[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Jó napot kívánok! Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 18. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri a munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Ungár Péter képviselő úr, az LMP részéről. Megadom a szót.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! A végéhez érünk ennek az ülésszaknak. Azt kell mondani, hogy ez az ülésszak válságokkal teli időben zajlott: van egy energiaválság, van egy klímaválság, véleményünk szerint ez a kettő összefügg. Nekünk az a véleményünk, hogy ameddig a fosszilis energia karmai közül nem fog a világ kikerülni, addig folyamatosan ismétlődni fognak ezek a válságok, ahogy tették a hetvenes években, majd a kilencvenes években, majd 2008-2009-ben és most újra. De mielőtt rátérnénk ennek a részleteire, beszélni kell az EU-s pénzekkel kapcsolatos fejleményekről. Fontosabb ügy annál, mint hogy azzal kezdjek el viccelődni, hogy szerdán Navracsics Tibor valamit sikernek tart, amit pénteken Orbán Viktor tragédiának, és hogy ez mit jelent arról, hogy maguk eldöntötték egyáltalán, hogy mit gondolnak erről a kérdésről, hiszen az LMP-nek a többi ellenzéki párttal ellentétben az az álláspontja, hogy ez a pénz nekünk, magyaroknak jár. Ugyanakkor azt gondoljuk, az egy hibás politika, aminek ez a következménye, ami a magyaroktól ezt a pénzt elveszi, aminek az a lényege, hogy miniszterelnök úr egy hajón állva mindig kirakja az ujját, nagyon pontosan megnézi, hogy az európai szelek mely irányból fújnak, majd befordítja a hajót az azzal ellentétes, szél elleni irányába, majd utána elmondja a legénységnek, hogy minden nagyon rossz, ezért jobban kell küzdeni. Ennek a politikának az eredménye az, ami az Európai Unió fősodrával szembemegy, hogy utána az Európai Unió fősodra nem a legkellemesebben viselkedik velünk. Az a helyzet, hogy az európai uniós pénzek értelemszerűen járnak, ha azt nézzük például, hogy a német vagy a holland multik mennyit visznek ki Magyarországról a piacnyitásért cserébe. De ez a kritika tőlünk hiteles, mert mi azt gondoljuk, hogy a német meg a holland multik adóit meg kéne emelni 15 vagy 20 százalékra, önök pedig ezt a lehető legalacsonyabb adóéken tartják. Tehát önök azok, akik nem kényszerítik rá ezeket a cégeket, hogy valamilyen módon részt vegyenek a közteherviselésben. Az energetika területén, ha azt mondom, hogy az elmúlt év fideszes vonalvezetése nem volt egyenletes, akkor véleményem szerint egy mértékletes állítást tettem. Önök a szélenergia kapcsán az ontológiailag lehetséges összes álláspontot megfogalmazták: volt már a szélenergia káros, volt már drága, volt már jó, már be kellett vezetni. Volt itt minden; mindent elmondtak, és mindennek ellenkezőjét. Amikor egy korábbi kormány ennyire kapkodott az egészségügyi privatizáció kapcsán, akkor például Rétvári Bencétől tudnék nagyon hangzatos dolgokat mondani, hogy mit jelent a káoszkormányzás. [[Rétvári Bence: Várjuk!]] Amit önök az energetikával kapcsolatban csinálnak, az legalább ugyanilyen, vagy valójában ennél sokkal rosszabb. Ha beszélünk arról, hogy mondjuk, mit gondolunk a zöldenergiáról általánosan, a miniszterelnök úr ebben a teremben azt mondta, hogy ez a legdrágább energia. Utána el akarnak fogadni egy olyan tervet, ami a zöldenergiára akar építeni, és majd meg fogom hallgatni államtitkár asszonytól azt, hogy igazából mennyi mindent tettek, és mennyi napenergia-kapacitást építettek. Ha drága és rossz, ha önök nem szeretik, akkor miért fogja nekem elmondani azt a panelt, mely szerint azért jó a Fidesz, mert csinálja?! Ilyen alapvető dolgokban nem tudnak dönteni. A helyzet az, hogy Orbán Viktor önhagiográfiákat zengett arról, hogy minden nagyon jó, a benzinársapkából Magyarország kivételt képez, megnyerte azt a csatát; majd olyan állapot történik Magyarországon, az a jelenlegi helyzet, ha valaki Szombathelyen, a Károly Róbert körúton betöri a zárba a kulcsát, akkor is a szankció a hibás érte. Tehát valami, ami az önök állítása szerint minden egyes alkalommal magyar kivételt jelent, ami ellen mindig harcoltak és mindig nyertek, mégis utána el tudják mondani ugyanabban a mondatban, hogy minden rossznak az okozója. Az energetika terén még két dolgot azért fontos elmondani. Paks II. nem áll jól azt hiszem, ezt is el lehet mondani még , a nemzetközi környezet meg nem a legoptimálisabb, én úgy veszem észre. Ennek ellenére önök milliárdokat költenek erre, és felkészültek szépen sunyiban arra, hogy majd egy másik, valószínűleg amerikai beruházóval ezt meg fogják építtetni. Itt szeretném jelezni, hogy a magyar zöldek akkor is ellenezni fogják Paks II.-t, ha nem az oroszok építik. És a végén pár mondatban a szociális törvényről, amit aláírt a köztársasági elnök. Az nem meglepő, hogy a köztársasági elnök aláírta, mert ez a köztársasági elnök ideológiáját jelenti, de korábban ennek a törvénynek a vitájában elhangzott az, hogy Kóka János megnyalta volna mind a tíz ujját, ha ő terjeszti be. Az a mondat, amit most mondtak arról, hogy majd a hajléktalanszállón jobban össze kell bújniuk az embereknek, hogy a rezsin tudjanak spórolni [[Az elnök jelzi az időkeret leteltét.]] ez olyan érzéketlenség, ami a magyar politika elmúlt időszakában nem nagyon volt. [[Taps az ellenzéki oldalon.]]
Latorcai Csaba államtitkár úrnak adom meg a szót.
[[Mikrofon nélkül:]] Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr!
Egy pillanat! Latorcai Csaba gépét legyenek szívesek bekapcsolni, vagy pedig a mikrofont feltenni, államtitkár úr, az sem baj, ha ez megtörténik.
Már mindkettő megvan. Köszönöm szépen, elnök úr.
Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Igazat kell adnom önnek, az Európai Bizottság múlt heti döntése siker is és kudarc is egyben. Mérhetetlen siker, hogy immáron másfél éves, megfeszített tárgyalásokat követően az újjáépítési alapra vonatkozó magyar tervet az Európai Bizottság elfogadásra ajánlja, így 2023-tól megnyílhatnak az eddig meg nem érkezett uniós források, és mindemellett siker az, hogy az Európai Bizottság olyan értékelést adott a magyar tervnek, hogy ennél jobbat még nem adott uniós tagállamnak. A következő évben tehát az újjáépítési terv kere-tében 2500 milliárd forintnyi uniós forrás érkezhet Magyarországra, és reményeink szerint néhány nap múlva aláírásra kerül a partnerségi megállapodás is, amelyet követően az operatív programok is megnyílhatnak már amelyek eddig nem nyíltak meg, hiszen a magyar költségvetés előfinanszírozott több mint 1500 milliárd forint értékben európai uniós támogatást. [[13.10]] Mérhetetlen kudarc is ez a megállapodás, annak a dollárbaloldalnak a kudarca, amely az elmúlt hónapokban minden eszközt megragadott arra, hogy Magyarország ne jusson hozzá ezekhez a forrásokhoz, a magyar emberek és magyar vállalkozások ne kaphassák meg azokat az uniós forrásokat, amelyek egyébként járnak az országnak. Tisztelt Képviselő Úr! Látjuk, hogy az LMP az útkeresés időszakában áll, és látjuk az LMP aggodalmát az uniós források tekintetében. Nem olyan régen egy posztban azt írta: „Szakadtunk, összeálltunk, voltunk relatív sikeresek, és abszolút sikertelenek, és közben tulajdonképpen mesterien nehezítettük meg a saját dolgunkat.” Nos, képviselő úr, lehet, hogy a saját dolgukat megnehezítették, de az ország dolgát, hála istennek, nem sikerült megnehezíteni, mert az Európai Bizottság végül nem fogadta el az Európai Parlamentnek azt a követelését, amely a dollárbaloldal kezdeményezésére azt követelte az Európai Bizottságtól, hogy Magyarország ne kaphassa meg a forrásokat. Sőt, egyes baloldali magyar képviselők még azt is nem átallották követelni, hogy végérvényesen vesszenek el ezek a források. De ha megnézzük az LMP-t az Európai Unióval történő megegyezést szolgáló törvényjavaslatokat illetően, amelyekért most az előbb aggódott képviselő úr, azt láthatjuk, hogy ott is a „kint is vagyok, bent is vagyok” taktikáját alkalmazták. Bent voltak az ülésteremben, de gombot nem nyomtak, így viszont, képviselő úr, nem lesz más a politika, nem lesz más, ha nem szavaznak, és nem lesz más, hogyha nem foglalnak állást egyes kérdésekben, nem foglalnak állást úgy, ami esetleg a dollárbaloldaltól a jövőben megkülönböztetné önöket. Kérdezem én is önt: vajon támogatjae a kormány kezdeményezését, támogatjae a kormány törekvését, hogy itt most abban az energiaválsággal terhes időben, amiről ön is beszélt, megkérdezzük az embereket, megkérdezzük a nemzeti konzultáció keretében? Tegyék egyértelművé tehát álláspontjukat, hogy elhalálozottnak tekintik azt a fajta szövetséget, amit a dollárbaloldallal kötöttek, és amiről múlt héten írt, és elhalálozottnak tekintike a szövetségüket az európai uniós források hazahozatala tekintetében. Elhatárolódnake attól, amit az elmúlt hónapokban a baloldali képviselők tettek az Európai Parlamentben, vagy továbbra is csatlakoznak azokhoz, akik az Európai Parlamenten keresztül akarnak nyomást gyakorolni az Európai Bizottságra? Mert, ahogy említettem, azokat a törvényjavaslatokat, amelyek szükségesek voltak a források hazahozatalához, nem támogatta az LMP. Tehát, képviselő úr, jelenleg bármit mond, úgy tűnik, hogy ha akarnak, sem tudnak Gyurcsány Ferenc szorító öleléséből szabadulni, hiszen ne feledjük áprilisban az ő hozzájárulása is kellett ahhoz, hogy bejussanak a parlamentbe, és frakciót tudjanak alakítani. Tisztelt Képviselő Úr! A döntés az önöké: Magyarország mellett vagy Magyarország ellen foglalnak állást, támogatjáke a kormányt, hogy hazahozzuk a forrásokat, vagy Gyurcsány Ferenc kórusához tartoznak a továbbiakban is? [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Szintén napirend előtti hozzászólásra jelentkezett a Mi Hazánk képviselőcsoportjának vezetője, Toroczkai László. Megadom a szót képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Lassan romokban az ország, egyre több olyan benzinkút van, ahol nem tudnak az emberek üzemanyaghoz jutni, miközben a MOL éppen a legutolsó, tehát a harmadik negyedéves időszaka alatt nettó 262 milliárdos bevételt könyvelhetett el. Ez a története során a legnagyobb, legjobb nyereséget, profitot jelentette egészen konkrétan. Eközben pedig látjuk, hogy a MOL nem Magyarországon szeretné az üzemanyagot értékesíteni, miközben a kormány mindig a tenyerén hordozta akár a MOL-t, akár a hasonló nagyvállalatokat. És hát, nem csak ez a probléma Magyarországon. Azt is látjuk, hogy mindemellett egekbe szöktek a rezsiárak, egyre nehezebben tudják megfizetni a magyarok a rezsiszámláikat, csődben vannak az önkormányzatok, 21 százalék felett van az infláció. Ez azért nagyon fontos, mert önök ugyan szoktak hivatkozni arra, hogy béremelések történtek, és nőttek, legalábbis számszerűen nőttek akár a pedagógusbérek, akár a rendőrök vagy a katonák bérei, azonban a 21 százalékos infláció mellett önök sem gondolhatják komolyan, hogy 200-300 ezer forintos nettó fizetésekből, vagy akár egy 100 ezer forintos nyugdíjból meg lehet élni ma Magyarországon, márpedig a helyzet egyre rosszabb lesz. Hogy ilyen körülmények között a kormány úgy döntött, hogy kivonul a szociális ellátási területről, és ezt a szociálistörvény-módosítást beterjesztette az Országgyűlés elé, az egészen elképesztő, szinte már-már megmagyarázhatatlan. Azt is látjuk, hogy az államadósság folyamatosan nő. 2010-ben azt ígérték, hogy sokkal jobb lesz a helyzet, és megszabadítják Magyarországot az adósság-rabszolgaságból, amibe a 2010 előtti balliberális kormányok beletaszították Magyarországot. Ez egy nagyon jó ígéret volt, de látjuk, hogy ebből nem sok lett, sőt, ha a 2021-es évet nézzük, akkor azt látjuk, hogy ott a tervezetthez képest az államadóssággal kapcsolatos kiadások 37 százalékkal nőttek, növekedtek. Egy ilyen helyzetben kitalálja Brüsszel azt, hogy 18 milliárd euróval támogatni kell Ukrajnát a jövő esztendőben, ami önmagában is már elképesztő, de úgy, hogy emellé hozzáteszi Brüsszel, hogy mindezt adósságból, hitelből szeretné majd előteremteni, ami nemcsak az Európai Uniót, hanem a tagállamokat is eladósítaná – hát, itt kellett volna nagyon gyorsan a kormánynak tiltakozni! Ehelyett a kormány óriási megdöbbenésünkre bejelentette, még mielőtt az Európai Unióban döntés születne a 18 milliárd eurós hitellel kapcsolatban, hogy önként vállalja azt, hogy 70 vagy árfolyamtól függően 75 milliárd forinttal a magyar adófizetők pénzéből fogja Ukrajnát támogatni úgy, hogy a jelenlegi körülmények között látjuk azt, hogy ez az ukrajnai háború még nagyon sokáig elhúzódhat. Nem tudom, hogy a kormány ebben az esetben akár tíz éven keresztül is szeretné Ukrajna működését finanszírozni a magyar adófizetők pénzéből, mindezt úgy, hogy azt nagyon jól tudjuk, hogy amit Brüsszel akar, azt általában át szokta vinni. Főleg most Ukrajnával kapcsolatban látjuk, hogy egyfajta hipnózis, egyfajta őrült állapot alakult ki Európában. Tehát valószínűleg meglesz a 18 milliárdos hitel is, amellett, hogy a kormány máris felajánlotta a magyarok pénzéből ilyen katasztrofális gazdasági helyzetben a 70-75 milliárd fizetését. [[13.20]] Ezzel szintén párhuzamosan Brüsszel azzal fenyegeti Magyarországot, hogy befagyasztja azokat a pénzeket, amelyek Magyarországnak járnak. Egy üzleti, egy gazdasági szerződés keretében akár az a 3000 milliárd forint is jár Magyarországnak. Eközben nem halljuk a kormánytól, hogy például a folyamatosan, minden évben növekvő befizetéseket hasonlóképpen fel akarná függeszteni. Ugye, éves szinten most már 600 milliárd forintról beszélünk, amit a magyar kormány megint a magyarok pénzéből Brüsszel kasszájába befizet. Ez lenne az a híres nemzeti szabadságharc Brüsszellel szemben?! Az igazán nagy kérdés: önök azt gondolják, ha ezt a 70-75 milliárdot most ne beszéljünk a 18 milliárd euróról, csak beszéljünk a magyarok pénzéről odaadják egy velejéig korrupt államnak, egy maffiaállamnak, Ukrajnának, akkor az a valódi rászorulókhoz fog majd kerülni? Én ezt kétlem, főleg, ha ezt pénzben utalják át. Azt is látjuk, hogy a menekülteknek jutó támogatások is már legalább 28 milliárd forintot emésztettek fel a Belügyminisztérium saját bevallása szerint. Ez sem nagyon jutott el a valóban rászorulókhoz. Éppen néhány nappal ezelőtt mutattuk be, hogy számos olyan megkeresést kapott a Mi Hazánk Mozgalom, ami arról szól, hogy továbbra is folyósítanak Magyarországon ukrán menekülteknek támogatásokat úgy, hogy azok az ukrán menekültek közben már visszamentek Kijevbe, vagy lehet, hogy már továbbálltak egy másik uniós államba, mondjuk, Németországba, ahol még több támogatást kapnak. Ellenőrzi a kormány azt, hogy ezek a támogatások valóban a rászorulókhoz kerülnek? Ez a konkrét kérdésem a kormányhoz, amellett, hogy ez nem nemzeti szabadságharc, ilyen katasztrofális gazdasági helyzetben ez a magyarok kiárusítása. Köszönöm szépen. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Magyar Levente államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A magyar kormány álláspontja az Ukrajnában dúló háborúval kapcsolatban az első naptól kezdve világos és következetes. A magyarok nem akarták ezt a háborút, a magyarok és Magyarország minden lehetséges értelemben elszenvedője és vesztese ennek a háborúnak, ahogyan azt gondoljuk, hogy minden háborúzó fél és az egész világ az. Magyarország, miután követlen szomszédja a háború által sújtott Ukrajnának, elsődlegesen érdekelt a béke mihamarabbi megteremtésében, s Magyarország következetesen szót is emelt különböző nemzetközi fórumokon annak érdekében, hogy az eszkaláció helyett a béke megteremtése irányába történjenek diplomáciai lépések. Bármekkora is az esélye a háború különböző stációiban annak, hogy ezek a lépések sikerre vezethetnek, mi konzekvens módon azt képviseljük, hogy a párbeszédet nem lehet megspórolni, a párbeszédtől nem lehet elzárkózni, és az Európai Unió, valamint a Nyugat is jobban tenné, ha a békét sürgető és a békét elősegítő lépéseket tenne ahelyett, hogy a háború végtelenségig való elnyújtását támogatná a különböző lépéseivel, például a fegyverszállításokkal. Ami Ukrajna megsegítését illeti: amellett, hogy Magyarország szintén elvi következetességgel viszi azt az álláspontot, hogy nem szállít fegyvereket Ukrajnának, ezáltal nem járul hozzá ennek a háborúnak az elnyújtásához, az első naptól kezdve minden tőlünk telhető segítséget megadunk az Ukrajna területéről hazánkba menekülők részére, egészen odáig menően, hogy segítünk nekik munkát vállalni Magyarországon, biztosítjuk az alapvető életkörülményeiket, biztosítjuk azt, hogy a gyermekeik megfelelő és méltó körülmények között tudják a kényszerűen megszakított tanulmányaikat folytatni egészen a felsőoktatásig, hiszen ezer felsőoktatási ingyenes ösztöndíjat ajánlottunk fel ukrán diákok, hallgatók számára, akik kényszerűen el kellett hogy hagyják a szülőföldjüket. Hogy Ukrajna, illetve az ukrán állampolgárok milyen arányban élnek ezekkel a lehetőségekkel, az egy másik kérdés, Magyarország mindenesetre ezeket megteremtette, s a keretek és a finanszírozás adott mindezen programok egészen addig való fenntartásához, ameddig ezek szükségesek. Magyarország mint szomszédos ország kötelezettségének érezte és ennek érvényt is ad azóta, hogy befogadjon minden rászorulót, attól függetlenül, hogy milyen úti okmányokkal érkeznek Ukrajna területéről, tehát minden háborúban érintett személy Magyarországon menedéket lelt, és még egyszer biztosítjuk azokat a körülményeket, amelyek mentén egészen addig itt tudnak tartózkodni, ameddig Ukrajnában nem rendeződik a helyzet olyannyira, hogy vissza tudnának térni a szülőföldjükre. Ami az ukrán támogatásokat illeti: komoly összegeket fordított Magyarország arra mind magyar területen, mind pedig ukrán területen, hogy segítse a menekülteket, segítse azokat az embereket, akiket akár végzetes bajba sodort a háború. Mind Magyarország területén, mind pedig Ukrajnában nagyon komoly, többirányú humanitárius tevékenységet finanszíroz a kormány, egészen odáig, hogy Kijev környékén iskolákat, óvodákat és közintézményeket építünk újjá. Az első óvoda el is készült, és hamarosan megkezdheti a működését. Nagyon remélem, hogy ez év végével meg tudja nyitni a kapuit, és mintegy hatvan olyan ukrán gyermek tud majd ott, Kijevtől nem messze óvodába járni, akiktől a világpolitika, a történelem elvette ezt a lehetőséget. Ami az ukrán állam finanszírozását illeti: egészen egyértelmű, hogy a Nyugat mind az Európai Unió, mind pedig az Egyesült Államok elkötelezett abban, hogy fenntartsa az ukrán állam működését, egészen addig, amíg Ukrajna talpra nem áll, aminek a kilátásai napról napra rosszabbak. Ahogy a háború elhúzódik, ahogy egyre nagyobb veszteségeket szenved el Ukrajna mind infrastruktúrában, mind pedig a lakosságát tekintve a katonai veszteségekre gondolok elsősorban, de nyilván az is hatalmas vérveszteség, hogy milliók hagyják el az országot , Brüsszel eljutott arra az álláspontra, hogy fenn fogja tartani az ukrán államot. Belátjuk, hogy ebből a kezdeményezésből nem tudunk kimaradni, viszont elvi kikötésünk, hogy ezt ne egy közös, kollektív hitel formájában tegye meg Magyarország, hanem a rendelkezésre álló eszközökből a rá jutó arányos mértékben, bilaterális alapon rendezze ezt a kérdést Ukrajna felé. Az elhibázott szankciókat továbbra sem támogatjuk. Nem támogatunk semmilyen olyan lépést, ami a háború fenntartására, illetve a háború következményeinek a súlyosbítására irányul, vagy ilyen következményei vannak, viszont az a döntés is megszületett, hogy arányos mértékben támogatjuk az ukrán államot a brüsszeli erőfeszítések keretében. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most a Párbeszéd képviselőjének, Szabó Timeának adom meg a szót.
Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon csábító lenne megint öt percig arról beszélni, hogy önök hogyan baltázták el és hogyan mélyítik ezt a válságot ma Magyarországon nap mint nap; arról, hogy tönkreteszik az oktatást és most már több mint ezer tanár sztrájkol; hogy a „lex megdöglesz” törvénnyel, a szociális törvénnyel gyakorlatilag idős, beteg emberek ezreit ítélik halálra; hogy nincs benzin a benzinkutakon; hogy nincs hatósági áras élelmiszer a polcokon; hogy nincs hatósági áras tűzifa; hogy önök Magyarországból gyakorlatilag egy nyolcvanas évek Ceauşescu-Romániáját kezdték el kialakítani. Itt tartunk most, miközben magyarok ezrei járnak át Zakopanéba vásárolni, mert ott csak 450 forint a margarin és nem 900 forint, mint önöknél, pedig Lengyelország is határos Ukrajnával, ahogy Magyarország is. De ezeket tudjuk. Önök egy hazug, becstelen, tolvaj-, propagandakormány! De hadd segítsen most önöknek a Párbeszéd egy kicsit a válságból valahogy kilábalni egy javaslattal, mert úgy látszik, hogy önöknek ez nem megy. Ez a javaslat pedig nem más, mint a négynapos munkahét bevezetése. A négynapos munkahéttel bebizonyították már cégek, hogy a termelékenység is nő, a kizsigerelt, kimerült munkavállalók teljesítménye is nő, nő a foglalkoztatás, és nem utolsósorban kibocsátási, környezetvédelmi szempontból is sokkal jobban jár egy ország. Szkeptikusak voltak és még mindig sokan azok, annak ellenére, hogy Japántól Németországig, Új-Zélandtól Nagy-Britanniáig már nagyon sokan foglalkoznak ezzel a kérdéssel. Mit jelent tulajdonképpen a négynapos munkahét? Azt jelenti, hogy a munkavállalók ugyanannyi pénzért, tehát ugyanannyi havi bérezésért heti öt nap helyett négy napot dolgoznak. Két hete jelent meg az a hír, hogy Magyarországon a Telekom tehát nemcsak valami himihumi virágevő hippi cég, hanem a Telekom kísérletezett és vezette be a négynapos munkahetet a saját cégén belül a dolgozói körében. Négy hónapon át tartott ez a kísérlet, és olyan sikeres volt, hogy úgy döntöttek, 2023. augusztus végéig biztosan folytatják ezt. Mi történt a Telekomon belül? Három egymást követő szabadnapot adtak a dolgozóknak, és annak ellenére, hogy nem öt napot, hanem négy napot dolgoztak egy héten, 10 százalékkal nőtt a Telekom termelékenysége. Ez azért nagyon fontos, mert a mai napon a Gazdasági Bizottságban Matolcsy György beszélt arról, hogy mennyire a béka feneke alatt van a magyar gazdaság, és hogy az Európai Unióban még egyszer: Matolcsy György mondta Magyarország a negyedik legrosszabb termelékenységi szempontból. Úgyhogy lehet, hogy ideje lenne elgondolkozni azon, hogy esetleg a termelékenységet ezúton növelik. A Telekom dolgozóinak 92 százaléka azt mondta, hogy több ideje jutott a családjára, és többet tudott pihenni. Tudjuk, hogy egy kipihent munkavállaló termelékenyebb, többet tud dolgozni. [[13.30]] Ráadásul a Telekom csinált egy reprezentatív kutatást Magyarországon, nem ezer- meg kétezer fős, hanem 12 ezer fős mintán, ahol a magyar emberek 84 százaléka azt mondta, hogy támogatja a négynapos munkahét bevezetését. Miért támogatja ezt a Párbeszéd is? Először is ne felejtsük el, hogy 2016 októberében maga Varga Mihály mondta azt a magyar gépipari egyesület konferenciáján, hogy a digitalizáció miatt 300-350 ezer munkahely eltűnhet Magyarországról. Nem kell egyébként nagyon bonyolult dolgokban gondolkozni, elég, ha bemegyünk egy gyorsétterembe vagy egy élelmiszer-áruház önkiszolgáló pénztárába, és látjuk, hogy nincsenek pénztárosok, hanem gépek végzik az emberek helyett a munkát, nyolc ember helyett már csak egy ezt jelenti a digitalizáció, ezért tűnnek el munkahelyek. A négynapos munkahét bevezetése ebben is segít, mert külföldi példák is mutatják, hogy foglalkoztatásnövelő és -bővítő hatása van. Természetesen ebben az államnak segítenie kell támogatással és átképzésekkel. A másik nagyon fontos szempont az, hogy a stresszszintet, a túlhajszoltságot csökkenti a munkaerő szempontjából, tehát kevesebbet dolgoznak az emberek, több idejük jut a pihenésre, több idejük jut a családjukra. Magyarország vezeti a rákos halálozásokat, a szív- és érrendszeri halálozásokat pontosan azért, mert elképesztően stresszes a magyar társadalom. Ezen is segítene a négynapos munkahét bevezetése. Végül, de nem utolsósorban fenntarthatósági szempontból sem utolsó. 2021-ben az Egyesült Királyságban végeztek egy kutatást, amely azt mutatta, hogy a négynapos munkahét fokozatos bevezetése 2027-ig 127 millió tonnával csökkentené a szén-dioxid-kibocsátást; ez 20 százalékos csökkentést jelentene. Most, amikor energiaválság van, nem kell ecsetelni, hogy ez mennyire fontos. Kérjük a kormányt, hogy legalább a válságkezelésben [[Az elnök csenget.]] vegye figyelembe és vezesse be a négynapos munkahetet. Köszönjük. [[Taps a Jobbik, a DK, a Párbeszéd, a Momentum és az MSZP soraiban.]]
Dömötör Csaba államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Hogy a kormány mennyire szorul rá a Párbeszéd szakértelmére, azért ebben a tekintetben az az irányadó, hogy a budapesti városvezetést hogyan tudják megoldani, illetve hogyan nem. Ha egyetlen szóval kellene leírnom, akkor a „káosz” szót használnám. Most ön megint azt érzékelteti, mintha csak Magyarország küzdene gazdasági kihívásokkal. [[Szabó Timea közbeszól.]] Ehhez képest az elmúlt hetekben rengetegen vonultak utcára Berlinben, Bécsben, Brüsszelben, Párizsban, Madridban és az olasz városokban is. Ez a tény önmagában is ellentmond annak, hogy csak Magyarországnak kellene kezelnie gazdasági nehézségeket. [[Szabó Timea közbeszól.]] Ami a munkavállalást illeti, ez a kormány a megalakulása óta támogatja a munkavállalást azért, hogy mindenkinek legyen munkája, aki szeretne dolgozni Magyarországon. Tudomásul vesszük, hogy a baloldal másféle politikát folytat, ez egyébként abban is tetten érhető volt, hogy amikor átvettük a kormányzást, akkor 12 százalékos volt a munkanélküliség, agyonadóztatták a munkavállalást, és a segélyezést helyezték előtérbe a munkahelyteremtés helyett. Szívesen megnézem majd a javaslatukat, ha lesz alkalmuk arra, hogy részleteiben is kidolgozzák. Egyetlenegy dolgot hadd kérjek, hogy ne csak multikra hivatkozzanak, hanem folytassanak párbeszédet azzal kapcsolatban, hogy a magyarok mit szeretnének leginkább, mert azt is szeretném hozzátenni, tisztelt képviselő asszony... [[Szabó Timea: 12 ezer fős mintán végeztek felmérést!]] Én meghallgattam önt, kérem, adja meg a tiszteletet a Ház többségének. Azt is felvetném ebben a helyzetben, hogy a mostani gazdasági válságban, energiaválságban, szankciós válságban lassan az lesz a fő kérdés, hogy sikerüle megtartani a munkahelyeket. Érti, képviselő asszony? Az lesz a fő kérdés. [[Szabó Timea: Én értem. Az a baj, hogy önök nem értik!]] És ha önökön múlik, akkor ez nem így lenne. Most utalt ön röviden a benzinhelyzetre. Szeretnék erre reagálni, akármennyire is próbálná kerülni ezt a témát. Erről beszéltünk. [[Szabó Timea: Én hoztam szóba!]] Most lép életbe az az olajembargó, amelyről még júniusban született döntés Brüsszelben, és már az előtt nagy károkat okozott, hogy életbe lépett volna, és nem elsősorban Oroszországnak, hanem az európai gazdaságnak. És a java, tisztelt képviselő asszony, még most jön, mert mi ugyan kiharcoltunk mentességet a szállítási tilalom alól, de ha egész Európában emelkednek az olajárak, akkor az árhatás alól nem tudjuk magunkat kivonni [[Szabó Timea: Szlovákiában miért van benzin?!]] , akármennyire is szeretnénk. Így most mindennap…
[[Hangosítás nélkül:]] Elnézést, államtitkár úr! [[Hangosítással folytatja Szabó Timea felé:]] Legyen szíves végighallgatni azt, amit az államtitkár úr mond, világos? [[Szabó Timea: Világos?!]] Igen, világosan beszéltem? Mert úgy látom, nem érti meg. [[Szabó Timea közbeszól.]] Pedig kétszer kettő négy, ilyen egyszerű. [[Szabó Timea közbeszól.]] Önnek nincsen joga bekiabálni másoknak a mondandójába. Legyen szíves végighallgatni azt, amit az államtitkár úr mond! [[Szabó Timea: Az elnök úr meg ne beszéljen így, hogy világos!]] Legyen szíves végighallgatni, mert konzekvenciái lesznek, jelzem. [[Szabó Timea közbeszól.]] Folyamatosan, folyamatosan provokatív módon zavarja az önnek válaszolókat. Nem volt önnek olyan felszólalása, hogy amikor válaszolt volna az államtitkár úr vagy a miniszter úr, akkor ne kiabált volna folyamatosan közbe. Ez a parlament, nem egy kocsma! [[Szabó Timea: Hát, ebben egyetértünk, elnök úr!]] Nem egy romkocsma a VII. kerületben! Parancsoljon, államtitkár úr!
Tisztelt elnök úr, kérném az idő visszaállítását, mert szeretnék a lehető legtöbb dologra reagálni.
Figyelembe veszem.
Köszönöm, elnök úr. Szóval a helyzet, tisztelt képviselő asszony, az, hogy mindennap… [[Szabó Szabolcs közbeszól.]] , mindennap megfizetjük annak a politikának az árát, amit Brüsszelben ránk erőltetnek, ott van a számlákon, ott van a boltok polcain és ott van a benzinkutakon is, és nem hagyhatjuk, hogy ezután is így legyen. És azért hozom ezt külön fel, tisztelt képviselő asszony, ha már a megélhetési kérdéseket felhozta, mert önök ezeket a szankciókat mindvégig támogatták. Gázcsapot zártak volna el, a nukleáris energiára kiterjesztették volna ezeket, és az olajembargónak is örültek. [[Z. Kárpát Dániel: Te hol élsz?!]] És adódik a kérdés, hogy miért folytattak ilyen politikát. Hát, a csilingelő dollárokért, azokért. [[Rétvári Bence: Úgy van!]] 3 milliárdot kaphattak a kampányukban. Egy baloldali elemző a napokban meglepő nyíltsággal beszélt arról, hogy az egész külföldi finanszírozási rendszert Karácsony Gergelyre találták ki. Ezek után egyáltalán nem csodálkozunk azon, hogy Karácsony Gergely egyértelműen arról beszélt, hogy szerinte Brüsszelnek megvannak az eszközei arra, hogy nyomás alá helyezze hazánkat, ha nem támogatjuk ezeket a szankciókat. Köszönjük szépen, azóta is érezzük a nyomásgyakorlást, és azóta is érezzük a törődést. Tisztelt Képviselő Asszony! A 3 milliárd dollár a többszöröse annak, amit az állam, a magyar állam átlátható módon odaad a pártoknak, és egy nyilvánosságra került hangfelvétel alapján az ön kampányába is érkezhetett pénz külföldi szponzoroktól. Ha nem így történt, képviselő asszony, akkor arra kérem, hogy álljon ki, és jelentse ki, hogy nem kapott pénzt külföldről. Megteszi ezt, képviselő asszony? Sokan mondják erre a jelenségre, hogy dollárbaloldal. Ezzel nekem annyi a gondom, kicsit vitatkoznom kell ezzel, hogy ebben már semmi baloldali nincs. Itt már csak a dollárok látszódnak. Tisztelt Ház! Annyit szeretnék még mondani, hogy Szent Miklós napja közeledik, érkezik a Mikulás, és a baloldalon biztosan sokan ki is suvickolták a csizmáikat, hogy újabb dollárkötegek érkezhessenek. [[Közbeszólások és derültség az ellenzék soraiban.]] Azok biztosan érkeznek is majd, cserébe majd megint kérnek valamit, leginkább azt, hogy viselkedjenek jól, viselkedjenek úgy, ahogy maguktól elvárják. Egyvalamit tudniuk kell: lehet, hogy az ilyen magatartásért a tengerentúlon dolláros szaloncukor jár, de idehaza virgács. [[Közbeszólások és derültség az ellenzék soraiban.]] Az első nagy adagot már meg is kapták áprilisban [[Tordai Bence tapsol.]] , és ha nem változtatnak, ha nem változtatnak, akkor ezután is kapnak még. A kormány politikája ettől függetlenül változatlan marad [[Az elnök csenget.]] a magyar címer van a mezünkön [[Szabó Timea közbeszól.]] és ott is marad. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban. Szabó Timea közbeszól. Tordai Bence és Vajda Zoltán tapsol.]]
A Jobbik képviselőjének, Z. Kárpát Dánielnek adom meg a szót.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Garantálom, hogy nem lesz tapsvihar azután, amit most mondok, a kormányoldalon biztos nem, mert a mai napon a Gazdasági Bizottságban történtek, Matolcsy elnök úr az őszödi beszédhez hasonlítható gazdasági igazságbeszéde olyan elképesztően brutális látleletét adta ennek a kormányzásnak, hogy ha ezzel a programmal bármely ellenzéki erőhöz jelentkezett volna képviselőjelöltnek, hát, a mondanivalójának a 80 százalékával egyetértettünk volna. A helyzet az, képviselőtársaim, hogy most önöknek kell reagálniuk Matolcsy György szavaira. Az még a legenyhébb jelzője volt, hogy a szocializmusba nem érdemes visszamenni ezt az önök gazdaságpolitikai eszközeiről a mai nap délelőttjén mondta az az ember, akit lényegében a Magyar Nemzeti Bank elnöki székébe juttattak. Egészen elképesztő látleletét adta a magyar folyamatoknak, kijelentette a jegybankelnök úr, hogy hazánk a világ öt pénzügyileg legsérülékenyebb országának az egyike. [[Dr. Brenner Koloman közbeszól.]] Ez az önök teljesítménye! Most lehetne kiabálni, csattogtatni, kereplőzni, de a helyzet az, hogy ezek tények, számok; a világ öt legsérülékenyebb országának egyike, ide juttatták Magyarországot. Azt is el kell mondjuk, hogy amikor a jegybank elnöke mondja azt, hogy helytelen a kormány válságkezelési stratégiája még egyszer mondom: helytelen az önök stratégiája , akkor azért ijedhet meg a magyar állampolgár, mert éppen a kormány és a jegybank együttműködése lenne az, ami Magyarországot kivezethetné egy brutális válsághelyzetből. Hogy egy példát mondjunk: Matolcsyék, ugye, felszólították önöket, hogy az állami beruházásoknak legalább a felét egy kicsit későbbre tolják, hogy a válság hatásait kezelni tudják. De önök a megszokott makacs módjukon nemet mondtak, és ezért a válság örvényei sokkal durvábbak Magyarországon, mint más, környező országokban. Azt is látnunk kell, hogy amikor az MNB elnöke a 2021-es költségvetést műhibának nevezi [[Derültség a Jobbik soraiban.]] értik önök? , egy költségvetési műhibának nevezi Matolcsy György az önök költségvetését, akkor illene elgondolkodni példának okáért azon is, hogy a most elfogadott költségvetést önök 370 forint/euró árfolyammal tervezték, és valami 5 százalékos inflációval. Ugye? [[13.40]] Ez az önök terve a magyar emberek számára, ez alapján számítanak ki szociális juttatásokat, ez alapján számítják ki a családoknak járó támogatásokat, fals tervek alapján, nem tényszámok alapján, hanem valami boszorkánykonyhában kifőzött, nem létező statisztikák szerint. És amikor Matolcsy György mondja azt, hogy jövőre 15-18 százalék lehet az infláció, de ha önök maradnak a helytelen úton, akkor egész Európa legmagasabb inflációs adata itt lesz mérhető Magyarországon, megint csak el kellene gondolkodniuk. Amikor a magyar jegybank elnöke mondja azt, hogy az inflációhoz nagyban hozzájárul az, ami az élelmiszerárakkal és az élelmiszer-gazdaságban történik, és levezeti, hogy egész Európában a második legrosszabb termelékenysége a magyar élelmiszer-gazdaságnak van, akkor azt mondom, hogy itt föl kellene állnia valakinek, és legalább meg kellene próbálni cáfolni a jegybankelnök szavait. Én nem tartozom azok közé, és ezt szögezzük le, akik most megtapsolnák Matolcsy Györgyöt, vagy éppen kiterítenék a szőnyeget elé, mert nem, mert nem felejtem el a forint tudatos rombolását, nem felejtem el azt, hogy az inflációs adatunk már a szankciós és háborús helyzet előtt is a legrosszabbak közé tartozott egész Európában, és nem felejtem el azt sem, hogy a multik kényére-kedvére önök mindent megtettek, és nem felejtem el a devizahitelesek elárulását sem. De ettől függetlenül mondom azt, hogy a magyar politikatörténetben gazdasági fronton ilyen vádbeszédet önök nem hallottak még talán egyetlen ellenzéki képviselőtől sem, legyen az aktivista vagy professzor, senkitől. Hogy van az, hogy Matolcsy György kiáll, én elfogadom, lehet, hogy ő csak előremenekül, mert valójában látja, hogy mekkora baj közeleg, és igyekszik ennek a felelősségét szétteríteni, de hogy fordulhat elő, mekkora lehet a zavar valójában, hogyha az önök egyik embere vagy volt embere ezt nincs tisztem követni, és nem is szeretnék ebben eligazodni mégis egy ilyen brutális erejű, elképesztő erejű vádbeszédet mond a magyar gazdaság helyzetéről? És talán megfigyelték, hogy én ebben a felszólalásomban politikai jelzőket nem aggattam semmire. Tényekről beszéltem, számokról, a magyar gazdaság és a magyar pénzügypolitika helyzetéről. Arra szólítom fel tehát önöket, hogy alkossanak véleményt minderről, védjék meg a magyar forintot, ha kell, alaptörvényi szinten is védjék meg, és végre a multinacionális érdekek képviselete helyett álljanak a magyar kisvállalkozók, a magyar családok és azok mellé, akik a hátukon cipelik ezt a nemzetgazdaságot, az önök elfuserált válságkezelése ellenére is nem annak köszönhetően, annak ellenére! [[Taps az ellenzéki sorokban.]]
Tállai András államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Egy mondatban reagálnék az MNB elnökével kapcsolatos felszólalására. A Magyar Nemzeti Banknak nincs kormányzati feladata a gazdaságpolitikában. [[Dr. Brenner Koloman: Ha gazdasági miniszter volt, akkor sem?]] A Magyar Nemzeti Bank független, függetlenül végzi a törvényben meghatározott feladatát, így véleményét is teljesen függetlenül és szabadon mondhatja el [[Z. Kárpát Dániel: Ahogy az megszokott Magyarországon!]] akár a gazdaságpolitikáról vagy más, a világot érintő gazdasági ügyekről. Ezért, ha megengedi, én inkább a kormányzat gazdaságpolitikájáról beszélnék. Arról beszélnék, hogy az elmúlt 12 évben mit is tett annak érdekében a kormány, hogy ilyen nehéz helyzetben is a gazdasági növekedés meghaladja a 4 százalékot, hogy a munkahelyek száma meghaladja a 4,7 milliót, és ma sem arról beszélnek Magyarországon a gazdaság szereplői, hogy hogyan fogják a vállalkozásukat megszüntetni, hanem azt tervezik, hogy ebben a nehéz gazdasági recesszióban, ami kialakulóban van, hogyan fogják fenntartani vállalkozásukat. A magyar kormány már kétszer jól vizsgázott, és két válságon átvezette az országot; először, amikor a kormányváltás volt, válságban vette át az országot, hiszen az államháztartás csődközeli állapotban volt, 2009-ben a magyar gazdaság 6,6 százalékot esett vissza. A kormány döntéseinek, jó gazdaságpolitikájának és a devizahitelek megmentésének következtében a magyar gazdaság 2012-13-ban már egyensúlyi növekedési pályára tudott állni. Azonban ez azt is jelentette, hogy a hitelek, segélyek és a munkanélküliség világából ezt az országot ki kellett, át kellett menteni, ezt a gazdaságot át kellett állítani a teljesítményorientált gazdaságra, az adórendszert át kellett állítani adócsökkentésekkel a teljesítményorientált egyéni teljesítményre, munkavállalói teljesítményre minél többet keresek, annál jobban járok jobban. Ezt a gondolkodást meg kellett jeleníteni az emberek fejében, hogy nem az a jó, ha minimálbért keresek, és az adómentes, hanem az a jó, ha egykulcsos adóval egyre több jövedelemhez jutok, mert akkor több marad a családomnak. Tisztelt Képviselő Úr! Alig lettünk túl a válságon, egyensúlyi növekedésre állítottuk a gazdaságot, az Európai Unió első országai között vagyunk, voltunk a gazdasági növekedés tekintetében, és akkor jött sajnos az orosz-ukrán konfliktus, ami újabb nehézség elé állítja az országot minden tekintetben. Soha nem látott energiaválság bontakozott ki, amit még megfejelt az Európai Unió rossz szankciós politikája, amelynek következtében egész Európát és benne Magyarországot is olyan gazdasági tényezők sújtják, amikkel nagyon nehéz megbirkózni. Ennek ellenére a teljesítményünk a harmadik negyedévben is az Európai Unió legjobbjai között van, 4,1 százalékos növekedéssel, ennek ellenére az első kilenc hónapban a gazdaság 6,1 százalékkal tudott növekedni, és a munkanélküliség nem csökkent. Az Eurostat listáján az elsők vagyunk továbbra is az uniós adócsökkentési rangsorban, és az OECD-országok adó-versenyképességi listáján is nagyon jó helyezést ért el Magyarország. Különösen nagy eredmény a 9 százalékos társasági adó. Hazánkat továbbra is mindhárom nagy hitelminősítő „befektetésre ajánlott” kategóriába sorolja, és ennek megfelelnek a Magyarországon eltervezett gazdaságpolitikai intézkedések. 28 százalékos a beruházási ráta, és ma is a legnagyobb beruházások Magyarországra, például Debrecenbe jönnek. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Úgy gondoljuk, ez a gazdaságpolitika a helyes út Magyarország számára. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Most Gelencsér Ferenc, a Momentum képviselője következik.
Tisztelt Házelnök Úr! Tisztelt Ház! [[Rétvári Bence: Államférfi!]] Itt az év vége azt hiszem, ideje számot vetni arról, hogy miként telt a 2022-es esztendő. A miniszterelnök úr az év első felében azzal hitegette a magyar választópolgárokat, hogy minden jobb, szebb és nagyobb lesz, ha ismét őt bízzák meg azzal, hogy kormányt alakítson. De a miniszterelnök megtévesztette és átverte a magyarokat, és az önök által a rossz kormányzással okozott problémákat azóta is megpróbálja mindenki más nyakába varrni. A Miniszterelnökséget vezető miniszter a legutóbbi Kormányinfón képes volt azt mondani, hogy az ellenzéknek lényegesen 50 százalék felett van a felelőssége a Magyarországon jelenleg kialakult helyzetben. Mindezt azt követően, hogy önök lassan 13 ismétlem, tizenhárom! éve kormányoznak. Ki a hibás még önök szerint: Szvatopluk, Koppány vagy Dzsingisz kán esetleg? Itt az ideje kimondanunk az igazságot a 2022-es évről. Hol is kezdjem a sort? Nézzük, mire lehetnek idén büszkék a tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, mit tehetnek be a fa alá! Önök adókat emeltek, és megszorításokat eszközöltek egy gazdasági és megélhetési válság közepén. Önök adóév közben módosították az adótörvényt, és megszüntették a katát, ezzel közel 400 ezer magyar ember megélhetését sodorták veszélybe. Önök kétszer módosították idén a gránitszilárdságú Alaptörvényt. Önök pedagógusokat rúgatnak ki az iskolákból, miután megcsorbítják a sztrájk- és egyéb jogaikat. Az önök közel 13 éve alatt a gyermekeinket nevelő-oktató személyek bére elértéktelenedett, ezért tüntetnek, ezért jelzik a napnál is világosabban, hogy nagy a baj. Ezért a helyzetért kizárólag önöket terheli a felelősség, és nem mást. [[13.50]] Mindeközben olyan sikeresen megállították Brüsszelt, hogy 3000 milliárd forintot veszítettek el a magyarok. Gratulálok az eredményes munkájukhoz! Telepakolták az országot bombákkal, miközben az országban háború dúl. A folyamatos uszítással elérték, hogy az ukrán és a magyar nép közötti kapcsolat romokban hever. Folytatom a sort. A magyar inflációs számok miatt a lakosság már félve megy be a boltokba, mert a legtöbb alapvető élelmiszer ára az egekben van, és a számok sajnos hétről hétre emelkednek. Fidesz-felárat fizetünk mindenért az önök rossz kormányzása miatt. Ebben a gyenge forintnak is óriási szerepe van, amit sikerült önöknek 2022-ben a mélybe taszítani. A piacok már nem hisznek az önök teljesítményében; hazánkban kétszer akkora az infláció, mint az európai uniós átlag újabb dicséretes teljesítmény. Egy bevásárlólistát nem lehetne önökre bízni, nemhogy egy országot! És itt még közel sincs vége. A hét végén szerettem volna vidékre utazni [[Közbeszólások a kormánypártok padsoraiból, köztük: Végre! Bravó!]] és Budapest belvárosában az egyik legnagyobb szolgáltató benzinkútján nem volt üzemanyag. [[Dr. Fónagy János: Menjél vonattal!]] Minden szolgáltatást biztosító vállalat döbbenettel szemléli az önök újabb és újabb ötleteit, amelyek következményét a nap végén természetesen a magyarok lesznek kénytelenek elviselni. Gratulálok, képviselőtársaim, önök gyakorlatilag lenullázták ezt az országot. És akkor a rezsiszámlákat még nem is említettem. Már a miniszterelnök úr is 300 ezer forint rezsit fizet. A különbség közte és a magyarok túlnyomó többsége között annyi, hogy miniszterelnök úr ezt ki tudja fizetni, a magyarok viszont nem, hiszen sokuk még ennyit sem keres egy hónapban. Mire számíthatnak a leghátrányosabb helyzetben lévők? Mire számíthatnak azok, akiknek folyamatosan fogynak el a megtakarításaik? Tisztelt Kormánypárti Képviselőtársaim! Önök elengedték a gyeplőt, és bedobták a lovak közé. Hát, azt se tudják hétfőn, hogy mit hoz a kedd. Bezárják a postákat is. Először azt mondják, hogy csak ideiglenesen, de egyre inkább úgy tűnik, hogy nem lesz visszaút ebben a kérdésben sem. Ez tökéletes példája annak, hogy fogalmuk sincs arról, hogy mi lesz a következő héten. Könyörgöm, kiküldik a kamu konzultációs íveket, aztán meg bezárják a postákat. Hát, micsoda logika! És akkor még ott vannak a háziorvosi rendelők praxisai, amelyeknek jelentős részére szintén szomorú sors várhat. Azt is látjuk, hogy vidéken fiókbezárási hullám indult a Takarékbank Zrt.-nél, amely már kizárólag a Mészáros Lőrinc-féle Magyar Bankholding Zrt. céljait szolgálja ki. De mi lesz az ATM nélkül maradt magyar lakossággal? Ezt követően árulják el, mire számíthatunk 2023-ban! Padlássöprésre? Huxitra? Forint helyett pengőre? [[Közbeszólás a kormánypártok padsoraiból: Forint!]] Már tippelni is nehéz. Mi annyit biztosan ígérhetünk, hogy felelős ellenzéki politikusokként számunkra Magyarország a legfontosabb [[Közbeszólás a kormánypártok padsoraiból: Államférfi!]] és jövőre is támogatni fogjuk azokat az előterjesztéseket, amelyek valóban Magyarország érdekét szolgálják. Bízunk benne mindannyian, hogy jövőre több lesz az ilyen előterjesztés, mint idén volt. Köszönöm. [[Taps a Momentum, az MSZP és a DK padsoraiból.]]
Fürjes Balázs államtitkár úrnak adom meg a szót válaszadásra.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Megint tréfálkozhatnánk, hogy Ungár Péter ma sem lett okosabb. Ő mondta azt, hogy: nem értem, ami a Momentum körül van. Teljes tévedés veszi körbe őket. Csökken a támogatottságuk, belső konfliktusaik vannak. Itt, azt hiszem, talán ön is érintett, mert így folytatta elnök úr: nem tudják eldönteni, hogy az az elnök, akit megválasztottak, vagy az, aki lemondott. Nincs átlátható üzenetük; nem tudom, mit akarnak a világtól; nem tudom, mit beszélnek; nem tudom, mit akar a Momentum. Hát, ma sem lett okosabb, elnök úr! [[Ungár Péter közbeszól. Gelencsér Ferenc: A kérdésre választ…]] Az kétségtelen, és nem meglepő, hogy másképpen látjuk ezt az évet, más eseményeket tartunk mi az év meghatározó történéseinek. Az okokat és a hatásokat is másképp értékeljük, de ez talán a kormány-ellenzék esetében természetes. A mi álláspontunk szerint a 2022. év legfontosabb kérdései a háború és a béke ügye, a megélhetést és a munkahelyeket fenyegető brüsszeli szankciós politika, a szankciók és az azokból következő energiaválság és a baloldali dollárbotrány, még ha önök erről nem is szeretnek beszélni. Mi túl vagyunk egy országjáráson. Nagy öröm volt, hogy a fórumainkon sok, magukat valaha baloldalinak valló ember is megfordult. Rengeteg kérdést tulajdonképpen önöknek címeztek. Engedje meg, hogy tolmácsoljak három olyan kérdést, amelyekre szívesen kapnának a magyarok önöktől választ. [[Arató György közbeszól.]] Ebben az évben sokak első kérdése a karácsonyhoz is közeledve, hogy mikor áll végre a béke oldalára a baloldal. Mikor hangzik el az első békepárti baloldali felszólalás az Országgyűlésben? Mikor mondja ki végre a magyar baloldal, hogy Magyarország érdeke a béke, az azonnali fegyverszünet és a béketárgyalások azonnali megkezdése? [[Arató György közbeszól.]] Vagy önök még mindig a háború pártján állnak? Önök ezekre a kérdésekre válaszolhatnak. A második kérdés, amire nagyon sokan szeretnék hallani a választ: egyetérte a baloldal azzal, hogy Magyarország akadályozza meg az Európai Unió számunkra káros energiaszankciós javaslatait? A kormány nem fogadta el, és nem is fogja elfogadni a nekünk káros uniós energiaszankciós javaslatokat, viszont azokkal szemben Magyarország számára kivételeket, eltéréseket, mentességet harcol ki Brüsszelben. Egyetérteneke ezzel, vagy önök nem ezt tennék? Esetleg a baloldal szerint a magyar kormánynak szolgalelkűen és változtatás nélkül el kellene fogadnia minden brüsszeli szankciós javaslatot, bármilyen hatással is van az a magyarokra? És azt is szeretnék tudni a magyarok, hogyan is van ez a dollárbaloldallal, merthogy ’22. harmadik nagy kérdése a dollárbotrány. A baloldali kampányhoz több milliárd forintnyi támogatás érkezett külföldről. Az önök főpolgármestere, Karácsony Gergely alkalmazásában áll, és Karácsony Gergely a főnöke annak a városházi tanácsadónak, aki intézte a baloldali kampány vélhetően törvénytelen amerikai támogatását, azaz a baloldal kampányához a pénztárnokot, a valutapénztárnokot vagy dollárpénztárnokot Karácsony Gergely küldte, adta és utasította. A baloldali dollárbotrányhoz, még ha erről is hallgatnak, érdekes adalék Kunhalmi Ágnesnek, a Szocialista Párt társelnökének nyilatkozata. Kunhalmi Ágnes a választások elvesztése után ezt mondta, szó szerinti idézet következik, több hete várjuk a reakciót erre: „Félreértésben van az egész ellenzék. Egy nagyon szűk elvárásrendszernek próbál megfelelni nagyon régóta, amely elvárásrendszerből ha valaki megpróbál kilépni vagy mást beszél, vagy más hangon próbál beszélni, akkor legyilkolják.” Hogyan kell értenünk Kunhalmi Ágnes szavait? Mi az a szűk elvárásrendszer? Kik fogalmazzák meg azt önökkel szemben? Mit jelent, hogy önök közül legyilkolják azt, aki attól eltér? Kik gyilkolják le önöket és hogyan? Miért tehetik ezt meg, és mit tesznek önök ez ellen? És mit kértek az önök szponzorai a támogatásért cserébe? Ezekre a kérdésekre várják a magyarok a választ. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Szintén napirend előtti hozzászólásra kap lehetőséget Komjáthi Imre, az MSZP képviselője. Megadom a szót képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Remélem, hogy válthatunk néhány őszinte szót most már a forintmunkásságról is akkor. Emlékeznek még arra a mondatra, bő tíz éve hangzott el, hogy meg lehet élni 47 ezer forintból? Ezt Matolcsy György, Pintér miniszter úr, illetve egy volt képviselőjük mondta azokról a közmunkásokról, akik akkor ennyit kerestek. Akkor én még gyári dolgozóként melóztam, és megdöbbenve beszéltük ezt meg kollégáimmal, hogy komolyan, normálisak? 47 ezer forintból megélni?! Járnak a fideszes képviselők egyébként boltba, fizetnek rezsit, fizetnek albérletet vagy bármi egyebet? Eltelt tíz év, és szerintem önök még most sem tudják, hogy mennyibe kerül egy kiló kenyér, habár hozzáteszem, hogy az átlag magyar embernek is azért elég rendszeresen frissíteni kell ezt az adatot, merthogy megdöbbenve és kétségbeesve nézik az elszabadult árakat. És ha önök tudják, hogy milyen drága ma az élet Magyarországon, akkor miért nem emelik a közmunkások és a minimálbéresek bérét nagyobb mértékben? Ma az utóbbiról szeretnék beszélni, és akkor kezdeném a nyelvtani résszel. Az, hogy minimálbér, nem azt jelenti, hogy ettől többet nem lehet keresni; nem azt jelenti, hogy bőven elég, vagy azt, hogy pont jó. Nem is életcél, senki nem ábrándozik arról, hogy minimálbért keressen. A minimálbér kell hogy legyen a legkevesebb, ami elképzelhető. [[14.00]] Ma a legoptimistább forgatókönyv szerint 17 százalékos minimálbér-növekedéssel számolnak. Ha így lesz, akkor 2023-ban egy dolgozót ki lehet fizetni nettó 155 610 forinttal. Kedves Képviselőtársaim! Akkor most újra megkérdezem, tíz év után: önök szerint ennyiből meg lehet élni? Tudják, hogy egyébként ezt a pénzt annak adják, aki nyolc órában dolgozik? Hallok itt egyébként adófizetők pénzéből kialakított sminkszobáról, közpénzből felújított kastélyokról, mesés meggazdagodásról. Természetesen nem valamiféle apostoli szegénységet, önmegtartóztatást akarok önökön számonkérni, mert ez vagy van, vagy nincs; de emberséget és belátást, azt igen. Ne mondják azt, hogy ennyiből meg lehet élni! Ne mondják, hogy ez elég, mert nem az! Nem messze tőlünk ezt néhány ország vezetője felismerte, és ott pontosan tudják: ami nálunk legjobb esetben 155 610 forint lehet jövőre, az Csehországban 247 005 forintnyi minimálbért jelent. A lengyelek 240 043 forintot, a szlovákok 232 701 forintot érő minimálbérrel kalkulálnak. De az adómentesség miatt már a románok nettója is 158 421 forint lesz, tehát pár ezer forinttal meghaladja a „legnagyobb ívű” magyar terveket. Én három dolgot szeretnék önöktől kérni azért, hogy a tisztességesebb világ jöjjön el a melósok számára. Először is: tegyék adómentessé a minimálbért! Hol van abban az igazság, hogy a milliós fizetésű topmenedzserektől ugyanúgy vonunk el adót, mint a minimálbéresektől?! Ennek a rendszernek a szörnyű igazságtalanságát Rétvári Bence államtitkár úr is felismerte, amikor megremegett a keze, és megszavazta az MSZP ez irányú javaslatát. Innen is köszönöm, államtitkár úr. Már megérte azt, hogy időről időre egy szociáldemokrata párt politikusával vitatkozhat. Úgy látom, azért átment némi üzenet. Második lépésként azt kérem, hogy a minimálbér kialakítása legyen része egy valódi háromoldalú tárgyalássorozatnak, ahol az állam, a munkáltatók és a munkavállalók képviselői közösen döntenek. Azaz a kormány térjen vissza tárgyalóasztalhoz, legyenek békepártiak, hozzák el a munkabékét! A harmadik kérésem pedig az: ne emelgessék a saját fizetésüket, amíg a nép szenved! Fagyasszák be az április 3-ai állapot szerint a miniszterelnök, az országgyűlési képviselők, az államtitkárok és minden politikai szereplő fizetését! Addig, amíg a nép szenved, addig ne emelgessék a fizetéseket! Igaz ez Matolcsy Györgyre is. Tudom, hogy iszonyatosan nehéz év áll előttünk. A baj egy részét önök okozták, egy része pedig ránk zuhant egy járvány és egy háború képében. De egyikről sem a minimálbéresek tehetnek, ne rájuk terheljék az aránytalan súlyt, hiszen még egy adómentes minimálbérből, 234 ezerből is nagyon nehéz lehet megélni. Ha pedig elhárítottuk a bajt [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] akkor a Magyar Szocialista Párt elnökeként ígérem, hogy partnerek leszünk a kármentésben, de a legkevesebb, amit most megtehetnek, hogy nem terhelik tovább a minimálbéreseket. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps az MSZP padsoraiban.]]
Rétvári Bence államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A minimálbéresekért való aggodalma akkor lenne minimálisan is hiteles, tisztelt képviselő úr, hogyha ad egy: akkor, amikor kormányoztak, ennek a hitelességnek az alapjait lerakták volna; ad kettő: akkor, amikor kampányoltak, akkor ön akár egy fél Facebook-poszt erejéig fölszólalt volna akkor, amikor az ön által támogatott miniszterelnök azt mondta, hogy gazdasági kérdésekben roppant liberális vagyok, én nem feltétlenül tartom szükségesnek a minimálbért sem. Akkor ön megszólalt? [[Felzúdulás, közbekiáltások az MSZP padsoraiban, köztük: Megszólalt! Meg, meg! Varju László: Csak te ne szólalj meg!]] Egy mukkot is mondott, amiben tiltakozott volna a saját miniszterelnökénél, és azt kérte volna, hogy ezt a mondatot vonja vissza? [[Moraj az MSZP padsoraiban. Az elnök csenget.]] És bármit is tettek ez ügyben? A saját miniszterelnök-jelöltüknek az volt a programja, hogy nincs szükség minimálbérre, és igazából a saját kormányzásuk nagyjából ezt igazolta is, mert alig-alig emelték a saját kormányzásuk alatt. 23 500 forinttal emelték, ami olyan, minthogyha nagyjából nem is nagyon nyúltak volna hozzá érdemben, tisztelt képviselő úr! [[Kálmán Olga: Most mi van?]] Hiába a minimálbér, ha nem emelkedik, a többi bért sem tolja maga után. Akkor önök ezt nem tették mégsem… Önök, akiknek a választási kampányában ez a mondata elhangozhat, hogy nincs szükség minimálbérre és eltörölnék a minimálbért, és önök, akik a saját két ciklusuk alatt 23 500 forinttal emelték a minimálbért, önök azokat támadják, akik 73 500 forintról 200 ezer forintra emeltük a minimálbért. Egy évvel ezelőtt önök mind-mind-mind itt hurrogtak, hogy túl nagy a minimálbér emelése 200 ezer forintra, hogy ez be fogja dönteni a magyar gazdaságot. A magyar gazdaságról már akkor is azt mondták, hogy már csak fél évre van az összeomlástól, mert ez akkora teher a munkáltatóknak, hogy ezért tömegesen fognak embereket elbocsátani, és tömeges munkanélküliséget fog eredményezni. Annak ellenére, hogy iszonyatosan nehéz gazdasági helyzet van az egész világban, főleg itt, Európában még inkább Európának a középső felén , ennek ellenére, hála istennek, körülbelül négy ország van Európában, ahol a miénknél még alacsonyabb a munkanélküliség, holott önök egy éve a minimálbér radikális megemelésénél már ezt vizionálták, hogy itt tömeges munkanélküliség lesz, tisztelt képviselő úr. Úgyhogy önök, akiknek nem sikerült minimálbért emelni érezhető mértékben, szerintem nem hiteles, amikor így felszólalnak. Mi viszont azt mondtuk, hogy valóban a segélyek világából legyen egy érezhető lépés a közfoglalkoztatás, és a közfoglalkoztatásból legyen egy érezhető lépés anyagilag előre, amikor valakinek piaci alapú munkahelye van. Többet fordítunk a rászorulók segélyezésére. És itt voltunk közösen, egy éjszakán keresztül, és még nappalokon keresztül is vitatkoztunk erről, amikor elmondtuk többször önöknek, hogy a szociális ráfordításaink aránya több mint háromszorosa a 2010-esnek. 1001 milliárd forinttal emeltük meg a 2010-eshez képest az elfogadott költségvetésben a szociális ráfordítási sorokat. Tehát segítünk azoknak is, akiknek élethelyzetüknél fogva segítségre van szükségük, mert nem munkaképesek, vagy valamilyen olyan élethelyzetbe keveredtek, amikor az államnak segíteni kell. Önök egy hónapja mást sem szajkóznak, mint hogy az állam ezt a fajta kötelezettségét most egy törvénymódosítással kiiktatja, ami effektíve nem igaz! Egy olyan törvénymódosításra, amiben azt fogalmaztuk meg, hogy ha senki nem tud egy emberen segíteni sem önmaga, sem a családja, sem a települése, sem egy karitatív szervezet, sem az egyház, sem senki , akkor mindig ott lesz a magyar állam, aki kiáll a magyar emberekért. Mi ezt fogadtuk el egy törvényjavaslatban, és önök ennek pont az ellenkezőjét szajkózzák itt már hetek-hónapok óta. De majd kiderül, hogy az élet pont az ellenkezője lesz, mint amit önök mondanak. Ezért mindenkinek segítünk, akinek segítségre van szüksége, és ehhez képest hoztuk be a közfoglalkoztatást, amit szintén támadott a baloldal, pedig akkor, amikor igazán nehéz helyzet volt, 200 ezer embernek adott megélhetést 200 ezer embernek! Önök azt is teleharsogták a médiában nyáron és ősszel, hogy jövőre megszűnik a közfoglalkoztatás, miközben az elfogadott költségvetésben 110 milliárd forint szerepelt benne. Bejöttek a parlamentbe, megnyomták a „nem” gombot arra a költségvetésre, amiben 110 milliárd forint szerepel közfoglalkoztatásra, majd tartottak egy sajtótájékoztatót, hogy megszűnik jövőre Magyarországon a közfoglalkoztatás, mert nincs rá költségvetési fedezet; miközben még 7 milliárd forint többletet is adott a kormány, hogy ami közfoglalkoztatási program átcsúszik az idei őszről a jövő év tavaszig, az is zavartalanul folytatódni tudjon tovább, tisztelt képviselő úr. Az önök hitelessége ebben a kérdésben is pont annyi, mint az éhségmenetben. Talán lehet, hogy ön is ott volt. Ott volt ön előtt Simon Gábor. Ott menetelt vastag dzsekijében, zsebében pedig a 200 millió forintos bankszámlakivonat. Ön pedig azt mondja, hogy a minimálbért erőteljesebben kell emelni, amikor önöknél vékonyabban senki sem emelte a minimálbért. A mostani kampánynál durvább kijelentés a minimálbérről harminc éve nem hangzott el, mert a vezető politikusok közül senki nem mondta azt Magyarországon harminc éve, hogy a minimálbért el kell törölni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] csak a dollárbaloldal miniszterelnök-jelöltje. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Most a DK képviselőjének, Varju Lászlónak adom meg a szót.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Egy csendes délelőttön a Ház utolsó napja előtt a Gazdasági Bizottság ülésén megjelent Matolcsy György, és a Magyar Nemzeti Bank beszámolójáról beszélt. Számíthattunk volna nyugodt percekre, ehhez képest azzal kezdte, hogy azt a tanácsot kapta, hogy időnként lepd meg a piacokat. Hát, a mai napon ez sikerült! Már csak azért is, mert idézek tőle további mondatokat, jobboldali képviselőtársam után: „2021 vízválasztó; a Magyar Nemzeti Bank kéri, követeli a magyar kormánytól, hogy térjen vissza az egyensúly politikájához! 2021 után Magyarország a világ öt legsérülékenyebb országa közé került pénzügyi értelemben. 2023-ban Európa legrosszabb pénzügyi helyzetben lévő országa leszünk, jó esetben 14-15 százalékos inflációra számíthatunk, rossz esetben 18 százalék lesz. A Magyar Nemzeti Bank és a kormány közötti gazdaságpolitika összhangja megbomlott, túlzott költségvetési hiány keletkezett. [[14.10]] A kormány nem fogadta meg a Magyar Nemzeti Bank javaslatait. Rossz döntéseket hoztunk; mindazt, amit tettünk, elítéltük, amikor ellenzékben voltunk. Az állami beruházásokat kellett volna leállítani. Ha ezt megtettük volna, nem így alakul az inflációs helyzet. Az infláció összetevőinek fő okozója az élelmiszerár növekedése, ami azért van, mert alacsony a termelékenység, drágán, monopolhelyzetben lévő cégeknek vagyunk kitéve.” Tisztelt Uraim! Még az is elhangzott, hogy mielőtt eladósítanák az országot, előtte az állam újabb kötvénykibocsátásra készül. Tehát mielőtt eladósítanák, ez előtt bizony felelősséggel vállalniuk kell azt, ami történt. Matolcsy György, Varga Mihály és Orbán Viktor a felelős azért, hogy Magyarország ebbe a helyzetbe került. Ezek a döntő lépések vezettek a 48 százalékos élelmiszerár-növekedéshez és az általános üzemanyaghiányhoz ebben az országban. [[Közbeszólás az ellenzék soraiból: Így van!]] Matolcsy György beszéde, a jobb kéz cselekedetei is hozzájárultak ahhoz, amit tettek, de egy dolgot nyugodtan mondhatok: az, amit Orbán Viktor előidézett, azt ő már nem tudja helyrehozni. Éppen ezért kezdeményezem, hogy állítsák vissza a parlament ellenőrzési jogát, és a 2023. évi költségvetés módosítását nyújtsák be, mielőtt a szakadékba zuhan az ország. A mai megélhetési válságot Orbán Viktor 12 éve tartó önzősége, akarnoksága és küldetéstudata okozza. Tönkretette a forintot, a gazdaságot, a szövetségesi kapcsolatainkat, végighazudta a választást, és mindez brutális rezsiemelést hozott szaloncukor helyett a karácsonyfa alá. Pedig egyébként segíthettek volna, a 27 százalékos áfa lehetőséget adott, hogy a több ezer milliárd forintból segítsenek a családoknak. És mi lett? Matolcsy György szavaival, és tudva: nincs posta, nincs kisközért, nincs takarékszövetkezet, nincs orvos a rendelőkben, nincs orvos [[sic!]] az iskolákban, és nincs benzin a kutakon. Már nem takargathatják tovább, hiszen ahogy Matolcsy György mondta, a problémát belülről kell megoldani. [[Zaj a jobboldalon. Az elnök csenget.]] Önök állították elő ezt a helyzetet, és önöknek kell helyrehozni. Már nem takargathatják tovább! A magyar nemzet, a nép hatalmának orbáni kisajátítása, a jogállam felszámolása után a zsarnoki döntések lehetővé tették, hogy a magyar költségvetés és az európai adófizetők pénzének hatvanpusztai mértéktelen megdézsmálásával a következmények nélküli haveri lopást is folytatják. [[Rétvári Bence: DK TV!]] Így lett ebből rekord államadósság, rekord fizetésimérleg-hiány, rekordgyenge forint és rekord árdrágítás. De mondhatom érthetőbben is önöknek: a rekordgazemberség és -hülyeség után benne vagyunk a córeszben. Ezért itt az ideje másként csinálni, változtatni, és ezért mondja Dobrev Klára árnyékkormánya: első lépésként segítsenek a családokon, ezért tavaszig csökkentsék nullára az alapvető élelmiszerek és a rezsiszámla áfáját. Van erre lehetőségük, még az idén megtehetik. Akkor most nem tudok mást tenni, megkérdezem a kormánypárti képviselőket: önök mennyiért fordítják el a fejüket? Vagy tényleg nem látják, hogy a király meztelen? [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Fürjes Balázs államtitkár úré a szó ismét.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ha van rajta sapka, az a baj, ha nincs rajta sapka, az a baj; ha van rajtunk sapka, az a baj, ha nincs rajtunk sapka, az a baj. [[Közbeszólás az ellenzék soraiból: Ársapka! Dr. Brenner Koloman: Ársapka sincs!]] Tehát azt gondolom, az a vita, amivel önök vádolták évekig Matolcsy Györgyöt, hogy a Fidesz-kormány kiszolgálója, a Fidesz szövetségese lenne [[Dr. Brenner Koloman: Mai napig!]] ez a mai nap nyilvánvalóan rácáfolt erre. Bizonyos értelemben a Nemzeti Bank függetlenségének a napja. [[Derültség és taps az ellenzék soraiban. Varju László: 12 év!]] Tehát a jogállamiság, köszönjük szépen, jól van, és láthatóan a Magyar Nemzeti Bank valóban függetlenül működik a magyar kormánytól. [[Z. Kárpát Dániel: A forint érdekében.]] Ebben a vitában egy kicsit nehéz helyzetben vagyunk; teljesen érthetően és a jogállamisággal összhangban elnök úrnak, mármint a Magyar Nemzeti Bank elnökének nagyobb szabadsága van, mint a kormány képviselőinek [[Varju László: Az sok pénzt hozott már a konyhára!]] , ugyanis elsősorban az MNB függetlenségét kell biztosítani a kormánytól és nem a kormány függetlenségét az MNB-től. Mi alázattal tudomásul vesszük ezt az aszimmetrikus helyzetet. Ugyanakkor a vitákat azért szoktuk vállalni. És azt se felejtsük el, hogy más a megbízó személye és más a megbízatása a Magyar Nemzeti Banknak, a Magyar Nemzeti Bank elnökének, mint az ország kormányának. Mi a magyar emberektől kaptuk a felhatalmazást, és arra kaptuk a felhatalmazást, hogy őrizzük meg Magyarország békéjét és biztonságát. [[Varju László: A forint árfolyamát, ugye? Kálmán Olga: Meg a rezsit!]] Hogy ki fog úrrá lenni azokon a kihívásokon, amelyek éppen most állnak az ország előtt, azt pedig, tisztelt képviselő úr, ön azt mondta, hogy nem a mi feladatunk megoldani. Engedelmével ezt majd a magyar választópolgárok eldöntik, hoztak erről döntést, egy világos döntést áprilisban [[Varju László: Hazugságok után!]] , negyedik alkalommal sorozatban döntöttek ugyanúgy. Mi pedig természetesen élünk azzal a felhatalmazással, és igyekszünk megfelelni annak a megbízatásnak, amit a magyar emberektől kaptunk, hogy valóban az ő békéjüket és az ő biztonságukat beleértve az anyagi biztonságot is védjük meg. Ezért fenntartjuk azt a rezsitámogatást, amit önök az elmúlt években hülyeségnek neveztek, amit az árnyékkormányuk nem támogat, csakúgy, mint ahogyan az árstopokat sem. [[Varju László: Matolcsy György sem!]] Szeretném jelezni, hogy az előzetes adatok szerint 50 és 70 százalék között van azoknak a háztartásoknak a száma, ahol az átlagfogyasztást nem fogja meghaladni a gázfogyasztás, és átlagfogyasztásig minden magyar háztartás, minden magyar család 181 ezer forint támogatást kap a kormány döntésének következtében. Kitartunk ebben a döntésünkben. [[Varju László: Az hol van? Utald át! Mindenki ezt kéri!]]
[[Hangosítás nélkül:]] Képviselő úr! Másodszorra mondom, hogy legyen szíves csöndben maradni!
Belátom, hogy az igazság fájó tud lenni, de ennek ellenére tisztelettel kérem, hogy hallgassanak végig, mintegy két percig még. Növeljük a hazai kitermelést, és megerősítettük a tűzifaprogramot; a barnaszénprogrammal is segítjük a fűtését sok-sok háztartásnak. Igenis fenntartjuk az élelmiszerárstopot, még akkor is, ha az árnyékkormány képviselői ezt nem támogatták, és támadták az árstopokat. Fenntartjuk a benzinárstopot, egy nagyon nehéz helyzetben is. Tájékozódjanak külföldön, nézzék meg, mi volt az elmúlt hónapokban Franciaországban, francia benzinkutaknál, Ausztriában, Németországban, Lengyelországban, micsoda sorok, micsoda feszültségek, micsoda hiányok! Mindig óvatosnak kell lenni, de vélhetően ezeket a helyzeteket nem fogjuk megélni Magyarországon, legalábbis mi minden erőnkkel ezen vagyunk. Még mindig Magyarországon a legolcsóbb a benzin. Amióta a benzinárstopot bevezettük, egy átlagos magyar család félmillió forintot spórolt ahhoz képest, mint ha nem lenne ez az árszabályozás. Sok család ebből tudott nyáron elmenni gyerekekkel nyaralni. Energiatámogatást nyújtunk a kisvállalkozásoknak. A turisztikai ágazatot is segítjük. És természetesen, akármilyen próbatételt is szenved a költségvetés, nem vonjuk vissza azokat a döntéseinket, amit a magyar családok érdekében év elején meghoztunk. Marad a 25 év alatti fiatalok szja-mentessége, elvégeztük az szja-visszatérítést a családoknak a Covid-év miatt, bevezettük, amit önök elvettek, a 13. havi nyugdíjat, és tartottuk a szavunkat, megadtuk a megígért nyugdíjemelést és nyugdíjprémiumot is. A Nemzeti Bank feladata az árstabilitás, a mi feladatunk a magyar emberek biztonságának és jólétének megvédése. Tőlük kaptuk a megbízatást, nekik tartozunk elszámolással, és állunk is az ilyen elszámolás elébe. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Most a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportjának vezetője, Simicskó István képviselő úr következik.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az őszi ülésszak vége felé közeledik, ilyenkor mindig érdemes egy rövid visszatekintést, összegzést, akár helyzetértékelést tennünk. Pál apostol a thesszalonikaiakhoz írt levelében úgy fogalmaz: vizsgáljatok felül mindent, és a jót tartsátok meg. Szerintem ez mindig helyes és mérvadó, főleg egy visszatekintés vonatkozásában. Kezdjük onnan talán, hogy a nemzetközi környezet hogyan alakult, hogyan változott az elmúlt időszakban. Látjuk azt, hogy egyfajta felerősödő globalizációs folyamatok vannak mögöttünk, felgyorsuló technikai, technológiai fejlődés, változás; háború, azzal a veszéllyel, hogy eszkalálódik, azzal a veszéllyel, hogy nap mint nap ki vagyunk téve egy esetleges provokációnak, amely valóban az eszkalációt hozhatja, amit semmiképpen sem szeretnénk. [[14.20]] Lokális háborút láthatunk Donyeck és Luhanszk megye térségében, Ukrajna és Oroszország között, azonban ennek láthatóak és érzékelhetőek a globális hatásai, káros folyamatai. Energiaválság van Európában. Azt is láthatjuk, hogy elhibázott szankciók hatására történik sok-sok minden ma Magyarországon és Európa számos országában. Infláció van soha nem látott mértékben, ennek hatására felerősödő migrációs folyamatokat tapasztalhatunk, és kiszámíthatatlan jövőt érzékelnek nagyon-nagyon sokan. Semmiképpen sem kedvezőek a nemzetközi körülmények. Milyen válaszokat adnak az Európai Unió tagországai, Brüsszel milyen válaszokat ad, és milyen választ ad, adott a magyar kormány az elmúlt időszakban ezekre a kihívásokra? Következetesen és egyértelműen a magyar kormány, a Fidesz-KDNP-kormány a béke mellett állt ki és áll ki napjainkban is. A béketárgyalások forszírozása mellett tette le a voksát, és nyilatkozik nap mint nap. Humanitárius segítséget nyújt a bajbajutottak és a háború elől menekülők számára. A rezsicsökkentés védelmét garantálja a magyar családok részére. A vállalkozásokat és a családokat támogatja és védelmezi különböző programokon. Gyármentő programot hirdetett meg, amellyel igyekszik a nagy munkáltatókat és a munkavállalókat segíteni. 11 intézkedésből álló akciócsomagot hozott létre, amely az infláció letörésére törekszik, és nyilván a családok megvédésére. Ugyanakkor erőteljesen és határozottan fellépett az elmúlt időszakban és fellép most is az elhibázott brüsszeli szankciós politikával szemben. Ha Pál apostolra visszatekinthetünk, akkor igen, ezek a helyes és jó döntések, ezeket kell megtartani nehéz körülmények közepette is. Tisztelt Országgyűlés! Egyértelmű, hogy a brüsszeli szankciók eddig sem váltották be a hozzájuk fűzött reményeket, azt hiszem, ezt mindenki jól látja. Nem vetettek véget a háborúnak, jól látható, hogy a szankciók már veszélyeztetik az üzemanyagok árára vonatkozó felső határ tartásának a lehetőségét is. A magyarok világosan látják, hogy ez a szankciós politika kudarc, egyértelmű kudarc, tisztelt képviselőtársaim. A nemzeti konzultáció során amely egy sajátos hungarikum, így is nevezhetnénk, hiszen sehol máshol ilyet Európában és a világon nem alkalmaznak a magyar kormány most már sokadik alkalommal kérdezi meg az emberek véleményét és álláspontját fontos kérdésekről, így a brüsszeli szankciós politikáról is. Több mint egymillióan írták alá. Ezúton is köszönjük azoknak a magyar állampolgároknak, magyar családoknak, akik kitöltötték, és arra biztatunk, hogy még többen töltsék ki a konzultációs íveket, és küldjék vissza. Tisztelt Országgyűlés! A valódi várakozás időszakába léptünk, hiszen advent időszakát éljük, ahogyan Pilinszky János fogalmazott, napjainkban mindez különösen fontos. Megtapasztalhattuk, hogy nehéz időszakban talán jobban Isten felé fordulnak az emberek, hiszen tőle is várják a segítséget. XVI. Benedek úgy fogalmazott, hogy az advent csodás feladata, hogy felélesszük magunkban a jóság emlékeit, és kinyissuk a remény kapuit. Tisztelt Képviselőtársaim! A remény tartja életben a hit, a szeretet és az öröm gyertyájának lángjait. Én áldott adventet kívánok mindenkinek, minden magyar családnak és minden képviselőtársamnak. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Ismét Fürjes Balázs államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Országgyűlés! Sok mindennel egyetértettem, de különös örömmel csatlakozom ahhoz, amivel befejezte képviselő úr: természetesen mind a kormány, mind a magam nevében én is áldott ünnepeket és készülődést kívánok minden képviselőnek, minden képviselőcsoport tagjának. Hozzászólása középpontjában a szankció kérdése volt. Beszéljünk akkor egy kicsit a szankciókról! Először is a szankció fogalma: szankciónak azt szokták nevezni, ha valaki kilátásba helyez egy negatív következményt azért, hogy másvalakinek a magatartását befolyásolja, valamire rávegye vagy épp hogy valamitől eltiltsa, azt érje el, hogy tegyen valamit vagy éppen hogy ne tegyen valamit. Azt is talán könnyű belátni a szankciókkal kapcsolatban, hogy legalább két feltételnek észszerűen teljesülnie kéne, hogy egy szankció bevezetése értelmes legyen akár személyek, akár intézmények között. Ez a két feltétel: az alkalmasság és az arányosság. Tehát a szankciónak alkalmasnak kell lennie arra, hogy a befolyásolni kívánt személyt rávegye a megcélzott magatartásra, és arányosnak is kell lennie amellett, hogy alkalmas: nem okozhat nagyobb kárt annak, aki kiszabja a szankciót, mint annak, akit megcéloznak vele, különben az egésznek nincs értelme. Most azt látjuk az uniós energiaszankcióknál, hogy sem nem alkalmasak, sem nem arányosak. Először, még a háború kitörésekor azt mondták a brüsszeli vezetők, hogy nem lesznek energiaszankciók, majd amikor mégis előálltak vele a nyáron, tehát a választás után jóval, azt mondták, hogy majd a szankciók megállítják Putyint. Hát, látjuk, mennyire állították meg a szankciók az agresszort: Oroszország köszöni szépen, a helyzethez képest megvan, a nyersanyag-értékesítésből származó bevételei rekordot döntenek, ellenben Európában energiaválság van. Tehát látjuk, hogy a szankciók nem voltak alkalmasak arra, hogy megállítsák az agresszort. Azt is látjuk, hogy az arányosság próbáját sem állják ki a szankciók, hiszen nagyobb kárt okoznak Európának, mint Oroszországnak. Miért van ez? Egy viszonylag egyszerű közgazdasági jelenség a magyarázata: nem működik a dolog, ha a gyengébb helyzetben, a kiszolgáltatott helyzetben lévő vevő akarja megregulázni az erőfölényben lévő eladót. Oroszország az olajat és a gázt vidáman eladja Keletre, elsősorban Kínának és Indiának, mi pedig, mármint Európa nem tudunk vagy csak sokkal drágábban tudunk helyette máshonnan gázt és olajat venni. Jól látszik, hogy a dolog közgazdaságilag sem működhet. Ezért van az, hogy mi az energiaszankciók ellen vagyunk, ugyanakkor egyedül Európában ez volt a másik kérdés, amit érintett képviselő úr megkérdezzük saját hazánk polgárait. Európában úgy vezették be a szankciókat, hogy senki nem kérdezte meg az európai embereket. Mi úgy döntöttünk, hogy a magyar demokratikus diskurzus részévé vált nemzeti konzultáció keretében immáron többedik alkalommal megkérdezzük Magyarország polgárait, hogy most mit gondolnak erről a nem lényegtelen kérdésről. Azt gondoljuk, hogy a nemzeti egység nemcsak egy emelkedett dolog, de hasznos is. Számtalanszor megláttuk vagy tapasztaltuk azt, hogy ha egységben vagyunk, az felhatalmazást jelent, erőt jelent, egységben könnyebb dolgokat megvalósítani és dolgokat kivédeni. Felmerül persze a kérdés, hogy beszélhetünke nemzeti egységről, ha a baloldal és a jobboldal között éles vita van. Mi azt gondoljuk, azért beszélhetünk nemzeti egységről, mert az igazi nemzeti egység nem a pártok egysége, hanem Magyarország polgárainak az egyetértése, Magyarország polgárainak az akaratmegegyezése. Ezért jobb lenne, ha a baloldal nem vonná ki magát immár sokadik alkalommal a nemzeti egyetértésből, de az a helyzet, hogy mivel az emberek szava és az emberek egyetértése számít, a baloldal akár pénzért, amerikai dollárokért, akár kedvtelésből tótágast is állhat, nem az a lényeg, hogy ők mit tesznek a szankciók ügyében, bár kétségtelenül megkönnyíthetnék, segíthetnék Magyarország dolgát. Hátha lesz ez másképp! Az ajtót nyitva kell tartanunk, mert csak az erősebb lehet nagyvonalú, és a kiengesztelődés a politikában is gyümölcsöt terem. Bátorítom önöket saját politikájuk felülvizsgálatára. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most a Fidesz képviselője, Zsigmond Barna Pál következik. Megadom a szót a képviselő úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Gyakran érezzük úgy, hogy jó lenne egyszer és mindenkorra elfelejteni, magunkban lezárni a 2004. december 5-én történteket, és mindezt azért, mert nem jó a rosszra, a fájóra, a szégyenteljesre emlékezni. Valahányszor eszünkbe jut ez a szomorú szimbólummá vált dátum, újra és újra átéljük a rettenetet, és feltesszük magunknak a kérdést, hogy mi visz rá valakit arra, hogy nemzetével olyat tegyen, mint amit akkor tett Gyurcsány Ferenc és a mögötte felsorakozó baloldal. Az, amit akkor ők képesek voltak megtenni, ha hatásaiban nem is, de szimbolikájában mindenképpen felért egy lelki Trianonnal. Árnyéka messzire nyúlik, kontúrjai csak lassan halványodnak, azok, akiket ez létükben és hitükben közvetlenül is érintett, egyáltalán nem felejtenek. Magyart a magyar ellen, testvért a testvér ellen fordítottak, uszítottak, és nem riadtak vissza a legprimitívebb szociális demagógiától sem, a nemekre buzdítottak az igenek helyett. [[14.30]] A baloldal azóta sem változott: ők azok, akik nem Magyarország, a magyar nemzet és az önbecsülésünk erősödésében érdekeltek, hanem a „Merjünk kicsik lenni!” politikáját vallják, és még az ország függetlenségét is feláldoznák. Tisztelt Ház! 2004-ben a baloldal elárulta a nemzetet, de ebben sajnos semmi meglepő nincs. Így volt ez korábban is, a kommunizmus évei alatt, és így van ez ma is, amikor ismét kiderült, hogy a baloldalt külföldről pénzelik, külföldről irányítják. Emlékszünk, nyár végén a baloldal közös miniszterelnök-jelöltje elszólta magát, és kiderült, hogy amerikai pénzeket használtak fel a magyar választási kampányban. Márki-Zay Péter eleinte még százmilliós tételekről beszélt, aztán ahogy a történet is folyton változott, úgy kúszott az összeg is fölfelé. Később megtudhattuk, hogy a 3 milliárd forintot is meghaladja az Amerikából a baloldalhoz guruló dollárok összege. Közös vonás minden verzióban, hogy a baloldal pártjai úgy tesznek, mintha semmiről sem tudtak volna, de ennek ellentmond az a tény, hogy Márki-Zay szerint a kampány mindennapi működését a hat párt delegáltjai felügyelték. A dollárbaloldal közösen indult a választáson, közös jelöltjeik voltak, közös célokra használták fel a külföldi pénzeket, így a felelősségük is közös. A napokban összedőlt a volt miniszterelnök-jelölt homályos, sok-sok mikroadományozóról szóló érvrendszere is. Kiderült, hogy a 3 milliárdnyi támogatást összesen csupán 11 adományozó adta össze a baloldalnak és nem sok ezer, ahogy ezt korábban állították. És azóta az is kiderült, hogy a botrány kulcsfigurája nem más, mint Karácsony Gergely és főtanácsadója, Korányi Dávid, aki az Action for Democracy szervezet képviselője, és aki bevallotta, hogy intézményi, nagy összegű támogatást kaptak. Tisztelt Országgyűlés! Az ország szuverenitását súlyosan sértő cselekményekről, törvénytelen és erkölcstelen beavatkozásról van szó, amelyekről joga van tudni a teljes magyar nyilvánosságnak. Ez a rendszerváltozás óta eltelt három évtized legsúlyosabb botránya. A nyilvánosságra hozott titkosszolgálati részjelentés egyértelművé tette azt, hogy idegen hatalmak vásárolták meg a baloldalt. Ismételten fel kell tennünk a kérdést: Karácsony Gergely, Bajnai Gordon, Márki-Zay Péter, Gyurcsány Ferenc, a baloldali pártok mit ígértek a támogatásért cserébe, milyen magyar érdekeket bocsátottak áruba? Azt például most is látjuk, hogy a magyar emberek érdekeivel szemben a baloldal következetesen támogatja az egész Európának nagy kárt okozó brüsszeli szankciókat, és mindent elkövet, hogy hazánk ne kapja meg Brüsszelből a nekünk járó forrásokat. Tisztelt Ház! Vannak dolgok, amelyeket meg tudtunk változtatni, és vannak olyanok, amelyek nem változnak. Lemostuk december 5e gyalázatát, a nemzetpolitikát 2010-ben a nemzeti kormány új alapokra helyezte. Mi a béke és az élet pártján állunk. Gondoljunk csak bele, hány kárpátaljai honfitársunk lenne most a háború áldozata, ha a baloldalra hallgatunk, és nem harcoljuk ki a kettős állampolgárságot! 2010-től Kárpát-medence-szerte kialakult egy közös vérkeringés, amelyért a magyarok április 3-án újra közösen kiálltak. Az elmúlt években kialakult egy lelki egység, amelyet öröke megőrzünk. De vannak dolgok, amelyek nem változnak: a baloldalnak hagyománya az, hogy kiszolgáltatja az ország és a nemzet érdekeit valamelyik éppen soros nagyhatalmi központnak. Ahogyan korábban Moszkvából várták az ukázt és teljesítették azt szó nélkül, ugyanúgy lesik napjainkban Brüsszel utasításait és hajtanák azokat végre, ha tehetnék. Tisztelt Képviselőtársaim! Ne kockáztassuk az elért eredményeket, mert a nemzet jövője a tét. Ahogy a mondás tartja: csak az vész el, amit önként feladunk. Mi a magyar érdekeket soha, de soha nem adjuk fel! Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Válaszadásra Dömötör Csaba államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! 2004. december 5e a magyar politika egyik súlyos tehertétele, és hosszú évek kellettek ahhoz, hogy meghaladjuk ezt a traumát, de attól még világosan emlékezünk arra, hogy mi történt. Emlékszünk arra, hogy a baloldal hogyan jelentetett meg fizetett hirdetéseket a külhoni nemzettársaink ellen. Emlékszünk arra, hogy hogyan adták bizonyságát annak, hogy ahol mi nemzeti összetartozást látunk, ők nyers költségvetési sorokat. Emlékszünk arra, hogy hogyan fordítottak magyart magyar ellen, hogyan mondtak nemet azokra, akik több mint száz éve önhibájukon kívül rekedtek a határaink túloldalán. Az akkori magyarellenes kampány kiötlői és végrehajtói itt ülnek, és aktívak a magyar közéletben. Semmit nem változtak, és most is megvonnák a támogatást. Akár a védőfelszerelésekről van szó a járvány alatt, akár a kárpátaljai magyarokról a háború árnyékában, akár a célzott támogatásokról, kulturális támogatásokról, újra és újra az érzéketlenség politikáját folytatják. Szeretném ezért is egyértelművé tenni, hogy amíg ez a kormány van hivatalban, határon túli nemzettársaink számíthatnak a segítő kézre. Szeretnék külön kitérni a dolláros botrány legújabb fejleményeire is. Az, ami a szemünk előtt zajlik, az az elmúlt évtizedek legsúlyosabb befolyásolási botránya, külföldi nyomásgyakorlási kísérlete és egyben cudar nagy baloldali lebukása, mert amit Márki-Zay Péter pár száz milliós külföldi szponzorációnak mondott, arról kiderült, hogy legalább 3 milliárdos finanszírozás. [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] Azt mondják odaát, a baloldalon, hogy a kultúra megváltoztatására kapták ezt a több milliárdot. Ha arra kapták, akkor hadd tegyük már fel a kérdést, hogy mit keresett ennek a baloldali mozgalomnak a választási logója a választási plakátokon. Miért kell madárnak nézni a magyarokat? Azt mondták, hogy mikroadományok érkeztek, csak hát, kinn hagyták a számlálót, és kiderült, hogy nem többen mint 11-en adományoztak. A több mint 200 millió forintos egyenkénti átlagos adomány talán nem mikroadomány. Aztán azt is mondták, hogy csak amerikai magyarok küldtek ilyen támogatást, miközben azóta tudjuk, hogy semmiféle ellenőrzése nem volt annak, hogy kik adományozzák ezeket az eszközöket. És ami úgy néz ki, mint egy beavatkozási kísérlet, úgy is zajlik, mint egy beavatkozási kísérlet, az minden bizonnyal egy beavatkozási kísérlet, és minősítő körülmény, hogy mindezt egy rendkívül érzékeny gazdasági helyzetben tették meg, a háború árnyékában, gazdasági nehézségek közepette, az ország érdekeivel ellentétesen. Mert, tisztelt képviselőtársaim, nem is csupán az itt a probléma, hogy megpróbálták befolyásolni a választásokat. Ezt már kis túlzással megszokhattuk, és egyébként is egyértelmű az eredménye április 3-ának. A legnagyobb baj az, hogy Magyarország háborúval és gazdasági válaszlépésekkel kapcsolatos politikáját akarták megváltoztatni, és ebben az számított a legkevésbé, hogy mi Magyarország érdeke. Szeretném felhívni az önök figyelmét arra, hogy az ideguruló dollárok nem tűntek el, vagy nem mind tűntek el, mert mind a mai napig ott vannak a baloldal politikájában: abban, hogy elzárták volna a gázcsapokat; abban, hogy meg akarták akadályozni a paksi bővítést, és a nukleáris energiára is ki akarják terjeszteni a szankciókat; abban, hogy a globális minimumadót támogatva drasztikus adóemelésért kampányolnak hazánkban; abban, hogy a gazdasági recesszió árnyékában is tovább erőltetik a szankciós politikát; abban, hogy azért kampányoltak botrányos módon, hogy Magyarország ne kapja meg a neki egyébként járó uniós forrásokat, és amikor itt kellett szavazni a Házban, akkor nem szavazták meg az ehhez szükséges módosításokat. Tisztelt Ház! A baloldali pártoknak itt egytől egyig [[Folyamatos zaj, mozgás. Az elnök csenget.]] [[különböző logóik vannak: kinek a szegfű, kinek tarkabarka betűkombinációk. Azt szeretném önöknek javasolni, hogy nyugodtan egységesítsék ezeket. Nyugodtan lehet egységes logójuk, mégpedig egy ordas nagy, világító dollárjel, és ha valakinek ez nem tetszene, akkor javaslok egy másikat: egy külföldről rángatott marionettbábu is lehet. Ha nem teszik meg, amire nagy esély van, akkor is mindenki tudni fogja, mindenki látja, hogy eladták a politikájukat, és mindezt az ország érdekeivel ellentétben. Higgyék el, meglesz a következménye! Április 3-án is megvolt, és ezután is meglesz! Köszönöm, hogy meghallgattak.]] [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Nagyon hálás lennék, ha képviselőtársaim elfoglalnák a helyüket és csendben hallgatnák az éppen aktuális felszólalót, mert nem sokkal jobb hangzavarban válaszolni a felszólalásra, mint ha folyamatosan bekiabálnak. A kettő között nincs érdemi különbség. Köszönöm szépen tisztelettel. Most Kissné Köles Erika szlovén nemzetiségi szószóló napirend előtti felszólalására kerül sor. Nemzetiségi szószóló asszony a hozzászólását anyanyelvén kezdi. Parancsoljon! [[14.40]]
Spoštovani gospod Predsednik, cenjeni Zbor! Hvala za besedo, gospod predsednik. Tisztelt Elnök Úr! Képviselő és Szószóló Hölgyek és Urak! Köszönöm a szót, elnök úr. Köszönöm, hogy a szlovén-magyar kapcsolatokról az évforduló tükrében ma szót ejthetek. Szlovénia tavaly ünnepelte fennállásának 30. évfordulóját, az idei pedig számos, az országaink között kötött együttműködési megállapodás 30. évfordulójának az éve. Magyarország és Szlovénia jószomszédi viszonya, kiemelten is értékes baráti kapcsolata a kölcsönös tiszteleten alapul, ami a két ország egyre erősödő és mind több eredményt érlelő politikai, gazdasági, kulturális kapcsolatain túl a magyarországi szlovén és a szlovéniai magyar közösséggel való bánásmódban, térségeink fejlődésében is példaértékű. Parlamenti szószólói munkám kezdetén egy felszólalásomban hangsúlyoztam, hogy a nemzetiségek a híd szerepét töltik be a két ország között; esetünkben ez még hangsúlyosabb. A kölcsönös megbecsülés és a másik nemzethez is tartozó, a magyarországi szlovén és a szlovéniai magyar közösség elismerése, támogatása megmaradásának és fejlődésének érdekében a más népek megbecsülésének fokmérője is és országaink politikájának tiszteletet parancsoló eleme. A Szlovén Köztársasággal 1992. január 16-án kötött diplomáciai kapcsolatot Magyarország. Nagykövetségek nyíltak Budapesten és Ljubljanában, majd Szentgotthárdon, később pedig Lendván főkonzulátusok. 1992. szeptember 2-án szintén 30 éve Budapesten került sor a két ország szaktárcáinak miniszterei által a Szlovén Köztársaságban élő magyar nemzeti közösség és a Magyar Köztársaságban élő szlovén nemzeti kisebbség jogainak biztosításáról szóló első egyezmény aláírására, mely a két ország közötti oktatási, kulturális, tudományos együttműködési program konkrét elemeit gyűjti egybe. Megújított változatának aláírására 2022. február 21-én került sor, amikor is a két kormányfő, Orbán Viktor, Magyarország miniszterelnöke, és Janez Janša, a Szlovén Köztársaság akkori miniszterelnöke, a Muravidék és a Rábavidék fejlesztését előirányzó közös alapról írt alá megállapodást. Magyarország és a Szlovén Köztársaság külügyminiszterei 30 évvel ezelőtt, 1992. november 6-án megkötötték és aláírták a kétoldalú kisebbségvédelmi keretegyezményt. Az azóta eltelt idő, különösen az elmúlt évtized szlovén közösségünk számára jelentős fejlődést hozott: intézményeink létesültek, a meglévők nagy része megújult. Nemzetiségünk fejlődése a nyelvápolás és kultúra terén is biztató eredményeket tud felmutatni. Kiválóan működik az Országos Szlovén Önkormányzat, helyi nemzetiségi önkormányzataink munkája színes és egyre tartalmasabb. A Magyarországi Szlovének Szövetsége 11 kulturális csoportot működtet, önálló fejlesztési ügynökséggel, Szlovén Kulturális és Információs Központtal és mintagazdasággal rendelkezik. 30 éve jelenik meg a Magyar Televízió képernyőin kéthetente szlovén adásunk. Több mint 30 éve önálló hetilapunk és szlovén rádiónk is van. Kerek öt esztendeje létrehívtuk az Országos Szlovén Önkormányzattal, a Muravidéki Magyar Önkormányzati Nemzeti Közösséggel, Szentgotthárd és Lendva városával a MURABA európai területi társulást, melynek működése mára meghatározó. Egyre elmélyültebb politikai, kulturális és baráti kapcsolatot ápolunk a muravidéki magyar közösséggel, a határon átnyúló projektek száma is biztató. 30 éve nyílt meg az első határátkelő Felsőszölnökön, mely közvetlen átjárást biztosít családtagjainkhoz, barátainkhoz a szomszédos szlovéniai területekre. A határmentiségből fakadó, negyven évig tartó szigorú elzártság keserű emlékei lassan kezdenek halványulni. Ma már inkább a fejlődésünkkel összefüggő évfordulókat ünnepeljük, és várjuk hazánktól és anyaországunktól, hogy álljon mellettünk a nyelvünk, kultúránk, szlovén voltunk megőrzését célzó törekvéseinkben, térségünk gazdasági fejlesztésében, vidékünk népességét megtartó intézkedéseinkben. Kívánom önöknek, hogy reményteli, meghitt várakozásban legyen részük. Békét a szívekbe, békét az egész világnak! Hvala za vašo vljudno pozornost. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps.]]
A kormány nevében Soltész Miklós államtitkár úr reagál. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Szószóló Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Valóban, a magyar-szlovén kapcsolatok, akár ha a legfelsőbb politikai szintet nézzük, s kormányoktól függetlenül legalábbis a szlovén kormányoktól is függetlenül az elmúlt 12 évben nagyszerűen működtek, mint ahogy az egyének és a közösségek közötti kapcsolatok is ugyanígy. Ezt elmondhatjuk a rábavidéki szlovénok és a muravidéki magyarok tekintetében is. Köszönjük önöknek. Mire terjed ki mindez, mit foglal magában? Ha a rábavidéki szlovénok életét nézzük, az elmúlt 12 évben hatalmas nagy változás történt, hiszen a szabad önkormányzatiság mellett a parlamenti jelenlét is megvalósult szószóló asszony személyében, óvodákat és iskolákat újítottunk fel, illetve építettünk, kulturális rendezvényeket támogattunk, helyszíneket építettünk, illetve hoztunk rendbe. Egyházi szempontból: templomok, útmenti keresztek újulhattak meg, s az oktatás és nevelés teljes körű támogatása valósult meg. A felsorolás nyilván nem teljes, mint ahogy nem teljes a muravidéki magyarok támogatásával kapcsolatban sem, hiszen parlamenti jelenlétük Muravidéken, Szlovéniában Horváth Ferenc képviselő úr személyében nagyon fontos, mint az a sok-sok közös fejlesztés, építés, amely akár Lendván a kétnyelvű középiskolát célozta meg, Csentén és Gyertyánoson pedig új óvoda építését, bővítését, korai fejlesztőt építettünk Radamoson, s templomok felújítására is sor került. És ami mindenképp nagyon fontos, az a két kormány közötti, éveken átnyúló gazdasági együttműködés, mely a két területi egységet fogja egybe, pontosan azért, hogy a megmaradást szolgáljuk, hogy helyben segítsünk, és helyben maradjanak magyarok és szlovénok a szülőföldjükön. Tehát elmondhatjuk, hogy a szlovénok is, a magyarok is anyaországuknak is és azoknak a nemzeteknek, ahol élnek, mindenképp fontos, hűséges és megbecsült állampolgárai. Ezért tenni kellett az elmúlt 12 év során, ezt nem adják ingyen, ez nem magától értetődő. Ez nem volt mindig így. Ön is, szószóló asszony, említette, hogy a 40 év elzártság a kommunizmus miatt hogyan szakított szét rokoni, baráti szálakat. De sajnos nemcsak a kommunizmus szakított szét nemzetet nemzettel, családot családdal, hanem minket száz évvel ezelőtt egy döntés is, és az a trianoni döntés bizony egy olyan helyzetet hozott, hogy azok a magyarok, akik a határon kívül élnek, nagyon nehéz helyzetbe kerültek az elmúlt közel egy évszázadban, és ezeket a sebeket nekünk gyógyítani kellett az elmúlt évtizedben. Az a nagy gond és az a nagy baj, hogy mindezt nem vette mindenki komolyan, mert mi úgy gondoltuk, hogy akár a határon túl élő magyarok elismerése legalább olyan szintű kell legyen, mint amilyen a határon belüli nemzetiségek elismerése. Ma, december 5-én a Gyurcsány Ferenc vezette baloldalnak a 2004. december 5-ei szégyenletes döntésére is emlékszünk, s azt kell mondanom, sajnos, hogy azóta sem kértek bocsánatot sem a felvidéki magyaroktól, sem a kárpátaljai magyaroktól, sem az erdélyi és partiumi magyaroktól, sem a délvidéki, muravidéki vagy őrvidéki magyaroktól, ellenben továbbra is ellenük tesznek és nyilatkoznak. Erről a napról is meg kell emlékezzünk, mint ahogy egyébként megemlékeznek Székelyföldön is. Egy székely parasztbácsi például az egyik tehenét ápolja, gondozza, de azért, hogy ne felejtse el ezt a szégyenletes napot, Gyurcsánynak nevezte el. [[Arató Gergely felnevet. Zaj, hozzászólások a DK soraiból.]] Van ilyen módja is a megemlékezésnek. De van olyan megemlékezés is… már hallom, hogy fáj az igazság, fáj az a tény, amit ők tettek, hiszen közülük hárman is itt vannak a parlamentben, Gyurcsány Ferenc, Oláh Lajos és Szabó Timea, akik nem támogatták a kettős állampolgárságot. Itt vannak azok, akik mindig is ellenük szavaztak és tettek minden egyes lépés során, akár a kárpátaljai magyarok ellen, akár pedig bármelyik határon túli magyar ellen. Ha mindezt összefoglaljuk, és azt nézzük, hogy kinek milyen a politikája, nekünk, ahogy említettem, kiemelten fontos a határon túli magyarság [[Az elnök jelzi az időkeret leteltét.]] de ugyanúgy a magyar nemzetiségek, így a szlovénok is. Isten áldja önöket! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]] [[14.50]]
Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bencze János, Jobbik; Földesi Gyula, Fidesz; Fazekas Sándor, Fidesz; Vinnai Győző, Fidesz; Arató Gergely, DK; Varju László, DK; Varga Zoltán, DK; Barkóczi Balázs, DK; Hegedüs Andrea, DK; Jakab Péter, független; Dócs Dávid, Mi Hazánk; Keresztes László Lóránt, LMP. A holnapi napon napirend előtti felszólalásra jelentkezett Kanász-Nagy Máté, LMP; Dúró Dóra, Mi Hazánk; Jámbor András Imre, Párbeszéd; Brenner Koloman, Jobbik; Szabó Szabolcs, Momentum; Vajda Zoltán, MSZP; Gy. Németh Erzsébet, DK; Szászfalvi László, KDNP; Németh Szilárd István, Fidesz. A holnapi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt, LMP; Fazekas Sándor, Fidesz; Tuzson Bence, Fidesz; Z. Kárpát Dániel, Jobbik. A szerdai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Dudás Róbert, Jobbik; Bencze János, Jobbik; Sas Zoltán, Jobbik; Dúró Dóra, Mi Hazánk; Novák Előd, Mi Hazánk; Nyitrai Zsolt, Fidesz; Dócs Dávid, Mi Hazánk; Herczeg Tamás, Fidesz; Kállai Mária, Fidesz; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Ovádi Péter, Fidesz; Lukács László György, Jobbik; Balassa Péter, Jobbik.
Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy Gy. Németh Erzsébet, a DK képviselője, arról tájékoztatott, hogy 2022. november 8-án megalakult a Budapesti Képviselők Csoportja. A határozati házszabály rendelkezései szerint a csoport létrehozása a frakciótagságukat nem érinti. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy Apáti István, a Mi Hazánk frakciójába tartozó országgyűlési képviselő mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló indítvány érkezett 2022. november 28-án 418. Bpk. 61.910/2022/12-I. számon a Pesti Központi Kerületi Bíróságtól rágalmazás vétsége miatt indított magánvádas ügyben. Ezt megvizsgálásra elnöki jogkörben kiadtam a Mentelmi Bizottságnak. Tájékoztatom önöket, hogy a Mentelmi Bizottság az ügyben benyújtotta határozati javaslatát, így a napirendi javaslat szerint a mentelmi jog felfüggesztéséről a szerdai ülésnapon döntünk. Tisztelt Országgyűlés! Novák Katalin köztársasági elnök asszony államtitkári megbízatás megszűnéséről, új államtitkár kinevezéséről, valamint új miniszter kinevezéséről szóló átiratot küldött az Országgyűlésnek. Felkérem Hiszékeny Dezső és Szűcs Lajos jegyző urakat, hogy ismertessék ezeket.
Kövér László, az Országgyűlés elnöke részére. Tisztelt Elnök Úr! Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, valamint a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 203. § (1) bekezdés b) pontja, továbbá a 204. § (1) és (2) bekezdése alapján a miniszterelnök javaslatára megállapítottam, hogy Vitézy Dávidnak, a Technológiai és Ipari Minisztérium államtitkárának e megbízatása lemondására tekintettel 2022. november 21-ei hatállyal megszűnt. Budapest, 2022. november 22. Tisztelettel: Novák Katalin.
Kövér László úr, az Országgyűlés elnöke részére. Tisztelt Elnök Úr! Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja és a 16. cikk (7) bekezdése alapján a miniszterelnök javaslatára Lantos Lajos Csabát 2022. december 1-jei hatállyal energiaügyi miniszterré kineveztem. Tájékoztatom továbbá az Országgyűlést, hogy az imént hivatkozott alaptörvényi rendelkezés alapján, figyelemmel a Magyarország minisztériumainak felsorolásáról szóló 2022. évi II. törvény 2022. december 1-jén hatályba lépő módosítására, a miniszterelnök javaslatára megállapítottam, hogy Lázár Jánosnak a miniszterek kinevezéséről szóló 186/2022. [[V. 24.]] köztársasági elnöki határozat szerinti építési és beruházási miniszteri feladatköri megnevezése 2022. december 1-jei hatállyal építési és közlekedési miniszteri feladatköri megnevezésre módosul. Tájékoztatom végül az Országgyűlést az államtitkárokat érintő határozatomban foglaltakról. 2022. december 1-jei hatállyal Ágh Pétert az Építési és Közlekedési Minisztérium, dr. Czomba Sándort a Miniszterelnöki Kabinetiroda, dr. Hankó Balázs Zoltánt a Kulturális és Innovációs Minisztérium államtitkárává, valamint 2022. december 7-ei hatállyal Fábián Gergelyt a Miniszterelnöki Kabinetiroda államtitkárává kineveztem. Megállapítottam, hogy dr. György Lászlónak, a Kulturális és Innovációs Minisztérium államtitkárának e megbízatása lemondására tekintettel 2022. november 30-ai hatállyal megszűnik. Dr. Kutnyánszky Zsolt Krisztiánt, a Technológiai és Ipari Minisztérium államtitkárát e megbízatása alól 2022. november 30-ai hatállyal felmentettem. Budapest, 2022. november 29. Tisztelettel: Novák Katalin.
Tisztelt Ház! Most a miniszter úr ünnepélyes eskütétele és az esküokmányok aláírása következik. Tájékoztatom önöket, hogy Lantos Lajos Csaba miniszterjelöltet a Gazdasági Bizottság és a Fenntartható Fejlődés Bizottsága meghallgatta, kinevezését támogatta. Felkérem Lantos Lajos Csaba miniszter urat, hogy fáradjon az ülésterem közepére, és tegye le esküjét. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy olvassa elő az eskü szövegét, az ülésteremben tartózkodókat pedig kérem, hogy szokásainknak megfelelően felállva hallgassák meg azt. [[A teremben lévők felállnak. Lantos Lajos Csaba a terem közepére lép. Dr. Szűcs Lajos előolvassa az eskü szövegét.]]
Én, Lantos Csaba, fogadom, hogy Magyarországhoz és annak Alaptörvényéhez hű leszek, jogszabályait megtartom és másokkal is megtartatom; miniszteri tisztségemet a magyar nemzet javára gyakorolom. Isten engem úgy segéljen! [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Most az esküokmányok aláírására kerül sor. Felkérem Vinnai Győző jegyző urat, hogy aláírásra készítse elő az esküokmányokat, és miniszter urat pedig, hogy kézjegyével lássa el azokat. [[Megtörténik. Az esküokmányt aláírató dr. Vinnai Győző gratulál Lantos Lajos Csabának, és átadja az aláírt esküokmány egyik példányát. Lantos Lajos Csabának elsőként Orbán Viktor, majd Kocsis Máté, dr. Simicskó István, dr. Fürjes Balázs, Ungár Péter, dr. Varga Judit, dr. Brenner Koloman, dr. Gurmai Zita, Ritter Imre, Tordai Bence, Toroczkai László, dr. Pintér Sándor, Rogán Antal, Csák János, Lázár János, Nagy Márton István, Szalay-Bobrovniczky Kristóf, Magyar Levente, Tállai András, dr. Nagy István és dr. Latorcai Csaba gratulál.]] Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy Lantos Lajos Csaba miniszter úrnak az Országgyűlés és a magam nevében gratuláljak, és a munkája ellátásához sok sikert és jó egészséget kívánjak! [[15.00]] Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendről, az ülés időtartamáról, a felszólalási időkeretekről az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Most a házszabálytól való eltérésre tett javaslatról határozunk. Az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat azt kezdeményezi, hogy az Országgyűlés a magyar kultúra napjáról szóló H/2227. számú előterjesztés tárgyalása során úgy térjen el a házszabálytól, hogy a szerdai napon már a zárószavazásra is sor kerülhessen. A házszabálytól való eltérésre tett javaslatot H/2227/4. számon a honlapon megismerhetik. Felhívom tisztelt képviselőtársaim figyelmét, hogy a házszabálytól való eltéréshez a jelen lévő képviselők négyötödének igen szavazatára van szükség. Kérdezem tehát a tisztelt Országgyűlést, hogy hozzájárule a házszabálytól való eltéréshez. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 159 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 2 tartózkodás mellett a házszabálytól való eltéréshez hozzájárult. Elfogadott döntésünknek megfelelően a módosító javaslatok benyújtására a mai napon 18 óra 1 percig van lehetőség. A törvényjavaslat összevont vitájára 2022. december 7-én 1. napirendi pontként, az összegző módosító javaslatról történő döntésre és a zárószavazásra 2022. december 7-én kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Most kivételességi javaslatról döntünk. Az előterjesztő kezdeményezte, hogy az Országgyűlés kivételes eljárásban tárgyalja meg a belső piaci médiaszolgáltatások közös keretének létrehozásáról, az európai tömegtájékoztatás szabadságáról szóló jogszabály és a 2010/13/EU irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelettervezet vonatkozásában az indokolt vélemény elfogadása feltételeinek fennállásáról szóló B/2168. számú beszámolót, valamint az ennek elfogadásáról szóló H/2169. számú határozati javaslatot. Az előterjesztő azt kezdeményezte, hogy a határozati javaslathoz módosító javaslat benyújtására a kivételes eljárást elrendelő döntés meghozatalát követő három órán belül legyen lehetőség, az összevont vitára 2022. december 6-án kerüljön sor, az összegző módosító javaslatról történő döntésre és a zárószavazásra 2022. december 7-én kerüljön sor. A házszabályi rendelkezések 62. § (1) bekezdése alapján a kivételes eljárásban történő tárgyalásról az Országgyűlés vita nélkül határoz. A kivételes eljárás elrendeléséhez a képviselők több mint felének, azaz 100 képviselőnek az igen szavazatára van szükség. Tisztelt Ház! Most tehát a döntéshozatal következik. Kérdezem önöket, hogy elfogadjáke a B/2168., valamint a H/2169. számú előterjesztések kivételes eljárásban történő tárgyalását. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 120 igen szavazattal, 35 nem szavazat ellenében, 11 tartózkodás mellett a kivételes eljárás lefolytatására vonatkozó javaslatot elfogadta. Elfogadott döntésünknek megfelelően a módosító javaslatok benyújtására ma 18 óra 3 percig van lehetőség. Most a napirend módosítására tett indítványokról döntünk. A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy az Országgyűlés 2022. december 5-6-7-ei ülésének napirendi javaslata egészüljön ki a magyar kultúra napjáról szóló H/2227. számú határozati javaslat tárgyalásával és elfogadásával. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy a Ház látható többsége a napirend kiegészítésére tett javaslatot elfogadta. A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy az Országgyűlés 2022. december 5-6-7-ei ülésének napirendi javaslata egészüljön ki a belső piaci médiaszolgáltatások közös keretének létrehozásáról, az európai tömegtájékoztatás szabadságáról szóló jogszabály és a 2010/13/EU-irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelettervezet vonatkozásában az indokolt vélemény elfogadása feltételeinek fennállásáról szóló B/2168. számú jelentés, valamint a jelentés elfogadásáról szóló H/2169. számú határozati javaslat tárgyalásával és elfogadásával akként, hogy az együttesen lefolytatott összevont vitára a 2022. december 6-ai keddi ülésnapon 1. napirendi pontként, az összegző módosító javaslatról való döntésre és a zárószavazásra a 2022. december 7-ei szerdai ülésnapon kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel jelezze! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy napirendünk egészüljön ki a Magyarország érdekeivel ellentétes politikai nyomásgyakorlás elutasításáról szóló P/2254. számú politikai nyilatkozat tárgyalásával és elfogadásával akként, hogy az összevont vitára a 2022. december 7-ei szerdai ülésnapon 2. napirendi pontként, az összegző módosító javaslatról való döntésre és a zárószavazásra a 2022. december 7-ei, szerdai ülésnapon kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, szintén kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy a Ház látható többsége a javaslatot elfogadta. Szintén a Fidesz képviselőcsoportja javasolja, hogy az Országgyűlés 2022. december 5-6-7-ei ülésének napirendi pontja akként módosuljon, hogy a 2022. december 7-ei, szerdai ülésnap kezdetére 16 óra 15 perc helyett 8 órakor kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. Tisztelt Ház! A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy az Állami Számvevőszék szervezetével és működésével, valamint a nemzetiségek jogaival összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/2014. számú, a cselekvő fogyasztóvédelem érdekében szükséges egyes törvények módosításáról szóló T/1618. számú, az Európai Bizottság kérésére egyes törvényeknek a kondicionalitási eljárás eredményes lezárása érdekében szükséges módosításáról szóló T/2032. számú, az elítélt személyek átszállításáról szóló, Strasbourgban, 1983. március 21-én kelt egyezmény Strasbourgban, 1997. december 18-án kelt kiegészítő jegyzőkönyvét módosító jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló T/1790. számú, valamint az egyes büntetőjogi tárgyú és ehhez kapcsolódóan egyéb törvények módosításáról szóló T/1837. számú törvényjavaslatok bizottsági jelentéseinek és összegző módosító javaslatainak vitáira a 2022. december 6-ai, keddi ülésnapon az egyes egészségügyi tárgyú törvények módosításáról szóló T/2031. számú törvényjavaslat vitáját követően kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház látható többsége a javaslatot elfogadta. Bejelentem, hogy a DK képviselőcsoportja javaslatot tett a napirendi javaslat kiegészítésére, amelyet a határozati házszabály 15. § (4a) bekezdése alapján visszautasítottam, tekintettel arra, hogy azt nem a 15. § (4) bekezdésének megfelelően nyújtották be. A visszautasított javaslat benyújtója kezdeményezte az elnöki döntés hatályon kívül helyezését. Az Országgyűlés erről vita nélkül, kézfelemeléssel határoz. Bejelentem továbbá, hogy Gyurcsány Ferenc frakcióvezető kezdeményezte a szavazás szavazatszámláló gép alkalmazásával történő megismétlését. Erre való tekintettel a kézfelemeléses szavazást eleve szavazatszámláló gép alkalmazásával tartjuk meg. Az indítványnak megfelelően most kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy hatályában fenntartjae az OE-42/606-1/2022. számú elnöki döntést. Kérem tehát, hogy a gép alkalmazásával szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy az Országgyűlés az elnöki döntést 118 igen szavazattal, 41 nem[footnoteRef:1] szavazat ellenében, tartózkodás nélkül fenntartotta. [1: Ander Balázs, Dr. Brenner Koloman, Sas Zoltán, Z. Kárpát Dániel [[Jobbik]] nemmel kívánt szavazni ] Bejelentem, hogy az MSZP képviselőcsoportja ugyancsak javaslatot tett a napirendi javaslat kiegészítésére, amelyet a határozati házszabály 15. § (4a) bekezdése alapján visszautasítottam, tekintettel arra, hogy azt nem a 15. § (4) bekezdésének megfelelően nyújtották be. A visszautasított javaslat benyújtója kezdeményezte az elnöki döntés hatályon kívül helyezését, továbbá szavazatszámláló gép alkalmazását. Erre való tekintettel a kézfelemelés helyett a szavazatszámláló gép alkalmazásával szavazunk. Az indítványnak megfelelően most kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy hatályában fenntartjae az OE-42/605-1/2022. számú elnöki döntést. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 115 igen szavazattal, 46 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül a házelnöki döntést fenntartotta, így sem ebben, sem az eggyel korábbi esetben a napirendi javaslat kiegészítésére tett javaslatról nem szavazunk. Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a napirendi ajánlást. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy Ház látható többsége a napirendet elfogadta. [[15.10]] Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy az iménti döntésünknek megfelelően a P/2254. számú politikai nyilatkozathoz képviselői módosító javaslat a napirend elfogadását követő három órán belül nyújtható be, így erre 18 óra 10 percig van lehetőség. Házbizottsági egyetértés hiányában az elnöki jogkörben előterjesztett indítvány alapján most előterjesztés bizottsági megtárgyalásáról és döntéshozataláról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkérie a kijelölt Nemzeti Összetartozás Bizottságát „A Bethlen Gábor Alap 2021. évi tevékenységéről és működéséről” címmel benyújtott B/2197. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház a bizottságot 115 igen szavazattal, 44 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül határozathozatalra felkérte. Tisztelt Országgyűlés! Most, 15 óra 11 perckor áttérünk az interpellációk tárgyalására egy félperces technikai szünet végeztével. (Szünet: 15.11 15.14 Elnök: Jakab István Jegyzők: dr. Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső)
Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat. Megkérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek helyüket elfoglalni. Köszönöm megértésüket. Tisztelt Országgyűlés! Varga Zoltán, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez: „Miért nem hajlandó egyetlen valódi lépést sem tenni a kormány az élelmiszerek elképesztő drágulásának megállítására?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Kapaszkodjon meg, tudja, az ön alapvető közfeladatai közé tartozna többek között, hogy tájékozódjon a világban és bizony-bizony akár az is, hogy legyen tisztában a hétköznapi valósággal itt, Magyarországon. Nemcsak azt kellene elolvasnia reggelente, amit Rogán Antal aznap kitalál és elküld az önök részére e-mailben, nemcsak a luxuséttermekbe lehetne járni, de néha le kell menni egy kisboltba is, az emberek közé, tudja, ránézni az árakra, esetleg a pénztárnál a kapott blokkra, majd az emberek szemébe. Ezt önök azonban nem teszik, mert önök, tudjuk nagyon jól, elveszítették a kapcsolatot a valósággal. Javaslom ezért, hogy ne csak a vásárlók kétségbeesett szemébe nézzen, hanem ezek után, ha elhiszi azt, a kormány hazugságát, amit ön is szajkóz, azt, hogy mindössze kilenc darab termék hatósági árazásával megállították az élelmiszerek elképesztő drágulását, akkor ön vagy végletekig cinikus, és az Orbán-kormány hazugságát szajkózza folyamatosan, vagy egyszerűen alkalmatlan a feladatára. Ha önök tényleg kormányozni akarnának, és nem csak a bársonyszékükbe kapaszkodva várnák az előre gyártott hazugságokat Rogán Antal boszorkánykonyhájából, és nem csak az Orbán által megszavazott szankciókat mantráznák folyamatosan, akkor ki mernék mondani: több lehetőségük is van az élelmiszerek áfájának vagy az élelmiszerárak csökkentésére, mert nem csak az árnyékkormány tudja a megoldást, tudják ezt önök is, nem szabad hagyni, hogy az önök kormánya az orbáni infláción nyerészkedjen. És ezzel önök is tisztában vannak, hogy a drágulás miatt az Orbán-kormány bizony több száz milliárd forintos extra bevételre tesz szert az egyre dráguló termékek áfáján. Miközben persze arról hazudoznak, hogy megállítják az áremelkedést, tovább nyerészkednek a kenyér, a tojás, a hús és minden más élelmiszer után befizetett áfán is. Ezt a sarcot pedig, tudjuk nagyon jól, a magyar emberek fizetik meg, azok, akikkel a közeli kisboltokban is találkozhatna, de nem találkozik, mert nem mer közéjük menni. Az árnyékkormány szerint azonnal cselekedni kell. Nulla százalékra kell csökkenteni az alapvető élelmiszerek áfáját, az áfakulcsot egészen március 31-éig, április 1-jétől pedig ugyanezen termékkörben 5 százalékos áfakulcsot kell alkalmazni, 5 százalékra kell csökkenteni az energia áfakulcsát, mert a rezsiárak emelkedése közvetlenül emeli a termelők és a kereskedők költségeit, ami további árrobbanásokhoz fog vezetni. Az árnyékkormány szerint vissza kell vonni a népegészségügyi termékdíj kiterjesztését is. Nem a müzli vagy a tésztafélék adóján kell nyerészkedni, hanem biztosítani kell végre az emberek megfizethető élelmiszer-ellátását. Árulja már el, államtitkár úr, miért nem hajlandó egyetlen valódi lépést sem tenni a kormány az élelmiszerek elképesztő drágulásának megállítására! [[Az elnök csenget.]] Miért nyerészkednek az orbáni infláción, az adóbevételek növekedésén egy megélhetési válság kellős közepén? Várom válaszát. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Tállai András miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ön is tudja, hogy az infláció az egész világot sújtja most már, nemcsak Európát, nemcsak Magyarországot, hanem az egész világot, hiszen az Egyesült Államokban is 10 százalék felé közelít az infláció, pedig háború sincs, energiaválság sincs, sőt ennek a helyzetnek ők a nyertesei; vagy Németországban is rekordinfláció van, már 10 százalék fölötti az infláció. Ezzel tehát nemcsak a magyar kormány és a magyar emberek, hanem az egész világ küzd, sajnos ez jellemzi a mai világunkat. Népszerű javaslat természetesen az ellenzék oldaláról az áfacsökkentés. Egy adócsökkentés elmondása a parlamentben, egy ilyen javaslat mindig népszerű dolog, biztosan sok embernek tetszik. Ha azonban megvizsgáljuk azt, hogy önök hogyan viszonyulnak az áfacsökkentéshez, akkor ez már egy kicsit más megvilágítást kap. Na nézzük! [[15.20]] Először is, amikor a Fidesz az alapvető élelmiszerek áfájának csökkentését javasolta az elmúlt több mint 12 évben tojás, sertéshús áfájának csökkentését , önök például egyetlenegy alkalommal sem szavazták meg, ellenzékből sem. De akkor, amikor kormányon voltak, nem bíztak abban, hogy az áfacsökkentés valóságos árcsökkentést jelent a lakosság számára, kedvező lesz, a kiadása kevesebb lesz, ezért áfakommandót hoztak létre, amely egyébként becsődölt, és végül a lecsökkentett áfát is később vissza kellett emeljék. Ez volt az önök kormányzása idején. Hiszen politikusok vagyunk, hasonlítsuk össze, hogy önök mit tettek válságban, mi mit teszünk nehéz helyzetben. De mondhatnám mai világunkból a lengyel példát. Lengyelországban bizonyos élelmiszereknek lecsökkentették az áfáját átmenetileg nullára, és a lengyel statisztikai hivatal mondja azt, hogy nem fogyott több termék a zöldségekből, gyümölcsökből sem. Egyébként pedig a másik oldala ennek a népszerű áfacsökkentési javaslatnak az, hogy ez valójában a költségvetésnek mit is jelent. Hiszen ellenzékben önök nem felelnek a költségvetés egyensúlyáért, a költségvetés működőképességéért, a hiány tartásáért, ezért nyilván tehetnek bármilyen javaslatot. Az önök javaslata hiszen egy országgyűlési határozati javaslat is készült erről mintegy 600 milliárd forint kiesést jelentene a költségvetésnek. Ezt elő kell valahonnan teremteni. Ez a javaslat megközelíti a GDP egy százalékát. Nyilvánvalóan a másik oldalon is szükséges intézkedés, hogy ez a kiadás kinek nem jut oda. Persze az önök javaslata erről már nem szól. Nem szól arról, hogy például eltörölnék adott esetben az átlagfogyasztásig a rezsicsökkentést, és azzal teremtenék meg ennek az áfacsökkentésnek a forrását, és akkor körülbelül ugyanott lennénk a költségvetést tekintve, mint most. De arról sem szól, hogy ha megszűnik március 31-én ez a kedvezményes áfa, akkor önök visszaemelik az áfáját 5 százalékra, magyarul egy adóemelést és egy áremelést, egy inflációemelést jelent; de ugyanezt csinálták kormányzásuk idején. Tisztelt Képviselő Úr! Úgy gondoljuk, hogy a kormány a jelenlegi döntéseivel, az ársapkák alkalmazásával megfelelően védi a lakosságot.
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Megkérdezem a képviselő urat, elfogadjae a miniszterhelyettesi választ. Öné a szó.
Nem fogadom el. Nem is fogadhatom el. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Most nézzen egy picikét magába! Szánalmas volt az ön válasza. Ön reménytelenül hazudik, de önmaga sem hiszi, amit mond. Jegyezze meg ezt a mai napi dátumot: december 5e van. Matolcsy György ugye, ismerős ez a név? , Matolcsy György mondta, hogy Magyarország, Orbán világa a világ negyedik-ötödik legsérülékenyebb országa. Matolcsy György mondta azt, hogy az infláció nem szankciós és nem háborús. De önök inkább tovább nyerészkednek az élelmiszerekre kivetett adókon, és tovább hazudják azt az embereknek, hogy valójában nem is létezik Magyarországon a 70 éve nem látott, de Európában is teljesen egyedülálló élelmiszer-drágulás. Önök és ön személy szerint sem hajlandó szembenézni a valósággal. Most már egyértelmű, hogy csak és kizárólag az árnyékkormány az, amely képes kivezetni ezt az országot abból az őrült válságból, amit az önök elmúlt 12 éves szabadrablása és rombolása okozott. Még egyszer: nem fogadom el a válaszát. [[Taps a DK soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el a miniszterhelyettesi választ. Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a szerdai ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Hiszékeny Dezső és Szabó Sándor, az MSZP képviselői, interpellációt nyújtottak be a miniszterelnök úrhoz: „Kivégzik a családok több millió forintos beruházással megvalósított napelemes rendszereit?” címmel. Az interpelláció megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Lantos Lajos Csaba energiaügyi miniszter urat bízta meg. Interpellációra a miniszter úr felkérésére Koncz Zsófia államtitkár asszony válaszol. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Asszony! A választások óta a kormány tulajdonképpen elvette azoknak a kedvét, akik egy zöld-, megújuló megoldással kívánták az otthonuk energiaellátását növelni vagy erősíteni. Igen, a háztartási méretű naperőművekről, hétköznapi nevükön a napelemekről van szó. Vissza nem térítendő támogatást ígértek a választások előtt az ország minden területén a háztartásoknak, amivel önmagában természetesen semmi baj nincs, ez egy támogatandó cél, de még a választás előtt mindenkit ki is értesítettek, hogy nyert a pályázaton, de egyébként egyetlen fillért nem biztosítottak számukra. Azóta eltelt nyolc hónap. Nyolc hónap után elmondhatjuk, hogy 17 ezer nyertes várja azóta is, hogy a támogatás megérkezzen a számlájukra, és nyilván pánikba vannak esve, hogy a kormányzati hitegetés miatt, nyilván az infláció növekedése, valamint az építőanyagárak emelkedése mentén 45 százalékkal nőnek a költségek, amelyeket valóban nem fognak tudni kitermelni. Ez a különbözet jelentősen meg fogja terhelni a háztartások büdzséjét. Talán azt mondhatnák, még az járt jobban, aki nem kapott állami támogatást, de természetesen tettek arról, hogy ez ne legyen így. Először a rezsicsökkentés korábban ismert rendszerének felszámolásával megszegték a legfontosabb választási ígéretüket. A rezsi elszabadulása után a sokkolt családok tízezrei keresték a megoldást a kiadások mérséklésére: a szaldós elszámolással működő napelemes beruházás mellett döntöttek több tízezren. Mit tett a kormány? Segített a zöld átállásban? Kifizette a pályázati nyerteseket? Nem. Inkább október 31-ei hatállyal bezárta azt a lehetőséget a családok elől, hogy a villamos hálózatba táplálhassák be a fel nem használt zöldenergiát. Ez megint több tízezer családot állított szinte lehetetlen helyzet elé, hiszen többmilliós beruházásról kellett kapkodva dönteni a határidő előtt, különben ki tudja, meddig veszik el a csatlakozás lehetőségét. Mondhatnánk viccesen, hogy „kinek mit intézett a kormánya”. Aztán itt a slusszpoén, ami szintén nem vicces, hiszen itt van egy kormányzati intézkedés, egy miniszterelnöki rendelet, amely az iparági szereplők szerint 2024. január 1-jétől általánosan véget vet az éves szaldós rendszernek, és helyette havi elszámolást ír elő az ügyfeleknek. Ha ez valóban így lesz, így van, akkor a nyári többlettermelés nem számolható el télen, akkor minden családi napelemes beruházás azonnal veszteségessé válik, hiszen az élettartamon túlra, akár 20-25 évre is nőhet a beruházás megtérülésének az ideje. Tisztelt Államtitkár Asszony! Azt gondolom, hogy elég az újabb és újabb kormányzati handabandázásból, egyértelműen tiszta vizet kell önteni a pohárba. Válaszoljon a kérdésre: véget ére 2024. január 1-jével az éves szaldós elszámolási rendszer a családi napelemes rendszerek esetében? Valóban havi elszámolásra kell átállnia a legtöbb ügyfélnek? Várom válaszát. [[Taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Koncz Zsófia államtitkár asszony válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány elkötelezett a megújulóenergia-termeléssel kapcsolatban, éppen ezért az elmúlt 12 évben nagyon sokat tettünk ezzel kapcsolatosan. Erre egy nagyon jó példa az, hogy öt év alatt gyakorlatilag megtízszereződött a napenergia-kapacitás, ma már 3,8 gigawatt működő kapacitással rendelkezünk, 2026-ig pedig további 5000 megawatt került előjegyzésre. A kormány felelőssége, hogy fenntartható maradjon az elektromos hálózat stabilitása és az ellátás biztonsága. A szankciók okozta energiaválság miatt ugrásszerűen megnőtt a napenergia iránti igény. Ez a hálózatfejlesztés felgyorsítását igényli. Éppen ezért már ezt a folyamatot elkezdtük, a kormány 103 milliárd forintot fordít a villamosenergia-hálózat fejlesztésére, ez 50 százalékos támogatási intenzitást jelent a cégeknek. Amíg a fejlesztés tart, a hálózat terheltségének csökkentése érdekében az újonnan csatlakozó lakossági napelemes rendszereknél ideiglenesen felfüggesztésre kerül a betáplálási lehetőség. A napelemes pályázatok kapcsán már többször elmondtuk, hogy rekordszámú pályázat érkezett. Ezek elbírálása folyamatos. Mivel a legtöbb igénylés esetében hiánypótlás vált szükségessé, ezeknek a feldolgozása jelenleg is tart. Az Energiaügyi Minisztérium négy nappal ezelőtt, december 1-jén állt fel, miniszter úr pedig szeretné teljes mértékben áttekinteni a lakossági napelemes rendszert, beleértve a hivatkozott MEKH-rendeletet is. Viszont engedje meg, hogy felhívjam arra a figyelmet, hogy ön úgy fogalmaz, hogy a napelemes pályázatok kapcsán még az járt jobban, aki nem nyert ilyen állami támogatást. [[15.30]] Azt gondolom, hogy ez egy nagyon szomorú megközelítés, hiszen erre a programra 200 milliárd forint keretösszegű pályázati támogatás több tízezer átlagjövedelem alatti családnak segíthet a rezsiterhek további csökkentésében. A napelemes rendszerek telepítésére lakásonként 2,9 millió forintos, a komplex energiatakarékos fűtési rendszer kialakítására 11,3 millió forintos támogatást lehet elnyerni. A támogatással az állam átvállalja a beruházási költség jelentős hányadát, így az érintetteknek ez a konstrukció nyújtja a legkedvezőbb feltételeket napelemes rendszer telepítéséhez. Azt gondolom, hogy erre azt mondani, hogy az járt jobban, aki nem nyert ilyen támogatást, azért valamelyest rosszindulatot feltételez. Szeretném arra is felhívni a figyelmét, hogy az elszámolással kapcsolatban az Európai Parlament és Tanácsnak van egy 2019/944-es irányelve, amely a következőképpen fogalmaz: „Azok a tagállamok, amelyek olyan meglévő rendszereket alkalmaznak, amelyek nem külön számolják el a hálózatba táplált és a hálózatból kivett villamos energiát, 2023. de-cember 31-ét követően nem biztosíthatnak új jogokat e rendszerek keretében. A meglévő rendszerek hatálya alá tartozó felhasználók számára mindenféleképpen biztosítani kell annak lehetőségét, hogy bármikor olyan új rendszert válasszanak, amely a hálózati díjak kiszámításának alapjaként külön számolja el a hálózatba betáplált, illetve a hálózatból fogyasztott villamos energiát.” Arra szeretném kérni képviselő urat, hogy az eddigi erőfeszítéseinket mindenképpen értékelje, hiszen számunkra 2013 óta nagyon fontos a rezsicsökkentés és a családok támogatása, ez a 181 ezer forint, amit a mai energiaválság idején tudunk biztosítani, egy nagyon nagy dolog. Azért azt nem szabad elfelejteni, hogy az önök kormányzása alatt 15-ször emeltek energiaárakat. Úgyhogy éppen ezért kérjük azt, hogy minden, a lakosságot pozitívan érintő intézkedéseinket pozitívan értékeljék. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen államtitkár asszony válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Elnök úr, nem tudom elfogadni államtitkár asszony válaszát, hiszen egyértelmű kérdésre egyértelmű választ nem adott. Az volt a kérdés, hogy marade az éves szaldós elszámolási rendszer, vagy havi rendszer lesz, nem mondta el államtitkár asszony ezt. Egyébként meg, tudja, államtitkár asszony, ha már nem tudnak segíteni, akkor legalább ne ártsanak! Nagyon sokan azért választják, választották a megújuló energia tekintetében az energiabiztonság növelését, mert önök nem adják például az áramot 12 forinton, amennyin a paksi atomerőmű megtermeli. Nagyon sokan azért választották az energiabiztonság tekintetében a napelemes beruházást, mert önök elmulasztották az elmúlt évben az energiahatékonyság szempontjából a szigetelésrendszert, amiről egyébként Matolcsy György a mai napon éppen beszélt. Szépen lassan el kellene dönteni, hogy tulajdonképpen magukon kívül kit képviselnek önök. Köszönöm.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra szerdai ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Sebők Éva, a Momentum képviselője, interpellációt nyújtott be az agrárminiszterhez: „Meddig még?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársak! Tisztelt Államtitkár Úr! Vidéken jelentős sebességgel kezdődött el a szolgáltatási infrastruktúra leépülése. Mit értek ez alatt? Tömeges postabezárások, tömeges ATM-megszüntetések, tömeges bankfiókbezárások, párhuzamosan kriminális mértékű tűzifahiány, párhuzamosan brutális áruhiány a boltok polcain. Gyakorlatilag cukor például a legtöbb településen már nem vagy alig kapható. Ha ezek a szolgáltatások és ezek a termékek nem lesznek elérhetőek a magyar településeken, ahogy már most nem elérhetőek a magyar településeken, ez a vidék teljes kivéreztetéséhez fog vezetni, hiszen ezek nem csupán szolgáltatások, de olyan szolgáltatások, amelyek nélkül a vidéki élet nem fenntartható. Kérdezem én, hogy meddig még, mikor tesznek végre a vidék leépülése ellen. És miért nem tettek azért, hogy ez a helyzet ne következzen be? Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Farkas Sándor miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! A magyar kormány az elmúlt 12 esztendőben nyilvánvalóvá tette intézkedései nyomán, hogy vidék nélkül nincs Magyarország, erős agrárium nélkül pedig nincs jövő. Nem volt még olyan kormány, amely ennyit fordított volna a vidéken élők igényei szerint a falvak helyzetének javítására. Hogy mire alapozzuk ezt? Az elmúlt években a vidékfejlesztési programban mintegy 3 ezer olyan önkormányzati projektet támogattunk több mint 200 milliárd forint értékben, ami a kistelepülések infrastruktúráját, szolgáltatásait fejlesztette. A „Magyar falu” program három évvel ezelőtti indulása óta meggyőződésem szerint az egyik legsikeresebb vidékfejlesztési program összesen 5 ezer fő alatti település [[sic!]] nyertes tudott lenni, mintegy 300 milliárd forint értékben valósultak meg a kistelepülések és az ott élők életminőségét javító beruházások. Gondolom, képviselő asszony is találkozott Békés megyében a felújított külterületi utakkal, rendelőintézetekkel, felújított iskolákkal, óvodákkal, művelődési házakkal, egyházi intézményekkel, temetők és ravatalozók felújításával, és akár talán még sorolhatnám is, de a helyi piacokat is idesorolom. Ez a kormány vezette be a falusi CSOK-ot, amelyet több tízezer vidéki magyar család igényelt. Ezen programok révén a kistelepülések több mint felénél megállt a csökkenés, sőt többségüknél emelkedett is a népességszám. A magyar vidék sikere sok esetben függ a magyar agrárium sikerétől. A 2010 előtti agrár- és vidékpolitika méltatlan szerepbe kényszerítette a teljes magyar vidéket, innen kellett visszajönni. Csak megjegyzem: ön cukorról beszél, a cukoripart is az önök elődjei tették tönkre, az egész országban számolták föl a cukorrépa-feldolgozást. A gazdaság, a települések fejlődésének fontos garanciája, hogy Brüsszelben elfogadták Magyarország közös agrárpolitikai stratégiai tervét. Ez a döntés történelmi lehetőséget biztosít a vidék gerincét adó magyar mezőgazdaság és élelmiszer-termelés és vala-mennyi kapcsolódó gazdasági ágazat számára, ahogyan biztos alapot ad az újabb falusi fejlesztések számára is. Az elkövetkezendő öt évben a hazai agrár- és vidékfejlesztési támogatási rendszerben összesen több mint 5300 milliárd forint áll rendelkezésre. A kormány arra törekszik, hogy a háborús körülmények között is válságállóvá tegye a magyar gazdaságot és a települések költségvetését. Jövőre 95 milliárd forinttal több támogatást kapnak az önkormányzatok, a teljes önkormányzati támogatási keretösszeg pedig 969 milliárd forint lesz. Az önkormányzati rendszer teljes gazdálkodási kerete 4000 milliárd forint, ebből tud a 3200 önkormányzat működni. Az elhibázott brüsszeli szankciók miatt elszabadultak az energiaárak, az energiaválság egész Európát sújtja. Emiatt az egyes államok és egyes vállalatok is kényszerű takarékossági intézkedéseket vezetnek be. Ez alól Magyarország sem kivétel. Itt talán a Magyar Posta Zrt.-t kell megemlíteni. A Magyar Posta a szüneteltetés miatt senkinek nem fogja megszüntetni a munkáját, nem fogják a dolgozók elveszíteni a lehetőségeket, más postahelyekre irányítják át őket. De megjegyzem, a kézbesítést nem érinti az intézkedés. Összefoglalva elmondható, hogy az elmúlt négy év a háború előtt is rendkívüli kihívásokkal volt terhes, elég, ha a koronavírus hatásaira, az emelkedő energia- és inputanyagok árára, munkaerőhiányra vagy éppen a történelmi aszályra gondolunk. A kihívások ellenére a vidéki gazdaság gerincét adó [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] mezőgazdaság és élelmiszer, valamint a vidéki infrastruktúra és a településkép látványos fejlődésen fog keresztülmenni. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Kérem válaszom elfogadását. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae a miniszterhelyettesi választ.
Köszönöm szépen. A választ nem tudom elfogadni. Szeretném felhívni a figyelmét arra, hogy jelenleg Békés megyében akadozik a szántás, mert nem lehet gázolajat kapni. [[Farkas Sándor: Ugyan!]] Szeretném felhívni a figyelmét arra, hogy nem reagált sem a rendőrőrsök bezárására, nem reagált az áruhiányra sem. A postabezárások ellen szinte minden érintett településen jelenleg is aláírásgyűjtés zajlik. [[15.40]] Szeretném felhívni a figyelmét arra, hogy a mai napon az önök embere, Matolcsy is megerősítette, hogy az elszabaduló árak elsődleges, kiemelkedő oka a Fidesz hibás gazdaságpolitikájának következtében fellépő Fidesz-felár. Az önök felelőssége, hogy végre tegyenek valamit, mert az a helyzet, ami jelenleg beállt és folytatódni látszik, nem maradhat, különben a vidék bele fog pusztulni. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő asszony nem fogadta el a miniszterhelyettesi választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a szerdai ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Bencze János, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a gazdaságfejlesztési miniszterhez: „Miért fontosabb a haszonszerzés az ország üzemanyagellátás biztonságánál?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Megdöbbenéssel fogadtuk nemrégen a napvilágra került hírt, ami nem bulvársajtóból jött, nem pletykákból, hogy a MOL minimum 160 ezer liter gázolajat exportál Ukrajnába. És hogy ez hol hangzott el? Ezt Gubik László, a Záhony-Port Logisztikai és Rakománykezelési Szolgáltató Zrt. vezérigazgatója a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közgyűlés október 14-ei ülésén mondta el. És ez egy minimummennyiség, amit mondtam. Arról is beszámolt, hogy a Záhony-Port átállította a vegyianyag-átfejtőinek kapacitását annak érdekében, hogy üzemanyagot a MOL százhalombattai finomítójából vissza lehessen küldeni Ukrajnába, ennek érdekében pedig egy közel százmillió forint értékű kényszerberuházásról beszélt. Több mint érdekes, hogy mindezzel kapcsolatban semmilyen kormányzati beszámolóval nem találkoztunk, mondhatni, mélyen hallgattak róla. Az első kérdés az, hogy miért. Egy olyan kiemelt fontosságú kérdésben, mint az üzemanyag, ami nem túlzás, hogy Magyarországon létkérdés, legalább az Országgyűlésnek és a lakosságnak be kellett volna számolni; főleg annak tükrében, hogy az uniós szankciókról való konzultációra rááldoztak jó pár milliárdot. Mindezt a jelenlegi helyzetben, amikor az országban az üzemanyaghoz való hozzáférése a lakosságnak, a vállalkozóknak, a gazdálkodóknak igen erősen korlátozott, és ami már több száz benzinkút bezárását eredményezte, és valljuk be, hogy eredményezni fogja még többét is. Ezért joggal tartjuk ezt felháborítónak és elfogadhatatlannak. Azt hiszem, ezek után a legfontosabb kérdéseket jogosan fogom feltenni, és amelyek nagyon egyszerűek, és egyszerű válaszokat kérnék rá. Pontosan hova és kinek ad el külföldre a MOL üzemanyagot, és milyen indokkal, amikor idehaza üzemanyaghiány áll fenn? Milyen áron értékesíti a MOL Ukrajnának az üzemanyagot, és mekkora bevétellel számol? Ebben a helyzetben miért nem a hazai üzemanyag-ellátás biztosítása az első? Tisztelt Államtitkár Úr! Mielőtt azzal bújnának ki a felelősség alól, hogy a kormánynak kevés ráhatása van a MOL ügyleteire, emlékeztetnék mindenkit, hogy a magyar államnak különféle módokon szavazatelsőbbségi jogokat biztosító részvénytulajdona van a MOL-ban. Tehát gyakorlatilag erről az ügyről a kormánynak tudnia kellett. Ha esetleg valamilyen csoda folytán mégsem tudott, az óriási baj, ha meg tudott róla, az meg még nagyobb baj. Elfogadhatatlan, hogy miközben az ország üzemanyaghiánytól szenved, a MOL külföldre adja el az üzemanyagot, a magyar kormány pedig mindenről csendben van. Meddig kívánja a MOL az üzemanyagot külföldre exportálni, és mikor fogja a meglévő kapacitását maximálisan a hazai ellátásra fordítani? És mielőtt azt mondanák, hogy nem igaz: én sem tudtam ma tankolni; többen jelezték az én vidékemről, Tolna megyéből, de szerte az országból, hogy sem hatóságiár-sapkás, sem másik, piaci áras üzemanyag nincs; egyszerűen az emberek, a gazdálkodók, a fuvarozók Magyarországon nem tudnak tankolni, amíg az összes környező országban nincs ilyen probléma, még Ukrajnában sem. Köszönöm. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Fónagy János államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A magyar állam a tulajdonában álló A-sorozatú, MOL által kibocsátott törzsrészvényeket alapítói vagyonjuttatás jogcímén a MOL Új Európa Alapítvány tulajdonába adta. A magyar államnak, ahogy ön is mondta, egy darab, B-sorozatú, névre szóló, ezer forint névértékű, alapszabályban meghatározott szavazatelsőbbségi jogokat biztosító részvénye van. A B-sorozatú, szavazatelsőbbségi jogokat biztosító részvény eltérően az ön kérdésében megfogalmazott álláspontjától az alapszabály értelmében nem ruházza fel olyan jogokkal a részvény tulajdonosát, amelynek alapján befolyással lenne a társaság önálló üzleti körben meghozott döntéseire. A szóban forgó és ön által felhozott üzleti döntéseket a MOL önálló üzleti tevékenységi körében hozta, arra a magyar államnak ráhatása nincs. Köszönöm a lehetőséget, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Hát, lenne itt egy kis problémánk. Ugyanis bármire tudnak ársapkát tenni. Megtiltották a mezőgazdasági termékek exportját, külön engedéllyel lehet exportálni. Megtiltották a tűzifaexportot, tehát tudtak róla, de az üzemanyagexportot, ami az országot működteti, amivel közlekednek az emberek, szántanak a gazdák, fuvaroznak a fuvarozók, valamilyen érdekes oknál fogva nem tudták megtiltani, egyszerűen ügyet sem vetettek rá. Úgy érzem, hogy ez kimondhatom aljas üzleti érdekből történt, a magyar emberek, a magyar lakosság kárára. Ez a döntés egyformán sújt mindenkit, bármilyen pártszimpátiája van, nem tud tankolni a fideszes, a jobbikos, a DK-s, az MSZP-s, senki! Ez egy óriási probléma! Nem tudom elfogadni a választ, és arra kérném önöket: tegyenek meg mindent az ország üzemanyag-ellátásának biztonságáért. Köszönöm. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a szerdai ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Tordai Bence, a Párbeszéd képviselője, interpellációt nyújtott be a gazdaságfejlesztési miniszterhez: „A négynapos munkahét bevezetéséről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A Párbeszéd hat éve szorgalmazza a négynapos munkahét bevezetését, és bizonyára az önök figyelmét sem kerülték el azok a fejlemények, amelyek ezzel kapcsolatban az elmúlt hetekben napvilágot láttak. Nagyon jó okaink vannak a négynapos munkahét támogatására, társadalmi, környezeti és gazdasági okok egyaránt. Talán kezdjük az utóbbival, annál is inkább, mert Matolcsy György ma délelőtt bombaként robbanó expozéja teljesen egyértelművé tette, hogy Magyarország gazdaságilag válságban van, a termelékenység a negyedik legrosszabb az Európai Unióban, és azt mondta a jegybankelnök, hogy ezzel nemhogy az öt legjobb országba nem fogunk bekerülni, de hogy a felzárkózás is teljesen lehetetlen. Növelni kellene a magyar gazdaság termelékenységét, ennek pedig egy kiváló ösztönzője lehet a négynapos munkahét, hiszen ahogy azt az egyre kiterjedtebb nemzetközi kísérletekből eredményként levonták, tanulságként megfogalmazták, nagyban növeli az adott munkaórára eső termelékenységet, és összességében is, az összes termelékenységnövekedés ellensúlyozza a munkaidő csökkenését. Tisztázzuk, hogy amikor négynapos munkahétről beszélünk, akkor olyan munkaidő-csökkenésről beszélünk, ahol a munkabér változatlanul marad. Tehát a munkavállalók órabére növekszik, innentől kezdve szerintem nem kell nagyon fejtegetni a pozitív társadalmi hatást sem: ugyanazért a pénzért kevesebbet kell dolgozni, több időt tölthetnek a szeretteikkel a munkavállalók, több időt fordíthatnak önmagukra, az egészségük megőrzésére, rekreációra, és csomó hasznos, bár időigényes, pozitív hatású szokást, új életmódelemet vehetnek fel a napirendjükre. Tehát a pozitív társadalmi hatás nem megkérdőjelezhető, és nem elhanyagolható a pozitív környezeti hatás sem. Egy ilyen energiaválságban, mint amilyenben most is vagyunk, az, hogy akár a felhasznált energiának az ötödét is meg lehet takarítani, azt hiszem, hogy döntő súllyal kellene hogy latba essen, márpedig erre mutatnak azok a Nagy-Britanniában elvégzett vizsgálatok, amelyek a négynapos munkahét bevezetésének hatását kutatták. Látjuk, hogy nincs benzin, nincs dízel a kutakon. Ha ötödével kevesebbet kellene közlekedni, akkor nyilvánvalóan a kereslet is ennyivel csökkenne, azt talán ki tudnák elégíteni, hogy csak egy nagyon kézenfekvő példát mondjak. De mi, párbeszédesek, zöldpártként azt is mondjuk, hogy a klímaválság, a klímakatasztrófa okán is létkérdés, hogy lecsavarjuk a kibocsátásunkat, csökkentsük az energiafelhasználásunkat, és ebben is fontos szövetségesünk lenne a négynapos munkahét bevezetése. Ezért tisztelettel kérdezem államtitkár urat, hogy fontolgatjae a kormány ennek bevezetését vagy az ezzel való kísérletek elindítását. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Fónagy János államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr. [[15.50]]
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Magyarországon minden munkahely számít, ezért az összes lehetséges segítséget meg kell adni azoknak, akik a válság ellenére is képesek, tudnak és akarnak munkát adni és dolgozni. A négynapos munkahét előnyeinek sorolását én nem vitatom, ebben önnek tökéletesen igaza van. Ezzel együtt a kormány foglalkoztatáspolitikai lépései az elmúlt 12 évben meggyőződésem szerint sikeresek voltak, ma egymillióval több munkahellyel rendelkezünk, mint 12 évvel ezelőtt. Még a szankciók sújtotta gazdasági helyzet ellenére is rekordszintű a foglalkoztatottság, a munkanélküliség pedig az egyik legalacsonyabb az Európai Unióban. Ez ’22 októberében 3,6 százalékot tett ki, míg a munkanélküliek száma 176 ezer főt. Mindez azt jelenti, hogy egy év alatt 12 ezerrel csökkent, a 2010-es kormányváltáshoz képest pedig 300 ezerrel csökkent a munkanélküliek száma. A kormány ezzel együtt folyamatosan vizsgálja a kialakult gazdasági és munkaerőpiaci helyzetet, szükség esetén beavatkozik. Ezért hirdettük meg a 150 milliárdos gyármentő programot, a 200 milliárdos gyármentő garancia- és hitelprogramot és az energiaintenzív feldolgozóipari kkv-knak a 200-220 milliárdos támogatását. Képviselő úr kérdésében és az elmondott interpellációban benyújtott javaslatát, vagyis a négynapos munkahét bevezetését a munka törvénykönyve egyébként a mai nap is lehetővé teszi. A munkáltató beoszthatja heti négy munkanapra a munkaidőt, egyenlőtlenül a munkaidőkeretben vagy az elszámolási időszakban. Tehát a működési sajátosságaiknak megfelelően megszervezhetik a foglalkoztatást négynapos munkahét alkalmazásával is. A pihenőidőt és a szabadidőt szintén beoszthatják rugalmasan, amely megkönnyíti a munka és a magánélet összeegyeztetését. Hangsúlyozni szeretném, hogy a rövidebb teljes munkaidő esetén a munkavállaló díjazása és egyéb járandósága nem csökkenthető, nem arányosítható. A kötelező legkisebb munkabér, a minimálbér és a garantált bérminimum megállapításáról szóló kormányrendelet sem enged eltérést a teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállaló havi bére megállapításakor a rövidebb teljes munkaidő esetén, illetve előírja, hogy az órabér tételeit ez esetben arányosan növelni kell. Fentiek alapján megítélésem szerint nem időszerű az ön által felvetett kérdés, hiszen a szabályozás jelenleg is lehetővé teszi a négynapos munkahét bevezetését. Példa is van rá, a Telekom példáját, gondolom, mindannyian ismerjük. Egyébként kérdésének megválaszolásához megnéztem: az uniós országok döntő többségében sincs külön szabályozás a négynapos munkahétre vonatkozóan, de Magyarországhoz hasonlóan a hatályos szabályozás is lehetővé teszi az egyenlőtlen munkaidő-beosztást heti négy napra. Mint bevezetőmben említettem, a kormány jelenleg is azon dolgozik, hogy a brüsszeli szankciók okozta válság idején is megvédje a munkahelyeket, a magyar családok megélhetését. Hiszünk abban, hogy olyan gazdaságot teremtünk, hogy aki Magyarországon akar és tud dolgozni, az dolgozzon is. Köszönöm a kérdését és a figyelmét, képviselő úr. Köszönöm a lehetőséget, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Megkérdezem a képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. És köszönöm államtitkár úr válaszát. Örülök, hogy elismeri a négynapos munkahét előnyeit, és köszönöm, hogy igazat ad nekem, hogy ezek a szempontok valóban fontosak. Én pedig önnek adok abban igazat, hogy valóban nőtt a foglalkoztatás Magyarországon, tegyük hozzá, hogy a nemzetközi gazdasági konjunktúrának köszönhetően, és az is igaz, hogy a munka törvénykönyve nem zárja ki explicite, hogy ilyen munkarendben dolgozzon valaki. Bár szeretném azt egyértelművé tenni, hogy nem a 40 órás munkaidőt osztanánk el kevesebb napra, hanem arányosan csökkentve a munkaidőt, tehát 32 órás munkahétről beszélek, és az már egy kicsit keményebb dió. Tulajdonképpen a meglepő fordulatok napján szívesen el is fogadnám a választ, csak azért nem tehetem, mert a kérdés tulajdonképpen arra vonatkozott, hogy indíte ezzel kapcsolatos kísérletet a magyar kormány, felbátorodva a hazai nagyvállalatok példáján, illetve más kormányok ez irányú gyakorlatán, ezért sajnos nem fogadom el a választ, de értékelem a pozitív fogadtatást, és drukkolok, hogy a kormány elkezdje keresni az utakat ebbe az új irányba. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a szerdai ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Keresztes László Lóránt, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be a miniszterelnök úrhoz: „Mikor engedélyezik a szélerőművek telepítését?” címmel. Az interpelláció megválaszolásával miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Lantos Lajos Csaba energiaügyi miniszter urat bízta meg. Az interpellációra a miniszter úr felkérésére Koncz Zsófia államtitkár asszony válaszol. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszterhelyettes Asszony, Államtitkár Asszony! Azt hiszem, vitán felül áll, hogy milyen súlyos helyzetet teremtett az energiaválság ma Magyarországon. És én azt gondolom, az is felelősséget ró mindannyiunkra, hogy ebben a helyzetben kevésbé politikai szlogeneket pufogtassunk, inkább a konkrétumokra próbáljunk törekedni. Nagyon konkrét kérdést szeretnék feltenni önnek, és nagyon bízom benne, hogy nem is számomra, hanem a közvélemény számára most konkrét válasz születik. A kérdésnek különös aktualitást ad, azt gondolom, a mai gazdasági bizottsági ülés, ugye, ott Matolcsy György jegybankelnök egy nagyon kemény kritikát fogalmazott meg, úgy fogalmazott, hogy azért van Magyarország ennyire nehéz helyzetben, részben azért szabadultak el az energiaárak, mert a kormány nem hajtotta végre már 2010-től kezdve az akkor elfogadott, a megújuló energia hasznosítására vonatkozó stratégiát. Magyarul, önök nem fordítottak figyelmet, illetve nyilván az ön elődjei nem fordítottak figyelmet arra, hogy Magyarország energiafüggetlenségét a zöld-, a megújuló energiák előtérbe helyezésével biztosítsák, ezért ilyen nagyon-nagyon magas most a kitettségünk. Matolcsy jegybankelnök úr is azt hangsúlyozta, hogy most gyakorlatilag minden külső forrást az energiahatékonyság növelésében a zöldenergia-politikai átállásra kellene fordítani, és csökkenteni kellene egyébként az energiakitettséget. A szélenergia tekintetében már nagyon-nagyon régóta szorgalmazzuk a javaslatainkat, hogy a kormány törölje el a 2016-ban meghozott adminisztratív korlátozó intézkedéseket. Egyébként ez a Matolcsy jegybankelnök által említett stratégia 2010-ben fogadta el a kormány számolt a szélenergiával, és mégsem éltek ezzel a lehetőséggel. És most egy egész komoly káoszt látunk a kormánykommunikációban. Az ön korábbi minisztere, Palkovics László már nyáron tett utalásokat, hogy a kormány engedélyezni fogja a szélenergiát, majd itt az Országgyűlésben Orbán Viktor miniszterelnök úr is úgy nyilatkozott, hogy vita van a kormányban, és nagyon szeretné, ha az Országgyűlés is megvitatná ezt a kérdést. Palkovics László október 27-én gyakorlatilag tett egy bejelentést, hogy a kormány ezt a döntést meghozta, majd ezt követően lemondott. De november 14-én Gulyás Gergely a Kormányinfón nagyon egyértelműen és világosan elmondta, hogy a kormány szabad utat akar adni a szélenergia hasznosításának. Én ezt a kérdést nyilván feltettem Lantos Csaba miniszterjelölt úrnak a bizottsági ülésen, a meghallgatásán, ahol ezt ő is megerősítette. A kérdés az, ha ez a döntés megszületett a kormányon belül megszületette a döntés? , ha megszületett, azt miért nem hozzák nyilvánosságra; mikor születnek meg azok a konkrét döntések, határozatok, törvényjavaslatok, amelyek lehetővé teszik a szélenergia hasznosítását. És ha ezek már megszülettek márpedig azért valamire utaltak ezek a kormánypárti felszólalók, utalt rá egyébként Gulyás Gergely is , akkor miért nem mutatták azt be a közvélemény számára? Tehát konkrétan: amellett, hogy ilyen vállalások elhangzottak, mikor jelennek meg ezek a döntések a konkrétumok talaján? És nagyon remélem, hogy most itt egy konkrét választ fogok tudni kapni. Köszönöm szépen előre is.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Koncz Zsófia államtitkár asszony válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Én azt gondolom, hogy a múlt hét két legfontosabb energiapolitikai eseménye az volt egyrészt, hogy december 1-jén felállt az Energiaügyi Minisztérium, a másik pedig, hogy december 2-án a szlovén villamos távvezeték átadó ünnepsége megtörtént, amelyen a szlovén és a magyar miniszterelnök is részt vett. Ahogy Lantos Csaba a bizottsági meghallgatásokon akkor még miniszterjelöltként elmondta, az új minisztérium munkájának egyik fő szempontja az energiaszuverenitás kérdése. Nyilván az energiaipar egy nagyon-nagyon eszközigényes iparág, ezért a jelenlegi helyzeten változtatni lassan és sok befektetéssel lehet, a kormány azonban továbbra is elkötelezett a jövő tiszta energiaforrásainak a hasznosítása terén. [[16.00]] Ha hazánk energiabiztonságáról beszélünk, és ezért kezdtem a szlovén villamos távvezetékkel, akkor azért egy újabb mérföldkő, hogy ez elkészült, mert gyakorlatilag így Magyarország mind a hét irányba, mind a hét szomszédos országgal össze van kötve a magasfeszültségű áramhálózat tekintetében. Ez egy fontos dolog. Azt is szeretném elmondani, és szeretném itt felhívni a figyelmet arra még erről nem beszéltünk itt az elmúlt időszakban , hogy 1999-ben az első Orbán-kormány vitte el a magyar határig a villamosenergia-távvezetéket, majd kötötte össze akkor a horvát hálózattal. Ez egy fontos dolog, és a miniszterelnök úr arról is beszélt, hogy egyetértés van abban, hogy a két országot egyébként gázvezetékkel is össze kell kötni. Ugye, tudjuk azt, hogy hét országból hat irányba már az interkonnektor megvalósult, de Szlovénia még ebből kimaradt, azonban ebben is egyetértés van, illetve felmerült egy közös olajvezeték építésének a lehetősége is. Személyesen is nagyra értékelem azt, hogy az LMP nagyon fontosnak tartja a megújuló energiaforrások felhasználását. A napenergia-kapacitással kapcsolatban már többször beszéltünk, és azért szerintem az fontos dolog, hogy az elmúlt öt évben megtízszereződött a napenergia-kapacitás, és most már 3,8 gigawatt napenergia-kapacitással rendelkezünk. Tehát fontos leszögezni, hogy nagyon sok erőfeszítés volt az elmúlt időszakban a megújuló energiaforrások növelésére. Önök gyakorlatilag itt az elmúlt fél évben leginkább egyetlen megújuló energiaforrásról, a szélenergiáról beszéltek. Magyarországon jelenleg is 330 megawatt kapacitású szélerőmű üzemel, ugyanakkor a szélkerekek kapcsán, ahogy Lantos miniszter úr fogalmazott, felvethetőek a fenntarthatósági, környezetvédelmi szempontok: milyen anyagból, milyen technológiával készülnek, illetve mi lesz velük, ha az üzemidejük véget ér. Tehát ezek olyan kérdések, amelyekkel abszolút foglalkozni kell. Miniszter úr szintén kiemelte azt a szempontot is, hogy nyilván ezek azért nem szép tárgyak, ezért helyi közösségekben joggal merül fel településképi, esztétikai kérdés, aggály; és van zajhatás, van a madarakkal kapcsolatos kérdés, rengeteg kérdés van, amivel foglalkozni kell. Azt gondolom, ez a következő időszaknak egy fontos kérdése lesz. Természetesen az is szóba került, hogy nyilván a szélenergia jól ki tudja egészíteni a napenergiát. Szintén Lantos miniszter úr úgy fogalmazott, hogy előbb azonban a hálózatfejlesztést kell megvalósítani, ezen az úton kell haladni, és utána tudunk a napenergiával és a szélerőművekkel tovább foglalkozni. A szélenergia kérdését pedig egyetlenegy településre sem lehet rákényszeríteni. Ezek azok a dolgok, amelyek a bizottsági meghallgatáson elhangzottak, viszont ezzel kapcsolatban az is elhangzott, hogy ez a jövőben egy olyan kérdés lesz, amivel egyértelműen foglalkozni fogunk és foglalkozni is szeretnénk. Úgyhogy kérem a képviselő urat, hogy az ezzel kapcsolatos erőfeszítéseinket támogassa, és a válaszomat fogadja el. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár asszony válaszát. Megkérdezem a képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Államtitkár Asszony! Én nagyon-nagyon figyeltem, hogy kapunke ezekre a konkrét kérdésekre választ, de a legjobb szándékkal sem leltem fel az ön felszólalásában ezeket a válaszokat, úgyhogy nem tudom elfogadni a reakcióját, a választ. Ugyanakkor azért felhívom a figyelmét, hogy azt így elmondta államtitkár asszony, hogy ezek lassan végbemenő folyamatok, viszont az önök kormánya 12 és fél éve van hatalmon, 12 és fél év alatt kellett volna azokat a döntéseket végrehajtani még előkészíteni sem kellett volna, mert az LMP frakciója megtette , amelyek a hálózat-korszerűsítést is magukba foglalták, és ezt a zöldenergia-politikai fordulatot végrehajthatta volna, amiről egyébként beszélt Matolcsy György is. Ez óriási feladat lenne, de most már nagyon-nagyon kezdünk aggódni, mondhatjuk így, hogy ha a 12 és fél év nem volt elég, hogy a kormány ezt a fordulatot végrehajtsa, akkor aggasztó, hogy most pedig azt látjuk fél éve, hogy konkrétan nem képesek, nem ön, hanem a kormány nem képes ebben a kérdésben á-t vagy b-t mondani. Ezért is furcsálljuk azt egyébként, hogy a Gazdasági Bizottság mai ülésén is leszavazták a javaslatunkat, a miniszterelnök úr is várta azt a lehetőséget, hogy itt legalább tudjunk erről a kérdésről tárgyalni. Azt gondolom, látniuk kell ebben a súlyos helyzetben, hogy mekkora a felelősség, hogy ezek a döntések megszülessenek, úgyhogy én arra biztatom a kormányt, hogy minél előbb hozzák meg ezeket az intézkedéseket [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] így adjanak teret annak, hogy Magyarország a zöldenergia-forrásokra alapozva erősítse az energiafüggetlenségét. Köszönöm a türelmét, elnök úr. [[Taps az LMP soraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a szerdai ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Tilki Attila, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Mit tesz a Kormány az Ukrajnából Magyarországra menekültek megsegítéséért?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Az elhúzódó orosz-ukrán háborúban a kritikus infrastruktúra részleges lerombolása miatt is az Ukrajnából Kárpátaljára, illetve a Kárpátaljáról hazánkba menekültek egyre nehezebb helyzetből érkeznek, láthatóan egyre nehezebb helyzetbe kerülnek. Szomszédos országként a megtámadott fél felé töretlen a szolidaritásunk, aminek az oka részben az ott élő nagyszámú magyar kisebbség érdeke, részben pedig Ukrajna szuverenitáshoz és területi integritáshoz fűződő általános és jogos érdeke. Ennek jegyében támogatta a magyar kormány nevében Orbán Viktor miniszterelnök úr Ukrajna európai uniós tagjelöltté válását az Európai Tanácsban, továbbá szorgalmazta, hogy minél előbb induljanak meg a tárgyalások, amelyek a tényleges csatlakozás feltételeinek a megteremtését mozdítják elő. Miközben Magyarország történetének legnagyobb humanitárius akciója zajlik, jelenleg is az ukránok, a kárpátaljai magyarok megsegítésére határainkon túlra és határainkon innen egyaránt segélyszállítmányként nagy mennyiségben küldünk, küldtünk élelmiszereket, iparcikkeket. Most egyre több generátort küldünk a szomszédba, kötszert, gyógyszercsomagokat, hogy minél több segítséget megadhassunk az Ukrajnában és Kárpátalján rekedtek számára, azonban következetesen tartjuk magunkat ahhoz, hogy a háborúba nem küldünk fegyvereket, nem küldünk katonákat, és nem engedünk át fegyverszállítmányokat az ukrán-magyar határon. A magyarok érdeke a béke, mi mindig a béke pártján álltunk. Az ukrajnai otthonaikat elhagyni kényszerülők, a mára már közel egymillió menekült számára is közvetlenül a háború kitörésétől kezdve segítséget nyújtunk: országszerte több tranzitszállást és segítségpontot alakítottunk ki, folyamatosan gondoskodunk a gyerekek iskolai-óvodai elhelyezéséről, a nyár során több száz gyermek számára biztosítottunk táborozási lehetőséget, valamint dolgozunk azon, hogy akik átmenetileg Magyarországon élnek, jövedelemhez jussanak. Tisztelt Államtitkár Úr! Az elhangzottakra tekintettel kérdezem: a kormány milyen további intézkedéseket tervez tenni annak érdekében, hogy ez a biztonság a határokon belül biztosítva legyen számukra? Milyen lehetőségekkel segítik a menekültek számára a jövedelemszerzést? Az utolsó egy költői kérdés: milyen módon kívánják elérni azt, hogy az Ukrajnából ide menekülők egy támogató és barátságos országot és nemzetet lássanak bennünk? Várom válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Soltész Miklós államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Mindenekelőtt most is szeretném megköszönni önnek is személyesen, amit tett az elmúlt most már háromnegyed év során, mind pedig a határ menti térségben élőknek, az önkormányzatoknak, az önkénteseknek, a karitatív szervezeteknek, amit ott tettek; fantasztikus, megdöbbentő a munkájuk. Mindamellett pedig azért azt is el kell mondani, hogy vannak állandó dolgok ebben a most már több mint kilenc hónapban, és vannak változók. Mi a változó? Mindenképp változik a menekülők létszáma: elérte az egymilliót azok száma, akik Magyarországra érkeztek, vagy Magyarországon keresztül más célországban keresnek menedéket. Az a szám is hatalmas nagy, hogy hányan kértek ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolást: 181 500-an, tehát közel 200 ezren már éltek ezzel a lehetőséggel. Mindenképp fontos, hogy mennyi mindenben segített a magyar nemzet, összefogva a szolidaritás jegyében. 855 ezer szolidaritási vasúti jegyet adtunk ki az elmúlt időszakban; határon túlra, tehát akár Kárpátaljára, akár pedig Kárpátalján túlra, Belső-Ukrajnába közel 3000 tonna élelmiszert, orvosi eszközt és egyéb segítséget nyújtottak karitatív szervezetek. Magyarországon belül pedig ebből az egymillió emberből, aki ideérkezett Magyarországra, közel 460 ezer embernek nyújtottak a karitatív szervezetek akár a határ menti segítségpontokon, akár pedig a BOK csarnokban segítséget, legyen az szállás, étkezés, gyógyellátás, tehát egészségügyi ellátás, vagy akár a szálláson keresztül még munkahelyteremtés is. [[16.10]] Mindemellett pedig nyáron is próbáltunk segíteni az itt lévő ukrán családoknak, 2500 ukrán gyermeknek, tehát nem magyar kárpátaljai gyermekeknek, hanem ukrán gyermekeknek segítettünk az elmúlt évben. Mindemellett pedig a Pénzügyminisztériumon keresztül 31 milliárd forint értékű támogatás érkezett Ukrajnába, nem akarom most fölsorolni, azokból a tételekből, amiket az előbb is mondtam. Mindez a „Híd Kárpátaljáért” összefogás eredménye, és ez óriási nagy dolog, amelyben akár az önkormányzatok… és itt engedje meg, hogy a térség több önkormányzatát fölsoroljam: Beregsurány és a beregsurányi túloldalon, a beregszászi oldalon is, Barabás, Lónya, Záhony és Tiszabecs azok a települések, amelyek kivették a részüket elsősorban. De ez nem azt jelenti, hogy akár a többi település, akár Magyarország bármely települése nem tett volna mindent meg azért, hogy segítsünk. Mindamellett pedig a „Híd Kárpátaljáért” program keretében mind az önkéntesek, mind a hat nagy karitatív szervezet, mind pedig az állami szervek megtették a közös munkájukat. Állandó az is viszont, és ezt mondtuk, hogy fegyvert nem szállítunk, katonát nem szállítunk. Ennek köszönhető, hogy Kárpátalja a béke szigete, ennek köszönhető, hogy a Belső-Ukrajnából oda menekültek békességet találnak, és sokkal inkább nyugodtabban tudnak élni, mint Belső-Ukrajnában. Ami szintén nem változik, az az ellenzék álláspontja és az ellenzék viselkedése. Ha nem lett volna az a döntésünk 2010-ben, hogy megadjuk nekik, mármint a kárpátaljaiaknak is a kettős állampolgárságot, sokan nem menekülhettek volna, sokakat olyan háborúba rángattak volna bele, amely nem az ő háborújuk, és sokan ott pusztultak volna el. Ez a mi politikánk, mármint az, hogy békét akarunk, békességet akarunk, a humanitárius segítséget megadjuk, de a háborúba minket ne rángassanak bele! Köszönöm mindannyiójuknak a munkáját. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Külön köszönöm államtitkár úrnak azt, hogy a végén megemlítette azt, hogy hány magyar fiatal férfi magyar állampolgárságával élve tudott itt maradni Magyarországon, és így kvázi megmentettük az életüket. Úgy gondolom, nagyon fontos dolog erről is beszélni, és külön köszönöm azt, hogy kiemelte azokat a településeket, amelyek közvetlenül határosak Kárpátaljával, mindegyik település a választókerületemben található, és azokat a településeket is, amelyek szomszédos települések, de tevékenyen részt vettek a segítségben. Rendkívül büszke vagyok arra is, hogy itt most, akik a parlamentben ülnek kormánypárti oldalon, több képviselőtársammal, több kormányzati szereplővel személyesen találkoztam, hiszen önkéntesként is segítettek, és adománygyűjtést is koordináltak, ami abban az időben és most is nagyon fontos a nehéz helyzetben lévő kárpátaljai magyarok, a nehéz helyzetben lévő ukránok számára. Köszönöm szépen, válaszát elfogadom. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Vejkey Imre, a KDNP képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez: „Hogyan védi a Kormány a nyugdíjasokat a szankciós infláció okozta káros következményektől?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! A jelenlegi háborús környezetben az elhibázott brüsszeli szankciós politika okozta globális energiaválság, élelmiszerválság és elszabaduló infláció közepette kiemelt hangsúlyt kell fektetnünk a magyar családok és a legrászorulóbb embertársaink védelmére. Ennek szellemében kell cselekednünk akkor is, amikor az idősekről, a nyugdíjasokról van szó. A számukra biztosított védelem egyik legalapvetőbb eleme a nyugdíj. A nyugdíjasok megbecsülését az Orbán-kormány kezdetektől fogva kiemelt célként kezelte. Az elmúlt évtized következetes gazdaságpolitikájának köszönhetően a magyar gazdaság teljesítménye lehetővé tette, hogy a kormány ne csak megőrizze, hanem növelje is a nyugdíjak vásárlóértékét. A nyugdíjak összege így 2010 óta közel 70 százalékkal nőtt, vásárlóerejük pedig mintegy 20 százalékkal erősödött. A kormány ugyanis vállalta és tartotta is az inflációkövető nyugdíjemelést, több alkalommal, 2017 óta immár ötödször nyugdíjprémiumot is fizetett, sőt visszaadta a nyugdíjasoknak a baloldal által annak idején elvett 13. havi nyugdíjat is. A baloldal lelkén ugyanakkor nem csak ez a bűn szárad. Az Orbán-kormány a jelenlegi magas szankciós infláció közepette is vállalja az inflációkövető nyugdíjemelést, sőt miniszterelnök úr ígérete szerint, ahogy az idén, úgy jövőre is meg fogja kapni minden nyugdíjas a 13. havi nyugdíjat. Mint fogalmazott, nehéz idők, válság ide vagy oda, a nyugdíjasoknak Magyarország megadja azt, ami megilleti őket. A baloldal által elvett 13. havi nyugdíj fokozatos visszafizetéséről pedig még a pandémia alatt, 2020-ban döntött a kormány. Tavaly decemberi döntésnek köszönhetően pedig az idősek idén februárban már kézhez is kapták az első teljes 13. havi nyugdíjukat, nem kellett erre 2024-ig várniuk. Pénzügyminiszter úr e hét elején tett nyilatkozatai szerint a 13. havi nyugdíj februárban érkezik, emellett januárban újabb nyugdíjemelés várható. Kérdezem ezért tisztelt államtitkár urat: hogyan védi a Kormány a nyugdíjasokat a szankciós infláció okozta káros következményektől? Várom államtitkár úr megtisztelő válaszát. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Tállai András miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, a szomszédunkban dúló háború és a brüsszeli szankciók évtizedek óta nem látott energiaválságot és háborús inflációt gerjesztettek egész Európában, amikor kiemelten fontos a kormány számára a magyar emberek biztonsága. Megtapasztalhattuk már az elmúlt évek során is, hogy a polgári kormány válságkezelési módszere, ahogy ön is elmondta, eltér a korábbi baloldali kormányokétól. A kormány ugyanis elkötelezett az idősek tisztelete mellett, felelős gazdaságpolitikát folytat, és olyan döntéseket hoz, amelyek az adott gazdasági helyzetben biztonsággal végrehajthatók. A baloldal válsághelyzetben adót emelt, a gyermeket nevelő szülőktől elvette a családi pótlékot, megemelte a rezsit, és az idősektől elvette a 13. havi nyugdíjat. 2010 óta a választópolgárok megtapasztalhatták, hogy amíg nemzeti kormánya van Magyarországnak, addig a nyugdíjak vásárlóértéke biztosított. A 2010-ben tett ígéretet, hogy megvédjük a nyugdíjak vásárlóértékét, megtartottuk, a nyugdíjak vásárlóértéke 2010 óta, amennyiben a 13. havi nyugdíjat is figyelembe vesszük, mintegy 20 százalékkal nőtt, nominálisan pedig, ahogy ezt ön is mondta, közel 70 százalékkal emelkedett. Minderre olyan gazdasági környezetben került sor, amikor az egész világot sújtotta a világjárvány, amely az egész világot új, megoldandó feladatok elé állította. A magyar kormány a családok védelme érdekében mindent megtett azért, hogy a magyar gazdaság minél hamarabb visszaálljon a növekedési pályára, ennek eredményeit a családok, beleértve az időseket is, folyamatosan érzékelik. Az idősek, köztük a nyugdíjasok tehát megtapasztalhatták: az elmúlt 12 évben mindig számíthattak a kormányra. A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló törvény megfelelően biztosítja a nyugdíjak vásárlóértékét, hiszen az infláció mértékének megfelelően kell azt emelni. Novemberben pedig kiegészítő emelést kell fizetni, ha az év végéig prognosztizálható infláció magasabb mértéket indokol. A nyugdíjak reálértéke így biztosított. A nyugdíjtörvény felhatalmazza továbbá a kormányt, hogy a tényleges, illetve várható makrogazdasági folyamatok és adatok ismeretében a szükséges feltételek megléte esetén további kiegészítő intézkedéseket tegyen. Ezzel a lehetőséggel élve 2021 és ’22 nyarán is soron kívüli, kiegészítő nyugdíjemelésre került sor, hogy a nyugdíjak értéke még átmenetileg se csökkenjen. [[16.20]] Tisztelt Képviselőtársaim! Ez év januárjától 5 százalékkal emelte a kormány a nyugdíjakat. Ezt követően látva, hogy az infláció a szankciós infláció miatt egyre növekszik 3,9 százalékos kiegészítő nyugdíjemelést, majd novemberben további 4,5 százalékos nyugdíjemelést hajtott végre, természetesen visszamenőleg januárig. A kiegészítő emelésben az a mintegy 2,5 millió fő részesült, aki januárban nyugdíjemelést kapott, tehát akinek január 1-je előtti időponttól állapították meg az öregségi nyugdíját. Tisztelt Képviselő Úr! A kormány tehát továbbra is elkötelezett az idősek tisztelete és a nyugdíjak értékének megőrzése mellett. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae a választ.
Tisztelt Államtitkár Úr! A szomszédunkban dúló háború miatt és az Unió elhibázott szankciós politikája okán rendkívül nehéz időszakot élünk. Ebben a rendkívül nehéz időszakban azonban kiemelten fontos számunkra az idősek vé-delme, hiszen ők koruknál és egészségi állapotuknál fogva is jóval kiszolgáltatottabb helyzetben vannak a többieknél. Mi, kereszténydemokraták, ezért fontosnak tartjuk, hogy az idősek mindennapi életét minden lehetséges eszközzel segítsük és támogassuk. Köszönöm ezt támogató válaszát államtitkár úrnak, s a válaszát tisztelettel elfogadom. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr a miniszterhelyettesi választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációk tárgyalásának végére értünk, most azonnali kérdésekkel folytatjuk munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Barkóczi Balázs, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Urak vagy szolgák?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt a válaszadásra Rétvári Bence miniszterhelyettes urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen kér választ. [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Államtitkár Úr! Mindannyian tudjuk, hogy a pedagógusok bére szégyenletesen és lehetetlenül alacsony. Ennek egyik példája az, hogy egy budapesti gimnázium nemrégiben ugyanannyi nettó fizetésért keresett délutáni takarítót, mint egy szakját angol nyelven is oktató pedagógust. Egy normális országban ilyenkor a szakszervezet tárgyalásokat kezdeményez a döntéshozókkal, majd, ha ez nem vezet eredményre, akkor sztrájkba hívja a dolgozókat. Mondom, egy normális országban, hiszen önök de facto megszüntették a sztrájk lehetőségét a pedagógusoknak, azokat a pedagógusokat pedig, akik ez elleni tiltakozásul a polgári engedetlenség eszközével éltek, rendkívüli felmondással bocsátották el. Ez nem büntetés, hanem megtorlás, államtitkár úr, Sztálin szellemében, miszerint: „Példát nem mutatunk, hanem statuálunk.” Természetesen ezzel a véleményemmel lehetne vitatkozni, ha valaki venné a fáradságot, hogy vitatkozzon velem, ugyanis a kölcseys tanárok kirúgása után telefonon kerestem Marosi Beatrix tankerület-vezető asszonyt, úgy nem értem el, ezért levelet írtam neki, hogy indokolja meg a kölcseys tanárok azonnali kirúgását, erre a levélre azonban 60 napja nem válaszolt. Tisztelt Államtitkár Úr! Jogállamban az állami szervek szolgálják az állampolgárt, és nem megfordítva. Minden állami szerv köteles válaszolni az állampolgárnak. Magyarország már régen nem jogállam, de talán itt is megvan még ez a lehetőség, főleg úgy, hogy az Országgyűlésről szóló törvény külön is biztosítja számomra azt a jogot, hogy az állami szervek kötelesek részemre a munkámhoz szükséges felvilágosítást megadni. Kérdezem tehát államtitkár urat, vonatkozike a törvény a tankerületi vezetőkre. Ha igen, mit tesz a kormány azért, hogy ők is betartsák ezt? És ha a pedagógusoknak egy órai kötelezettségszegésért elbocsátás jár, akkor milyen büntetés vár arra a köztisztviselőre, aki a törvényben rögzített kötelezettségét ismételten és folytatólagosan megszegi? Várom válaszát. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence miniszterhelyettes úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Árnyékminiszter Úr! Tisztelt Ház! Ön eszmét szeretett volna cserélni a köznevelés kérdéséről. Tisztelt képviselő úr, akkor esetleg itt kellett volna lenni végig a parlamenti vitanapon, amit az oktatás kérdéséről rendeztünk. Ön beviharzott, elmondta a beszédét, majd kiviharzott a teremből. Mi itt voltunk végig. [[Arató Gergely: Mikor válaszol a tankerület-vezető?]] Egy politikust kérdezzen meg, egy politikust! Akkor kérdezzen minket, tisztelt képviselő úr! Itt volt egy egész parlamenti vitanap, ön miért nem élt akkor ezzel a lehetőséggel, hogy kérdezzen? Lehet köztisztviselőknek is leveleket írogatni, megteheti ön politikusként, de politikusként talán fairebb, ha egy politikust kérdez, és nem köztisztviselőket próbál bármilyen módon nyomás alá helyezni vagy politikailag megtámadni. Ön arról beszél, hogy normális országban sztrájkolni lehet. Magyarország is egy normális ország, tisztelt képviselő úr, sztrájkolni lehet. Annyi a feltétele, hogy öt nappal korábban be kell jelenteni, hogy sztrájkolni szeretnének, három nappal korábban be kell jelenteni, hogy hányan vesznek részt a sztrájkban, és egy nappal korábban az intézményvezető meg tudja állapítani, hogy mely órák lesznek megtartva, mely órák nem lesznek megtartva, hogy van megállapítva a gyermekfelügyelet. Ahol nem lehet sztrájkolni, az például Németország. Ön szerint Németország nem egy demokrácia? Ön szerint Németország nem egy jogállam, tisztelt képviselő úr? Ami a pedagógusbéreket illeti, tudja, mi a közös Arató Gergelyben, Gyurcsány Ferencben, Hiller Istvánban, Molnár Csabában, Oláh Lajosban, Gy. Németh Erzsébetben, Vadai Ágnesben, Varju Lászlóban? [[Arató Gergely: Mind nagyon rendes emberek vagyunk.]] Túl azon, hogy ön körül ülnek, körülbelül körbe is veszik önt itt a parlamentben, tudja, mi a közös bennük? Ők mind megszavazták a pedagógusok bércsökkentését, mind, egytől egyig, és ön ebből a koszorúból feláll, és azt mondja a kormánynak, hogy legyen béremelés. Mi azt mondjuk, valóban legyen béremelés, lesz is 10 százalék, de szeretnénk nagyobbat is. Szeretnénk 21 százalékosat a 10 százalékos helyett jövőre, jövő év után 25 százalékot szeretnénk a 10 százalékos helyett, és aztán pedig 29 százalékosat. És amikor önök itt szavaztak, akkor már ön is itt volt, akkor már nem húzhatja ki magát [[Az elnök csenget.]] hogy csak a többiek voltak itt! Akkor önök mit is szavaztak? Kiírták a Facebookra: „Rendkívüli! A DK az egyetlen párt, amelyik ma nemmel szavazott a Parlamentben.” [[Közbeszólás a DK soraiból. Az elnök csenget.]] Na, akkor szavaztunk azokról a feltételekről, amelyek megnyitották az utat a magasabb pedagógusbér-emeléshez szükséges forrásokhoz [[Arató Gergely: Nem igaz! Nem mondasz igazat! Ejnye! Az elnök csenget.]] na, akkor ön nemmel szavazott a pedagógusokra. [[Közbeszólás a DK soraiból.]] Majd válaszol az árnyékminiszter.
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úrnak. Megadom a szót Barkóczi Balázs képviselő úrnak, akit megillet a viszonválasz joga. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Államtitkár úr, amit mondani akartam itt az utolsó felvetésre, azt már Arató képviselőtársam elmondta. Tulajdonképpen sejtettem, hogy nem fog nekem válaszolni, ez a maszatolás, amit most levágott, azért mégiscsak megdöbbentett. Egyrészt ezzel bizonyította, hogy a tankerület-vezető asszony nem a saját kezdeményezésére, hanem igenis politikai utalásra vagy politikai sugallatra tette azt, amit tett, és azóta is ezért rúgják ki a tanárokat most már a Karinthy Frigyes Gimnáziumból. Ha már hivatkozott az árnyékkormányra, Dobrev Klára ezért is hívta életre az árnyékkormányát, hogy megmutassuk, hogy van alternatíva. Ezért mondjuk azt, hogy vissza kell adni az önkormányzatoknak azokat az intézményeket a fenntartásukra szánt költségekkel együtt , amelyek ezt kérik, és megmutassuk azt, hogy olyan kormányt kell választani, amelyben a miniszterek a szó latin értelmében nem urai, hanem szolgái a nemzetnek, mert erre önök képtelenek. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterhelyettes urat. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Ha már szóba hozta az árnyék-miniszterelnök asszonyt, Dobrev Klárát, tőle is hadd idézzek egy idei, friss idézetet: „A pedagógusoknak nincs szükségük választás előtti kormányzati bizsura.” Ezt mondta egy évvel ezelőtt a pedagógusbér-emelésre, hogy nincs szükség erre a kormányzatban. [[Arató Gergely: Nem is így volt! Már megint nem mondasz igazat!]] Ha már ennyit bekiabál, Arató képviselő úr, úgy idézném önnek önmagát is. [[Arató Gergely: Tessék!]] Ugye, ön mondta azt, amikor az önök ideje alatt demonstráltak: „A tüntetés nem jó válasz a problémákra, a tárcát pedig a demonstráció nem tántorítja el az eredeti szándékától.” [[Arató Gergely: És volt még folytatása is, hogy tárgyalni kell. Az elnök csenget.]] Önök tehát ezt mondták, hogy semmi nem fog változni.
Arató képviselő úr, kérem!
Mi úgy gondoltuk, hogy amikor egy ciklus elején vagyunk, és hosszú távú terveket lehet az asztalra tenni, akkor kérdezzük meg először erről a pedagógusokat. Első körben 25 ezren válaszoltak, a második körben pedig 33 ezren. Most pedig elindultunk, hogy kérdezzük meg a szülőket az oktatás fontos kérdéseiről, ma reggelig 52 ezren válaszoltak erre. Köszönjük minden válaszadónak [[Az elnök jelzi az időkeret leteltét.]] hogy az oktatásról indított konzultációban ezeket a válaszokat elküldték. Még de-cember 15-éig várjuk a válaszokat, mert mi meghallgatjuk őket. [[Az elnök jelzi az időkeret leteltét.]] Önök azt mondták, hogy nem hallgatnak rájuk, mi viszont minden magyar szülőnek és minden magyar pedagógusnak kikértük a véleményét, mert őket szeretnénk szolgálni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Hiller István, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Ki az engedetlen?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt a válaszadásra Rétvári Bence miniszterhelyettes urat jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Öné a szó, képviselő úr. [[16.30]]
Tisztelt Elnök Úr! Képviselő Asszony és Képviselő Urak! Tisztelt Államtitkár Úr! Engem a vitában nem az vezet, hogy csetepaté legyen, hanem az oktatás színvonala, és az érdekel, hogy valóban önnek és a kormánynak ténylegesen mi a véleménye. Önök az elmúlt, durván egy hónapban engedetlenség miatt fegyelmi okokból 13 tanárt bocsátottak el, olyanokat is, akik az ország legjobb gimnáziumainak tanítói, tanárai, olyanokat, akik érettségire készítik fel a diákokat és csoportjuk, osztályuk néhány hónap múlva érettségizni fog. Azt akarom mondani, inkább kérdezni: tényleg, ki az engedetlen? Tisztelt Államtitkár Úr! Szeretném idézni ön úgyis az idézetek bajnoka egy volt elődjét, kérem szépen, tiszteljen meg azzal, hogy meghallgatja. „Azért mondtam le, mert úgy éreztem, becsaptuk a tanárokat. Megalkottunk egy törvényt, a kapcsolódó rendeleteket, kitaláltunk és bejelentettünk egy rendet, majd Matolcsy miniszter úr 2012 végén azt mondta, nincsen pénz a pedagógusbér minimálbérhez kötésére. Én pedig úgy láttam, az nem működik, hogy rászakad a tanárokra egy új szisztéma, elvárjuk a minősítést, a több munkát és adminisztrációt, de a magasabb fizetést nem garantáljuk.” Ezt Gloviczki államtitkár úr mondta most november 14-én, az ön egyik elődje. Tizenhárom remek embert utcára tettek, kirúgtak. Ki az engedetlen, államtitkár úr? [[Taps az ellenzéki pártok soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence miniszterhelyettes úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Szerintem abban megállapodhatunk, hogy Magyarországon bárki, aki él a törvényes sztrájkjogával, aki él a törvények biztosította demonstrációs lehetőségével, senkit semmilyen hátrány emiatt nem ért. Nem volt ez mindig így Magyarországon. Emlékszünk 2006-ra, de most nem így történik. Most bárki sztrájkolhat. Az előző felszólalásomban elmondtam ennek a törvényi feltételeit. Emlékezhetünk erre, hogy a korábbi szabályozás mi volt. Benyújtották a sztrájkolással kapcsolatos irományokat, az igényt, hosszú tárgyalás következett, majd bírósági döntés, és eltelt körülbelül fél év a sztrájk meghirdetése és megtartása között. Most ez lerövidült öt napra. Nem fél évig kell várni, hanem öt napig. Az öt nap szerintem gyorsabb, mint a fél év. Szerintem ez egy tervezhetőbb módja a törvényes munkabeszüntetésnek, hogyha öt nappal korábban kell ezt megtenni. Világosak, objektívak a követelmények, mert lehet, hogy amit fél évvel korábban mondtak, ahhoz képest fél évvel később valami más az, ami a követeléseiknek, mondjuk, az első része lenne. Nyilvánvalóan a béremelés mindig az egyik legfontosabb követelés. Ezt szögezzük le, hogy törvényes módon a sztrájk gyakorlása, törvényes módon a gyülekezés, a demonstráció mindenkinek adott, és emiatt senkit semmilyen hátrány nem ért az elmúlt hónapokban, és ezt nyilván a későbbiekben is megteheti. Ami pedig Gloviczki urat illeti, szerintem ön is ismeri, én is jól ismerem, sokszor beszéltünk vele, miután ő oktatási helyettes államtitkár volt, utána az Oktatási Hivatalt vezette, most pedig a Belügyminisztérium legfontosabb oktatási szervének, a Tudományos Tanács Oktatási Tagozatának a vezetője, mind a mai napig is folytatja a kormányzat körében a tevékenységét, emellett Vácon is egy fontos rektori tisztséget visel az Apor Vilmos Katolikus Főiskolán, de a kormányzatnak is ugyanúgy segíti a munkáját, mint ahogy 2010-2012 között tette. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak.
Örömmel hallom, hogy úgy gondolnak rá, már a volt államtitkár úrra, hogy segíti az önök munkáját, mert idézem még egyszer: „Azért mondtam le, mert úgy éreztem, becsaptuk a tanárokat.” Akkor hallgassák is meg! De, államtitkár úr, hogy a lényegi részre térjünk, van egy vita. Ez a vita onnan kezdődött, hogy megszegték az ígéretüket, és másfél-két év után nem kötötték már a minimálbérhez a pedagógusok fizetését, illetve alapfizetését. Ez volt a kezdőpont. Ezután elkezdtek tiltakozni a tanárok, majd önök folyamat közben megváltoztatták a szabályokat, folyamat közben változtatták meg a tanároknak sztrájkhoz fűződő jogát, majd most azt mondják, hogy törvénytelen. Ez olyan, mint amikor a focimeccsen a 47. percben rájönnének, hogy mégis egy kapura szabad csak játszani, és nem kettőre. Folyamat közben változtatták meg a törvényeket, ezért van a tiltakozás, ezért nem tudnak a tanárok és a diákok egyébként önökkel egyetérteni. [[Taps az ellenzéki pártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterhelyettes urat. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Szerintem ritka az olyasfajta sztrájk, ritka az olyasfajta demonstráció, amikor az első tüntetés első felszólalása vagy az első sztrájknap előtt a kormány már rögzíti azt, hogy teljes mértékben egyetért a sztrájkköveteléssel, a demonstrálók követelésével, és valóban a kormány is bért kíván emelni, és elfogad egy olyan költségvetést, amely erre a béremelésre is tartalmazza a fedezetet azzal a több mint 80 milliárd forinttal, ami többletként szerepel az oktatási költségvetésben, és elmondjuk, hogy mivel a járvány után van ilyen lehetőségünk, hogy béremelésre is fordíthatjuk az EU-s forrásainkat, azoknak is egy nagyon jelentős részét, a humán térre érkezőknek a többségét arra fordítanánk, hogy abból is pedagógusbért emeljünk, és persze jó lenne, hogy ha a magyar ellenzék sem akadályozná ezt Brüsszelben, hanem esetleg elősegítené. Ez szerintem már önmagában egy különleges helyzet, hogy azelőtt támogatja a kormány a sztrájkolók legfőbb követelését, mielőtt a sztrájk elindulna. Azt pedig önre bízom, hogy melyik ön szerint az előnyösebb szabályozás egy sztrájkot tervezőnek, a német, ahol nem lehet sztrájkolni, a régi magyar, ahol fél évig kellett a bíróságra menni és a bíróságon pereskedni a még elégséges szolgáltatásról, vagy a mostani, ami öt nap alatt automatikussá teszi a sztrájkolás lehetőségét, ahogy ezzel nagyon sokan éltek is, és mi ezt teljes mértékben tiszteletben tartottuk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Gelencsér Ferenc, Bedő Dávid, Tompos Márton Kristóf és Szabó Szabolcs, a Momentum képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Kérem, válaszoljon, Miniszterelnök Úr!” címmel. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Momentum frakcióvezetője előzetesen úgy nyilatkozott, hogy személyes válaszadást kér, így miniszterelnök úrnak távolléte miatt a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Bedő Dávid, a Momentum képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Erre mit válaszol, Miniszterelnök Úr?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt a válaszadásra Navracsics Tibor miniszter urat jogosította fel. Tekintettel arra, hogy a Momentum frakcióvezetője előzetesen nem nyilatkozott a személyes válaszadási kérelemről, ezért ezt a határozati házszabály alapján úgy kell tekinteni, hogy a kérdésfeltevő képviselő személyes válaszadást nem kér. Öné a szó, képviselő úr. [[Jelzésre:]] Öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen, csak nem voltam teljesen tisztában azzal, hogy akkor most válaszolni kell. Köszönöm szépen a szót. Bíztam benne, hogy a miniszterelnök az év utolsó ülésére ellátogat, de nem gond. [[Rétvári Bence: Itt volt! Te nem voltál bent? Dr. Répássy Róbert: És még lesz is ülés!]] Kilenc hónapja dúl a háború a szomszédunkban, egy olyan háború, amely tízezrek életét követelte, és hosszú évtizedekre meg fogja határozni Európa sorsát. A kormány, amelynek ön is része, folyamatos hintapolitikát játszik. A külügyminiszter a mai napig bejáratott vendég Oroszországban, terjed hazánkban a hazug orosz propaganda, és a Fidesz európai parlamenti képviselői gyáva módon nem vesznek részt a szavazáson, amikor arról kell dönteni, hogy Oroszország terrorizmust támogató állam-e. Más európai országok egyre gyakrabban hivatkoznak Magyarországra és az önök kormányára úgy, mint Putyin trójai falova az Európai Unióban. Szavak szintjén mégis úgy tesznek, mintha támogatnák az ukrán felet. Miniszter úr, nekem egy nagyon-nagyon egyszerű kérdésem van ma ön felé. Segítsen a tisztánlátásban: önök kinek az oldalán állnak? A megtámadott ukránok oldalán, vagy az agresszor oroszokén? Köszönöm.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Navracsics Tibor miniszter úrnak. Miniszter úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Úr! Mi a béke pártján állunk, ez teljesen egyértelmű. Erőnkhöz mérten segítjük Ukrajnát. Több mint egymillió ukrán menekült lépte át már az ukrán-magyar határt, ami azt jelenti, hogy egy főre kivetítve, a magyar népességhez viszonyítva mi vagyunk azon kevés európai országok egyike, amely jelentősen, erején felül segít az ukrán menekülteknek. [[16.40]] De nemcsak itt, Magyarországon segítünk nekik, hanem Ukrajnában is. Újraépítünk, újjáépítünk iskolákat, ahol az már lehetséges, segítünk az ukrán népnek újrakezdeni az életet akár itt, Magyarországon azzal, hogy lakóhelyet, munkahelyet biztosítunk nekik, akár Ukrajnában azzal, hogy segítünk humanitárius segítséggel, az infrastruktúra újjáépítésével. Nem kérdéses számunkra, hogy a béke és Ukrajna támogatása egymással összeférő dolog. Ugyanakkor valóban, részben az energiahelyzet miatt, a kiszolgáltatottságunk miatt kapcsolatot tartunk Oroszországgal. Nem vagyunk egyetlenek. Macron francia elnökkel szemben például nem ön, de mások éppen azt a kritikát fogalmazzák meg, hogy szinte hetente beszél Vlagyimir Putyinnal, és próbálja megtalálni a megoldást. Mi nem ezt a megoldást választjuk. Mi azt a megoldást választjuk, hogy Ukrajnát támogatjuk, segítjük, és közben, ami a kiszolgáltatottságunkat illeti, azt megpróbáljuk enyhíteni jó megállapodások elérésével. Köszönöm szépen a figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, de nem ezt kérdeztem, miniszter úr, és nem adott egyértelmű választ a kérdésemre. Mindannyian békét szeretnénk, ebben teljes egyetértés van közöttünk, de nem arra vagyunk kíváncsiak, hogy ön vagy a kormánya szeretnee békét, hanem arra, hogy ebben a háborúban Magyarország Kormánya kinek az oldalán áll. Ez egy bináris kérdés; két opció van, és nincs több. A magyar kormány az egyetlen olyan ország az Európai Unióban, amely mismásol ebben a kérdésben. Az egyetlen! Bármelyik uniós tagállamtól, bármelyik uniós tagállam kormánytagjától megkérdezzük ezt a kérdést, gondolkodás nélkül rávágná azt, hogy Ukrajna oldalán állnak. Gondolkodás nélkül! Önök kilenc hónap alatt képtelenek voltak ebben a kérdésben egyértelmű nyilatkozatot tenni, és eloszlatni a kételyeket a magyar emberek és a szövetségeseink fejében. Miniszter úr, még egyszer megkérdezem önt: a magyar kormány kinek az oldalán áll? Kettő darab választás van, kettő: Ukrajna vagy Oroszország. Válasszon! Köszönöm.
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszter urat. Öné a szó, miniszter úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársam! Tisztelt Ház! Mivel úgy látom, szövegértési problémák merültek föl, ezért emlékezetből visszaidézem az előbbi válaszomat. Több mint egymillió ukrán menekült lépte át az ukrán-magyar határt. Ez egy kevesebb mint tízmilliós nemzethez képest azt jelenti, hogy az egyik legnagyobb terhet viseljük az ukrán menekültek ellátásában. Magyarországon munkahelyhez, otthonhoz juttatjuk őket, Ukrajnában az infrastruktúrát építjük újjá, és ahogy tudunk, segítünk Ukrajnának. Nem kérdéses, hogy Ukrajnát támogatjuk. Ezt mondtam az imént is. Ugyanakkor mi alapvetően a béke pártján vagyunk. Remélem, megértette a válaszomat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel, Lukács László György és Brenner Koloman, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök úr?” címmel. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Jobbik frakcióvezetője előzetesen úgy nyilatkozott, hogy személyes válaszadást kér, így miniszterelnök úrnak távolléte miatt a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Ander Balázs, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Munkából a temetőbe?” címmel. Miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Navracsics Tibor miniszter urat jogosította fel. Tekintettel arra, hogy a Jobbik frakcióvezetője előzetesen úgy nyilatkozott, hogy a kérdést feltevő képviselő elfogadja a helyettes válaszadót, a képviselő urat illeti a szó az azonnali kérdés feltevésére. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Kíváncsi vagyok, hogy kormánypárti képviselőtársaim tudjáke, kikről van szó: többet dolgoznak, mint a németek, de kevesebbet keresnek, mint a románok. Bizony, azon magyar munkavállalókról beszélek, akiket a multik globális termelési láncainak aljára száműztek. Azokról beszélek, akiket messze nem fizetnek meg az értékükön, azokról, akiket a neoliberális kormányzati használati kézikönyv szerint bizony korlátlanul kizsigerelhető egyfajta munkaerőállatnak vagy biorobotnak tekintenek. Holott OECD-adatok szerint 30 százalékkal többet dolgoznak éves viszonylatban, mint a németek, és ha mondjuk, a román minimálbért nézzük, akkor annak bizony szégyenszemre jövőre a nettója is le fogja előzni a hazai minimálbért, és akkor nem beszéltünk a szlovák vagy éppen a lengyel értékekről, amelyek 200 euróval haladják meg a hazai szintet. S akkor a vásárlóerő-értékről szintén nem beszéltünk, meg arról sem, hogy mondjuk, hogyan fordulhat elő abszurdisztánban az, hogy holott az agráradottságaink kiválóak, ennek ellenére 50 százalékos brutális élelmiszerár-robbanással találkozhatunk. Nos, ha ezt mind összevetjük, akkor ki kell mondanunk azt, hogy a magyar munkavállalókat egész egyszerűen kifacsarják. S mindez meg is mutatkozik a hihetetlenül rossz népegészségügyi mutatóinkban, valamint tragikus mortalitási adatainkban, mert a magyar férfiak idő előtti egészségromlása, valamint korai halálozása döbbenetesen, hihetetlenül rossz képet mutat. Sokan a munkából egyenesen a temetőbe mennek, egy percet sem tudnak pihenni. Éppen ezért tisztelettel kérdezem, mikor gondolják végre úgy, hogy igazságos lenne a magyar hölgyekhez hasonlóan a férfiak számára is biztosítani azt, hogy negyven év ledolgozott munkaviszony után végre egy kicsit pihenhessenek. Várom a választ. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Navracsics Tibor miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim és Képviselőtársam! Valóban nem vagyok nyugdíjreform-szakértő. Azt kell mondjam, hogy ami a magyar munkavállalók helyzetének a leírását illeti, ha nem is ennyire drámai jelzőkkel, de sok tekintetben egyetértünk. De ez szerintem egy hosszú út, nem most keletkezett ez a probléma, gyakorlatilag a morbus hungaricus óta, azt mondhatjuk, hogy 150-180 éve ez a helyzet. Lépésről lépésre léphetünk előre. Szerintem ez tipikusan egy olyan terület, ahol nemzeti konszenzust lehetne kialakítani. Amin dolgozunk, ami a lehetőségeinken belül van, az az egészségügyi ellátórendszer javítása, a munkavállalók helyzetének a munkajogi szabályozáson keresztül történő javítása. De teljesen igaza van, az anyagi körülmények nem érik még el azt a szintet, hogy elégedettek lehetnénk. Az ország egészségügyi állapota is aggodalomra ad okot. Tudjuk mindannyian, hogy majdnem minden rossz egészségügyi statisztikában az élen vagyunk, és minden jó egészségügyi statisztikában hátul. Én azt javaslom, hogy egy több nemzedéken keresztül formálódó nemzeti konszenzus jegyében tegyünk ennek érdekében lépéseket. Én biztos, hogy készen állok erre. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak.
Miniszter úr, köszönöm szépen a válaszát. Őszinte leszek, roppant mód meglepett ez a korrektség, viszont mégsem tudom elfogadni. [[Derültség a kormánypárti oldalon.]] Azért nem tudom elfogadni az ön válaszát… [[Rétvári Bencének:]] , államtitkár úr hiába nevet ilyen gúnyosan, megvan az oka, hogy miért nem tudom elfogadni ezt a választ. Miközben például egy magyar férfiember 61,5 év egészségben eltöltött élettartamra számíthat, ezzel szemben egy svéd sorstársa 11 évvel több egészségben eltöltött évvel kalkulálhat. S miközben ilyen statisztikai adatokkal találkozunk, aközben önök olyan törvényeket hoznak, amelyek például a munkába belebetegedett, belerokkant emberek esetében lehetővé tennék azt, hogy végkielégítés nélkül felmondást kényszerítsenek rájuk. Akkor hogy is van ez? A szép szavak gyönyörűen csengenek, a valóság azonban ennél sokkal-sokkal szomorúbb a magyar ugaron. Tehát, miniszter úr, kérem szépen, hogy igazítsák a tetteiket a szavaikhoz. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszter urat. Öné a szó, miniszter úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársam! Köszönöm szépen. Látja, önt meglepte az én korrektségem, de engem nem lepett meg, hogy ön nem fogadta el az én korrektségemet. Végül is itt vagyunk Magyarországon, ez a magyar politika. Ennyit a nemzeti konszenzusról. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Timea, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mi folyik itt?” címmel. Miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Navracsics Tibor miniszter urat jogosította fel. Tekintettel arra, hogy a Párbeszéd frakcióvezetője előzetesen nem nyilatkozott a személyes válaszadási kérelemről, ezért ezt a határozati házszabály alapján úgy kell tekinteni, hogy a kérdésfeltevő képviselő személyes válaszadást nem kér. Képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Először is hadd kezdjem azzal, hogy köszöntöm a Tanítanék Mozgalom itt megjelent aktivistáit. Sajnos, nem véletlenül vannak jelen most a Ház falai között. [[16.50]] Miniszter úr, az ön volt minisztertársa, Palkovics László 2016-ban azt mondta, hogy egy-két éven belül a pedagógus-átlagbér eléri a diplomásátlagbér 80 százalékát. Na most, először is azt szeretném megkérdezni, hogy egy pedagógus miért csak a 80 százalékát éri egyébként a többi diplomás dolgozónak, tehát már itt botrányos és aljas az önök ígérete, de ráadásul ez akkor volt, ugye, ’16-17-ben, amikor még egyáltalán nem volt az uniós pénzhez kötve a pedagógusbér-emelés, ehhez képest semmit nem csináltak ezen a téren. Most, ugye, azt mondják, hogy majd 5 százalékos, 10 százalékos, meg akkor majd 9 meg izé, meg ebből összejön, miközben pontosan lehet tudni azt, hogy már most meg lehetne emelni 50 százalékkal azonnal a pedagógusok bérét, mert 286 milliárd forintból ez kigazdálkodható. Onnan tudjuk ezt, hogy a Párbeszéd benyújtotta, és most újra benyújtotta mert leszavazták már egyszer azt, hogy tessék január 1-jétől azonnal megemelni a pedagógusok bérét. Tudják, hogy honnan vettük el? A Paks II. eddig nem létező beruházásban bőven benne van 286 milliárd forint, ahol még egyébként egy kapavágás nem történt ebben az ügyben. [[Rétvári Bence: Energiaválságban a legokosabb dolog, ne legyen atomerőmű! Nagyon okos!]] És azt gondolom, hogy ha 300 milliárd forint van Vodafone-csomagra, akkor biztosan van a pedagógusok béremelésére is [[Közbeszólás az ellenzék soraiból.]] 286 milliárd forint, tehát önök hazudnak. Szeretném megkérdezni a miniszter urat, hogy mikor emelik meg tisztességgel végre a pedagógusok bérét. Nézzen ide, miniszter úr, mert nem fogja látni ezt a jó kis ábrát, amit hoztam. [[Felemel egy iratot.]] A pedagógusok bére a diplomásfizetések arányában, OECD-adat, ez…
Képviselő asszony, megkérem, hogy szíveskedjen elrakni.
…itt utolsónak van…
Szíveskedjen elrakni!
…Magyarország, megmutatom ezt, az utolsó…
Figyelmeztetem!
…rubrika…
Figyelmeztetem…
…Magyarország.
…másodjára. [[Szabó Timea leteszi az iratot.]]
Válaszoljon, miniszter úr, legyen szíves, hogy mikor emelik meg tisztességgel [[Az elnök csenget.]] a pedagógusok bérét! Köszönöm. [[Taps a DK, a Párbeszéd és az MSZP soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az azonnali kérdésre Navracsics Tibor miniszter úr válaszol. Öné a szó, miniszter úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Képviselőtársaim! Válaszolok én, csak ahhoz az kell, hogy befejezze a felvezető kérdését. Az Európai Bizottsággal kötött megállapodásunk értelmében 2023-ban a pedagógusok átlagfizetése a diplomások átlagfizetésének a 64,7 százaléka lesz, 2024-ben 71,8, 2025-ben pedig 80 százalék, ez összegszerűen azt jelenti, hogy 2025-ben, ha maradnak a mostani kereseti arányok, akkor a diplomásátlagbér 2025-ben bruttó 972 901 forint lesz, a pedagógusok bére pedig átlagosan 777 673 forint. Hogy miért nem a 100 százaléka a diplomásátlagbérnek? Azért, mert a diplomásátlagbérbe beleszámít például a pénzügyi szektor keresete is, a magánszféra keresete. A közszférában sajnos nem vagyunk annyira versenyképesek, mint a magánszférában, a diplomások sem. Az Európai Bizottsággal kötött megállapodásunk lehetővé teszi, hogy társfinanszírozásban az első években az Európai Bizottság viseli a társfinanszírozás nagyobbik részét, az utolsó két évben pedig a magyar kormány veszi ezt át. Így meg tudjuk oldani azt, hogy 2025-re 777 673 forint legyen a pedagógusok átlagbére. Természetesen bízunk abban, hogy minél többen efölött lesznek majd. [[Kordás László: Költségvetés sincs, miről beszélünk?! Gréczy Zsolt: Nincs költségvetés se!]] Köszönöm szépen a figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm a miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő asszonynak. Parancsoljon!
Ne haragudjon, miniszter úr, tényleg, ez annyira megalázó, botrányos és aljas, amit a kormány képvisel! Értem, hogy most önt jelölték ki, hogy akkor itt szenvedje el azért, mert nem kapta meg Magyarország a 3000 milliárd forintot az Európai Uniótól, tehát büntetés jár önnek, mert ön tárgyalt, de attól még ez egy nagyon aljas dolog. Egyrészről ez még csak egy átlag, tehát a 80 százalék. Hogy a pénzügyi szektor, az lehet, hogy a legteteje, de akkor is micsoda megalázó dolog az, hogy 80 százalékát akarják majd 2025-re, aztán majd biztos változik ez meg az meg amaz, mert Matolcsy Györgynek, ugye, most már 6 millió a fizetése, miközben egy pedagógus-átlagfizetés 230 ezer forint most! Tehát elképesztően, tényleg, botrány, amit önök csinálnak! A kirúgásokról nem is beszélve! Most figyelmeztettek a Fazekas után a Berzsenyiben is tanárokat. Azt hiszik, hogy ez egy budapesti probléma. Az egész országot, a jövőnket teszik tönkre azzal, hogy az oktatást [[Az elnök csenget.]] hazavágják, és fenyegetőznek [[Az elnök csenget.]] , bosszút állnak és megfélemlítenek…
Képviselő asszony…
…ebben az országban…
…köszönöm.
Elég volt ebből. Tessék [[Az elnök kikapcsolja a szónok mikrofonját.]] megbecsülni a tanárokat, a diákokat! Köszönöm. [[Taps a DK és a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszter urat. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Én megértem az indulatát, de az nem jó tanácsadó. Ha ön azt kéri, hogy a jegybankelnöknek a fizetését szállítsuk le, azzal megint csak az Európai Unió haragját vívnánk ki [[Szabó Timea: Jaaaj!]] és azt semmiképpen sem tenném, mert ők a függetlenség egyik legfontosabb biztosítékát abban látják, hogy a jegybankelnök a kereseti viszonyait tekintve is kiemelkedik a többiek közül. [[Szabó Timea közbeszól.]] Én magam pedagóguscsaládból származom, magam is így-úgy pedagógus vagyok, még ha a felsőoktatásban dolgozom is, ebből adódóan elhiheti nekem, hogy egyetértek a pedagógusok bérkövetelésével. Ennyit tudunk most teljesíteni, ilyen időtávban tudunk teljesíteni. Annyit még megjegyeznék, mielőtt a fogalmakat véglegesen összekeverné, hogy a 3000 milliárd forint felfüggesztés nem büntetés, hanem felfüggesztés [[Szabó Rebeka közbeszól.]] az a pénz nem vész el, azt megkapjuk [[Szabó Timea: Csak átalakul!]] nagyon szellemesnek tetszik lenni [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] , azt meg fogjuk kapni abban a pillanatban, amint a végrehajtási időszakunk lezárul március végére. Ezt maga az Európai Bizottság erősítette meg a legutóbbi sajtótájékoztatón, ha esetleg lemaradt róla [[Vajda Zoltán közbeszól.]] akkor javaslom, hogy nézze meg, megtalálhatják. [[Arató Gergely: Ahhoz teljesíteni kéne a feltételeket! Szabó Timea közbeszól.]] Örülök neki, hogy ilyen érdeklődést váltott ki Arató úr részéről [[Az elnök csenget.]] is a hozzászólásom. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Köszönöm szépen a figyelmet. [[Arató Gergely közbeszól. Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm a miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Toroczkai László, a Mi Hazánk képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak „Mire van pénz, miniszterelnök úr?” címmel. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Mi Hazánk frakcióvezetője előzetesen úgy nyilatkozott, hogy személyes válaszadást kér [[Szabó Timea átad dr. Navracsics Tibornak két iratot, Szabó Rebeka erről mobiltelefonjával képeket készít.]] , így a miniszterelnök úrnak távolléte miatt a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. [[Szabó Timeának:]] Képviselő asszony, ha nem zavarom, legyen olyan kedves ezt a beszélgetést vagy ezt a fotózást itt a magánbeszélgetésről… [[Szabó Timea: Joga van hozzá!]] Képviselő asszony, azt gondolom, hogy az ülés zajlik. Ha lehet megkérnem! [[Szabó Timea: Tessék?!]] Ha megkérhetem, legyen olyan kedves elfoglalni a helyét! [[Szabó Timea: Hát, majd elfoglalom! Dr. Répássy Róbert: Még nem fejezte be a műsort!]] Úgy látszik, hogy nem értette meg az előző figyelmeztetést. [[Közbeszólások az ellenzék soraiból. Szabó Timea közbeszól.]] A filmkészítést, képviselő asszony, a filmkészítést meg a különböző Facebook-posztokat, legyenek olyan kedvesek, máshol készítsék el, köszönöm, ez az Országgyűlés. [[Arató Gergely Szabó Timeának: A többi ellenzéki képviselőtől veszed el a kérdezési időt. Szabó Timea közbeszól.]] Ez az Országgyűlés, ismételten mondom önnek. [[Szabó Timea: Szerencsére az alelnök úrnak még nincs joga megmondani, hogy hol mit csináljak!]] Befejeztem. Tisztelt Országgyűlés! Szabadi István, a Mi Hazánk képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Miért nem a magyar emberekre költenek?” címmel. Miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Navracsics Tibor miniszter urat jogosította fel. Tekintettel arra, hogy a Mi Hazánk frakcióvezetője előzetesen nem nyilatkozott a személyes válaszadási kérelemről, ezért ezt a határozati házszabály alapján úgy kell tekinteni, hogy a kérdést feltevő képviselő személyes válaszadást nem kér. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, tisztelt elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszter Úr! A Magyar Állandó Értekezlet novemberi ülésén a miniszterelnök úr kijelentette, hogy Magyarország nem fogja elfogadni az európai uniós tagállamok közös hitelfelvételét Ukrajna megsegítése céljából, indoklása szerint nem hajlandó arra, hogy Ukrajna érdekeit Magyarország érdekei elé helyezze. Ezzel egyet is értenénk, de mégis úgy tűnik, hogy a miniszterelnök úr szerint az már nem sértené a magyar érdekeket, ha Ukrajna működéséhez ugyanúgy támogatást nyújtanánk, csak kétoldalú megállapodás keretében, bár azt elismerte, hogy ez az összeg hiányozna a magyar költségvetésből. (Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Ukrajna megsegítéséhez bármelyik formában Magyarországnak GDP-arányosan 187 millió euróval kellene hozzájárulni, ami a jelenlegi árfolyamon körülbelül évi 77 milliárd forint kiesést jelentene a nemzeti költségvetésből a megélhetési válság kellős közepén. A Mi Hazánk Mozgalom nem támogatja sem Magyarország, sem az Európai Unió eladósodását, azt pedig főleg nem, hogy mi fizessük a kamatokat egy olyan hitel után, amelyből az évtizedek óta soviniszta és magyarellenes politikát folytató Ukrajnát segítenénk. Kétoldalú megállapodás formájában sem tudjuk elfogadni azt, hogy a magyar adófizetők pénzén évente 70 milliárd forint körüli közpénzt fordítsanak a világ egyik legkorruptabb országának a működtetésére, miközben itthon romokban az oktatásügy, az egészségügy, alacsonyak a bérek, a nyugdíjak, vállalkozások mennek csődbe, egekben az árak, az infláció és a rezsiköltségek, továbbá a külhoni magyar intézmények fenntartására sem jut elegendő pénz. A határon túli magyarság megsegítésére például a Bethlen Gábor Alap pályázati forrásai 2021-ben az előző évhez képest több mint a felével, 79 milliárd forinttal csökkentek, ami évente nagyságrendileg akkora kiesést jelent, mint az Ukrajna megsegítésére szánt összeg. [[17.00]] Kérem miniszter úr válaszát azzal kapcsolatban, hogy az Ukrajna támogatására szánt pénzt miért nem a magyar családok, vállalkozások megsegítésére és a külhoni magyar, köztük a kárpátaljai civil szervezetek fenntartására fordítják. Köszönöm szépen. [[Dócs Dávid tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Köszöntöm képviselőtársaimat. A válaszra Navracsics Tibor miniszter úrnak adok szót. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselőtársam! Ukrajnát megtámadták. Lehetnek különböző véleményeink a háborúról, az odavezető okokról, de tény, hogy Ukrajnát megtámadták, több millió ember vált földönfutóvá, akiknek otthont kell találniuk, akiknek újra kell kezdeniük az életüket, és Ukrajna, az ország jelentős területe hadműveleti terület most. Segítenünk kell, szerintem ez humanitárius segítség. És míg a magyar kormány álláspontja az, hogy nem értünk egyet a közös európai uniós hitelfelvétellel, részben azért, amit ön is mond, hogy ne kelljen a kamatokat a magyar embereknek megfizetni, de humanitárius okokból magától értetődőnek vesszük, hogy segítséget nyújtsunk azoknak az ukrán családoknak, akiknek a hétköznapi élete, a munkahelye, a családja, az épületei semmisültek meg. Úgy gondoljuk, hogy ez az a kötelezettség, amit nemcsak mint európai uniós tagállam, hanem mint közép-európai állam, mint Ukrajna egyik szomszédja, mint egy olyan állam is, amelynek közösségei ott is élnek, meg kell tennünk, erkölcsi kötelességünk. Ezért gondoltuk, hogy kétoldalú alapon segítséget nyújtunk a megtámadott Ukrajnának. Kérem, hogy ön is legyen erre belátással. Köszönöm szépen a figyelmét. [[Taps a kormánypárti sorokból.]] (Dr. Szűcs Lajost a jegyzői székben dr. Vinnai Győző váltja fel.)
Köszönöm szépen, miniszter úr: Egyperces viszonválaszra Szabadi István képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! A válaszát azért nem fogom tudni elfogadni, arra tekintettel, hogy a kormány a magyar adófizetők pénzéből az Európai Unió kérésének eleget téve nemcsak Ukrajna működését, hanem az ukrán fegyverkezést is támogatja ezzel. Az Európai Unió a 2021-ben létrehozott, ironikus módon európai békekeretnek nevezett alapból eddig 3 milliárd eurót költött az Unión kívül álló Ukrajna fegyverkezésére, amibe Magyarország is vállalta a befizetést. A kormányzati kommunikáció szerint Magyarország nem szállít fegyvereket Ukrajnába, ennek ellenére a kormány idén egy kormányhatározat alapján 4,7 millió euróval nagyságrendileg ez 2 milliárd forint támogatta az Ukrajnába szánt fegyverek vásárlását, és a következő öt évben további 40,8 millió euró, azaz csaknem 17 milliárd forint befizetését tervezi a békekeretbe, amit a Mi Hazánk Mozgalom véleménye szerint a magyar családok megsegítésére kellene fordítani, és teljes mértékben elfogadhatatlannak tartjuk ezeket a támogatásokat Ukrajnának kifizetni. Köszönöm szépen. [[Dócs Dávid tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg miniszter urat is. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársam! Szomorúan bár, de természetesen tiszteletben tartom a Mi Hazánk álláspontját ebben a kérdésben. Ez a helyzet, amikor középen áll egy kormány: az egyik ellenzéki párt azért támadja, mert túlságosan oroszbarát, a másik ellenzéki párt azért támadja, mert túlságosan ukránbarát. Ez mutatja a legjobban, hogy jó helyen vagyunk valószínűleg és jó politikát folytatunk. Ha két oldalról támadja az ellenzék, akkor biztosan középen vagyunk. Köszönöm szépen a figyelmét. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Csárdi Antal képviselő úr, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Mit gondol erről, Miniszter Úr?” címmel. Bocsánat, az a következő lesz, elnézést. [[Rétvári Bence: Eljutunk még oda is!]] Igen, itt az új lap. Csárdi Antal képviselő úr, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök Úr?” címmel. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy az LMP frakcióvezetője előzetesen úgy nyilatkozott, hogy személyes válaszadást kér, így miniszterelnök úrnak távolléte miatt a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Most az LMP képviselőcsoportjának következő kérdése fog elhangozni, amelyet szintén Csárdi Antal képviselőtársam tett föl, és aminek a felkonferálását már az imént megkezdtem. [[Rétvári Bence: Mi a címe?]] Csárdi Antal, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Mit gondol erről, Miniszter Úr?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat, miniszterhelyettest jogosította fel. Tisztelettel kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Nagyon szépen köszönöm. Csárdi Antal képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Válságban van a jövő, a magyar haza van válságban, válságban, mert az oktatási rendszer az összeomlás határán van az elavult NAT miatt, a pedagógusbérek vásárlóértékének a folyamatos csökkenése miatt. Az egyetlen, ami működésben tartja az oktatási rendszert, a pedagógusok végtelen nagy elkötelezettsége, hogy a gyerekeinket megtanítsák és felkészítsék az előttük álló életre. [[A karzaton helyet foglaló vendégek felállva hátat fordítanak az ülésteremnek, a pólójukon lévő betűkből a TANÍTANÉK szó olvasható össze.]]
Bocsánatot kérek, képviselő úr, sajnos a karzaton rendzavarás történt, olyanok jelentek meg, akik politikai demonstrációt tartanak, és mivel a karzaton jelen lévőknek… [[Arató Gergely tapsol.]] Képviselő úr, ön, aki államtitkár volt, ne tapsoljon, Arató képviselő úr, mert önnek tudnia kell, hogy a Ház szigorú szabályai értelmében soha a Házban a karzat nem nyilváníthatott véleményt. Ezért kénytelen vagyok addig szünetet tartani, amíg a karzatról a zavart keltők el nem távoznak. (Szünet: 17.05 17.10 Elnök: dr. Latorcai János Jegyzők: dr. Vinnai Győző és Hiszékeny Dezső)
[[A telefonjával az üléstermet körbepásztázó Szabó Timea felé:]] Figyelmeztetem, mert most már nincs szünet! Figyelmeztetem önt, képviselő asszony, hogyha még egyszer figyelmeztetem, akkor kénytelen leszek innen kiküldeni! [[Szabó Timea: Elnök Úr! Online közvetítés van!]] És tudja, kedves képviselő asszony, frakcióvezető-helyettes asszony vagy pártelnök asszony, társelnök asszony, a becsület azt kívánná, hogy ha valaki valamit rendez, azért vállalja is a felelősséget. Köszönöm. [[Szabó Timea: Én nagyon büszkén vállalnám, de nem én rendeztem sajnos!]] (A jegyzői székben Hiszékeny Dezsőt Szabó Sándor váltja fel.) Csárdi Antal képviselő úr, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Mit gondol erről, Miniszter Úr?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jogosította fel. Az előbb már megkérdeztem, de ismételten megkérdezem Csárdi Antal képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Elfogadja. Köszönöm. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Ahogy már elkezdtem korábban, válságban van a jövő, a magyar haza van válságban, mert az oktatási rendszer az összeomlás határán van. Összeomlás határán van, mert korszerűtlen a NAT, mert a pedagógusbérek gyakorlatilag napról napra kevesebbet érnek. Sajnos, ami az egész rendszert működésben tartja, az a pedagógusok végtelen elkötelezettsége. Ugyanakkor a kormány elkötelezettsége sajnos nem érhető tetten ebben a kérdésben, hiszen önök ugyanúgy tudják, mint én, hogy 2015 óta a pedagógusbérek több mint 40 százalékot veszítettek az értékükből. Csak idén 20 százalékot meghaladó az infláció, és mégis, azt gondolom, az első kérdésem kell hogy legyen, hogy önök mit gondolnak, hogy az az erőszak, amit most a pedagógustársadalmon elkövetnek, kinek árt, kinek használ. Az az abúzus, amit önök az elbocsátott pedagógusokkal szemben felmutatnak, használe Magyarországnak, használe az oktatási rendszernek, használe a diákoknak vagy a szülőknek? Egyértelműen ki lehet mondani, hogy nem használ. Azt is pontosan tudjuk, hogy a Fidesz jogállamában a pénz a fegyver, és azt gondolom, hogy egyértelmű kérdéseket kell kapnunk arra, hogy megkapjáke a pedagógusok a tisztességes béremelést a jövőben és ne 10 meg ne 20 százalékokról beszéljünk, hanem reálértéken beszéljünk legalább 50 és 100 százalék közötti mértékről , biztosítjáke az érettségizőknek a felkészüléshez szükséges nyugodt körülményeket, valamint tisztelettel kérdezem, tisztelt államtitkár úr, tervezneke további elbocsátásokat. Köszönöm szépen válaszát. [[Taps az ellenzéki pártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár úr válaszol. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Az elmúlt percek is jól mutatták, hogy mire képes a magyar baloldal, a magyar ellenzék. [[Moraj az ellenzéki pártok soraiban. Gelencsér Ferenc: Istenem! Úristen!]] A szelfizés nagyon megy, a cselekvés nem megy. Ön is itt volt, tisztelt képviselő úr, pár héttel ezelőtt [[Csárdi Antal: Volt telefon a kezemben?]] amikor mindnyájan arról szavaztunk, hogy 10 vagy 21 százalék legyen a pedagógusoknak a béremelése [[Csárdi Antal: Az kevés!]] azáltal, hogy az uniós forrásokat is hozzá tudjuk tenni ahhoz a forráshoz. [[Arató Gergely: Ne lopjátok el, és akkor lesz uniós forrás!]] Akkor nem volt ilyen aktív, mint most, tisztelt képviselő úr. Akkor nem nyomta meg az igen gombot. Akkor nem támogatta ezt a javaslatot. Önök valójában valamiféle politikai hasznot remélnek ezekből a mostani akciókból, de önök nem segítik a pedagógusokat, hanem itt a parlamentben a saját szavazatukkal akadályozzák. Van, aki büszke is rá, van, aki a Facebookra is kiírja, hogy bár a kormány beterjesztett javaslatokat, aminek a révén nyilvánvalóan magasabb lehetne a pedagógusbér-emelés, de büszkén újságolják, hogy önök erre nemmel szavaztak. Mégis, tisztelt képviselő úr, nem az lenne az ön feladata esetleg, hogy ha van egy lehetőségünk arra, hogy a pedagógusbér-emelést ne 10 százalékosra, hanem 21 százalékosra emeljük a jövő évben, akkor ezt megszavazza? Nem ezt kellett volna a magyar pedagógusokkal szemben megtennie? És megtette, tisztelt képviselő úr? Nem tette meg. [[Gelencsér Ferenc: Megszavaztuk! Mi is megszavaztuk, ők is!]] Amikor bármilyen demonstráció van, önök odamennek, és szelfizgetnek. Ebben nagyon erősek, mintha tennének valamit a pedagógusokért. Azok, akik korábban az oktatásban vezető szerepet töltöttek be, nekik nagyon rovott múltjuk van, ők pedagógusbért csökkentettek, iskolákat zártak be, fizetőssé tették a tanárképzést, és elvettek egyhavi bért a magyar pedagógusoktól, meg tandíjat is bevezettek. [[Arató Gergely: Meg adtunk 50 százalékot, azt mindig elfelejted!]] Ez volt a baloldal. Önök ehhez a baloldalhoz csatlakoztak. Azt mondták, lehet más a politika, de csatlakoztak az iskolabezáró, pedagógusbér-csökkentő és 15 ezer pedagógust elbocsátó baloldalhoz. Ön a saját szabad akaratából csatlakozott ehhez a gyurcsányi baloldalhoz. De amikor egy picit ezen a csorbán köszörülhetne, és itt megmutathatná, hogy önök mégiscsak ebben partnerei a kormányzatnak, nem ezt teszik. [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] És amikor van egy oktatási vitanapunk… úgy látom, lejárt az időm, arra majd kitérek, hogy akkor mit tesznek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. Arató Gergely: Nagyon várjuk már! Már elmondtad negyvenhétszer…]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválasz illeti meg Csárdi Antal képviselő urat. Parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Úr! Ön óriásit téved, ha azt hiszi, hogy a közel 50 százalékos értékcsökkenést, amit 2015 óta elszenvedtek a pedagógusok, tudja kárpótolni 20 vagy 10 százalékos béremelés. Ez egy őrületes tévedés vagy mellébeszélés! A helyzet az, tisztelt államtitkár úr, hogy önök abuzálják a pedagógusokat, akik a polgári engedetlenség eszközéhez nyúltak, pedig higgye el, államtitkár úr, én is emlékszem 2006-ra, amikor a Fidesz ugyanúgy a polgári engedetlenség eszközéhez nyúlt, de akkor még ez teljesen rendben volt. Tisztelt Államtitkár Úr! Az a kérdésem, amire választ várok, hogy kapnake a diákok korszerű oktatást, biztosítjáke az érettségihez fűződő felkészülés lehetőségeit, mert azzal, hogy egy iskolából elbocsátottak hat pedagógust, gyakorlatilag teljesen ellehetetlenítették az érettségire való felkészülést. Valamint kérdezem továbbá tisztelettel, hogy tervezneke további elbocsátásokat, abbahagyjáke végre a pedagógusok folyamatos és értelmetlen abuzálását. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki pártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Rétvári Bence államtitkár urat is. Parancsoljon!
Tisztelt Képviselő Úr! Ön sokféle szót használhat a parlamentben, de mi a tárgyalásban hiszünk. [[Moraj az ellenzéki pártok soraiban.]] Több mint 14-szer ültünk le tárgyalni a pedagógusok képviselőivel, mióta megalakították a sztrájkbizottságot. Csak ebben a ciklusban ötször ültünk le. Elindítottunk egy nagyon széles körű konzultációt, amit senki korábban előttünk nem indított el. 25 ezer pedagógus küldte vissza a véleményét első körben, és hála istennek, utána nőtt, utána 33 ezer pedagógus küldte el a véleményét a második körben. Most a szülőket kérdezzük. Több mint 52 ezer szülő is elküldte a véleményét, mert mi arra szeretnénk alapozni a politikánkat, hogy valóban mik a pedagógusok meglátásai, mik a szülők meglátásai. Tisztelt Képviselő Úr! Ha önök is támogatnák, nagyon megtisztelő lenne, hogy jövőre ne 10, hanem 21 százalékkal, jövő év után ne 10, hanem 25 százalékkal, az azutáni évben pedig 29 százalékkal növekedjen a pedagógusok bére. [[Csárdi Antal Szabó Timeával konzultál.]] Megtisztelő lenne, ha figyelne. Önnek válaszolok, tisztelt képviselő úr, de ha nem érdekli önt, persze az is lehetőség. Arról, hogy hogyan veszik figyelembe a tanárok véleményét, javaslom, konzultáljon Arató árnyékminiszter, egykori államtitkár úrral, aki szó szerint azt mondta: „A tüntetés nem jó válasz a problémákra, a tárcát pedig a demonstráció nem tántorítja el eredeti szándékától.” Aki most a demonstrációnak a legnagyobb tapsot adta, pontosan az az ember mondta ugyanezt. Van önökben bármifajta következetesség, bármiféle tartás? Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Illés Boglárka képviselő asszony, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Meddig tagadhatja a főpolgármester a Városháza-gate létezését?” címmel. Tisztelt Képviselő Asszony! Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Fürjes Balázs miniszterhelyettes, államtitkár urat jelölte meg. Kérdezem, hogy elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Köszönöm szépen, hogy elfogadja. Illés Boglárka képviselő asszonyt illeti a szó. [[Szabó Szabolcs dr. Fürjes Balázsnak: Most meg leszel szorongatva! Derültség az ellenzéki pártok soraiban.]] Megvárjuk, míg a rend helyreáll, és utána lehet folytatni. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Fontos, hogy most beszéljünk olyan ügyekről is, amelyekről a baloldal rendszeresen hallgat [[Sebők Éva közbeszól.]] , vagy legalábbis megpróbálja elterelni erről a figyelmet, annak ellenére, hogy ezt mindannyian tapasztaljuk mindennap, most már több mint három éve figyelemmel kísérhetjük a városban, egészen pontosan a fővárosban, és ez nem más, mint Karácsony Gergely ámokfutása. Hiszen volt itt már minden. Voltak már értelmetlen biciklisávok, dugók, birkalegelők, a hulladékszállítás leállítása, a parkolási díjak drasztikus megemelése, és még bőven sorolhatnánk az elhibázott döntéseket, hiszen van mit. [[17.20]] Mindezeknek köszönhetően a főpolgármester népszerűsége Gyurcsány Ferenc szintjére süllyedt. Most már az őt támogató dollárbaloldal sem benne látja a folytatást 2024-ben. Az elmulasztott cselekvései és az értelmetlen döntései mellett a felelősséghárításról is ismertté vált. Akárhányszor kellemetlen helyzetbe került, emlékszünk, mindig másokat okolt érte. Ennek a végét most már láthatjuk, hiszen az elmúlt napokban a Nemzeti Nyomozó Iroda több gyanúsítottat is kihallgatott a Városháza-gate ügyében. A botrány még 2021. november elején robbant ki, amikor a Városháza eladásának kísérletéről szóló leleplező hanganyagok és dokumentumok napvilágra kerültek. Korábban nyélbe ütött fővárosi ingatlanügyletekre is fény derült; persze, Karácsony Gergely azt állította, hogy ezekről mit sem tudott, ő ott sem volt. Tisztelt Államtitkár Úr! Egy ideig mulatságos volt Karácsony Gergely botladozását nézni, de az elfogadhatatlan, hogy a főpolgármester úgy tesz, mintha semmi sem történne, mintha nem léteznének a Városházán folyó korrupciós ügyek. Ennek tükrében kérdezem, hogy a főpolgármester meddig tagadhatja még a Városháza-gate létezését. [[Sebők Éva közbeszól.]] Államtitkár úrtól kérdeztem, tőle várom a választ, nem öntől. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A választ, mint hallottuk, dr. Fürjes Balázs államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó. [[Gelencsér Ferenc: Menni fog!]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! A Városháza-gate ügyét valóban nehéz lesz letagadnia Karácsony Gergelynek, hiszen mégiscsak az ő emberei mondtak nagyon kemény megörökített mondatokat a városházi ingatlanpanamák működéséről, és valóban, a rendőrség is tett három gyanúsítást befolyással való üzérkedés miatt, ez 2-8 évig büntetendő tényállás. Valami bűzlik, az biztos! Ugyanakkor látok rá esélyt, hogy kiderüljön: Karácsony Gergely a főszereplője a baloldali dollárbotránynak is, és ezt még nehezebb lesz letagadnia. A baloldali kampányhoz több milliárd forintnyi támogatás érkezett külföldről. Ezt egy olyan ember intézte, aki a főpolgármesteri kabinet alkalmazásában áll, akinek Karácsony Gergely a munkáltatója. A dollárbotrány pénztárnoka Karácsony Gergely embere: Korányi Dávidnak Karácsony Gergely adott utasításokat [[Arató Gergely: Boldog karácsonyt!]] , és Korányi Karácsonynak volt köteles beszámolni mindenről. Vagyis Karácsony Gergely a főnöke annak a városházi tanácsadónak, aki intézte a baloldali kampány vélhetően törvénytelen amerikai támogatását. A baloldal kampányához a devizapénztárnokot Karácsony Gergely küldte, adta, utasította. Korányi Dávid, aki pénztárnokként leszervezte az amerikai pénzek eljutását önökhöz, a baloldalhoz, tulajdonképpen Karácsony Gergely apportja volt a baloldali kampányban, Karácsony Gergely természetbeni hozzájárulása, hogy aztán abból valójában dollárban nyújtott törvénytelen pénzügyi hozzájárulás legyen. Adódik a kérdés: mi Karácsony Gergelynek, a baloldali dollárbotrány pénztárnoka munkáltatójának, valódi utasítójának a szerepe a dollárbaloldal vélhetően törvénytelen külföldi támogatásában? Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Illés Boglárka képviselő asszonyé a szó, parancsoljon! [[Arató Gergely: Keményen!]]
Köszönöm a válaszát, államtitkár úr.
[[Hangosítás nélkül, Arató Gergely felé:]] Képviselő úr, a hangját…
Azért folytatnám, mert közben látom, hogy telik az idő. Köszönöm szépen a választ. Természetesen úgy gondolom, hogy azt sem hagyhatjuk figyelmen kívül, ahogy államtitkár úr is kitért rá, hogy ebben a Városháza-gate-ügyben nemcsak Karácsony Gergely érintett, hanem sokan vannak még rajta kívül mások is, többek között Bajnai Gordon, aki a DatAdathoz kapcsolódó, tehát a cégcsoportjánál lévő gyanús ügyletekbe is, úgy tűnik, hogy belekeveredett, és ezt nem én állítom, hanem nyomozás folyik már vele szemben, ugyanis a NAV költségvetési csalás gyanúja miatt, a rendőrség pedig sikkasztás és pénzmosás gyanúja miatt rendelt el nyomozást. Bajnai Gordonra is jellemző, hogy ő is megpróbálja hárítani a felelősséget Karácsony Gergelyhez hasonlóan. Ahelyett, hogy a leleplezés után beismerte volna, inkább rágalomhadjáratot indít és másra mutogat. [[Sebők Éva: Simonka jól van?]] Én nagyon bízom benne, hogy a baloldal előbb-utóbb vállalni fogja a tetteiért a felelősséget és a következményt is, és ahelyett, hogy külföldről várna iránymutatást, a választópolgárok felé fog elszámolni, és az ő felhatalmazásukért fog dolgozni. Bízom benne, hogy a jövőben ez így lesz, a hatóságok pedig végezzék el a nyomozást. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Szórványos taps a Momentum padsoraiból.]]
Viszonválasz illeti meg Fürjes Balázs államtitkár urat is, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Márki-Zay Péter, az önök miniszterelnök-jelöltje azt is mondta, hogy Karácsony Gergely első fordulós előválasztási kampánya körülbelül 500 millió forintba került. Vannak becslések, hogy ez inkább az 1 milliárd forintot közelíti, ezért a dollárbaloldal botrányának egyik lényeges kérdése ez is, hogy pontosan mennyi pénzt is költött el a baloldal főpolgármestere, Karácsony Gergely a saját baloldali előválasztási kampányára, és ennek mekkora része, hány dollár jött külföldről. A külföldi támogatók mit kértek cserébe Karácsony Gergelytől kampányának finanszírozásáért? [[Közbeszólás az ellenzéki pártok padsoraiból: Marine Le Pen!]] Csupa kérdés, nemcsak a Városháza-gate, hanem a dollárbaloldal dollárbotrányának környékén is. Nyilvánvalóan Korányi Dávid főnöke, utasítója nem vonhatja ki magát a felelősségi körből. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Sebők Éva: Ez Simonkára is igaz?]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Hollik István képviselő úr, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Milyen jogkövetkezményekkel számolhat a Dollárbaloldal a tiltott kampányfinanszírozás tényének bebizonyosodása esetén?” címmel. Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! A miniszter asszony távolléte miatt válaszadásra Répássy Róbert államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét. [[Hollik István bólint.]] Köszönöm szépen. Hollik István képviselő urat illeti a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A dollárbaloldal csúnyán lebukott, ez a helyzet, és nem önmagában azzal, hogy külföldről kaptak támogatást, hanem az ezzel az üggyel kapcsolatban megfogalmazott állításaik körülbelül két-három nap alatt dőlnek össze és derülnek ki róluk, hogy hazugságok. Tehát a dollárbaloldal a magyarázkodásával olyan hazugságerdőbe navigálta magát, ahonnan már nincs kiút, de Márki-Zay Péter és Korányi Dávid nyilatkozataiból úgy fest, hogy le is táboroztak az erdő közepén. Először azt mondták, hogy átlátható a kampányfinanszírozásuk, de kiderült, hogy maximum annyira, mint Gyurcsány Ferenc vagyonosodása. Ugyanis kezdetben arról beszéltek, hogy itt pár száz millió forintról van szó, aztán kiderült, hogy 1,8 milliárd forintról, most meg már tudjuk, hogy 3 milliárdról. Aztán azt is mondták, hogy mikroadományokból gyűltek össze ezek a milliárdok, és hogy csak magyar emberek tudtak adományozni, hiszen ellenőrizték a személyazonosságukat. Most kiderült, hogy egyik sem igaz. 11 adományozó van, és semmilyen adatot nem kértek, semmilyen ellenőrzés nem volt. Amikor az egészet szervező Karácsony Gergely embere, Korányi Dávid is rájött arra, hogy az állításuk tarthatatlan, azért elpöttyintette, hogy hát valójában voltak itt intézményi adományozók is. Természetesen ezeknek a kilétéről nem beszélt. Mindez persze csak a következmény. Az ügy lényege az, hogy ilyen durva külföldi befolyásolás a rendszerváltás óta Magyarországon nem volt [[Arató Gergely: Soros György!]] tehát az sem lenne túlzás például, ha Arató Gergely képviselő úr pártjának a nevét módosítanák dollárkoalícióra, és abban egyesülne egyébként a teljes dollárbaloldal. [[Moraj az ellenzéki pártok padsoraiból. Arató Gergely: Vicces!]] De a kérdés mégiscsak az ezek után, tisztelt államtitkár úr, hogy a mindenkori magyar államnak milyen lehetőségei vannak arra, hogy egy ilyen külföldi befolyásolást megvizsgáljon vagy éppen megelőzzön a jövőben. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Répássy Róbert miniszterhelyettes, államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Úgy hallom, a dollárbaloldal jól szórakozott az ön kérdésén. Nem csodálom egyébként, mert 3 milliárd forintot mulattak el az országgyűlési kampányban. [[Arató Gergely: Virág elvtárs, ez már az ítélet…]]
[[Hangosítás nélkül, Arató Gergely felé:]] Arató képviselő úr! [[Gréczy Zsolt: Prejudikál az államtitkár úr!]]
Nem tudom, hogy a mulatás az milyen prejudikáció volt. Én úgy gondolom, hogy 3 milliárd forintot elmulattak, ez látható volt a választási kampányban, már csak azért is, mert igen sikertelen mulatság volt, de nagyon drága mulatság volt ez mindannyiunk számára. [[17.30]] Azt egyébként a rendszerváltás óta eddig minden párt betartotta, hogy nem fogadott el külföldről támogatást. [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokban: Kivéve Fidesz!]] Nemcsak azért, mert a törvény kimondja, hanem azért, mert ez a magyar demokrácia egyik fő kérdése volt, hogy nem hagyják magukat a pártok külföldről befolyásolni. Egyébként nemcsak Magyarországon kérdés ez, tisztelt képviselő úr, hanem az Európai Parlament is 2019-ben állásfoglalást fogadott el a választások külföldi befolyásolása ellen. Persze, ők nem a dollárbaloldalra gondoltak, de ettől függetlenül az elvvel egyetérthetünk, az Európai Parlamentnek is szemet szúrt, hogy vannak olyan országok, vannak olyan tagállamok, ahol külföldről, külföldi pénzekkel befolyásolják a választásokat. Sőt, ezen túl még az Amerikai Egyesült Államokban is Biden elnök veszélyhelyzetet hirdetett a külföldi befolyásolással szemben. Ezek a példák azt mutatják, hogy minden demokráciában kulcskérdés az, hogy külföldi eszközökkel, kampányeszközökkel, pénzekkel ne lehessen befolyásolni egy választást. Ami pedig a dolog jogi részét illeti, arról valóban majd később fogjuk megtudni, hogy mi történt, és kinek a felelőssége mondható ki. Ezekben az ügyekben több vizsgálat is folyik a nyomozó hatóságok részéről, meglátjuk, hogy mi fog történni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválasz következik. Hollik István képviselő úré a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! A dollárbaloldal bőszen használja a bezzegpolitizálás eszközét: bezzeg, Finnország, bezzeg, Németország! Úgyhogy ezért tegyünk egy gondolatkísérletet, tisztelt baloldali képviselőtársaim! Mi lenne azokban az országokban, amelyekre önök mindig mintaként hivatkoznak, akkor, ha kitudódna egy olyan országban, ahol tiltott a külföldi kampányfinanszírozás, hogy egy választásokon induló párt háromszor annyi pénzt kapott külföldről, mint amennyi az állami támogatás maximuma? És azt gondolom, hogy ez költői kérdés, mert önök is tudják, hogy egy ilyen bezzegországban mi történne, egy ilyen nyugat-európai országban mi történne. Az a párt jobb- vagy baloldali valószínűleg nem élné túl a másnapot. Tehát úgy látszik, hogy önöknek még azt sem engedik meg a főnökeik, akik kifizették ezt a pénzt, hogy lemondjanak, hiszen nem ezért fizették ki azt a 3 milliárd forintot, pedig nyilvánvaló, hogy egy ilyen lebukás után az lenne a leghelyesebb. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválasz illeti meg államtitkár urat is. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Figyelemre méltó, hogy naponta kiderülnek hazugságok ebben az ügyben; hogy hogyan hazudik a dollárbaloldal ebben az ügyben. [[Arató Gergely: Biztos! Fidesz!]] Folyamatosan próbálják először is kisebbíteni ennek az egész külföldi kampányfinanszírozásnak a jelentőségét, folyamatosan próbálják úgy beállítani, mint ha a magyar törvényeket betartották volna, valamint folyamatosan próbálják azt állítani, hogy itt valójában nem is a választási kampányt finanszírozták, hanem csak valamifajta demokráciatevékenységet, demokráciatisztító tevékenységet. Nos, tisztelt Ház, egy normális demokráciában ilyesmi nem fordulhat elő, úgyhogy most az egyszer egyet kell hogy értsek az Európai Parlament határozatával, hogy megengedhetetlen az, hogy külföldről, külföldi pénzeszközökkel beavatkozzanak a magyar választásokba. Ennek mindenképpen gátat kell szabni. Nem engedhetjük meg, hogy ez még egyszer előforduljon. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban. Közbeszólások az ellenzéki padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! 17 óra 33 perc van, az azonnali kérdések végére értünk. Most áttérünk a kérdések tárgyalására. Tisztelt Képviselőtársaim! Kordás László képviselő úr, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a technológiai és ipari miniszternek: „Hogyan kívánnak megfelelni az európai tanács foglalkoztatáspolitikai iránymutatásainak?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Tájékoztatom önt, hogy majd a feladat- és hatáskörrel rendelkező Nagy Márton miniszter úr helyett Fónagy János államtitkár úr fog válaszolni az ön kérdésére. Öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Az Európai Tanács nemrég elfogadott foglalkoztatáspolitikai iránymutatásait a tagállamok kötelesek politikájukban figyelembe venni. Konkrét intézkedésekkel elő kell mozdítaniuk a kollektív fellépéshez való jogot, és meg kell erősíteniük a szociális partnerek szerepét. Támogatniuk kell az egész életen át tartó tanulást, biztosítani a munkavállalói jogokat és a hatékony szociális védelmet. Elő kell mozdítaniuk az esélyegyenlőséget, a társadalmi befogadást és a szegénység elleni küzdelmet. Ez a határozat a jelenlegi megélhetési válság európai alternatívája, amit egyékbént Dobrev Klára árnyékkormánya is képvisel. A megélhetési válság gyökere véleményem szerint az önök munkaalapú társadalomról kergetett illúziója, miszerint mindenki dolgozzék, mindegy, hogy mit. Csakhogy a megélhetéshez nem egyszerűen munka kell, hanem olyan munka kell, amiből valóban meg lehet élni. Önök Európa összeszerelő üzemévé tették az országot, betanított munkára kárhoztatva nagyon sok magyar dolgozót. A tízéves konjunktúra segített elfedni a válságot, az olcsó, kiszolgáltatott munkaerő és a folyamatosan gyengített forint leplezte, de meg nem akadályozta a versenyképesség hanyatlását, a leszakadásunkat. Éppen erről kaptunk betekintést a Gazdasági Bizottság mai ülésén Matolcsy György MNB-elnöktől is, hogy micsoda gazdaságpolitikát folytattak önök, és mi ennek az eredménye. Az árnyékkormány a versenyképesség javításában, a polgárok képzettségében, egészségében és a magas hozzáadott értékű munkájuk ellátásában látja a kiutat. Végre ismét megfelelnénk a csatlakozással vállalt követelményeknek, és az európai forrásokat az utolsó euróig oktatásba, egészségügybe, kutatásba, innovációba és környezetvédelembe fektetnénk. Rövid távon a költségvetéssel, fegyelmezett gazdálkodással gátat lehetne szabni az elszegényedésnek. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Kérdezem, miniszter úr: önök hogyan tesznek eleget a Tanács határozatának, és hogyan keveredünk ki a maguk által okozott kárból? Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint említettem, a választ Fónagy János államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Kérdésére, hogy hogyan teszünk eleget: a gyakorlatban. Elöljáróban, ismerve önt, biztos vagyok benne, hogy önnek nem állt szándékában lenézni a betanított munkásokat és az összeszerelőket, hiszen mind a ketten tudjuk, hogy a munkába visszajövő tíz- és százezreknek egy adott lépcsőfokot végig kell járni. Kérem, ne nézze le ezeket az embereket, sem a munkájukat; szükség van rájuk. Ami pedig a válságot és a szegénységet illeti. Tudom, hogy sokszor mondtuk, de ezek szerint újra el kell mondani ha már van árnyékkormány, akkor nekik , hogy 2010-ben közel 12 százalékos volt a munkanélküliség, most 3,5, annak idején 23,5 ezer forintra emelték a minimálbért, ma ez 200 ezer forint. Ami pedig a technológiát és az előrelépést illeti: Magyarország ma a világ hightech élvonalába tartozik. [[Derültség a Momentum padsoraiban.]] Két nemzetközi innovációs rangsor Európa legjobbjai között értékeli még akkor is, ha ezt a rangsort egyes képviselőtársaim nem értékelik. A ’22-es globális innovációs index szerint hazánk ötödik a csúcstechnológiás termékek előállításában; Európában Németországgal és Dániával vethető össze. Nem mi mondjuk, a Frankfurter Allgemeine Zeitung írta, hogy Magyarország orrhosszal vezet Németország előtt. Ami pedig a megélhetési válságot illeti. Ma 4,7 millió ember dolgozik egy jelentős átlagfizetés-növekedés mellett, önöknél pedig alapvetően a munkanélküliség és az állandó elszegényedés volt a téma. Köszönöm a türelmet, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Gurmai Zita képviselő asszony, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a gazdaságfejlesztési miniszternek: „Felhasználhatóvá teszike a SZÉP kártyákat élelmiszervásárlásra?” címmel. Parancsoljon, képviselő asszony! Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Képviselőtársaim! Államtitkár Urak! A rezsiköltségek és az élelmiszerárak brutális emelkedése egyre nehezebb helyzetbe hozza a hazai munkavállalókat. Talán még a koronavírus-járvány által okozott károknál is nagyobb a baj, ezért azonnali segítségre van szükség. Az MSZP még 2021 tavaszán azt javasolta, hogy lehetővé kell tenni az átjárást a béren kívüli juttatásként kapott Széchenyi-pihenőkártya, azaz a SZÉP-kártya alszámlái között. [[17.40]] Javaslatunk azon kevesek közé tartozott, amit még a kormány is elfogadott. Ennek köszönhetően a kultúrára és a szállásfoglalásra költhető összegeket melegétel-vásárlásra is lehetett fordítani. A változtatás fontosságát, szükségességét az is jelzi, hogy 2023-ban is megmarad az alszámlák közötti átjárhatóság. Az MSZP javaslata azt is tartalmazta, hogy a kártyát hideg élelmiszer megvásárlására is fel lehessen használni. Ez is megvalósult, igaz, csak néhány hónapig. Sajnos a magyar munkavállalók jelentős része került újra abba a helyzetbe, hogy a megnövekedett rezsiszámlák mellett már az étkezések finanszírozása is gondot jelent; a művelődés és a nyaralás helyett egyre inkább az foglalkoztatja az embereket, hogy miként teremtik elő az ebédet és az alapvető élelmiszereket. Itt van tehát az ideje annak, hogy újra lépéseket tegyünk a gondok enyhítése felé, semmivel sem kisebb ugyanis a megélhetési válság most, mint a járvány idején. Sőt, a rezsicsökkentés korábbi formájának felszámolása miatt sokaknak azon kell gondolkodnia, hogy milyen sorrendben fizessenek a fűtésért, az étkezésért vagy a gyógyszerekért. Éppen ezért kell újra lehetővé tenni a SZÉP-kártyákon maradt összegek szabadabb felhasználását. Az eddigiekre tekintettel kérdezem tehát, felhasználhatóvá teszike a SZÉP-kártyákat élelmiszer-vásárlásra is. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Képviselő asszony imént elhangzott kérdésére a választ Fónagy János államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! A SZÉP-kártya vendéglátás alszámlájának hideg élelmiszerre való felhasználását azért vezettük be, hogy segítséget nyújtsunk a családoknak. Ezt a lehetőséget, mint ahogy ön is említette, ’22. február 1-jétől július 1-jéig tartó időtartamra biztosította a kormány azzal, hogy ennek a véghatárideje a bevezetéstől kezdve ismert volt. A Széchenyi-kártya, -pihenőkártya úgynevezett füleit eltöröltük, belső korlátok nélkül lehet felhasználni a kártyán lévő összeget szálláshelyre, vendéglátásra vagy egyéb célokra. A KSH adatai szerint ’22 januártól szeptemberig a belföldi vendégek 25, a külföldiek 157 százalékkal több vendégéjszakát töltöttek el szálláshelyeken, mint az előző év azonos időszakában. Tehát a kártya ilyetén felhasználása érdemben segítette a magyar turisztikai ágazatot. Emlékeztetem képviselő asszonyt, hogy az orosz-ukrán háborúra válaszként elhibázott brüsszeli szankciós politika elszabadította az energia- és élelmiszerárakat, ezért árstopokat, élelmiszerárstopot, üzemanyagárstopot, kamatstopot vezettünk be, segítve a lakosságot és a vállalkozásokat a szankciók okozta válság leküzdésében. [[Dr. Gurmai Zita: Ettől még ez elfér.]] Az élelmiszerárstop keretében most a kezdeti hat helyett kiegészülve a tojással és az étkezési burgonyával nyolc alapvető élelmiszer árát maximáltuk december 31-éig. Ez számításaink szerint mintegy két százalékkal fogja vissza az infláció mértékét. Én személy szerint bízom benne, hogy ön és szövetségesei végre kiállnak a szankciók eltörlése és a béke mellett, és akkor tovább tudjuk felezni a költségeket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Tóth Endre képviselő úr, a Momentum képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Hány tanárt rúg még ki a belügyminiszter?” címmel. Tájékoztatom önt, hogy Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár úr fog válaszolni. Tóth Endre képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Legyen végre őszinte velünk, és árulja el nekünk: hány pedagógust terveznek még kirúgni? A múlt héten nyolc kiváló tanárt bocsátottak el, és így már összesen 13 pedagógus az, aki áldozatul esett a láthatatlan rendőrminiszter önkényének. Mindezt egy olyan helyzetben, amikor országossá vált a pedagógushiány, és egy-egy meghirdetett állásra gyakran senki sem jelentkezik. Úgy látom, még mindig nem értik: a csend nem rend. Még mindig nem értik, hogy nem lehet bármit büntetlenül megtenni az oktatásban dolgozókkal. Nem értik, hogy egy felelős miniszter nem rúg ki egyik napról a másikra pedagógusokat pusztán azért, mert a megalázó munkakörülményeik miatt felemelik a hangjukat. És főképp nem rúg ki tanárokat advent idején, a tél beálltakor, amikor éppen egy megélhetési válság van kibontakozóban. Talán azt hiszik, hogy erről szól a felhatalmazásuk, hogy kirugdossák a tanárokat 16 ezres pedagógushiány idején? Ilyen sok van belőlük? Ki fog így holnap tanítani? Önök álságos módon ráadásul a diákok érdekeire hivatkoznak. Kérdezem én: hol vannak a diákok érdekei, amikor kirúgják egy iskola egyetlen kémiatanárát? Hol vannak a diákok érdekei, mikor érettségi előtt rúgják ki egy végzős osztály osztályfőnökét? És hol vannak a diákok érdekei, mikor hosszú hónapokig nem tudják majd pótolni az elbocsátott pedagógusokat? Ezzel a lépésével a Fidesz-kormány megint kinyilvánította, hogy a tanárok, a diákok és a szülők egyáltalán nem számítanak neki, hiszen nemhogy nem hajlandók nemzeti forrásból a tanárok béremelésére költeni, hogy megállítsák a pályaelhagyást, még kirúgják a pályán lévő pedagógusokat is. Ez a jövőgyilkos politika teszi tönkre a magyar családokat. Kérdezem tehát államtitkár urat: hány tanárt akarnak még kirúgni? Amíg helyettesítésre sem marad elég? Jelenleg már több mint 93 iskola összesen 929 tanára él a polgári engedetlenség eszközével. Mindegyiküket kirúgják majd? A gyerekek meg majd hazamennek az iskolából kilenc órakor, hogy nincsen tanár? Esetleg ön fogja helyettesíteni a kirúgott pedagógusokat? Várom a válaszát. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azt kérném öntől, hogy egyszer próbálja már meg elmagyarázni, amit sokszor idéztem már önnek, a saját egykori pártelnöke, a saját egykori miniszterelnökjelölt-jelöltje, saját egykori frakcióvezetője, Fekete-Győr András szavait, aki azt mondta, hogy mérhetetlenül sok az iskolánk, és ezeknek nagyon ramaty a minősége. Ha önök szerint mérhetetlenül sok az iskola Magyarországon, akkor ez számszerűsítve a Momentum szerint hány iskola bezárását jelenti? És ezekben hány pedagógus dolgozik, akiket önök utcára tennének? Önök szó szerint azt mondták: mérhetetlenül sok az iskolánk. Akkor mennyi kellene önök szerint? László Imre legalább őszinte volt: a DK bezárná a kórházak 45 százalékát. De a Momentum hány százalékát zárná be az iskoláknak? A Momentum hány pedagógust bocsátana el? Mert ha iskolákat zárnak be, akkor pedagógusokat is elbocsátanak. Azt tudjuk, hogy a baloldal a kormányzása idején mennyit zárt be, és mennyi pedagógust bocsátott el, ön is tudja, 15 ezret. Ennyi pedagógust bocsátott el a baloldal. Ön is dobálózik ezzel a számmal, hogy 16 ezer pedagógus hiányzik ön szerint. A 2011-12-es tanévben 167 856-an dolgoztak az oktatásban, a ’21-22-es tanévben 165 787-en. Tudjuk, hogy eközben a diákok száma is jelentősen csökkent sajnos a csökkenő népesség miatt. E kettő között van kétezer főnyi különbség, és mondom, közben csökkent a diákok létszáma. Honnan beszél ön 16 ezerről? Ha egy kicsit a matematikában segítene nekünk, tisztelt képviselő úr, és elmondaná, hogy akkor önöknek az a mondata, az önök miniszterelnökjelölt-jelöltjének, pártelnökének, hogy túl sok az iskola, az hány iskolabezárást jelent, hány pedagóguselbocsátást jelent. És ha azt is egyszer elmondaná, hogy a 16 ezres szám önnek honnan jött ki, legalább lenne egy alap, amelyről el tudunk rugaszkodni, és nem az lenne, mint itt az oktatási vitanapon, amikor önök csak stadionoztak Mészáros Lőrinc-eztek meg vodafone-oztak, mert ennyi volt önöknek az oktatási vitanap. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Dudás Róbert képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a gazdaságfejlesztési miniszternek: „Újabb megoldási javaslat a posták megmentésére” címmel. Dudás Róbert képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Nem vagyok az az ember, aki pusztán kritikát fogalmaz meg, ön nagyon jól tudja, számos megoldási javaslatot kínáltam már és tettem már a posták megmentése érdekében. [[Rétvári Bence: Egyik életszerűbb volt, mint a másik.]] Ugyanakkor viszont azt látom, hogy ez csak engem, illetve minket érdekel, mert a kormány folyamatosan lesöpri ezeket. Kértem elsősorban azt, hogy a Szerencsejáték Zrt. segítse meg a postákat a fenntartás érdekében. Megtehetné, bőven lenne rá fedezet. Elutasították. Kértem azt, hogy a kisposták kapjanak törvényi védelmet. Az összes kormánypárti képviselő ellene szavazott a Gazdasági Bizottságban. Kértem azt, hogy ha már az állam nem tarthatja fenn, nem finanszírozhatja a veszteséges állami céget, akkor finanszírozza az önkormányzatokat, és akkor majd megteszik az önkormányzatok, mert ők nagyon szívesen beszállnának a fenntartásba, csak ehhez viszont forrásra van szükség. Süket fülekre talált. Nos, akkor teszek a harmadik után egy negyedik megoldási javaslatot. [[17.50]] Ez pedig nem más és már egyszer elutasították ezt is, és nem tették napirendre, de még van rá lehetőség , mint hogy költségvetési módosítót hajtsunk végre, a 2023. év költségvetését módosítsuk. 20 milliárd forintot mondanak, hogy ennyire lenne szükség a posták újranyitására és fenntartására. Felteszem önöknek a kérdést: mi a fontosabb, a propaganda vagy a posták újranyitása? A nemzeti konzultáció és az országot lefedő plakátkampány nagyjából 16-20 milliárd forintba került. 20 milliárdba kerül ez, 20 milliárdba kerülnek a posták ezt az egy kérdést kell eldönteni. Ha egyébként beletették volna a nemzeti konzultációba ezt a kérdést, azt gondolom, világos választ kaptak volna, hogy az embereknek mi erről a véleménye. Ezzel nem azt akarom mondani, hogy újra konzultáljanak sok milliárdért, isten őrizz! Egyszerűen csak fogadják meg, kérem, ezt a javaslatot, tűzzék napirendre a költségvetési módosítót, és tegyünk meg mindent közösen a posták megmentése érdekében! Ez számunkra és az emberek számára fontos, és higgye el, kérem, államtitkár úr [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] ha kevesebb lesz a propaganda, akkor több lesz a posta. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Fónagy János államtitkár úr adja meg. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Valóban nem először veti ön fel ezt a postaügyet. Azért engedje meg, hogy a papíromat letéve arról beszéljek, hogy ön egy százötvenvalahány éves rendszert próbál megvédeni. Ezt a postát nem a jelenlegi népességre és nem a jelenlegi országméretre találták ki. Ön egy 150 éves rendszert akar konzerválni. A Magyar Posta jelenleg 2600 postahelyet működtet, amikor az európai irányelvekben mintegy 1400-1500 postahelyet tartanak kívánatosnak. A finanszírozásnál is pontosan tudja a korlátokat, nem lehet finanszírozni, évi 15 millió euróért tudjuk mint közszolgáltató finanszírozni, és ebbe ez az 1400-1500 postahely fér bele. A lakosság posta iránti igénye változott. Önnek abban igaza van, hogy van, ahol a tradíció és a szokás megköveteli, hogy minden kistelepülésen minden utcában legyen egy posta, valóban hozzátartozik ahhoz a régi világképhez, amit ön ezek szerint szeretne a magyar vidéken konzerválni. Az én unokáim, felnőttkorú unokáim az életükben nem jártak postán. Az én korosztályom jár még a sárga csekkel; az öné sem jár már. [[Közbeszólásokra:]] De, ön még lehet, megengedem, de többen nem. [[Derültség.]] Kérem, higgye el, én nem vitatom, hogy önt egy érzelmi vonal motiválja, de kérem, higgye el, hogy a Magyar Posta működésének a fenntartása érdekében szükséges korszerűsíteni, szükséges modernizálni, és szükséges azt a meglévő, nagyon jól működő rendszert érdemben fenntartani a magyar vidéken. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Szabó Rebeka képviselő asszony, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek: „Miért nincs környezetvédelmi hatásvizsgálat és társadalmi egyeztetés a balatonföldvári kikötőépítésről?” címmel. Tisztelt Képviselő Asszony! Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Miniszter Úr! A balatonföldvári kikötőépítés ügye évek óta húzódik. Friss fejlemény, hogy a Pécsi Törvényszék idén szeptember 5-ei ítéletét követően a Veszprém Megyei Kormányhivatal ismételten lefolytatta az előzetes vizsgálati eljárást, és megállapította, hogy a létesítendő kikötőnek nincs környezeti hatása, így környezethasználati engedélyhez nem kötött. Gondolom, hogy önök szerint itt minden rendben van, hiszen a beruházó rendelkezik a szükséges engedélyekkel, amit szokás szerint a jogszabályoknak mindenben megfelelően kapott meg. A kormány hatóságai szerint a Natura 2000-es területen nincs jelentős környezeti hatása annak, hogy egy 311 méteres és egy 225 méteres benyúlású mólószár építése során több ezer köbméter betont és követ öntenek a tóba. A kormányhivatal és a bíróság egyetért abban, hogy szükségtelen a részletes környezeti hatásvizsgálat lefolytatása, mint ahogy bizonyára a társadalmi egyeztetés is az volna. Pedig a lakosság elkeseredetten tiltakozik, hiszen a helyi építési szabályzat szerint a strand funkciójának megváltoztatása nem engedélyezhető. Márpedig az önkormányzat által is támogatott beruházás egyenesen kettévágná a strand területét. A 175 hajó befogadására alkalmas kikötő csökkentené a vízhez jutás lehetőségét, és ezrek vízparti pihenési lehetőségeit lehetetlenítené el. Ez tehát egy újabb példája a Balaton-part Fidesz-közeli gátlástalan beépítésének. Mindeközben becslések szerint akár 10-15 éven belül oly mértékben romolhat a Balaton vízminősége, hogy lehetetlenné válik benne a fürdőzés. Itt lenne az ideje felismerni az iszonyú környezeti károkat, és betonozás helyett helyreállítani a tó ökoszisztémáját. Ezért kérdezem tehát, hogy önök szerint valóban több ezer köbméter beton tóba öntésének tényleg nincs környezeti hatása, illetve miért nincs környezeti hatásvizsgálat ennél a beruházásnál, és miért nem folytatnak társadalmi egyeztetést a balatonföldvári kikötőépítésről. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Képviselő asszony kérdésére a választ Farkas Sándor miniszterhelyettes, államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Elöljáróban fontosnak tartom kiemelni, hogy Magyarország Kormánya elkötelezett a Balaton-part természeti értékeinek megőrzése, a zöldfelületek védelme, továbbá a vízhez kötődő természeti, rekreációs lehetőségek biztosítása iránt. A kormányzati szándékot tükrözi a 2019. március 15-én hatályba lépett új Balaton-törvény, amely a korábbiaknál szigorúbb szabályozással védi a Balaton természeti és épített értékeit. A kérdésben szereplő ügyben a következőkről tudom tájékoztatni. A Veszprém Megyei Kormányhivatal előzetes vizsgálati eljárást folytatott le. A vizsgálat során a hatóság megállapította, hogy a tervezett beruházás a határozatban tett kikötések betartása mellett nem minősül olyan jelentős környezethasználatnak, ami indokolná a környezeti hatásvizsgálati eljárás lefolytatását. A hatóság szakmai szempontok szerint 2021. január 8-án meghozott eljárást lezáró határozatában felhívta a figyelmet, hogy az előzetes vizsgálati eljárást lezáró döntése a beruházás megvalósítására önmagában nem jogosít. A tervezett kikötő megvalósításához vízjogi létesítési engedélyt is be kell szerezni, a kivitelezési munkálatok csak a véglegessé vált vízjogi létesítési engedély birtokában kezdődhetnek meg. A Mosolygó Balatonföldvárért Egyesület a határozatot megtámadta, és bírósági eljárásban másodrendű alperesként a Balatonföldvári Közös Önkormányzat hivatali jegyzője, valamint harmadrendű alperesként a Fejér Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság is részt vett. A Pécsi Törvényszék, ahogy ön is említette, szep-tember 5-én meghozott ítéletében a kormányhivatal döntését ugyan megsemmisítette, de az eljárás jogszerűsége tekintetében hiányosságot nem állapított meg, és egyértelmű iránymutatásokat adott az új eljárásban vizsgálandó kérdésre. November 11-én meghozott [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] új határozatában ezt szakmai szempontok alapján, a vonatkozó jogszabályi környezetre tekintettel hozza meg, az érvényesülést előtérbe helyező, ügyfélbarát módon az eljárását. Kérem megtisztelő figyelmüket és elfogadását a válaszomnak. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Szabadi István képviselő úr, a Mi Hazánk képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszternek: „A nemzeti konzultáció minden pénzt megér?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Tájékoztatom önt, hogy Dömötör Csaba miniszterhelyettes, államtitkár úr válaszol önnek. Szabadi István képviselő úré a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, tisztelt elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Ház! A kormány újabb nemzeti konzultációt indított, ezúttal az Oroszország elleni brüsszeli szankciókról. A Mi Hazánk Mozgalom által elítélt szankciókat önök eddig rendre megszavazták, a konzultációs kérdőíveket pedig a nyolcadik szankciós csomag elfogadása után tíz nappal kezdték el kézbesíteni. Tisztában vagyunk azzal, hogy a szankciókról időről időre újabb szavazás történik, de önök az eddigi alkalmak előtt sem kérték ki a magyar emberek véleményét. Felmérések szerint a válaszadók kétharmada haszontalannak tartja a szankciókról szóló konzultációt. A korábbi 11 nemzeti konzultációnak sem volt nagyobb sikere, hiszen például a járvány utáni nyitásról tavaly tartott nemzeti konzultációban mindössze 528 ezren vettek részt. Ezzel szemben a nemzeti konzultációk rengeteg közpénzt emésztenek fel, összköltségük 2010 óta a jelenlegivel együtt elérheti az 55 milliárd forintot, ez hatalmas pénz. Fontos az emberek véleménye, sőt a legfontosabb, de a nemzeti konzultációkkal a magyar emberek helyett valójában különböző cégek járnak jól. A kormányzati kommunikációs tendereket 2015 óta folyamatosan a New Land Média Kft. és Lounge Designe Kft. nyeri el, így az állami szervek velük kötelesek szerződni. [[18.00]] A két cég adózott eredménye az elmúlt hét évben 34 milliárd forint volt, csak a Miniszterelnöki Kabinetirodával megkötött szerződések összege eléri a 200 milliárd forintot. Javaslom egyébként nonprofit módon kivitelezni a nemzeti konzultációt, akkor még talán hihető is lehetne az őszinte kíváncsiság az emberek véleményét illetően. Kérem tisztelt válaszukat azzal kapcsolatban, hogy a milliókat érintő rezsiharc feladásáról vagy a katatörvény módosításáról miért nem indítottak nemzeti konzultációt. Miért nőttek a többszörösére 2015 óta a nemzeti konzultációk reklámköltségei? Nem gondolják, hogy ezek a hatalmas pénzek sokkal hasznosabban is szolgálhatnák a magyar emberek érdekeit? Kérem szíves válaszukat. Köszönöm. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Dömötör Csaba államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, miniszterhelyettes úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Annyiban vitatkozom önnel, ha Magyarországon egymillió ember elmondja a véleményét bármiről, az szerintem nem kevés, hanem sok. Jó pár olyan ellenzéki párt van, amely örülne, ha ennyi szavazatszámot kapna; szerintem a nagyságrendek ügyében ezt érdemes tisztázni. Az, hogy miért szerepelnek ezek a kérdések a konzultációban? Azért, mert mindannyiunk életét érintik, ami egyébként nem zárja ki azt, hogy más kérdésekben is legyen ilyen, vagy éppen itt, a parlament nyilvánossága előtt ezeket napirendre emeljük. Az írásbeli beadványában úgy fogalmazott, hogy a kormány feladta a rezsiharcot, és miért nincs erről szó a konzultációban. Ez nincs így. Nem adtuk fel, ami két dologból is látszik: egyrészt jár a rezsitámogatás az átlagfogyasztásig, másrészt az elejétől fogva elleneztük azokat a szankciókat, amelyek alapjaiban károsak az európai gazdaság és a magyar gazdaság számára. Ezek aktuális kérdések, tehát nagyon is aktuális, hogy erről minél több magyar ember elmondja a véleményét. Például ön is jár az utcákon, döntöttek az olajszankciókról, ez most lép életbe, és látszódik is a következménye: ellátási zavarok és várhatóan további áremelkedések. Ez nincsen rendjén. Mi mentességet kaptunk az alól, hogy ne tudjunk szállítmányokat kapni Oroszországból. Tehát a szállítási korlátozások alól mentességet kaptunk, de az árhatás nagyon is fog minket érinteni, ha egész Európában nőnek az árak. Aztán dönteni akarnak a gázszankciókról. Ki akarják terjeszteni a szankciókat a nukleáris energiára. Nem kell önnek részleteznem, hogy a paksi bővítést vagy a Paksi Atomerőmű jelenlegi működését ez hogyan befolyásolja. Nem várjuk el önöktől ellenzéki pártként, hogy mindenben támogassák a kormányt, de elvileg nemzeti pártként arra kérem, hogy ne tagadják le, hogy a szankciós politikának gyászos következménye van. Ezen változtatni kell, magától nem fog menni, ezért van szükség vitákra, tárgyalásokra és szükség esetén konzultációra. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Bakos Bernadett és Kanász-Nagy Máté, az LMP képviselői, kérdést kívánnak feltenni az építési és közlekedési miniszernek: „Mikor vezetik be a klímabérletet?” címmel. Kanász-Nagy Máté képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Kormánypártok! A kormány az elmúlt 12 évben elhibázott, autóközpontú közlekedéspolitikát folytatott. A közúti közlekedést túlzottan támogatta, a közösségi közlekedés számára viszont nem nyújtott megfelelő forrásokat. Vasútvonalak korszerűsítése helyett autópályák épültek, vonzó közösségi közlekedési tarifarendszer helyett hatósági üzemanyagárat vezettek be. Egyre nyilvánvalóbb ugyanakkor, hogy az ársapka nem is működik. A kereslet közel 50 százalékkal nőtt az egy évvel ezelőtti szinthez képest. A MOL egyedül képtelen kiszolgálni az igényeket, és nem éri meg üzemanyagot behozni az országba. A 2000 hazai töltőállomásból 500-ban tapasztalható hosszabb-rövidebb ideig készlethiány, ráadásul már nem is csak a kis kutakról van szó. Ha a kormány nyáron elfogadta volna az LMP klímabérletre vonatkozó javaslatát, akkor most nem lenne ilyen súlyos a helyzet. Az ország összes tömegközlekedési járatára érvényes, havonta 5 ezer forintba kerülő bérlet rengeteg embert csábítana át autóról közösségi közlekedésre. Mivel a közösségi közlekedés energiafelhasználása sokkal hatékonyabb, ezzel az üzemanyag iránti kereslet is csökkenne, megszűnne a hiány. Palkovics László korábban úgy nyilatkozott, hogy a klímabérlethez hasonló, német mintájú, 9 eurós bérlet hatalmas siker, és hatalmas siker lehetne ez Magyarországon is, ennek ellenére a kormány nem tett semmit a klímabérlet bevezetése érdekében. Szeretnénk ismét rákérdezni arra, hol tart a klímabérlet bevezetése, milyen döntéseket hozott a kormány eddig ezzel kapcsolatban. Mikor fogják bevezetni Magyarországon is a klímabérletet, mikor fogják támogatni a fenntartható, zöld közösségi közlekedésre való átállást? Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Lázár János miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőház! Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm szépen a kérdést, illetve a lehetőséget, hogy néhány rövid másodperc erejéig néhány kérdésre néhány mondatban válaszolhatok. De szeretném tájékoztatni a képviselő urat és a parlamentet, annak ellenére, hogy nem új miniszter vagyok, kértem meghallgatási lehetőséget a Gazdasági Bizottságtól, ahol a közlekedés jelen van, hogy a közlekedéspolitikával kapcsolatos célkitűzéseinkről, illetve azok megújításáról értelmes és mélyebb párbeszédet folytassunk, hiszen az ön által föltett kérdés két percben nem válaszolható meg. Én nem értek önnel egyet abban, hogy a kötöttpályás közlekedésre ne költöttünk volna jelentős összegeket. 1200 kilométernyi vasúti hálózat újult meg, és ahol a megújítások megtörténtek, és modernizációt hajtottunk végre, ott az utasforgalom teljes egészében igazolja a fejlesztések helyességét. Tehát nem igaz az az állítás, hogy ne fejlesztettünk volna, erőnkhöz mérten és lehetőségeinkhez mérten fejlesztettünk. Ami pedig az autósokat illeti, Magyarországon inkább autósüldözés zajlik a szabályozás szintjén, senki sehol nem preferálja és nem védi az autósokat. Én pont az ő védelmüket is szeretném, mert Magyarország területföldrajzi adottsága olyan, hogy van, ahol nincs vasút, vagy nem elég a Volán, ezért naponta autóval kell ingázni. Azt kérem, ne folytassanak olyan politikát, amely az autósokat büntetné, mert az emberek Magyarországon nem hobbiból autóznak, hanem az ingázás, a munkába járás és az iskolába járás szükségeképpen. Ami a bérletet illeti, szeretném azt elmondani, hogy 2012 óta, tíz év óta nem emelkedett a közösségi közlekedés díjtétele. Tíz év óta nem emeltünk árat. Ennél nagyobb közösségiközlekedés-támogatás nem létezik egy olyan országban, ahol az elmúlt évben 20 százalék volt az infláció. A második megjegyzésem: hogy a német klímabérlet beválte, nem világos, mert a 9 euróról most emelték föl 49 euróra. Nekünk nem rövid és középtávú klímabérletet és klímacélokat kell kitűzni, hanem holnap reggel szociális problémákat kell kezelni. Arra utasítottam ma amikor átvettem a MÁV-ot a MÁV igazgatását és vezetését, hogy egy olyan díjtételrendszert és egy olyan kedvezményes rendszert tegyenek a kormány asztalára [[Az elnök jelzi az időkeret leteltét.]] egy pillanat türelem, elnök úr, talán hasznos lehet a parlament számára , amely a megváltozott üzemanyagárak közepette is versenyképes lehet, illetve amely képes lesz arra, hogy a lakosságot a kötött pályára terelje az autóhasználatból, szociális okoknál fogva. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Lezsák Sándor képviselő úr, a Fidesz képviselője, az Országgyűlés alelnöke kérdést kíván feltenni a területfejlesztési miniszternek: „Mit tesz a kormány a homokhátság vízpótlása érdekében?” címmel. Parancsoljon, alelnök úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszter Úr! Emlékeztetőül: a homokhátság Budapest és Szeged vonalán egy 120-150 kilométer hosszú s mintegy 90 kilométer szélességű, téglalap alakú terület, melynek nagysága közel 1,2 millió hektár, ebből csaknem 1 millió hektár a mező- és erdőgazdasági hasznosítású terület. Mind a felszín alatti, mind a felszín feletti vízkészlet az elmúlt évtizedekben drasztikusan csökkent. Az elmúlt évtizedekben itt a parlamentben képviselőtársaimmal együtt újra és újra küldtük a vészjelzéseket, a javaslatokat a komplex vidékfejlesztési, vízpótlási program érdekében. Két esztendővel ezelőtt az Országos Vízügyi Főigazgatóság elkészített egy szakmai anyagot a homokhátság vízpótlására. Örvendetes tény, hogy Magyarország Kormánya figyelembe vette az érintett szakmai javaslatokat, és két ütemben összesen 6,2 milliárd forintot különített el a Duna-Tisza közi homokhátság vízgazdálkodási állapotának javítása és helyreállítása elnevezésű program terveinek elkészítésére, valamint a kivitelezéshez szükséges engedélyek beszerzésére. Tisztelt Miniszter Úr! Kérdezem, hogy áll a homokhátság vízpótlási programjának tervezése. Mikor kezdődhetnek el a kivitelezési munkák? Milyen hazai és európai uniós források állnak rendelkezésre a célok megvalósításhoz? Várom válaszát. [[Taps a kormánypárti oldalon.]] [[18.10]]
Köszönöm szépen, alelnök úr. A válaszra megadom a szót Navracsics Tibor miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Valóban, a homokhátság az egyik olyan kitüntetett térsége az országnak, amely sajnos nem a jó hírekkel hívja fel most már évtizedek óta magára a figyelmet. A homokhátságnál tapasztalhatjuk a leghétköznapibb módon és a legközvetlenebbül is az elsivatagosodás, a klímaváltozás és az általában kedvezőtlen folyamatok környezeti pusztító hatását is. Erre figyelt már fel 2014-ben is az országos fejlesztési és területfejlesztési koncepció, amikor a homokhátsággal kapcsolatban alapvetően három szempont, három beavatkozási terület kijelölésével próbálja a jövő vonatkozásában is kezelni a térségi problémákat, egyrészt a mezőgazdaság révén, a megváltozott éghajlati körülményekhez igazodó mezőgazdasági termelések kialakítása és a gazdálkodási formák váltásának elősegítésével, a vízgazdálkodás révén, a homokhátság vízgazdálkodási problémáinak átfogó rendezésével, illetve a tanyai gazdaságok fennmaradásának és termelésük piacra jutásának segítésével. Egy komplex fejlesztési, területmegőrzési stratégiáról van szó, amelynek most már az egyeztetése folyik részben a megyei intézményekkel. Belekerült Bács-Kiskun megye területfejlesztési koncepciójába, illetve Bács-Kiskun, Csongrád-Csanád és Pest klímastratégiáiba a homokhátság problémáinak kezelése. Ugyanakkor legalább ennyire fontos az is, hogy együttműködünk a Duna-Tisza Közi Homokhátsági Térségi Fejlesztési Tanáccsal. Jelenleg a tervezés a végéhez közeledik. A beavatkozások megvalósításánál elsősorban európai uniós forrásokat kívánunk felhasználni, egyrészt a TOP Plusz a ’21-27-es időszakban a településfejlesztés, a közszolgáltatások területén, a KEHOP a vízgazdálkodás, illetve a vidékfejlesztési program a kistelepülések fejlesztése terén próbál új megoldásokat finanszírozni. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Mihálffy Béla képviselő úr, a KDNP képviselője, kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszternek: „Hogyan tudja segíteni a Kormány a Kárpátaljára és a nyugat-ukrajnai területekre menekült embereket?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Jegyző Úr! Tájékoztatom önt, hogy a választ Magyar Levente miniszterhelyettes, államtitkár úr fogja majd önnek megadni. Mihálffy Béla képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Több mint kilenc hónapja tart az orosz-ukrán háború, és napról napra nehezebb a gyerekek és családok sorsa Ukrajnában. Az elmúlt kilenc hónapban milliók számára vált kézzelfogható valósággá a háború és annak minden borzalma. 2022. február 24e óta több millió ember kényszerült otthona elhagyására és keresett menedéket Európában, de több millió ember él Ukrajnában is menekültként. Az Ukrajna elleni orosz támadást a magyar kormány a kezdetektől fogva egyértelműen elítéli, és a kormány álláspontja nem változott, következetesen tartotta és tartja magát ahhoz, hogy a háborúba nem küld fegyvereket, nem küld katonákat, és nem enged át fegyverszállítmányokat Magyarország területén, mindent megtesz viszont a bajba jutott emberek megsegítéséért. Novák Katalin köztársasági elnök asszonyt idézve: „Magyarország mindig is világosan kimondta, hogy a segítséget oda kell vinni, ahol arra szükség van.” Hazánk történetének legnagyobb humanitárius akciója zajlik jelenleg is az ukrán emberek megsegítésére a határokon túl és határon belül egyaránt. Több mint egymillió menekültet fogadott be hazánk a szomszédos országból, és mostanra nagyjából 1300 iskolában, óvodában tanulnak Ukrajnából érkezett gyerekek. Nagy mennyiségben küldtünk eddig is élelmiszereket, iparcikkeket, kötszert és gyógyszercsomagokat, hogy minden segítséget megadhassunk az Ukrajnában rekedt emberek számára. Tisztelt Államtitkár Úr! A tél közeledik, és ez a tél magával hozhat egy tragikus, szörnyű, hatalmas humanitárius katasztrófát, még nagyobbat, mint az eddigiek. Az előttünk álló időszak nehézségei kiemelik a béke elérésének fontosságát. Csakis a béke jelent megoldást a háború által okozott nehézségekre és tragédiákra. Addig is azonban, amíg a háború folytatódik, erkölcsi és jogi kötelességünk az ukrajnai menekültek segítése. Kérdezem tisztelt államtitkár urat, hogyan tudja segíteni a kormány a Kárpátaljára és a nyugat-ukrajnai területekre menekült embereket. Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen. A válaszra megadom a szót Magyar Levente miniszterhelyettes, államtitkár úrnak. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Magyarország részt vesz az Ukrajnában zajló háború okozta humanitárius válsághelyzet elhárításában, intenzív és folyamatos munkát végzünk. Jómagam holnapután fogok legközelebb Kárpátaljára látogatni, és egy 100 millió forintos adományt adunk át, amely generátorokat fog tartalmazni, Herszon megyébe irányítva azokat. Magyarország a háború kezdete óta mintegy egymillió ukrán menekültet fogadott be. Ahogyan képviselő úr is utalt rá, ezeknek egy jelentős része Magyarországon van. Maga az ukrán kormány magyarországi képviselői állítják azt a nagykövetség révén, hogy több százezresre tehető az a tömeg, amely folyamatosan Magyarországon tartózkodik. Ami a konkrét akcióinkat illeti, néhány nappal ezelőtt került bejelentésre, hogy egy több tíz milliárdos segélycsomaggal, egy több tíz milliárdos támogatással kész a magyar kormány Ukrajna mellé állni az állam támogatása érdekében, hiszen alapvető magyar érdek, hogy az ukrán állam működőképessége fennmaradjon, ne omoljon össze Ukrajna, hiszen az még az eddig tapasztaltakhoz képest is nagyságrenddel nagyobb humanitárius válságot idézhetne elő, aminek egy jelentős részét Magyarországnak kéne ennél jóval nagyobb ráfordítással viselnie. Felajánlottunk ezer ösztöndíjat ukrán felsőoktatási hallgatóknak, felajánlottuk sebesült katonák, sebesült gyermekek magyarországi gyógykezelését korlátlan számban, nagyon komoly munka zajlik a honvédség berkein belül az irányban, hogy ukrán egészségügyi személyzetet képezzenek ki, akik a hadsereg kötelékébe tartoznak, tehát közvetlenül a sebesült katonáknak tudnak majd életmentő segítséget nyújtani. Indítottunk nagyon komoly újjáépítési programokat Kijev környékén, Borogyankában, Bucsában építünk újjá közintézményeket, óvodákat, kórházakat. Kárpátalján és a Kárpátok túloldalán, Galíciában komoly menekültkapacitásokat működtetnek azok a segélyszervezetek, amelyek a magyar állam finanszírozásával működnek. Harkovba, Szumiba és más frontvonalmegyékbe jelentős adományokat tudtunk küldeni. Összességében 10 milliárdos nagyságrendben támogatja a magyar kormány Ukrajnát, és ez az összeg a következőkben csak növekedni fog, részben a humanitárius válság elhárítása, részben pedig a további katasztrófa megelőzése jegyében. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! 18 óra 17 perc van, a kérdéseket befejeztük. Most vitával folytatjuk munkánkat, de annak érdekében, hogy azt nyugodt körülmények között kezdhessük, kétperces technikai szünetet tartunk. (Szünet: 18.18-18.20 Elnök: dr. Latorcai János Jegyzők: dr. Vinnai Győző és Szabó Sándor)
Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Soron következik a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság 2021. évi egységes költségvetésének végrehajtásáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A Költségvetési Bizottság által benyújtott előterjesztés T/105. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Most megkérdezem az előterjesztő Szűcs Lajos képviselő urat, hogy kíváne felszólalni. [[Dr. Szűcs Lajos: Köszönöm, nem.]] Nem kíván, így nem kell tájékoztatnom, hogy amit elfogyaszt a 15 perces időkeretből, ami a részére jár mind a 15 percet felhasználhatja majd a zárszó elmondására. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a kormány képviselője jelezte, nem kíván álláspontot ismertetni a vita során. A kijelölt Kulturális Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben, ami mindjárt megjelenik a két hirdetőtáblán. Arról is tájékoztatom a tisztelt képviselőtársaimat, hogy kétperces felszólalásokra nincs lehetőség. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki a vitában felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Én úgy ítélem meg, hogy Szűcs Lajos előterjesztőnek, mivel vita érdemileg nem volt, nincs oka arra, hogy zárszót mondjon. Tájékoztatom tisztelt képviselőtársaimat, hogy a határozathozatalokra a szerdai ülésnapunkon kerül sor. Most soron következik a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság 2023. évi egységes költségvetéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A Költségvetési Bizottság által benyújtott előterjesztés T/1698. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Megkérdezem az előterjesztő Szűcs Lajos képviselő urat, hogy kíváne felszólalni. [[Dr. Szűcs Lajos: Köszönöm, nem.]] Nem kíván. Tehát a zárszóra, amennyiben vita lesz, 15 perc időkeret áll rendelkezésére. Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány képviselője jelezte, hogy nem kíván álláspontot ismertetni a vita során, a kijelölt Kulturális Bizottság pedig nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki felszólalni a vitában. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Így ennek megfelelően Szűcs Lajos előterjesztőnek sincs szüksége zárszó mondására. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a szerdai ülésnapunkon kerül sor. Most soron következik a Magyarország 2021. évi központi költségvetéséről szóló 2020. évi XC. törvény végrehajtásáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések vitája. A kormány-előterjesztés T/1877. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló indítványok a parlament informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhetők. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi és uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Költségvetési Bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazott kisebbségi véleménynek az ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Szűcs Lajos képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Mélyen tisztelt Államtitkár Úr! Kedves Képviselőtársaim! A 2021. évi költségvetés végrehajtásáról szóló törvényjavaslat fekszik előttünk, amelynek általános vitája november 23-án lezajlott. A zárszámadásról szóló törvényjavaslatot a Költségvetési Bizottságon kívül a parlament valamennyi állandó bizottsága és a Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága is megtárgyalta, és lefolytatta a részletes vitát november 28-a és 30-a között. A szokásoknak megfelelően az én szónoklatomban hangzik el az ő véleményük ismertetése. A tárgyaló bizottságok mindegyike megállapította, hogy a törvényjavaslat megfelel a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek, tehát a törvényjavaslat megfelel az Alaptörvényből eredő tartalmi és formai követelményeknek, illeszkedik a jogrendszer egységébe, megfelel a nemzetközi jogból és az európai uniós jogból eredő kötelezettségeknek. A tárgyaló bizottságok véleményeinél a fenti mondatokat nem fogom elismételni. Azt fogom tenni, hogy amelyik bizottság nem tett külön véleményt, ott csak elmondom, hogy az illeszkedést ők is megállapították. A Költségvetési Bizottság többségi véleménye. Sajnálatos módon még az elmúlt esztendő jelentős része is a koronavírus-járványról szólt, hiszen hiába volt már vakcina az év elején, még hosszú hónapokig együtt kellett élni a hétköznapjainkban a korlátozó intézkedésekkel. Így a 2021-es költségvetés fókuszában továbbra is a járvány elleni védekezés és a koronavírus-járvány által nehéz helyzetbe került gazdaság újraindítása, a munkahelyek megvédése, a családok jövedelembiztonsága és a nyugdíjasok védelme állt. 2021 volt az első év, amikor a nyugdíjasok először részesülhettek a 13. havi nyugdíj visszaépítéséből. A meghirdetett család- és nyugdíjasvédelmi program keretében a korábban a szocialisták által elvett 13. havi nyugdíj egynegyedét visszaadta a kormány. (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) A 2021. év egészében a magyar gazdaság 7,1 százalékkal növekedett, a nemzetgazdasági bruttó átlagkeresetek 8,7 százalékkal nőttek, a háztartások fogyasztása pedig 4,2 százalékkal javult. 2021 végére újabb csúcsra nőtt a foglalkoztatottak száma, már közel 4,7 millió ember dolgozott Magyarországon. A magyar kormány nem először bizonyította, hogy különböző válsághelyzetekben helyt tud állni. A 2021. esztendő eredményei, illetve a fentebb felsorolt mutatószámok is azt támasztják alá, hogy a magyar gazdaság 2021 végére elérte a válság előtti szintet. A Külügyi Bizottság véleménye. A járvány gazdasági hatásainak ellensúlyozása érdekében a KKM által indított nemzeti exportvédelmi program keretében 82 vállalkozás közel 3 milliárd forint támogatásban részesült. A fenntarthatósági pályázati program 72 projektet támogatott, amelyek az innovatív környezetipar területén valósultak meg, valamint további 12 vállalat kapott egyedi kérelmen alapuló támogatást. 2021 első félévében még érvényben voltak a Covid-19-járvány miatt bevezetett szigorítások. Ennek ellenére 40 külképviseleten 60 tudománydiplomáciai, 59 képviseleten 92 kulturális program valósult meg szerte a világban, a 26 kulturális intézet 1989 programot szervezett. A kormány létrehozta a beruházási alapot, amely segítségével 16 állomáshelyen nyílt lehetőség nagy értékű beruházás megvalósítására. A beruházási alapból megítélt források összege meghaladta a 73 milliárd forintot. Európában többek között Lendva, Kassa, Varsó és Róma, míg az amerikai kontinensen Mexikóváros nyert támogatást. A Fenntartható Fejlődés Bizottságának véleménye. Magyarország Kormányának már 2021-ben is kiemelt célja volt a biztonságos, fenntartható és versenyképes energiatermelés és -elosztás, valamint a takarékos energiafelhasználás fejlesztése, hazánk energiafüggőségének csökkentése. 2021-ben a kormány kutatásokat végzett az ásványvagyonkészletek felmérése és környezetbarát hasznosítása céljából, amelyek többek között a felszín alatti energiatárolás lehetőségeinek és potenciáljának megismerésére, a kapcsolt hő-, áram- és villamosáram-termelésre alkalmas mélygeotermikus beruházások megalapozására irányultak. A Gazdasági Bizottság véleménye. 2021 során mintegy 15 ezer milliárd forint értékű fejlesztés valósult meg Magyarországon, amelynek eredményeként a beruházási aktivitás 5,2 százalékkal múlta felül a megelőző év teljesítményét. [[18.30]] A háztartások beruházásait 2021-ben megugró építési kedv jellemezte, ugyanis közel 30 ezer új építési engedély került kiadásra. A lakásépítési folyamatokat várhatóan az otthonteremtési program is dinamizálta, közel 3200 milliárd forint összértékű kormányzati fejlesztés valósult meg a gazdaságban, amelynek eredményeként az állami beruházások nominálisan 10,9 százalékkal emelkedtek éves összevetésben. Ennek köszönhetően a nemzetiössztermék-arányos, 6,3 százalékos hazai állami beruházási ráta továbbra is éllovas európai összevetésben. Ahogy már említettem, a bizottságok egy része nyújtott be véleményt, a másik része nem. A Nemzetbiztonsági Bizottság, a Honvédelmi Bizottság, a Népjóléti Bizottság, a Kulturális Bizottság, a Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága és az Igazságügyi Bizottság csak a törvényjavaslat törvényeknek való megfelelését állapította meg. A Mezőgazdasági Bizottság megállapítása és véleménye. A 2021-es év az élet minden területén eseménydús volt, így a mezőgazdaság sem volt kivétel. Az elmúlt év rendkívüli eseményei közé kell sorolnunk az egyre szélsőségesebbé váló időjárást, hiszen elég a tavaszi fagyokra vagy pedig a nyaranta előforduló extrém forróságra gondolni. A lehulló csapadék mennyisége lecsökkent, az aszályos időszakok pedig hosszabbak lettek. Helyt kellett állniuk a magyar gazdáknak a mezőgazdaságot ért sok kihívással, mint például a madárinfluenzával és a sertéspestissel szemben is. Továbbá meg kellett birkózniuk a zuhanó sertéstermelői árakkal, a rendkívül magas takarmányárakkal, az emelkedő energia- és inputanyagárakkal is. Ezért nagy eredmény, hogy az ágazat képes volt biztosítani hazánk lakosságának jó minőségű, biztonságos élelemmel való ellátását. Amíg a magyar élelmiszeripar teljesítménye 2020-ban erős hullámzást mutatott, addig 2021-ben az élelmiszeripar teljesítménye kiegyensúlyozott szerkezetben tovább nőtt. Az ágazatok többségének teljesítménye meghaladta az előző évit. A növekedés motorja 2021-ben a közvetlen export volt, de a belföldi értékesítés is emelkedett. A hazai eladások élénkülése mögött elsősorban a reálbérek és a foglalkoztatás növekedése állt. Az élelmiszeripar összes értékesítése 2021-ben megközelítette a 4500 milliárd forintot, ami 8,9 százalékos növekedést jelent. Összességében elmondható, hogy az agrárium majdnem egésze a rendkívüli kihívások ellenére is megfelelően teljesített. A Nemzeti Összetartozás Bizottságának véleménye. Az elmúlt évek gyakorlata szerint minisztériumonként találhatunk nemzetpolitikára elkülönített forrásokat az elmúlt év költségvetésében. Nagyobbrészt a Miniszterelnökség Nemzetpolitikai Államtitkársága kezeli az ezen feladatokra elkülönített előirányzatokat. Folytatódott a Kőrösi Csoma Sándor-program, a határon túli műemlék-felújítási program, a nemzetpolitikai tevékenységek és a határon túli magyarok támogatása. A Külgazdasági és Külügyminisztérium is számos határon túli programért felelős. A csángó-magyar együttműködési program, valamint a Diaszpóra felsőoktatási ösztöndíjprogram fedezete is biztosítva volt, a 2021. évben is folytatódott a Vajdaságban, Kárpátalján, Erdélyben, a Felvidéken, Drávaszögben, valamint a Muravidéken. A programok keretében kis, közepes, illetőleg nagy léptékű pályázatokat hirdettek meg mezőgazdaság, vállalkozásfejlesztés, kezdő vállalkozók támogatása, házvásárlás, turizmus, földvásárlás, földtulajdoni dokumentumok elkészítése, valamint szálláshelyfejlesztési kategóriákban. Összesen 18 milliárd forint támogatást biztosított erre a célra a 2021-es költségvetés. A Vállalkozásfejlesztési Bizottság véleménye. Magyarország 2021. évi költségvetése a járvány elleni védekezésre összpontosított. Mindemellett a koronavírus-járvány által nehéz helyzetbe került gazdaság újraindítása, a munkahelyek megvédése és a családok jövedelembiztonsága állt a fókuszban. Kiemelt cél volt, hogy a magyar gazdaság minél hamarabb visszaállhasson a korábbi, kiemelkedő növekedési pályára. Ezt a célt szolgálta Magyarország történetének legnagyobb gazdaságvédelmi programja. A költségvetés két pilléren alapult. Az egyik pillér a Gazdaság-újraindítási Alap volt, amely kiemelt fejlesztésekre, beruházásokra, továbbá a foglalkoztatás elősegítésével kapcsolatos intézkedésekre teremtette meg a fedezetet. A költségvetés másik pillére az Egészségbiztosítási és Járvány Elleni Védekezési Alap volt, amely magába foglalta a járvány elleni védekezéshez, illetve az egészségügyi ellátórendszer működtetéséhez szükséges forrásokat, mintegy 3000 milliárd forint értékben. Az Európai Ügyek Bizottságának véleménye. A tavalyi évet is a Covid-19-járvány kezelése és a gazdaság újraindítása határozta meg. A költségvetési hiánnyal kapcsolatos maastrichti kritérium teljesítése alóli mentesítést az uniós előírások, illetve a különleges jogrend rendelkezései egyaránt lehetővé tették. Az Alaptörvényben meghatározott, az államadósság csökkentését előíró államadósság-szabály érvényesült. Az európai uniós támogatások kapcsán a tavalyi évben is jelentős, összesen 1552 milliárd forint kifizetés történt a kedvezményezettek részére a költségvetésen keresztül. Mélyen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az elhangzott összegző vélemények alapján is kérem a tisztelt Házat és képviselőtársaimat, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Szűcs Lajos képviselő úr, jegyző úr. Most a kisebbségi vélemények ismertetésére kerül sor ugyancsak 30 perces időkeretben. Megadom a szót Vajda Zoltán képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim és tisztelt Államtitkár Úr! Ugye, a Költségvetési Bizottság ellenzéki elnökeként az én feladatom, amit most már akkor nagyjából meg is tanultam, hogy a kisebbségi véleményeket fogom önöknek elmondani. A mi bizottságunkban három kisebbségi vélemény született meg írásban, ezeket fogom önöknek felolvasni, elsőnek a miénket, az MSZP-ét, másodiknak, picit hosszabban a Jobbikét fogom mondani, és harmadiknak pedig az LMP képviselőcsoportjának a bizottsági kisebbségi véleményét fogom önöknek felolvasni. Elsőként tehát akkor az MSZP képviselőcsoportjának a kisebbségi véleményét szeretném önöknek elmondani tájékoztatásul. A Magyarország 2021. évi központi költségvetéséről szóló 2020. évi XC. törvény végrehajtásáról szóló T/1877. számú törvényjavaslatból jól látható módon kitűnik, hogy 2021-ben a költségvetés folytatta a korábbi években megszokott átláthatatlan, több mint száz kormányhatározattal módosított pénzköltést, amelynek hála a magyar büdzsé évek óta az egyik legrosszabb minősítést kapja az EU-s tagországok költségvetését összehasonlító szervezetek részéről. Mindez persze nem vonatkoztatható el attól a körülménytől, hogy a kormánypártok tartósan biztosítják a kormánynak a veszélyhelyzeti kormányzás lehetőségét, vagyis azt, hogy immár nem csupán egyetlen éjszaka tudnak akár százmilliárdokat is átcsoportosítani egyik sorról a másikra, de már a költségvetés betűjét is kedvük szerint módosíthatják. A 2021. évi költségvetés kiadási szerkezetét vizsgálva kitűnik, hogy maradtak az évek óta ismert arányok, az államháztartási szerepvállaláson belül az állami működési funkciók kiadásainak aránya 19,8 százalékot tett ki, pontosan annyit, mint 2020-ban, vagyis az állam semmit nem kívánt spórolni a saját működésén. A jóléti funkciókra 2020-ban az államháztartás kiadásainak 54,1 százalékát fordították, ez 2021-ben alig észrevehetően változott csak, 54,6 százalékban teljesült, ezen belül az oktatási tevékenységekre és szolgáltatásokra fordított összegek a kiadások 10,9 százalékát tették ki a 2019-es 10,8 és a 2020-as 10,3 százalék után. Az oktatásra fordított források aránya tehát tartósan alacsony maradt, érdemben nem költöttek többet erre a területre. Az egészségügyben az ellátások biztosítására, valamint az intézmények működésére az államháztartási kiadások hosszú évek után a Covid-járványra és az orvosibér-emelés hatására tavaly nőttek, 2020-ban 11,7 százalékos arányt képviselt a 2019. évi 9,1 százalék után. 2021-ben azonban érdekes módon megint csökkenés olvasható, hiszen mindössze 11 százalékot fordított arányaiban a költségvetés az ezer sebből vérző területre. [[18.40]] A társadalombiztosítási és jóléti funkciókra fordított összegek a kiadások mindössze 26,7 százalékát tették ki, ami enyhe javulás a 2020. évi értékről; akkor 24,8 százalékot fordított a büdzsé e célra, igaz, 2018-ban még ennél is többet, 28,5 százalékot. Érdekes tétel a nyugdíjcélú kifizetések aránya, mely a költségvetés jóváhagyott szintjéhez képest számottevően, több százalékponttal alulteljesült. A gazdasági funkciók összességében a kiadások 19,3 százalékát jelentették a 2020-as 20,3 százalék után, ami a korábbi évek tendenciájába illeszkedve 20 százalékos részarány körül mozog. Az államadósság kezelésével kapcsolatos kiadások 6,1 százalékát tették ki az összes kiadásnak, ami rosszabb a 2019-es tényadatnál, ami 5,3 százalékot jelentett, és a 2020-asnál is, ami 5,5 százalékot fizetett ki erre a célra. Itt tehát egy évek óta romló tendenciáról van szó, és az energiaválság alapján 2022 sem tartogat túl sok jót az adósságszolgálat számára. A 2021. évi büdzsé soha nem látott mértékű adót szedett be a magyar családoktól, vállalkozásoktól. Ezt bizonyítja, hogy csak az általános forgalmi adóból és a személyi jövedelemadóból 580 milliárd forinttal több folyt be, mint ahogy tervezték. A pluszbevételeket azonban olyan, erősen megkérdőjelezhető fontosságú célokra költötték, mint kormánypropagandára, presztízsberuházásokra, kínai hitelből megvalósuló, értelmetlen Budapest-Belgrád vasútra, és a Liget-projektre nem sajnálták a közpénzt. Mindezt a Covid-járvány utáni gazdasági nehézségek évében, ahelyett, hogy a munkájukat elvesztőket támogatták volna az álláskeresési támogatás meghosszabbításával vagy a kkv-szektort az újraindítás költségeinek átvállalásával. Ennek elmaradása miatt és nyilván az energiaválságtól sem elvonatkoztatható az, hogy soha nem volt olyan kevés üzlet, bolt, vendéglátóhely nyitva Magyarországon, mint napjainkban. Akit a Covid-járvány és az elmaradó állami támogatások hiánya még nem csinált ki, azt a kormány által elszabadított rezsiárak végképp a padlóra küldtek. Minderre való tekintettel az MSZP a 2021. évre vonatkozó zárszámadás elfogadását nem támogatja. Másodikként akkor elnök úr engedelmével a Jobbik képviselőcsoportjához tartozó bizottsági tag kisebbségi véleményét fogom elmondani, ez egy picit bővebb. A 2021. évi költségvetés megvalósulása kapcsán szomorúan kell konstatálnunk, hogy a kormány felfalta a magyar jövő egy részét. Ugyan 2600 milliárd forinttal nagyobb bevétel keletkezett annál, mint amit vártak, de a 4700 milliárdos túlköltekezés fenntarthatatlan helyzetbe hozta a költségvetést. Sok szó esik az EU-ból érkező pénzekről. A vizsgált időszakban mintegy 1200 milliárdnyi összeg jött hazánkba ilyenformán; Magyarország befizetése hozzávetőlegesen 600 milliárd forintot tett ki. A kettő közötti különbség, illetve azok elköltése kapcsán jogosnak tartjuk azon kritikákat, amelyek a korrupciós csatornákon keresztül való elfolyatásra, valamint a sokszor döbbenetesen hatékonytalan felhasználásra világítanak rá. A hangzatos nemzeti retorika ellenére mindemellett semmit nem változott az a helyzet, hogy hazánk a teremtett természeti környezettel, illetve a hagyományos társadalmi értékek védelmével sokszor mit sem törődő, globalista ipari és pénzügyi hatalmak vadászterepe lett. A multi cégek, amelyeknek a magyar dolgozókkal ellentétben a kormány stratégiai partnerséget kínál, továbbra is adózatlanul talicskázzák ki az így beszedett extraprofitot. A vissza nem térítendő támogatások sorra rekordszintet döntögetnek, és velük ellentétben a magyar kkv-szektor sajnos még csak nem is álmodhat ilyen kitüntetett bánásmódról. Miközben áfabevételből 360 milliárd forintnyival több realizálódott 2021-ben, az előirányzathoz képest személyi jövedelemadóból is 170 milliárddal nagyobb összeg folyt be az államkasszába. Hogy mennyire kiszolgáltatottak a hazai szereplők, azt jól érzékelteti a tranzakciós illeték esete, hiszen ezt a terhet a bankok az utolsó fillérig áthárították az ügyfelekre. Az arcátlan, teljesen nyílt áthárítással a pénzintézetek a magyar vállalkozások, a magyar családok zsebéből mintegy 200 milliárd forintot húztak ki. A kormány paktumot kötött a bankokkal, a nemzeti érdekek képviselete helyett ezeknek, valamint a multiknak az érdekeit képviselve. Mindezt alátámasztja a meglehetősen tisztázatlan kategóriaként tételeződő Gazdaság-újraindítási Alap forrásainak felhasználása is. Ugyan a kormány az eredetileg elkülönítettnél több száz milliárd forinttal többet költött, de a Covid miatt bajba került hazai cégeket, munkavállalókat nem nagyon segítették. Az iszonyatosan rossz népegészségügyi és mortalitási mutatóink tükrében mindennél beszédesebb az az adatpár is, amely a tavalyi 5 százalékos inflációt, valamint az egészségügyre fordított mindössze 0,4 százalékos forrásbővülést jelzi. Kényszerű, permanens spórolás terhe alatt nyög ez az ellátórendszer is. Ha pedig azt nézzük, hogy egy átlagos magyar férfi 11 évvel kevesebb egészségben eltöltött évre számíthat, mint példának okáért egy svéd, akkor kritikánk teljesen jogos. A zárszámadás sorait böngészve itt is bőven találunk fals számokat. Az általunk is jó kezdeményezésnek tartott „Nők 40” program 300 milliárd forintba kerül, ezzel nincs is probléma. Azzal viszont már annál inkább, hogy ezt a tételt is a családtámogatások közé sorolják, amivel végül egy felbruttósított, a valóságnak nem teljesen megfelelő végső számot nyernek. Az pedig, hogy a családi adókedvezmény 17 milliárd forinttal csökkent a korábbi évhez képest, mindannyiunkat a közelgő népesedési katasztrófára kell hogy emlékeztessen. A kormányzati sikerpropagandával ellentétben sajnos nem következett be a demográfiai fordulat, az igénybe vett családi adókedvezmény-tömeg nem véletlenül csökkent. Ennek oka pedig nem más, mint hogy egyre kevesebb a születendő gyermek. A kormányzati PR-ba nem illik bele annak beismerése, hogy egyre elkerülhetetlenebbnek tűnik a népesedési csőd eljövetele. Társadalmunk rohamosan elöregedik. Az öregedési index, tehát a 65 év feletti honfitársaink 14 évnél fiatalabbakhoz mért aránya 140 százalék feletti, a népességfogyás eredményeként pedig egyre bizonyosabbá válik, hogy fél évszázad múlva 6,5 millió lakosa lesz hazánknak. Erről, az ezáltal előrevetített problémákról nincs szó az anyagban, pedig a demográfiai bomba egyre hangosabban ketyeg. Nyilván nem most kezdődött mindez, hiszen 1958 óta, négy szűk évet leszámítva, nem tudtuk reprodukálni magunkat. Tehát az igazsághoz tartozik, hogy nem a kormány okozta a problémát, de ez a kormány volt az, amelyik elszalasztotta azt a történelmi lehetőséget, hogy a Ratkó-unokák népes generációját felhasználva érdemben fordítani tudjon a népesedési agónián. Erre több felvetés is van. A Jobbik konzervatív pártként nem preferálja az alanyi jogon járó, segélyszerű juttatásokat. A családi adókedvezmények szisztémájával egyet tudunk érteni, de a nyomorúságos hazai bérek miatt ezt sok család nem tudja realizálni. A kormány hagyta elinflálódni a családi pótlék értékét, így ennek kompenzálásaként vetettük fel a családi kártya javaslatát. A megduplázott családi pótlék megemelt része alapvető élelmiszerekre, gyermekneveléshez szükséges cikkekre, illetve ilyen szolgáltatások finanszírozására lenne ilyenformán felhasználható. A demográfiai összeomlás meggátlásának egyik alapja lehetne, lehetett volna egy átfogó, állami hátterű bérlakásépítési program elindítása. Miután a lakhatási célú előtakarékosság állami lábát a kormány kirúgta, ez segíthetett volna a terület problémáinak enyhítésében. Noha új konstrukciót ígértek, de a javított LTP-, lakás-takarékpénztári konstrukcióból nem lett semmi, ennek eredménye pedig fájón kézzelfogható: elmaradó társasházi fejlesztések, alacsony volumenű lakásépítés, az otthonteremtés nehézségei miatti kivándorlás. A kiadott építési engedélyek száma és nem a ténylegesen megépült új lakások száma a vonatkozott évben 30 ezer volt, ez pedig azt jelenti, hogy a hazai 4,5 milliós lakóingatlan-állomány lecserélődéséhez 200 év szükséges. Mindeközben furcsa anomália, amivel a kormány nem tud, s lehet, hogy nem is akar mit kezdeni, hogy 550 ezer lakás üresen áll. A Jobbik részéről nem látjuk annak a leghalványabb kormányzati jelét sem, hogy ezt a kérdést konstruktív módon megpróbálnák rendezni, holott ezek az épületek kiváló alanyai lehettek volna egy állami bérlakásprogramnak. Véleményünk szerint tehát a lakhatás- és ingatlanpolitika nem működik. Ráadásul a korábbi ciklusok során hagyták leépülni a hazai építőanyag-gyártó kapacitást, és azóta sem történtek hathatós lépések annak érdekében, hogy ebből visszaszerezzünk valamit, közben viszont a külföldi kézbe került, hosszú ellátási láncok miatt brutális az áremelkedés ezen a területen is. [[18.50]] Népesedési problémáink kapcsán szólni kell a nyugdíjasokról is, illetve a Jobbik által felvetett szülőtámogatási rendszerről. A lényegesen nagyobb szja-bevétel lehetőséget teremtene arra, hogy a kormány érdemben foglalkozzon azon javaslatunkkal, hogy a befizetett szja 10 százalékáról szabadon rendelkezhessenek a munkavállaló polgárok. Ebből az összegből lehetne a szülőket támogatni, ami véleményünk szerint a generációk közötti szolidaritás szimbolikus, gesztusértékű megerősítése lenne, noha összvolumenét tekintve ez alacsonyabb tételt jelentene, mint a kormány által nem várt, de realizált pluszbevétel. 2021-ben 5400 milliárd forint áfabevételt láthatunk. A következő zárszámadásnál már legalább 7000 milliárd forint lesz ez a költségvetési bevételi tétel. A Jobbik a kormány részéről elkövetett inkorrekt lépésnek, a magyar emberek elleni árulásnak tartja, hogy a magasabb infláció, a magasabb árak miatt beszedett áfatöbbletet a büdzsé benyeli. Álláspontunk szerint ezt a válságon generált extraprofitot célszerű lenne a családoknál hagyni. Az alapvető élelmiszerek, továbbá a gyermekneveléshez szükséges cikkek áfájának csökkentése ezekből a forrásokból megfinanszírozható volna. Ugyan a kormányzati és a KSH által publikált statisztikák viszonylag magas átlagbérekről szólnak, ezzel szemben viszont a NAV-adatok bruttó 350 ezer forintos átlagfizetésről beszélnek. Teljesen nyilvánvaló, hogy ilyen alacsony havi jövedelmi szint mellett mekkora relevanciája lenne a Jobbik által kezdeményezett intézkedéseknek. Ceterum censeo: a 2021-es zárszámadás tekintetében is határozottan javasoljuk, hogy a mindenkori kormány a multikkal, a bankokkal, valamint saját oligarcháival szemben álljon végre a magyar emberek, a magyar családok oldalára.” Eddig tartott tehát a Jobbik kisebbségi véleménye, ami alapján a Jobbik is, úgy vélem, azt jelzi, hogy nem támogatják a zárszámadást. Végül az LMP képviselőcsoportjához tartozó bizottsági tagnak a kisebbségi véleményét fogom önöknek felolvasni: „A 2021. évi zárszámadás bizonyíték arra, hogy a Fidesz elpazarolta az elmúlt 12 esztendőt, köztük a 2021-es évet is, és elpazarolta a jövőnket. Ebből következően most az egymásba érő válságokkal gazdaságunk és társadalmunk nagymértékben kiszolgáltatottan néz szembe. Bizonyíték arra is, hogy ha az LMP kritikáit és módosítóit elfogadják korábban, de legalább 2020-ban, a költségvetés megszavazásakor, akkor ma az ország, a gazdaság, a közszolgáltatások és a környezetünk is sokkal jobb helyzetben lenne, mint most. 2020 tavaszán elmondtuk, hogy a 2021. évi költségvetésnek az alapvető, életünket és társadalmunkat fenntartó rendszereket kellett volna megvédenie. Ehhez képest nem tartalmazott tervet a gazdaság, különösen a kisvállalkozások megsegítésére, csak a multikat és a baráti szállodákat támogatta meg; nem törődött a kibontakozó gazdasági válság és a járvány mögött tornyosuló klímaválsággal, ökológiai válsággal és szociális válsággal. A költségvetés későbbi módosítgatásaival ezeket megpróbálta elfedni valós változásokat nem hozó, választási célú költekezéssel, de ez, mint mára kiderült, hiábavaló volt, maradt a magas infláció, a közszolgáltatások, köztük az energiaszektor mély válsága, egyes helyeken összeomlása. Az LMP pedig javasolta, hogy a költségvetést négy fő elv mentén építsük fel. 1. Válságálló, zöld munkahelyek létrehozása. 2. Felkészülés a vízhiányra, küzdelem az aszály ellen, alkalmazkodás a klímaváltozáshoz. 3. A szociális és egészségügyi szektor megerősítése, a társadalmi válság megelőzése. Végül 4. az erőforrások és a javak igazságosabb elosztása progresszív jövedelemadó és vagyonadó, magasabb profitadó bevezetésével. Ha ez irányú módosítóinkat elfogadják, ma nem lenne ilyen mély válságban az energiaellátás, a szociális szektor, az egészségügy, az oktatás; nem sújtaná ilyen erővel az aszály az ország felét, nem kellene kivágatni erdőinket, és a gazdag emberek és cégek sokkal nagyobb mértékben járulnának hozzá a közkiadásokhoz. A zárszámadás költségvetési szakmai szempontból egyébként szinte értékelhetetlen. Folytatva és tovább rontva a fideszes hagyományt, még egy olyan kritikusan hektikus időszakban is ragaszkodtak a költségvetés tavaszi elfogadásához, amikor a Covid-járvány miatt teljesen előreláthatatlanok voltak a folyamatok. Ez nemhogy stabilitást nem hoz a költségvetésbe, hanem óriási bizonytalanságot okoz. Ennek megfelelően a gazdasági növekedés 4,8 százalék helyett 7,1 százalék lett; az infláció 3 százalék helyett 5,1 százalék. Ennek megfelelően a költségvetés kiadási oldala 27 százalékkal lett nagyobb, mint a tervezett; a bevételek 14 százalékkal, a hiány 220 százalékkal tért el az eredeti tervtől. A költségvetési törvény és a zárszámadás súlytalanságát növeli, hogy a költségvetési politikára a parlamentnek már nincsen sok ráhatása. Átláthatatlan, követhetetlen, sokszor megalázóan elnagyolt tételek szerepelnek benne. Máig nem tudjuk, hogy a 2020 tavaszán létrehozott Gazdaságvédelmi Alapnak mik alkották a forrásait, a korábbi, szokásos költségvetési sorokból pontosan melyek kerültek át a „gazdaságvédelem” címke alá, ezzel mutatva hamis ezermilliárdos gazdaságvédelmi kiadásokat. Egyébként is rendeleti kormányzás van három éve, ami lehetővé teszi, hogy bármikor bármit átírjanak, átcsoportosítsanak, akár nem nyilvános módon, belső határozatokkal. Bármikor elkölthetnek például 24 helyett 51 milliárdot vegytiszta Fidesz-propagandára kormányzati pénzből, és száz- és ezermilliárdokat tisztázatlan célokra, tisztázatlan módon. Mindezek alapján az LMP a zárszámadási törvényt elutasítja.” Köszönöm szépen, elnök úr. Tehát elmondtam, az MSZP, a Jobbik és az LMP kisebbségi véleményét, melyek alapján ők nem támogatják a zárszámadás elfogadását. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Vajda Zoltán képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, Banai Péter Benő államtitkár urat, kíváne most felszólalni. [[Banai Péter Benő: Majd a végén.]] Később? Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most bizottság által felkért nemzetiségi képviselő felszólalása nem következik, mert visszavonta. Képviselői felszólalások következnek, amennyiben igény van erre, s megjelenik a név a képernyőn. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkező nincsen. Ezért a vitát lezárom. S a vita tulajdonképpen a kormánypárti és az ellenzéki felszólalás volt. Öné a szó, Banai Péter Benő államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Ígérem, hogy igyekszem nem hosszan visszaélni a türelmükkel, mégis engedjék meg, hogy a zárszámadási vita végén reagáljak az elhangzottakra. Azt gondolom, hogy egy költségvetés végrehajtásának legfontosabb kérdése az, hogy a költségvetés elfogadásakor kitűzött főbb gazdaságpolitikai célokat sikerülte elérni vagy sem. Azt gondolom, hogy a 2021-es zárszámadás arról szól, hogy a Covid-válság után sikerült elérni, sőt meghaladni azt a teljesítményt, amelyet Magyarország 2019 végén elért. A zárszámadás alapján a tavalyi évben 7,1 százalékos gazdasági növekedés volt, és ez párosult a foglalkoztatottak magas számával, 4,7 millióan dolgoztak. Nagyon fontosnak tartom azt, hogy a magas foglalkoztatotti szám nemzetgazdasági szinten reálbér-növekedést is jelentett. Elhangzott a mai vitában, hogy 5,2 százalék volt az infláció, a nemzetgazdasági bruttó átlagkeresetek 8,7 százalékkal növekedtek. Az önök előtt lévő zárszámadási javaslat arról szól, hogy ezeket a reálgazdasági eredményeket úgy tudtuk elérni, hogy a költségvetési politika támogató volt. Ennek következtében az államháztartás hiánya GDP-arányosan 7,1 százalék volt, de a magas növekedésnek köszönhetően az adósságráta 2021 végére már érdemben csökkent a 2020 végi szinthez képest, nagyobb mértékben, mint az európai uniós átlag, és ennek következtében értelemszerűen az adósságrátánk továbbra is alacsonyabb, mint az Európai Unió átlagos szintje. Ami a zárszámadás kritikáit illeti. Vajda Zoltán elnök úr, az MSZP és az LMP véleményét is ismertetve, átláthatatlan költségvetésről beszélt. [[19.00]] Először is hadd szögezzem le, az Alaptörvény értelmében a költségvetést a kormány az Országgyűlés által meghatározott keretek között köteles végrehajtani. Ezt a végrehajtást ellenőrizte az Állami Számvevőszék, és a Számvevőszék elnöke az expozéjában is, illetőleg a Számvevőszék által kiadott dokumentumban is azt a megállapítást tette, hogy a kormány a törvényi keretek között hajtotta végre a költségvetést. Ami a költségvetés módosításait illeti, kétségtelen tény, hogy a kormánynak megvan a hatásköre, hogy a tartalék-előirányzatok között, illetőleg bizonyos más előirányzatok között átcsoportosítást hajtson végre, tartalékokat használjon föl, de fontosnak tartom azt, hogy az eredetileg elfogadott költségvetést az Országgyűlés módosította. Hogyha csak a hiányszintet nézem, akkor az a 7,1 százalékos hiány, amiről a zárszámadás beszámol, az Országgyűlés által megszabott 7,5 százalékos hiányszinten belül volt. Ami pedig az európai uniós összehasonlítást illeti, én nem ismerek olyan európai intézmény által kiadott dokumentumot, amely a tagállamok költségvetéseinek az átláthatóságát értékelné. Vajda Zoltán elnök úr egy olyan nemzetközi szervezet kimutatására hivatkozott, amely nem tartalmazza az összes európai uniós országot, amelyben néha Németország költségvetése számos fekete-afrikai ország költségvetése mögött szerepel ebből a nézőpontból, és amely összehasonlítás szubjektív vélemények alapján, egyes országokban működő bizonyos nonprofit szervezetek véleménye alapján kerül összeállításra, amely nonprofit szervezetek, civil szervezetek függetlenségét, én azt gondolom, hogy meg lehet kérdőjelezni elég, ha megnézzük a magyarországi adatokat értékelő szervezetet. Ami a tartalmi ügyeket illeti, elhangzott, hogy a zárszámadás szerint az állam működési kiadásai nem csökkentek 2020-hoz képest. Nagyon fontosnak tartom, hogy ha a 2021-es költségvetés a Covid-válságra adott válaszokat tartalmazta, és a végrehajtás is erről számol be, akkor rögzítsük azt, hogy az állam a Covid-járványra adott válaszként a működési kiadásokat csökkentette minden állami intézménynél. Ez a dologi kiadásokra vonatkozott. Tehát most is elismétlem azt, hogy az állam működését tekintve a dologi kiadások 2020-ban csökkentek, és 2021-ben sem növekedtek. A bérek ugyanakkor a közszférában és számos területen nőttek, erre hívom fel Vajda Zoltán képviselő úr, elnök úr figyelmét is. Megint a zárszámadást hadd idézzem: a közszférában a bérek 9,5 százalékkal növekedtek. Ennek része volt például az, hogy az egészségügyi dolgozóknál a bérekre mintegy 300 milliárd forint többlet került kifizetésre. Ezzel át is térek a képviselő úr, elnök úr által említett egészségügyi szférára. 100 milliárd forintos többletet láthatunk az alapellátásban a zárszámadás alapján, és mintegy 200 milliárd forintot a fekvőbeteg- és járóbeteg-ellátásnál az orvosok béremelésére fordított összegként. Az egészségügyi ágazat kiadásai 2021-ben az önök előtt lévő törvényjavaslat szerint növekedtek. Egy terület volt, ahol csökkenés volt, ezek a közegészségügyi kiadások, hiszen a járvány miatti védekezés költségeinek döntő része 2020-ban jelentkezett. Azokat az eszközöket, amelyeket 2020-ban megvásároltunk, 2021-ben, hála istennek, még egyszer már nem kellett megvásárolni. Ezért van az egészségügyi ágazaton belül egy területen kiadáscsökkenés. A jóléti kiadások, a nyugdíjak is elhangzottak. Fontos, hogy a zárszámadás arról is beszámol, hogy a nyugdíjak reálértékét megőriztük, ahogyan azt 2010-ben a kormányzat vállalta, és ezen túl minden nyugdíjas a gazdasági növekedésnek köszönhetően 80 ezer forint nyugdíjprémiumban részesült, és elindult a 13. havi nyugdíj első részletének kifizetése is. A költségvetés bevételi oldalát illetően elhangzottak kritikák. Én azt tényszerű megállapításnak tartom és nem kritikának, hogy személyi jövedelemadóból vagy áfából többletbevétel keletkezett. Nem emlékszem a 2021-es költségvetésnél olyan ellenzéki hozzászólásokra, amelyek arról szóltak, hogy sokkal jobb lesz a gazdasági növekedés, több bevétellel kellene számolni. Én a kritikákat inkább elismerésnek tartom, hiszen mindnyájan tudjuk, hogy 2021-ben adóemelésekre nem került sor, adócsökkentésekre annál inkább. Ezzel együtt láthatjuk azokat a többleteket, amelyeket Vajda Zoltán elnök úr is említett, tehát a többlet-szja-bevétel a magasabb foglalkoztatásnak, a reálbéreknek köszönhető, és a nagyobb jövedelem pedig a fogyasztási többletekben is lecsapódik. Kritika érte a kormányzatot, hogy a multikat túlságosan támogatja. Sajnálom, hogy csak az hangzott el, hogy bizonyos cégek kevés adót fizetnek. Kétségtelen, hogy aki beruház Magyarországon, bármilyen tulajdonú is, az különböző adókedvezményeket érvényesíthet. Az már nem hangzott el, hogy ha megnézzük a társasági adó előirányzatát, akkor jelentős többletről tudunk beszámolni. 447 milliárd forint volt a módosított törvényi előirányzat, a teljesülés pedig 558 milliárd forint, tehát több mint 100 milliárd forintos többletet várhatunk. Ennek tükrében érdemes szerintem azt értelmezni, hogy milyen kedvezményeket biztosított a kormányzat, és ezek a kedvezmények hogyan viszonyultak az eredetileg tervezett bevételi számokhoz. Ami a demográfiai intézkedéseket illeti, én köszönöm, hogy ez is szóba került a mai nap, hiszen 2010 óta a kormány egyértelmű prioritása a kívánt gyermekek megszületésének anyagi támogatása. A döntés természetesen a családoké, szerintem mégis lényeges az, hogy évről évre növekedtek a családtámogatások összegei. Hogyha ezekből a családtámogatásokból kivesszük a 13. havi nyugdíjra szánt összeget vagy kivesszük a „Nők 40” intézkedés szerinti kiadásokat, akkor is európai mértékben kimagasló számokkal szembesülünk, és bizony ezek a számok azért azt az eredményt elérték, hogy hozzájárultak ahhoz, hogy a termékenységi ráta 1,1-ről a 1,5-es érték közelébe emelkedett. Én nem értek egyet azokkal az észrevételekkel, melyek szerint a kormány az elmúlt 12 évben elszalasztott lehetőségeket. Az igaz, hogy a 2,1-es szinttől még messze vagyunk, de felhívom a figyelmet arra, hogy 2011-ben, a túlzottdeficit-eljárás ideje alatt, még az IMF-hitelszerződésről való megállapodás ideje alatt indította el a családi kedvezmények kapcsán a kormányzat és az Országgyűlés többsége azt a programot, amely a demográfiai kiadások növekedését mutatta. Ami pedig a Ratkó-unokákat illeti, arra pedig felhívom a figyelmet, hogy 1975 volt a csúcsév, tehát 2015-ben 35 éves volt a legnépesebb korosztály. Azt gondolom, hogy ha Vajda Zoltán képviselő úr vagy a Jobbik e tekintetben kritikát fogalmaz meg, akkor azt sokkal inkább a baloldali frakciók képviselői felé érdemes talán megfogalmazni. Summa summarum, abban egyetértek a kritikai hozzászólásokkal, hogy van még számos feladatunk, legyen szó akár közkiadások hasznosulásáról, legyen szó akár demográfiai fordulatról, mégis azt gondolom, hogy a 2021-es zárszámadás azt tartalmazza, hogy a 2010 óta képviselt gazdaságpolitika a főbb számokat, eredményeket tekintve összességében igenis vállalható. Eredmény az, hogy sikerült magasabb szinten tartani a foglalkoztatottak számát; eredmény az, hogy 2020 után, 2021-ben is reálbér-növekedés volt, és eredmény az, hogy az adósság szintjét 2021-ben már tudtuk csökkenteni. Van feladatunk minden területen, a fiskális politikának is az alacsonyabb hiány és az alacsonyabb államadósság tekintetében, de mégis azt gondolom, egy valós és európai összevetésben kedvező képet mutat a 2021-es zárszámadás. Megköszönöm az Országgyűlés munkáját, és jó szívvel ajánlom a tisztelt képviselőknek a zárszámadásitörvény-javaslat elfogadását. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Banai Péter Benő államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a szerdai ülésnapon kerül sor. Most pedig soron következik a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/2030. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, a bizottság előadójának. [[19.10]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. december 2-án tartott ülésén megtárgyalta a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény módosításáról szóló T/2030. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 27 igen szavazattal, 6 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! A Ház asztalán fekvő törvényjavaslat célja egyrészt a monetáris hatóság feladatellátásához szükséges jogszabályi feltételek biztosítása, másrészt a központi bank megfelelő tőkeellátottságának biztosítása, amely egyben a költségvetési kockázatokat is mérsékli; harmadrészt pedig az osztalékfizetésre vonatkozó szabályok rögzítése. A Magyar Nemzeti Bank feladatait rögzítő jegybanktörvény alapján az MNB elsődleges célja és küldetése az árstabilitás elérése és fenntartása. Ez a gyakorlatban egyébként a nemzetközi szinten is elismert, bevált és széleskörűen használt, inflációkövető monetáris politika keretein belül valósulhat meg. A törvényjavaslat célja a maga idejében korszerű, sőt innovatívnak számító volt, azonban szükségesnek bizonyul a lassan tízéves szabályozás korszerűsítése, illetve az azóta lezajlott pénzügyi és gazdasági turbulenciák tapasztalatainak adaptív integrálása a hazai monetáris politika keretrendszerébe. Tisztelt Képviselőtársaim! A törvénymódosítás által célzott körbe beletartozik tehát a monetáris hatóság feladatellátásához szükséges jogszabályi feltételek biztosítása, a maga idejében előremutató adósságféklimitek modernizálása és jövedelemarányos adósságféklimitekkel történő leváltása, a központi bank megfelelő tőkeellátottságának biztosítása, amely egyben a költségvetési kockázatokat is mérsékli, valamint az osztalékfizetésre vonatkozó szabályok törvényi szintű rögzítése is. Korszerűsítést jelent például az adósságfékszabályok jövedelemhez történő kötése, ami a pénzügyi stabilitás megóvása mellett lehetővé teszi az életszerűbb, de továbbra is biztonságos hitelezési gyakorlatot, ami a gazdasági teljesítményre, valamint a hazai hitelezésre is várhatóan pozitív hatással lehet. Úgy vélem, hogy a jegybanki tőkemutatók szabályozása, valamint az eredményfelosztási rendjének rögzítése mind a Magyar Nemzeti Bank működése, mind pedig a magyar költségvetés és pénzügyi folyamatok biztonsága, előre tervezhetősége és átláthatósága szempontjából további előrelépést jelent. Az elhangzottak ismeretében az előttünk fekvő törvényjavaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Héjj Dávid képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Miután az előterjesztő jelezte, hogy később kíván felszólalni, a kijelölt Gazdasági Bizottság előadót nem állított, képviselői felszólalásra senki nem jelentkezett, ezért megadom a szót mégis Tóth Tibor államtitkár úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A Magyar Nemzeti Bank feladatait rögzítő 2013. évi jegybanktörvény szerint a Magyar Nemzeti Bank elsődleges célja és küldetése az árstabilitás elérése és fenntartása. Ez a gyakorlatban egyébként a nemzetközi szinten is elismert, bevált és széleskörűen használt inflációkövető monetáris politika keretein belül valósul meg. A központi bank további mandátuma, hogy az elsődleges céljának veszélyeztetése nélkül, a rendelkezésére álló monetáris politikai eszközökkel támogassa a kormány gazdaságpolitikáját. A Magyar Nemzeti Bank az elmúlt tíz évben, a hazai és talán mondhatni áttételesen az unió monetáris politikai eszköztárát is megreformálva számos innovatív eszközt vezetett be, több programot indított, valamint a hazai aranytartalékot is jelentősen növelte. Mint központi banknak, az MNB-nek is fő feladata a monetáris politika megvalósításaként az árstabilitás fenntartása, a pénzügyi rendszer stabilitásának biztosítása, valamint a devizatartalékok kezelése. Emellett a jegybank egy különleges szervezet, amelynek függetlensége nemcsak szakmai elvárás, de közös érdekünk is. Így az MNB a törvény adta keretek között, az ott rögzített cél- és feladatrendszer mentén, de a kormánytól függetlenül működik. Tisztelt Országgyűlés! A jelenlegi gazdasági helyzetben kiemelten fontos, hogy a központi bankok, köztük az MNB is zavartalanul, maximális pénzügyi függetlenség biztosítása mellett végezhessék továbbra is tevékenységüket. Ennek érdekében kezdeményezte a kormány a Magyar Nemzeti Bankkal és az Európai Központi Bankkal is egyeztetett módon az MNB működését szabályozó törvénymódosítás napirendre tűzését. A folyamat szakmai megalapozottságát és egyben átláthatóságát az érintett szervezetekkel való többszöri egyeztetés mellett a társadalmi egyeztetés is szavatolja. Érdemes megemlíteni, hogy az egyeztetések során például az MNB tőkehelyzete biztosításának fontosságára az Európai Központi Bank is felhívta a figyelmet a véleményében. Az EKB jelzése szerint a jelenlegi tőkepótlási és -térítési szabály a központi bank tényleges szükségleteitől függetlenül is megkövetelheti a nagyobb költségvetési mozgásteret. A Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény tervezett módosításai ennek megfelelően egyrészt az MNB megfelelő tőkeellátottságát és pénzügyi függetlenségét biztosítják amellett, hogy a javaslat egyben tervezhetőbbé teszi az MNB működésének költségvetési kihatásait. Másrészről a tervezet középtávon is nagyobb mozgásteret biztosít azáltal, hogy amennyiben a saját tőke a jegyzett tőke szintje alá csökkenne, a költségvetés a különbözetet nem egy összegben, hanem öt év alatt lenne köteles megtéríteni. A jelenlegi szankciós válság közepette a javaslat különösen felértékelődik, miközben kiemelkedő előrelépést jelent a költségvetés tervezhetőségében, növelve a gazdaságpolitika mozgásterét a váratlan eseményekkel szemben. Ráadásul úgy lép előre, hogy az MNB működési feltételeit egyáltalán nem rontja. Tisztelt Ház! A javaslatcsomag kiemelt részét képezi az MNB osztalékfizetésre vonatkozó szabályozásának módosítása is. Jelenleg az osztalékfizetésről a jegybank igazgatósága egyedi mérlegelés alapján dönthet. Ezt követően, az új szabályok szerint a nyereség fele automatikusan kifizetésre kerülne a tulajdonos állam felé, kiszámítható pénzáramlást garantálva a költségvetésnek. Tisztelt Képviselők! A fentieken túl a javasolt módosítások túlnyomó része technikai jellegű, a jelenlegi MNB-gyakorlat jogi hátterét rendező, illetve egyértelműsítő rendelkezés. A javaslat számos anomáliát kezelni tud, szem előtt tartva a rendelkezések egymáshoz közelítését. Egyebek mellett a módosítás kitér a készpénzforgalmi infrastruktúra biztosítására, de számos monetáris, illetve pénzügyi felügyeleti feladat ellátására is. Azaz a javaslat többek között hatósági, piacfelügyeleti, követelések behajtásával kapcsolatos eljárások, valamint statisztikai, pénzkibocsátási, felvigyázási feladatok módját pontosítja. Így egyebek mellett az MNB szabályozási és hatósági feladat- és hatásköre kibővül a készpénzforgalom lebonyolításához szükséges infrastrukturális hálózat kialakításával. Csak néhány elemet kiemelve a módosítások közül: a hatósági jogkör gyakorlójának meghatározása kapcsán az MNB felvigyázási és felügyeleti feladatkörébe tartozó feladatok jelenleginél pontosabb elhatárolása valósul meg. Az értékpapír-elszámolást és a -kiegyenlítést végző intézmény, a Központi Értéktár esetében az átfogó felügyeleti vizsgálati ciklus módosul, arra egy helyett kétévente kell hogy sor kerüljön. Mivel a központi értéktári tevékenységet végző intézmény hazai mellett uniós szabályozás hatálya alá is tartozik, indokolatlan az éves teljes felülvizsgálat terhe. Az EKB véleményében pozitívan nyilatkozott az intézkedést illetően. A befektetésialap-kezelői szektorban szintén indokolt az átfogó vizsgálatokat érintő ciklusidő racionalizálása. Így a kisbefektetők részére is elérhető, nyilvános alapokat is kezelő alapkezelők esetében marad az eddigi hároméves periódus. Azonban az alacsonyabb kockázatra tekintettel a szűk érdekkörhöz tartozó, zártkörű alapokat kezelő alapok esetében a hároméves ciklus helyett az ötéves ciklus is elégséges. Mindemellett a Magyar Nemzeti Bank törvényben meghatározott, pénzmosási szempontú felügyelési feladatainak pontosítása is szükségszerűvé vált. A feladat jellege miatt az e körben felügyelt intézményekkel szemben a központi bank jelenleg csoportszintű vizsgálatot nem tud indítani, ugyanakkor a gyakorlatban erre szükség van. Tisztelt Képviselők! A központi bank piacfelügyeleti eljárásai esetében is számos előremutató intézkedést tartalmaz az előterjesztés. Így az MNB piactisztító szerepének hatékonyabb ellátását fogja segíteni, ha az MNB folyamatos felügyeleti tevékenységének részeként nem kell minden esetben piacfelügyeleti eljárást lefolytatni. [[19.20]] A várhatóan emelkedő ügyszám és az eljárások összetettsége miatt indokolt egyes piacfelügyeleti eljárásoknak a határidejét is meghosszabbítani. Jelenleg ugyanis a shortügyletekre vonatkozó szabályok, illetve a hitel-nemteljesítési csereügyletek vonatkozásaiban a piacfelügyeleti eljárásra nyitva álló határidő túl rövid. Összegezve tehát: a javaslat biztosítja, hogy az eljárások megfelelő módon és minőségben, egyben ellenőrzötten valósuljanak meg. Tisztelt Képviselők! Mint ismeretes, a jegybank feladatkörébe nemzetközi tekintetben is fontos statisztikai feladatok is tartoznak. A tervezet ennek megfelelően a Magyar Nemzeti Bank által statisztikai célból kezelt személyes adatokkal kapcsolatos jogok gyakorlását is pontosítja, figyelembe véve a hazai és uniós adatvédelmi normákat is. A módosítás az általános adatvédelmi rendelet vagy közismertebb nevén GDPR szerint személyes adatnak minősülő adatok MNB általi gyűjtésének és átvételének lehetőségét kívánja megteremteni. A pénzügyi szektor stabilitásának javításához tartozó feladatok is hangsúlyos részét képezik továbbá az előterjesztésnek. Ezek esetében az MNB adósságfék-jellegű eszközei bővülnének a jövedelemarányos adósságféklimitek bevezetésével. A nemzetközi gyakorlatban a három eszközből jellemzően egyszerre kettő használatos. A magyar javaslattal Magyarország egy még biztosabb szintre emelné hitelkihelyezési szabályait. Azaz, Magyarország úttörő szerepet vállal abban, hogy megvédje a családokat és az egyéneket is a túlzott eladósodás veszélyeitől. Az EKB véleménye szerint a jövedelemarányos adósságlimitek bevezetése indokolt, az Európai Rendszerkockázati Testület javaslatával összhangban áll. A központi bank bankjegy- és érmekibocsátási feladatait illetően az egyébként sem a mindennapos készpénzforgalomra szánt érmék használata a velük való fizetéseknél esetenként problémát okozott. Ezért a jegybanktörvény kiegészítésével a fizetés során nem lesz kötelező elfogadni a továbbiakban az emlékérméket. Az emlékérmével való fizetés nem szerencsés, bizonyos helyzetben problémát, félreértéseket is hordozhat magában, valamint zavarhatja a készpénzforgalmat. Emellett pedig fontos a készpénzforgalmi infrastrukturális hálózat kialakítása és elvárt működési jellemzőinek meghatározása is, hiszen a magyar emberek ragaszkodnak ehhez a fizetési módhoz. Az EKB szintén üdvözli a készpénzellátásnak az ösztönzését, és a magyar társadalom készpénzhez való hozzáférésének a folytonosságát és biztonságát. Tisztelt Ház! Nem kevésbé fontos téma a jegybank könyvvizsgálókkal való kapcsolatának hatékonyabbá tétele sem. Szükséges ennek érdekében egyrészt a titoktartási kötelezettségre vonatkozó szabályok tematikus kezelése, illetve az MNB-törvény szerinti titkok átadásának lehetővé tétele a könyvvizsgálói közfelügyeleti hatóság, a pénzügyi intézmény könyvvizsgálója, továbbá a Magyar Könyvvizsgálói Kamara részére. A pénzügyi intézmény könyvvizsgálója ugyanis védelmi funkciót tölt be, munkájának hatékonysága pedig a javasolt módosítások révén fokozható. Fontos ismételten hangsúlyoznunk, hogy a javaslatok a Magyar Nemzeti Bank szakértőivel egyeztetett, a monetáris hatóság tapasztalatait figyelembe vevő módosításokat tartalmaznak. Tisztelt Országgyűlés! A Magyar Nemzeti Bankról szóló törvényt közel tíz éve fogadta el az Országgyűlés. Ez önmagában is tekintélyes idő, ami a felhalmozódó tapasztalatok, jó gyakorlatok mellett új kihívásokat is hozott. Az időközben megváltozott viszonyokat is figyelembe véve természetes módon körvonalazódtak olyan területek, amelyek módosításra vagy pontosításra szorulnak, vagy bizonyos esetekben idejétmúlttá váltak. Mindezek figyelembevételével a javaslat célja, hogy a jogszabályok finomhangolásával, a felügyeleti tevékenységben a megfelelő jogosítványok biztosításával segítse a Magyar Nemzeti Bank alkalmazkodását a változó környezethez. Jelen törvénymódosítás ennek megfelelően elsősorban hatékonyságnövelő módosításokat tartalmaz. A kormány ezzel a törvénymódosítással egyszerre kívánja tehát támogatni a költségvetési mozgástér szélesítését a kívánatos gazdaságpolitikai lépések megtétele érdekében és a Magyar Nemzeti Bank megfelelő és egyben hatékony feladatellátását is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Tóth Tibor államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a szerdai ülésnapon kerül sor. Most pedig soron következik a Magyar Honvédség működésével kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/1788. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót Pogácsás Tibor képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. november 24-én tartott ülésén megtárgyalta a Magyar Honvédség működésével kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló T/1788. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 28 igen szavazattal, 7 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az általunk tárgyalt törvényjavaslat egyrészt hazánk új védelmi és biztonsági rendszerének szabályozási elemeit pontosítja, másrészt a Honvéd Vezérkar megnevezés újbóli bevezetéséhez szükséges módosításokat tartalmazza. Ezen főbb témakörökön kívül több kisebb technikai, illetve jogharmonizációs célú pontosítást is találunk a javaslatban, amelyekről az eddigi viták során már tárgyaltunk. A Törvényalkotási Bizottság ülésén egy viszonylag terjedelmes módosító indítványt nyújtottunk be a törvényjavaslathoz, amely néhány téma kapcsán kiegészíti az eredeti javaslatot, így bővíti a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat feladatkörét a kibertérészlelési tevékenységgel, kapcsolódva a közelmúltban elfogadott, a Magyarország biztonságát szolgáló T/1620. számú törvényjavaslathoz, megjeleníti a Honvédkórház átszervezéséhez szükséges egyes részletszabályokat, a legtöbb munkaköri jogállási kérdés így törvényi szinten tisztázásra kerül az átalakítással kapcsolatban. A módosító ezen kívül pontosítja a védelmi és biztonsági tevékenységekkel kapcsolatos szabályszegés megállapítására vonatkozó rendelkezéseket, valamint a honvédség hivatásos állománya esetén is meghosszabbítja a túlmunka ellentételezésével összefüggő kivételszabály hatályát. Ezek a módosítások azokkal az elemekkel hiánytalanul bekerülnek a törvényjavaslatba, amelyeket a jogszabályi környezet változtatása indokol. A Fidesz-frakció támogatja a javaslat elfogadását, kérem a tisztelt képviselőtársaimat is, hogy a zárószavazáson támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Pogácsás Tibor képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, Vargha Tamás államtitkár urat, most vagy később kíván felszólalni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy később. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Honvédelmi és Rendészeti Bizottság nem állított előadót. Képviselői felszólalások következnek, amennyiben jelentkező lesz. [[Nincs jelzés.]] Jelentkező nincsen, a vitát lezárom. Megadom a szót Vargha Tamásnak, a Honvédelmi Minisztérium államtitkárának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Ahogy azt képviselőtársam is kiválóan összefoglalta, ez a törvényjavaslat, ami előttünk fekszik, egyrészt visszaállítja a Honvéd Vezérkar elnevezést, de ez nemcsak a megnevezés visszaállítása, hanem a középirányító haderő-parancsnokságok létrehozásával és a Honvéd Vezérkar visszaállításával válik teljessé az az átalakítás, amelynek során a Honvéd Vezérkart elválasztottuk a Honvédelmi Minisztériumtól, a civil irányítástól a katonai vezetést. Ezenkívül a Törvényalkotási Bizottság javaslataival természetesen egyetértve kiegészült az eredeti javaslat. Én is arra kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy a szavazatukkal támogassák majd ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[19.30]]
Köszönöm szépen, Vargha Tamás államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a szerdai ülésnapon kerül sor. Soron következik az egyes állami sportcélú közfeladatok ellátásának rendjéről és szervezeti kereteiről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/1836. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontját Pogácsás Tibor, a bizottság előadója fogja ismertetni.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. november 24-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes állami sportcélú közfeladatok ellátásának rendjéről és szervezeti kereteiről szóló T/1836. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 28 igen szavazattal, 8 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja a nemzeti sportingatlanvagyon üzemeltetésével, hasznosításával kapcsolatos feladatoknak más szervezeti szintre emelése, ügynökségi formában történő ellátásának biztosítása. Az állam új rendszerben valósítja meg az egyes állami sportcélúingatlan-gazdálkodással, valamint a magyar sport országos szakmúzeumának működtetésével kapcsolatos közfeladatok ellátását úgy, hogy létrehozásra kerül az önálló költségvetési forrással rendelkező Nemzeti Sportinfrastruktúra Ügynökség, mely feladatainak ellátására kijelölésre kerül egy százszázalékos állami tulajdonban álló gazdasági társaság. Tisztelt Képviselőtársaim! A Törvényalkotási Bizottság által elfogadott módosító javaslat tartalmazza, hogy a sportcélú ingatlan szerinti minősítést csak abban az esetben lehet megtenni, amennyiben az ingatlanhányad esetén a tárgyi ingatlan minden tulajdonosa ezzel egyetért. Továbbá tekintettel arra, hogy az ügynökség elkülönített gazdálkodása költségvetési forrásból történik, szükséges annak rögzítése, hogy e gazdálkodás keretében beszerzett ingóság és immateriális jószág a törvény erejénél fogva az állam kizárólagos tulajdonába és az ügynökség tulajdonosijog-gyakorlása alá kerül. Végül a javaslat magában foglal egy garanciális szabályt is azzal kapcsolatban, hogy a feladatokhoz kapcsolódó jogviszonyok tekintetében az NSÜ Zrt. a korábbi vagyonkezelő és a korábbi jogtulajdonos utódja, illetve a jogelőd szervezeteknél a jogutódlás napján az ügynökségi közfeladatok ellátásához szükséges rendelkezésre álló pénzeszközöket kizárólagosan ezekre a közfeladatokra lehessen felhasználni. Tisztelt Ház! Összegzésképpen elmondható, hogy az előttünk fekvő előterjesztés elfogadása esetén jelentősen nőhet a sport területéhez kapcsolódó programok hatékonysága a szinergiák kihasználása révén. A források hasznosulásának nyomon követése professzionálisabbá válik, a jelen gazdasági környezetben különösen az államháztartásra nagy terhet rovó létesítményállomány gazdaságos és hosszú távon fenntartható üzemeltetése biztosított lett. Kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa a javaslatot. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Pogácsás Tibor képviselő úr. Megkérdezem Vargha Tamás államtitkár urat, előterjesztőt, most vagy később kíván felszólalni. [[Vargha Tamás: Később.]] Később kíván felszólalni. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Kulturális Bizottság nem állított előadót. Képviselői felszólalásra jelentkezőt nem látok, ezért a vitát lezárom. Zárszóra kérem Vargha Tamás államtitkár urat.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Én is arra kérem képviselőtársaimat, hogy szavazatukkal támogassák ezt a törvényjavaslatot, hiszen egységes keretbe, szerkezetbe szervezi a sportlétesítmények üzemeltetését és a sportesemények szervezését. És mindennek, ami önök előtt fekszik ebben a törvényjavaslatban, az a célja, hogy mindenki, kivétel nélkül és tekintet nélkül arra, hogy amatőrként vagy profiként kívánja ezeket a sportlétesítményeket használni, hozzáférhessen ezekhez a létesítményekhez, és minden magyar ember, nemzetünk a sport által is egészségesebbé váljon. Ez tehát a célja ennek a törvényjavaslatnak, és kérem, hogy támogassák szavazatukkal. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Vargha Tamás államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a szerdai ülésnapon kerül sor. Soron következik a 2026-ig szóló 5. Nemzeti Környezetvédelmi Programról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés H/1834. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót Herczeg Zsolt képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Asszony! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. december 1-jén tartott ülésén megtárgyalta a 2026-ig szóló 5. Nemzeti Környezetvédelmi Programról szóló H/1834. számú határozati javaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 26 igen szavazattal, 4 nem szavazat ellenében és 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A beterjesztett, 2026-ig szóló 5. Nemzeti Környezetvédelmi Program által olyan stratégiai dokumentumot tartunk most a kezünkben, amely a környezethasználat helyes módjára, a személyes felelősség vállalására, az eltérő társadalmi és gazdasági érdekek átlátható módon történő harmonizálására, a holisztikus megközelítésre, a rövid, a közép- és hosszú távú szempontok egyidejű figyelembevételére, a fenntartható térhasználatra, a társadalmi igazságosságra és a helyi erőforrások fenntartható hasznosításának elvére hívja fel mindannyiunk figyelmét. A Fidesz-KDNP képviselőcsoportja támogatja a törvényjavaslatot. Úgy látjuk, hogy erősíteni kell a gazdaság és a környezetvédelem közti összhangot, mely elősegítheti a magyar gazdaság zöld átállítását, azaz az anyag- és energiatakarékos technológiák elterjedését, a körforgásos gazdaságra történő átállás folyamatának felgyorsulását. Figyelemmel kell lennünk a légköri szennyező anyagok mértékének csökkentésére, a biológiai sokszínűség fenntartására, a károsodott környezet rehabilitációjára, továbbá a nemzetközi kötelezettségeink arányos teljesítésére. Ügyelni kell az átállás szociális hatásaira, az új, környezetbarát technológiák térnyerésével együtt járó költségnövekedésre, és számításba kell venni azok ellensúlyozásának költségeit is. Ezzel együtt az is kijelenthető, hogy alacsonyabb mértékű többletforrásigény merülhet fel akkor, ha az 5. NKP célkitűzéseinek megvalósításához már rendelkezésre álló pénzforrásokat koordináltan, ebből kifolyólag hatékonyan és a stratégiai célokhoz igazítva használjuk fel. Tisztelt Ház! A Törvényalkotási Bizottság egy módosítót fogadott el a javaslathoz, amely nyelvhelyességi pontosításokat fogalmazott meg. Kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy az elhangzottakra tekintettel támogassák a javaslatot. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Herczeg Zsolt képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelettel köszöntöm Raisz Anikó államtitkár asszonyt, az Energiaügyi Minisztérium államtitkárát, és mint előterjesztőtől kérdezem, most vagy később kíván szólni. [[Dr. Raisz Anikó: Később.]] Jelzi, hogy később kíván felszólalni. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Fenntartható Fejlődés Bizottsága nem állított előadót. Képviselői felszólalások következnek napirend szerinti időkeretekben. [[Nem érkezik jelzés.]] De jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! Ezért a vitát lezárom. Megadom a szót zárszó miatt Raisz Anikó államtitkár asszonynak. [[19.40]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az 5. Nemzeti Környezetvédelmi Program tárgyalása során mind a plenáris, mind pedig a bizottsági ülésen a képviselőcsoportok részletesen elmondták az észrevételeiket, és ennek során többször elhangzott, hogy dicséret illeti a szakmai munkát, ami e mögött a dokumentum mögött áll. Ezért szeretnék még egyszer köszönetet mondani, és ahogy a képviselő úr az előbb megfogalmazta, ez a program átfogja azt, amit az elkövetkezendő években Magyarország a környezetvédelem és a körforgásos gazdaságra történő átállás terén tenni kíván. Úgyhogy nem teszek én semmi mást ezúton, csak szeretném megköszönni még egyszer a segítségüket, és kérem, hogy szavazzák meg majd ezt a határozati javaslatot. Köszönöm szépen mindannyiuknak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Raisz Anikó államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a szerdai ülésnapon kerül sor. Most pedig soron következik a hulladékgazdálkodással összefüggő egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/1848. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót Herczeg Zsolt képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Asszony! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. december 1-jén tartott ülésén megtárgyalta a hulladékgazdálkodással összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/1848. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 16 igen szavazattal, 4 nem szavazat ellenében és 4 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A hulladékgazdálkodással összefüggő egyes törvények módosításáról szóló törvénymódosítási javaslat központi eleme a kiterjesztett gyártói felelősségi rendszer átalakítása, amelynek keretében a gyártót terheli a felelősség a termék és a technológia jellemzőinek megelőző kidolgozásáért, emellett a hulladékgazdálkodás követelményei szempontjából történő kedvező megválasztásáért és a termékből képződő hulladék ártalmatlanításának és hasznosításának megtervezéséért. A törvényjavaslatban egyértelműen látszik, hogy a termékdíjas és az úgynevezett gyártói felelősségi rendszer hatálya alá tartozó témakörök jelentősen fedik egymást, így elmondható, hogy a gyártók részéről nem kell pénzügyi tehernövekedéssel számolni. A törvényjavaslat által a kiterjesztett gyártói felelősségi rendszer keretében a termékek előállítói érdekeltté válnak a takarékos anyagok és erőforrás használatában, jelentősen hozzájárulva ezzel a környezet védelméhez. A benyújtott módosító javaslat másik sarkalatos témája a hazánkban is hangsúlyos környezetkárosító elemeket, azaz az illegális hulladéklerakókat érinti. Ezek ártalmatlanításának és megfelelő gyűjtőpontra való elszállításának anyagi és erőforrásbeli igényei jelentősek, ennek következtében a hulladékgazdálkodási hatóság meglátásaira alapozva az új szabályozás fokozott szigorral lép fel az illegálisan elhagyott hulladék felszámolása érdekében. Ez a cél többek között megmutatkozik a hulladékgazdálkodási hatóság ellenőrzési hatáskörének megerősítésében és a jogszabályban megtalálható kamerafelvételeket szabályozó pontok szigorításában is. A Törvényalkotási Bizottság 51 módosító tételt fogadott el, amelyekben szövegpontosító és normavilágosságot javító pontokon kívül kitértek azon paragrafusokra, amelyek felhívják a figyelmet korábban már hatályba léptetett rendelkezésekre, ezáltal a jelenleg tárgyalt törvényben erre kitérni már nem szükséges. Felhívták a figyelmet arra, hogy a hivatal által kötelezett, a hivatal által megjelölt tartalommal, formában és határidőn belül köteles tájékoztatási és adatszolgáltatási megbízatásának eleget tenni, ezzel segítve a hivatal munkáját, hiszen ezen megkötés nélkül az adatok beszerzése szinte lehetetlen lenne. Különösen fontos pontja a módosításnak a gyártói felelősség azon kiterjeszkedése, amely az önkormányzatok által összegyűjtött, a gyártói felelősségi körbe tartozó termékek hulladékai után a gyártó általi pénzügyi hozzájárulás koncesszornak történő megfizetéséről szól. A TAB által elfogadott módosítási javaslat meghatározza, hogy a pártatlanság megtartása érdekében a hulladékgazdálkodási koncesszióval összefüggő kártalanítási hatósági ügyekben a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatósága járjon el. A beadott javaslatban olvasható továbbá, hogy az országos hulladékgazdálkodási közszolgáltatási terv intézménye csupán 2023 második félévétől kerül kivezetésre, ezért 2023. július 1-jéig még mindenképpen indokolt a miniszteri felhatalmazás biztosítása. Az előző változtatások mellett kiemelném a módosítási javaslatban megtalálható határidők pontos jegyzését, amelyek segítik a követelmények teljesítését és biztosítják a megfelelő felkészülési időt az állami hulladékgazdálkodási közfeladat leendő résztvevői számára. Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő törvényjavaslat megerősíti a koncessziós rendszer alapkövetelményeinek teljesíthetőségét, a lakossági rezsicsökkentés fenntarthatóságát, továbbá az európai uniós kötelezettségek és célértékek teljesíthetőségét. A Fidesz-KDNP képviselőcsoportja az elfogadott nyelvhelyességi és tisztázó módosítások figyelembevételével támogatja a javaslat elfogadását. Kérem képviselőtársaimat, hogy támogassák a javaslatot. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Herczeg Zsolt képviselő úr. Megkérdezem Raisz Anikó államtitkár asszonyt, előterjesztőt, hogy most vagy később kíván szólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy később kíván felszólalni. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Fenntartható Fejlődés Bizottsága nem állított előadót. Képviselői felszólalásra senki nem jelentkezett. Kivártam egy kicsit, nem jelentkezik senki. A vitát lezárom, és megadom a zárszóra az előterjesztőnek, Raisz Anikó államtitkár asszonynak a szót.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Először is még egyszer szeretném megköszönni a vitában való részvételüket, és ahogy képviselő úr is az előbb már elmondta, a Törvényalkotási Bizottságnak voltak olyan javaslatai, amelyek a normavilágosság és a pontosítások mellett a koncessziós rendszerre történő átállást segítő tartalmi módosításokat jelentettek. Úgyhogy mindezek fényében összességében kérjük a tisztelt Házat, hogy majd ezt a törvényjavaslatot elfogadni szíveskedjen. Köszönjük szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Raisz Anikó államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi nap kerül sor. Most pedig soron következik a Paksi Atomerőmű meglévő blokkjai üzemidejének további meghosszabbításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések vitája. A kormány-előterjesztés H/1838. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, Steiner Attila államtitkár urat, hogy most kíván felszólalni vagy a vita végén. [[Jelzésre:]] Később. Köszönöm szépen. [[19.50]] A kijelölt Gazdasági Bizottság nem állított előadót, képviselői felszólalásra nem jelentkezett senki, ezért a vitát lezárom, és most adom meg a szót Steiner Attila államtitkár úrnak, hogy zárszóval zárja le ezt a részt.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Szeretném megköszönni a képviselőcsoportoknak, hogy az általános és a részletes vita folyamán kifejtették az álláspontjukat a javaslat kapcsán, és az indítványt minden frakció támogatta, hiszen ez is jelzi, hogy módosító javaslat nem került benyújtásra a határozati javaslat kapcsán. Szeretném felhívni a figyelmüket, illetve kiemelni azt, hogy a jelenlegi geopolitikai helyzetben felértékelődött azoknak az erőműveknek a szerepe, amelyek biztonságosan, megbízhatóan alaperőműként üzemelnek belföldön költséghatékonyan, s emellett még a klímavédelem szempontjából is minden kritériumnak megfelelően állítják elő az energiát, és ilyen a Paksi Atomerőmű is, ezért a Paksi Atomerőmű üzemidő-hosszabbítása egy nagyon fontos stratégiai kérdéskör. Köszönöm szépen az eddigi támogatást, és kérem, hogy szavazatukkal a határozati javaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Steiner Attila államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a szerdai ülésnapon kerül sor. És helyesbítek, mert lehet, hogy azt mondtam az előbb, hogy a holnapi ülésnapon kerül sor a határozathozatalra; tehát nem a holnapi, hanem a szerdai ülésnapon kerül sor. Köszönöm szépen, elnézést, szóbotlás volt. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes bányászati és gazdasági tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/1844. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. december 1-jén tartott ülésén megtárgyalta az egyes bányászati és gazdasági tárgyú törvények módosításáról szóló T/1844. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 10 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az elmúlt időszak technológiai fejlesztéseinek köszönhetően a fosszilis energiahordozók mellett ma már olyan biztonságos és tiszta technológiák is a rendelkezésünkre állnak, mint a geotermia, amellyel a hő- és energiaellátás folyamatos biztosítása mellett hatékonyan tudjuk védeni természeti környezetünket. Hazánk geológiai adottságai a geotermikus hőhasznosítás szempontjából kiemelten kedvezőek. A geotermikus energia egy kiszámítható és ösztönző szabályozási keretben hosszú távon támogathatja hazánk energiaszuverenitását. A magyar geotermikus potenciál széles körű kiaknázásával 2030-ra éves szinten akár 1-1,5 milliárd köbméter földgázzal csökkenthető Magyarország energiakitettsége. A javaslat célja annak egyértelmű rögzítése, hogy az elsődlegesen gyógyászati és mezőgazdasági célú termálvízkinyerés nem tartozik a bányafelügyeleti engedélyezési eljárás, azaz a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény geotermikus energiáról szóló új szabályozási rendszerének hatálya alá. Az ilyen kitermelések esetében továbbra is a vízügyi hatóság jár el, a törvényjavaslat vonatkozó rendelkezéseinek hatálybalépését megelőzően hatályos szabályok alapján. Amennyiben a termálvíz kinyerése több célból történik, úgy a kérelem alapján azt kell az eljáró hatóságnak vizsgálnia, hogy mi a kinyerés elsődleges célja. A kiszámítható szabályozási környezet megteremtése érdekében a geotermikus energia kinyerése és hasznosítása a bányafelügyelettel kötendő szerződés alapján történhet. Az új engedélyezési forma kellő rugalmasságot biztosít mind bányavállalkozói, mind állami oldalon. Az állam a szerződésen keresztül tudja kontrollálni a bányavállalkozó tevékenységét, és szükség esetén be tud avatkozni. A törvény további részére is kitérve, a dohánykereskedelmi tárgykörben a javaslat elsődleges célja a fiatalkorúak fokozottabb védelme a hevítéses technológiával fogyasztható növény-, gyógynövénytartalmú termékek használatának káros hatásaival szemben. Az elhangzottak ismeretében a törvényjavaslatot támogatandónak gondolom, és kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy a szavazáson támogassák is. Egyben köszönöm a megtisztelő figyelmet. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, Vécsey László képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Steiner Attila államtitkár urat, most vagy a végén kíván felszólalni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy a végén. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági Bizottság nem állított előadót, képviselői felszólalásokra jelentkezés sem írásban, sem pedig helyben nem történt. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom, és megadom a szót Steiner Attila államtitkár úrnak zárszóra.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Szeretném először is megköszönni a vitában való részvételüket, illetve a támogató hozzászólásokat, és tájékoztatni szeretném önöket, hogy a törvényjavaslathoz képviselői módosító javaslat került benyújtásra, és a Gazdasági Bizottság részletes vitát lezáró módosító javaslatot nyújtott be. A módosító javaslat benyújtására a részletes vitaszakasz lezárását követően a Törvényalkotási Bizottság eljárásában is sor került, amely többek között pontosítja a bányafelügyelet döntésével szemben indított közigazgatási per és a szolgalom alapítását, valamint a koncessziós társaságban fennálló részesedésátruházás szabályait. A bányászati tevékenység engedélyezését azzal egészíti ki, hogy a bányavállalkozónak a szerződéskötés feltételeként jog- és szándéknyilatkozattal kell rendelkeznie, amely a kinyerni tervezett geotermikus energia hasznosítási célnak megfelelő felhasználását biztosítja. Továbbá a törvényben meghatározott hulladékgazdálkodási kártalanítással összefüggő hatósági feladatokat látna el a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatósága, illetve a hatóságnak hatáskörénél fogva részt kell vennie különböző egészségvédelmi, prevenciós és a dohányzás visszaszorítását célzó kampányokban is, és a módosító javaslat e feladatokat bővíti a dohányboltok közreműködésével. A hatóságnak ezt követően rendszeresen szóróanyagokat kell közzétennie, és aktualizálnia kell plakát formájában, amelyeket el kell juttatnia valamennyi dohányboltba egy-egy példányban annak érdekében, hogy a dohánytermék-kiskereskedők a szabad döntésük alapján elhelyezhessék az üzletterükben. Ezen túlmenően még jogtechnikai pontosításokat tartalmaz a módosítás, továbbá biztosítja a normavilágosságot és a jogszabályi koherenciát is. Ahogy említettem az expozémban is, a törvényjavaslat alapvetően két szabályozási tárgykört érint: egyrészt a bányászattal kapcsolatosan, azon belül kimondottan a geotermikus energia kinyerésével kapcsolatos szabályokat, másrészt pedig a fiatalkorúak egészségének védelme érdekében a dohánytermékek kereskedelmére vonatkozó normákat pontosítja. Úgyhogy én szeretném önöket kérni, hogy amennyiben önöknek is fontos egyrészt Magyarország energiabiztonsága, energiafüggetlenségünk növelése, illetve a fiatalkorúak egészségének védelme, akkor szavazatukkal támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen Steiner Attila államtitkár úr zárszavát. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a szerdai ülésnapon kerül sor. Most soron következik az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. [[20.00]] A kormány-előterjesztés T/1839. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. december 1-jén tartott ülésén megtárgyalta az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/1839. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 11 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az elmúlt évek során az Országos Atomenergia Hivatal új hatásköröket kapott, és feladatainak száma nagymértékben gyarapodott. Mára az Országos Atomenergia Hivatal több mint 4 ezer engedélyest felügyel, közel 1500 engedélyt bocsát ki, és több mint ezer helyszíni ellenőrzést végez évente. Az atomenergia biztonságos alkalmazásával kapcsolatos egyik fontos nemzetközi elvárás, hogy a nukleáris biztonságért felelős hatóság független legyen a termelői, tulajdonosi, szolgáltatói érdekektől. A Ház asztalán fekvő törvényjavaslat kiterjeszti a távadat-szolgáltatás lehetőségét az atomenergia-felügyeleti szerv teljes felügyeleti tevékenységére, így a jövőben a távadat-szolgáltatásra más nukleáris létesítmény és radioaktívhulladék-tároló esetében is lehetőség lesz. Kiegészítésre kerül a Központi Nukleáris Pénzügyi Alap kezelőjének feladatkörét meghatározó rendelkezés. A KNPA kezelőjének a társulások támogatási, felhasználási költségtervét a KNPA-szakbizottság előzetes állásfoglalásával együtt az energiapolitikáért felelő miniszter elé kell terjesztenie jóváhagyás céljából. Emellett a módosítási javaslat kiegészíti a kormányrendelet kiadására vonatkozó felhatalmazó rendelkezést. Az atomenergia-felügyeleti szervhez benyújtott engedélykérelem tekintetében meghatározásra kerül az első hiánypótlási felhívás kiküldésének határideje, figyelembe véve az Országos Atomenergia Hivatal eljárásaiban az ügyintézési határidőt is ami lehet 60 nap, 90 nap, 120 vagy 150 nap, 8 hónap, vagy annál akár több is , valamint azt is, hogy az Országos Atomenergia Hivatal eljárásaiban hiánypótlási felhívás kibocsátására több alkalommal is van lehetőség. Bevezetésre kerül az eljárások egyesítésének lehetősége. Két feltétele van: az azonos eljáró hatóság és a tárgyi összefüggés. Az eljárások egyesítése az ügyfél kérelmére történik. A nukleáris és radioaktívhulladék-tároló létesítmények biztonságának garantálása érdekében a nukleáris létesítmények és radioaktívhulladék-tárolók biztonsági övezetén belül folytatott engedélyköteles tevékenységre vonatkozó engedélyezési eljárás megindulásával az adott tevékenységgel érintett más nukleáris létesítmény és radioaktívhulladék-tároló engedélyese megismerhesse a létesítményére potenciális hatással lévő tevékenységeket, valamint az ahhoz fűződő üzleti titkot. Az elhangzottak ismeretében arra kérem képviselőtársaimat, hogy a szavazás alkalmával támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket, köszönöm a szót, elnök úr.
Köszönöm szépen, Vécsey László képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztő Steiner Attila államtitkár urat, hogy most vagy később kíván felszólalni. [[Steiner Attila: Majd a végén, elnök úr.]] Később kíván felszólalni. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági Bizottság nem állított előadót. Képviselői felszólalásra senki nem jelentkezett. Tisztelt Országgyűlés! Akkor a zárszóra kérem Steiner Attila államtitkár urat.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Nagyon szépen köszönöm az általános és a részletes vita során kifejtett hozzászólásokat. Azt gondolom, hogy egy nagyon fontos témáról beszélünk, ugyanis Magyarországon is energia-veszélyhelyzet van érvényben, és a családok biztonságos energiaellátása rendkívüli intézkedéseket tesz szükségessé. Alapvetően a Paksi Atomerőmű villamosenergia-termelése az egyik alapköve a hazai energiaellátásnak. A villamos energia esetében a hazai termelés 50 százalékát a Paksi Atomerőmű adja, úgyhogy alapvetően a nukleáris energia egy nagyon-nagyon fontos eleme az ellátásbiztonságunknak. A törvény módosítása kapcsán szeretném kiemelni, hogy a világban és hazánkban végbement társadalmi és gazdasági átalakulások, illetve az atomenergia alkalmazásának biztonságára vonatkozó nemzetközi elvárások is fejlődtek az utóbbi időszakban, emiatt szükséges az, hogy a vonatkozó jogszabályokat észszerűbbé és korszerűbbé tegyük. Ennek tekintetében kérném önöket, hogy a törvényjavaslatot a zárószavazás során is támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, Steiner Attila államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a szerdai ülésnapon kerül sor. Soron következik a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény, valamint a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/1843. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontját Vécsey László képviselő úr fogja ismertetni.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. december 1-jén tartott ülésén megtárgyalta a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény, valamint a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény módosításáról szóló T/1843. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 28 igen szavazattal, 8 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A Ház asztalán fekvő törvényjavaslat célja az elmúlt időszak jogszabályi változásai és jogalkalmazási tapasztalatai, valamint az időközben hatályba lépett jogszabályokkal való összhang megteremtése. A törvényjavaslat a Magyar Energetikai és Közműszabályozási Hivatal energetikai szabályozási tesztkörnyezetet működtető hatáskörének törvényi feltételeit teremti meg. Az új szabályozás célja, hogy ösztönözze és támogassa olyan energetikai innovációs teljesítmények elterjedését, piacra lépését, amelyek elősegíthetik a földgáz-infrastruktúra fenntarthatóságát, költséghatékony működtetését, a fogyasztói igények megfelelő ellátását vagy az ellátásbiztonság növelését, továbbá a hidrogén betáplálását a működő földgáz-infrastruktúrába, valamint a tiszta hidrogénhálózatoknak a működő földgáz-infrastruktúrán alapuló fejlesztését és fejlődését. A módosítás révén biztosított, hogy az átviteli rendszerirányító a legkisebb költség elvének érvényesítése mellett tudja beszerezni és a többletet értékesíteni az átviteli hálózaton megjelenő hálózati veszteség pótlásához szükséges villamos energiának. [[Sic!]] A módosításra azért van szükség, hogy a kialakult, rendkívül magas villamosenergia-árak miatt az átviteli rendszerirányító számára minden eszköz rendelkezésre álljon a hálózat üzemeltetéséhez kapcsolódó költségek visszaszorítása érdekében. A módosítások további célja az európai uniós szabályozásnak megfelelő definíciók alkalmazása a hazai joganyagban, valamint az európai uniós gázellátás biztonságának érdekében a föld alatti gáztárolók feltöltési szintjére és a gázkereslet csökkentésére vonatkozó európai uniós előírások hazai jogszabályba történő átültetése. A fentiek, az elhangzottak ismeretében kérem tisztelt képviselőtársaimat, a tisztelt Házat, hogy a szavazás alkalmával támogatni szíveskedjenek a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket, és köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[20.10]]
Köszönöm szépen, Vécsey László képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Steiner Attila államtitkár urat, most vagy később kíván felszólalni. [[Steiner Attila: Később, köszönöm.]] Később. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági Bizottság nem állított előadót. Képviselői felszólalásra senki nem jelentkezett, nem jelentkezik, ezért a vitát lezárom, és akkor kérem szépen a zárszót Steiner Attila államtitkár úrtól.
Köszönöm szépen. Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm szépen a viták során kifejtett támogató hozzászólásokat. A javaslat kapcsán szeretném kiemelni, hogy az ukrajnai háború régóta nem látott energia- és földgázválságot okozott Európában, és ezt a brüsszeli szankciós politika fokozatosan tovább erősíti. És ahogy az általános vitában is említettem, a kormány számára kiemelten fontos, hogy a magyar családok biztonságosan és megfizethető áron jussanak hozzá az energiához, és alapvetően az önök előtt lévő módosításoknak a célja, hogy az európai szabályozással összhangban megfelelő mennyiségű és megfelelő árú földgáz és villamos energia legyen biztosított hazánkban is. És amúgy erre tekintettel idén december 1-jével létrejött az új önálló Energiaügyi Minisztérium is, amelynek az elsődleges feladata az energiapolitika egységes irányítása lesz. A földgáz- és a villamosenergia-ellátás válsága mindannyiunkat érint, és a javaslat alapvetően ezen a két területen érinti az energetikát, így kiemelt jelentőséggel bír. Szeretném továbbá hangsúlyozni, hogy a Törvényalkotási Bizottság eljárása során alapvetően jogtechnikai és nyelvhelyességi pontosítások kerültek benyújtásra, és az eddig elhangzottakra tekintettel kérem önöket, hogy a törvényjavaslatot a zárószavazás során is támogassák. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen a munkáját, Steiner Attila államtitkár úr. [[Steiner Attila: Köszönöm szépen.]] Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a szerdai ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett „Mi a valóság vidéken?” címmel Bencze János képviselő úr, a Jobbik képviselője. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Mi a valóság vidéken? Itt ülve a parlamentben, a parlament padsorai között számtalan ötletet hallottam és számtalan lehetőséget, és számtalan kérdés vetődött fel. Kormányoldalról létezik egy rózsaszín valóság a magyar vidéken, ahol minden rendben, már csak az kell, hogy a magyar emberek a saját házaikban, a saját telkeiken gazdálkodjanak, és a fiatalok számára ott van a csodálatos falusi CSOK. Nos, le kell jönni vidékre, és meg kell nézni, hogy mi is a valóság vidéken, hogy ez nem így van, nem így működik. Én körbejártam, megkérdeztem az embereket, számtalan emberrel elbeszélgettem, hogy miért nem művelik a kertjeiket, miért fű van a termények helyett, miért nem vetemény van, miért díszfa van. Elmondták az emberek, hogy miért nem ez nem most indult. Ez 1990 után indult, amikor Magyarországot kiárusították a nyugati multi nagytőkének, létrehozták azokat az iparvárosokat, ahová beutaznak az emberek vidékről, azokat a multiközpontokat, amelyek munkahelyet adnak. Mit is csinál egy fiatal vidéken vagy egy átlagember? Megpróbál jól keresni. Hol tud jól keresni? Ha elmegy egy olyan munkahelyre, ahol elfogadható bért kap, nem tisztességeset, csak elfogadhatót, ugyanis ha több mint 200 ezer forintot akar keresni nettóban, akkor fel kell ülnie egy munkásjáratra legyen szó férfiról vagy nőről , és el kell utaznia egy multihoz, hogy dolgozni tudjon. Kereshet akár 300 ezer forintot, sőt folyamatos műszakot vállalva akár közel 400-at is. Viszont ha helyben marad, akkor marad neki egy olyan nyomorbér, amiből megélni nem lehet. Azok maradnak helyben, akiknek nincs más lehetőségük, beteg hozzátartozót ápolnak, csak így tudják megoldani a család életét. Nézzük meg egy ilyen embernek az életét, aki bevállalja a multivilágot! Ezek az emberek több órát utaznak egy nap, hogy odaérjenek. Kel 4 óra 30 perckor, de van, aki fél 4-kor, felül egy munkásjáratra, elmegy a céghez dolgozni, ledolgozza a munkaidejét, és 4 óra, fél 5-kor otthon van. Ezek az emberek legtöbbször több mint 12 órát töltenek távol a családjuktól, a sétálást beleértve, amíg hazaérnek, és ennyi munkaidő után nekik elmondták sem idejük, sem kedvük nincsen ahhoz, hogy még kimenjenek a kertbe, és csináljanak valamit. Kérem, a magyar vidék így veszik el szép lassan. Aki tud, közelebb húzódik az ipari központokhoz, föladva a valamikori vidéki létet, elveszítve azt a szaktudást, ami a jószágtartáshoz kell, ami a kertműveléshez kell, és maradnak a lehúzott redőnyű, eladó ingatlanok, vagy amiről beszéltem az elején, a befüvesített kertek. Mindig azt mondják, hogy javasoljunk megoldást. Tudunk javasolni megoldást. Létezett valamikor egy működő Magyarország, amit a Fidesz 2010 után megígért, hogy újra visszahozza, hogy az embereknek elérhető távolságon belül lesznek a munkahelyek, nem napi egy-két óra oda- és visszautazással; elérhető távolságra. Bárkit megkérdeztem, mindenki azt mondta, ez azt jelentené, hogy 30 kilométeren belül, 30 kilométeren belül tisztességes munkahelyhez jutok. Egy fiatal úgy tudna családot vállalni, családot alapítani, ha nem három műszakban egy ipari multihoz jár 60 vagy 90 kilométerre úgy, hogy a párjával nem is találkozik, hanem a közelben, akár kerékpárral hazaér. Úgy lehet a gyerekekkel foglalkozni, lehet a ház körül tenni-venni, újraindulhat a ház körüli termelés és újraéledhet a magyar vidék. Amíg az önök kormánya a stratégiai megállapodásokkal az ipari multikat szolgálja ki, az értékes vidéki magyar munkaerőt és a városit is egyszerű ipari robottá degradálja, addig ebben az országban nem lesz változás, addig a magyar vidék haldokolni fog és a magyar vidék nem fog újraéledni, nem vállalnak a fiatalok gyerekeket, nem épülnek új házak. És hiába mondják a falusi CSOK-ot, el kell menni azokhoz, akik felvették. Akik felvették a falusi CSOK-ot, aminek az összege 10 millió forint, legtöbben nem tudták befejezni az ingatlanukat, ők is bajban lesznek. Őrajtuk mindenképp segíteni kell, és akkor tudnának segíteni, ha a jelenlegi válság után egy olyan gazdaságpolitika következne, ahol a magyar vidéken 30 kilométerenként, elérhető távolságra munkahelyek lennének, így megmaradna a magyar vidék, megmaradna Magyarország, fejlődhetnénk és gyarapodhatnánk. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, Bencze János képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Földesi Gyula képviselő úr: „100 éve született Gaál Imre festőművész” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Száz éve született Gaál Imre festőművész. Korai halála megakadályozta művészi pályája kiteljesedését, de torzóként maradt életműve így is elég impozáns és aktuális ahhoz, hogy komoly érdeklődéssel forduljunk felé. Már a főiskolás évei előtt segédkezett Nagy Sándor, a hazai szecesszió mestere munkájában az erzsébeti Szent Erzsébet-főplébánia-templom freskóinak készítésénél, és néhány évvel később a szentély két oldalsó üvegablakát, Szent Istvánt és Szent Erzsébetet is ő tervezte. A Budapest, XVI. kerületi Szent József-plébániatemplomban is megcsodálhatjuk üvegablakait. Gaál Imre 1943-ban iratkozott be Gallé Tibor szabadiskolájába, majd 1945-ben vették fel a Képzőművészeti Főiskolára, ahol Bernáth Aurél és Szőnyi István növendéke volt. 1946-ban ismerkedett meg Rátkay Endre festőművésszel, s haláláig tartó barátság szövődött közöttük. 1947-ben elhagyta a főiskolát, hogy idejét teljes egészében a többirányú alkotómunkának szentelje. Kezdetben szimpatizált a szocialista közösségi életről szóló optimista elképzelésekkel, később azonban több kortársához hasonlóan a szocreál sematizmus elkeserítette, és új kifejezésmódok keresésére indította. Ide vezethető vissza Rátkay Endréhez hasonlóan önként vállalt száműzetésbe visszavonuló attitűdje is. A hagyományos esztétikai elvárásokkal szemben nem a klasszikus szépség formai megragadása, inkább az elemző értelem által teremtett új szépségideál vizuális megjelenése izgatta. Az ötvenes években Décsei Géza prelátus, művészeti író, másfél évtizeden át a pesterzsébeti Szent Erzsébet-főplébánia-templom plébánosa segítségével kapott megbízást a mendei templom Loyolai Szent Ignác életét ábrázoló freskóira és egy hasonló témájú oltárkép elkészítésére az esztergomi Loyolai Szent Ignác-plébániatemplom számára. Kiskunlacházán a református parókián 1959-ben festette a Gályarabok című falképet, melyen számos helyi lakost is megörökített. A helyi rendőrkapitány, Nolipa István Pál festő és grafikus szintén felismerte Gaál Imre tehetségét, és támogatta őt. Nolipa jóvoltából jutott műteremlakáshoz Pesterzsébeten, a Kende Kanuth utcában, ahol ma emléktábla is őrzi a nevét. Ebben az utcában lakik egyetlen lánya és unokája is. [[20.20]] Érett korszakának alkotása szinte mind-mind egy-egy sorozat részei, a Karnevál és a Cirkusz mellett a Gyermekjátékok, a Mesterségek, a Panoptikum és a Pantomim témaváltozatain dolgozott. 1960-ban pesterzsébeti művészbarátaival, írókkal, képzőművészekkel megalapították az Átlók csoportot, mely 1964-ig, a művész haláláig működött. Éppen első önálló kiállítására készült, valamint esküvőjére, amikor 1964. május 14-án tragikus hirtelenséggel elhunyt. A halálát követő években országszerte számos önálló kiállítással emlékeztek meg róla. Alkotásainak túlnyomó többsége a Pesterzsébeti Múzeum gyűjteményében, két festménye a Magyar Nemzeti Galéria, további néhány alkotása pedig a Fővárosi Képtár Kiscelli Múzeum gyűjteményében található. A korábbi Pesterzsébeti Múzeum felújított, 1989-től időszaki kiállításoknak helyt adó épülete Gaál Imre nevét kapta, és életműve jelentős része állandó kiállításon látható a pesterzsébeti Rátkay-Átló Galériában. A halála utáni kiállításokhoz kapcsolódóan több cikk, írás és néhány kiadvány is megjelent róla, de mégsem sikerült integrálni őt a kortárs magyar festők körébe. Ennek egyik oka, hogy a munkásságát szakmai szempontból vizsgáló és számba vevő gazdag képanyaggal illusztrált kiadvány eddig nem jelent meg róla. Ezért is fontos és örömteli, hogy a Nemzeti Kulturális Alap támogatásával születésének 100. évfordulójára megjelenhetett a Pesterzsébeti Múzeum 13. kötetének D. Udvardy Ildikó Gaál Imre című albuma. A könyvben a festmények és grafikák mellett bravúros rajztehetségének érzékeltetésére válogatás található vázlataiból, töredékben maradt rajzaiból, valamint egyházi megrendelésre készült monumentális alkotásaiból is. Gaál Imre mindig esztétikai és morális igényű művészete, életútja arra int, hogy körültekintőbbek legyünk, nagyobb gonddal ügyeljünk tehetségeinkre. Ezt Kovács A. Béla mondta Gaál Imre művészetéről 1968-ban. Tisztelt Ház! A Gaál Imre-emlékkiállítás Pesterzsébeten december 17-éig még megtekinthető. Arra biztatom önöket, hogy látogassanak el, és tekintsék meg ennek a nagyszerű festőnek a kiállítását. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, Földesi Gyula képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Fazekas Sándor képviselő úr, a Fidesz képviselője, „75 éves a Karcagi Kutatóintézet” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Egy jeles évfordulóra szeretném felhívni a figyelmet, hiszen 75 éves a Karcagi Kutatóintézet, egyike azoknak a hagyományos tájintézeteknek, amelyek több emberöltő óta szolgálják a magyar agrár- és élelmiszer-gazdaságot, a magyar vidéket. Az intézet sajátossága, hogy a gazdálkodás, az itteni állattartás és növénytermesztés hagyományai a Nagykunság majd’ 800 éves identitásában gyökereznek. Számos átalakulás és fenntartóváltás után a Karcagi Kutatóintézet 2021-ben integrálódott az akkor megalakuló Magyar Agrár- és Élettudományi Egyetembe. Ezzel része lett annak a sokoldalú és erős kutatóhálózatnak, amely az öt campus mellett a korábbi Nemzeti Agrárkutatási és Innovációs Központ 11 kutatóintézetét és több gazdasági társaságát is tömöríti. Ez a gyakorlati kutatási háttér színe-javát magában foglaló intézményrendszer egységbe kovácsolta a magyar agrár-felsőoktatást és -kutatást. Ezzel együtt azonban csak a szükséges mértékben centralizál, és erősíteni kívánja az olyan kiváló vidéki kutatási műhelyeket, mint amilyen a Karcagi Kutatóintézet is. A karcagi kutatók tevékenysége valóban rendkívül fontos. Kitartó, szívós munkájuknak is köszönhetően ismerhették meg a térségi termelők, hogyan lehet, hogyan kell eredményesebben gazdálkodni a nagykunsági kötött, szikes talajokon. Az alkalmazkodás megmutatkozott a talajművelésben és a helyi növényfajták, búzafajták nemesítésében is. Ennek az egész ország hasznát látja és láthatja, hiszen a tudományos eredményeket Magyarország számos vidékén más területeken is fel lehet használni. A Nagykunság első számú tudományos műhelye, a MATE égisze alatt egyértelműen felívelő pályára került. Az országos lefedettségi intézményrendszerben a magyar agrár- és tudománypolitika fő sodrában lehet, amely elősegíti, hogy az itt végzett munka még sikeresebb és hatékonyabb legyen. A folyton változó agrárkörülmények, szabályozások és a felgyorsuló urbanizációs folyamatok közepette az intézetben születő eredményekre egyre nagyobb szükségünk van. Nem mindegy, hogy milyen GMO-mentes, megbízható, egészséges vetőmagot milyen talajba vetünk, azt mennyit kell öntözni, milyen termést hoz, és milyen minőségben kerül az asztalunkra vagy az állataink elé takarmányként. A karcagi szakemberek ezen a téren igen magas minőséget tudnak felmutatni, búzanemesítési eredményeik pedig világhírűvé tették az itteni kutatóbázist. Gratulálok az intézet vezetőjének és dolgozóinak ezekhez a szép sikerekhez! A Karcagi Kutatóintézet 75 éves évfordulójára egy jubileumi kiadvány is készült, amelyben részletesen bemutatják a földművelés, vidékfejlesztés, növénynemesítés és fajtafenntartás területén a gyepgazdálkodásban elért eredményeiket és a juhászat terén elért sikereket is, hiszen a magyar merinó juh törzsállományának a fenntartója az intézet. Bízom benne, hogy a magyar agrárkutatás eme erős bázisa az elkövetkezendő években is sikeres fejlődésre számíthat, és továbbra is eredményesen szolgálja a magyar élelmiszer-termelést, a hazai gazdatársadalmat. Nagy szükség van erre, hiszen Magyarország élelmiszer-önrendelkezésében a vetőmag-nemesítésnek és a -termelésnek kulcsszerepe van, és ez így lesz a jövőben is. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, Fazekas Sándor képviselő úr. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Vinnai Győző képviselő úr, jegyző úr, a Fidesz képviselője: „Nyíregyháza és térsége fejlődése” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Szabolcs megye 2. számú választókerületét képviselem a parlamentben. A választókerülethez Nyíregyháza nyugati része és a környékén található húsz település tartozik. Alapvető célom, hogy az ott élő emberek életminősége érezhetően javuljon. Nyíregyházán az elmúlt években egy jól átgondolt stratégián alapuló, egymásra épülő és egymást erősítő fejlesztéssorozat valósult meg. Ezt bizonyítja, hogy az uniós és hazai forrásokat gazdaságfejlesztésre, közlekedési infrastruktúrára, infrastruktúra javítására, turisztikai fejlesztésekre, a közintézmények rekonstrukciójára, az egészségügyi alapellátás és szociális szolgáltatások fejlesztésére fordítottuk. De ezt tettük a választókerületben található városok és falvak esetében is. Az 5 ezer fő alatti településeken a „Magyar falu” program igazán sikeres. Sok olyan pályázat megvalósult, amelyekkel régi adósságot sikerült törleszteni, ezért bátran állíthatom, hogy a térség nagyot lépett előre, fejlődése érzékelhetővé vált az itt élők és talán az idelátogatók számára is. Néhány szó akkor a gazdaságfejlesztésről. Az ipari parkok fejlesztésére nagy hangsúlyt fektettünk, hiszen a térség gazdasági felzárkóztatása elsőrendű feladatunk. A Nyíregyházi Ipari Park 130 hektáros területen helyezkedik el, melynek közvetlen szomszédságában jelenleg a park bővítése és fejlesztése történik, több mint 400 hektár területen. A fejlesztés következtében egy olyan közmű-infrastruktúrával jól ellátott, egybefüggő terület jön létre, amely akár a legnagyobb gyártók igényeit is képes kiszolgálni. Ezen beruházások nyomán növekszik a GDP, új munkahelyek jönnek létre, így hozzájárulva nemcsak Nyíregyháza, de a térség és a megye gazdasági fejlődéséhez is. Csak megemlítem, a LEGO bővít 53 milliárd forintos fejlesztésével közel tíz éve itt van a LEGO , a W-Scope dél-koreai gyár elektromos autókhoz szeparátorfóliát gyárt, 1200 új munkahelyet fog ’24-től elindítani, és itt található a Michelin, a ContiTech, a Hübner, az Eissmann Hungaria. A térségben található még, hogy a kisebb településekről is szóljak, az Ibrányi Ipari Park, amely kitűnően működik. Ebben a kisvárosban a fémipar erős, és most alakítunk ki ipari parkot Tiszavasváriban, ahol pedig a gyógyszeriparnak vannak komoly hagyományai, elég, ha csak az Alkaloidára utalok. [[20.30]] Uniós forrásból, közel 700 millió forintból pedig Tiszalökön hozunk létre ipari parkot a potenciális befektetők számára. Mindezek új munkahelyek létrejöttét, illetve a jelenlegiek megtartását segítik elő. Fontos eredmény, hogy a munkanélküliség soha nem látott alacsony szintre esett, Nyíregyházán és környékén 3-3,5 százalék, míg a Tiszavasvári, illetve az Ibrányi járásban soha nem látott mértékű alacsony szám, 7 és 8 százalék. A közlekedésfejlesztésről el tudom mondani, hogy az elmúlt időszakban egy szintet lépett előre a közlekedési infrastruktúra, amely javítja a térség, a választókerület megközelíthetőségét. A Nyíregyházát nyugatról elkerülő utat 2019-ben adtuk át, az Ibrányi járás települései Nyíregyháza kikerülésével érik el az autópályát. [[Arató Gergely: Autópálya mikor épül?]] De azt is látni kell, hogy a nyugati elkerülő út lehetőséget biztosít a nyugati ipari park jobb megközelítésére is. Felújítottuk Nyíregyháza egyik legfontosabb felüljáróját, a Tiszavasvári úti felüljárót, amelyen az egész Tiszavasvári járás települései közelíthetik meg a belvárost. Emellett körforgalmak és csomópontok építésével Nyíregyháza és térsége közlekedési infrastruktúrája szintet lépett előre. De ugyancsak uniós és hazai forrásokból több alsóbbrendű utat sikerült felújítani. Megemlíthető a Nyírbogdány és Tiszabercel közötti több mint 20 kilométeres szakasz, illetve a Nagycserkesz és Tiszalúc közötti szakasz, amely szintén több mint 20 kilométert ölel fel. Tisztelt Ház! Befejezésül a turizmusról néhány mondatot. Három éve létrejött a Tokaj és Nyíregyháza kiemelt turisztikai övezet, amelybe Nyíregyháza mellett nyolc Tisza menti település tartozik a választókerületemből: Tiszadob, Tiszadada, Tiszalök, Tiszavasvári, Rakamaz, Szabolcs, Balsa és Gávavencsellő. Minden településen nagyszabású fejlesztések valósultak meg, és uniós forrásból egy közel 750 millió forintos turisztikai pályázat fejleszti a Tisza menti településeket. Tisztelt Ház! Engedje meg, elnök úr, hogy Nyíregyházáról csak egyetlen turisztikai attrakciót megemlítsek, hátha a képviselők nem hallottak még róla és majd eljönnek oda. A Nyíregyházi Állatpark „Európa legjobb állatkertje” díjat háromszor nyerte el az utóbbi öt évben, az állatkertben több mint 5 ezer állat látható és igazi látványosságai vannak. Elmondható tehát, hogy Nyíregyháza és térsége sokat fejlődött az elmúlt években. Köszönöm, hogy ilyen türelmesek voltak. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, jegyző úr, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Arató Gergely képviselő úr, a DK képviselője: „Mit hozott a 2022-es év Kőbányának és Kispestnek?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Ha arra szeretnék válaszolni, hogy milyen volt a 2022-es év Kőbányának és Kispestnek, akkor a régi vicc poénjával tehetem meg: rosszabb is, meg jobb is. Rosszabb volt, mint a 2021-es év volt, de jobb volt, mint amilyen a 2023-as év lesz. Amit először említenünk kell mindenképpen, az a rezsiáremelés, a brutális rezsidrágítás. Nem kétséges, hogy a megnövekedett gáz- és áramár rendkívül nagy terhet, nehézséget okoz a kőbányai és kispesti családoknak. Itt sok olyan ember él, aki hónapról hónapra fizeti a számláit, nyugdíjból, bérből, fizetésből élő, keményen dolgozó emberek, akik számára eddig sem volt könnyű a rezsiszámlák kifizetése, de most a hétszeresére emelt gázár, a kétszeresére emelt villanyáramár, az egyébként nagyon keveset fogyasztók számára is sokszorosra emelt rendszerhasználati díj elképesztően nagy szociális nehézségeket, válságot és gondot okoz nekik. El kell mondanom azt is, hogy a rezsidrágítás még a távfűtést a lakosság esetében nem érinti, de mindannyian rettegve várják, akik ilyen lakásban élnek, hogy mit jelent az, amit a kormányzat mondott, hogy ebben a téli időszakban nem emelik a távfűtés díját. Tudják a kőbányaiak és a kispestiek, hogy ezt mit jelent. Azt, hogy majd a következő fűtési időszakban ezen a területen is félő, hogy brutális árakkal kell szembenézniük. Tegyük hozzá azt is, és ezt is tudják a választókerületemben élő polgárok, hogy itt nemcsak a háború következményeiről, nemcsak az elszabadult rezsiárakról és gázárról van szó, hanem arról is, hogy az elmúlt tíz évben a kormány elmulasztotta a lakások, házak szigetelését, a panelprogram folytatását és kiterjesztését, és elmulasztotta a zöldenergiára, a megújuló energiára való átállást. Ezért kiszolgáltatottak a magyar háztartások az energiaáraknak, és ezért kell rendkívül súlyos körülményekkel szembenézni a kőbányai és kispesti polgároknak is. A helyzet drámai. Az árnyékkormány rezsimentő programjában látjuk azt, hogy hány olyan család van Kőbányán és Kispesten is, aki lehetetlen, nehéz szociális helyzetbe került. De nem kíméli a rezsidrágítás az önkormányzatokat sem. Az ő esetükben a távfűtés ára is az egekbe szökött már, és ennek az a következménye, hogy sajnos Kőbányán és Kispesten intézményeket kell bezárni. Bezárt mind a két kerület uszodája, bezárnak kulturális intézmények, és küzdenek azért az önkormányzatok, hogy megtarthassák az önkormányzati dolgozókat, és hogy legalább a szociális és oktatási szolgáltatásokat a megszokott színvonalon tudják biztosítani. Hozzá kell tennem, képviselőtársaim, hogy ne legyen ebben félreértés: az egyik kerületben fideszes, a másik kerületben baloldali polgármester van. Budapesten mindegy, hogy milyen színű a polgármester, mindegy, hogy milyen színű az önkormányzat, a budapestiek így is, úgy is büntetésben vannak, mert nemcsak a rezsiárak szöktek az egekbe, hanem az elvonások is sújtják az önkormányzatokat. 3-3 milliárd forint az, amit a kerületek szolidaritási adó címén, a gépjárműadó és az iparűzési adó elvitt bevételeivel veszítenek. Ennyi pénz hiányzik a kasszából, ennyit nem fordíthatnak szociális célokra, ennyit nem fordíthatnak fejlesztésre. Mind a két kerületben le kellett állítani a kerületi fejlesztéseket. Hasonló a helyzet a fővárosban is. Ott is sok olyan fejlesztés van, amire hiába várnak a kerület lakói. Hogy a legfontosabbat említsem, a legtöbbet emlegetett például az, hogy a közutak fejlesztésére nem jut elegendő forrás. Hozzáteszem, biciklidómra, kispályás foci-vb-re azért mindig van pénz Orbán Viktor Magyarországán. Az a helyzet, képviselőtársaim, hogy a következő év a túlélés éve lesz, mert rendkívül nehéz helyzetben vannak az önkormányzatok, fenyeget minket az, hogy elveszik a maradék egészségügyi intézményeinket is, ennek pedig látjuk, hogy mi a következménye, ez a központosítás tette tönkre az oktatási rendszert, ez vár az egészségügyre is. De éppen azért, mert a következő év a túlélés éve lesz, ezért szeretnék emlékeztetni most ennek az évnek a legszívmelengetőbb tapasztalatára is, arra, hogy önkormányzatok, polgárok, egyházak, civil szervezetek együtt léptek fel, együtt gondoskodtak a hozzánk kerülő ukrán menekültekről, és fejezték ki a szolidaritásukat az ukrán néppel. Ez fontos. Ez a szolidaritás, ez a fajta közös gondolkodás segíthet át minket a következő, nagyon nehéz éven is egészen addig, amíg el nem jön egy olyan kormány, amelyiknek Budapest, Kőbánya és Kispest is fontos, amely az ott élőkkel is törődik és az ő gondjaikon is segít. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen, Arató Gergely képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varju László képviselő úr, a DK képviselője: „Mi történik Újpesten?” címmel.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Ismét lehetőségem nyílik arra, hogy beszámoljak, mi történik Újpesten. Nem kerülhetem meg azt, hogy az önkormányzat a jelenlegi helyzetben milyen nehézségekkel küzd, mivel néz szembe, hiszen az emberek képviselőjeként az ott lévő vezetők mindent megtesznek azért, hogy ebben a nehéz időszakban, a megnőtt energiaköltségek közepette is, az infláció miatt már nemcsak a megkezdett észszerű és önkormányzati intézményeket érintő üzemeltetési, takarékoskodási intézkedéseket folytatja tovább, hanem végig kell gondolni, hogy milyen fejlesztési irányok vannak. Az energiatakarékosság területén a figyelemfelhívást szeretnénk megtenni. Az önkormányzat már korábban megkezdte egyébként ezeknek a fejlesztéseknek az előkészítését, de megdöbbentően megnőttek a költségek. Most szembesülnie kellett azzal, hogy a távhőszámla mekkora mértékű növekedése következett be, miközben egyébként Újpesten hőerőmű működik, de a távhő árának megállapítása elsősorban az energiahivatal felelőssége. Tehát a jelenlegi mintegy 40 intézményünkben, óvodákban, bölcsődékben, szociális és kulturális létesítményekben igen magasra szökött a távhő ára: míg 2021-ben 151 millió forint volt a teljes költség, most ennek a tízszeresére, 1,5 milliárd forintra rúg a következő számla, ha ez ilyen módon folytatódik, és a továbbiakban a kormány nem tudja… illetve az energiahivatal nem hajlandó ebbe beavatkozni. [[20.40]] A következő hónapokban ez lesz a fontos kérdés. December hónapban van egy 20 napos terminus, amikor ezt a korrigálást el lehet végezni. Az, hogy ez bekövetkezike, és hogy az önkormányzatokat milyen mértékben fogja sújtani, ettől függ. Szeretném felhívni a figyelmet arra, hogy ez különösen sújtja a háziorvosi rendelőket. Több mint 15-szörös rezsinövekedés következett be, amit önmagukban a háziorvosok nem tudnak kezelni. Éppen ezért az önkormányzat beavatkozott, segít ebben, de ketten is kevesen vannak ahhoz, hogy az állam segítsége nélkül, a háziorvosok bevételeinek növelése nélkül minden megoldható legyen. Ez a helyzet hosszú távon nem tartható fenn, ezen változtatni kell, és ez az állam felelőssége. A következő az egyik legfontosabb lépés, ami a fejlesztésekre vonatkozik, hogy azokban az óvodákban, bölcsődékben, intézményekben, ahol erre akár az előkészített tervek is megvannak, valóban olyan fejlesztések valósuljanak meg, amelyek elsősorban a hőszigetelést, a nyílászárók cseréjét teszik lehetővé, mert ezzel valódi rezsidíjcsökkenés érhető el és nem pedig -növekedés, mint amit az előbb említettem. Lakóépületek, iskolák, középületek fűtési rendszerét akarjuk ilyen értelemben korszerűsíteni, ezért települések együttműködésében új tervek készülnek, de ez az állam felelősségvállalása nélkül nem tud megtörténni. Ez a kormány felelőssége, és a jövőt tekintve ehhez mindenképpen támogatást kell adni. További lehetőség az önkormányzat hatáskörében az energiaszámlák csökkentése érdekében és a lakosság segítése érdekében: éppen ezen a héten, most mintegy tíz napon át 42 ezer izzót oszt ki Újpest önkormányzata részben figyelemfelhívásként, a másik oldalról pedig konkrét segítségként a lakosság számára. Az energiaválság rákényszerít mindannyiunkat a takarékosságra és a gondolkodásra, ebben nyújt ez a program támogatást. Korszerű és modern ledfényforrások de-cember 5-étől, ahogy említettem, több napon át az újpesti piacon elérhetők. De egyébként ehhez a programhoz tartozik Újpest zöldítése is, aminek egyik fontos eleme éppen a fásítás. Most már több mint 500 fát ültettünk el ezen az őszön, és még vissza van egy fasor telepítése 250 darab fával a Megyeri úton. Mindez hozzájárul ahhoz, hogy kellemesebb környezet legyen városunkban. Bízom abban, hogy az energiaszámláinkat is ehhez tudjuk csökkenteni. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen, Varju László képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga Zoltán képviselő úr, a DK képviselője: „A maffiakormány áldozata Debrecen!” címmel.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Elöljáróban azért mégiscsak érdemes lenne leszögezni, mielőtt Kósa Lajos és debreceni fideszes képviselőtársaim repülősóért kezdenének könyörögni, hogy tősgyökeres nyakas cívis vagyok, és mint minden nyakas cívis debreceni, hát én is imádom a városomat. Ott születtem, ott élek, és ott is kívánok megöregedni, ez az őszinte nagy igazság, és mindezért talán egy kicsikét érzékenyebb is vagyok Kósa Lajosnál is és Debrecen város polgármesterénél is arra, ha azt látom, hogy szeretett városomat szándékosan teszik tönkre, fosztják ki, veszik el a termőföldjeit, csapják be, és teszik lóvá annak lakóit, szennyezik és szívják el a vizet alóla, azt a keveset is, ami van, és okádják tele porral és füsttel Debrecen város levegőjét. Márpedig most ez történik. Miközben persze a kormányzat hazug propagandája és a rongyrázó, öntelt fideszes miniszterek, államtitkárok, Debrecen város szervilis fideszes vezetői 0-24 órában azt szajkózzák, hogy Debrecen városba soha nem látott fejlesztéseket hoznak, a valóság ennek pont az ellenkezőjét igazolja, merthogy tudjuk, hogy valóban óriáscégeket hoznak ide, többek között egy kínai óriás-akkumulátorgyárat. Ez a kínai óriáscég erőltetett ütemben építi most a gyárat Debrecen határában, de ez a gyár nem a fejlődést fogja elhozni Debrecen városába, hanem az apokaliptikus Mad Max-i jövőt. 2025-ben már termelni akar ez a gyár. Ugyan még az orbáni lepacsizáson, cinkos összekacsintáson kívül egyetlen szakhatósági engedéllyel nem rendelkezik, hiszen alig néhány napja, november hónap legvégén adta be a gyár menedzsmentje a szükséges dokumentációkat, de a régészeti feltárásokat már rég befejezték, sőt éppen most telefonáltak rám útközben Budapestre, hogy már hatalmas munkagépek jelentek meg a területen, és elkezdték a földmunkákat csinálni. Persze, hozzá kell hogy tegyem, hogy nemcsak ennyi van, hanem már létezik a cégnek kormányzati kapcsolatokért felelős igazgatója is, mintha minden a legnagyobb rendben lenne a gyár körül; mintha a debreceniek örömmel és tárt karokkal várnák ezt a gyárat a város közvetlen közelében, a közvetlen határán felépítendő óriási monstre építményt, és hozzá kell tegyem, hogy hasonló gyárakat Kína területén már ugyanez a cég többet is bezárt, tudniillik kiderült, hogy ökológiai katasztrófát okoz, és ott is katasztrofális vízhiányt okoz a gyár működése. Úgy tesznek, mintha minden a legnagyobb rendben lenne a kormányzat és a város kormánypárti képviselői között is, hiszen nagyon jól tudják ők is azt, amit én, hogy Debrecen város polgárainak a 72 százaléka nem szeretné, hogy ez a gyár megépüljön Debrecen város határában. A debreceniek 72 százaléka félti a gyermekeit és az unokáit, bizonytalannak látja a jövőt és a város sorsát, ha ez a gyár mégis megépülne. Ahogy telnek a napok, úgy derül ki egyre több részlet a jól felépített és aljas kormányzati stratégiából a gyár körül. Nem lehet véletlen például az sem, hogy a különösebb turisztikai attrakciók és látványosságok nélküli csendes városban, Debrecenben egyszerűen meglódult az ide szállodákat építeni kívánók és álmodók fantáziája, és hirtelen mindenki abban gondolkodott, hogy szállodát akar Debrecen városában építeni. Valójában nem nagyon értettük, hogy miért akar hirtelen minden Fidesz-közeli vállalkozás szállodákat telepíteni Debrecenbe úgy, hogy a felépült szállodák átadásánál mindig ott legyeskedett vagy a polgármester, vagy valamelyik fideszes politikus. Nos, nem lehet véletlen, és mára ki is derült a titok, amit eddig csak a kormány körüli lebzselők tudhattak: akár a kínai óriásgyár, akár a BMW debreceni cége leginkább külföldi, többnyire távol-keleti vendégmunkásokkal kívánja feltölteni a dolgozói létszámot, márpedig ezeknek az embereknek szállás kell. Ezt az infót viszont csak azok tudhatták már évekkel hamarabb, akik ott keringenek, mint a keselyűk, a Karmelita kolostor körül. És ha mindehhez hozzáadjuk azt is, hogy kiderült, a Civaqua-program, amelyről nagyon sok szó esett már itt a parlamentben is, azért jött létre, mert a víz valójában nem a pusztuló Nagyerdőnek és a most már pusztuló, amúgy szárazságtűrő akácosoknak kell, hanem ezeknek a gyáraknak, akkor nagy valószínűség szerint összeáll az a kép, hogy miről is van szó Debrecen körül: az Orbánnak kedves multik kedvéért építenek itt mindent, és ezek után szerintem joggal feltételezhetjük, hogy Debrecen is a maffiakormány áldozata lett ugyanúgy, ahogy a teljes ország. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, Varga Zoltán képviselő úr. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Barkóczi Balázs képviselő úr, a DK képviselője: „Így zárjuk az évet a Tizenötödikben és Újpesten” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Az év vége hagyományosan a számvetés ideje. Mindezt különösen fontos megtenni akkor, ha az ember egyéni országgyűlési képviselőként egy egész választókerület fejlődéséért, az ott lakó több mint 80 ezer emberért vállal felelősséget itt, az ország Házában. Ahogyan azonban Orwell Állatfarmjában is vannak az egyenlőek és az egyenlőbbek, úgy sajnos a Fidesz-KDNP hatalomgyakorlása is lényegében arról szól, hogy amíg az ellenzéki képviselők és polgármesterek körzeteit és városait a „minél rosszabb, annál jobb nekünk” elve alapján igyekeznek kivéreztetni és ellehetetleníteni, addig a hozzájuk lojális képviselők és polgármesterek körzetei és városai mindig számíthatnak némi központi kompenzációra. [[20.50]] Cinikus, és mondjuk ki, balkáni politika ez, de jellemző a 12 éve regnáló Orbán-rendszer mindennapi hatalomgyakorlására. Friss képviselőként a választókerületem fejlődését szem előtt tartva és annak mindent alárendelve vetettem bele magam a munkába májusban. A hiányokat és lehetőségeket felmérve 12 darab költségvetési módosító indítványt nyújtottam be a jövő évi költségvetés tervezéséhez. Ezek között olyan fejlesztések voltak, mint a volt fideszes polgármester idején indult, majd az általa életre hívott kivitelező konzorcium mutyijai miatt félbeszakadt Deák utcai háziorvosi rendelő torzójának befejezése, a Csobogós lakótelepi rendelő felújítása, az Árpád Kórház és a Károlyi Sándor Kórház fideszes bezárása után egy új észak-pesti kórház megépítése, a több halálos vonatbaleset helyszínéül szolgáló Istvántelek állomáson egy új vasúti felüljáró megépítése, óvodafelújítások, a helyi tömegközlekedés felélesztése, valamint út- és járdafelújítások, illetve új parkolók kialakítása Rákospalotán, Pestújhelyen, Újpalotán, és térfigyelő kamerák telepítése. Ezeket a javaslataimat az Országgyűlés fideszes többsége vita nélkül söpörte le az asztalról, arra hivatkozva, hogy azok megvalósulása súlyosan veszélyeztetné a költségvetés működését. Mondták ezt akkor, amikor volt pénz vadászati világkiállításra, a Vodafone megvásárlására, és volt pénz újabb és újabb plakátkampányokkal hergelni a magyarokat a miniszterelnök által sunyin megszavazott szankciók ellen. Mit kaptunk helyette? Négy év alatt 17-szeresére nőttek a távhődíjak, rekordot dönt az infláció, óriási a forintromlás, és a kormányzat folyamatosan adót emel. Amíg 2019-ben az önkormányzat 93 millió forintot fizetett ki a közintézmények áramszámláira, addig ez az összeg jövőre várhatóan 793 millió forint lesz. A földgáznál ezek a számok az elmúlt három évben a következőképpen alakultak: 2019-ben 79 millió forint, 2023-ban a felhasznált mennyiség csökkentése mellett is 781 millió forint. Lássuk a távhőt: amíg 2019-ben 116 millió forintot kellett kifizetnünk önkormányzati szinten, addig ez az összeg jövőre várhatóan 1 milliárd 99 millió forint lesz. Mindeközben a Fidesz a szolidaritási hozzájárulásnak csúfolt önkormányzati sarcot a 2019-es 528 millió forintról 2 milliárd 458 millió forintra emelte fel. S hogy mit jelent ez a mindennapokban? Korlátozásokat, bezárásokat, kormányzati elvonásokat, a segítség leghalványabb jele nélkül. Mert a Fidesz hiába is hazudja folyamatosan azt, hogy a válságban megvédi a magyar embereket, mi itt, Észak-Pesten ezt egészen máshogyan éljük meg. Ahhoz ugyanis, hogy a mindennapokban egyáltalán működni tudjunk, be kell zárnunk a kerületi uszodát, a Kozák téri, a Zsókavár utcai, valamint a pestújhelyi közösségi házat, illetve a helytörténeti gyűjteményt. A sportegyesületek esti edzéseire az önkormányzat nem tudja biztosítani a világítást, hosszabb szünetre kényszerül az Arany János utcai, valamint a Klebelsberg-idősklub is, ahogyan központilag a pestújhelyi rendőrőrs is átmenetileg bezárásra kerül. Sőt, szintén Pestújhelyen a postát a rossz kormányzati intézkedések miatt már el is vették tőlünk, úgy tűnik sajnos, hogy örökre. Prioritás volt természetesen, hogy a háziorvosi rendelők és a szakrendelő a téli időszakban is a megszokott nyitvatartással várja a betegeket, de az egészségügyi átalakításnak csúfolt újabb kormányzati megszorítás és a szakrendelők folyamatosan lebegtetett államosítása miatt most ezeknek a működése is veszélybe került. A választókerületemben több mint 80 ezer ember érzi nap mint nap a bőrén az elhibázott kormányzati politika következményeit, az egyre magasabb rezsiszámlákat, azt, hogy a boltból eltűnnek az ársapkás termékek, hogy karácsony előtt hiánycikk többek között a cukor, a tojás, nem kapható benzin, hogy lassan nincsenek pedagógusok, akik a gyermekeinket tanítanák, vagy orvosok, akik a családtagjainkat meggyógyítanák, hogy egymás után zárnak be a kisboltok, közértek, lehetetlenülnek el a mindennapi élet színterei. Fejlődés helyett az Orbán-kormány ilyen karácsonyt és ilyen új évet tartogatott a XV. kerületi és újpesti polgároknak. Szégyelljék magukat! Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, Barkóczi Balázs képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Hegedüs Andrea képviselő asszony, a DK képviselője: „Salkaházi Sára, ha Fideszes lenne a nevével fémjelzett programra adna támogatást a miskolci nyugdíjasoknak és nem visszafelé mutogatna” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Miskolc közgyűlése októberi ülésén módosította rendeletét, mely alapján az önkormányzat önként vállalt feladatai közé tartozó „Salkaházi Sára Miskolc” program keretében adható egyszeri pénzbeli támogatás 2022-ben nem kerül kifizetésre. A Salkaházi-program nem szűnik meg, azonban a kormányzat által okozott bevételkiesések, a magas energiaárak, az iszonyatos infláció olyan nehéz helyzetbe hozta az önkormányzatot, hogy egyelőre nem biztosított a program pénzbeli támogatásához szükséges fedezet. A kormány azt hangsúlyozta, hogy prioritásként kell kezelni a kötelezően ellátandó önkormányzati feladatokat, és a lehető legköltségtakarékosabban, de továbbra is működtetni kell azokat. Éppen ezt teszi most Miskolc város önkormányzata, nagyon helyesen. Az önkormányzat ugyanis kidolgozott a Salkaházi-program vonatkozásában több alternatívát. Mivel továbbra is támogatni szeretnék a miskolci nyugdíjasokat, ezért kérték az országgyűlési képviselőket, hogy győzzék meg a kormányt a program fontosságáról. Az egyike voltam azoknak a keveseknek, akik nemcsak reagáltak erre a felhívásra, de tenni szeretnének ebben az ügyben. Így Miskolc képviselőjeként kiállok az idősek támogatásáról szóló program fennmaradásáért. Miskolcon ez a program országosan is példaértékű, mely azoknak a nyugdíjasoknak, időseknek a megbecsüléséről szól, akik a várost szolgálták tudásukkal, és kezük munkájával építették. Ők 2014-től ’19-ig minden évben 10 ezer forintot kaptak Miskolctól, majd az új városvezetés ezt folytatta, és 2020-ban, 2021-ben 10 százalékkal megemelte ezt az összeget, egészen mostanáig. A Salkaházi-programban most 13 ezer forintot kapnának az idősek, a nyugdíjasok a várostól. De ebben az évben ezt nem tudja megtenni, pedig most lenne rá igazán szükség. Amikor a kormány csak 10 ezer forint nyugdíjprémiumot ad, akkor hogy tudná a 13 ezer forintot előteremteni a megsarcolt Miskolc? A kormányzati elvonások, a felelőtlen gazdaságpolitika ellehetetlenítette a várost. Az önkormányzat a drasztikus energiaár-emelések miatt minden fillért kénytelen a kötelezően vállalt feladataira fordítani; így például a bölcsődékre, az óvodák fenntartására, a szociális hálóra, az egészségügyi alapellátásra, a víz- és csatornaszolgáltatás biztosítására, a közösségi közlekedésre, a városüzemeltetési és igazgatási feladatokra fordítani. A Fidesz miskolci képviselői a közgyűlésben minősíthetetlen hangnemben hangoztatják, hogy ők megvédik a Salkaházi-programot. Tessék, itt a lehetőség, cselekedjenek! Orbán Viktortól azt halljuk, hogy soha ne azt figyeljük, mit mond, hanem azt, amit tesz. Figyeljük tehát akkor a főnök tanítványait! A vak is látja, hogy a helyi fideszesek szidják a baloldalt, viszont nem tesznek semmit, hogy a városukat megsegítsék. 460 millió forintba kerülne a Salkaházi megmentése, ami egyébként annyi, mint a Miskolc Városi Közlekedési Zrt. másfél havi kiadási költsége. De a fideszesek nem kérnek támogatást a miniszterelnöktől Miskolc számára, mert az itt élő időskorúak sorsa és élete nekik csak addig fontos, amíg hivatkozni lehet rájuk. A máz alatt az a valóság, hogy tönkre akarják tenni a várost, hogy a romokon, amit ők idéztek elő, fölkapaszkodva átvegyék a város vezetését. Önök úgy viselkednek, mint egy felelőtlen édesanya, aki megkérdezi a kiskorú gyermekétől: kisfiam, kislányom, te miért éhezel? Gondoskodjanak már végre a sorsára hagyott gyermekükről, az önkormányzatokról! Olyan egyszerű a megoldás: adják vissza az elvont forrásokat, a közösségi közlekedés támogatását, szüntessék meg a különadókat, hatósági áron kapják az energiaforrásokat az intézmények, és tudná biztosítani így az önkormányzat a támogatás kifizetését. Salkaházi Sára, ha fideszes lenne, a nevével fémjelzett programra biztos, hogy adna a miskolci nyugdíjasoknak, és nem visszafelé mutogatna, mint ahogy a fideszesek teszik. A nehéz helyzetben lévő miskolciaknak javaslom, kérjenek támogatást a Demokratikus Koalíció rezsimentő alapjából, amihez eddig több mint 20 millió forint érkezett be. [[21.00]] A DK segít, hogy karácsonykor meleg lakásban a fa alá tett ajándékokat örömmel, boldogságban bonthassák ki a rászorulók. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmet. [[Taps a DK padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Hegedüs Andrea képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Jakab Péter képviselő úr: „A bátrak félnek az új választástól!” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, képviselőtársak. Nézem itt a fideszes padsorokat, és valójában egyetlenegy kérdés fogalmazódik meg bennem. Mi a frászért tartjuk mi önöket? Hát, képviselőtársak, önöknek az lenne a feladata, hogy azért a rengeteg adóforintért cserébe, amit felvesznek a választóktól, minimum működtessék ezt az országot. Ehhez képest közlik, hogy a magyar államnak nem feladata segíteni a szegényeken. Közlik, hogy a kórházi elfekvőkből ki fogják dobálni a betegeket, ha nem tudnak fizetni az ápolásért. Közlik, hogy kevesebb lesz a háziorvosi ügyelet. Közlik, hogy nem tudják felfűteni a tantermeket, a gyerekek vigyenek pokrócot. Közlik, hogy nincsen pénz postákra, nincsen rendőrőrsökre, a benzinkutakon nincsen benzin, a boltokban nincsen cukor, és ezért a teljesítményért önök milliós fizetéseket meg motivációs elismerésnek nevezett milliós jutalmakat vesznek fel, még ebben a gazdasági helyzetben is. A magyar, az meg dögöljön meg, ugye?! Fizetik a rengeteg adót, és ezért cserébe nem kapnak semmit. Önök mit ígértek a választások előtt? Azt ígérték, hogy ha önök nyernek, akkor a magyar munkások nagyobb megbecsülést fognak kapni. Most meg, amikor be kéne vezetni az uniós minimálbért, hallani sem akarnak róla. Tudják, hogy mennyit jelentene az uniós minimálbér bevezetése? Havonta 30 ezer forintos béremelést a dolgozóknak; 30 ezer forintról beszélünk egy rezsit nem ad ki, de önök még ezt is sajnálják a dolgozóktól. A választások előtt béremelést ígértek, most meg azzal büszkélkednek, hogy már a szlovákok meg a románok is jobban keresnek, mint a magyarok, és ez önök szerint így jó, merthogy Magyarország annál versenyképesebb, minél olcsóbban dolgoznak a magyarok, kivéve persze önöket, önökre ez nyilván nem vonatkozik. Gyorsan meg is emelték az állami vezetők bérét 4 millió forintra meg 6 millió forintra. Hogy nem sül le a bőr a képükről! és nem sül le. Esküszöm, olyanok maguk, mint a sáskák, letarolnak mindent, felzabálják az országot, és csak a pusztulás marad maguk után, semmi más. 14 százalékkal megemelik a nyugdíjakat akkor, amikor 40 százalékos az élelmiszer-infláció. Mondják már meg nekem, de őszintén, mire elég 14 százalék nyugdíjemelés ilyen szintű drágulásnál! Szoktak maguk boltba járni? Én szoktam. Korábban az emberek elmondták, hogy nagyjából beteszik a kosárba azt, ami kell, aztán mennek haza, végeztek a dolgukkal. Hát, most nem ezt teszik. Most ott a polcok között egyik döbbenetből esnek a másikba. A kenyér ára egy év alatt megduplázódott; a zsemle ára megduplázódott; a vaj, a sajt, a tejföl ára megduplázódott. Orbán fizetése is megduplázódott, a nyugdíj meg nem, meg a dolgozók fizetése sem. Na, ez a probléma! Képviselőtársak, ha ez itt egy normális munkahely lenne, akkor ilyen teljesítmény után önöket páros lábbal kéne innen kirúgni, mert láthatóan csak melegedni járnak be ide a 23 fokba. Képviselőtársak, a Nép Pártján Mozgalom pontosan ezért követeli, hogy a parlament oszlassa fel önmagát, és legyen új választás Magyarországon, amit azonban önök leszavaztak, merthogy önök félnek. Félnek az új választástól, félnek attól, hogy a választóik, ha úgy tetszik, a munkaadóik kirúgják önöket, aztán lehet menni dolgozni, olyat meg még soha nem csináltak. Önök is tisztában vannak ezzel, hogyne lennének vele tisztában, hazugsággal nyerték meg április 3-án a választást. Önök ezt tudják, de nem érdekli önöket. Örülnek annak, hogy megvan a parlamenti szék; örülnek annak, hogy megvan a zsíros fizetés 2026-ig, a többi meg nem számít. És sajnos az a helyzet, hogy ez utóbbi valahol igaz az ellenzékre is. Mert akárhogy is, de a Nép Pártján Mozgalom képviselőjeként én itt egyedül követelem a parlament feloszlatását, egyedül követelem az új választások kiírását, és egyetlenegy képviselőtársam ebben a küzdelemben nem áll mellém, egy se. Igen, úgy tűnik, hogy itt a parlamentben egyedül maradtam, azonban hiszem azt, hogy az ország nem egyenlő a parlamenttel, az ország az nem a parlament, hanem a nép. És ha a nép mellettem áll, akkor valójában nem én vagyok egyedül, hanem önök; hogy mennyire, az hamarosan kiderül. Maradok a nép pártján.
Köszönöm szépen, Jakab Péter képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Dócs Dávid képviselő úr, a Mi Hazánk képviselője: „Árstop mellett hiánystopot is hirdethetne a kormány” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Ahogy elnök úr is mondta, árstop mellett hiánystopot is hirdethetne a kormány. Meddig tartja létbizonytalanságban a kormány a benzinkutakat üzemeltető hazai vállalkozásokat? Kinek szánják az ellehetetlenített benzinkutak üzemeltetési jogát? Jogos lehet az a kérdés is, hogy az idei aszály vagy a rossz kormányzati intézkedések a felelősek a vidéki benzinkutak elapadásáért. Az egész országot érintő problémát gerjesztett mára az az egy éve tartó kormányzati intézkedés, a 2021. évi CXXX. törvénynek a veszélyhelyzettel összefüggő egyes szabályozási kérdésekről szóló rendelkezése, miszerint köteles üzemszünetet hirdetni annak az üzemanyagtöltő állomásnak az üzemeltetője, amely a fogyasztókat 48 órán keresztül nem tudja kiszolgálni hatósági áras üzemanyaggal. Sokkal aggasztóbb azonban ennek a törvénynek a szankciós része, ami felhatalmazza a kormányt, hogy vizsgálat után kijelölhessen más szolgáltatót az üzemszünetet bejelentő benzinkút üzemeltetésére, az érintett üzemanyagtöltő állomás 30 kilométeres vonzáskörzetében lévő, a lakosság igényeinek kielégítésére alkalmas nyilvántartott szolgáltatót az érintett üzemanyagtöltő állomás üzemeltetésére. Többek között ezeknek a rendelkezéseknek is köszönhető az a kaotikus állapot, hogy az ország nagy részén ma már csak 5-10 liter üzemanyagot lehet egyszerre tankolni, de egyre több az olyan jelzés, hogy sok magánbenzinkúton már csak 1-2 liter üzemanyagért lehet sorban állni. Ennek az oka egészen egyszerű, hiszen egyik kisvállalkozó sem szeretné, hogy elvegyék tőle a többévnyi vagy évtizednyi munkájának a gyümölcsét és eredményét, és csak így tudja áthidalni az elégtelen beszállítást. A fehér kutak a tavaly ilyenkori üzemanyag-mennyiségükhöz képest jellemzően annak csupán 1 százalékát kapják, vagy még azt sem, hiszen több üzemanyagtöltő állomás arról számolt be, hogy az elmúlt két hétben nem kapott üzemanyag-utánpótlást, és az elkövetkezendő két hétben is ugyanez várható, úgy látszik, hiába kötöttek a MOL-lal ellátási szerződést. Ez szintén köszönhető annak, hogy míg a MOL és a kormány több száz milliárd forint nyereségre tett szert, és a mai napig hasznot húz minden egyes eladott liternyi üzemanyagból, addig a kutakat üzemeltető vállalkozások az utóbbi egy évben csak veszteséget tudtak elkönyvelni minden egyes literre, és más vállalkozásaikból próbálják fenntartani az üzemanyagtöltő állomásaikat, de természetesen ez is véges, ezt sem lehet örökké így fenntartani. Ezekkel a rendelkezésekkel egy éve létbizonytalanságban tartanak több mint ezer vállalkozót, illetve az alkalmazásukban álló több ezer családot. Ezzel a törvénnyel a kormány megteremtette a feltételét a kis benzinkutak ellehetetlenítésének, felszámolásának és annak a lehetőségét is, hogy egy esetleges nagyobb, erősebb piaci szereplő könnyedén hozzájusson az ellehetetlenített üzemanyagtöltő állomásokhoz. Ezek a rendelkezések azonban nem szólnak arról, hogy mi történik akkor, ha az elégtelen nagykereskedelmi ellátás miatt nem tudják kiszolgálni a vevőket; és nem szólnak arról, hogy milyen szankciók sújtják például a MOL-t, aki egyeduralkodó beszállító a magyar üzemanyagpiacon, mert nem tudja kiszolgálni az igényeket, ezzel veszélyeztetve igazán az ellátásbiztonságot. További aggodalomra ad okot, hogy sajtóhírek szerint a MOL a napokban 143 hazai benzinkutat adott el egy csehországi piacvezető benzinkút üzemeltetőjének, az ORLEN Unipetrolnak. A hazai kis- és középvállalkozások és a magyar családok védelmében elvárjuk, hogy a kormány a kényszerüzemszünet helyett azonnali lépésként arról rendelkezzen, hogy a MOL egyedüli hazai üzemanyag-nagykereskedőként biztosítsa az üzemanyag-ellátást és -utánpótlást a kis kutak számára, és helyezzék hatályon kívül a kivéreztetett kis kutak végső keneteként értelmezhető kényszerüzemszünet elrendelésének lehetőségét is, hiszen pont ezzel lehetetlenítené el a kormány a vállalkozások és a nekik dolgozó munkavállalók mellett a vidéki lakosságot is. A MOL mint a hazai üzemanyag-ellátás főszereplője, gyakorlatilag teljhatalommal bír az üzemanyag-nagykereskedelmi kiszolgálásban is, hiszen önállóan döntheti el, hogy mely kutaknak és milyen üzemanyagot ad. Mindezt kormányzati jóváhagyással teszi, hiszen semmilyen szabályozás nem köti a kormány részéről. Éppen ezért a Mi Hazánk Mozgalom azt szeretné elérni, hogyha a kormány megpróbálná legalább a lehetőségét megadni annak, hogy a független kis benzinkutak továbbra is fenn tudjanak maradni, továbbra is tudjanak érvényesülni, hiszen hogyha velük kevesebbek leszünk, akkor a vidék lesz megint kevesebb valamivel. Köszönöm szépen a szót. [[21.10]]
Köszönöm szépen, Dócs Dávid képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt képviselő úr, az LMP képviselője: „Hány balesetnek kell még történnie a 66-os úton?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Napirend utáni felszólalásaimban szűkebb hazám, Pécs, illetve Baranya megye problémáiról szoktam beszélni, így teszek most is. Mielőtt megkezdeném a felszólalásomat, annak érdemi részét, néhány szomorú esetről kell beszámolnom, néhány szomorú esetről szeretnék szólni, amelyek kivétel nélkül az elmúlt egy évben történtek. Mánfa közelében egy autó tisztázatlan okból az egyik kanyarban megcsúszott és árokba csapódott. A helyszínre érkező komlói tűzoltók áramtalanították a járművet, amelyben csak a jármű vezetője utazott. Egy másik eset: frontálisan ütközött két személygépkocsi a 66-os úton Pécs közelében, a reggeli órákban. A balesethez, amelyben hárman súlyosan megsérültek, a pécsi hivatásos tűzoltókat riasztották. Az egyik jármű sofőrjét a tűzoltók és a mentőszolgálat munkatársai közösen újjáélesztették. Egy következő esetben egy kisteherautó ütközött össze személyautóval a 66-os főút 7. és 8. kilométere között Mánfa térségében, a Pécs felé vezető szakaszon. A komlói hivatásos tűzoltók áramtalanították a járműveket. És még egy eset: eddig tisztázatlan okból és tisztázatlan körülmények között két személygépkocsi frontálisan ütközött a 66-os úton Mánfa közelében. Az elsődleges információk alapján a baleset során hárman megsérültek, egy férfi pedig a helyszínen életét vesztette. Csak az idei évben ezen az útszakaszon, tehát a 66-os út Mánfa és Pécs közötti szakaszán tíz olyan baleset történt, ami személyi sérüléssel járt. Ezt a Közút közléséből tudjuk. A balesetek közül hét könnyű kimenetelű volt, kettő súlyos, és egy sajnos tragikus véget ért, mert meghalt a sérült. Nagyon sok alkalommal beszéltem én már az Országgyűlésben a 66-os útról, és nemcsak az Országgyűlésben, hanem egyéb más fórumokon is. Nagyon sokszor próbáltam az illetékes döntéshozók figyelmét felhívni, hogy itt azonnali, érdemi cselekvésre van szükség. Ez egy rendkívül fontos útszakasz, ugye, alapvetően itt bonyolódik a Komló és Pécs közötti ingázóforgalom, de ugye, Sásd, Dombóvár, Kaposvár irányából is érkeznek nagyon sokan, így óriási a forgalomterhelés ezen az úton. 2018 óta 40 olyan baleset történt, ami személyi sérüléssel járt. Az ügyben már több alkalommal kerestem az illetékeseket, a Baranya megyei Rendőr-főkapitányságot, illetve a Magyar Közút munkatársait is. Körülbelül másfél évvel ezelőtt a Magyar Közút arról tájékoztatott a válaszában, hogy ők ugyan közvetlenül nem tudnak saját hatáskörben tenni a forgalombiztonság növeléséért, de tudomásuk van egy olyan 2020-as kormánydöntésről, ahol a kormány elrendelte, hogy a Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zrt. az említett útszakaszon a burkolatmegerősítést végezze el. Szintén elrendelt ekkor a kormány olyan intézkedéseket, amelyek a forgalombiztonságot növelnék, a balesetveszélyes ívek korrekcióját végeznék el, illetve balra kanyarodó sávokat alakítanának ki, tehát alapvetően olyan intézkedéseket, amelyek csökkenthetnék ennek az útszakasznak a balesetveszélyes voltát. Ugye, ez egy 2020-as döntés, és azóta sajnos jól látható, hogy ebből nem valósult meg semmi, tehát nem történik semmi érdemben, és sajnos ezt követően is voltak halálos áldozatok, és rengeteg baleset történt. Én folyamatosan próbálom sürgetni, hogy végre a kormány tegye meg a szükséges intézkedéseket, hiszen nagyon fontos útvonalról van szó, és kiemelten balesetveszélyes útvonalról is. Nem oly rég ismét írásbeli kérdésben fordultam az illetékes minisztériumhoz, és választ is kaptam nemrégiben Csepreghy Nándor államtitkár úrtól, miniszterhelyettes úrtól. Nyilván elmondta, hogy mennyire fontos a kormánynak a balesetveszély csökkentése, és szólt arról is, hogy valóban tervben vannak az útszakaszt érintően lépések, ugyanakkor válaszából az derült ki, hogy 2024 végéig aligha várható, hogy itt érdemben a kivitelezési munka elinduljon. Azt gondolom, látva a statisztikákat, látva azt, hogy minden illetékes, minden olyan szerv, aki érintett ebben az ügyben, elismeri, hogy mennyire kiemelten balesetveszélyes az út, elmondhatjuk, hogy nem lehet 2024-ig várni ennek az útszakasznak a felújításával, hiszen sajnos egészen biztos, hogy újabb balesetek sokasága fog történni, és félő, hogy újabb halálos áldozatokat fognak követelni ezek a balesetek. Én ismét megpróbálok majd mindenkit megkeresni és mindenkit megkérni, még a körzet kormánypárti képviselőjét is, hogy közösen forduljunk az illetékes minisztériumhoz annak érdekében, hogy hozzák előre ezeket a lépéseket, itt emberéleteket kell megmenteni ezekkel az intézkedésekkel. És igenis van erre forrás a költségvetésben, nem egy annyira hosszú útszakasz ez, hogy ezt ne lehessen kigazdálkodni. De hogyha ismét csak nem történik semmi, ismét nem lép a kormány és nem hozzák előre ezeket a beavatkozásokat, akkor összefogva az érintett lakossággal, ha kell, aláírásgyűjtéssel, és ha kell, bármilyen más módon ki fogjuk követelni, hogy ez a rendkívül veszélyes útszakasz végre felújításra kerüljön, és kimondhassuk azt, hogy nem kell több balesetnek történni a 66-os út Pécs és Mánfa közötti szakaszán. Nem szabad, hogy több baleset történjen. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, Keresztes László Lóránt képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat, az Országgyűlés reggel 8 órakor folytatja ülését. Nyugodalmas jó éjszakát kívánok! Az ülésnapot bezárom.