15. Vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 110/1997 Sb., o potravinách a tabákových výrobcích a o změně a doplnění některých souvisejících zákonů, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony /sněmovní tisk 502/ - druhé čtení Dámy a pánové, prosím o klid, abychom mohli projednávat tento návrh zákona. Než se budeme podrobněji zabývat tímto návrhem zákona a než se zklidní Poslanecká sněmovna, resp. hladina hluku, tak ještě připomínám předsedům poslaneckých klubů, že podle dohody politického grémia můžeme nyní pokračovat v jednání v polovičním formátu, tak jak jsme se na tom předběžně dohodli. [[Velký hluk a ruch v sále, část poslanců podle dohody klubů odchází.]] Dne 3. června 2020 na 49. schůzi Poslanecké sněmovny jsme souhlasili s návrhem na opakování druhého čtení tohoto návrhu. Prosím, aby místa u stolků zpravodajů zaujali za navrhovatele ministr zemědělství Miroslav Toman, který je už připraven, a zpravodaj garančního výboru, kterým bude pan poslanec Josef Kott místo omluveného pana poslance Kováčika. Připomínám, že návrh jsme v prvém čtení přikázali k projednání zemědělskému výboru jako výboru garančnímu, dále byl tisk přikázán výboru pro zdravotnictví. Pan poslanec se hlásí k hlasování? [[Ano.]] Ano, prosím. Máte slovo. [[Hluk v sále přetrvává.]] Dámy a pánové, prosím o klid. Není tu vůbec slyšet. Pan poslanec se chce vyjádřit k hlasování. Je potřeba, abychom rozuměli tomu, co říká. Děkuji vám.
Promiňte, jen se chci vyjádřit k předchozímu, předposlednímu hlasování číslo 28, že jsem hlasoval proti, na sjetině mám pro, ale nezpochybňuji hlasování.
Děkuji. Pan poslanec Milan Brázdil pro stenozáznam - nezpochybňuje hlasování. Ptám se nyní navrhovatele, pana ministra zemědělství Miroslava Tomana, zda chce vystoupit v úvodu druhého čtení. Ano, pan ministr chce vystoupit. Prosím, pane ministře, máte slovo.
Dobrý den, pane předsedající, dámy a pánové. Jenom velmi krátce uvedu vládní návrh novely zákona č. 110/1997 Sb., o potravinách a tabákových výrobcích. Jenom připomenu, že tento zákon adaptuje nařízení Evropské unie o úředních kontrolách, které zavádí novou právní úpravu úředních kontrol, mimo jiné i na potraviny. Nad rámec adaptace uvedeného nařízení je cílem návrhu zákaz uvádění na trh potravin dvojí kvality, to znamená potraviny, které jsou označené zdánlivě totožně s potravinou uváděnou na trh v jiném členském státě Evropské unie; upřesnění a doplnění podmínek pro označení Česká potravina a stanovení podmínek pro dobrovolné označení výrobce. Zároveň se stanoví odpovědnost Ministerstva zemědělství za přijímání žádostí provozovatelů hospodářských podniků, zda je potravina potravinového typu. Dále se zavádí povinná sledovatelnost tabákových výrobků. V návaznosti na usnesení vlády ze dne 17. října 2018 je určení Státní tiskárny cenin jediným vydavatelem identifikátoru pro tabákové výrobky. Zpřesní se ustanovení, které se týká elektronických cigaret a náhradních náplní. Součástí návrhu je novela zákona o Státní zemědělské a potravinářské inspekci, která reaguje na nutnost adaptace na nařízení Evropské unie o úředních kontrolách. Součástí návrhu je také novela zákona o bankách, která umožní Státní zemědělské a potravinářské inspekci získat od banky nezbytné informace vedoucí ke ztotožnění kontrolované nebo povinné osoby. Ve druhém čtení vládního návrhu zákona, které proběhlo 4. března, byla uplatněna řada pozměňovacích návrhů, které dopadají do různých oblastí zákona. Poslanecká sněmovna rozhodla v rámci třetího čtení o vrácení návrhu zákona do druhého čtení. Děkuji.
Děkuji panu ministrovi. Pan zpravodaj pan poslanec Josef Kott vystoupí také před otevřením rozpravy. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Milé kolegyně, vážení kolegové, vážení členové vlády, návrh zákona o potravinách a tabákových výrobcích, zákon č. 110/1997 Sb., předložila vláda 5. 6. 2019 a Sněmovna jej v prvním čtení projednala 6. 12. 2019 na své 39. schůzi jako sněmovní tisk 502. Druhé čtení návrhu zákona proběhlo 4. 3. 2020 na 41. schůzi a podané pozměňovací návrhy byly zapracovány jako tisk 502/4. Zemědělský výbor jako garanční svým usnesením č. 158 z 15. dubna 2020 ze své 34. schůze doporučil Poslanecké sněmovně postup hlasování a přijal doprovodné usnesení. Pak zemědělský výbor doporučil Poslanecké sněmovně podpořit návrh na vrácení vládního návrhu zákona o potravinách zpět do druhého čtení. Důvodem byl zejména pozměňovací návrh Zdeňka Podala a kolegyně Margit Balaštíkové a dalších.
Já se omlouvám, pane zpravodaji, neslyším vás ani já. Ještě jednou prosím Poslaneckou sněmovnu o vytvoření důstojných podmínek pro pokračování jednání, abych nebyl nucen přerušit jednání Poslanecké sněmovny. Děkuji vám.
Děkuji, pane místopředsedo. Důvodem byl zejména pozměňovací návrh kolegů Podala a Balaštíkové, jehož cílem bylo stanovit závazný podíl potravin původem z České republiky na našem trhu. Třetí čtení návrhu zákona proběhlo 3. 6. na 49. schůzi Poslanecké sněmovny a návrh byl usnesením č. 1155 vrácen k opakování druhého čtení. Toliko krátké zdůvodnění. Děkuji za pozornost.
Děkuji. Dále se tímto návrhem zabýval výbor pro zdravotnictví. Ptám se zpravodajky tohoto výboru, paní poslankyně Věry Adámkové, zda se chce ujmout slova. Paní zpravodajko? Ptám se ještě jednou paní zpravodajky, zda se chce ujmout slova. Nechce se ujmout slova. Není to v tuto chvíli nutné. Stejný dotaz je na zpravodaje výboru pro evropské záležitosti, pana poslance Jaroslava Bžocha, kterého tu nevidím. Ale můžeme pokračovat i bez informací o projednání ve výboru. Otevírám obecnou rozpravu. Jako první je do rozpravy přihlášena paní poslankyně Olga Richterová. Připraví se pan poslanec Petr Bendl. Prosím, paní poslankyně, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážené dámy a pánové, ten pozměňovák, který bych vám ráda představila, je velmi jednoduchý. Jde o to, že upravuje po zkušenostech potravinových bank to, že v tomto zákoně je nyní v § 11 stanoveno, že rozdělování potravin se má konat pouze klientům sociálních služeb. Ale právě že ty potraviny z potravinových bank často slouží vlastně jako podpora dobrovolnických aktivit, rozdělují se i třeba přes mateřská centra nebo přes církevní sbory, komunitní sdružení, kluby seniorů. Proto je záhodno a z praxe potvrzeno, že je dobré tohle ustanovení vyškrtnout, nahradit ho obecnějším a také tu humanitární pomoc umožnit poskytovat širšímu okruhu právnických osob, přičemž stále platí, že kompetence určit tyto osoby bude stále náležet Ministerstvu zemědělství. Myslím, že je to pozměňovací návrh velmi konsenzuální a praktický, tak budu ráda za jeho podporu.
Děkuji. Pan poslanec Petr Bendl, připraví se pan poslanec Jiří Běhounek. Prosím máte slovo.
Děkuji za slovo, vážený pane předsedající. Pane ministře, kolegyně, kolegové, pokusím se být stručný, protože už jsme si toho hodně napovídali v prvním a v druhém čtení. Teď při vrácení předpokládám, že nás ještě nějaká podrobnější debata čeká nad pozměňovacími návrhy. Možná si vzpomenete na ten kontroverzní návrh, který jsme tu diskutovali. Nevím, zda k němu ještě bude mít někdo odvahu jej vznést a předložit jej v rámci druhého čtení se snahou vložit do zákona taková ta povinná procenta českých potravin, to znamená k omezování trhu, pravděpodobně i k porušování dohod volného obchodu uvnitř Evropské unie, které podle mého hlubokého přesvědčení by v důsledku mohlo vést k významnému zdražení potravin, protože někteří hráči na trhu budou mnohem dominantnější, a nakonec to zaplatí občané. Ale to ještě uvidíme, jak se ta situace vyvine, a budeme určitě o ní diskutovat na jednání zemědělského výboru. Já předkládám tři pozměňovací návrhy, vlastně dva, ten jeden je variantní, přičemž ten první se týká - potom se k němu přihlásím v rámci podrobné rozpravy a už ho potom nebudu hlouběji zdůvodňovat - týká se té diskuze výrobce versus prodejce, kdy návrh zákona počítá s tím, že posuzuje některé prodejce v kategorii výrobce. Já se snažím tyto dvě věci oddělit, protože jsou podle mě v praxi oddělené a není možné z těch, kteří prodávají, se k nim chovat v parametrech jakoby k výrobcům. Nechci to tady hlouběji rozvádět, věřím, že se k tomu dostaneme na výboru. Druhý návrh, se kterým přicházím, je víceméně technický, ale věřím, že získá podporu ve Sněmovně. Také se týká nakládání s potravinami v potravinových bankách, neboť si myslím, že tato bohorovná činnost by měla být hlídána a korigována, aby někdo ve jménu těch, kteří zásobují potravinové banky, případně v charitativních institucích, které z potravinových bank rozdávají a distribuují potřebným potraviny, aby si na tom někdo nedělal vlastní propagaci. Myslím si, že má-li někdo na tom propagovat, v uvozovkách, tak pouze za účelem sociálním a má se to pouze týkat buď těch, kteří potravinové banky zásobují, to znamená, kteří ty potraviny tam posílají, nebo těch, kteří je přímo rozdávají. Žádná třetí osoba už by si propagaci v tomto duchu neměla podle mého hlubokého přesvědčení dovolit. Děkuji vám za pozornost.
Děkuji. Nyní je na řadě v obecné rozpravě pan poslanec Jiří Běhounek, připraví se paní poslankyně Monika Jarošová. Prosím máte slovo.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Vážené kolegyně, vážení kolegové, dámy a pánové, členové vlády, já vás jenom chci upozornit, nebo osvěžit myšlenku svého pozměňovacího návrhu, který jsem předkládal už ve druhém čtení, předtím, než se to vrátilo zpět. Jedná se o nikotinové sáčky bez obsahu tabáku, které se postupně dostávají do prodeje a nejsou regulovány, protože některé státy - Estonsko, Švédsko a Dánsko - už tuto regulaci připravují. Jedná se samozřejmě o nikotinové sáčky, které obsahují minimální množství nikotinu, přesto však jako návyková látka je v tomto případě dlužno říci, že by bylo velmi dobře ji regulovat. Směrnicí Evropské unie o tabákových výrobcích, nebo léčivých přípravcích, nebo o obecných zásadách potravinového práva to regulováno není. Proto přicházím s tímto pozměňovacích návrhem, ke kterému se přihlásím v podrobné rozpravě. Děkuji.
Také děkuji. Na řadě je paní poslankyně Jarošová, připraví se pan poslanec Kott. Prosím máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážené dámy a pánové, jsem velmi ráda, že dnes projednáváme tento zákon ve druhém čtení. Jak potravinová soběstačnost, tak potraviny druhé jakosti jsou jedním z nejdůležitějších témat, jelikož neustále bojujeme se špatnou kvalitou potravin, co se k nám dováží. Myslím si, že kromě vlastních bezpečnostních sil a ochrany hranic není nic důležitějšího. Nejprve se zmíním o potravinách druhé jakosti na našem trhu. Tato novela totiž zakazuje uvádět na český trh potraviny označené stejně s potravinou prodávanou v jiném státě Evropské unie, pokud má jiné složení nebo vlastnosti. Jinak řečeno, pokud mají rybí prsty prodávané v Česku stejný obal jako ty v Německu, musí být stejné i z hlediska kvality. Pokud bude složení odlišné, musí to být na první pohled poznat v obalu, aby nás obal neuváděl v omyl. To nelze zdůvodnit žádnými důvody, jako že Češi mají jiné chutě a podobně. Český spotřebitel rozhodně není nic míň než třeba německý spotřebitel, jak to může vyplývat z nabídky horší kvality potravin na našem trhu. Kromě potravin druhé jakosti je dalším velkým tématem potravinová soběstačnost, kterou je více než nutné podpořit zákonem, jinak se může stát, že skončíme jako na Slovensku, kde mají zhruba 38% soběstačnost. A ještě hůře, jakmile začne nějaká vážnější krize, což se právě stalo v souvislosti s koronavirem, může být zásobování ze zahraničí velmi zranitelné. Každá země si svůj trh hlídá, i my si ho musíme pohlídat. Musíme více podporovat naše zemědělce a odbyt jejich výrobků. Ze zahraničí sem musí směřovat jenom tolik potravin, aby to neomezilo naše vlastní zemědělství. Pokud si necháme naše zemědělství nadnárodními řetězci zlikvidovat, setkáme se s takovým zdražením potravin a budeme jejich rukojmími tak, až nám to nebude milé, a potom už bude pozdě. Proto je třeba zvyšování soběstačnosti uzákonit, dokud je čas. Řešením je návrh z hnutí SPD, a tím je zavedení zákonné povinnosti prodávat na našem trhu české potraviny. Jejich podíl SPD stanovuje na 55 % v roce 2022 s tím, že v každém dalším roce se procento zvýší o 3 % až do roku 2028, kdy bychom měli dosáhnout minimálně 73% soběstačnosti. Začít v roce 2022 na 55 % by neměl být žádný problém, když nyní řetězce deklarují, že jsou zásobeny českými výrobky z 59 %. To logicky znamená, že mají celý rok a ještě něco se na další navýšení připravit. Ale věřte mi, že přesto budou křičet. Ale rozhodně to neznamená zdražení potravin, jak deklarují řetězce, je to přesně naopak. Nehledě na velmi dobrou kvalitu našich potravin. Ono se totiž všeobecně málo ví, že naši zemědělci využívají úplně minimálně chemických hnojiv. My tím navíc vyřešíme i dvojí kvalitu potravin a ještě podpoříme naše výrobce a pracovní místa, protože se jedná o potraviny, které jsme schopni si vypěstovat a odchovat sami, a jejich přesný seznam je součástí našeho návrhu. Novinkou je, že název česká potravina měníme na potraviny z krátkého dodavatelského řetězce. To je vlastně potravina vyrobená ze surovin, které pocházejí z území České republiky, žádný dovoz, žádná uhlíková stopa, ale přímo od našich dodavatelů přes prodejce na náš stůl. Tato povinnost se ale nevztahuje na obchody menší jak 400 metrů čtverečních a nevztahuje se na prodej potravin ve specializovaných obchodech zaměřených na prodej konkrétních druhů, typů nebo kategorií potravin. [[(17.30 hodin)]] Minulý měsíc jsem se ve své interpelaci ptala ministra zemědělství pana Tomana, jak se staví k potravinové soběstačnosti. A nyní zde mohu odcitovat část odpovědi na svůj dotaz. Cituji: "Ministerstvo zemědělství obecně vítá všechny snahy o zvyšování podílu českých potravin na trhu. Chtěl bych vás ubezpečit, že potravinové zabezpečení a zvyšování potravinové soběstačnosti založené na racionálním pokrytí domácí poptávky potravinami produkovanými v České republice jsou jednou z hlavních priorit Ministerstva zemědělství. Podporujeme i zvyšování nabídky kvalitních, bezpečných a cenově dostupných potravin našim spotřebitelům". Tak to je velmi pozitivní odpověď. A já se tedy velmi těším na podporu Ministerstva zemědělství našemu návrhu z pera SPD, přesně v souladu s jejich odpovědí. Děkuji.
Děkuji. A poslední přihlášený do obecné rozpravy je pan poslanec Josef Kott. Pane poslanče, prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Já se budu snažit ve stručnosti okomentovat své pozměňovací návrhy, nebo pozměňovací návrhy, které jsem podal společně s kolegy. Takže první pozměňovací návrh, sněmovní dokument 6484, se týká dvojí kvality potravin. Je zde ustanovení o dvojí kvalitě potravin, je zpřesněno na základě konzultace s Evropskou komisí. Toto zpřesnění nikterak neomezí pravomoci dozorového orgánu ani neztíží jeho možnosti kontrolovat a postihovat praktiky dvojí kvality potravin na území České republiky. Druhý pozměňovací návrh, 6485, hovoří o dosavadní právní úpravě, která stanoví, že podkladem rozhodnutí orgánu dozoru může být laboratorní výsledek zkoušky pořízený v rámci kontroly jiného orgánu dozoru. V praxi však vznikají výkladové potíže, zda je, či není v případě kontroly založené na výsledku laboratorní zkoušky pořízené v rámci jiné kontroly nutné opakovat odběr kontrolního vzorku téhož výrobku. Navrhovaná úprava jednoznačně i stanoví použití výsledku laboratorní zkoušky při jiných kontrolách bez dalšího opakování odběru laboratorních vzorků téže potraviny. Zároveň je výraz výsledek laboratoře nahrazen výrazem výsledek zkoušky v souladu s názvoslovím používaným v předchozími odstavci, podle § 16. Třetí pozměňovací návrh, sněmovní dokument 6487, předkládám společně s panem předsedou Faltýnkem a kolegou Pražákem. Cílem tohoto pozměňovacího návrhu je úprava zákona o zadávání veřejných zakázek. Je zde jednoznačné zákonné zakotvení možného upřednostnění odběrů místních - to znamená českých - potravin při zadávacích řízeních veřejných zadavatelů. Navržená úprava - stanovení možnosti a nikoliv povinnosti upřednostnit lokální, to znamená místní - současně však nepovede k automatickému zdražení pokrmů ve školách. Kromě primárního cíle, kterým je zvýšení soběstačnosti produkce potravin v České republice, je návrh v souladu s předpisy EU. Sněmovní dokument 6342, tento jedná o adaptaci zákona č. 110/1997 Sb. a zákona č. 146/2002 Sb. na požadavky prováděcího nařízení Komise EU, kterým se stanoví jednotná pravidla k postupům pro určení toho, zda má tabákový výrobek charakteristickou příchuť. Toto nařízení stanovilo postupy pro určení toho, zda má tabákový výrobek charakteristickou příchuť, s tím, že jeho určité kompetence svěřilo i členským státům. Je na členském státu, aby určil, jaký vnitrostátní orgán bude odpovědný za realizaci postupů podle tohoto nařízení. Vzhledem k tomu, že orgánem dozoru na úseku tabákových výrobků je Státní zemědělská a potravinářská inspekce, je navrženo, aby i postupy podle nařízení Komise EU 2016/779 zajišťovala právě Státní zemědělská a potravinářská inspekce. Sněmovní dokument 5963 - toto je pouze zpřesnění a doplnění pozměňovacích návrhů, které schválil zemědělský výbor Poslanecké sněmovny Parlamentu ČR na svém jednání dne 5. 2. 2020. A poslední pozměňovací návrh, který je vložen v systému jako sněmovní dokument 6967, taxativně vypočítává výrobky cílící na zdraví a rozšiřuje o potraviny pro zvláštní lékařské účely, neboť i tento typ výrobku, resp. druhu potravin, který je samostatnou úpravou zákona o regulaci reklamy poměrně opomíjen, může být snadno zaměnitelný s předmětem reklamy. Toto jsou pozměňovací návrhy, které jsem vložil do systému, a přihlásím se k nim v podrobné rozpravě. Děkuji za pozornost.
Děkuji, pane poslanče. A nyní vystoupí pan poslanec Petr Bendl. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Já to na mikrofon říct musím, neboť na margo mé předřečnice, která tady navrhovala znova ta procenta omezování trhu s potravinami v České republice, to znamená vlastně diktování, kolik potravin, kolik procent potravin českých máme, nebo budou muset mít povinně prodejci na svých pultech, bude v praxi znamenat, že některé komodity, kde nejsme konkurenceschopní, těm trh uzavíráme, abychom byli konkurenceschopní. To znamená, na tom trhu to bude zcela logicky znamenat zvyšování cen potravin. Zmíním jednu komoditu, která je asi nejvíc do očí bijící, a to je produkce vepřového v České republice. Znalí vědí, že už jsou to miliardy, které jsme za poslední léta dali do podpory produkce vepřového, přesto se držíme někde na úrovni plus minus 40 % soběstačnosti. Budeme-li chtít mít 65 %, bude to znamenat, nebo 70, nebo 85, bude to logicky znamenat zvyšování, a to významné zvyšování cen této komodity. Minimálně této komodity. Jsem hluboce přesvědčený, že sice je to v rozporu s podmínkami volného obchodu v České republice, ten plán je vytáhnout z lidí za potraviny více peněz, ale jsem přesvědčený, že nám to Evropská unie nemůže dovolit, neboť tím porušujeme pravidla. Kdybychom to totiž vzali obráceně a začali se tak chovat ostatní vůči nám, pak ty zemědělské komodity, které produkujeme v mnohonásobně větší míře, než je potřebujeme, což je např. obilí, které významně živí naše zemědělství, kdyby někdo k nám přistoupil stejným způsobem, pak si dovolím říct, že to tvrdě postihne celé české zemědělství. V komoditě obilí, kdyby nám ostatní nám řekli, tak když vy nás začnete omezovat v dovozech potravin, to je jedno, druhů potravin jednotlivých atd., pak my vám sáhneme na některé komodity, které jsou pro vás zásadní, mohlo by to znamenat opravdu tvrdý dopad právě na fungování českého zemědělství. Proto to zásadně nedoporučuji a odmítáme tento princip chování a schvalování, nebo prosazování do zákona. Děkuji.
Děkuji. Pan předseda Jaroslav Faltýnek v obecné rozpravě. Prosím, máte slovo.
Hezké odpoledne. Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Já bych si dovolil z několika důvodů, které zde vysvětlím, krátce reagovat a nesouhlasit se svým ctěným kolegou, místopředsedou zemědělského výboru Petrem Bendlem. Víte, samozřejmě ta hlavní debata proběhne v zemědělském výboru, který je garančním výborem tohoto tisku, nicméně jenom pro vysvětlenou. My jsme se k jednomu z pozměňovacích návrhů, který tady byl podán do systému, nepřihlásili, a byl to pozměňovací návrh Davida Pražáka, mě a Pepy Kotta, který také zaváděl nějaká povinná procenta, teď z hlavy možná, nechytejte mě za slovo, to bylo 55 až 65 % ve třech letech, od roku 2022, podíl českých potravin na pultech obchodů nad 400 m2. Já bych chtěl vést v zemědělském výboru i se zástupci Ministerstva zemědělství a nevládních organizací debatu na tohle téma, jestli je v pořádku, když Evropská unie se hlásí ke Green Dealu, Evropská unie se hlásí k Farm to Fork, z pole až na vidličku, chce zkracovat uhlíkovou stopu, tak jestli má logiku převážet přes celou Evropu zemědělské komodity, které jsme schopni my vyrobit v České republice minimálně stejně efektivně jako zemědělci třeba ve Španělsku. Mám tím na mysli brambory, cibuli, mléčné výrobky a v podstatě všechno to, co lze vypěstovat nebo vychovat v mírném pásmu, ve kterém se naše země nachází. To je první poznatek, nebo názor. Druhý je o tom, že my chceme tímto vyslat signál k českým zemědělcům, že o ně máme zájem, že chceme podpořit tuzemskou výrobu. A obzvlášť v této covidové době - doufejme všichni a modlíme se, aby to prostě co nejdříve odešlo, abychom to zvládli a aby zase byla normální doba - jsme viděli, že pokud by se situace hrotila a došlo nedej bože k uzavření hranic, tak samozřejmě může být problém i se zásobováním, protože Česká republika zdaleka není soběstačná ve výrobě některých základních potravin. Petr Bendl prostřednictvím pana předsedajícího mi určitě namítne - a bude mít pravdu a my o tom budeme debatovat na zemědělském výboru příští týden ve středu, pan ministr Toman na to bude připraven - jak je možné, že jsme do podpory živočišné výroby investovali za sedm let mnoho miliard korun, Petr ví přesně kolik, já v tuto chvíli z hlavy neumím to číslo přesně definovat, a moc se nám tu výrobu třeba zrovna vepřového masa nepodařilo v České republice zvýšit. Ale minimálně výroba neklesla, nebo zastavili jsme ten dramatický pokles, který byl v minulých letech. Takže já v tuto chvíli neříkám, jak se hnutí ANO postaví k tomuto pozměňovacímu návrhu kolegyně Jarošové, a na druhé straně musím přiznat, že jsme s kolegy z SPD diskutovali o tomto pozměňovacím návrhu, já sám jsem je poprosil, aby z toho vyndali některé věci, které neměly příliš logiku, protože nemá smysl, aby tam byl široký sortiment komodit, které nejsme schopni vyrobit v České republice nebo které jsou pouze sezónní, a obyvatelstvo je zvyklé na zásobování průběžně, celý rok. To by právě mohlo vést k tomu, na co upozorňuje kolega Bendl, ke zdražení potravin. Tolik jenom velmi stručně poznámka z mé strany k tomuto zákonu. A spíše se těším na tu odbornou debatu - nikoliv politickou, ale odbornou - v zemědělském výboru. Děkuji.
Děkuji. S faktickou poznámkou vystoupí nejprve pan poslanec Válek, poté s faktickou poznámkou pan poslanec Bendl. Prosím, máte slovo.
Děkuji, pane předsedající. Nelze nezdvihnout. Já naprosto souhlasím s tím, co zaznělo. Těším se moc na ten zemědělský výbor. Já si vzpomínám na vinaře Dufka, kterého možná mnozí znáte, který začínal s obrovskou oranžérií a měl pocit, že tehdy, v té době, kdy s tím začínal před dvaceti lety, že by produkoval na Moravě tropické plody, byla to obrovská oranžérie, největší v České republice, a nakonec se soustředil na víno. Já rozumím podpoře českých zemědělců a udělám pro to maximum, to teď předem můžu slíbit, na zemědělském výboru, na podporu toho, kde je nadprodukce a kde zemědělci nejsou schopni potraviny uplatnit na českém trhu. Naprosto souhlasím s tím, že je potřeba jim v tomto směru pomoci, jak jsme pomohli některým jiným komoditám. Absolutně také souhlasím s tím, že je potřeba omezit transporty po Evropě, transporty potravin z jednoho konce na druhý, pouze se asi neshodneme v tom, jakým způsobem. Za mě je to omezení kamionové dopravy. Opakovaně jsme se o tom bavili. Nechápu, proč musí být kamionová doprava podporována. Naopak, měla by být omezována, aby dlouhé transporty byly omezeny, a ne sekundárně přes zemědělské komodity. To, co mi vadí, je nedostatek konkurence kvalitních potravin na trhu, který by to mohlo přinést a ke kterému to mohlo vést. Já bych chtěl, aby si český zákazník mohl vybírat mezi potravinami, aby si vybral - protože mu věřím, protože vím, že je to schopný a inteligentní zákazník - aby si vybral to nejkvalitnější, co mu nabízíme. Já budu bojovat za to, aby potraviny byly kvalitní, aby potraviny byly dostupné a aby čeští zemědělci, kteří měli nadprodukci, se na trhu uplatnili. Já myslím, že na tom bude na zemědělském výboru shoda. Pevně v to věřím. Děkuji.
Děkuji. Pan poslanec Petr Bendl, faktická poznámka. Připraví se pan poslanec Radek Holomčík. Prosím, máte slovo.
Děkuji za reakci předsedovi zemědělského výboru panu Faltýnkovi. Já jsem přesvědčen, že mezi ukládáním povinnosti mít na pultě nějaké procento českých potravin a uhlíkovou stopou nenajdeme nikdy žádnou úměru, že nedokážeme říct, kolik té uhlíkové stopy se nám bude objevovat v tom, abychom to nahradili nějakými procenty na tom pultu. To mně přijde absurdní. Ta cesta je, já doufám, že Ministerstvo zemědělství bude podporovat malé a střední podniky v zemědělství, protože tam tu uhlíkovou stopu zcela bezpečně zkrátíme. Nebudeme-li mít pět velkých podniků v České republice, ale budeme jich mít 500, pak to znamená, že přineseme zaměstnanost do regionů, a zároveň to znamená, že zkrátíme vzdálenosti v komoditách, mimochodem v komoditách, které my umíme. Budou zcela určitě vždycky komodity, které nebudeme umět a které budeme muset dovážet. To jen na margo pana kolegy Válka, který by asi také neuměl rozlišit, jak omezit v dopravě dovoz ananasů a podobně. To si jako neumím představit, že bychom to takto dělili. Nemyslím si, že to je úplně cesta. My se - a dohodli jsme se na tom i tady ve Sněmovně - budeme bavit o společné zemědělské politice. Vezmeme to na zemědělský výbor, abychom znali, s čím jedná Ministerstvo zemědělství, jaké stanovisko má DG AGRI, a zároveň abychom věděli, kam se sune problematika společné zemědělské politiky. Protože tam je podle mě pes zakopán, ale rozhodně ne v kvótách, kterými jsme nařizovali prodejcům, kolik mají čeho prodávat.
Děkuji. Nyní vystoupí pan poslanec Radek Holomčík, po něm pan předseda Faltýnek, po něm pan poslanec Válek. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážené dámy, vážení pánové, já bych chtěl ocenit, že tady pan předseda Faltýnek zmiňoval tu souvislost dlouhých distribučních řetězců a převážení potravin přes celou Evropu, neřkuli přes celý svět, v kontextu Green Dealu a podobných plánů. Já si myslím, že pokud máme k té problematice ochrany klimatu přistoupit smysluplným způsobem, tak přesně tyto nelogičnosti bychom se měli snažit řešit. A stejně jako moji předřečníci úplně tenhle způsob nepokládám za správný. My jsme měli někdy, tuším, těsně před prázdninami nebo na začátku prázdnin, takové sezení, byli tam i zástupci některých zemědělských organizací. Já jsem si to vyslechl, mám pocit, že jsem tam tehdy snad byl jediný člověk, který nepodporoval tuto myšlenku, a položil jsem tam dotaz, jestli jsme si jistí, když chceme dělat takovouhle politiku kladivem, že jsme vyčerpali všechny normální způsoby, jak zemědělce podpořit, jak jim snížit náklady, jak jim zjednodušit přístup na trh, a odpověď jsem nedostal. Takže já se velmi těším na tu debatu na zemědělském výboru příští středu a určitě se na tohle budu ptát, protože si myslím, že problémů, které bychom mohli řešit méně invazivním způsobem a tak trochu více s tou společnou politikou Evropské unie, ke které jsme se ostatně svobodně přihlásili, tak spousta těch věcí a problémů, které řeší [[nesroz.]]české zemědělce, tak jsou podle mě prostě jinde. A já se na tu debatu těším. Děkuji.
Děkuji. Pan předseda Jaroslav Faltýnek, po něm pan poslanec Vlastimil Válek. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Méně invazivní způsoby řešení konkrétních problémů [[řečník se pousmál]] - nebudu to komentovat, ale to si fakt řekneme až na tom výboru. Pouze dvě poznámky. Mně prostě když sem tam přemýšlím jenom selským rozumem, tak mně nepřipadá moc logické vozit přes celou Evropu brambory a cibuli. To za prvé. A za druhé samozřejmě, a to je reakce pořád vlastně na první vystoupení Petra Bendla prostřednictvím pana předsedajícího. My přece jsme si vědomi toho, že pokud by tento pozměňovací návrh prošel celý legislativní proces včetně Senátu a podpisu prezidenta, tak nemůže začít platit, pokud nebude notifikován Bruselem. Jsme v jednotném trhu, my jsme si toho vědomi. A já znovu opakuji, že z mé strany je to více signál našim tuzemským zemědělcům, že máme zájem o jejich zboží, o jejich produkci, ať už je to produkce rostlinné, či živočišné výroby. Děkuji.
Děkuji. Pan poslanec Vlastimil Válek, v tuto chvíli poslední přihlášený. Máte slovo.
Já se strašně omlouvám, ale je to hrozně seriózní, tak abych to trošku odlehčil. Já bych to s tím ananasem uměl, ale byla to léta studia, odříkání, docentura, profesura, sebevzdělávání, nebylo to jednoduché. A stejně byste mně neschválili, kdybych to navrhl. Děkuji.
Děkuji. Žádnou další přihlášku do obecné rozpravy nemám. Obecnou rozpravu končím. Zájem o závěrečná slova po obecné rozpravě má pan ministr? Ano. Tak prosím, pane ministře, máte slovo.
Takže vážené kolegyně, kolegové, vážený pane předsedající, jen velmi stručně. Já v prvé řadě chci poděkovat za tu seriózní debatu, která tady proběhla. Myslím si, že o pozměňovacích návrzích, které tady padaly, povedeme debatu na zemědělském výboru. Takže na to se velmi, velmi těším a věřím, že tam spoustu věcí obhájíme. Já jenom chci zopakovat priority resortu. Za prvé je to zvýšená soběstačnost potravin, to znamená snížení závislosti na dovozech, zvýšení kvality potravin, podpora potravinových bank, podpora zastoupení domácích lokálních potravin na našem trhu, primárně chceme podporovat ten pozměňovací návrh ve veřejném stravování, jak jsem tady poslouchal, přes veřejné zadavatele. To znamená, je to přesně podle dohody, Zelené dohody Evropské unie a jejích cílů a opatření ke snižování pesticidů a dalších věcí. Takže toto tady budeme podporovat. Co se týká živočišné výroby, ano, budeme se o tom bavit na zemědělském výboru. Jenom chci říct, že jsme to obhájili jak před NKÚ, tak na kontrolním výboru. Tady si myslím, že v zemědělství neplatí jenom informace "jedna koruna rovná se jedno prase". Ono to zase tak úplně jednoduché není. Tady funguje spousta věcí, ať to je africký mor prasat, výkyvy cen, výkyvy stavů a tak dále. Takže to si myslím, že to musíme rozebrat v zemědělském výboru, protože my investujeme do nových podmínek, platíme očkování a tak dále. To znamená, my děláme přesně to, co ta společnost žádá, a nemůžeme to nechat padat jenom kvůli tomu, že jsme investovali peníze. To znamená, opravdu nerovná se "koruna rovná se jedno prase". To si ale řekneme tam, protože si myslím, že to je dlouhodobá záležitost jako zemědělství jako celek. Co se týká pana poslance Válka, já s ním souhlasím, naprosto jasně, protože Ministerstvo zemědělství podporuje kvalitní regionální potraviny, cechovní normy, vzdělávání a další věci. Ale přijdou okamžiky, kdy do toho stát bude muset vstoupit. Souhlasím i s panem poslancem Holomčíkem, protože právě to my se snažíme řešit. A to tady zaznělo od pana Faltýnka, to znamená Green Deal, a chceme to právě zapojit do společné zemědělské politiky a do toho legislativního rámce, což se týká i toho zákona o potravinách. Myslím si, že tady všichni, kdo hovoří o té soběstačnosti, tak mě mrzí, že jste na to nemysleli při schvalování zákazu klecového chovu slepic. Děkuji.
Děkuji panu ministrovi. Závěrečné slovo pan zpravodaj teď mít nebude, tedy zahajuji podrobnou rozpravu. První do podrobné rozpravy je přihlášena paní poslankyně Olga Richterová, připraví se pan poslanec Petr Bendl. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Já se chci přihlásit k pozměňovacímu návrhu číslo 4116. Týká se tedy zejména přejmenování dvou věcí, aby bylo možné poskytovat potraviny z potravinových bank i lidem, kteří nejsou registrovaní jako klienti sociálních služeb, a potom se týká toho, aby ty potraviny mohly rozdělovat veřejně prospěšné právnické osoby. Pozměňovací návrh 4116. Děkuji.
Děkuji. Pan poslanec Petr Bendl, připraví se pan poslanec Jiří Běhounek. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Já bych se nejprve přihlásil k pozměňovacímu návrhu, sněmovnímu dokumentu pod číslem 4501 a dále k pozměňovacímu návrhu pod číslem 6950 a k pozměňovacímu návrhu 6701. Ještě poznámku k pozměňovacímu návrhu, který se tedy týká těch procent. Když mě pan ministr bude poslouchat... Tak v reakci na ty výkyvy znamená, že najednou něčeho bude nedostatek, přijde mor prasat a bude to znamenat nějaký nedostatek vepřového, tak by to v praxi mohlo znamenat: vepřové nemáme, ale zbylo nám tady hovězí, to nám ještě do kvóty patří, tak prosím vás nekupujte si kotletu, ale kupte si nějakou svíčkovou nebo něco podobného. To prostě je absurdní, ty kvóty.
Děkuji. Pan poslanec Jiří Běhounek, připraví se pan poslanec Vlastimil Válek. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Přihlašuji se ke sněmovnímu dokumentu číslo 5939.
Pan poslanec Vlastimil Válek, připraví se pan poslanec Radek Holomčík. Prosím, máte slovo.
Děkuji, pane předsedající. Já si dovolím přihlásit se k pozměňovacímu návrhu číslo 6206. Já jsem o něm nemluvil, tak jenom stručně vysvětlím. Jedná se o pozměňovací návrh, kdy bych rád, aby u volně balených potravin nebo u nebalených potravin bylo jasné složení ve smyslu alergenů, tak aby kupující věděl, jaké alergeny obsahují ty potraviny. Je to něco, co je od roku 2018 na Slovensku, je to v řadě okolních zemí. Jenom bych chtěl lehce upravit stávající stav, kdy ta informace není zřejmá, a vzhledem k tomu, že dlouhodobě se snažím podporovat celiatiky a další alergiky, tak je to jenom v souvislosti tady s tímto. Já doufám, že získám podporu tohoto pozměňovacího návrhu jak v zemědělském výboru, tak na Ministerstvu zemědělství. Děkuji.
Pan poslanec Radek Holomčík, připraví se pan poslanec Josef Kott.
Děkuji za slovo. Vážené dámy, vážení pánové, já bych se rád přihlásil ke svým dvěma pozměňovacím návrhům vedeným v systému jako sněmovní dokument 6744 a 6745. Odůvodněny jsou oba v rámci samotného textu návrhu. Děkuji za pozornost.
Děkuji. Pan poslanec Josef Kott, připraví se pan poslanec Leo Luzar. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Takže já bych se chtěl přihlásit k sněmovnímu dokumentu 6484 týkajícímu se dvojí kvality potravin, k sněmovnímu dokumentu 6485, více jsem zmínil, jedná se o ty zkoušky poskytnuté dozorovým orgánem. Pak sněmovní dokument 6487, který předložil pan předseda Faltýnek, a je to to zadávací řízení veřejných zadavatelů. Pak bych se ještě chtěl přihlásit k pozměňovacímu návrhu pana kolegy Jana Birke 6510 a je to převod vlastně dozoru z hygieny na Státní zemědělskou a potravinářskou inspekci u stravovacích služeb. Dále jsou to sněmovní dokumenty 6342, 5963 a sněmovní dokument 6967, který se týká výrobků a potravin pro zvláštní lékařské účely.
Děkuji. Pan poslanec Leo Luzar. Prosím, máte slovo.
Vážený pane předsedající, dámy a pánové, já bych se rád přihlásil k svému pozměňovacímu návrhu vedenému v systému pod číslem 4500. V krátkosti ho odůvodním. Ten návrh zákona vychází z premisy, že obchodník v případě, když prodává dvojí, nebo má dvojí kvalitu potravin, popřípadě probíhá nějaké nekalosoutěžní jednání, tak tlačí svého dodavatele, aby nesplňoval kvalitativní podmínky, aby on mohl dát nižší cenu. Ale jsou i malí obchodníci, kteří berou zboží od velkých výrobců, a v principu samozřejmě oni by tu škodu, kdyby jim byla udělena pokuta, uplatnili právě u svých dodavatelů v té pozici. Bohužel pravidlem obchodní inspekce, která přichází, je, když přijde na kontrolu, tak nezjistí jeden přestupek, ale zjistí třeba dva tři přestupky a zahájí společné správní řízení. A u tohoto společného správního řízení je problém potom vyčíslit jednotlivou škodu, kterou ten malý obchodník má uplatňovat u svého dodavatele. Tedy můj pozměňovací návrh se týká toho, aby v § 17 odst. 2 byla projednána v samostatném řízení každá ta zjištění, aby bylo potom možno jednotlivě tu škodu vymáhat na případném dodavateli, že dodal nekvalitní výrobek. Tolik k objasnění mého pozměňovacího návrhu. Děkuji.
Děkuji. Pan předseda Radim Fiala. Prosím, máte slovo.
Děkuji vám. Vážené kolegyně, kolegové, dovolte, abych se v podrobné rozpravě přihlásil k pozměňovacímu návrhu číslo 6922. Je to pozměňovací návrh, který se týká trhu s českými potravinami. Celý tento pozměňovací návrh zdůvodnila už v obecné rozpravě moje kolegyně Monika Jarošová, a samozřejmě kdo by se chtěl ještě podrobně seznámit s tímto pozměňovacím návrhem, tak důvodová zpráva je přiložena k tomuto pozměňovacímu návrhu. Děkuji vám za pozornost.
Děkuji. Hlásí se prosím ještě někdo do podrobné rozpravy? Ne, podrobnou rozpravu končím. Zájem o závěrečná slova po podrobné rozpravě nikdo nemá. Nezazněl žádný návrh, o kterém bychom měli rozhodovat hlasováním, tedy končím druhé čtení tohoto návrhu. Děkuji panu zpravodaji, děkuji panu ministrovi. Na řadě je bod číslo