29. Vládní návrh, kterým se předkládá Parlamentu České republiky k vyslovení souhlasu s ratifikací Protokol, který upravuje Smlouvu mezi vládou České republiky a vládou Ukrajiny o zamezení dvojího zdanění a zabránění daňovému úniku v oboru daní z příjmu a z majetku a který byl podepsán v Kyjevě dne 21. října 2013 /sněmovní tisk 112/ - prvé čtení Předložený návrh uvede místopředseda vlády a ministr financí Andrej Babiš. Prosím, aby se ujal slova.
Vážený pane předsedo, vážené dámy a pánové, předkládám k projednání další smluvní dokument, který souvisí s mezinárodním zdaňováním. V tomto případě se jedná o protokol s Ukrajinou k již existující smlouvě o zamezení dvojího zdanění. Je nutné zdůraznit, že z hlediska České republiky současná vnitropolitická mezinárodní situace Ukrajiny nemá vliv na probíhající legislativní proces a ratifikaci protokolu k mezinárodní daňové smlouvě. Ve vzájemných daňových vztazích mezi Českou republikou a Ukrajinou se nadále uplatňuje Smlouva mezi vládou České republiky a vládou Ukrajiny o zamezení dvojího zdanění a zabránění daňovému úniku v oboru daně z příjmu a z majetku, která byla podepsána v Kyjevě dne 30. června 1997. Smlouva vstoupila v platnost dne 20. dubna 1999 a je v České republice publikována ve Sbírce zákonů pod číslem 103/1999. [[Velký hluk v sále.]] Zdůrazňuji, že protokol, který vznikl z iniciativy české strany, plně odráží mezinárodní vývoj a trendy v mezinárodní daňové oblasti, a to zejména v rámci OECD. Protokol, který bude tvořit nedílnou součást smlouvy o zamezení dvojího zdanění, přispěje jak prostřednictvím zajištění rozšířené výměny daňových informací, tak dalšími úpravami textu k větší právní jistotě a k lepší koordinaci činnosti daňových úřadů obou států.
Pane místopředsedo vlády, já vás s prominutím na chviličku přeruším a požádám Sněmovnu o klid! Projednáváme mezinárodní smlouvu, která má velké dopady pro Českou republiku. Rád bych, abyste všechny debaty, které nesouvisí s předmětem jednání, přenesli do kuloárů. Děkuji. Pokračujte prosím, pane místopředsedo vlády.
Tato opatření směřují k omezení případných daňových úniků a podvodů a současně českým daňovým rezidentům zajistí např. bezproblémovou aplikaci metody vynětí v kontextu příjmů pobíraných ze zdrojů na území Ukrajiny z titulu výkonu závislé činnosti. Jsem přesvědčen, že uzavřením tohoto protokolu ke smlouvě se dále usnadní podnikání českým firmám na perspektivním ukrajinském trhu a bude významnou příležitostí pro navázání dalších obchodních vztahů s Ukrajinou. Potřeby rozvíjející se ukrajinské ekonomiky mají velký potenciál. Za perspektivní odvětví lze jmenovat např. energetiku, infrastrukturu, zemědělskopotravinářský komplex, ekologii, strojírenství, metalurgii, chemický průmysl, zdravotnickou techniku, výrobu léků apod. Na základě již uvedeného navrhuji, aby Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky vzala v úvahu zmíněné skutečnosti pro projednávání tohoto protokolu, aby tento protokol k mezinárodní smlouvě byl v prvním čtení přikázán příslušným sněmovním výborům, které je detailně posoudí. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu místopředsedovi vlády a žádám, aby se slova ujal zpravodaj pro prvé čtení pan poslanec Pavel Plzák. Prosím, pane zpravodaji, máte slovo.
Děkuji, pane předsedající. Vážené kolegyně, vážení kolegové, děkuji panu ministrovi za vyčerpávající důvodovou zprávu, ke které celkem není co dodat. Doporučil bych tento protokol k dalšímu projednávání. Doporučil bych přikázat to k projednávání zahraničnímu výboru, ale nechal bych hlasovat i o zvážení o tom, jestli tuto smlouvu nemá projednávat i rozpočtový výbor. Já jsem, jak jsem to trošku studoval, narazil na jeden problém, o kterém vám nyní chci říct. Původní smlouva z roku 1997, smlouva mezi vládou České republiky a vládou Ukrajiny o zamezení dvojího zdanění atd. atd., definuje kromě daní, na které se vztahuje, a dalších výrazů pro potřeby této smlouvy, kdo je rezident jednoho smluvního státu, a definuje státy, na které se vztahuje, tedy smluvní státy. [[(12.20 hodin)]] Jen tak pro zajímavost bych ocitoval, jak jsou tady smluvní státy definovány. Zatímco Česká republika je definována takto: označuje se tak území České republiky, na kterém jsou podle českých právních předpisů a v souladu s mezinárodním právem vykonávána svrchovaná práva České republiky, výraz Ukrajina je definován zajímavě jinak: označuje se tak území Ukrajiny, její kontinentální šelf a její výlučnou přímořskou ekonomickou zónu včetně jakékoliv oblasti mimo výsostných vod Ukrajiny, která je nebo může být v souladu s mezinárodním právem a podle právních předpisů Ukrajiny označena jako oblast, kde mohou být vykonávána práva Ukrajiny, pokud jde o mořské dno, podloží a jiné přírodní zdroje. Jelikož jak tady řekl pan předseda, protokol, o kterém jednáme, by měl odrážet aktuální mezinárodní vývoj, kromě toho, že aktualizuje, upřesňuje a nově definuje některé pojmy a části stávající smlouvy, narazil jsem tady na problém, který nevím, protože daně nejsou moje oblast, ve které bych nějak vynikal, a chci vám ho říct. Jak se budeme dívat na fyzickou nebo právnickou osobu, kterou považujeme v současné době za daňového rezidenta Ukrajiny, pokud tato fyzická nebo právnická osoba, a která u nás podniká, pokud tato fyzická nebo právnická osoba podniká rovněž na Krymu, má tam sídlo anebo se tam jako fyzická osoba zdržuje více než půl roku? Myslím, že jsme neuznali odtržení Krymu, ale zároveň si myslím, že Ruská federace si bude uplatňovat právo tyto osoby fyzické nebo právnické zdaňovat. Proto bych prosil hlasovat o tom, jestli toto nepřikázat ještě rozpočtovému výboru. Děkuji.
Děkuji panu zpravodaji a otevírám rozpravu v obecné části. Mám přihlášku pana poslance Pavla Blažka a zatím jinou přihlášku nemám. Ano, vidím další přihlášky. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo. Měl jsem v zásadě stejný dotaz, jako měl pan zpravodaj, taky mně to vrtalo v hlavě. Úplně stejnou otázku jsem měl. Jak to vlastně bude s Krymem, případně s dalšími územími, pokud krize bude pokračovat dál v uvozovkách ve prospěch Ruska. A dovolte mně, nebyl bych opoziční poslanec, abych to neřekl. Pan Babiš při vší úctě tu není jako pan předseda, ale jako pan ministr financí.
Děkuji. Nyní pan předseda klubu ODS Zbyněk Stanjura k řádné přihlášce v obecné rozpravě. Prosím, pane předsedo, máte slovo.
Děkuji. Za prvé chci říct, že budeme hlasovat pro. Nicméně z veřejných zdrojů jsem se dočetl, že pan ministr financí říká, že je špatný krok zrušit cla s Ukrajinou. Já bych chtěl, aby nám vysvětlil, proč je to špatný krok. Myslím, že je to jedna z šancí, jak ekonomicky Ukrajině pomoci. Nechci opakovat přerušenou debatu ze včerejška, ty argumenty, jak my hodnotíme situaci na Ukrajině, na Krymu. Ale myslím si, že patříme k demokratickému Západu, je naší povinností pokud možno ekonomicky pomoci Ukrajině. A zrušení cel je jedna z možností, které mohou fungovat relativně efektivně a relativně rychle. Takže mě překvapilo, že náš ministr financí to hodnotí velmi kriticky. Pokud je to pravda. Pokud to pravda není a noviny nenapsaly přesnou informaci, tak se tímto omlouvám. Děkuji za vysvětlení.
Děkuji. Hlásí se do rozpravy pan místopředseda vlády, ministr financí Andrej Babiš. Prosím, pane místopředsedo vlády, máte slovo.
Kolegyně, kolegové, já jsem v rámci návštěvy Ecofinu navštívil i odbor komisaře Füleho a tam jsem se dozvěděl o tom, že Evropská unie přikračuje ke kroku zrušení cel na půl roku. Určitě je to krok, který má nějaké dopady, a já jsem to nekritizoval. Já jsem jen konstatoval, že Česká republika přijde díky tomu o asi 114 milionů korun cla, které jsme vybrali na dovozu agrokomodit. A co bylo zajímavé na té komisi, jelikož u nás v tisku jsme strašně kritizovali ty zlé oligarchy, co tam mají - a přímo na komisi, já jsem se ptal, jak tam tedy budeme investovat, v té Ukrajině, a právě ten zástupce mi doporučil, že pan Achmetov, to je partner pro Evropskou unii, který tam mimochodem zaměstnává 300 tisíc lidí, tak to bylo takové trošku komické. A samozřejmě otázka je, jestli ta úleva cla, která je celkem významná, je to asi 400 milionů eur, kde vlastně skončí. Jestli skončí u těch oligarchů, nebo kam to tedy půjde. Takže já jsem nic nekritizoval. Akorát jsem řekl, že je to politický krok, bude to trvat půl roku a potom vlastně dojde k nějakým jednáním o asociační dohodě. Akorát jsem se zeptal, jaký to bude mít dopad na ekonomiku celé Evropské unie v tom sektoru. A na to mi nebylo odpovězeno. Takže já nic nekritizuji, jen konstatuji, aby se vědělo, že tímto pádem určitě pomáháme, doufejme, že tedy pomáháme hlavně občanům Ukrajiny, ti to potřebují. Protože samozřejmě korupce je tam šílená. I doktorovi musí dávat úplatek. Takže by bylo dobré určitě, aby naše pomoc přistála tam, kde má. Takže to jen na okraj toho dotazu. Takže nic jsem nekritizoval, jen jsem konstatoval a informoval jsem o tom i na vládě. Děkuji.
Děkuji panu místopředsedovi vlády a ještě přihláška pana poslance Zbyňka Stanjury. Prosím, pane předsedo, máte slovo.
Děkuji za informaci i tu kvantifikaci. Já jsem říkal rovnou, že to mám z veřejných zdrojů, proto jsem ten dotaz položil. Já jsem neměl žádnou kritickou poznámku. A jenom k těm zhruba, jestli číslo je správné, 114 milionům, tak myslím, že je to dobře a že si musíme uvědomit, že každá pomoc něco stojí. Když pomáhám, tak samozřejmě dávám něco ze svého, jinak to prostě není pomoc, jenom levné gesto. Jsem rád, že těch 400 milionů eur Evropská komise uvolní, resp. tím sníží poplatky pro vývozce z Ukrajiny. A naprosto souhlasím s tím a věřím, že to Evropská unie udělá, protože to je krok celé osmadvacítky, aby si ohlídala, kde ty případné úlevy skončí. Aby skončily tam, kde si představují ti, kteří ti úlevy poskytují a nabízejí Ukrajině.
Děkuji. Kdo dál do rozpravy? Nikoho nevidím, rozpravu končím. Budeme se zabývat návrhem na přikázání výboru k projednání. Organizační výbor navrhl přikázat předložený návrh k projednání zahraničnímu výboru. Má někdo jiný návrh? Slyšeli jsme návrh pana zpravodaje o rozpočtovém výboru. Prosím, pokud na něm trvá, aby ho přednesl v rozpravě nebo aby ho potvrdil, že to navrhuje v rozpravě.
Ano, já potvrzuji, že vzhledem k tomu, že s touto věcí si jaksi nevím přesně rady, chtěl bych, aby to projednal i rozpočtový výbor.
Budeme tedy hlasovat o těchto dvou návrzích. Ještě pan předseda rozpočtového výboru. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo, vážený pane místopředsedo. Jenom pro vaši informaci: rozpočtový výbor si vždy tyto věci žádá k projednání nebo bere k projednání ve svém výboru.
Ano, děkuji. Je to samozřejmě věci výboru, jestli si osvojí některý návrh. Ale samozřejmě rozhodnutí o tom, že to Sněmovna přikazuje, má jinou váhu. V této věci je to asi důležité, rozhodneme tak v hlasování. Odhlásím vás. Požádám vás o novou registraci. Prosím, přihlaste se svými identifikačními kartami. Budeme rozhodovat nejdříve o přikázání výboru zahraničnímu, a to v hlasování číslo 62, které jsem zahájil. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? V hlasování pořadové číslo 62 z přítomných 128 pro 127, návrh byl přijat. Nyní budeme rozhodovat o přikázání výboru rozpočtovému, a to v hlasování pořadové číslo 63, které jsem zahájil. Ptám se, kdo je pro přikázání rozpočtovému výboru. Kdo je proti? Děkuji vám. V hlasování pořadové číslo 63 z přítomných 129 pro 127, proti jeden. Návrh byl přijat. Konstatuji, že tento vládní návrh byl přikázán k projednání výboru zahraničnímu a výboru rozpočtovému. Děkuji panu ministrovi, děkuji zpravodaji. Končím bod 29. [[(12.30 hodin)]] Dalším bodem je