoljnih prispevkov samega društva, ljudi in krajanov. Tukaj pa država tako z lahkoto jemlje denar, in sicer za tiste, ki, kot sem rekel, rešujejo življenja na cestah, v gorah oziroma takrat, ko se dogajajo v Sloveniji vedno bolj pogoste naravne nesreče. Tudi v bodoče bodo podnebne spremembe še vedno močno prisotne in bo takšnih nesreč več, zato bodimo do tega odgovorni in dajmo sredstva tistim, ki jih tudi potrebujejo za reševanje življenj, ne zase, ampak za reševanje življenj. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 39, proti 39. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo k uporabniku 2011 Ministrstvo za gospodarstvo, podprogram Programi povečevanja konkurenčnosti. Glasujemo o vloženem amandmaju Poslanske skupine SDS. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 44. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru istega uporabnika prehajamo na podprogram Spodbujanje razvoja malega gospodarstva. Glasujemo o vloženem amandmaju Poslanske skupine SDS. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS, mag. Andrej Vizjak.
Hvala lepa, predsednik. Seveda bomo v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke podprli ta amandma in se ne bomo pridružili proti gasilski oziroma zdaj tudi proti obrtniški koaliciji. Za kaj pri tem konkretnem amandmaju gre? Ministrstvo za gospodarstvo je predlagalo Vladi in temu parlamentu, da s temi prerazporeditvami v okviru Ministrstva za gospodarstvo zmanjša sredstva, ki so namenjena neposrednim, nepovratnim spodbudam malemu gospodarstvu, subvencijam malemu gospodarstvu za nabavo tehnološke opreme oziroma za druge razvojne projekte malega gospodarstva. Denar namenja v bilanci B za krepitev neke kreditne aktivnosti do malega gospodarstva. Malo gospodarstvo potrebuje oboje. V nekaterih primerih za razvojne projekte potrebuje subvencije pri nabavi tehnološke opreme in ugodne kredite oziroma garancije za ugodne kredite. Le raznovrstnost pomoči preko ukrepov slovenskega podjetniškega sklada lahko doseže cilje in namene politike slovenskega podjetniškega sklada in nenazadnje tudi politiko pomoči malemu in srednje velikemu podjetništvu. Ta vlada je že v začetku, ko je nastopila mandat, povedala, da se bo odpovedala nepovratnim pomočem malemu gospodarstvu in da bo le-to nadomestila s povečanjem obsega garancij, poroštev in ostalih dolžniških pomoči malemu gospodarstvu. Oboje je potrebno malemu gospodarstvu. Ko sem pred nedavnim govoril z vodstvom Obrtno-podjetniške zbornice Slovenije, seveda nasprotujejo takemu pristopu in taki politiki vlade. Malo gospodarstvo potrebuje, kot poudarjam, oboje. Potrebuje specifične programe in projekte, nepovratna sredstva in ugoden kredit ali garancijo za ta kredit. Nepovratna sredstva in spodbude so primerne zlasti za začeta mala in srednje velika podjetja, za obrtnike, ki se šele razvijajo, ki pravzaprav tudi nimajo ne vem kakšnega kreditnega potenciala, ker nimajo osnovnih sredstev, pravzaprav nimajo lastništva nad ničemer in zato nimajo ničesar zastaviti. S tem amandmajem želi Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke popraviti neko načeto politiko, da se ukinjajo subvencije za mala podjetja in da se te nadomeščajo le z garancijami. Zato vas prosim, da prisluhnete nenazadnje tudi pozivom in predlogom slovenske obrti in podprete ta amandma.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 44. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo k uporabniku 2415 Direkcija Republike Slovenije za ceste in podprogramu Investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih cest. Odločamo o 1. amandmaju k temu podprogramu. Predlagatelj je Odbor za promet. Vlada ga ne podpira. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 37, proti 42. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo k 2. amandmaju v okviru tega podprograma, amandmaju, ki ga je vložil predlagatelj dr. László Göncz. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine ali v svojem imenu? V svojem imenu, dr. László Göncz.
Hvala lepa, gospod predsednik. Seveda bom amandma podprl. Podpore naj bi bil deležen predvsem iz razloga, ker gre za dokončanje rekonstrukcije ceste Domanjševci–Kobilje, predvsem zato, ker je povezano tudi z neko drugo investicijo, in sicer z izgradnjo vodovodnega omrežja oziroma sistema v naselju Domanjševci. Kot sem že v prejšnjem izvajanju omenil, gre za izredno demografsko ogroženo območje in oskrba z vodo je zelo pomemben korak na področju zagotavljanja normalnih življenjskih pogojev. Ker pogojuje tudi neko drugo investicijo in je bil tudi v prvotnem programu, ki je bil sklenjen med državo in občino, bom seveda ta amandma podprl in pričakujem, da bo morda še kdo drug podobno postopal. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 43. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Amandma pod številko 3 pri istem podprogramu je brezpredmeten, ker se nanaša na povečevanje sredstev pri postavki v okviru načrta razvojnih programov, kot 3. dela predloga proračuna, h kateremu pa ni mogoče vlagati amandmajev. Zato prehajamo k 4. amandmaju v okviru tega podprograma. Predlagatelj je Odbor za promet. Vlada ga ne podpira. Glasujemo. Glasovanje teče. Prisotnih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 37, proti 42. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo k 5. amandmaju pri tem istem podprogramu. Amandma je vložila Poslanska skupina SDS. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS, Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Obveznica na Škofljici oziroma prometni zamašek na Škofljici je eden izmed tistih 3., o katerih vsakodnevno poslušamo pri poročilih oziroma takrat, kadar se pove o vseh prometnih zastojih v državi. Tukaj moram opozoriti, da gre za odsek, ki ima zelo visoko stopnjo PLDP, to se pravi, da že preko 20 tisoč, in to je začetek ceste G2. V maju letošnjega leta je bila na to temo organizirana tudi okrogla miza v Ribnici, na kateri sta sodelovala predsednik Odbora za promet v Državnem zboru, gospod Veber, poslanski kolega in minister, dr. Vlačič in tam je bilo rečno, da bo [[...]]
Kolega Tanko, brez sklicevanja na druge. Obrazložitev glasu.
Seveda, saj to govorim. Tam je bilo povedano, da bo ta prostorski načrt za ta odsek obravnavan na Vladi teden dni po tej javni predstavitvi. Upam, da je Vlada ta postopek speljala in da zadeva teče naprej. Seveda pa se tega odseka, ki je dolg približno 7 kilometrov, ni mogoče lotiti s 5 tisoč 461 evri, kolikor jih je ostalo na proračunski postavki. Če hočemo karkoli resnega narediti na tej postavki, če hočemo resno pristopiti, potrebujemo približno 200 tisoč evrov, da se lahko zaženejo vsi ti postopki, študije, proučitve, sandaže, in tako naprej, ki so potrebne, da se izvede umestitev trase v prostor in potem v naslednji fazi odkupijo zemljišča. Mi smo predvideli, da bi za ta odsek vzeli iz protokolarnega dela proračuna Republike Slovenije. Žal iz obrazložitve Vlade Republike Slovenije sledi, da Vlada nikakor ne pristane na to, da bi se zmanjšala sredstva za protokolarne zadeve v okviru državnega proračuna, kar nas pravzaprav zelo čudi ob vsem tem varčevanju, ki se ga gremo v tem mandatu. To bi bil dober korak, pristop, poteza in gesta, da bi se investicijski del podprl. Kolegi, predlagam, da ta amandma podprete in da končno resno pristopimo tej obveznosti na Škofljici. Sam bom ta amandma podprl prav tako tudi naša poslanska skupina.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Prisotnih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 37, proti 45. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 6 pri istem podprogramu. Amandma je vložila Poslanska skupina SDS. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS, Jože Tanko.
Hvala lepa. Vlada je na svoji 87. seji, 16. junija 2010, sprejela državni prostorski načrt za obveznico Ribnica. To pomeni, da gre za eno izmed obvoznic v državnem interesu. Izredno pomembna je za celotno območje med Ljubljanskim barjem in mejnim prehodom Petrina, še posebej za vse tiste, ki uporabljajo to cesto in teh je vsako leto več, kajti gospodarska situacija v tem delu je izredno slaba, vsaj v določenem delu. Vendar izvedbe tega prostorskega plana se ni mogoče lotiti, če v državnem proračunu, v rebalansu proračuna za to obvoznico ni predvidenega niti 1 evra sredstev. Niti evra ni predvidenega za realizacijo tega prostorskega načrta. Smo mnenja, da je treba na to obvoznico, ki bo dolga približno 7 kilometrov, dati 100 tisoč evrov sredstev, da se začnejo postopki, priprava študij, izdelava elaboratov, sondaž in podobnih zadev. To, kar predlagamo, je minumum. Če želimo na območjih, kjer so omenjeni dejavniki, kjer so težave s skladnim regionalnim razvojem, kjer so težave s prometno dostopnostjo, prometno pretočnostjo, potem je najbolj normalno, da poslanci v Državnem zboru omogočimo, da tak amandma tudi podprete in da tak amandma sprejmemo. Vsekakor iz državnih virov namenjamo za obvoznico Škofljica, za obvoznico Ribnica in podobne manj sredstev, kot jih za sofinanciranje tistega Rock Otočca, ki se zgodi vsako leto enkrat in je to neka enkratna prireditev. Predlagam, da v Državnem zboru tudi poslanci spoznamo prioritete in potrebe okolij in da ne financiramo samo nekaj, kar je namenjeno neki zabavi in prostočasnim aktivnostim, ampak predvsem tem resnim projektom, ki so pomembni za razvoj okolij, ki so pomembni za razvoj gospodarskih dejavnosti in ki so sestavni del razvojne osi. Rock Otočec ni sestavni del razvojne osi, obvoznica na Škofljici in obvoznica Ribnica pa še kakšna pa so sestavni del razvojnih osi, in bistveno pripomorejo k razvoju okolij. Predlagam, da ta amandma podprete.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 46. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru istega programa odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 7 vlagatelja Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS, Jože Tanko.
Hvala lepa. Verjetno ste poslanci v tem sklicu Državnega zbora že slišali za 3a. razvojno os. Tudi obvoznica Velike Lašče je sestavni del 3a. razvojne osi. Vlada je na svoji 87. seji, to je bilo 18. junija letos, tudi sprejela državni prostorski načrt za izgradnjo obvoznice Velike Lašče. Se pravi, da je spoznala, da je treba na področju ceste G2 med Ljubljanskim barjem in mejnim prehodom Petrinja sprejeti nekatere ukrepe, ki bodo izboljšali prometno ureditev in prometne povezave tako s Hrvaško kot predvsem z Ljubljano. Ureditev 3a. razvojne osi je pomembna, predvsem zato ker je to najkrajša povezava s Kvarnerskim zalivom in mislim, da ne bi smelo biti nobenih težav, sploh zdaj, ker ste pristali k temu arbitražnemu sporazumu. Realizacijo tega projekta ni možno začeti s tisoč 392 evri – toliko, kolikor ste predvideli za to obvoznico. Seveda je ta obvoznica tudi bistveno pomembnejša kot katerikoli pločniki, ki so v državnem proračunu v nekaterih primerih zajeti, pa tudi mnogo bolj pomembna kot nekatere kolesarske povezave ali pa sofinanciranje nekaterih društvenih domov in tako naprej. Če želimo karkoli narediti na tem skladnem regionalnem razvoju, pomagati pri razvoju okolij, Ribniško-Kočevsko polje je že tako, ki potrebuje dodatne spodbude ne samo na prometnem delu, na cestnem delu, ampak tudi na nekaterih drugih področjih. Potem je treba odpreti vsaj tisto, kar lahko storimo kot poslanci ob tej priložnosti, ko imamo na mizi konkreten amandma. Pričakujem, da boste ta amandma z veseljem podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 82 poslank in poslancev. Za je glasovalo 36, proti 46. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 46]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Okoli istega podprograma odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 8, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS, Jože Tanko. Prosim.
Hvala lepa. Spoštovani predsednik, spoštovani kolegi! Obnova teh nekaj 100 metrov ali pa nekaj zadnjih 100 metrov državne ceste skozi Ribnico bi morala biti zaključena letos. Gre za odsek, ki je dolg približno 400 metrov in država je obnovo tega odseka razdelila na 3 leta. 818 tisoč evrov, kolikor je bilo v letošnjem proračunu za dokončanje tega zadnjega odseka državne ceste skozi Ribnico, je razdeljenih na 3 naslednja leta. Če je to racionalen in smiselen pristop, potem ni čudno, da imamo takšne težave pri ekonomiji in racionalni uporabi državnega proračuna in tudi tako pogoste neracionalne odločitve v Državnemu zboru. Več ali manj bo s pripravljalnimi zaključnimi deli stroška, kot je vrednost celotnega odseka, da bodo odstranili zapornice, postavili semaforje in tako naprej. Predlagam, da se ta manjkajoči odcep naredi v 1 koraku, da se konča letos in da potem z državno cesto skozi Ribnico opravimo tako, kot je to najbolj racionalno in smiselno. Kakršnakoli drugačna odločitev, ki je povezana z nepodporo temu amandmaju, pomeni, da zelo podpiramo neracionalno trošenje državnega proračuna. Še posebej pa je vzbujajoč odgovor Vlade, kajti tudi v temu primeru so tiste stvari, ki so povezane s protokolarnimi zadevami, bistveno pomembnejše kot neke investicije v okoljih, ki bi pocenile in racionalizirale druge zadeve. Vladi je veliko več do protokola, do protokolarnih storitev, kot do resnih investicijskih objektov v posameznih občinah. Konkretno v temu primeru v občini Ribnica. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 46. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 46]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju v okviru istega uporabnika pod zaporedno številko 9, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS, Jože Tanko. Prosim.
Hvala za besedo. Gre samo za dokončno ureditev ceste mimo Starega Loga. Gre za obvoznico Stari Log v občini Kočevje na cesti, ki povezuje Novo mesto s Kočevjem. Na tej cesti je izredno veliko prometa, predvsem motornega, tudi tovornega prometa, ker je to najkrajša povezava z Ribnico in Cerknico. Je veliko tranzitnega tovornega prometa in menim, da bi bilo smiselno, da se ta edini manjkajoči del umesti v državni proračun. Za začetek se potrebuje 50 tisoč evrov, menim, da to pri koaliciji ne bo prevelika težava, da bi to zadevo podprla in pa odpravila nevarni odsek na tej cesti. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 46. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru istega podprograma odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 10, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 46. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru istega podprograma glasujemo o amandmaju pod zaporedno število 11, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine, mag. Branko Grims.
Spoštovani! Gre za cesto Hotemaže–Britof, o kateri smo že velikokrat govorili. Za tisti žalosten odsek, ki je najbolj smrtonosen odsek za otroke po kilometru na celotnem slovenskem ozemlju, kjer se cesta z dveh strani konča v kupu zemlje in potem poteka skozi vasi. Če se že prioriteti varnosti, ki po mojem trdnem prepričanju kot vrednota ne more imeti cene, ne daje tistega pomena, ki ga ima, vas opozarjam, da gre tudi za odsek, ki povezuje vse občine na tem delu Gorenjske, in z avstrijskim ozemljem, saj gre za cesto, ki sega preko Jezerskega do meje z Avstrijo. Konec koncev je celo nacionalnega pomena, saj se odsek povezuje preko avstrijskega dela in koroškega ozemlja tudi naprej v smeri proti Slovenj Gradcu in prestavlja dnevno povezavo za marsikaterega migranta na tem delu poti. Gre za odsek, ki lahko v primeru, da je dograjen, sprosti velik razvojni potencial. Tam ležita Jezersko in Preddvor, dva turistična bisera, ki ne moreta izkoristiti svojega potenciala, ker nista deležna ustrezne cestne povezave. Gre za najstarejši odsek nezgrajene cestne povezave, predvidene v aktih Slovenije, saj ta del, ki sega z dveh strani v kupe zemlje, obstaja že od 80. let prejšnjega stoletja. Gre za sorazmerno majhna sredstva, za odsek, kjer ni nobenega nadvoza in predora, ničesar. Samo malo dobre volje je treba, in to priznava tudi Vlada, saj zelo jasno pove, da je predlog amandmaja tehnično izvedljiv. Odvisno je torej zgolj in samo od vaših glasov. Sam bom glasoval za, za varnost ljudi in razvoj.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 44. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru istega podprograma prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 12, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS, mag. Branko Grims.
Spoštovani! Gre za krožišče na cestni povezavi med Brnikom in avtocesto. Krožišče v Šenčurju je že dalj časa v izgradnji. To je tisti odsek, ki ga zelo dobro poznate, kjer je kup plastike na sredi ceste kot ovira, dejansko pa predstavlja priključek na pomembno regionalno cesto za celotno podjetniško cono, v kateri je že zdaj zaposlenih več kot tisoč ljudi in se bo ta številka v kratkem še podvojila. Po eni strani gre za varnost, po drugi strani pa tudi za zelo pomembno razvojno vprašanje. Če nič drugega ne da misliti tej koaliciji, naj opozorim na en vidik. Izgradnja ceste Hotemaže-Britof ali pa v tem primeru krožišča v Šenčurju se bo hitro vrnila, kajti s sprožitvijo novega razvojnega potenciala, ki ga prinaša, se nabere v proračunu več sredstev, podjetniki lažje poslujejo, zvišajo se prihodki iz naslova davkov, in to v končni fazi pomeni večjo kvaliteto za vse. Ampak očitno tudi to ne premakne ničesar in bojim se, da bo tudi tukaj enaka izkušnja, kot je bila pri tistem nesrečnem amandmaju v zvezi z gasilci, ko je potekalo glasovanje skladno s starim, ponarodelim načelom, da se spopadejo butalci in pamet in so zmagali butalci in ne pamet. Toda sam bom glasoval po pameti in za.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 46. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo k uporabniku 2423 Direkcija za vodenja investicij JŽI in k podprogramu Investicijske dejavnosti na železniški infrastrukturi. Amandma pod zaporedno številko 1 je brezpredmeten, saj ni vložen v skladu s Poslovnikom Državnega zbora. Prehajam na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 2, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS, Jože Tanko. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Če držijo podatki iz Wikipedije, potem je bila železniška proga med Grosupljem in Kočevjem zgrajena med 22. majem 1892 in 24. julijem 1893. Proga je bila zgrajena v 1 letu. Mi smo v prejšnjem mandatu sprejeli zakon, kjer smo predvideli obnovo dela odseka te proge med Grosupljem in Ortnekom v 3 letih. Rekonstrukcija bi morala biti zaključena leta 2009. Žal se z nastopom Vlade Boruta Pahorja obnova te proge samo do Ortneka podaljšuje za naslednja 3 leta. Je pa ta železniška proga eden izmed odsekov ali pa sestavnih delov 3a. razvojne osi. Zdaj pa sprašujem, na kakšen način pristopa Vlada, do modernizacij prometnih in železniških odsekov, če se vsi ti odseki, ki so bili umeščeni in pokriti z zakonom o poroštvih, prelagajajo, prolongirajo in podaljšujejo v naslednje obdobje, se pravi v čas po mandatu sedanje vlade. Mislim, da ta pristop ni resen, da se ni možno iti na tak način nikakršnega razvoja, še pa najmanj skladnega regionalnega razvoja. Sprašujem se, na kakšen način je možno uvesti železniški promet do Kočevja in sploh na kakšen način omogočiti, da bo po tej progi potekal tudi železniški potniški promet. V Ortneku je skladišče naftnih derivatov blagovnih rezerv Republike Slovenije in letno je po tej cesti prometa, za katero prej niste izglasovali niti obvoznic, niti ničesar ndrugega, približno 40 tisoč ton, ker je treba te zaloge obnoviti letno. Zdaj pa si izračunajte, koliko tisoč cistern je to na cesti. Z obnovo te proge, ki je namenjena tudi polnjenju skladišča blagovnih rezerv v Ortneku, zagotovo ne pospešujemo in ne izboljšujemo prometne varnosti na omrežju med Ljubljano in Kočevjem. Zagotovo ne in ravno tako ne med Cerknico in Novim mestom. Nepodpora takim amandmajem, ki jim predlagate, pomeni, da boste bistveno pripomogli k dodatnim težavam, kar zadeva prometno varnost, prometno pretočnost, potovalne čase in tako naprej. To pomeni neposredno zaviranje razvoja v vseh smereh.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 46. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo k uporabniku 2511 Ministrstvo za okolje in prostor in podprogram Izboljšanje stanja okolja. Odločamo o amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 47. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo k uporabniku 2711 Ministrstvo za zdravje in podprogramu Investicijska vlaganja v bolnišnice. Odločamo o amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupina SDS. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS, Ivan Grill.
Hvala lepa za besedo. Danes smo že bili priča, da sta ta vlada in ta koalicija naravnana proti gasilcem, zaščiti, reševanju in zdaj vidimo da je tudi proti zagotavljanju [[...]]
Prosim za pozornost v dvorani.
[[...]]zdravstva. S tem rebalansom Vlada Republike Slovenije zmanjšuje kar 43 milijonov evrov oziroma še celo nekaj več za investicijska vlaganja v bolnišnice. Sicer je v svoji obrazložitvi navajala, da se ta sredstva v prerazporejajo v naslednje leto, kar seveda ne drži. Naslednje leto bo sredstev še manj, letos pa jemlje denar za izgradnjo tistih zelo pomembnih bolnišničnih infrastruktur, ki zagotavljajo dejansko varnost in tudi rešujejo življenja. Tukaj se zmanjšuje zelo veliko sredstev za izgradnjo urgentnega centra v Ljubljani, Novem mestu in širom Slovenije. Ravno tako se zmanjšujejo sredstva za bolnišnice in tudi ostalo infrastrukturo. To je seveda nedopustno in če bomo podprli takšen amandma, ki smo ga vložili, bomo vsaj deloma skušali vrniti sredstva tja, da bomo lahko bolnišnično infrastrukturo začeli v letošnjem letu bolj intenzivno graditi. Nedopustno je, da se jemljejo sredstva tam, kajti zdravje je neprecenljiva vrednota in brez ustrezne infrastrukture se tega tudi ne da zagotavljati. Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke bo ta amandma tudi podprla in upam da bo deležen podpore tudi s strani koalicije. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 43. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo k podprogramu Zbiranje krvi in organov za presajanje in odločamo o amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS, Ivan Grill.
To je naslednji absurd te vlade in verjetno tudi te koalicije, da jemljeta sredstva, ki so v minimalnih zneskih v celotnem proračunu. Gre za nekaj tisoč evrov, in sicer za področje preskrbe krvi. Vlada je, sicer verjetno ne da bi se tega zavedala, v svoji obrazložitvi napisala, da se sredstva na tem programu znižujejo in da obstaja velika verjetnost, da na ta način v letu 2010 ne bomo uspeli zagotavljati tiste pričakovane in tudi nujno potrebne preskrbe s krvjo. Vemo da je v Sloveniji krvodajalstvo ena izmed vrednot tistih, ki so pripravljeni dati kri, kajti kri rešuje življenje, koalicija in Vlada pa se obnašata neodgovorno, saj jemljeta tista minimalna sredstva tudi za to področje. Marsikatero življenje bo lahko na ta način tudi ogroženo in namesto da bi se ta sredstva še povečevala, jih skušamo z našim amandmajem vsaj vrniti na tisto raven, kot je bilo že s samim proračunom za leto 2010 tudi nekako predvideno. Upam, da bo tukaj toliko odgovornosti, da se bo ta amandma seveda tudi podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 44. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Ukrepi za izboljšanje zdravljenja – biološka zdravila. Odločamo o vloženem amandmaju Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS, Ivan Grill.
Hvala lepa. To je tudi eden izmed naslednjih absurdov te vlade in koalicije, da jemljeta sredstva tudi za tiste ljudi, ki so resnično najbolj bolni, to je za zagotavljanje sredstev nakupa bioloških zdravil. Za biološka zdravila je znano, da so najbolj učinkovita in najbolj uspešna pri zdravljenju ljudi, ki so oboleli za rakom. Namesto da bi se ponovno povečevala sredstva, da bi lahko ljudem omogočili boljše zdravljenje, se tudi tukaj jemlje znesek v višini 230 tisoč evrov. V svoji obrazložitvi je Vlada zopet neodgovorno zapisala, da se na ta način, ko se sredstva jemljejo, ne bo zmanjšala frekvenca dobave zdravil, s tem, da v isti sapi napoveduje, da s tem zmanjšanjem ne bo moč začeti postopkov zdravljenja novih bolnikov. To pomeni, da tisti, ki bodo na novo oboleli, ki se jim bodo odkrila nova obolenja, ne bodo deležni zdravljenja, kot sem rekel, z najbolj učinkovitimi biološkimi zdravili. Zato upajmo, da je toliko sočutja in pa tudi odgovornosti, da se bodo vrnila sredstva na tisto raven, da bomo lahko ljudem omogočili najkvalitetnejše zdravljenje, ki ga v tem trenutku za to področje imamo. Slovenska demokratska stranka bo ta amandma podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 42. (Za je glasovalo 31.)(Proti 42.) Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo k uporabniku 3311 Ministrstvo za šolstvo in šport in podprogramu Programi športa in odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS, Jože Tanko.
Hvala lepa. Spoštovani kolegi! Športne dvorane, predvsem športna dvorana Stožice je to sezono hit. S to dvorano se ukvarja celotna vlada. Če prav razumemo, je tudi za ta namen izpeljala poseben prirejen razpis, na katerega se bo lahko prijavil samo ta projekt, ta nasedla investicija v Ljubljani – nasedla investicija župana, gospoda Jankovića. Predlagam, da gremo bolj racionalno, bolj po pravi poti, da se umesti v rebalans državnega proračuna tudi športna dvorana v Sodražici. Gre za eno izmed občin in eno izmed šol, kjer nimajo zagotovljenih pogojev za športno vzgojo, ne za otroke, ne za vrtec. Mislim, da se takim projektom, ki se gradijo v perifernih okoljih, ki so nekoliko odmaknjeni od oči in srca, da podpora. Vsekakor si ta projekt zasluži večjo podporo Vlade Republike Slovenije kot neka investicija, ki se je zgodila zaradi tega, ker se ni upoštevalo finančnih pravil pristopa h gradnji projektov. Računam, da bo koalicija dala nekaj glasov, da se ta prepotreben projekt v Sodražici umesti v državni proračun in da Vlada oziroma Republika Slovenija prevzame del svojih sofinancerskih obveznosti, preostali del v skladu s shemo, ki je predvidena za sofinanciranje, pa bo tako ali tako prevzela matična občina. Menim, da za tako velik proračun, ki ima toliko postavk, protokolarnih in drugih nepotrebnih stroškov, ne bi smelo biti nobenih težav, da bi iz te postavke zagotovili milijon evrov, podprli projekt in ga umestili v proračun. Računam na vašo podporo.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 44. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo k podprogramu Vrtci. Odločamo o amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS, Jože Tanko.
Hvala lepa. Gre za investicijo v Ribnici, za izgradnjo novega vrtca, pri katerem so postopki zaključeni, izdano je tudi gradbeno dovoljenje. V tem državnem zboru in tudi v tej vladi je zelo velika benevolenca do pokrivanja raznih zgrešenih investicij. Temu so naklonjeni tudi na Ministrstvu za šolstvo in šport, ki znajo poiskati dodatne vire in razpisati nekaj milijonov evrov za nekatere druge zadeve. Slišali smo tudi o namenih in predlogih, da bi se pokrile določene investicije iz proračunske rezerve za tiste, ki so podvrženi elementarnim nesrečam in verjetno je tam šlo za elementarno nesrečo, ker je šlo za nepokrito investicijo. Predlagam, da gremo bolj po normalni poti, da z glasovanjem za podporo temu amandmaju to potrebno investicijo v Ribnici podprete, jo umestimo v državni proračun in začnemo s postopkom izvedbe. Prav gotovo ne gre za neko naložbo, ki bi imela kakršnekoli težave ali pa omejitve. Gre za to, da se nadomesti objekt, ki je praktično v celoti propadel, ker ne izpolnjuje več tehničnih, niti drugih pogojev in tudi onemogoča normalen razvoj predšolske vzgoje v Ribnici. Računam, da boste, glede na to, da imate zelo benevolenten, dober in pozitiven odnos do otrok, do predšolskih in šolskih otrok, dijakov, študentov, ta amandma podprli in da tudi na tem področju naredimo v enem izmed lokalnih okolij pomemben razvojni korak naprej. Naša poslanska skupina ga bo podprla.
Hvala lepa. Želi še katera od poslanski skupin obrazložiti svoj glas? [[Ne želi.]] Obrazložitev glasu v svojem imenu, Jožef Jerovšek.
Hvala lepa. Bojim se, da ni tako dober odnos do otrok in bodočnosti, ki se izraža skozi odnos do otrok [[...]]
Brez polemike svojim poslanskim kolegom, prosim.
Že v današnji razpravi in glasovanju je bilo očitno, da se vladna in koalicijska barka potapljata. Teh znakov je veliko – odnos do gasilcev, nasprotovanje njihovi dejavnosti, podpora programa malega gospodarstva, zanemarjajo se vlaganja v programe malega gospodarstva, torej v slovenski razvoj in simbolni amandma, ki kaže odnos te koalicije do otrok v bodočnosti. Če ste proti amandmaju, ki na simbolni način sporoča, da so otroci staršem v Sloveniji še vedno vrednota, potem je jasno, da sta se ta vlada in koalicija odpovedali naložbam in zaupanju v slovensko bodočnost. Še enkrat potrjuje, da sta ladji – vladna in koalicijska – izgubili kompas in se potapljata. Dokaz za to je tudi minister Lahovnik, ki ima instinkt za to, kdaj je treba skočiti iz potapljajoče ladje. Zdaj je izskočil iz Zaresa, jutri bo iz vladne ladje. Razsoden človek nima izbire.
Gospod Jerovšek, ali lahko pojasnite, kaj ima to z obrazložitvijo glasu?
Vi pa kar peljite Slovenijo v prepad in glasujte proti, tudi pri simbolnem programu vlaganja v bodočnost, to je v vzgojo otrok in enake možnosti otrok. Hvala lepa.
In kako boste glasovali? Proti ali za?
Za.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 46. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo k podprogramu Osnovno šolstvo. Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 1, ki ga je vložil dr. László Göncz. Obrazložitev glasu v svojem imenu, dr. László Göncz.
Hvala lepa. Gre za najpomembnejši tovrstni projekt v tem trenutku na narodnostno mešanem območju, ki pa ni namenjen zgolj narodni skupnosti, temveč vsaj v tolikšni meri tudi večinskemu narodu oziroma širšemu območju, saj gre za največjo osnovno šolo v širšem geografskem prostoru. Z zmanjšanjem zneska, ki se predlaga v okviru amandmaja kot neka možnost za izvedbo programa, se dejansko onemogoča toletni program izvedbe projekta in s tem postaja vprašljiva tudi nadaljnja dejavnost za naslednje leto. Ker pa gre kljub temu sorazmerno za ne tako velik znesek, menim, da je ta investicija oziroma ta amandma lahko deležen podpore. Osebno bom seveda ta amandma podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 43. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V okviru istega podprograma odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 2, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine, Zvonko Lah. Prosim.
Hvala za besedo. Gre za projekt osnovne šole, vrtca in telovadnice Mirna Peč. Projekt je iz razpisa iz leta 1999. Ko je bila izbrana idejna zasnova in ovrednoten projekt, je Ministrstvo za šolstvo zagotovilo svoj delež sredstev za izgradnjo po Zakonu o financiranju občin, kar je dobra polovica celotne investicije. Občina je šele takrat šla v izdelavo projekta in nakupa potrebnega zemljišča. Zdaj pa kljub maksimalnemu zadolževanju ne more zapreti finančne konstrukcije, ker ministrstvo ne zagotavlja svojega deleža. Gre za osnovno šolo, ki že več kot 40 let nima uporabnega dovoljenja in ga ne more pridobiti, ker je bilo vedno nekaj dozidanega za prostorske potrebe šole. Zdaj pa občina ne more zapreti finančne konstrukcije, ko je projekt pripravljen, in pričeti z gradnjo. Ministrstvo za šolstvo in šport v lanskem letu ni izvedlo razpisa za izgradnjo tovrstnih objektov, niti v letošnjem letu. Z amandmajem predlagamo prerazporeditev sredstev iz nerazporejenih sredstev na to postavko, da se omogoči pričetek izgradnje tega objekta. Mislim, da bi Vlada lahko izkoristila ugodno cenovno situacijo v gradbeništvu, ker so gradbinci brez dela, to ugotavlja tudi sam minister, in zagotovila vsaj minimalna sredstva, saj v zadnjih 2 letih ni bilo niti tega. To bi omogočilo, da se tisti projekti, ki trajajo že desetletja, pričnejo z izgradnjo in da se ugodno reši prostorska stiska v osnovnih šolah in vrtcih, ker je situacija zelo pereča. Ne vem, kaj se bo zgodilo, če inšpekcija šolo zapre, ker bi vsi javni objekti morali imeti uporabno dovoljenje. Kdo bo potem nosil odgovornost, saj je občina naredila prav vse in zagotovila maksimalen del sredstev, kar jih lahko zagotovi glede na svoj proračun. Mislim, da je tukaj odgovornost na ministrstvu in Vladi, da se omogoči, da se takšni objekti pričnejo graditi. Ta amandma bo Poslanska skupina SDS seveda podprla.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 47. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmajih. Prehajamo na odločanje o posebnem delu predloga rebalansa proračuna v celoti. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 30. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 30.]] Ugotavljam, da je posebni del predloga rebalansa proračuna v celoti sprejet. Prehajamo na odločanje o Načrtu razvojnih programov. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 31. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 31.]] Ugotavljam, da je Načrt razvojnih programov sprejet. Končali smo z odločanjem o posameznih delih predloga rebalansa proračuna Republike Slovenije. Sprašujem predstavnike Vlade ali Odbora za finance in monetarno politiko, ali je Rebalans državnega proračuna glede prejemkov in izdatkov usklajen? Prosim minister.
Spoštovani! Rebalans proračuna je usklajen.
Hvala lepa. Ker je Rebalans proračuna usklajen, prehajamo na odločanje o Rebalansu proračuna Republike Slovenije za leto 2010 v celoti. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 31. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 31.]] Ugotavljam, da je Rebalans proračuna Republike Slovenije za leto 2010 sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leto 2010 in 2011 v okviru nujnega postopka. Ker v drugi obravnavi amandmaji niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 28. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 28.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Zaključujem tudi 26. izredno sejo Državnega zbora. Hvala lepa in lep pozdrav. Seja se je končala 6. julija 2010 ob 14.52.