86. Vládní návrh, kterým se předkládá Poslanecké sněmovně a Senátu Parlamentu České republiky k vyslovení souhlasu návrh doporučení Rady o přístupu pracovníků a osob samostatně výdělečně činných k sociální ochraně /sněmovní tisk 366-E/ [[(11.50 hodin)]] Vláda předložila návrh na vyslovení předchozího souhlasu Sněmovny podle § 109j jednacího řádu Poslanecké sněmovny bez zbytečného odkladu, tak aby umožnila její včasné projednání. Předložený návrh uvede ministryně práce a sociálních věcí Jana Maláčová. Prosím, paní ministryně, ujměte se slova.
Děkuji. Vážený pane předsedající, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, Evropská komise v březnu 2018 předložila v návaznosti na evropských pilíř sociálních práv v rámci tzv. balíčku sociální spravedlnosti návrh doporučení Rady o přístupu pracovníků a osob samostatně výdělečně činných k sociální ochraně. K návrhu doporučení byla vládou schválena rámcová pozice, se kterou souhlasily obě komory Parlamentu. Po vyjednávání na pracovní úrovni rakouské předsednictví předložilo výsledný kompromisní návrh na jednání Rady ministrů práce a sociálních věcí dne 6. prosince 2018, kde byla konstatována politická dohoda. K formálnímu schválení se přistoupí poté, až Česká republika a Německo oznámí výsledek projednání návrhu doporučení Rady ve svých národních parlamentech. Ostatní země již s kompromisním návrhem vyjádřily souhlas, a to bez výhrad. Německo musí před formálním hlasováním a schválením v Radě přijmout národní zákon, což se očekává v květnu tohoto roku. Právním zákonem návrhu doporučení je článek 153 odst. 1 písm. c) a článek 352 Smlouvy o fungování Evropské unie, protože doporučení upravuje oblast sociálního zabezpečení a sociální ochrany a dotýká se také osob samostatně výdělečně činných, což je mimo rámec současných kompetencí Evropské unie. Na tomto místě bych ráda připomněla, že EU má pravomoc podle článku 151 a 153 této smlouvy přijímat zvláštním legislativním postupem harmonizační normy v oblasti sociálního zabezpečení a sociální ochrany za předpokladu respektování principu subsidiarity a proporcionality. Schválení v Radě však v takovém případě vyžaduje jednomyslnost. I z tohoto důvodu Evropská komise zvolila právně nezávazné doporučení pro úpravu přístupu k sociální ochraně pracovníků a osob samostatně výdělečně činných, protože jednomyslné přijetí právně závazného harmonizačního aktu by bylo v Radě nereálné. Použití článku 352 smlouvy jako právního základu znamená, že přijetí návrhu v Radě ze strany České republiky je podle jednacích řádů vázáno na předchozí souhlas obou komor Parlamentu. Vládní návrh byl proto nyní postoupen k projednání Poslanecké sněmovně a Senátu, přičemž plénum Senátu předchozí souhlas s kladným hlasováním v Radě udělilo na své 5. schůzi dne 31. ledna tohoto roku. Pokud jde o samotné doporučení, to je reakcí na realitu současného trhu práce, kdy s ohledem na nové technologie a pracovní postupy narůstá počet pracovníků často v nových, pružných, ale dost často také tzv. prekérních pracovních poměrech. Cílem doporučení je tedy podpora všech osob samostatně výdělečně činných a pracovníků s nestandardními smlouvami, kteří z důvodu svého typu smlouvy nebo postavení na trhu práce nejsou dostatečně chráněni systémy sociální ochrany. Doporučení přitom respektuje pravomoci členských států v nastavování úrovně jejich národních systémů sociální ochrany, je tedy plně v souladu s principem subsidiarity a respektuje rozdělení kompetencí. Pro Českou republiku byl problematický původní návrh Komise v oblasti formálního pokrytí OSVČ na bázi povinné účasti ve většině systémů sociální ochrany. Nicméně téměř polovina členských států i v tomto právně nezávazném dokumentu byla pro doporučení vyšších standardů a povinného pojištění ve všech odvětvích sociálního zabezpečení. Druhá polovina včetně České republiky však požadovala flexibilnější znění. Ráda bych upozornila, že výsledný text doporučení navrhuje státům zavést pro osoby samostatně výdělečně činné dobrovolné pojistné systémy. Pro Českou republiku to znamená, že ve svém systému není nijakým způsobem nucena ke změně. Vzhledem k tomu, že při vyjednávání byly zohledněny všechny požadavky České republiky, v souladu s vámi podpořenou rámcovou pozicí je Poslanecké sněmovně navrhováno vyslovit s doporučením souhlas. Děkuji.
Děkuji paní ministryni. Předseda Poslanecké sněmovny přikázal svým rozhodnutím č. 25 ze dne 9. ledna 2019 tento návrh k projednání výboru pro evropské záležitosti, stanovil mu k tomu lhůtu do 8. února 2019. Výbor návrh projednal, přijal usnesení. Máme ho k dispozici jako sněmovní tisk 366-E/1. Nyní prosím, aby se slova ujala zpravodajka výboru paní poslankyně Andrea Babišová. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Vážené kolegyně a vážení kolegové, dovolte, abych vás seznámila s usnesením výboru pro evropské záležitosti, které proběhlo dne 6. února roku 2019. Výbor pro evropské záležitosti po vyslechnutí informace zástupce Ministerstva práce a sociálních věcí, po vyslechnutí zpravodajské zprávy poslankyně Andrey Babišové a po rozpravě I. doporučuje Poslanecké sněmovně České republiky přijmout následující usnesení: 1. nevyslovuje předchozí souhlas s návrhem doporučení Rady o přístupu pracovníků a osob samostatně výdělečně činných k sociální ochraně; 2. zásadně odmítá interpretaci institutu předchozího souhlasu ve vládním stanovisku konstatující, že neudělení souhlasu Parlamentem umožňuje vládě při rozhodování v Radě zdržet hlasování a nechat tak doporučení schválit ostatními členskými státy; 3. konstatuje, že § 109i zákona č. 91/1995 Sb., o jednacím řádu Poslanecké sněmovny, ve znění pozdějších předpisů, je nutné interpretovat tak, že nebyl-li vysloven předchozí souhlas, nemůže vláda nejen kladně hlasovat, ale ani se hlasování zdržet; 4. žádá vládu, aby v souladu s tímto výkladem postupovala při předkládání všech následujících návrhů na vyslovení předchozího souhlasu; II. zmocňuje zpravodaje, aby s tímto usnesením seznámil Poslaneckou sněmovnu Parlamentu České republiky.
Děkuji paní zpravodajce a otevírám rozpravu, do které se přihlásil pan poslanec Veselý. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Musím se přiznat, že jsem na tom evropském výboru byl a byl jsem poměrně překvapen, protože my jsme v době, kdy jsme materiál projednávali poprvé, vyslovili souhlas s tím materiálem, stanovili jsme pokyny. Ministerstvo postupovalo přesně podle nich, vyjednalo, co jsme chtěli. A přestože vyjednalo, co jsme chtěli, tak jsme potom přijali ne [[nesrozumitelné]]hlasováním, ale většinovým hlasováním to stanovisko, které tady přečetla paní zpravodajka. Já si dovolím z tohoto místa navrhnout protiusnesení, to znamená vyslovit s tím doporučením souhlas. Podle mého názoru opravdu ministerstvo při vyjednávání s Evropskou unií splnilo všechno, co jsme mu uložili, a výstup by byl ten, který jsme původně chtěli. Proč se to stanovisko u některých kolegů obrátilo, jsem i přes poměrně bohatou diskusi na výboru prostě nedokázal zjistit. Takže navrhuji opačné usnesení, to znamená schválit doporučení Rady, nebo vyslovit souhlas, pardon. Děkuji.
Děkuji, pane poslanče. Rozumím vašemu návrhu, nicméně o něm nemohu dát hlasovat, podle § 109k jednacího řádu lze v rozpravě podat pouze návrh na zamítnutí nebo návrh na odročení projednávání návrhu vlády. Řídíme se tady tím bodem 109, takže nemůžeme hlasovat o tom, co jste navrhl. Prosím, je ještě někdo, kdo se hlásí do rozpravy? Ne. Rozpravu končím. Je zájem o závěrečná slova? Není zájem o závěrečná slova. V tomto případě, protože výbor navrhuje vlastně nesouhlasné stanovisko, bych poprosil ještě jednou paní zpravodajku, aby nás seznámila s návrhem usnesení Poslanecké sněmovny, o kterém budeme následně hlasovat.
Děkuji za slovo. Návrh usnesení: "Poslanecká sněmovna vyslovuje předchozí souhlas s návrhem doporučení Rady o přístupu pracovníků a osob samostatně výdělečně činných k sociální ochraně s tím, že výbor pro evropské záležitosti doporučil Poslanecké sněmovně toto usnesení nepřijmout, tedy předchozí souhlas nevyslovit." Děkuji.
Ne. Já mám zde návrh usnesení, který zní takto: "Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky nevyslovuje předchozí souhlas s návrhem doporučení Rady o přístupu pracovníků a osob samostatně výdělečně činných k sociální ochraně, zásadně odmítá interpretaci institutu předchozího souhlasu ve vládním stanovisku..." [[Zpravodajka se obrací zády k mikrofonu, čelem k předsedajícímu: To je ale stanovisko výboru.]] Ano, ale toto je návrh usnesení Poslanecké sněmovny. [[Zpravodajka: Ne, ne, ne, ne, ne. Následně se dohadují, které stanovisko je to, o kterém se má hlasovat. Paní z legislativy nese předsedajícímu další papír.]] Ano, dobře, rozumím. Takže paní zpravodajko, přece jenom, omlouvám se za tu nejasnost, ale ještě jednou nás seznamte s návrhem usnesení, tak jak jste ho přečetla. Ano, teď a o tom budeme následně hlasovat.
Takže ještě jednou návrh, o kterém budeme hlasovat. "Poslanecká sněmovna vyslovuje předchozí souhlas s návrhem doporučení Rady o přístupu pracovníků a osob samostatně výdělečně činných k sociální ochraně s tím, že výbor pro evropské záležitosti doporučil Poslanecké sněmovně toto usnesení nepřijmout, tedy předchozí souhlas nevyslovit." Děkuji.
Děkuji, toto je znění návrhu usnesení, o kterém nyní budeme hlasovat. Pan předseda Stanjura s přednostním právem.
Děkuji za slovo. Já bych se chtěl zeptat, kdo navrhuje toto usnesení, které před chvílí paní zpravodajka přečetla. Čí je to návrh usnesení? Výbor navrhl úplně něco jiného. Tak měl by zaznít návrh hlasování, návrh výboru. Ne zpravodaje! To jsem jako nezažil, že by zpravodaj použil úplně jiné, opačné návrhy usnesení. Může to být protinávrh, tomu já rozumím. Mělo zaznít: Výbor navrhuje tohle a já jako poslankyně a zpravodajka navrhuji opačné usnesení, bavme se, o kterém se hlasuje jako dřív. Ale nemůžeme nehlasovat o návrhu, který přijal výbor. A výbor přijal návrh, jak jsem pochopil, nevyslovit předběžný souhlas. A to je přece základ pro hlasování. A k tomu mohou podle jednacího řádu samozřejmě padat protinávrhy, doplňující návrhy apod. Ale nemůžeme to smést ze stolu s tím, že výbor byl proti. Co to je za usnesení Sněmovny? S tím, že výbor byl proti. To se mnohdy stane, že Sněmovna rozhodne jinak než některý výbor, a ještě jsem neslyšel, že Sněmovna schvaluje zákon XY, přesto že rozpočtový výbor nedoporučil toto schválení.
Děkuji, pane předsedo. Přiznám se, že já sám nemám úplně jasno v tuto chvíli, jak postupovat, protože informace od legislativy je, že máme hlasovat o vládním návrhu usnesení tak, jak ho přednesla paní zpravodajka. Nicméně je zde návrh usnesení výboru, o kterém hlasujeme jako Poslanecká sněmovna v jiných případech. Jedná se o evropský tisk, můžeme se tím zabývat v jiném režimu. Já nicméně, aby nevznikla nejasnost, přestože mám nyní už předat řízení schůze svému kolegovi, tak nyní přerušuji jednání Poslanecké sněmovny do 12.05 hodin a během tří minut si vyjasníme další postup. [[(Jednání přerušeno od 12.02 do 12.05 hodin.)]] Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, budeme pokračovat. A nyní už je jasné podle jednacího řádu, jak máme postupovat. Tedy jednací řád říká jasně: Pokud návrh na zamítnutí nebyl v rozpravě podán a v rozpravě takovýto návrh nezazněl ani od zpravodajky výboru, hlasuje se dle § 109k odst. 2 o návrhu vlády. Tedy budeme hlasovat o návrhu tohoto usnesení. A teď přečtu to usnesení, protože nezní tak, jak ho načetla paní zpravodajka. Usnesení zní pouze takto: "Poslanecká sněmovna vyslovuje předchozí souhlas s návrhem doporučení Rady o přístupu pracovníků a osob samostatně výdělečně činných k sociální ochraně." Takže o tomto návrhu usnesení budeme hlasovat. Je ještě nějaká nejasnost nebo námitka? Není. Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 126, přihlášeno 143 poslanců, pro 67, proti 42. Návrh nebyl přijat. Konstatuji, že s návrhem usnesení nebyl vysloven souhlas. Končím projednávání tohoto bodu a předávám řízení schůze.
Přeji hezké poledne! Dívám se, je tady žádost o kontrolu hlasování? Tak tedy přistoupím k projednávání dalšího bodu. Jedná se o bod