[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 8. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Gelencsér Attila és Szávay István jegyző urak lesznek segítségemre.Köszöntöm kedves vendégeinket és mindazokat, akik figyelemmel kísérik munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend előtti felszólalásra jelentkezett „Tanévzárás” címmel Arató Gergely képviselő úr, a DK képviselője. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Lassan itt van a tanévzárás ideje, de az oktatási kormányzat idei bizonyítványa sem szebb, mint a korábbiak. Az egyik legfontosabb készség, amit az oktatásban el kellene sajátítani, az a problémamegoldás képessége. Sajnos ez a mai magyar kormányból hiányzik. Nem képes arra, hogy szembenézzen a problémákkal, és nem képes vagy nem akar segíteni ezeken a problémákon. Erre államtitkár úr nyilván azt fogja válaszolni, hogy ez csak afféle ellenzéki hangulatkeltés, ezért aztán szeretném felhívni a figyelmét, hogy most már nemcsak a tanárok mondják, hogy nincs rendben, ami az oktatásban történik, nemcsak a szülők szavaznak a lábukkal, amikor elhagyják az állami oktatási rendszert, és egyre többen választják a magániskolákat vagy akár az iskolarendszeren kívüli tanulást, hanem a Magyar Tudományos Akadémia is felhívta a figyelmet arra, hogy tények alapján mekkora problémák vannak az oktatásban. Hadd említsek néhányat ezek közül! Például az egyik legfontosabb cél az Európai Unióban az, hogy csökkenjen azoknak a diákoknak a száma, akiknek problémát okoz az alapvető szövegértő olvasás is, akik nem képesek megérteni a szöveget, akik a PISA-vizsgálatban rosszul szerepelnek. Az a cél, hogy ez az arány 10 százalék alá csökkenjen. Magyarországon az ilyen diákok aránya, akiknek semmi esélye sincs arra, hogy sikeresek legyenek a további tanulmányaikban, 25 százalék. Minden negyedik magyar diák… [[Dr. Rétvári Bence felé:]] Ha nekem nem hisz, államtitkár úr, akkor nézzen utána a Magyar Tudományos Akadémiánál! Nem véletlen egyébként, hogy szégyenletes módon nem engedték, hogy az Akadémia beszámolóját a parlament plenáris ülése tárgyalja meg. Hasonló a helyzet a 16 éves korban iskolában lévők arányával, ami 99 százalékról 91 százalékra csökkent, hála az önök oktatáspolitikájának, vagy éppen az iskolát végzettség nélkül elhagyók aránya, amely 12 százalékról 10 százalékra nőtt. És még hosszasan folytathatnám. Államtitkár úr hosszasan dicsekedett például tegnap a pedagógusbérek emelésével, a valódi helyzet azonban az, hogy a szellemi foglalkozásúak átlagbére 350 ezer forint volt, az oktatásban pedig 309 ezer forint még mindig. Nagyobb a különbség, államtitkár úr, mint 2008-ban a válság előtt volt. Még azt a veszteséget sem pótolták vissza, amit a válság és az önök oktatáspolitikája okozott. Korábban egy tanár 1,9-szeresét kereste a minimálbérnek, ma ez az arány már csak 1,4-szeres. Dicsekedett tegnap államtitkár úr az oktatásra fordított forrásokkal, és a valódi helyzet az, hogy míg 2010-ben is 5,5 százalék volt az Eurostat szerint a GDP-arányos oktatási ráfordítás, ezt sikerült lecsökkenteniük 4,6 százalékra, és most nagy nehezen kapaszkodtak vissza 5,2 százalékra. Tehát még a válság által okozott károkat sem sikerült visszapótolni, miközben az EU 28 országában óvodai képzésre például 1,5 százalékot fordítottak, Magyarországon csak 1,3 százalékot GDP-arányosan, hasonló a helyzet a középfokú oktatásban is, ahol a magyar GDP-arányos ráfordítás 0,4 százalékkal az nagyon sok pénz kevesebb. És milyen az önök problémamegoldó képessége? Mit válaszol Kásler miniszter úr erre a tömérdek problémára, mik az ő megoldásai? Például: az oktatás helyett a nevelést kell erősíteni, gyorsítani kell a tananyag átadását. Az az oktatás célja, hogy a gyerekek szép párkapcsolatra törekedjenek, amiből házasság lehet. Ezenkívül hazafias nevelést akarnak az oktatásban erősíteni, erre külön kormánybiztos is van. Tudjuk persze, hogy önöknek csak az a hazafi, aki a Fideszre szavaz, aki a Fideszt támogatja. Nem kétséges, hogy miről fog szólni ez a hazafias nevelés is. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Pestiesen szólva, ennyire nem lehet hülyének lenni ingyen. Önöknek politikai szándéka van azzal, hogy tönkreteszik az oktatást, hogy nem használható, sikeres diákokat nevelnek, hanem arra törekszenek, hogy szűkítsék azokat a lehetőségeket, ahol a diákok, a magyar fiatalok felemelkedhetnek. Tudom persze, hogy államtitkár úr azt fogja mondani, hogy miniszter úr mondott emellett sok más szépet is, csak az a helyzet, drága államtitkár úr, hogy ha egy darab pálpusztai sajtra rákötünk egy nemzeti színű szalagot, attól még ugyanolyan büdös marad. És azt is fogja majd államtitkár úr mondani, bizonyára a valóságot kevéssé tisztelve fogja majd ostorozni az elmúlt nyolc évet, a baloldali-liberális kormányok teljesítményét, csak az a helyzet, államtitkár úr, hogy eltelt azóta újabb nyolc év. Nyolcadik osztály végén arra hivatkozni, hogy az óvó néni nem volt elég kedves, minimum szánalmas. Azt javaslom önöknek, hogy hagyják ezt abba, és végre nézzenek szembe az oktatás valódi problémáival, és valódi megoldásokat keressenek az ország érdekében. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a DK és a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm, Arató Gergely képviselő úr. A kormány nevében az elhangzottakra Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A kormánynak az oktatás területén a problémamegoldó képességét azért önök igencsak tesztelték akkor, amikor úgy hagyták itt a köznevelési rendszert, hogy több száz helyen bezárták a feladatelvégzési helyeket, az iskolákat [[Arató Gergely: Hányat nyitottatok ki?]] , elbocsátottak 15 ezer pedagógust, és elvettek egyhavi bért, tisztelt képviselő úr. Ez valóban egy nagy probléma volt, megtűzdelve azzal, hogy az önök kormánya 12 ezer milliárd forintnyi adósságot hagyott ott az önkormányzatoknál, pontosan az iskolák, a kórházak és a szociális intézmények alulfinanszírozása miatt. Ezt kellett nekünk orvosolni, és ezt tudtuk is orvosolni, hiszen míg az önök idején önök elvettek egyhavi bért a pedagógusoktól, mi pedagógus-életpályát indítottunk, és másfélszeresére emeltük a pedagógusok bérét, először az államháztartás különböző ágazatai közül pontosan a pedagógusoknál, az iskolákban indítottuk el a béremelési programot. Ön pedig a minimálbérhez hasonlítja a pedagógusok bérét, ami egyrészről nagyon helyes, csak azt felejti el elmondani közben, tisztelt képviselő úr, hogy míg önök milliméterekkel emelgették csak a minimálbért, addig a Fidesz-KDNP-kormányzat megduplázta a minimálbért. Így már van értelme hasonlítani a pedagógusbért hozzá, hiszen a viszonyítási alap a duplájára nőtt, és ehhez képest az a szám, amit ön mondott, szerintem még így is szép. A Magyar Tudományos Akadémia kapcsán: ön is tudja, tisztelt képviselő úr, csak elhallgatja, hogy a Magyar Tudományos Akadémia a köznevelési kerekasztal megalakítása óta a tárgyalások része. Azok a problémák, amelyek felmerültek, a Tudományos Akadémiával közösen lettek megvitatva, azok a törvényjavaslatok, amelyeket a parlament az elmúlt két évben elfogadott itt a köznevelés egyes átalakítási részeivel kapcsolatban, azok már mind megjárták a köznevelési kerekasztalt, mind jártak tehát a Magyar Tudományos Akadémiának is a köznevelési kerekasztalba delegált tagjainál, és így közösen jöttek létre azok az eredmények, amelyekről itt a parlament dönthetett. Két éve tehát egy szoros együttműködés van, a problémák jó részét ugyanúgy látjuk, a megoldások egy jó részén közösen dolgozunk, így próbáljuk fejleszteni, a legmodernebb tudományos eredményeket is beépítve, a magyar köznevelés rendszerét. És igen, fontos része a magyar köznevelésnek az, hogy ne csak oktatás legyen, hanem nevelés is. Nem hiszem, hogy ezt bármilyen józan gondolkodású ember elvitatná, hogy mennyire fontos, hogy az iskolában ne csak ismeretanyagot kapjanak a diákok, hanem nevelést is; persze a problémamegoldó képesség is fontos. Sokszor elmondtuk már a Nemzeti alaptanterv kapcsán, hogy a készségek elsajátítása és a tárgyi tudás elsajátítása ugyanolyan fontos, és mindemellett mi hozzátesszük azt, hogy igenis a nevelés is lényeges, a példamutatás; vagy például a hazafias nevelés is, mert igen fontos, hogy ki-ki megismerje az iskolában a saját nemzeti múltját, a saját nemzeti kultúráját, és érezze azt, hogy mit jelent a magyar nemzetközösséghez tartozni. És valóban, sok tekintetben gyorsítanunk kell a köznevelésben, hiszen felgyorsult a világ, gyorsabban kell reagáljunk azokra az eseményekre, amelyek a világban zajlanak körülöttünk. [[9.10]] Ezért fontos például a wifinek az iskolák minden tantermébe való bevezetése a szupergyors internetnek , idén év végére. Olyan mértékű digitalizációs program indult a köznevelésben, amelyre példa nem volt, és amellyel az év végére bízunk benne méltó vetélytársai leszünk más európai országoknak is, hiszen több tízezres nagyságrendben tudtunk kiosztani nemcsak számítógépeket, nemcsak laptopokat, hanem most már táblagépeket is, háromdimenziós nyomtatókat, háromdimenziós megjelenítő eszközöket. Ehhez feltöltöttünk az Okosportálra, a nemzeti köznevelési portálra digitális alaptananyagokat is, amelyeket beépíthetnek az óramenetükbe a tanárok, ezáltal a legmodernebb eszközökkel tudják a diákokat is tanítani, hogy megragadják az ő figyelmüket, hogy élvezetessé tudják tenni az órákat, és legalább olyan vizuális inputokat kapjanak a diákok az órán, mint amilyeneket az okostelefonjuk használata közben tudnak kapni. Ez bizony egy felgyorsítása a köznevelés rendszerének, bízunk benne, hogy minden diáknak a javára tud válni, mint ahogy az is, hogy most már több mint egymillió diák ingyenesen kapja a tankönyvet, hiszen az önök idején ez egy piac volt, ebből profitot akartak maximalizálni, mi pedig azt mondtuk, hogy ne a diákokon, ne a családokon keressenek ezek a külföldi befektetők, hanem minél többen ingyenesen kaphassák meg a tankönyveiket; több mint egymillió diák most már ezt így is fogja megkapni. A nemzeti köznevelési infrastruktúra-fejlesztési programban iskolákat, tornatermeket építünk, az első ütemben 82 fejlesztés indult el, ebből 55 elkészült, 12 új uszoda, 22 új tornaterem, 16 iskola bővült új tornatermekkel, 4 teljesen új iskolát és 1 új óvodát is építettünk ebben a programban, tehát érezhető és látható, hogy nemcsak a pedagógusok bére emelkedett, nemcsak a tananyagot igyekszünk a legmodernebb eszközökkel átadni a diákok számára, hanem az iskoláknak a működési feltételeit is igyekszünk javítani. Hiszen az előző nyári szünetben sem volt olyan tankerület, ahol ne lett volna valamilyen iskolapadcsere vagy felújítás, renoválás, és azt hiszem, hogy a most következő szünetben sem lesz olyan tankerület, ahol ne lenne ilyen. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] A szünethez pedig mindenkinek nagyon jó kikapcsolódást kívánok, aki az iskola padjait koptatta év közben. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett a Magyar Szocialista Párt képviselő asszonya, Gurmai Zita: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy olyan ügy kapcsán kértem szót, ami négy éve folyamatosan aktuális. Nem sokkal a választások után Orbán Viktor miniszterelnök úr bejelentette, hogy szerződést kíván kötni a magyar nőkkel, mert a kormány emelni kívánja a születések számát. Én ugyan nem tartom feltétlenül kívánatosnak, hogy a politika a magyar nők hálószobájában sétálgasson, de örömmel látom, hogy van legalább egy olyan kérdés, amiben a nők véleménye is számít önöknek. Azt remélem, ez a nők iránti új érzékenység elvezet oda, hogy végre önök is meghallják a magyar nők hangos segélykiáltásait, például meghallják az Angyalhír mozgalom üzenetét, amely ismét felvonulást tervezett az elmúlt hét végén. Az Angyalhír-emléksétákat az a Seres Barbara kezdeményezi, akinek a gyermekét a magyar hatóságok nem tudták megvédeni. Dobálózhatunk a statisztikákkal is, de én ma Barbara fiáról, a hat hónapos Ádámról szeretnék beszélni. Hathetes volt, amikor az apa először kezet emelt az anyára. Négy hónapos, amikor az anya a családsegítőkhöz fordult, ahol azt tanácsolták neki, költözzön Somogyba egy átmeneti otthonba. Értik, ugye? Nem az agresszív apát tartják távol, hanem az anya és a gyerek költözzön. Ádám öt hónapos volt, amikor az anyja hivatalosan is távolságtartást kért, de azt a választ kapta, hogy ilyen döntést akkor hoznak, amikor már vér folyik. Egy hónap múlva az apa megjelent, és vér folyt. Előbb a hat hónapos Ádámot dobta le a negyedik emeletről, majd maga is utánaugrott. Mindez történik Bel-Budán, egy bérház körfolyosóján, a Fidesz kormányzásának ötödik évében. Azóta eltelt ismét három és fél év, és nem történt semmi. Magyarország nem ratifikálta az isztambuli egyezményt, és ami ennél is fontosabb: semmit nem tett azért, hogy ne fordulhasson elő a családon belüli erőszak, hogy ne haljanak meg ártatlan nők és gyermekek pusztán azért, mert nincs senki, aki hivatalosan megálljt tudna parancsolni ezeknek a rettenetes folyamatoknak. Mert igaz, hogy nemkívánatos, hogy a kormány a hálószobákban sétálgasson, de ha ott bűn történik, akkor ez mégiscsak kötelessége. Az államnak az a dolga, mint ahogy azt sokszor halljuk a miniszterelnöktől is, hogy megvédje polgárait. És amíg nem hoznak egy külön törvényt arra, hogy csak férfiak alkotják az állam polgárait, amíg nem deklarálják azt, hogy a nők akár össze is téveszthetők a vak komondorral, addig bizony az államnak a nőket is védenie kell. A jelenlegi áldozatvédelmi rendszer elégtelen, mert nem tudja érdemben garantálni a bántalmazott nők és gyermekek biztonságát. Magyarország 2014. március 14-én aláírta az isztambuli egyezményt, azonban a mai napig nem ratifikálta azt, holott ez éppen azokra a problémákra nyújt megoldást, amelyek a magyar nőket sújtják, és ahol a kormány cserben hagyja saját állampolgárait. A kijelölt válaszadó erre fel fogja sorolni majd a három új áldozatvédelmi központot, ami az országban létesül. Ez helyes lépés a kormány részéről, hiszen korábban a szükséges férőhelyek 10 százaléka sem állt rendelkezésre. Azonban az áldozatok elrejtése nem elég, magát az erőszakot kell megszüntetni. A családon belüli erőszak elleni küzdelemnek sosem lehet kizárólag az áldozat a fókusza. A hatékony fellépés, rendőri intézkedés az elkövető ellen legalább ugyanennyire fontos. Völner Pál nyilatkozata tavaly novemberben, hogy a kormány nem foglalkozik többet az egyezmény ratifikálásával a ciklusban, nem töltött el örömmel; tehát hat hónapig a kormány ölbe tett kézzel ült a babérjain, mialatt Magyarországon legalább hetente egy nő meghal emiatt. A hatékony rendszer kiépítése nem kerül többe egy fél stadion áránál. Bízom benne, hogy a jövő héten esedékes költségvetési törvényben már csírájában látni lehet az új rendszerre félretett forrásokat. A nők bántalmazása nem politikai, hanem civilizációs kérdés. Ebből a szempontból az Orbán-kormány egyre távolabb vezeti hazánkat a civilizált világtól. A Fidesz-kormány a nők bántalmazóit védi, amikor nem hajlandó ratifikálni az isztambuli egyezményt. Mondjuk ki: amíg ez így van, az Orbán-kormány minden egyes nőverés ügyében bűntársa az elkövetőnek. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Gurmai Zita képviselő asszony. A kormány nevében az elhangzottakra Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Még a beszéde közepén talán megteremtette a lehetőségét, hogy egyet is értsünk, de a végén, azt hiszem, teljes mértékben elvette ennek a lehetőségét; amit a végén mondott, azt teljes mértékben visszautasítom. A kormány számára a legfontosabb, hogy mindenki Magyarországon biztonságban éljen férfiak, nők, idősek, gyerekek egyaránt. Mindenki számára meg kívánjuk teremteni a biztonságos életnek a lehetőségét. És azt hiszem, hogy ez a kormányzat az elmúlt nyolc évben igencsak sokat tett akár itt a parlamentben, akár a kormányzatban azért, hogy mindenki számára, aki kiszolgáltatott, aki nehéz helyzetbe került, akit megfélemlítettek bármilyen módon, érezhetőbb segítséget nyújtson, mint ami korábban rendelkezésre állt. Mert ön itt felállt, tisztelt képviselő asszony, de az ön frakciója régóta itt van a parlamentben, és emlékeim szerint talán ön is volt itt parlamenti képviselő, és akkor a büntető törvénykönyv módosítását a kapcsolati erőszakkal kapcsolatban nem ejtették meg. Megvolt a parlamenti többségük. Volt olyan, hogy kétharmados többségük volt, és a büntető törvénykönyvet a bántalmazott nők érdekében való segítség helyett érintetlenül hagyták ebben a körben. Miért nem tették akkor meg? Miért kellett Magyarországnak egy Fidesz-KDNP-kormányra várni ahhoz, hogy a büntető törvénykönyv emlékeim szerint talán 2011-től vagy 2013-tól már tartalmazza a kapcsolati erőszaknak a fogalomkörét, és védje azokat a gyerekeket, védje azokat a nőket, védje azokat az asszonyokat, akiket akár fizikailag, akár anyagi, akár lelki sanyargatással próbálnak valamilyen nehéz helyzetbe hozni vagy embertelen helyzetbe kényszeríteni? Ezt a korábbi években is meg lehetett volna tenni, de nem tették meg; a Fidesz-KDNP megtette, itt a parlamentben beterjesztette a módosítást, természetesen az MSZP frakciója akkor ezt a büntető törvénykönyvet, az új kódexet nem támogatta. [[9.20]] Mi azonban bevezettük a kapcsolati erőszak tényállását, pontosan azért, hogy Magyarországon mindenki, leginkább a kiszolgáltatottak biztonságban érezzék magukat. És nemcsak egy helyen nyúltunk a büntető törvénykönyvhöz, hiszen nemcsak a gyerekek vagy a nők, hanem az idősek is egy olyan csoport, amely fokozottan kitett a bűnözőknek vagy különböző kényszerítő vagy más bűncselekményt elkövetők kegyetlenkedéseinek. Ezért őket is beemeltük a kiemelten védett kategóriákba, hogy az idősek, a gyerekek és a nők egyaránt fokozottan védve érezhessék magukat a büntető törvénykönyvben. Valóban jól sorolta fel azt, hogy vannak új áldozatvédelmi központok, vannak már titkos menedékházak is, amit shelter house-nak hívnak a nemzetközi szaknyelvben, pontosan azért, hogy akinek el kell menekülnie és egy ilyen titkos helyre kell költöznie, hogy ne érjék őt utol, annak legyen lehetősége. Csak miért nem szólt a képviselőtársainak, tisztelt képviselő asszony, hogy amikor a szociális törvényben bevezettük ezt az új védelmi kategóriát, nemcsak a büntető törvénykönyvnél a jogi fellépés lehetőségét, hanem az elrejtőzködésnek ezt az államilag támogatott lehetőségét, hogy támogassák azt a parlamentben az ellenzéki pártok? A szociális törvény módosításánál miért nem tudták megnyomni az igen gombot? Amit ön itt elmondott, annak a 60 százalékával szerintem minden józan gondolkodású ember egyetért, leszámítva a végén elmondott 40 százalékot. De amikor szavazni kell erről országgyűlési képviselőként, miért nem ugyanilyen határozottak? Mi a család- és gyermekjóléti szolgálatok számát is igyekeztünk megnégyszerezni, hogy amikor anyagi nehézség vagy más adódik a család életében, akkor könnyebben, gyorsabban, rövidebb fizikai távolságot leküzdve tudjanak odajutni a családok, nemcsak akiket valamilyen erőszakkal sanyargatnak, hanem azok is, akik anyagi nélkülözésben vannak, közelebb találják meg a segítséget, amikor a szociális ellátórendszer tud nekik segíteni. S arra törekszünk, hogy az iskolákban is megjelenjen, hogy már ott felismerjék a problémát, és már onnan tudjanak segítséget nyújtani a családoknak, amikor nem szükséges, nyilván nem beavatkozva a család hétköznapi ügyeibe, de mégis segítséget nyújtani mindenki számára. Ha megnézi az európai uniós forrásainkat, nagyon nagy mértékben pontosan nővédelemre, áldozatvédelemre fordítjuk ezeket a forrásokat, hogy minél több helyen szakértők, kiképzett szakértők érdemi segítséget tudjanak nyújtani, nemcsak egy fizikai helyet, ahol fenyegetettség nélkül, az adott férfinak vagy másnak a fenyegetettsége nélkül tudják élni a hétköznapjaikat, hanem konkrét mentálhigiénés segítséget tudnak kapni, a munkába álláshoz segítséget tudnak kapni, a gyermek neveléséhez, az erőszak feldolgozásához segítséget tudnak kapni. 2010 előtt ezeket a pénzeket a 4-es metróra költötték, és egy részét ellopták, elcsalták. Mi 2010 után nem ilyen projektekre fordítottuk ezt, hanem ebből létrehoztunk olyan áldozatvédelmi központokat, olyan helyeket, ahol ezeknek a nőknek, ezeknek az asszonyoknak, ezeknek a gyerekeknek valóban segítséget tudunk adni; mint ahogy más téren is, hiszen akár a nők helyzetét nézem, akár a részmunkaidős foglalkoztatás ösztönzését, akár a rekordmagas női foglalkoztatottságot, a munkahelyvédelmi akciótervet, mind-mind a nők helyzetén kívántunk javítani. Ezek szerintem érezhető lépések voltak, és minden magyar nő számára, akár fenyegetett erőszakkal, akár nem, egy biztonságosabb országot alapozott meg az elmúlt nyolc esztendőben. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. „Miért csak a fideszes oligarchák profitálhatnak a napelem-támogatásból?” címmel jelentkezett napirend előtti felszólalásra Schmuck Erzsébet, az LMP képviselő asszonya. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A környezet ügye eddig nem nagyon érdekelte a kormányt és sajnos Orbán Viktor miniszterelnök urat sem. Ezt mi sem bizonyítja jobban, mint hogy 2010-ben megszüntették a Környezetvédelmi Minisztériumot, a környezetvédelem intézményrendszerét pedig rettentően meggyengítették. Nem véletlenül, mert csak így lehet a rövid távú gazdasági érdekeket mindig előbbre sorolni, mint az emberek egészségét védő környezetvédelmet. Kivétel persze akad, mint most is, de csak azokban az esetekben, amikor pénzről, sok pénzről van szó. Így talált a kormány új területet magának, ahol tovább gazdagíthatja a Fideszhez közel álló üzleti köröket, oligarchákat. Kár, hogy ezzel az elmaradott napenergia-szektorunk csapdába került. Magyarország az az ország, ahol a kedvező napenergia-adottságok ellenére kevesebb napelem működik, mint a borongós, ködös Skóciában. Magyarországon az egyszerű állampolgár napelemadóba, rekordmagas áfába és bonyolult adminisztrációba ütközik, amikor a háztetőre napelemet szeretne szerelni. Pedig okkal elvárhatnánk, hogy a kormány minden akadályt elhárítson a zöldenergia alkalmazása elől. Egyrészt azért, mert 2010-ben a választási programjukban ezt megígérték, másrészt pedig, ha energiafüggetlenséget, klímavédelmet, olcsó és tiszta energiatermelést szeretnénk, akkor a nemzetközi tapasztalatok szerint nincs jobb megoldás a megújuló energiánál. A kormányzat célja viszont láthatóan nem az ország biztonságos és környezetkímélő energiaellátásának biztosítása, hanem sajnos a kormányhoz közel állók és a családtagok további gazdagítása. Csak ez ad magyarázatot arra a képtelen esetre, hogy közvetlenül a választások előtt, március 9-én egy korábban már felfüggesztett uniós támogatású napenergia-pályázatot egyetlen napra váratlanul újra megnyitottak, majd egy nappal később, 10-én le is zártak. Tisztelt Képviselőtársaim! Aki járatos a hasonló pályázatok világában, pontosan tudja, hogy a sikeres pályázást hosszas előkészületek előzik meg. Önmagában a pályázati eljárásrend 87 oldalnyi volt, a megfelelő pályázati dokumentáció összeállítása hónapokat igényel. Ez egy mindössze egyetlen napig élő pályázat esetében ki is zárja mindazokat, akik informális csatornákon nem értesültek előre arról, hogy egyszer majd eljön az a nap, amikor majd be lehet nyújtani az előre elkészített pályázatokat. Érdemes megnézni, hogy kik részesültek támogatásban a cinikus módon kkv-energiahitelnek nevezett pályázaton. A cél, amit az Európai Unió az európai adófizetők pénzéből, hogy támogatást adjon ilyen pályázatokra… nyilvánvalóan nem az, hogy a NER milliomosainak és milliárdosainak a vagyona tovább nőjön. Az EU a kis- és középvállalkozások számára szeretne tartósan olcsó és tiszta energiaforrásokat biztosítani. Sajtóinformációk szerint ez nálunk másképpen alakult, támogatáshoz jutott a furcsa pályázaton Tiborcz István, a miniszterelnök vejének egyik üzleti partnere, Pócs János fideszes országgyűlési képviselő családja, Szíj László, Mészáros Lőrinc jobbkezének egyik üzlettársa, valamint egy állami cég vezérigazgatója. Mindez még a magyar előírások szerint is szabálytalan volt, nemcsak a nyilvánvalóban bennfentes információk miatt, hanem azért is, mert a vonatkozó kormányrendelet szerint „a benyújtási lehetőség felfüggesztése vagy a felhívás lezárása csak az erről szóló döntés közzétételét követő harmadik naptól lehetséges”. Ki a felelős ezért a botrányos pályázati programért? Első körben nyilván az azt kiíró nemzetgazdasági miniszter, aki akkor Varga Mihály volt, valamint a végrehajtó, a Magyar Fejlesztési Bank. De a valódi felelős természetesen az Orbán-kormány, amely az uniós támogatási lehetőségeket a megújuló energiaforrások használatának elterjesztése helyett a klientúrájának finanszírozására használja. A valódi kkv-k nem igazán érdeklik a kormányt, amit az is bizonyít, hogy az elmúlt hetekben módosították a megújuló energia kötelező átvételéről szóló rendeletet, gyakorlatilag kizárva az 500 kilowatt alatti naperőműveket az engedélyeztetésből. Ez azért is elfogadhatatlan, mert sok tízezer önmagát és környezetét energiával ellátni képes család erős építőköve a stabil hazai gazdaságnak és társadalomnak. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, Schmuck Erzsébet képviselő asszony. A kormány nevében Fónagy János államtitkár úr fog válaszolni az elhangzottakra.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! A magyar kormány elkötelezett abban, hogy kiemelten támogassa a kis- és közepes vállalkozásokat. Jól mutatja ezt a szándékot, hogy a 2014-2020-as fejlesztési ciklusban a rendelkezésre álló fejlesztési források 60 százalékát gazdaságfejlesztésre kívánjuk fordítani. Célunk, hogy a magyar tulajdonban lévő vállalatok minél nagyobb hozzáadott értéket képviseljenek, hiszen minél biztosabb ez az alap, annál biztosabb az építmény, annál erősebben áll ellen esetleges negatív gazdasági fordulatoknak, válságoknak, kríziseknek. A Fidesz-KDNP-kormány nemcsak adó- és járulékcsökkentéssel, valamint az adminisztrációs terhek csökkentésével segítette és segíti a vállalkozásokat és így a magyar családokat, hanem például azzal is, hogy olcsó energiához segíti a fejlődőképes és innovatív vállalatokat. Az ipari rezsicsökkentés következtében a kormány eddig is mind az energiaárak tekintetében, mind az iparvállalatok energiahatékonyságát illetően fontos intézkedéseket hajtott végre. [[9.30]] Gondolok arra, hogy a kisvállalatok esetén 50 százalékos, középvállalatok esetén 40 százalékos, nagyvállalatok esetén pedig 30 százalékos társaságiadó-kedvezményt biztosít energiahatékonysági beruházások végrehajtásához. Uniós forrásból pedig jelentős vissza nem térítendő támogatást biztosít a kis- és közepesek számára energiahatékonysági beruházásokhoz és a megújuló energia alkalmazásához. Ezt a célt szolgálja az ön által előbb leszólt „GINOP KKV energia hitel” című pályázat is, amelynek keretösszege több mint 55 milliárd forint. A felhívás kiemelt célja, hogy a finanszírozási forrásokhoz nem vagy nem megfelelő mértékben hozzájutó mikro-, kis- és középvállalkozások versenyképességét növeljük a korszerű termék- és szolgáltatásfejlesztési képességek megteremtésével. A hitelprogram olyan beruházásokat támogat, amelyek megújuló energiaforrás felhasználásával villamos energiát állítanak elő hálózatra termelés céljából. A pályázatot 2016. december 7-én hirdettük meg, ettől az időponttól nyilvánosak a pályázati feltételek, amelyek az érdeklődő vállalkozások rendelkezésére álltak a www.palyazat.gov.hu, valamint a www.mfb.hu honlapokon. Az MFB-pontok hálózatát üzemeltető két konzorcium jelezte, hogy a programot a már rögzített kérelmeken túl továbbra is jelentős érdeklődés kíséri, az érdeklődők arra számítanak, hogy a már beérkezett kérelmek elbírálását követően lehetőség lesz újabb igények benyújtására. A program sikere szempontjából nagyon jó visszajelzés volt, hogy az újranyitás során is várakozásokon felül rögzítettünk új kérelmeket. A 2014. december 15-i keretemelésről szóló döntést követően a közvetítő partnerek folyamatos tájékoztatást kaptak a várható újranyitást illetően, így minden olyan vállalkozás, amely érdeklődött a hitelprogram iránt, az MFB-pontokon megkaphatta az ezekről szóló információkat. A vállalkozások ennek megfelelően felkészülten, előre kidolgozott kérelmekkel várták a program újranyitását. A rendelkezésre álló több mint 12 milliárd forintos keretösszeg terhére 147 projekt kapcsán összesen 23,7 milliárd forint összegű forrásigény érkezett be, ezért a kerettúllépés miatt 2018. március 10-én a programot felfüggesztettük. Erről az érdeklődők tájékoztatást kaptak, a palyazat.gov.hu fejlesztéspolitikai osztályon. Tisztelt Képviselő Asszony! Mindezzel együtt bátran kijelenthetjük, hogy Magyarországon van az EU-n belül az egyik legjobban támogatva a szaldóelszámoláson keresztül az 50 kilowatt alatti megújulóenergia-termelés. Ezzel a lehetőséggel a kormány kiemelten elősegíti a helyi önellátást a zöldáramtermelés tekintetében. A szaldóelszámolást igénybe tudják venni mind a kkv-k, mind az önkormányzatok, mind a lakosság. A statisztikai adatok szerint ezzel a lehetőséggel az elmúlt években az érintettek éltek is, hiszen a háztartási méretű kiserőművek száma és a beépített teljesítőképessége ugrásszerűen megnövekedett. Köszönöm szépen a kérdését és a figyelmét. Köszönöm a lehetőséget, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Fónagy János államtitkár úr. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Volner János, a Jobbik képviselője: „Miért nézik fejőstehénnek az autósokat?” címmel. Öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Elsősorban a kormánypárti képviselőkhöz szólok. Mint tudják, Magyarországon 400 forint körüli üzemanyagárakkal találkozhatnak az autósok a benzinkutak környékén. Ez Európában, hozzáteszem rögtön, nem egy kimagasló összeg, ennél lényegesen magasabb benzinárak is előfordulnak Európa leggazdagabb államaiban. Azonban fontos azt látni, hogy akár a munkabérekhez, akár a gazdaság teljesítőképességéhez képest rendkívül magasak, főleg a Nyugat-Európával történő összehasonlításban a magyarországi üzemanyagárak.Érdemes abba belegondolni, hogy nemegyszer azonos munkakörben egy nyugat-európai polgár hatszor-hétszer annyit keres, mint egy magyar polgár, és hozzávetőleg annyiért tankolja az autóját, mint amennyiért ez a nála jóval kevesebbet kereső magyar ember megteheti. Fontos látni azt is, hogy nagyon sok vállalkozásnál közvetlenül a munkabérek után az üzemanyagköltség jelenti a vállalkozás legnagyobb terheinek egyikét. Ezek az üzemanyagköltségek természetesen beépülnek a vállalkozás áraiba. Ha magas az üzemanyagköltség, akkor az rontja az adott vállalkozások versenyképességét, ilyen módon is hozzájárul ahhoz, hogy a magyar nemzetgazdaság ne teljesítsen elegendően jól. Fontos látni azt, hogy amióta az Orbán-kormány 2010-ben hivatalba lépett, többször volt jövedékiadó-emelés Magyarországon. Ilyen volt például, amikor az LPG-t, a gázüzemű autókat sújtották jövedékiadó-emeléssel. Az emberek egyszerűen elkezdtek ezzel járni, elkezdték a gázos autókat használni, mert kedvezőbb volt az ára, a kormány pedig válaszul megemelte a jövedéki adót. Hasonló volt egyébként a dízellel kapcsolatos jövedékiadó-emelés is. Fontos látni azt, hogy 2009 nyarán, amikor a szocialista kormány annak idején, még a világgazdasági válság legmélyebb pontján javaslatot tett arra, hogy 20-ról 25 százalékra emeljék az áfakulcsot, akkor a Fidesz parlamenti frakciója, még egyszer hangsúlyozom, a világgazdasági válság legmélyebb pontján ellenezte az adóemelést, ellene szavazott, erősen tiltakozott. Azóta önök kormányoznak 8 éve, világrekorder nagyságú, 27 százalékos áfát vezettek be Magyarországon, és jelentősen hozzájárultak ahhoz, hogy Magyarországon a terhek növekedjenek, nemcsak az autósoknak, hanem az egész magyar társadalomnak is. Fontos látni, hogy az autósokat számos egyéb teher is sújtja. Itt van például a regisztrációs adó, amit egy autó megvételekor, egy új autó üzembe helyezésekor meg kell fizetnie az autósnak. Ez egy olyan adónem, ami több szempontból akár hungarikumnak is tekinthető, mert jó néhány más európai országban hasonló adónemet nem fizettettek meg az autósokkal. Itt van utána a vagyonszerzési illeték. Tulajdonost cserél az autó, meg kell utána fizetni, gyakorlatilag kötelező jelleggel az autósoknak. Aztán itt van a fizetős parkolás, tisztelt képviselőtársaim, ami közutálatnak örvend. Ezt egészen nyugodtan elmondhatjuk. Régebben még vegytisztán magáncégeknél működött a fizetős parkolás rendszere, most önkormányzati társulásokat alapítottak, majd pedig magáncégeket vontak be a működésbe, így gondoskodtak arról, hogy a kormányhoz közel álló vállalkozói körök degeszre kereshessék magukat. És valamit a figyelmükbe ajánlok, ha már egyszer a fizetések itt szóba kerültek. Érdemes abba belegondolni, hogy az a néhány négyzetméternyi aszfalt, amit jelenleg egy személyautó elfoglal Budapest városán belül, többet keres, mint egy minimálbérért gályázó magyar munkásember. Tessék belegondolni! Jobban keres néhány négyzetméternyi aszfalt, köszönhetően az önök politikájának, mint egy minimálbérért dolgozó magyar ember. Önök szerint ez így rendben van? Ez így teljesen jó? Ez így célravezető vajon? Nagyon sokszor hivatkoztak a szakpolitikai vitákban arra, hogy forgalomszabályozó szerepe van a fizetős parkolási rendszernek. Én azonban azt látom, hogy ennek az égvilágon semmi jelentősége, semmi értelme a jelenlegi formájában nincs. P+R parkolókat kellene építeni, a tömegközlekedést kellene megfelelő szintre fejleszteni, és ösztönözni az autósokat arra, hogy tegyék le az autójukat, mert elegendően fejlett szolgáltatásokat képesek a részükre nyújtani. Kérdezem tehát a kormányt, teszneke valamit annak érdekében, hogy az autósok terhei ne növekedjenek tovább. Teszneke valamit annak érdekében, hogy gazdaságunk versenyképesebb legyen, akár a jövedéki adó csökkentésének révén is? Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, Volner János képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Örök téma a parlamentben is az üzemanyagár. Általában az a képlet, hogy ha magas vagy emelkedik az üzemanyagár, akkor azért az ellenzék a kormányt hibáztatja. Magas a jövedéki adó, egyáltalán, rossz a kormány gazdaságpolitikája, az adópolitikája, és hogy, hogy nem, az ellenzék azt javasolja, hogy csökkenjenek az adók. [[9.40]] Ha pedig alacsony az üzemanyagár, akkor arról nem tehet az akkori kormány, hanem az érdekes módon az ellenzék szerint is a világpiaci viszonyoknak köszönhető. Én azt látom, hogy valós téma és nagyon hiányos ellenzéki ötletjavaslat miatt újra előtérbe került az üzemanyagár a Jobbik frakciójában a parlamentben. Hogy miért mondom ezt? Azért mondom ezt, mert nyilván mindegyik parlamenti párt tudja azt, hogy a kormánynak gyakorlatilag nincs ráhatása az üzemanyagárakra, hiszen a jövedéki adó mértékének szabályozását az uniós minimumok mondják ki [[Dr. Apáti István: Csak egy telefon! Derültség a Jobbik padsoraiban.]] , ugyanakkor pedig egyebek, mondjuk, az áfa tekintetében az üzemanyagokra nyilvánvalóan nem lehet külön adókulcsot alkalmazni. Hogy mégis mi az oka annak, hogy jelenleg emelkedőben van, illetve most már csökkenőben van, 400 forint körül az üzemanyag ára, arra az egyértelmű válasz az, hogy a kőolaj beszerzési ára határozza meg, amely az elmúlt fél évben hordónként 60 dollárról 80 dollárra emelkedett. Ha Magyarország, a magyar kormány politikáját hasonlítjuk más országokéhoz, így például összehasonlítjuk a jövedéki adó mértékét, akkor azt láthatjuk, hogy Magyarországon az egyik legalacsonyabb az Európai Unióban a jövedékiadó-mérték. Csak példaként mondom, hogy a szomszédos országban, Szlovákiában 51 százalékkal magasabb a benzin jövedéki adója, vagy Szlovéniában 42 százalékkal. Nem hinném, hogy olyan életszínvonal-különbség van az országok között. Csehországban 29 százalékkal, Horvátországban 35 százalékkal magasabb a jövedéki adó mértéke. Tehát az sem igaz, hogy nemzetközi összehasonlításban Magyarországon magasak a jövedéki adók. Ugyanakkor, ha összehasonlítjuk a június 4-i üzemanyagárakat az európai uniós országokéval, akkor azt látjuk, hogy Szlovákiában 14,8 százalékkal, Szlovéniában 7,9 százalékkal, Horvátországban 14,2 százalékkal magasabbak az üzemanyagárak, mint Magyarországon. Tehát ki kell azt mondanunk, hogy sem a jövedéki adózás tekintetében, sem pedig az üzemanyagárak tekintetében nemzetközi összehasonlításban sincs szégyenkeznivalója Magyarországnak. És ha még hozzáadjuk azt, hogy Magyarországon a kereskedelmi gázolaj kapcsán a 7,5 tonna feletti kamionok és buszok visszaigényelhetnek a jövedéki adó mértékéből, illetve az üzleti célra felhasznált gázolaj áfája pedig teljes egészében visszaigényelhető, akkor úgy gondolom, hogy a kormány gazdaságpolitikája, adópolitikája ezen a téren is vállalható. Ön említette külön teherként a vagyonszerzési illetéket. Erre azt tudom mondani, hogy Magyarországon nem kell fizetni gépjárműszerzési illetéket autóbusz, nyerges vontató, tehergépjármű, pótkocsi tulajdonjogának megszerzése esetén, illetve környezetkímélő gépkocsik tulajdonjogának megszerzésének esetén sem, tehát ezen a téren is kedvezményez a kormány adópolitikája. Ami pedig a fogyasztást és a béreket illeti, önöknek volt egy béruniós aláírás-kezdeményezése, ami kudarcba fulladt. Én azt gondolnám, hogy ebből tanulni kellett volna, és ugyanazt a bukott politikát nem újra idehozni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] az Országgyűlés elé és azt folytatni, mert a Jobbik ezt teszi. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Tállai András államtitkár úr. Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Kocsis-Cake Olivio képviselő úr, a Párbeszéd képviselője: „Mit tesz a kormány a fiatalokért?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársak! Azt gondolom, ha a magyar fiatalokról, a magyar fiatal felnőttekről beszélünk, akkor egy elég kritikus időszakban vagyunk. Több százezren hagyják el az országot, a legképzettebb, legéleterősebb emberek alapítanak családot külföldön. Ha 10-20 év múlva ránézünk az országra, akkor nem lesz olyan, aki a hátán viszi majd ezt az országot. Azt gondolom, ez egy kritikus időszak, és lépni kell. De nézzük a statisztikákat! Az Eurostat felmérése szerint 2017-ben 610 ezer magyar ember élt az Európai Unió más országaiban. Azt mutatják a statisztikák, hogy az utóbbi 10 évben növekedett meg a kivándorlás. Míg 2007-ben a magyarok 1,6 százaléka élt külföldön, addig 2012-ben már 2,4 ez a szám, és mára elérte az 5 százalékot. Azokról az emberekről nem beszélünk, akik nincsenek benne a hivatalos statisztikákban, tehát ez a szám várhatóan sokkal nagyobb, illetve azokról a honfitársainkról sem beszélünk, akik Ausztriába vagy a környező országokba járnak át dolgozni. Előbb-utóbb valószínűleg ők is el fognak innen költözni, és máshol alapítanak családot. De a népességi statisztikák is lesújtóak. A 2017-es évben 1,6 százalékkal nőtt a születésszám 2016-hoz képest, a halálozás pedig 3,7 százalékkal. Az utóbbi, azt gondolom, inkább az egészségügyi helyzetnek köszönhető. Ezzel majd később szeretnénk foglalkozni. A kivándorlás miatt égető kérdés lett a munkaerőhiány is. A KSH adatai szerint 2018 első negyedévében 79 400 üres munkahely volt. Ez 19 500-zal több, mint az előző év azonos időszakában. Miközben 4 százalékos a munkanélküliség és több százezren vesznek részt a közmunkaprogramban, aközben munkaerőhiány van. Azt gondolom, ez egy nagyon komoly strukturális probléma, amivel a kormánynak foglalkoznia kell. Tudom, hogy a kormány azt hiszi, hogy bármit megold, és nem foglalkozik ezzel a problémával különösen. Ez is bizonyítja, hogy a „Gyere haza, fiatal!” program, amelynek segítségével 100 millió forintból 105 fiatalt sikerült hazahozni, kudarcot vallott és leállították, de szerintem éppen ebben a kérdésben együtt kellene működni és nemzeti konszenzusra lenne szükség. Azt is tudom, hogy a Fidesz a következő 10 évben is szeretne kormányozni, de én erre azért nem vennék mérget. Szerintem ezt a kérdést több cikluson átívelő tervekkel lehet megoldani. Éppen ezért azt gondolom, le kellene ülnie a parlamenti pártoknak, az összes ellenzéki pártnak ki kellene tennie az asztalra azokat a javaslatait, ami ennek a problémának a megoldását orvosolja. A Párbeszédnek előremutató javaslatai vannak ebben a kérdésben. Azt gondolom, hogy ha a Fidesz komolyan gondolja ezt, akkor akár egy eseti bizottságot is felállíthat ennek a kérdésnek a megoldására. A 24. órában vagyunk. Cselekednünk kell, mert nemcsak a választópolgárok, hanem később a gyerekeink is meg fogják kérdezni, hogy mit tettünk ennek érdekében. Köszönöm a szót. [[Szórványos taps az ellenzéki pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Kocsis-Cake Olivio képviselő úr. Jól mondom a nevét, ugye? [[Kocsis-Cake Olivio bólint.]] Jól, köszönöm szépen. A kormány nevében az elhangzottakra Dömötör Csaba államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Mindenekelőtt szeretnék gratulálni képviselőségéhez és jó munkát kívánni ehhez az egyébként szép és felelősségteljes feladathoz. [[Kocsis-Cake Olivio bólint.]] Ami a felszólalását illeti, mi nem szeretnénk abban partnerek lenni, hogy minősítgetjük azokat a magyarokat, akik élnek a szabad munkavállalás lehetőségével, és külföldön vállalnak munkát, de azt azért szeretném önnek elmondani, mert egy fontos dolgot ön kifelejtett, hogy tavaly több magyar tért haza, mint amennyien elindultak külföldre munkát vállalni, és a közép-európai országok között arányait tekintve a magyarok vállalnak a legkevesebben munkát külföldön. Ez is a statisztikákhoz tartozik. Ezzel együtt nagyon örülök annak, hogy a fiatalok ügyét felhozta, vagy ahogy ön fogalmazott, a fiatal felnőttekét. Mi azért dolgozunk, hogy Magyarországon minden fiatal megtalálja a lehetőségét, a számítását és a helyét. Ezért sem mindegy, hogy milyen eredményeket tudunk felmutatni. Engedje meg, hogy megemlítsem, felsoroljam a legfontosabbakat, mondjuk, hetet. Ez a kormány volt az, amelyik felére csökkentette a fiatalkori munkanélküliséget 2010-hez képest. Európa sok országában a fiatalokról mint elveszett generációról beszélnek mi nem engedtük, hogy ez így legyen. [[9.50]] Ez a kormány volt az, amelyik korábban nem látott mértékű családtámogatási programot indított el, aminek része az adócsökkentés, például a fiatal házasok is kapnak jelentős adókedvezményt. S ez az a kormány, amelyik új otthonteremtési programmal váltotta le a rémes devizahitelezést. A támogatást egyébként használt lakásokra is fel lehet használni. Természetesen nagyon jól tudjuk, hogy a fiatalok egy jelentős része még nincsen a családalapítás, a gyermekvállalás időszakában, ezért az őket érintő lépések egyáltalán nem csupán a családtámogatási lépésekre szorítkoznak. Engedje meg, hogy pár más példát is felhozzak! Ez a kormány volt az, amelyik több lépésben 5 százalékra csökkentette az internet áfáját, és jó nagy fejlesztéseket indított annak érdekében, hogy a széles sávú internet az ország minden szegletébe eljusson. Segítséget nyújtunk a tanulmányokhoz is: javultak a diákhitel feltételei, 35 év alatt ingyenes a nyelvvizsga, 20 év alatt pedig ingyenes lesz a KRESZ-vizsga. Ami az oktatás egészét illeti: minden ellenkező ellenzéki állítással dacolva a tény az, hogy 2010-hez képest 38 százalékkal költünk többet oktatási ügyekre, ez egész pontosan 428 milliárd forintot jelent, ami azért nem kicsi különbség. Nem megkerülhető szempont a diákok lakhatása sem. Ezért fontos tény az, hogy 2023-ig 37 ezer kollégiumi férőhely újul meg vagy jön létre. S van még egy fontos dolog, amit szeretnék önnek elmondani, ez pedig a sport és az egészség kérdése. Ebben elég sok vitát felvállalunk mi, de megéri ez a sok vita, mert amiben most benne vagyunk, az az elmúlt évtizedek legjelentősebb sportlétesítmény-fejlesztési programja. Az országban nagyjából száz helyen újulnak meg tornatermek, sportcsarnokok, uszodák, illetve épülnek is, és ehhez nyugodtan vegyen hozzá 1200 kilométernyi bringautat. Most arra nem térek ki részletesen, hogy csökkent a fesztiválok áfája Magyarország ma már fesztivál-nagyhatalom , és nagy közlekedési fejlesztések is zajlanak. Mindemellett sokadik éve működik a Cseh Tamás-program, amely a feltörekvő zenekarokat támogatja. Ezek így vagy úgy, de érintik a fiatalok mindennapjait. Nem mondjuk minderre, hogy ez elég, de ön sem mondhatja azt, hogy mindez semmi. S egyébként a fiatalok ügyében szerintünk nem az a politikai cselekvés, ha tornacsukában lazázunk a parlamentben vagy kényszeresen trollkodunk. Mi tudomásul vesszük, ha mások szerint ez így van, ha mások szerint ez a politikai cselekvés, de mi maradnánk az érdemi munkánál, azért is, mert mi hisszük azt, hogy Magyarország egy nagy korszak előtt áll, és ez a korszak akkor lehet nagy, ha ebben egyre nagyobb szerepet kap és vállal a legfiatalabb generáció. Mi azon leszünk, hogy ehhez minden támogatást és lehetőséget megadjunk. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Dömötör Csaba államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Juhász Hajnalka, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselő asszonya: „Felelősségviselés a Kárpátaljai magyarság anyanyelvi oktatási jogainak megőrzése érdekében” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A nemzeti összetartozás melletti tanúságtételről szóló törvényünk kiáll az egységes magyar nemzetben való gondolkodás mellett, valamint megerősíti az Alaptörvény D) cikkét, amely a felelősségviselést jelenti a határon kívül élő magyarok sorsáért. 2010. június 4-én lépett hatályba a törvény, és a Fidesz-KDNP-kormány következetes kiállásának köszönhető az, ahogyan az ukrán oktatási törvény kapcsán kiállt a kárpátaljai magyarok oktatási jogaiért, amelynek első látható eredményeként június 4ét, a nemzeti összetartozás napját követően most, 2018. június 5-én az első érdemi konzultáció megkezdődött a kárpátaljai magyar érdekvédelmi szervezetek és az új oktatási miniszter, Lilija Hrinevics között. Szeretném elmondani, hogy nemzetközi jogászként is elfogadhatatlannak tartom azt, hogy Ukrajna, amely az Európa Tanács tagja, és ratifikált olyan nemzetközi kisebbségvédelmi szerződéseket, mint a regionális vagy kisebbségi nyelvek európai chartája, valamint a nemzeti kisebbségek védelméről szóló keretegyezmény, és hatályban van a két ország között az 1991-ben megkötött bilaterális szerződés, olyan oktatási törvényt kíván elfogadni, amely az 5. osztálytól felfelé gyakorlatilag felszámolja a nemzeti kisebbségek anyanyelven való tanulásának a lehetőségét, ezáltal a tradicionális oktatási hálózatot Ukrajnában. A jelenlegi ismereteink szerint 2016 és ’17 között 71 magyar intézmény van Ukrajnában, és 27 olyan intézmény, amelyben a diákok magyar nyelven tanulhatnak. Ez összesen 16 275, magyar nyelven tanuló diákot jelent. Tudjuk, hogy 2017 decemberében a Velencei Bizottság kiadta a véleményét az ukrán oktatási törvény 7. cikkelyére vonatkozóan, amelyben felhívta a figyelmet arra, hogy Ukrajnának haladéktalanul meg kell kezdenie a nemzeti kisebbségekkel való konzultációt, valamint hogy az új oktatási törvény a magánintézményekre ne vonatkozzon. Tisztelt Képviselőtársaim! A Fidesz-KDNP-kormány nemzetpolitikai eredményei vitathatatlanok, amelynek része az a fajta kiállás, amelyet az elmúlt háromnegyed évben tanúsított az ukrán oktatási törvény kapcsán, ezzel is megmutatván azt, hogy az Alaptörvényből fakadó kötelezettségünk mennyire magától értetődő egy kereszténydemokrata kormány gondolkodásmódjában. Tiszteletre méltó az a diplomáciai harc és offenzíva, amelyet a magyar kormány képviselt a nemzetközi szervezetekben, az ENSZ-ben, az EBESZ-ben, az Európa Tanácsban, amelynek látjuk az első eredményeit. Petro Porosenko ukrán elnök az állampolgársági törvényre vonatkozó módosítási javaslatát is visszavonta, amely az ukrán állampolgárságot vonta volna meg azoktól a kettős állampolgároktól, akik részt vesznek más országok választásain, valamint az új oktatási miniszter felvázolta azt a törvényjavaslatot, amely értelmében az oktatási törvény végrehajtását és alkalmazását 2023-ra tolná ki Ukrajna, valamint azt is tartalmazza a törvényjavaslat, hogy a magánintézmények vonatkozásában ez az oktatási törvény gyakorlatilag nem fog vonatkozni. A fenti előrelépésekben a magyar kormány határozott, következetes és a konfliktusoktól nem félő, magyarokért, határon túli magyarokért kiálló nemzetpolitikájának és diplomáciájának vitathatatlan érdemei vannak. Köszönöm, hogy tanúja lehetek ezeknek az eredményeknek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Juhász Hajnalka képviselő asszony. A kormány nevében Menczer Tamás államtitkár úr fog válaszolni az elhangzottakra.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Talán érdemes mindenekelőtt a magyar álláspont legfontosabb mondatát kiemelni; én is ezzel szeretném kezdeni. Ha úgy tetszik, az alapvetés úgy hangzik, hogy márpedig szerzett kisebbségi jogot elvenni nem lehet. Ez ellentétes Ukrajna kétoldalú megállapodásaival és a nemzetközi kötelezettségvállalásaival is. A kárpátaljai magyarok esetében három dologról kell beszélnünk. Az első az oktatási törvény, amit ön is említett. A korábbi oktatási törvény megteremtette a lehetőséget arra, hogy egy nemzetiségi diák 3-tól 23 éves koráig, tehát ha úgy tetszik, a felsőoktatás végéig használja az anyanyelvét. Ezt az új törvény mindössze az alsó tagozat végéig engedi meg. Ezt természetesen elfogadhatatlannak tartjuk. Ha valóban az az ukrán jogalkotó és az ukrán kormány szándéka, amiről beszélnek, hogy a nemzetiségi diákok beszéljenek jobban, tanuljanak meg jobban ukránul, akkor az ukránt mint idegen nyelvet kell a nemzetiségi diákoknak magasabb színvonalon megtanítani. Erre egyébként a kárpátaljai magyar pedagógusok többször letettek már kezdeményezéseket az asztalra, ezeket ukrán részről eddig mindig lesöpörték. A második pont, amiről beszélni kell, a nyelvtörvény kérdése. A korábbi nyelvtörvény, amit az ukrán alkotmánybíróság hatályon kívül helyezett, megteremtette annak a lehetőségét, hogy ha egy nemzeti közösség részaránya, számaránya egy adott régióban eléri a 10 százalékot, akkor ez a közösség használhatja az anyanyelvét a hivatalos ügyintézés során, a kulturális életben vagy akár a média egyes szegmenseiben. Jelenleg több nyelvtörvényjavaslat van Ukrajnában az asztalon, ezeket természetesen mind ismerjük; mind sokkal rosszabb, mint a korábbi szabályozás volt, mindegyik legalább 30 százalékhoz kötné a korábbi 10 százalékos küszöböt. A harmadik pont az állampolgársági törvény. Szintén elfogadhatatlannak tartjuk, hogy NATO-tagországok állampolgárságával rendelkező közösségek tagjaitól elvegyék az ukrán állampolgárságot pusztán azért, mert élnek a NATO-tagország állampolgárságából fakadó jogaikkal. Önnek igaza van abban, hogy ezt a tervezetet pillanatnyilag visszavonták, azonban olyan rettenetesen nyugodtak nem vagyunk. Azt is meg kell említeni, hogy mindezek után még nem is beszéltünk arról, hogy a KMKSZ ungvári irodáját egy hónapon pontosabban: talán csak inkább néhány héten belül kétszer megpróbálták felrobbantani, másodszor sajnos sikerrel is jártak. [[10.00]] Mindezek után a magyar kormány álláspontja az, hogy bár a kormány korábban hangosan támogatta Ukrajna euroatlanti integrációját, jelenleg nem tudjuk támogatni sem a NATO-, sem az EU-integrációt. Elvárjuk, hogy a kisebbségi jogfosztás fejeződjön be, és a már elvett jogokat Ukrajnában adják vissza. Azt is el kell azonban mondanom, hogy a magyar kormány nem vitában, hanem a megállapodásban érdekelt. Erre, a konfliktus vállalására és a megállapodásra is 150 ezer okunk van. Szijjártó külügyminiszter úr kettő hete az Egyesült Államokban tárgyalt Pavlo Klimkinnel, ukrán kollégájával, és a két külügyminiszter megállapodott arról, hogy létrejön egy kormányközi munkacsoport. Az első ülésre várhatóan június második felében Beregszászon kerül sor. Ennek a munkacsoportnak lesz a feladata az, hogy felügyelje a Velencei Bizottság ajánlásainak végrehajtását. A munkacsoport tagja egyébként a két oktatási miniszter, a két külügyminiszter és a kárpátaljai magyarok vezetője. Szintén pozitív fejlemény, amit ön is említett, hogy valóban megvolt az első érdeminek nevezhető egyeztetés az ukrán oktatási miniszter és a kárpátaljai magyarok vezetői között. Ahogyan az is pozitív változás, hogy az ukrán parlament oktatási bizottsága a közelmúltban 2023-ig kitolta az oktatási törvény végrehajtási periódusát. Itt várjuk az ukrán parlamenti megerősítést, és várjuk azt is, hogy ez pontosan miről szól. Mi ragaszkodunk ahhoz, hogy 2023-ig a végrehajtás semmilyen módon ne kezdődjön meg, ez idő alatt tárgyaljanak a kisebbségekkel, sikerüljön megoldást találni, és ezt a közösen elért megoldást kezdjék el végrehajtani 2023 után. Szeretném tehát ezúton is biztosítani a kárpátaljai magyarokat arról, hogy ebben a helyzetben nincsenek egyedül. A magyar kormányra, a magyar Külügyminisztériumra természetesen számíthatnak. Ez egyébként igaz minden más, külföldön bajba került magyarra is. Vissza talán még egyszer az elejére, a legfontosabbra: a szerzett kisebbségi jogot elvenni nem lehet, ha a jogsértés befejeződik, a kisebbségi jogokat visszaadják, a magyar kormány ismét örömmel támogatja Ukrajna euroatlanti integrációs törekvéseit. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Menczer Tamás államtitkár úr. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Hörcsik Richárd képviselő úr, a Fidesz képviselője: „Veszély vagy lehetőség az ENSZ globális migrációs csomag?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Jelenleg Európa számára a legnagyobb kihívást egyértelműen a mígráció és az azzal járó terrorveszély, illetve a szociális terhelés jelenti. Gyermekeink, unokáink, hitünk és keresztyén kultúránk, egyszóval nemzeteink sorsa a tét. Ezt az Európai Unióban egyre gyakrabban ismerik föl, amit, úgy hiszem, hogy jól mutatnak az elmúlt évek tagállami választási eredményei.Nincs ez másképpen hazánkban sem, ugyanis a magyar emberek az elmúlt években többször egyértelműen kifejezték abbéli szándékukat, hogy számunkra fontos a nemzeti szuverenitás, és magunk szeretnénk eldönteni azt, hogy kivel akarunk együtt élni és kivel nem. A magyar kormány az elsők között volt, aki felismerte az illegális migráció veszélyeit, majd a kritikák és a rengeteg támadás ellenére is, úgy vélem, hogy hatékonyan vette fel a küzdelmet. Bár 2015-ben még sok szempontból egyedül voltunk álláspontunkkal, mára már egyre több tagország fogadja el a magyar véleményt, elég, ha csak a visegrádi szövetségeseinkre, Ausztriára vagy éppen az olaszokra gondolunk. De mi a titka annak, hogy mindezek ellenére a brüsszeli intézményekben változatlanul a mígrációban látják Európa jövőjét? Sok oka van annak, de az egyik bizonyára az, hogy a legutóbbi európai parlamenti választásokkor, 2014-ben ez a kérdés még nem volt ennyire égető, mint 2015 után. Az Unió vezető testületeiben bizony sokan ülnek olyanok, akik az európai közvéleménnyel szemben nem látják igazán a migráció veszélyeit. Azt tapasztaljuk, hogy az általuk irányított politikai testületek összejátszva vagy együttműködve a sajtó, a magukat sokszor civilként bemutató szervezetek, általuk tudományosnak mondott munkát végző kutatók képviselőivel rendre olyan javaslatokkal állnak elő, amelyek a beérkező illegális bevándorlók számának a növelését eredményeznék. Tudjuk, hogy 2019 májusában megválasztásra kerülhet egy új összetételű Európai Parlament, de a jelenlegi többség, benne a baloldali ellenzéki színekben megválasztott magyarországi képviselőkkel, mindent megtesz azért, hogy a kötelező betelepítés által most nevezzük azt áttelepítésnek, közös fellépésnek vagy bármi másnak a migráció felgyorsulását szeretnék elősegíteni és hogy az uniós tagországok társadalma visszafordíthatatlanul átalakuljon. Tisztelt Képviselőtársaim! Már sajnos nemcsak az Európai Unióban kell küzdenünk a migrációpárti szervezetek ellen, ugyanis az Egyesült Nemzetek Szervezete is elérkezettnek látta az időt arra, hogy megalkossa a globális migrációs csomagját. Ez a csomag mintegy természetesnek láttatja a migrációt, és szükségszerűnek tartja, hogy az illegális migrációt áttelepítés, különböző csatornákon történő legalizált beléptetés váltsa fel. Úgy vélem, azzal nincs bajunk, nem lehet bajunk, hogy egy globális kihívásra a legjobb válasz egy globális megoldás, de azzal már van bajunk, hogy az úgynevezett globális fókuszú megoldások valahogy láthatóan mindig a betelepítéspárti erők eszközévé válnak. A bevándorláspárti erők mindent bevetnek, hogy ezeket a migrációt támogató javaslatokat mindenütt áterőltessék és elfogadják. Április 18-án az Európai Parlament állásfoglalást fogadott el az ENSZ biztonságos, rendezett és szabályzott migrációról. Tehát azt látjuk, tisztelt képviselőtársaim, hogy itt bizony összeér az Európai Unió és az ENSZ szintjén folyó munka, mintegy erősítendő a közös célt, a betelepítést. Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy vélem, nem mindegy, hogy milyen módon akarjuk a migráció problémáját megoldani Európában. Az ENSZ migrációs csomagja folyamatosan változik, alakul, a magyar kormány képviselői már több egyeztetésen részt vettek ebben a témában. Azt gondolom, alapvető érdekünk az, hogy ne csak kezelje, ne csak szétossza és tulajdonképpen ezzel megszervezze a migrációt az ENSZ, hanem próbálja meg megállítani az illegális migrációt. Ez közös érdekünk. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Hörcsik Richárd képviselő úr. A kormány nevében Orbán Balázs államtitkár úr fog válaszolni az elhangzottakra.
Köszönöm a szót, levezető elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Frakcióvezető-helyettes Úr! Nézzük sorban az eseményeket! Az ENSZ tagállamai 2016-ban az ENSZ-közgyűlés 71. ülésszakán állapodtak meg két dokumentum előkészítéséről és majdani elfogadásáról. Az egyik a menekültekről szóló globális kompakt, a másik pedig a migrációval foglalkozó globális kompakt. A tervek szerint ennek az ön által is említett dokumentumnak a véglegesítésére 2018 decemberében Marokkóban egy kormányközi konferencián kerül sor, és az ENSZ-közgyűlés határozat formájában fogja ezt követően elfogadni.A migrációs kompakt első szövegváltoztatát február 5-én tették közzé. Ha a tervezetet elemezzük, akkor tudok csatlakozni a frakcióvezető-helyettes úr által elmondottakhoz a következőt látjuk. A szövegtervezet szellemisége szerint a migráció elkerülhetetlen, és egy pozitív jelenség, amit csupán szabályozni szükséges. Erőteljes az ambíció a migrációs legális csatornák kiszélesítésére. Szinte kizárólagos a fókusz az emberi jogokon. Rendkívül kis hangsúly van a határigazgatáson és a határvédelmen. Semmilyen szó nem esik a migráció negatív gazdasági következményeiről, a migráció nyomán kialakuló helyi társadalmi feszültségekről, a közbiztonság romlásáról. És nincs stratégiai vízió arra vonatkozóan, hogy miképpen biztosítható élhető jövő az érintettek számára saját hazájukban. Ez teljes mértékben elfogult szemlélet és éppen ezért elfogadhatatlan. Hadd hozzak önnek egy példát, amit a tervezet szöveganalízise nyomán tártunk föl! Az emberi jogok kifejezés a tervezet első változatában 40 darab alkalommal szerepel, míg a biztonság kifejezés csupán 13 alkalommal és ebből nyolcszor a társadalombiztosítás angol nyelvű kifejezéséhez kapcsolódóan. Tehát jól látszik, hogy mennyire torz és egyensúlytalan az első körös tervezet. Ebből következően ez katalizáló hatást fejt ki, a migrációt segíti, ösztönzi. [[10.10]] Az emberi jogok középpontba helyezése pedig azt állítja, hogy a migrációhoz való jog maga is egy sajátos jog; illetőleg harmadikként a migráció globális kormányzása felé tesz egy lépést a nemzetállam és nemzeti kompetencia rovására. Sokan takaróznak azzal, hogy az egyezménytervezet tónusa nem probléma, hiszen az jogilag nem kötelező érvényű, azonban és ezt háromszor is aláhúznám hosszú távon alkalmas lehet ez az egyezmény közvetett joghatások kiváltására, és ez teljesen független attól, hogy részt veszünke az elfogadásában vagy sem. Éppen ezért Magyarország úgy döntött, hogy annak ellenére, hogy az Egyesült Államok kiszállt a tárgyalásokból és az Európai Unió politikusai pedig az ön által említett politikai korrektség és a mainstream brüsszeli megközelítése által foglyul ejtve, saját érdekeik ellen cselekszenek , részt vesz a tárgyalásokon, és egy 12 pontos alapelvi listát fogadott el „Nekünk a biztonság az első” címmel. Ezek az alapelvi listák, amelyeket a kormány e tárgyalások során érvényesíteni szeretne, a következők. A migráció jelenleg zajló formájában egy veszélyes folyamat. A nemzetközi erőfeszítéseknek azt a célt kell szolgálniuk, hogy a migrációs folyamatokat állítsuk meg. A migráció nem tartozik az alapvető jogok közé, ellenben minden embernek joga van ahhoz, hogy saját hazájában békében és biztonságban éljen. A migráció valójában senkinek nem jó, kizárólag az embercsempészeknek, és ezért az ő üzleti modelljeiket kell szétzúzni. Minden ország maga döntheti el, hogy kit enged be saját területére, és a nemzetközi közösségnek támogatnia kell az országokat abban, hogy megőrizzék történelmi, vallási, kulturális hagyományaikat, társadalmi berendezkedésüket. Emellett minden országnak és ez nagyon fontos joga van megvédeni saját határait, és világossá kell tenni, hogy a tiltott határátlépés súlyos bűncselekmény. Arról tudom tájékoztatni a képviselő urat, hogy az azóta nyilvánosságra hozott újabb tervezetek a tagállami szuverenitás szempontjából kisebb mértékben erősödtek, és több helyen a szöveg körvonalainak lazítására került sor. Ez tehát számunkra pozitív fejlemény, ugyanis azonban tartalmi és szerkezeti téren, illetőleg a migrációval kapcsolatos általános megközelítésben nem következett be egészen mind a mai napig jelentős fordulat. Tárgyalások zajlanak, a kormány egyelőre továbbra is részt vesz a globális migrációs kompakt vitájában, azzal a céllal, hogy egy kevésbé részrehajló, kiegyensúlyozott dokumentum szülessen, hiszen erre van szükség a nemzetközi politikai közgondolkodás tartós megváltoztatásához. Tesszük mindezt „Magyarország az első” jeligére. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Orbán Balázs államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Most soron következik „A Magyarország Kormánya és a Kínai Népköztársaság Kormánya között a diplomáciai célú ingatlanok vásárlásáról szóló Egyetértési Megállapodás kihirdetéséről” szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/402. sorszámon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Menczer Tamás úrnak, a Külgazdasági és Külügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének, 30 perces időkeretben.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Igyekszem a lényegre térni, az időkeretet nem teljesen kihasználva. A törvényjavaslat célja a magyar kormány és a Kínai Népköztársaság Kormánya között a diplomáciai célú ingatlanok vásárlásáról szóló egyetértési megállapodás kötelező hatályának elismerésére való felhatalmazás megadása és egyúttal annak kihirdetése. A kormány a keleti nyitás politikájának jegyében törekszik a magyar-kínai kapcsolatrendszer sokoldalú fejlesztésére, amelynek keretében a jelen törvényjavaslatban egyaránt rendezni kívánjuk a hosszú ideje napirenden lévő, Magyarország pekingi nagykövetsége részére bérelt ingatlan, valamint a Kínai Népköztársaság 2017 elején Magyarország Kormányának előterjesztett kérése alapján a nagykövetségi rezidenciával szomszédos ingatlan megvásárlásának kérdését. A pekingi nagykövetség a hivatal épületét 1969 óta bérli a kínai tulajdonosi jogokat gyakorló diplomáciai testületet ellátó igazgatóság ingatlanvállalatától. Az ingatlan elhelyezkedése frekventált, helyi léptékekhez mérten közel található a jelentősebb kormányzati intézményekhez, minisztériumokhoz, azonos utcában helyezkedik el az Európai Unió delegációja, a német, a spanyol, a kanadai, a svéd nagykövetség, és közvetlen szomszédságában van a katari rezidencia is. A 2000-es évek elején már felvetődött a nagykövetségi ingatlan felépítményeinek megvásárlása és a telek 70 évre szóló tartós bérlete, figyelemmel arra, hogy a pekingi diplomáciai jelenléttel szemben támasztott kormányzati elvárásoknak hosszú távon munka- és költséghatékonysági szempontokból a nagykövetség akkor tud a legjobban megfelelni, ha elhelyezése a jelenlegi ingatlanegyüttesben történik. A vonatkozó helyi szabályozás értelmében a hivatali épületegyüttes használatára 3-5 éves bérleti szerződések megkötésével nyílt lehetőség. A kínai fél tájékoztatása alapján az általa alkalmazott preferenciális bérleti konstrukció a jelenlegi bérleti szerződés lejártát követően várhatóan megszűnik, és sor kerülhet az ingatlanegyüttes után fizetendő bérleti díj piacosítására. A piaci árszínvonalhoz való igazodás a bérleti díj megtöbbszöröződésével járhat, amelynek figyelembevétele szintén indokolttá tette az ingatlan megvásárlását. Említést érdemel továbbá, hogy a kínai hivatalvezetés 2005-ben az épületegyüttes egészére kiterjedő felújítás mellett döntött. Jelentős befektetésként 2013-ban kiépítésre került a kínai, internettől független csatornaként működő műholdas kommunikációs rendszer, 2015-ben pedig fejlesztésre került a nagykövetség melléképülete. Magyar részről a további indokolt beruházási költségek felvállalása gazdaságilag kizárólag hosszú távú használat esetén észszerű, amely a tulajdonlás által biztosítható. A kínai fél 2017 novemberében megerősítette, hogy jóllehet, a kínai állam 2008 óta nem engedélyezi az egyes országok részére a bérelt nagykövetségi ingatlanjaik megvásárlását, a 2003-ban a magyar és a kínai kormány között létrejött, a nagykövetségi ingatlanokra kölcsönösen vonatkozó megállapodás miatt mégis jóváhagyták a pekingi magyar nagykövetségi ingatlan tulajdonjogának átruházását. A tárgyalások eredményeként a felek egyaránt hozzájárultak az érintett ingatlanok adó- és illetékmentes megvásárlásához. Fentiek alapján az aláírt nemzetközi szerződés a budapesti és pekingi ingatlanok kérdését összekötve, mindkét fél számára kölcsönösen előnyös módon rendezi. Kérem a tisztelt Házat, hogy fogadja el a beterjesztett törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Menczer Tamás államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Hörcsik Richárd képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Az előttünk fekvő törvényjavaslat a határozati házszabály 157. § (1) bekezdése alapján még az előző ciklusban benyújtott, ám a választások közelsége miatt el nem fogadott nemzetközi szerződés kihirdetését szorgalmazó törvényjavaslatoknak az egyike. Figyelemmel arra, hogy a nemzetközi szerződések tárgyalása során rendszerint elmarad a részletes vita, így ezeknek a törvényjavaslatoknak az elfogadására és kihirdetésére, úgy hiszem, hogy hamar sor kerülhet a tisztelt Házban. Véleményem szerint ezért is időszerű elfogadni ezeket a törvényjavaslatokat, de különösen igaz ez a hazánk és Kína között ahogy államtitkár úr is említette a diplomáciai ingatlanok vásárlásáról szóló megállapodás kihirdetése kapcsán. Ez a megállapodás ugyanis lehetőséget ad arra, hogy Magyarország megvásárolja a pekingi magyar nagykövetségként használt, eddig bérelt épületet, illetve vis-à-vis Kína is megvásárolhatja a terézvárosi Benczúr utcában található nagykövetségi rezidencia szomszédságában álló, a kínai nagykövetség által már jelenleg is használt épületet. Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarország szempontjából elengedhetetlen a Kínával való jó kapcsolat továbbmélyítése azt hiszem, hogy ebben nincs közöttünk vita , amin az elmúlt pár évben a kormány sokat dolgozott. A folyamatosan formálódó nemzetközi rend jövőjét illetően, ami egyes kutatók szerint a titánok harcát, a nagy ázsiai országok előretörését vetíti előre, én úgy hiszem, hogy bátran kijelenthetjük, hogy e nemzetközi trend egyik meghatározó alakjával, Kínával fennálló kapcsolataink különleges jelentőséggel bírnak majd a jövőben is. [[10.20]] Jelenleg azt látjuk, hogy két dinamikusan fejlődő térség együttműködésének és továbbfejlesztésének vagyunk tanúi. Azt is el kell mondani, hogy a két ország mérete és maga a dimenzió, amelyben mozognak, eltérő, ugyanakkor megemlíthetjük, hogy mivel Közép-Kelet-Európa lett a kontinens növekedési motorja, ezt bizony időben felfedezte a kínai tőke, amit jól mutatnak a kínai vállalatok ebben a térségben való nagyszámú befektetései is. Azt pedig, úgy hiszem, Magyarország sikerének könyvelhetjük el, hogy Európa egyik legversenyképesebb befektetési környezetével, azt is mondhatnám, hogy földrajzi elhelyezkedésével és a magyar emberek összetartó erejével sikerült elérnie, hogy ebbe a térségbe érkezett a legtöbb kínai beruházás, valamint az elmúlt években Magyarország exportált a legtöbbet a térségből Kínába. Azt is látjuk, hogy 2010 óta megkétszereződött a magyar export Kínába, és 50 százalékkal több magyar vállalat exportál a térségbe, mint 2010-ben, a kínai tőkebefektetések értéke pedig 2016-ban elérte a 4 milliárd dollárt. Tisztelt Képviselőtársaim! A 2017. november 28-án, Budapesten aláírt egyeztetési megállapodás kötelező hatályának elismerése és kihirdetése a kormány keleti nyitás politikájához, úgy hiszem, szorosan kötődik, hiszen a kínai diplomáciai képviseletünk jogi sorsa nagy jelentőséggel bír külgazdasági tevékenységünk szempontjából is. Az eddig elért eredményeinknek, úgy vélem, a megtöbbszörözése, az együttműködés új szintre emelése csak így folytatható tovább. Tisztelt Képviselőtársaim! De nem mehetünk el amellett sem, hogy az eddigi szoros kooperáció, ami olyan intézményekben öltött testet, mint például a Budapesten elindult 16+1 együttműködés, bizony nem jutottunk volna közelebb a pekingi képviselet bővítéséhez, nem részesedhettünk volna abban a bizalomban, ami Kína részéről megmutatkozik, tehát Magyarország számára továbbra is fontos a tiszta, előremutató kommunikáció és együttműködés. Ahogy a múltban meghozott megállapodások is, úgy vélem, pozitív hatással voltak bilaterális kapcsolatainkra, úgy azt hiszem, hogy az előttünk fekvő, a két ország közötti, a diplomáciai célú ingatlanok megvásárlásáról szóló egyetértési megállapodás is hasonló befolyással bír majd. Tisztelt Képviselőtársaim! A Fidesz képviselőcsoportja nevében ezért arra kérem önöket, hogy támogassák az előttünk fekvő törvényjavaslatot szavazataikkal. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Hörcsik Richárd képviselő úr. Most megadom a szót Mirkóczki Ádám képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Én is nagyon rövid leszek. Abszolút logikus és indokolt ez a javaslat, a Jobbik frakciója természetesen fogja támogatni, azonban ahogy oly sok más tekintetben, itt is egy nagyon rövid kérést vagy kérdést intéznék a transzparencia jegyében: ha szabad a pontos összegekről tudni valamit, azt örömmel vennénk, ha erről információt kaphatnánk. Ugyanúgy, ahogy kétségtelenül államtitkár úrnak is és Hörcsik képviselő úrnak is igaza van abban, hogy a keleti nyitás jegyében Magyarország és Kína között mennyivel dinamikusabb az elmúlt évek együttműködése; akár az export, akár a kereskedelem más területeit és irányait nézve, felgyorsult, hatékonyabb lett, komoly gazdasági kompetenciával bír. Vannak viszont olyan területek, amelyekről, mondjuk úgy a jóhiszeműség jegyében, hogy az információhiány miatt viták és kritikák jelennek meg. Elég csak a Budapest-Belgrád-vasútvonalra gondolni, ahol hatalmas összegekről van szó, hatalmas beruházásról, nem teljesen tiszta a közvélemény előtt a magyar fél terheinek mértéke, szerepe. Én azt gondolom, hogy az ilyen nagyon egyértelmű ingatlanvásárlások tekintetében is ez lenne a minimum, ugyanúgy, ahogy az Eximbank és a Bank of China esetében a kétoldalú megállapodásokat próbálják minél részletesebben a közvélemény elé tárni; ilyen volt, amikor tavaly év végén az Orbán Viktor miniszterelnök úr és Szijjártó Péter külügyminiszter úr vezette delegáció jegyében elég komoly egyezmények és dokumentumok születtek a két ország között. Azt gondolom, hogy elkerülve minden, mondjuk, negatív velejáróját, akár politikai, akár gazdasági, akár a közélet tekintetében, az ilyen jellegű együttműködések tekintetében fontos lenne, hogy a lehető legrészletesebben a különböző terhekről, nyereségekről, avagy veszteségekről, ha szabad így fogalmazni, akkor beszámoljanak. Az teljesen világos, hogy szükségszerű és sokkal kifizetődőbb közép- és hosszú távon, ha nem bérleti díjat fizetünk egy diplomáciai ingatlanért, hanem ha mód és lehetőség van rá, megvásároljuk azt, a nagy kérdés csak, hogy mi mennyibe kerül. Ez is nyilvánvalóan a magyar költségvetésből, a magyar adófizetők pénzéből megy, szerintem ezt az információt se spóroljuk meg, de ahogy mondtam, természetesen támogatjuk. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, Mirkóczki Ádám képviselő úr. Most megadom a szót Gurmai Zita képviselő asszonynak, a Magyar Szocialista Párt képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Magyarország pekingi nagykövetsége részére bérelt ingatlan, valamint a Kínai Népköztársaság nagyköveti rezidenciájával szomszédos Benczúr utcai ingatlan megvásárlásának kérdése hosszú ideje napirenden levő probléma. A 2000-es évek elején már felmerült a nagykövetségi ingatlan felépítményének megvásárlása és a telek 70 éves tartós bérlete. A kínai fél csak 2017 novemberében erősítette meg, hogy jóllehet a kínai állam 2008 óta nem engedélyezi az egyes országok részére a saját bérelt nagykövetségi ingatlanjaik megvásárlását, a 2003-ban a magyar és a kínai kormány között létrejött, a nagykövetségi ingatlanokra kölcsönösen vonatkozó megállapodás okán mégis jóváhagyták a pekingi magyar nagykövetségi ingatlan megvásárlását. A nemzetközi szerződés a budapesti és a pekingi ingatlanok kérdését összekötve mindkét fél számára kölcsönösen rendezi az érintett diplomáciai ingatlanok helyzetét. Mivel államtitkár úr válaszolt a felteendő kérdéseimre, ezért a Magyar Szocialista Párt képviselőcsoportja támogatja a javaslat elfogadását. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, Gurmai Zita képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kétperces felszólalásra jelentkezőt nem látok, további képviselői felszólalásra jelentkező nincsen. Azért megkérdezem, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Felszólalásra senki nem jelentkezett. Az általános vitát lezárom, s megkérdezem az előterjesztőt, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Jelzi államtitkár úr, hogy nem kíván. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Most soron következik „A Magyar Köztársaság Kormánya és a Kazak Köztársaság Kormánya között a diplomata és szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgáraik kölcsönös vízummentességéről Megállapodás, valamint az annak módosításáról szóló Budapesten, 2018. február 28-án aláírt Jegyzőkönyv kihirdetéséről” szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/473. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Menczer Tamás úrnak, a Külgazdasági és Külügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Öné a szó, államtitkár úr. [[10.30]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A diplomata-, illetve szolgálati útlevéllel rendelkező magyar és kazah állampolgárok az 1996. október 7én aláírt hatályos kétoldalú részleges vízummentességi megállapodás értelmében 30 napon belüli vízummentes utazásra jogosultak. A kétoldalú kapcsolatok szorosabbra fűzése céljából indokolttá vált a diplomata- és szolgálati útlevelek birtokosainak eddigi 30 napos vízummentes tartózkodási jogának 180 napon belüli 90 napra történő emelése, amely a hatályos megállapodás módosításával jegyzőkönyv formájában valósult meg.A szövegtervezetek kölcsönös megküldésével és véleményezésével részletes szakértői egyeztetés kezdődött, amelynek eredményeként kialakult a jegyzőkönyv mindkét fél számára elfogadható szövege. A jegyzőkönyvet 2018. február 28-án írta alá Szijjártó Péter külgazdasági külügyminiszter itt, Budapesten. A megállapodás és a jegyzőkönyv magyar, orosz és kazah nyelven került aláírásra, a törvény pedig a hiteles magyar és orosz nyelvű szöveget hirdeti ki. Az 1996-ban kötött magyar-kazah részleges vízummentességi megállapodás 7 cikkből áll, és a diplomata- és szolgálati útlevelek birtokosai számára Magyarországon és Kazahsztánban biztosított vízummentes beutazás és 180 napon belül 30 napig történő vízummentes tartózkodás részletes szabályait tartalmazta. Figyelemmel arra, hogy a nemzetközi szerződés kihirdetése a jelenleg előírtnál alacsonyabb rendű jogszabályban történt, kormányrendeletben egészen pontosan, szükséges annak törvényben való kihirdetése is. A megállapodást módosító jegyzőkönyv a vízummentes beutazás és tartózkodás napjainak számát 180 napon belül 90 napra emeli. Előírásokat tartalmaz az útlevelek érvényességi idejére vonatkozólag, továbbá előírja a diplomáciai és konzuli képviseletek vagy a nemzetközi szervezetekhez akkreditált képviseletek tagjai, valamint a velük közös háztartásban élő családtagjaik számára, hogy az akkreditálásukhoz a beutazásukat megelőzően vízumot szerezzenek be a fogadó államtól. Kérem a tisztelt Házat, hogy fogadja el a beterjesztett törvényjavaslatot. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Menczer Tamás államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót Hörcsik Richárd képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Magyarország Kormánya és a Kazah Köztársaság Kormánya között a diplomata-, szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgárai kölcsönös vízummentességéről szóló megállapodás, valamint annak a módosításáról szóló, Budapesten, 2018. február 28-án aláírt jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló T/473. számú törvényjavaslatnak az a célja, hogy a diplomata- és a szolgálati útlevéllel rendelkező magyar és kazah állampolgárok számára a jelenleg érvényben lévő megállapodás alapján fennálló 30 napos vízummentes tartózkodás lehetőségét meghosszabbítsa.Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy vélem, hogy ez a száraznak tűnő törvényjavaslat is a kétoldalú kapcsolatokat erősíti. Az eddigi 30 napos vízummentes tartózkodás jogának 180 napon belüli 90 napra történő emelését szolgálja ez az új megállapodás, ami praktikusan úgy történne, hogy az egyik szerződő fél állampolgárának 30 napnál hosszabb tartózkodását az állampolgársága szerinti állam diplomáciai vagy konzuli képviseletének írásos kérelmére a másik szerződő fél külügyminisztériuma nyújtaná meg legfeljebb 90 nap időtartamig. Ez a megállapodás természetesen rögzíti, hogy a szerződő félnek indoklás nélkül joga van a másik szerződő fél állampolgára beutazásának a megtagadására vagy éppen a tartózkodás időtartamának csökkentésére. A megállapodás alkalmazását közrendi, közbiztonsági vagy éppen közegészségügyi okokból bármely szerződő fél egészben vagy részben átmenetileg felfüggesztheti. Egyébként a felfüggesztésről és annak visszavonásáról a másik szerződő felet diplomáciai úton haladéktalanul, de 24 óránál nem későbben tájékoztatni kell. A szerződő fél diplomata- vagy szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgára úti okmányának a másik szerződő fél területén történő elvesztését vagy megrongálódását pedig a másik szerződő fél külügyminisztériumánál köteles bejelenteni. Tisztelt Képviselőtársaim! A szerződő felek a jegyzőkönyv végrehajtása során felmerülő vitáikat, mert lehetnek ilyenek, akár nézeteltéréseiket konzultációk útján rendezik harmadik állam vagy nemzetközi törvényszék bevonása nélkül. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő, a szerződő felek által 2018 februárjában aláírt jegyzőkönyv, úgy vélem, összhangban áll a kormányprogrammal, amely szerint „Magyarország Kormánya külpolitikájának alapvető célja, hogy a magyar érdekek nemzetközi fórumokon és a kétoldalú kapcsolatokban történő következetes képviseletével elősegítse az ország nemzetközi súlyának növekedését”. E politika támogatása érdekében kérem képviselőtársaimat, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Hörcsik Richárd képviselő úr. Most megadom a szót Mirkóczki Ádám képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Megint nem árulok el nagy titkot azzal nyilvánvalóan, ha azt mondom, hogy fogjuk támogatni ezt a javaslatot.De! Nem a szokásos ellenzéki opponensi magatartásom miatt mondom, hanem az elmúlt évek nem szerencsés történései miatt, hogy mit olvasnék szívesen egy-egy ilyen javaslatban. Normális esetben ez egy rutinszerű indítvány lenne, egy rutinszerű és abszolút konszenzuson alapuló döntéssel. Azonban az óta a bizonyos „moszkvai vízumgyár” eset óta mindig óvatosan kell kezelni az ilyen jellegű indítványokat, és tényleg csak a jó szándék vezérel, amikor biztonsági passzusok hiányát teszem szóvá. Emlékezetes, hogy mekkora problémát jelentett, és mondjuk úgy minimum bizalomvesztést okozott a diplomáciában a Kiss Szilárd nevéhez kötődő moszkvai vízumgyár. Nyilvánvaló, hogy kényelmetlen volt ez a kormány számára, és persze kényelmetlen volt a Külügyminisztériumnak is, a felelősség tekintetében pedig mindenki másra mutogatott. Viszont egyre jó volt ez az eset: hogy lássuk be, bizony vannak rések azon a bizonyos pajzson, és van bizony tennivaló a tekintetben, hogy ilyen esetek ne fordulhassanak elő. Amikor külszolgálatra küldünk állampolgárokat, diplomatákat, amikor diplomata-útleveleket osztunk, nyilvánvalóan abból a megalapozott megfontolásból, hogy gazdasági vagy egyéb kereskedelmi kapcsolatainkat elősegítsék, mélyítsék, bővítsék, akkor ez teljesen rendben van. Viszont ha nem teszünk meg mindent annak érdekében, hogy minimum nemzetbiztonsági tekintetben átvilágítások és bizonyos szűrők beépüljenek a rendszerbe, akkor könnyen előfordulhatnak olyan esetek, amelyekről beszéltem. Egy szó, mint száz: én csak arra teszek javaslatot, hogy ne csak a nemzetbiztonsági törvény alapján legyen lehetőség annak eldöntésére, hogy ki szorul átvilágításra vagy kinek kötelező nemzetbiztonsági átvilágítás, hanem bizony a külképviselet tekintetében, sőt el lehet gondolkodni azon, hogy a diplomata-útlevelek kiosztása tekintetében is legyen egy magasabb szűrő a jelenleginél, legyen lehetőség arra, hogy kiszúrjunk olyan szélhámosokat, mint amilyen volt például Kiss Szilárd Moszkvában. Ő bizony károkat okozott a magyar kormánynak, károkat okozott a magyar diplomáciának, károkat okozott az adófizetőknek, és nem lenne szerencsés, ha hasonló eset a jövőben előfordulna. Ezért a legnagyobb tisztelettel államtitkár úron keresztül nyilván arra teszek javaslatot, hogy bizonyos szűrőn gondolkodjunk el adott esetben a sima, egyszerű diplomata-útlevelek kiosztásának tekintetében is, hogy elkerüljük azokat a botrányokat, amelyekkel már találkoztunk az elmúlt években. Természetesen ennek ellenére ezt a javaslatot támogatjuk. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, Mirkóczki Ádám képviselő úr. Most megadom a szót Gurmai Zitának, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Magyar Szocialista Párt országgyűlési képviselőcsoportja támogatja a törvényjavaslat elfogadását, de szeretnék néhány gondolatot megosztani önökkel.Fontosnak tartottuk és tartjuk a magyar-kazah kapcsolatok elsősorban gazdasági, oktatási és tudományos fejlesztését, de Orbán Viktortól eltérően soha nem éreztük és nem érezzük inkább otthon magunkat Kazahsztánban, mint az Európai Unióban. [[10.40]] Nem érezzük azt, amit Orbán Viktor, hogy az Európai Unióban politikai értelemben egyenlőek vagyunk, de a családfánk különbözik. Lehet, hogy ha Brüsszelbe megyünk, ott nincsenek rokonaink, mondta, de ott szövetségeseink vannak. Ha a magyar kormányfő otthonosabban érzi magát Kazahsztánban, mint az Európai Unióban, az csupán annak köszönhető, hogy ottani vendéglátói nem fogják számonkérni rajta a demokratikus jogállami normák magyarországi érvényesülését. Számára nyilván az is rokonszenves, hogy a kazah államfő az eddigi választásokon mindig 95 százalék körüli eredménnyel győzött, és immár törvényben foglalt joga, hogy mindig újraindulhat az államfői tisztségért, sőt az utódját is ő jelölheti. E nyilatkozatokat látva félő, hogy a Brüsszeltől ódzkodó, de a közép-ázsiai országok államfőinek negyedszázados uralmát megirigylő miniszterelnök megfeledkezett arról, hogy Magyarország népszavazással megerősített csatlakozása az Európai Unióhoz és a NATO-hoz tudatos értékválasztás és felelősségvállalás alapján történt. Ezek az értékek pedig elsődlegesen az emberi méltóság, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, az emberi és kisebbségi jogok tisztelete, a vállalkozás szabadsága vagy a kulturális, vallási és etnikai sokszínűség védelme. Ezek mentén Magyarország tudatosan vállalt szerepet és felelősséget az azonos értékrendet valló országok közösségében, szövetségi rendszerében. A magyar-kazah együttműködést, illetve az előttünk fekvő előterjesztést is csak értékek és érdekek mentén tudjuk megítélni. Azaz Magyarország az azonos értékrendet valló országok közösségével való szövetségi rendszerben, a kölcsönös gazdasági előnyökhöz fűződő közös érdekek mentén pedig partneri viszonyban fejlesztheti együttműködését más országokkal, így Kazahsztánnal vagy akár Oroszországgal is. Ennek megfelelően egyetértünk és támogatjuk a magyar-kazah, elsősorban gazdasági, oktatási, kulturális és tudományos kapcsolatok erősítését és elmélyítését. Utalva Orbán Viktor fenti nyilatkozatára, reméljük, hogy a magyar kormány számára sem a magyar-kazah rokoni szálak felkutatása a fontos Asztanában, hanem a magyar cégek számára kíván lehetőségeket teremteni. A kétoldalú gazdasági kapcsolatokat tekintve ugyanakkor érdemes megjegyezni, hogy a KSH adatai szerint a FÁK-országok vonatkozásában a legfontosabb relációkban Oroszország, Ukrajna, Fehéroroszország vagy éppen Kazahsztán a kormányzati sikerpropaganda ellenére még mindig nem vagy alig érik el a 2008-as szintet. Még rosszabb a helyzet, ha ezeket a számokat csak Kazahsztán esetében vetjük össze. Míg 2008-ban a magyar export 403 millió dollárt tett ki, 2014-ben alig haladta meg a 167 millió dollárt. Az import esetében 2008-ban 111 millió dollár, 2014-ben pedig 39,9 millió dollárt ér el. A számok tükrében felvetődik a kérdés, hogy a kétoldalú gazdasági kapcsolatok fejlesztésének eszközeként létrehozott Gazdasági Együttműködési Kormányközi Bizottság vagy a 2012 májusában megalakult Magyar Kereskedelmi és Iparkamara magyar-kazah tagozata, illetve a Kazah-Magyar Üzleti Tanács hogyan látta el a rábízott feladatokat. A kétoldalú kapcsolatok és együttműködés stratégiai jellegét hangsúlyozandó, nemrég a két ország közötti stratégiai tanács felállításáról is döntöttek. A két ország közötti csökkenő volumenű gazdasági kapcsolatok stratégiáját fogja tárgyalni? A kétoldalú kapcsolatok esetében említésre méltó az oktatási együttműködés lehetősége, hiszen a kazah diákok számára biztosított magyar ösztöndíj lehetősége mellett érdemes lenne megvizsgálni a kazahsztáni felsőoktatási reform eredményeit is, hiszen annak következtében több kazah egyetem is bekerült a világ ötszáz legjobb felsőoktatási intézménye közé. Az állam 9,5-szer költ többet az oktatásra, mint a kilencvenes évek végén, miközben a felsőoktatásban jelentős eredmények látszanak: nyugati sztenderdekhez közelítő PhD-képzés, több egyetem jó helyezése a nemzetközi ranglistákon, aktív külföldi kapcsolatrendszer. Végezetül utalva Orbán Viktor nyilatkozatára, miszerint meglehetősen furcsa érzés, hogy az embernek keletre kell mennie ahhoz, hogy otthon érezze magát, ismételten szeretném hangsúlyozni, hogy mi mint EU- és NATO-tag, Magyarországon, illetve a Kárpát-medencében érezzük otthon magunkat, de a magyar gazdaság érdekében örömmel támogatjuk a magyar cégek kazahsztáni szerepvállalását. A gazdasági kapcsolatok bővítése érdekében pedig támogatjuk mindazon megállapodások megkötését, amelyek elősegítik a két ország közötti jogi együttműködést is. A felszólalásom kapcsán érdemes a kétoldalú kapcsolatok néhány elemét feleleveníteni. A Kazahsztánnak kiadott Jerzan Kadesov egykori bankszakember ügyében miért utasították el a magyar hatóságok Kadesov menekültügyi kérelmét? Hogyan látogathatták meg a fogdában a kazah állam képviselői, ha az indoklás szerint a férfi nemzetbiztonsági kockázatot jelentett? Ki engedélyezte, hogy telefonon beszéljen egykori főnökével, a Törökországban elfogott és Kazahsztánba szállított Zsarimbetovval? Igaze az az információ, amely szerint a magyar állam ugyan nem járult hozzá, hogy jogvédő szervezetek találkozhassanak a férfival? Amennyiben igen, mi ennek az oka, és ki döntött erről? Mi a garancia arra, hogy Jerzan Kadesovról Kazahsztánban elfogulatlan bírói testületek döntenek, nem fenyegetik őt kínzással vagy akár halállal és nem lesz koncepciós per áldozata? Tekintettel a magyar kormányfő emlékezetes kijelentésére, a Kazahsztánnak kiadott Jerzan Kadesov is otthonosabban érzi magát Kazahsztánban, mint az Európai Unióban? Fazekas Sándor korábbi vidékfejlesztési miniszter kazah kapcsolata és a juhtenyésztés ügyében több millió forintért készített tanulmány másolóin kívül kinek szolgálja még ez a javaslat az érdekeit? Természetesen ahogy jeleztem, támogatjuk várom a kérdésekre a válaszokat. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Gurmai Zita képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kétperces felszólalásra jelentkezőt nem látok, további képviselői felszólalásra sincsen név a képernyőn. Megkérdezem, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkező nincsen. Tisztelt Országgyűlés! Az általános vitát lezárom. Megadom a szót az előterjesztőnek, államtitkár úrnak, aki válaszolni kíván a vitában elhangzottakra.
Köszönöm szépen, elnök úr. Szeretném mindenekelőtt a kormánypárti támogatást megköszönni a javaslatokhoz, és szeretnék egy-két mondat erejéig reagálni az ellenzéki hozzászólásokra, elsőként felszólalási sorrendben Mirkóczki képviselő úr hozzászólásaira. Itt is szeretném megköszönni az alapvetően támogató hozzáállást, nem vonom kétségbe a jó szándékot. Egyvalamit szeretnék mondani, nem mutogatva, ahogy ön említette, másokra, de azt a tényt szeretném leszögezni, hogy Szijjártó Péter soha, semmilyen körülmények között sehol nem dolgozott együtt Kiss Szilárddal, és Szijjártó Péter vezetése alatt a vízumügyintézés a világ minden pontján szabályosan és a törvényeket betartva zajlik.Gurmai képviselő asszonynak pedig az alapvetően támogató hozzáállást szintén szeretném megköszönni. Minekutána itt is támogató hozzáállással találkoztam, alapvetően a vitát én sem szeretném gerjeszteni, de azért annyit szeretnék leszögezni, hogy a felszólalásából egy kicsit olyasmit éreztem ki, mintha a magyar kormány, a magyar Külügyminisztérium egy irányba folytatna diplomáciát, mondjuk, keletre. Szeretném leszögezni, hogy ez nem így van. Tehát a diplomáciát egyszerre folytatjuk nyugatra, keletre, vagy adott esetben délre. Szeretném azt is leszögezni, amit már sokszor elmondtunk, de, hogy is mondjam csak, az információ befogadása olykor talán nem történt meg, a magyar kormány, a magyar Külügyminisztérium a magyar érdeket képviseli. A magyar érdek olykor az, hogy építsünk diplomáciai kapcsolatot a nyugati irányba, olykor az, hogy a keleti irányba, olykor az, hogy a kettőt leginkább egyszerre folytassuk, a déli relációt ne hagyjam ki a felsorolásból. Említette Brüsszelt, és említett népszavazást. Szeretnék egy vagy két fontos tényt megemlíteni. Brüsszellel nem azért van konfliktusunk, mert Brüsszel Európában van, vagy nyugatabbra fekszik Magyarországtól. Brüsszellel pillanatnyilag az illegális bevándorlással kapcsolatban van konfliktusunk. Ezzel kapcsolatban volt valóban egy népszavazás Magyarországon, meg volt egy nemzeti konzultáció, meg volt még egy parlamenti választás is. Itt a magyar emberek elég egyértelműen elmondták, hogy erről a kérdésről mit gondolnak, a magyar kormány és a magyar Külügyminisztérium ezt képviseli. [[10.50]] És amíg Brüsszelben az az álláspont, márpedig a mai napig jól láthatóan az érdemes megnézni az Európai Parlament és különböző európai intézmények legutóbbi állásfoglalásait , hogy a migráció jó, és azt szervezni kell, addig a magyar kormány ezzel szemben mindig fel fog lépni, a magyar emberek biztonságát és az ország szuverenitását mindig meg fogja védeni. De ennek semmi köze nincs semmilyen égtájhoz, se nyugathoz, se kelethez, se délhez, se északhoz. Ezeket szerettem volna mindenképpen leszögezni. Kérem a törvényjavaslatok támogatását. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm, Menczer Tamás államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Soron következik a „Magyarország Kormánya és a Szingapúri Köztársaság Kormánya közötti légiközlekedési megállapodás kötelező hatályának elismerésére adott felhatalmazásról és kihirdetéséről” szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/387. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Mosóczi László úrnak, az Innovációs és Technológiai Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének, 30 perces időkeretben.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A jelen törvényjavaslat a Magyarország Kormánya és a Szingapúri Köztársaság Kormánya közötti légi közlekedési megállapodás kihirdetéséről rendelkezik. A törvényjavaslat célja a szingapúri féllel megkötött fenti megállapodás magyar jogrendbe történő beillesztése. A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásokról szóló törvény alapján a megállapodás törvényi szintű kihirdetése szükséges. A Magyarország Kormánya és a Szingapúri Köztársaság Kormánya közötti légi közlekedési megállapodás 2017. szeptember 26-án került aláírásra. A megállapodás megkötése megteremti az európai uniós konformjogi hátteret a két ország közötti légi járatok indításához. A megállapodás kiterjed a két ország közötti légi forgalomban a járatok üzemeltetésének szabályaira, a légügyi hatóságok együttműködésére, valamint a légi közlekedés biztonságát, azon belül a személyi és vagyonbiztonságot szolgáló intézkedések összehangolására. Az aláírt megállapodás elősegíti, hogy a légi szállítás hozzájáruljon a két ország gazdasági együttműködéséhez, a kereskedelmi és kulturális kapcsolatok fejlesztéséhez. Kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a T/387. számon beterjesztett törvényjavaslatot elfogadni, és a Magyarország Kormánya és a Szingapúri Köztársaság Kormánya közötti légi közlekedési megállapodás kihirdetését támogatni szíveskedjék. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen, Mosóczi László államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Hörcsik Richárd képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A még az előző ciklusban benyújtott, előttünk fekvő törvényjavaslat célja, ahogy Mosóczi államtitkár úr elmondta, hogy az Országgyűlés e törvénnyel adjon felhatalmazást Magyarország Kormánya és a Szingapúri Köztársaság Kormánya közötti légi közlekedési megállapodás kötelező hatályának elismerésére. Tudjuk azt, hogy a nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2010. évi L. törvény szerint egyszerűsített dualista transzformációs rendszernek megfelelően a kötelező hatály elismerésére adott felhatalmazás a kihirdetéssel egy aktusba olvad össze, így tehát amikor a külügyekért felelős miniszter a hatálybalépésről szóló közleményét a Magyar Közlönyben közzéteszi, a jelen megállapodás azonnal életbe lép. Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy néhány mondatot szóljak erről a törvényjavaslatról. Amint az önök előtt is ismeretes, a nemzetközi légi járatok üzemeltetése harmadik országokban, vagyis az Európai Unión kívülre hasonló megállapodásokon alapszik, mert a légi közlekedés sajátos körülményeiből következően számos olyan kérdést kell tisztázni, ami a repülőjáratok elindítása és működtetése érdekében feltétlenül szükséges. Nos, ennek a megállapodásnak a hatálybalépésével modern keretek között válik lehetővé a két ország bármely nemzetközi kereskedelmi repülőtere közötti menetrend szerinti személyszállító és árufuvarozó légi járatok indítása. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat rendelkezik az úgynevezett forgalmi jogok nyújtásáról, vagyis arról, hogy mindegyik szerződő fél megadja a másik szerződő félnek a jelen megállapodásban meghatározott jogokat a menetrend szerinti nemzetközi légi járatok meghatározott útvonalakon történő üzemeltetésére. Ugyanakkor lényeges korlátozás, hogy a megállapodás nem értelmezhető oly módon, mintha az egyik szerződő fél kijelölt légitársaságának kabotázsjogot adna. A kijelölés és engedélyezés keretében a feleknek tehát joguk van egy vagy több légitársaságot kijelölni a megállapodás szerinti légi járatok üzemeltetésére minden egyes meghatározott útvonalon. Az ilyen kijelöléseket írásban kell megtenni, és természetesen a diplomáciai csatornákon keresztül kell azokat a másik szerződő félhez továbbítani. Az üzemeltetési engedélyek visszavonása vagy felfüggesztése mellett tisztázza még a törvényjavaslat a menetrendek előzetes jóváhagyásra való benyújtását, és nagyon fontos, hogy a viteldíjak tekintetében pedig egyértelművé teszi, hogy egyik szerződő fél sem engedheti meg, hogy a két fél légitársaságai olyan viteldíjakat számítsanak fel, amelyek a piaci előnnyel történő visszaélés miatt túlzott mértékűek, vagy más módon úgy is mondhatnánk, hogy versenyellenesek. Tisztelt Képviselőtársaim! A vám- és adómentesség mellett a jelen megállapodás szabályozza a szerződő felek területén közvetlen átmenő forgalomban részt vevő, a repülőtér erre a célra fenntartott területét el nem hagyó utasok poggyász- és áruellenőrzését. A repülés biztonságának fenntartása érdekében tehát fontosak a biztonsági és forgalmi előtéri ellenőrzések. Végül, tisztelt képviselőtársaim, nem utolsósorban tartalmazza a vitás kérdések rendelkezésére vonatkozó rendelkezéseket is, a konzultációk útján vagy diplomáciai csatornákon keresztül folytatott egyeztetések elsődlegességét, és a nemzetközi polgári légi közlekedési szervezet bevonásával létrehozandó választottbírósági eljárás lesz hivatott kiegészíteni. Tisztelt Képviselőtársaim! Tehát egy olyan egyezményt hirdethet ki az Országgyűlés rövidesen, amely korszerűen és jól szabályozza a Szingapúrral fennálló légi közlekedési kapcsolatainkat. Ezért kérem képviselőtársaimat, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen, Hörcsik Richárd képviselő úr. Most megadom a szót Varga-Damm Andreának, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársak! A Jobbik frakciója mindig üdvözli azokat a lehetőségeket, azokat a nemzetközi szerződésben szabályozott kapcsolatrendszereket, amelyek azt szolgálják, hogy Magyarország külpolitikája, külgazdasága és nemzetközi kapcsolatrendszere a minőség talaján a kölcsönös előnyökre építve alakuljon. A Jobbik frakciója szavazatával természetesen támogatni fogja ezt az egyezményt. Azt egyébként sajnálom, hogy bár az egyezményt már 2017. szeptember 26-án aláírták, mégis csak most, kilenc hónappal később foglalkozunk vele. Javaslom az ilyen jellegű nemzetközi egyezmények ratifikációjának kezdeményezését kicsit gyorsítva megtenni, hiszen ezek a viszonyok hazánk nemzetközi érdekeit és gazdasági érdekeit messzemenően szolgálják. Azokat a keretszabályokat, amelyek az ilyen jellegű megállapodásokban foglaltaknak, alapvetően a Chicagóban 1944. december 7-én létrejött, nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény ágyazza meg, s mindazok az egyezmények, amelyeket azóta a világ bármely országa köt, ezekre a sztenderd szabályokra épülnek. Egyébként az Európai Unió és Szingapúr e vonatkozásban már 2006. június 9-én kötött megállapodást. Ez a jelenlegi egyezmény gyakorlatilag azt a kétoldalú kapcsolaterősítést teremti meg, amely az EU-megállapodáson belül egy szorosabb köteléket hoz létre a két ország között. [[11.00]] Ha megnézzük ennek az egyezménynek az 5. cikkét, amely a kapacitásról szól a két fél viszonylatában, bizonyos feltételrendszert határoz meg, és azt mondja, hogy tisztességes és egyenlő lehetőségeket kell nyújtani, nem korlátozható a volumen, és a rendszerességet biztosítani kell a két ország polgári repülésében. Mindig nagyon jó nemzetközi egyezmények ilyen szabályait olvasni, mert azért azt meg kell állapítanunk, hogy az elmúlt nyolc évben belföldi viszonyainkban, belföldi piaci tevékenységben, különösen, amely valamilyen módon a közbeszerzésekhez kapcsolódik, sem a tisztesség, sem az egyenlőség szavai általában nem hangozhatnak el. Mindig örülök, ha a nemzetközi viszonylatokban legalább ezek a tisztességes piaci magatartások megjelenhetnek, ha már itt, belföldön egy jó ideje nélkülöznünk kell. Tekintettel arra, hogy a magyar polgárok nagyon nagy része nézi ezeket a közvetítéseket a parlament üléséről, mindig nagy örömmel veszem, ha módon van valamely tárgyban bizonyosfajta ismeretterjesztést is megtenni, különösen, ha még idő is van rá. Ezért, ha megengedik képviselőtársaim, elsősorban nem önökhöz, hanem inkább a társadalom tagjaihoz pár szót szólnék Szingapúr történetéről, egyáltalán fejlődéséről és adottságairól. Száz éve Szingapúrban még cölöpházakban, rendkívül koszos, rendkívül környezetszennyező viszonyok között éltek Szingapúr polgárai, tulajdonképpen azt lehet mondani, hogy száz év alatt olyan hihetetlen fejlődésen ment át, mint amin talán a világ egyetlen országa sem. Szingapúr neve az oroszlán városát jelenti, ami gyakorlatilag a hűség, az állhatatosság és az erő szimbóluma. Azt gondolom, hogy a gazdasági történelmében ez feltétlenül jellemzi is. 1965-től egy rendkívül nagy fejlődés következett be, amit gyakorlatilag három elnök csinált végig. Valóban, egyik elnök adja a másiknak a pozíciót, tehát nem igazán lehet a demokrácia csúcsának nevezni az ország politikai berendezkedését, de mindenképpen az látható, hogy ezek az emberek az ország nemzetközi érdekeit oly mértékben és olyan magasságokban képviselték, ami azt teremtette meg, hogy ma egy példamutató és a világ minden országa számára példának állítható ország áll előttünk. Ugye, a történelmi időkben a portugálok és a hollandok szerették volna gyarmatosítani, végül aztán a briteknek 1919-től volt módjuk fennhatóságot létrehozni. Aztán igen hosszú küzdelmet folytatott azért, hogy 1965-ben független lehessen. Valóban egy tekintélyelvű állam, de ami, azt kell mondjam, Magyarország és a magyar politikai közélet számára is példamutató, hogy az „élni és élni hagyni” elv maradéktalanul érvényesül. A szingapúri polgárok mind a munkalehetőségek, mind azok javadalmazása, mind a szociális ellátórendszer vonatkozásában rendkívül magas szinten állnak, példa lehetne minden kormány számára. A munka értékét megfizetik, az országban nyugalom van, a polgárok életét és szellemiségét nem butaságokkal mérgezik, hanem mindenképpen azokra a szellemi és lelki táplálékokra szorítkoznak és szorgalmazzák, amitől egy ország rendkívül jó teljesítményt tud nyújtani. Mint ahogy az elején elmondtam, a Jobbik frakciója ezt az egyezményt támogatja, és reményünk van arra, hogy a két ország gazdasági kapcsolatai ezen egyezmény segítségével is elmélyülnek, és ebből mindkét ország számára jelentős előnyök származnak. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, Varga-Damm Andrea képviselő asszony. Most megadom a szót Gurmai Zita képviselő asszonynak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Képviselőtársaim! A Magyar Szocialista Párt országgyűlési képviselőcsoportja támogatja a légügyi megállapodás megkötését. Ugyanakkor felvetődik a kérdés, hogy ennek eredményeként mikor indulhat el és várhatóan mely társaság indítja el a közvetlen járatot. Információnk szerint a Singapore Airlines leányvállalatként közép- és hosszú távú fapados járatok üzemeltetésére alapított légitársaság érdekelt egy budapesti járatindításban. Hiszen növekedési terveik között szerepel a jelenleg meglévő, egyetlen athéni járata mellett további európai városokba történő járatindítás.Kormányzati információk szerint növekedtek a kétoldalú gazdasági kapcsolatok, ugyanakkor a Magyarország és Szingapúr közötti gazdasági kapcsolatok további bővülésének fontos feltétele az Európai Unió és a Szingapúr közötti szabadkereskedelmi megállapodás végleges lezárása, amit mind az Európai Parlamentnek, mind pedig a nemzeti parlamenteknek ratifikálniuk kell. Az oktatási megállapodásnak köszönhetően pedig a magyarországi egyetemek évi 30 szingapúri hallgatót fogadnak majd. A felsőoktatás mellett azonban az oktatás más szintjeire is érdemes lenne odafigyelnünk a magyar-szingapúri kapcsolatokban. A tavalyi PISA-felmérés szerint ugyanis a szingapúri oktatási rendszer az egyik legjobb, a magyar pedig sajnálatos módon egyre romlik. A főbb tendenciákat tekintve elmondhatjuk, hogy a négy legjobban teljesítő ország Japán, Észtország, Finnország és Kanada, viszont Szingapúr mindenkit lekörözött például a természettudományok területén. Ehhez képest a természettudományok tekintetében a magyar diákok teljesítménye átlag alatti, szövegértés esetében 18 pontot esett vissza három év alatt. Összességében a 28-29. helyet sikerült megcsípnünk a 35 OECD-ország közül. Ennek fényében viccesnek tűnik, hogy a magyar nemzeti kereskedőházak közül elsőként a szingapúri kereskedőház tűzte zászlajára a magyar tudásexport erőteljes támogatását. Orbán Viktort a szeptemberi szingapúri látogatásán a külgazdasági és külügyminiszter mellett elkísérte a nemzetgazdasági miniszter, a nemzeti fejlesztési miniszter és a földművelési miniszter is. Javasoljuk, hogy legközelebb az EMMI oktatásért felelős államtitkárságának képviselőjét is vigyék magukkal, hátha sikerül a tárca számára is egyértelművé tenni, hogy miért igazán sikeres a szingapúri oktatási rendszer. Ha már Orbán Viktor szingapúri látogatását említettük, érdemes egy mondat erejéig a szingapúri-magyar üzleti fórumon elhangzott beszédét felidézni, amelyben hazánkat úgy jellemezte, hogy egy olyan országról van szó, amelyben nincs nyersanyag és természeti erőforrás, vannak viszont nagy testű és jó étvágyú szomszédok. Reméljük, nem ezért a mondatáért nevezték el a magyar kormányfőről az orchideát a szingapúri botanikus kertben. Az oktatási terület mellett pedig továbbá eddig kiaknázatlan együttműködési lehetőségek adódnak a közösségi közlekedés, a városfejlesztés, a digitalizáció, a vízgazdálkodás, a kereskedelemfejlesztés és a befektetésösztönzés területén is. A közvetlen légi járat jövőbeli elindítása remélhetőleg elősegíti az ezeken a területeken történő sikeres együttműködéseket is. Szerintem, képviselő asszony fontos a történelmi kitekintés, hiszen akkor láthatjuk azt, hogy milyen érték az, ha együtt tudunk működni. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Gurmai Zita képviselő asszony. Két percre megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Valóban nagyon fontos más országok oktatási vívmányainak legalábbis vizsgálata, lennének nekem is javaslataim, hogy hogyan lehet mindezeket szinkronizálni a néha középkori körülmények között működő magyar oktatási rendszerrel. Ugyanakkor kihasználnám az általános vita kereteit a tekintetben, hogy van egy államtitkárunk, aki képes és gondolom, hajlandó is válaszolni az itt felmerült kérdésekre.Ha már légi forgalommal kapcsolatos egyezményekről van szó, engem különösen érdekelne, hogy a Malév legalábbis kétséges körülmények között történő elvesztegetését követően hogyan tervezi a kormányzat, egyáltalán a cselekvési tervében szerepele bármilyen magyar hátterű társaság mélyebb bevonása ezekbe a folyamatokba, adott esetben a légi közlekedés tekintetében milyen magyar hátterű cég kiépítésével, felemelésével, átvételével, akvizíciójával kíván mélyebben „beszállni” erre a piacra. Hiszen Magyarország pozíciói lényegesen erősebbek lennének ezen a területen, ha saját kézben lévő erőforrásokat tudna ide összpontosítani. Ezzel kapcsolatban nemcsak kérjük, de egyértelmű, hogy el is várjuk az államtitkári választ. Köszönöm a lehetőséget. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Megkérdezem, kíváne még valaki hozzászólni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. [[11.10]] Tisztelt Országgyűlés! Az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm a konstruktív hozzászólásokat és a támogatást, mást nem kívánok hozzáfűzni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „Az Európai Unió és tagállamai, valamint a Moldovai Köztársaság között a közös légtér létrehozásáról létrejött megállapodásnak a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásának figyelembevétele céljából történő módosításáról szóló Jegyzőkönyv kihirdetéséről” szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/410. sorszámon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót Mosóczi László úrnak, az Innovációs és Technológiai Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének, 30 perces időkeretben. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A kormány még az előző ciklusban nyújtotta be az önök előtt fekvő törvényjavaslatot, amelynek célja, hogy kihirdesse azt a jegyzőkönyvet, amely Horvátország uniós csatlakozásának figyelembevételével módosítja az Európai Unió és tagállamai, valamint a Moldovai Köztársaság közötti légi közlekedési megállapodást. Horvátország az Európai Unióba való belépésekor vállalta, hogy csatlakozik a tagállamok és az Európai Unió által harmadik országokkal kötött megállapodásokhoz. A csatlakozás egyszerűsített eljárás keretében, jegyzőkönyv megkötésével történik meg. Az Európai Unió és tagállamai, valamint a Moldovai Köztársaság között a közös légtér létrehozásáról létrejött megállapodáshoz Horvátország a 2015. július 22-én aláírt jegyzőkönyvvel csatlakozik. A jegyzőkönyv tartalmazza a megállapodás horvát nyelvű szövegének hitelességéről szóló rendelkezést, valamint a jegyzőkönyv jóváhagyásáról, hatálybalépéséről szóló rendelkezéseket. Az Európai Unió és tagállamai, valamint a Moldovai Köztársaság között a közös légtér létrehozásáról létrejött megállapodást 2012. június 26-án írták alá Brüsszelben. A megállapodást az Európai Unió és tagállamai, valamint a Moldovai Köztársaság között a közös légtér létrehozásáról szóló megállapodás kihirdetéséről szóló 2012. évi CXCIII. törvény hirdette ki. Tekintve, hogy a jegyzőkönyv szerves részét képezi a megállapodásnak, így a jegyzőkönyvet törvényben kell kihirdetni. Mindezek alapján kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslat elfogadását szíveskedjen támogatni. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, Mosóczi László államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót Balla Mihály képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a lehetőséget, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! Horvátország csatlakozásával az Európai Unióhoz az Európai Unió által a Moldovai Köztársasággal kötött, a közös légtér létrehozásáról szóló megállapodást is módosítani kellett a jegyzőkönyv aláírásával. Magyarország érdeke a keleti partnerségi program erősítése. Ez biztonsági érdek is, hiszen minél több szövetségese van az Európai Uniónak keleten, annál erősebb lesz. Hazánk támogatást nyújt a Moldovai Köztársaság európai integrációs törekvéseihez, illetve nemzetközi fejlesztési együttműködési programok révén is igyekszik hozzájárulni az ország integrációját és modernizációját elősegítő folyamatok sikeréhez. Az Európai Unió és Moldova között a közös légtér létrehozásáról aláírt megállapodás célja, hogy olyan közös légteret hozzanak létre, amely a felek számára kölcsönös piacra jutást tesz lehetővé a légi közlekedési piac tekintetében. Magyarország egyúttal támogatta a Moldovával megkötött társulási és vízummentességi megállapodást is. A társulási megállapodás bizonyítja az Európai Unió elkötelezettségét aziránt, hogy a Moldovai Köztársasággal szorosan együttműködve továbbmélyítse a két fél közötti politikai társulást és gazdasági integrációt. A közös légtérre vonatkozó megállapodást módosító jegyzőkönyv aláírásával, illetve kihirdetésével Horvátország is részesévé válik a megállapodásnak. Kérem képviselőtársaimat, hogy támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, Balla Mihály képviselő úr. Most megadom a szót Varga-Damm Andreának, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónok asszonyának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tulajdonképpen ez a szabályrendszer, amit ma több ország vonatkozásában ratifikálunk a bővítés okozta egyezmény miatt, valamelyest nemzetközi jogi színtéren egy technikai jellegű kiegészítés. Horvátország EU-csatlakozása után rengeteg olyan egyezményt, amely az Európai Unió országai vagy valamely ország közötti megállapodásról szól, ezen jegyzőkönyvvel ki kell egészíteni.2015. július 22-én írták alá Brüsszelben ezt a jegyzőkönyvet, ehhez képest a fejlesztési miniszter 2018. március 29-én nyújtotta be a Háznak. Ez közel hároméves késedelem. Nagy tisztelettel szeretnénk kérni és e vonatkozásban üdvözöljük azt, hogy ezek a kérdések egy új minisztériumhoz kerültek , hogy ha lehetséges, a jövőben egyszerűen hazánk tekintélyének megóvása érdekében ne közel három év után kelljen egy ilyen kérdéssel foglalkoznunk a parlament előtt, igyekezzenek minél hamarabb az ilyen egyezményeket a Ház elé terjeszteni. A Moldovai Köztársasággal a légtérhasználati megállapodást 2012. június 26-án írták alá. Moldova és az EU között egyébként 1994. november 28. óta partnerségi és együttműködési megállapodás van. Rendkívül fontos volt az elmúlt évtizedekben az, hogy az EU-n kívüli országokkal olyan megállapodásokat kössenek, amely az EU-n kívüli országok és az EU országai közötti gazdasági kapcsolatot bővíti. Ily módon mind az EU-n kívüli országok, mind az európai uniós országok ezzel a saját gazdasági vérkeringésükbe integráltabban tudták ezen országokat bekapcsolni. Tulajdonképpen Moldova történetében folyamatos igény volt az, hogy jellemzően a nagyhatalmak a területét meg óhajtották szerezni. Tulajdonképpen a rómaiak és a bizánciak hosszan hódítgatták őket, és alig volt nagyhatalom a környéken, amely nem kívánta volna Moldova területét annektálni. Végül aztán 1359-ben létrejött a független Moldova. De aztán a XV. században a mi Mátyás királyunk volt, aki úgy érezte, hogy hazánknak meg kell hódítani őket. Sok-sok csata eredményesen ért véget, aztán majd egyszer csak kudarc lett a vége, és vissza kellett vonulni. Majd aztán a XVI. századtól különböző birodalmakhoz csatlakozott Moldova, és 1819-től tulajdonképpen Oroszországhoz csatolták, bizonyos fokú függetlenséget vagy autonómiát biztosítva nekik, de aztán pár év múlva megkezdődött az erőteljes oroszosítás. Majd 1918-ban román fennhatóság alá került, és az 1939-es Molotov-Ribbentrop-paktum eredményeként szovjet fennhatóság alá helyezték. 1990-től tudtak választásokat tartani Moldovában, majd a Szovjetunió felbomlása után, 1991. augusztus 27-étől független állam. Moldova, mint látjuk, már az 1994-es partnerségi megállapodás alapján megállapítható, erőteljesen törekszik arra, hogy az Európai Unió tagja legyen. A kommunisták igen nehezen kerültek ki a hatalomból, akik azért ezt igyekeztek meghiúsítani. De én magam is úgy ítélem meg, nemcsak ezen egyezmény okán, hanem egyébként is Moldovával való kapcsolatunk mélyítése érdekében, hogy mindent el kell követni a magyar politikának ahhoz, hogy egy ilyen szépen fejlődő és az európai integrációt szorgalmazó ország vonatkozásában segítsük őket az útjukon. Köszönöm a szót. [[Taps a Jobbik és a DK soraiból.]]
Köszönöm, Varga-Damm Andrea képviselő asszony. Most megadom a szót Gurmai Zita képviselő asszonynak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. [[11.20]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Magyar Szocialista Párt országgyűlési képviselőcsoportja támogatja a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm.
Köszönöm szépen, Gurmai Zita képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólások végére értünk. Kétperces felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel képviselő úr, Jobbik.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ma a nemzetközi megállapodások cunamiszerűen zúdulnak ránk. Igaz, hogy többéves késéssel, de egy csomagban igyekszik a kormányzat ezeket letudni. Államtitkár úr az előző egyezmény kapcsán diszkréten elintézte a légi közlekedésre vonatkozó kérdésemet annyival, hogy ő erre nem kíván válaszolni. Én most néhány másodperc erejéig rabolnám a Ház türelmét a tekintetben, hogy ha már az államtitkár úr itt van, akkor a Malév kapcsán és annak utóélete kapcsán ugyan már nyilvánuljon meg, ha ez a kormányzat egyébként szavakban nagyon sok iparágban igyekszik erősíteni, szélesíteni, és én támogatom ezt a folyamatot, hogy akkor a hazai részesedés kapcsán ezen a területen vane bármilyen hasonló szándéka, mondjuk, tízéves kitekintésben. Kérem érdemi válaszát, és úgy gondolom, nincsen ellenérv azzal szemben, hogy legalább pár gondolat erejéig ne térjenek ki arra, hogy egy magyar stratégiai iparág adott esetben újjáélesztése kapcsán vannake terveik, vannake elképzeléseik, egyáltalán vane víziójuk. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, Z. Kárpát Dániel képviselő úr. További képviselői felszólalásra senki nem jelentkezett. Tisztelt Országgyűlés! Az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, államtitkár urat, hogy kíváne válaszolni. [[Dr. Mosóczi László jelzésére:]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőségük. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Jordán Hásimita Királyság között létrejött euromediterrán légi közlekedési megállapodásnak a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozása figyelembevétele érdekében történő módosításáról szóló Jegyzőkönyv kihirdetéséről” szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/411. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót Mosóczi László úrnak, az Innovációs és Technológiai Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Jelen javaslat célja az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Jordán Hásimita Királyság között létrejött euromediterrán légi közlekedési megállapodásnak a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozása figyelembevétele érdekében történő módosításáról szóló jegyzőkönyv kihirdetése. Az Európai Unió és tagállamai, valamint a Jordán Hásimita Királyság között a közös légtér létrehozásáról létrejött megállapodást 2010. december 15-én írták alá Brüsszelben. A megállapodás biztosítja az Európai Unió és a Jordán Hásimita Királyság közötti légi fuvarozási piac fokozatos megnyitását. A megállapodást Magyarországon a 2011. évi XII. törvény hirdette ki. A légi közlekedési megállapodáshoz Horvátország a 2016. május 3-án aláírt jegyzőkönyvvel csatlakozott. A jegyzőkönyv tartalmazza a megállapodás horvát nyelvű szövegének hitelességéről szóló rendelkezést, valamint a jegyzőkönyv jóváhagyásáról, hatálybalépéséről szóló rendelkezéseket. Tekintve, hogy a jegyzőkönyv szerves részét képezi a megállapodásnak, így a jegyzőkönyvet törvényben kell kihirdetni. Mindezekre tekintettel kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslat elfogadását szíveskedjen támogatni. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásra kerül sor. Megadom a szót elsőként Balla Mihály képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársak! Az Európai Unió és a Jordán Hásimita Királyság közötti euromediterrán légi közlekedési megállapodás célja, hogy előmozdítsák a légi fuvarozók közötti tisztességes versenyen alapuló nemzetközi légi közlekedési rendszer létrehozását, a nemzetközi légi fuvarozási lehetőségek bővülését, hogy eleget tegyenek az utasok és a fuvaroztatók megfelelő légi közlekedési szolgáltatások iránti igényeinek. Továbbá az a szándék, hogy a nemzetközi légi fuvarozásban a legnagyobb fokú biztonságot és védelmet biztosítsák, valamint a szabályozási környezet konvergenciájának, a szabályozási együttműködésnek és a piacra jutás liberalizációjának elvein alapuló euromediterrán légtér ügyét előmozdítsák. Ennek a megállapodásnak részesévé válik Horvátország is annak módosítását követően. Magyarország számára is fontos a Jordániával való együttműködés fejlesztése. Ezt támasztja alá, hogy több kétoldalú megállapodást is kötöttünk Jordániával, így például nemrégiben a diplomata-útlevéllel rendelkező állampolgárok vízummentességét rögzítettük. Ezenkívül említésre méltó a nukleáris energia békés felhasználásáról szóló kétoldalú megállapodás. Jordániának ezenkívül fontos szerepe van a menekültellátásban és a terrorizmus ellen folytatott harcban. Az ország lakosságának 2 százalékát adják a keresztények, és békében élhetnek, mert itt nincsenek kitéve üldöztetésnek. A Jordániában élő menekültek helyzetének javítására 2016-ban megállapodás született az Európai Unió és Jordánia között, amelynek értelmében a Jordániába menekültek alkalmazásával előállított egyes termékek kedvezményesen juthatnak az Unió piacaira. Mindezekre való tekintettel kérem képviselőtársaimat, hogy támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm, Balla Mihály képviselő úr. Most megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Alapvetően egy technikai jellegű javaslatról van szó, amely előttünk fekszik, és nyilván, ha a légi fuvarozásról, a légi közlekedésről beszélünk, a kormány képes arra a bravúrra, hogy eljusson innen egy huszárvágással a migrációig vagy akár az ott élő menekülteknek nevezett személyek helyzetéig. Erről nagyon sokat tudnánk egyébként vitatkozni, és ez egy érdemi kérdés. Nagyon sajnálom, hogy ugyanez a nyitottság nincsen meg a kormányzat képviselőiben a tekintetben, hogy a konkrét magyar érdekeltségek és az érintett térségek kapcsolatáról beszéljünk. Ez a harmadik napirend most így zsinórban, ahol próbálom ezt a kérdést feltenni, hogy Magyarország kétharmados kormánya hogyan próbálja a magyar nemzeti érdeket érvényesíteni. Elképzelhető, hogy most csak egy technikai napirend van előttünk, de számomra riasztó a kormányzat felkészületlensége vagy olyan fokú lekezelése, aminek értelmében egyetlen gondolat erejéig sem tud beszállni egy stratégiai érdemi vitába, ami a jövőről szól.Nagyon remélem azt is, hogy a Fidesz-KDNP szakít a kétkulacsos politikával, ami a migrációt illeti, és valóban, mondjuk, az említett térség kapcsán nem az ideérkező oltalmazottak számának növelésében érdekelt, hiszen olyan mechanizmusok alakultak ki, amelyek értelmében Magyarországra bizonyos feltételrendszer mentén Szerbia irányából igen könnyen be tudott jutni az, aki be akart jutni, és bár valóban szigorítottak a feltételeken, de azért egyfajta kvótaszerű megoldásnak volt köszönhető az, hogy az oltalmazottak számának növekménye beindult. Nagyon bízom abban, hogy ez a folyamat a visszájára fordul azzal párhuzamosan, ami a határainknál tapasztalható. Szerencsére nem most tapasztalható az az őrületes nyomás, ami egyébként álláspontom szerint a jövőben mindenképpen bekövetkezik. Támogatom egyébként nemcsak a kormányt, de az összes szervezetet az univerzumban, aki azon dolgozik, hogy a válsággócokban oldják meg ezeket a problémákat. Ha ilyen érdemi elképzelések felmerülnek, mi azt bizonyára támogatni fogjuk. Önmagában az, hogy a jordán termékek kedvezményesen kerülhessenek uniós piacra, Aspirin a haldoklónak, tehát azt kell mondjam, ha ez az Unió megoldása, akkor mi nagyon-nagyon nagy bajban vagyunk. Annak is nagyon örülök, hogy amellett, hogy Magyarország egy fizikai határzárat létrehozott, még mindig őrzi azt a lehetőséget, amit ez a kormány nem használt ki kétszer egymás után. Nem használta ki azt a lehetőséget, hogy egy önálló határőrséggel, adott esetben több tíz kilométeres mélységbe hatolva, egyébként bűnmegelőzési és egyéb feladatokat is végezve, teljes körű védelmet biztosítson Magyarország határainak, bízván abban, hogy a tranzitország státuszunk a következő évtizedekben nem válik célországstátusszá, bár szeretném a képviselőtársam figyelmét felhívni arra, hogy ennek érdekében a kivándorlási krízissel valamit önöknek velünk együtt kezdeniük kell, hiszen itt a parlamentnek a százszázalékos döntése is szükségeltetne még a probléma minimális javításához is. [[11.30]] S amikor Tállai államtitkár úr feláll és közli a hagymázas lázálmát, miszerint többen térnek haza külföldről a magyar fiatalok közül, mint ahányan kivándorolnak, akkor vissza kell hogy hívjuk önöket a csillagkapu túloldaláról vagy abból a párhuzamos dimenzióból, ahova távoztak, hiszen normális ember elnézést kérek nem gondolhatja komolyan azt, hogy a hatszázezres kényszerű kivándorlás és óvatos számokat használunk két év alatt most megfordult volna. Bárcsak így lenne, és mindenben támogatni fogom önöket, ha olyan törvényjavaslatokat tesznek elénk, amelyek ebbe az irányba elmozdítják a rendszert, de sajnos mi még a közös vita szintjéig sem jutottunk el, mert az a nagymellényes arrogancia, amivel az államtitkárok egymás után, tisztelet a kivételnek, de kijelentik, hogy kivándorlási krízis nincsen, a népesedési krízis kapcsán, ami harmincéves katasztrófánk, kijelentik, hogy bekövetkezett a fordulat, a viccek vicce, kérem szépen, miközben gyorsabban fogyatkozunk, mint egy évvel ezelőtt. Képesek pusztán a termékenységi arányszám egyébként szerencsés és általam nagyon támogatott növekménye kapcsán azt mondani, hogy a fordulat bekövetkezett. De ez nettó hazugság! Hiszen miközben a szülőképes korú hölgyek száma, a bázis folyamatosan szűkül, ezen belül lehet, hogy növekszik a termékenységi arányszám az élve születések száma tekintetében, de ez nem hozza el azt az áldásos állapotot, ami akár a nullszinten maradáshoz lenne elegendő. Tehát egy olyan vitakultúra meghonosítására lenne szükség, ahol ezekről az alapkérdéseinkről érdemben, konstruktív jelleggel nemzeti minimumokat tudunk elfogadni. Én magam is ezt hiányolom a parlament munkájából. Azt kell mondjam, én nyitott vagyok ezekre a nemzeti minimumokra, de kormánypárti képviselőtársaim, hölgyek és urak, erre akkor lesz lehetőség, ha ez a kommunikáció kétirányú, tehát ha az önök államtitkárai felállnak és érdemi kérdésekre reagálnak. Nemcsak azért, mert ezért kapják a fizetésüket, hanem azért is, mert egész egyszerűen méltatlan a saját megbízatásuk tekintetében az, hogy érdemi ellenzéki kérdésekre, tehát nem kötözködésre, nem hangulatkeltésre, hanem konkrét kérdésekre, lesze a Malévnak utódja, lesze magyar stratégiai érdekeltség ebben az ágazatban konkrét válaszokat adjanak. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Most újra megadom a szót Gurmai Zita képviselő asszonynak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! Képviselőtársaim! A Magyar Szocialista Párt országgyűlési képviselőcsoportja támogatja a törvényjavaslat elfogadását.
Köszönöm, Gurmai Zita képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kétperces felszólalásra és további képviselői felszólalásra senki nem jelentkezett. Tisztelt Országgyűlés! Az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztő államtitkár urat, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőségünk. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az „Egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Grúzia között a közös légtér létrehozásáról szóló megállapodásnak a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozása figyelembevétele céljából történő módosításról szóló Jegyzőkönyv kihirdetéséről” szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/412. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót Mosóczi László államtitkár úrnak, az Innovációs és Technológiai Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az előterjesztés célja az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Grúzia között a közös légtér létrehozásáról szóló megállapodásnak a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozása figyelembevétele céljából történő módosításáról szóló jegyzőkönyv kihirdetése. Az Európai Unió és tagállamai, valamint Grúzia közötti légi közlekedési megállapodást 2010. december 20-án írták alá. A megállapodás közös légteret hoz létre, amelynek célja a felek piachoz való hozzáférése és az egyenlő versenyfeltételek biztosítása. A megállapodást Magyarországon a 2011. évi IV. törvény hirdette ki. Az Európai Unióba 2013-ban belépő Horvátország vállalta, hogy csatlakozik a tagállamok és az Európai Unió által harmadik országokkal kötött megállapodásokhoz. Ezek a csatlakozások egyszerűsített eljárás keretében, jegyzőkönyv megkötésével történnek meg. Az Európai Unió és tagállamai, valamint Grúzia között létrejött légi közlekedési megállapodáshoz Horvátország a 2014. november 26-án aláírt jegyzőkönyvvel csatlakozott, amely jegyzőkönyv tartalmazza a megállapodás horvát nyelvű szövegének hitelességéről szóló rendelkezést, valamint a jegyzőkönyv jóváhagyásáról, hatálybalépéséről szóló rendelkezéseket. Tekintve, hogy a jegyzőkönyv szerves részét képezi a megállapodásnak, így a jegyzőkönyvet törvényben kell kihirdetni. A fentiekre tekintettel kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslat elfogadását szíveskedjen támogatni. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Balla Mihály képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Ebben az esetben is arról van szó, hogy Horvátország csatlakozásával az Európai Unióhoz szükségessé vált az Európai Unió által Grúziával, helyesebben Georgiával kötött, a közös légtér létrehozásáról szóló megállapodás módosítása a jegyzőkönyv aláírásával. Az Európai Unió és Georgia között a közös légtér létrehozására aláírt megállapodás célja szintén olyan közös légtér létrehozása, amely a felek számára kölcsönös piacra jutást tesz lehetővé egyenlő versenyfeltételek biztosítása mellett. Emellett a környezetvédelem és a fogyasztóvédelem is hangsúlyosan jelenik meg. Magyarország támogatta a Georgiával aláírt társulási és vízummentességi megállapodást. Az EU csak akkor tudja növelni versenyképességét, ha minél több külső szövetségest, stratégiai partnert tud szerezni. Georgia igyekszik kihasználni a keleti partnerség kínálta lehetőségeket, így fontos mérföldkő volt a társulási megállapodás és annak részét képező szabadkereskedelmi megállapodás aláírása. Georgia az Európai Unióval való együttműködést elsősorban a kiberbiztonság, energiabiztonság, határvédelem, terrorizmus elleni küzdelem és stratégiai kommunikáció terén szeretné előmozdítani. Georgia végső célja a teljes jogú EU- és NATO-tagság elérése. Magyarország következetesen támogatja Georgia európai és euroatlanti integrációs törekvéseit. Rendszeresek a felső szintű találkozók és üzleti fórumok a két ország között. A jó politikai kapcsolatok mellett most az a cél, hogy a gazdasági, kereskedelmi együttműködés is intenzívebbé váljon. Ezt szolgálja az is, hogy az Eximbank 85 millió eurós hitelkeretet nyitott a magyar és grúz vállalatok együttműködésének ösztönzésére. A két ország között van közvetlen légi járat, Budapest-Kutaiszi útvonalon, ami szintén elősegíti a kapcsolatok, valamint a turizmus fejlődését. A megállapodást módosító jegyzőkönyv aláírásával, illetve kihirdetésével Horvátország is részesévé válik a közös légtérre vonatkozó megállapodásnak. Kérem a tisztelt Házat, a képviselőtársaimat, hogy támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Balla Mihály képviselő úr. Megadom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Én maradok a Grúziánál, nekem az tetszik, és osztom a [[Balla Mihály közbeszól.]] Magyar Tudományos Akadémia álláspontját ebben a kérdésben. [[Balla Mihály: Ez nem álláspont kérdése!]] Ez az egyezmény is egy technikai jellegű kiegészítő jegyzőkönyv, amely tulajdonképpen a többi javaslattal együtt csak a Horvát Köztársaság EU-tagsága miatt kiegészíti a korábbi jegyzőkönyveket. 2010. december 2-án írt alá az EU Grúziával egy légtérhasználati megállapodást, és 2014. november 26án írták alá ezt a jegyzőkönyvet az Európai Unióban. [[11.40]] 2018. március 29-én terjesztette be az illetékes miniszter a Házhoz ratifikációra ezt a jegyzőkönyvet, amely három és fél évvel későbbi, mint az aláírás. E vonatkozásban is tisztelettel szeretném kérni a kormány képviselőit, hogy igyekezzenek a nemzetközi viszonylatainkban különösen az ilyen jellegű feladatainkat jóval korábban előmozdítva segíteni. Természetesen a Jobbik képviselőcsoportja támogatja a jegyzőkönyv ratifikációját. De mint ahogy a korábbi felszólalásaimban is, és azért, mert nagyon sok honfitársunk nézi a közvetítéseinket fontosnak tartom, hogy ha már nemzetközi viszonylatról, ráadásul egy Magyarország számára kedves országról van szó, akkor pár szót ejtsünk a kultúrájukról, történelmükről. Grúzia legjelentősebb terméke, amivel mindenki azonosítja ezt az országot, a bor, és tulajdonképpen a nemzetközi színtéren is a legnagyobb kereskedelmi eredményt ebből érik el. Már a Krisztus előtti VI.-tól IV. századig egy úgynevezett kaukázusi Ibériai Királyság működött a területén, a görög-perzsa háborúk feldúlták, majd aztán Nagy Sándor alatt virágzott, és azt követően szétesett. Ez a terület állandó küzdelem tárgya volt a Perzsa, majd a Római, később pedig a Bizánci és az Oszmán Birodalom között. A XIII. századtól a török, orosz és perzsa háborúk sora zajlott a területén, és a XIX. század végétől pedig az orosz birodalom szerezte meg. 1991. április 9e óta független, de tulajdonképpen az oszétiai és az abháziai területek állandó idegen országbeli követelése miatt soha nincs nyugalom, és egy folyamatos tűzfészek ezen ország ezen két területe. Azt remélem, hogy az ilyen nemzetközi partnerségi viszonyokban egy esetleges jövőbeni, Európai Unióhoz való csatlakozás következtében Grúzia ezen problémái is majd meg fognak szűnni. Köszönöm a képviselőtársaim figyelmét. [[Taps a Jobbik és az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen, Varga-Damm Andrea képviselő asszony. Az ülést levezető elnök kénytelen azt a megjegyzést tenni, hogy tiszteletben tartjuk az Akadémia állásfoglalását az ország elnevezésével kapcsolatban, de tiszteletben tartjuk az ország vezetőinek kérését, hogy Georgia néven illessük, és ezért én is elnézést kérek, hogy a felvezetőben nem használtam mindkét nevet esetleg. Megadom a szót Gurmai Zita képviselő asszonynak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! Képviselőtársaim! A Magyar Szocialista Párt országgyűlési képviselőcsoportja támogatja a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Gurmai Zita képviselő asszony. Kettő percre megadom a szót Balla Mihály képviselő úrnak, Fidesz.
Köszönöm a lehetőséget, elnök úr, és elnézést kérek, hogy szót kértem és húzom az időt, csak Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak a megjegyzésére szeretnék röviden reagálni. Az szép, szép, hogy mi jobban szeretjük a Grúzia megnevezést, vagy ahogy ön mondta, hogy ön jobban szereti, de az országban ma a Georgia nevet szeretnék használni, akárhogy is van ez a Google keresőben vagy a Wikipédiában. Másrészt pedig tény és való, hogy Oszétia és Abházia nem egy konfliktusterület, hanem jelenleg megszállás alatt van, tehát én azt gondolom, hogy ha esetleg megpróbáljuk egymást valamilyen szinten kioktatni, akkor talán a tényekkel is pontosabban tisztában kellene lenni. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban. Cseresnyés Péter: Így van!]]
Köszönöm szépen, Balla képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! További kétperces hozzászólásra jelentkező nevet a képernyőn nem látok. Képviselői felszólalásokra sem jelentkeztek. Tisztelt Országgyűlés! Az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Az államtitkár úr jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Egy rövid technikai szünetet tartunk, megvárjuk a Miniszterelnökség államtitkárát, hogy jelen legyen a további vitában. Köszönöm. (Szünet: 11.44 11.54 Elnök: Lezsák Sándor Jegyző: Gelencsér Attila)
Tisztelt Országgyűlés! Az államtitkár úr megérkezett, folytatjuk munkánkat. Soron következik „Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás, valamint az ahhoz csatolt jegyzőkönyvek kihirdetéséről” szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/396. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót Takács Szabolcs Ferenc úrnak, a Miniszterelnökség államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének, 30 perces időkeretben. Öné a szó, államtitkár úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! [[A mikrofonja nem szól.]]
A csíptetőt fel kellene csíptetni a hajtókára és a kártyát a helyére tenni. [[Megtörténik.]] Tessék, államtitkár úr!
Elnézést kérek, köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Jelen törvényjavaslat célja egyrészt az Európai Közösség és tagállamai, másrészről Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodás, valamint az ahhoz csatolt jegyzőkönyvek kihirdetése.A megállapodás alapján létrejött társulás céljai a következők: egyrészt a politikai párbeszéd számára megfelelő keret kialakítása; Macedónia erőfeszítéseinek támogatása a gazdasági és nemzetközi együttműködés fejlesztése terén, különösen jogszabályainak az európai uniós jogszabályokhoz való közelítése révén; a harmonikus gazdasági kapcsolatok előmozdítása és majd egy szabadkereskedelmi terület fokozatos kiépítése, továbbá a regionális együttműködés támogatása az ország vonatkozásában. Macedónia uniós csatlakozásáig a most kihirdetendő megállapodás képezi az Európai Unióval való kapcsolatok alapját, tehát egy fontos és komoly dokumentumról van szó. A macedón külpolitika fő prioritása az ország európai és euroatlanti integrációja. Macedónia 2005-ben kapott tagjelölti státuszt, a csatlakozási tárgyalások azonban sajnos még a mai napig nem kezdődtek meg. A macedón kormány számára legitimációs kérdés, hogy az integráció területén mielőbbi sikert tudjon felmutatni. Ennek érdekében alapszerződést kötöttek Bulgáriával, elfogadva minden bolgár feltételt; javaslatot tettek egy új nyelvtörvényre, növelve az albán kisebbség jogosultságait; illetve belpolitikai kockázatot vállalva előrehaladott tárgyalásokat folytatnak Görögországgal az ország nevének alkotmányos megváltoztatásáról. Tehát egy súlyos és komoly kérdésről van szó, azt gondolom, ezt nem kell külön hangsúlyoznom. Ami Macedónia uniós csatlakozásának esélyeit illeti, Jean-Claude Juncker bizottsági elnök az Európai Unió helyzetéről tartott 2017. szeptember 13-ai beszédében kiállt a nyugat-balkáni országok hiteles tagsági perspektívája mellett, ami egy nagy változás ahhoz képest, amit a Bizottság elnöke a Bizottság intézményi ciklusának elején, 2014-ben mondott. Az Európai Bizottság és az Európai Parlament 2019-ig tartó hivatali ideje alatt ugyanakkor valószínűleg nem kerül sor az új csatlakozásra, hiszen egyelőre egyik balkáni ország sem áll arra készen. 2018. február 6-án megjelent az Európai Bizottság nyugat-balkáni stratégiája, amely a bővítést tágabb kontextusba, egy erősebb Európai Unió 2025-ös víziójába helyezi. Egyrészt pozitív üzenetet fogalmaz meg: a Nyugat-Balkán Európa része; a régió EU-integrációja az EU politikai, biztonsági és gazdasági érdeke. Igyekszik konkrét perspektívát adni, a nyugat-balkáni országok számára különböző uniós szakpolitikákat érintő javaslatok benyújtását ígéri az elkövetkező időszakban, és így kézzelfogható együttműködést kínál a térség országainak. Másrészt átfogóan foglalkozik a következő bővítési körre való belső uniós felkészülés szükséges lépéseivel is mind intézményi, mind pénzügyi szempontból. A csatlakozási folyamat valamennyi ország esetében teljesítmény- és feltételességalapú marad ezzel együtt. Az Európai Bizottság 2018. április 17-én hozta nyilvánosságra a bővítési csomagját, amelyben Macedónia kapcsán konkrét felvetéssel élt: javasolja a Tanácsnak a csatlakozási tárgyalások megkezdését. A bolgár uniós elnökség kiemelt eseménye volt a 2018. május 17-ei szófiai EU-Nyugat-Balkán-csúcstalálkozó. Az elfogadott nyilatkozatban a tagállamok egyhangúlag támogatják a térség európai perspektíváját; megkülönböztetett figyelem irányul a regionális együttműködésre és a jószomszédi viszonyokra. Külön bekezdések foglalkoznak az EU és a nyugat-balkáni országok biztonságpolitikai együttműködésével az illegális migráció megfékezése, valamint a terrorizmus, a radikalizáció elleni fellépés területén. Az Európai Unió elismeri a nyugat-balkáni országok eddigi elkötelezettségét a közös kül- és biztonságpolitika terén, és egyre mélyülő együttműködést vár el ezen a területen is. [[12.00]] Ami a hazánkkal való kétoldalú kapcsolatokat illeti: Macedóniával 1994-ben vettük fel a diplomáciai kapcsolatokat, szkopjei nagykövetségünket 1999-ben nyitottuk meg, és Magyarország továbbra is támogatja Macedónia európai integrációs törekvését, politikai és szakértői szinteken a segítségnyújtásunk folyamatos. Magyarország következetesen támogatja Macedónia NATO-csatlakozási törekvését is, amely az egész térség stabilitása és biztonsága szempontjából fontos és releváns kérdés. A NATO-integrációs perspektíva jegyében változatlanul készek vagyunk gyakorlati támogatást nyújtani az ország felkészüléséhez. Kétoldalú kapcsolataink egyik alapfeltétele, hogy a macedón határ továbbra is zárva maradjon az illegális migráció előtt, Macedónia ugyanis kulcsszerepet tölt be a nyugat-balkáni migrációs útvonalon, amelyen az uniós határvédelmi ügynökség adatai szerint 2014-ben 43 360 fő, 2015-ben 764 038 fő, 2016-ban pedig 122 779 fő illegális migráns haladt át. A legfrissebb adatok szerint a ’17. január és november közötti időszakban 10 983 fő haladt keresztül ugyanezen az útvonalon. Macedónia 2016 márciusától, összhangban Szerbia, Horvátország, Szlovénia és Ausztria lépéseivel, csak az érvényes útlevéllel és vízummal rendelkező migránsok számára engedélyezi a belépést az ország területére, amivel gyakorlatilag lezárta a határait. Macedóniában jelenleg a migrációs helyzet stabilnak mondható, az előző időszakhoz képest a számadatok tovább csökkentek, ugyanakkor a nem szervezett illegális belépések és az embercsempészet folyamatos. Magyarország a kezdetektől aktívan együttműködik a nyugat-balkáni migrációs útvonal által érintett országokkal. A macedón határzár fenntartásához hazánk is nyújt technikai segítséget eszközök biztosításával. A határ ellenőrzésében ’16 januárja óta magyar rendőri kontingens segíti a létszámgondokkal küldő macedón határőrséget a déli határszakaszon. A magyar rendőrök továbbá járőrszolgálatot látnak el a jogellenes határátlépések megelőzése és felderítése érdekében, valamint közreműködnek az embercsempészek és a Macedónia területére belépő illegális bevándorlók előállításában. A kontingens terepjárókkal, éjjellátó készülékekkel és kézi hőkamerákkal támogatja az érintett határszakasz védelmét. Macedón kérésre a magyar kormány 2018 októberéig folyamatosan, havi váltásban biztosítja a magyar rendőri jelenlétet. Az Európai Bizottság szintén segíti Macedóniát az illegális migráció elleni fellépésben. 2016 februárjában 10 millió euró összegű támogatást hagyott jóvá a határőrizet segítése, valamint az uniós tagállamokból és Szerbiából érkező rendőrök ellátásának fedezése érdekében. A most kihirdetendő megállapodás reményeink szerint elősegíti a Macedónia és az Európai Unió közötti kapcsolatok további fejlődését és az ország jövőbeli uniós csatlakozását, amelynek hazánk következetes és elkötelezett támogatója a Balkán egészének stabilizációja érdekében. Tisztelt Ház! A fentiek figyelembevételével kérem, hogy támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Takács Szabolcs államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Balla Mihály képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Fidesz képviselőcsoportja támogatja a Macedóniával kötendő megállapodás aláírását és kihirdetését, és ugyanilyen mértékben támogatjuk Macedónia európai integrációs törekvéseit, s készek vagyunk segítséget nyújtani a megvalósulást elősegítő lépések során. Azt gondolom, hogy ebben a különböző frakciók eddig egyetértettek és konszenzusra tudtak jutni. Jelen szerződés célja, hogy olyan keretet alakítson ki az Európai Unió és Macedónia közötti politikai párbeszéd előmozdítása érdekében, amely révén lehetőség nyílik a kapcsolatok fejlesztésére, Macedónia gazdasági és nemzetközi együttműködése fejlesztése céljából tett erőfeszítéseinek támogatására, harmonikus gazdasági kapcsolatok előmozdítására és egy szabadkereskedelmi terület fokozatos kiépítésére. Macedónia uniós csatlakozásáig jelen megállapodás képezi Macedónia Európai Unióval való kapcsolatának az alapját. A gazdasági kapcsolatokon túl a nyugat-balkáni régió az Európai Unió biztonságpolitikájára jelentős hatást gyakorol, a térség szerepe a migrációs folyamatok nyújtotta kihívás kezelésében és megoldásában meghatározó jelentőségű. [[Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Az Európai Uniónak fel kell ismernie, hogy a Nyugat-Balkán által Közép- és Kelet-Európa biztonsága a térség európai uniós és NATO-csatlakozási folyamatának felgyorsításával garantálható. Az illegális migráció elleni hatékony védekezésben a Nyugat-Balkán Európai Unióval ápolt kapcsolata egyértelműen kulcskérdésnek bizonyul. Egy hatékony együttműködési mechanizmus kialakítása Magyarország számára is kiemelkedően fontos. Egy esetleges krízishelyzet kialakulása mérsékelhető, adott esetben megelőzhető, amennyiben a nyugat-balkáni államok képesek egységesen, egymást segítve reagálni a válságra. Amennyiben a Nyugat-Balkán nem képes megfelelően felkészülni és védelmi intézkedéseivel megállítani az illegális migráció balkáni útvonalakon érkező hullámait, a déli határra nehezedő nyomás hazánk biztonsági helyzetére is közvetlen hatással lesz. A fenti érvek alapján Magyarországnak egyértelműen érdeke, hogy segítse a Nyugat-Balkán, azon belül Macedónia mielőbbi európai integrációját. Ezért is a frakció nevében kérem képviselőtársaimat, hogy támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Üdvözlöm önöket. Folytatjuk munkánkat, méghozzá a Jobbik vezérszónokát hallgathatjuk. Z. Kárpát Dániel képviselő úr következik. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nem illik ilyet mondani, de úgy gondolom, hogy a nap eddigi legfontosabb egyezményének tárgyalásába kezdünk, ezért is köszöntöm államtitkár urat, hogy a rövid intermezzo után el tudtuk kezdeni ezt a szerintem különösen fontos vitát, főleg a tekintetben, hogy aki Macedóniának segít vagy annak a térségnek segít, az tulajdonképpen Magyarország határvédelmét is segíti, ha a migrációs megközelítést alkalmazzuk. El kell mondjuk, hogy az Unió gyakorlatilag cserben hagyta ezt a térséget, tehát lényegi anyagi segítséget nem biztosított számára; eszközbélit igen, de a helyiek panaszai szerint ezek egyrészt elhanyagolható mennyiségűek voltak a szükségeshez képest, másrészt a minőségük enyhén szólva kívánnivalót hagyott maga után. Másrészt pedig a visegrádi országok és az Európai Unió említett hezitálása és bénultsága mellett többször rendőröket küldtek a macedón határvédelem megsegítésére, pedig hát azért tudjuk, hogy az ottani helyzet lényegesen élesebb most még, mint a magyar határok mellett tapasztalható. Az alfahir.hu kiváló összefoglalójából kiderül, hogy a biztonsági kockázatok megelőzése érdekében információs együttműködést is kialakítottak a balkáni országgal, de az egészen biztos, hogy ez a keretrendszer, eszközrendszer átgondolandó. Ha Magyarország valódi frontokat akar nyitni az Európai Unióval, akkor ez, mondjuk, egy legitim felvetés lenne; legitim felvetés lenne ezen régió számára kikövetelni, kiharcolni a védekezéshez szükséges, lényegében összes eszközt. Én már csak önmagában ezért is támogatni tudom és fogom az előttünk fekvő előterjesztést, akkor is, ha a hiányérzetem azért erős; erős a tekintetben, hogy ha egy állammal, egy térséggel, egy régióval kötendő megállapodásról van szó, akkor szerintem főiskolás vagy egyetemi szinten is minimumelvárás egy olyan csatolt fájl vagy egy csomag biztosítása az előterjesztéshez, amely a térséggel szemben fennálló mérlegünket taglalja, akár kereskedelmi kapcsolatok, akár egyéb koordináták tekintetében. Bejönnek ide futószalagon adott esetben többéves késéssel – mint ahogy képviselőtársnőm említette – egyezmények, megállapodások, ratifikálásra szoruló dokumentumok, egyebek, viszont az ehhez szükséges háttértanulmányokat, anyagokat lényegében alanyi jogon egyetlen képviselő sem kapja meg. Tehát a mi eredményes munkavégzésünk záloga az, hogy mennyire nézünk utána mindezeknek, de legyünk őszinték, és tegye a szívére a kezét mindenki itt a teremben, most nagyjából nyolcadházzal üzemel a Ház, de nem vagyok meggyőződve arról, hogy a képviselők többsége egyáltalán tudná, hogy miről szavaz, vagy elolvasná ezeket az egyezményeket, vagy adott esetben lefordítaná a hozzá kapcsolt jegyzőkönyveket. Tehát ugyanúgy, ahogy a költségvetésnél nem tudtunk még egy n-1 vagy n+1 szabályhoz eljutni az elmúlt nyolc évben, hasonlóképpen nem tudunk ezen a területen sem eljutni a normális döntést megalapozó mérlegek kezeléséig vagy adott esetben a normális háttértanulmányok eléréséig. De a migrációs tematika mentén kimondottan arra kapacitálom mind Magyarország Kormányát, mind áttételesen az Európai Uniót, hogy a szükséges eszközrendszert ki kell harcolni ennek a térségnek, de a mi elsődleges feladatunk Magyarország védelme lenne. [[12.10]] Azért mondom, hogy lenne, mert a kormányzat tevékenysége enyhén szólva kívánnivalót hagy maga után. Itt nemcsak a Brüsszel által elvárt kvótánál magasabb számú befogadott oltalmazottra gondolok, akik esetében önöknek senki nem írta elő törvényben, hogy, mondjuk, Budapesten ki kell őket okosítani a CSOK felvételének lehetőségeiről, merthogy ez megtörtént Tokodi Marcell Gergely fővárosi képviselőnk az ezzel kapcsolatos dokumentációt kikérte, megszerezte, ez egy egyszerű Google-kereséssel hozzáférhető , de arra is gondolok, hogy önálló határőrség híján rendőri és honvédségi erők teljesítenek szolgálatot. Szeretném emlékeztetni azon kormánypárti képviselőtársaimat, akik a Jobbikot a migrációs tematika mentén valamiféle önfeladással vádolták, hogy óriási tévedésben vannak, hiszen például a honvédség határhoz vezényléséhez a kétharmadot a Jobbik biztosította, akik akkor is képviselők voltak. Bizonyára emlékeznek erre. Tehát itt kétarcúsággal és kétkulacsú politikával az a kormányzat vádolható, amely bár zéró toleranciát hirdet óriásplakátokon a migrációval szemben, mondjuk, a letelepedésikötvény-konstrukcióval elkövette azt a merényletet Magyarország ellen, hogy lényegében ellenőrizetlenül, tízezres nagyságrendben, jóval húszezer fölötti idegen személynek az állampolgárság előszobáját biztosította. Államtitkár úr véleménye érdekelne nem a vita végén, hanem most, közben, hogy még tudjunk rá reagálni arról, hogy ez a szűrés, amely a letelepedési kötvényeseket érte, mennyiben lehetett hatékony. Hiszen álláspontom szerint a nemzetközi vagy nyugat-európai körözési listákon történő lefuttatás nem tekinthető átvilágításnak. Érdekel az ön személyes álláspontja arról, hogy mennyiben volt elégséges ez a rendszer. Ha már zéró toleranciát hirdettek, és támogatják, mondjuk, Macedóniát teljesen jogosan, általam támogatott módon ezen folyamatok erősítésében, akkor miért hatnak itthon ugyanezen folyamatok ellenében. Várom érdemi válaszát, amennyiben megtisztel ezzel. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm, képviselő úr. Gurmai Zita képviselő asszony, az MSZP vezérszónoka következik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! Képviselőtársaim! Örülök, hogy államtitkár úr Juncker bizottsági elnök gondolatával kezdte, hiszen egy olyanfajta bizonytalanságot hagyott a régióban, hogy nem lehet tudni, hogy ki mikor és milyen formában fog csatlakozni; így örömmel vettem, amikor az aktuális biztos, Johannes Hahn, aki a bővítésért felel, 2018 februárjában valóban arról beszélt, hogy javasolni fogja az uniós tagállamoknak a csatlakozási tárgyalások mielőbbi megkezdését nemcsak Macedóniával, hanem Albániával és a volt Jugoszláv Köztársasággal is.A macedón külpolitika fő prioritása az ország euroatlanti integrációja. 2005-ben kapott európai uniós tagjelölti státuszt, a csatlakozási tárgyalások azonban máig nem kezdődtek meg. Súlyos akadályt képezett ebben a Görögországgal hosszú ideje zajló névvita, de az ország a névváltoztatásra is hajlandó a csatlakozás elősegítése érdekében. Bulgária is a jószomszédi kapcsolatok hiányára hivatkozva 2012 óta akadályozta a csatlakozási tárgyalások megkezdését. A két ország viszonyában azonban áttörést jelentett, és ez számunkra is rendkívül fontos, hogy 2017. augusztus 1-jén aláírták a bolgár-macedón jószomszédsági szerződést. Az Európai Bizottság kezdeményezésére 2012ben kezdetét vette a magas szintű csatlakozási párbeszéd. Magyarország nemzeti érdeke erről is beszélt államtitkár úr a térség stabilizációja és Macedónia mielőbbi euroatlanti integrációja. Ezért a Magyar Szocialista Párt támogatja Macedónia európai uniós és NATO-s integrációs törekvéseit, ennek megfelelően pedig a jelen törvényjavaslat elfogadását is. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most kétperces felszólalások következnek, de minthogy kétperces felszólalásra nem jelentkezett senki, így normál képviselői felszólalás keretében adom meg a lehetőséget Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ígéretet teszek arra, hogy nem használom ki mind a 15 percet, amely most számomra megadatott, hiszen a normál felszólalást kérő gombnyomásom annak szólt, hogy feltételeztem, hogy államtitkár úrban meglesz a lélekbátorság ahhoz, hogy felálljon és aztán a válaszadása után visszaüljön, még a vita közben, tehát nem a végén, és én tudjak reagálni az ön által elmondottakra. Ezt most szerettem volna egy normál felszólalással megtenni. Ön annyiban megtorpedózta szándékaimat, hogy nem tanúsította ezt a lélekbátorságot, feltételezem, majd a vita végén kíván felszólalni. De szeretném felhívni a figyelmét arra, hogy a letelepedésikötvény-konstrukcióval mintegy 17,5 milliárd forintos kárt okoztak a magyar költségvetésnek. Ezek a nagyjából most, e hetekben kalkulált számítások alapján értendők. Eközben ami igazán durva, az a közvetítői díjak mértéke. Itt jellemző módon egy kormányközeli, feltételezhetően kormányközeli cégháló volt az, amely több mint 150 milliárd forintos közvetítői díjra tett szert. Hogy ezt offshore cégeken keresztül tette vagy külföldi hálózatokon keresztül realizálta, lényegében technikai kérdés volt számára, de ha egy mondatot idézek a sajtójelentésekből, miszerint az érintett ügyfelek 81 százalékát egy, a Kajmán-szigeteken bejegyzett közvetítő hozta, akkor azt hiszem, hogy mindent elmondtam az önök letelepedésikötvény-konstrukciójáról. Adódik tehát a kérdés: amellett, hogy átmenetileg felfüggesztették ezt a konstrukciót, vállaljae államtitkár úr vagy akár a kormány azt, hogy véglegesen megszünteti ezt a magyar költségvetés számára károkat hozó, a magyar állam területére az állampolgárság előszobáját odaadva, de biztonsági kockázatot hozó konstrukciót, és egyáltalán látjae bármi értelmét annak, hogy önök ezt megtették, megcsinálták? Úgy gondolom, hogy egyértelmű nemzetbiztonsági sérelem érte Magyarországot ezáltal, és az előttünk fekvő egyezmény támogatása mellett szeretném felhívni figyelmüket arra, hogy akkor van értelme a szélesebb értelemben vett Európa külső határai védelmének, ha belül nem okoznak párhuzamosan hatalmas és az eddig említettekhez hasonló károkat. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! [[Jelzésre:]] Megkérdeztem volna, de most már nem kérdezem, mert azóta a Miniszterelnökség nevében Takács államtitkár úr jelentkezett. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Asszony! Képviselő Úr! Képviselő Urak! Köszönöm szépen a hozzászólást. A bátorságfaktoromat nem változtatja, hogy azonnal vagy most a végén reagálok, úgyhogy szeretném rögzíteni, megvártam képviselő asszony hozzászólását csak udvariassági szempontok alapján, de természetesen értettem a felvetést. Bár egy picit meglepett, hogy az Európai Unió és Macedónia társulási megállapodásától el tudott jutni képviselő úr egy huszárvágással a letelepedési kötvényig. [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] Ezzel együtt azt kell mondjam, hogy a dolgok összemosása zajlik egy picit, mert az illegális mígráció nem ugyanaz, mint a letelepedési kötvények intézménye. Ez nem egy magyarspecifikus intézmény, a letelepedési kötvény, Európa számos országa alkalmazza ezt az intézményt, és pont egy olyan intézmény, amely lehetőséget ad arra egyébként, hogy az ezzel élni kívánók teljes körű nemzetbiztonsági és minden egyéb átvilágítása megtörténhessen. Ezek az emberek, akik Európa számos országába ezen az intézményen keresztül jönnek be, különböző okokból ez minden tagállamnak a saját hatáskörébe tartozik, nem veszélyeztetik a nemzetbiztonságot az adott tagállamban és általában az Európai Unió kulturális értékeit, hagyományait, identitását sem. Ami a macedón-EU-megállapodás kérdését illeti, nem akarom megismételni az expozéban már kifejtett szempontokat. Nyilvánvalóan itt az illegális migráció megállításában is egy fontos szerepet játszik. Magyarország volt az a tagállam, amely a migrációs válság ’15. őszi kirobbanásától kezdődően rendkívül konzekvensen ugyanannak a logikának a mentén képviselte az érdekeit nagyon nehéz politikai környezetben. 2015-ben, csak hadd idézzem vissza képviselő úrnak, azért kaptunk támadást nagyon sok irányból itthonról is meg külföldről is, merthogy pont azt a kerítést építettük fel, amivel védtük nemcsak Magyarországot, hanem az egész Európai Uniót. Tehát mi továbbra is azt gondoljuk, hogy az a politika jó volt, és ennek a logikája mentén, ennek az összefüggésében támogatjuk az EU-macedón-megállapodást is. Remélem, hogy nem használjuk ki az ilyen fontos eseményeket, ilyen fontos ügyeket arra, hogy más, teljesen ide nem illő kérdésekkel összemosva ennek a komolyságát gyengítsük. Kérem a válaszom elfogadását. [[12.20]]
Nagyon szépen köszönöm. Látom Z. Kárpát képviselő úr jelentkezését, és meg is adom a szót, de arra kötelességem fölhívni a figyelmet, hogy itt most egy nemzetközi egyezményről szóló vita van. Nem akarom az egész címét fölolvasni, mert hosszabb lenne, mint maga a felszólalás, de arra a házszabály szerint kötelességem felhívni a figyelmet, hogy arról vitatkozzanak, amiről egyébként most éppen a napirend keretében illő vitatkozni. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Értettem a célzást. Úgy gondolom, a tárgykörhöz tartozik, hogy ha a széles értelemben vett Európa külső határait sikerrel védjük, akkor a magyar határvédelemre kevesebb teher hárul. Itt láttuk az összefüggést, úgy látom, államtitkár úrral együtt, akinek először is köszönöm a bátorságát, hogy tudunk egy érdemi vitát folytatni. Így van értelme a parlamenti diskurzusnak. Sajnos, ez nagyon ritka, ezért minden elismerésem az öné. Emellett szeretném megnyugtatni, hogy ez nem az a műfaj, ahol nekem el kéne fogadnom az ön válaszát, tehát az én elégedettségi mércém indifferens ebben a kérdésben. Köszönöm az érdemi választ. Ugyanakkor szeretném figyelmeztetni arra, hogy Európában mi a vizsgálódásaink során nem találtunk a letelepedésikötvény-konstrukcióhoz hasonlót, tehát az adott befogadó országra nézve ennyire előnytelen szerződéses feltételeket nem találtunk sehol. Ha a nemzetbiztonsági szűréssel kapcsolatos adatokat átküldené, átküldenék az én privát parlamenti e-mail-címemre, sokat segítenének az épülésemen, hiszen nem nagyon látom át, hogy ezt a több mint 20 ezer embert milyen módszerekkel, milyen kiadások mentén milyen szervezetek vizsgálták át. Az összes nyilvános információt beszereztem erről, de nyilván nem látok bele olyan mélyen a kérdésbe, mint önök, akik a nem nyilvános információtömeggel is rendelkeznek. Ha pedig a közvetítő cégek több mint 150 milliárd forintot tehettek zsebre a letelepedésikötvény-konstrukció mentén, a magyar költségvetést pedig 17,5 milliárdos kár érhette, akkor államtitkár úr, egyetlen kérdésem marad, és ezt a zárszóban is nyugodtan is megválaszolhatja: miért érte meg Magyarországnak mindez? Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! További felszólalásra nem jelentkezett senki. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, kíváne most reflektálni. Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulást létrehozó Euromediterrán Megállapodás, valamint az ahhoz csatolt jegyzőkönyvek kihirdetéséről” szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/397. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót Takács Szabolcs Ferenc államtitkár úrnak, a Miniszterelnökség államtitkárának, előterjesztőnek. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! A jelen előterjesztés, a törvényjavaslat célja egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodás, valamint az ahhoz csatolt jegyzőkönyvek kihirdetése. A megállapodás céljai a következők: megfelelő keret kialakítása a politikai párbeszéd számára; az áruk, szolgáltatások és a tőke kereskedelmének fokozatos liberalizálásához szükséges feltételek megteremtése; a felek közötti kiegyensúlyozott gazdasági és társadalmi kapcsolatok fejlődésének előmozdítása; valamint a regionális együttműködés elősegítése a békés egymás mellett élés és a gazdasági és szociális stabilitás megszületése érdekében. Az Európai Unió és Egyiptom közötti kapcsolatok erősítésében nagy lépést jelentenek a felülvizsgált európai szomszédságpolitika keretében beazonosított új, a 2017-2020-as időszakra vonatkozó partnerségi prioritások, amelyekről a politikai megállapodás 2016. december végén született meg. A javasolt prioritások: Egyiptom fenntartható, korszerű gazdasági és társadalmi fejlesztése, a külpolitikai partnerség és a stabilitás megszilárdítása. Az együttműködés a kölcsönös elszámoltathatóság és a felelősség, valamint a demokráciára és az emberi jogokra vonatkozó párbeszéd elmélyítésén alapul. Az uniós tagállamok között alapvetően egyetértés van abban, hogy az Egyiptomhoz fűződő különleges kapcsolatokra és kiterjedt érdekekre tekintettel az EU-nak kiegyensúlyozottan kell fellépnie, és meg kell őriznie a politikai átalakulással kapcsolatos szerepét és mozgásterét. Magyarország az észszerű és rugalmas megközelítést, az egyiptomi igények megfelelő figyelembevételének fontosságát hangsúlyozza. Ami a kétoldalú kapcsolatokat illeti: Magyarország 1928-ban létesített diplomáciai kapcsolatot Egyiptommal, elsőként egyébként az arab országok közül. Kairói nagykövetségünket 1939-ben nyitottuk meg, és Egyiptom 1957 óta működtet nagykövetséget Budapesten. A magyar-egyiptomi kapcsolatok az utóbbi időben fejlődő tendenciát mutatnak, az egyiptomi Magyarország-kép pedig hagyományosan pozitív. A 2015-16-os migrációs válság negatív hatásai ezt érdemben nem módosították. Az Orbán Viktor miniszterelnök és Abdul Fatal Khalil Al-Sisi egyiptomi elnök közötti több találkozó, majd a parlamenti elnök látogatása, valamint miniszteri és egyéb magas szintű találkozók azt jelzik, hogy országaink között kiegyensúlyozott, dinamikus és szinte minden területre kiterjedő együttműködés jött létre. Egyiptom nagyon nagyra értékeli közbenjárásunkat az EU-egyiptomi és a V4-egyiptomi kapcsolatok fejlesztése érdekében. Ez utóbbi tekintetében különösen nagy siker, azt gondolom, külpolitikailag, hogy 2017. július 4-én a V4 magyar elnöksége alatt valósult meg Budapesten az első V4-Egyiptom-csúcstalálkozó, amelyen a felek megegyeztek a V4-Egyiptom-együttműködés kialakításáról, a turizmus, az illegális migráció elleni küzdelem, a V4-egyiptomi energetikai együttműködés, közös V4-egyiptomi befektetési alap kidolgozása és a kölcsönös befektetések ösztönzése, valamint általában az Európai Unió és Egyiptom kapcsolatainak erősítésének a szükségességéről. A V4-Egyiptom-csúcstalálkozót követően Orbán Viktor miniszterelnök 2017. július 12-én kelt levelében felhívta az Európa Tanács elnöke, Donald Tusk figyelmét Egyiptom kiemelkedő regionális szerepére, valamint az Európai Unió és Egyiptom kapcsolatainak a fontosságára. Az EU-Egyiptom Társulási Tanács ülésén, ahol elfogadták a partnerségi prioritásokat, Magyarország komoly erőfeszítéseket tett a szöveg kiegyensúlyozása érdekében, elsősorban Görögországgal és Ciprussal egyetértésben. A most kihirdetendő megállapodás reményeink szerint elősegíti az Egyiptom és az Európai Unió közötti kapcsolatok további fejlődését a nehézségek ellenére is, hiszen Egyiptom politikai, gazdasági és társadalmi stabilitása nemcsak regionális érdek, hanem Európa egészének az érdeke is. A fentiek figyelembevételével kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként Balla Mihály képviselő úr, a Fidesz vezérszónoka következik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Egyiptommal hazánknak régre visszamenő jó kapcsolata van, ami máig fennáll. A 97 milliós Egyiptom stabilizáló hatása és mértékadó szerepe nemcsak az észak-afrikai országokra, hanem egész Európára is kiterjed. A mi szempontunkból, az Európai Unió szempontjából ez a szerződés a megvalósult szomszédságpolitika, ami Európa környezetét kívánja stabilizálni. Ezen megállapodáson keresztül hatással lehetünk az egyiptomi kereskedelmen túl az egyiptomi társadalomra is, amelynek több mint 10 százaléka kopt keresztény. Annak fényében pedig különösen fontos ez az egyezményünk, hogy az Oroszország ellen bevezetett szankciók óta Egyiptom egyre nagyobb üzleteket üt nyélbe Oroszországgal, egyre erősebb kapcsolatok fűzik Oroszországhoz. Nekünk érdekünk az, hogy Egyiptom külkapcsolatai, külgazdasági kapcsolatai kiegyenlítettek maradjanak, és ebben növekvő aránnyal vegyen részt az Európai Unió és annak tagállamai, köztük Magyarország is. Ennek a társulási euromediterrán megállapodásnak egy fontos célja lehet az is, hogy Egyiptom térségbeli stabilitását és térségbeli mértékadó szerepét tovább tudja erősíteni. A frakciónk ezért támogatja a törvényjavaslatot. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Z. Kárpát Dániel képviselő úr következik, a Jobbik vezérszónoka.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nem lehet kétséges, hogy támogatjuk az előttünk fekvő javaslatot, hiszen az euromediterrán térségen múlik jórészt Európa, egyébként Közép-Kelet-Európa jövője is egy kisebb fokon. [[12.30]] Azt kell lássuk, hogy a térség stabilizáló erejét én magam leginkább a gazdasági kapcsolatok erősítésén és az ottani gazdasági viszonyok rendezésén keresztül látom realizálhatónak. Talán a legjobb politikai stabilizáló eszköz is a gazdasági kapcsolatok kiterjesztése. Ebből kifolyólag minden, ebbe az irányba mutató rendelkezést, támogatást, irányelvet, javaslatot támogatnunk kell és támogatunk is amellett, hogy reményeimet fejezem ki, hogy ebből a végén egy olyan közös európai stratégia lesz, ahol az Európai Unió nem egyfajta béna kacsaként viselkedik majd, mint az az utóbbi években tapasztalható volt, és az Európai Unió nem veszít tovább a világpolitikai súlyából, mint ahogy az az utóbbi egy vagy talán inkább most már két évtizedben realizálható volt, hanem érdemben képes fellépni, adott esetben támogatva más térségek stabilizációját is. Vannak kétségeim e tekintetben, és van bennünk kétség azt illetően, hogy a jelenlegi, néha elképesztő impotencia jeleit mutató Unió képese egy ilyen folyamat kivitelezéséhez egyáltalán hozzájárulni. De bízzunk abban, hogy igen, ne rajtunk múljon! Ezért a támogatásunk egyértelmű az előttünk fekvő előterjesztés kapcsán. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Gurmai Zita képviselő asszony, az MSZP vezérszónoka!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Képviselőtársaim! Az Európai Unió és Egyiptom közötti kapcsolatok prioritásai: Egyiptom fenntartható korszerű gazdasági és társadalmi fejlesztése, külpolitikai partnerség és a stabilitás megszilárdítása. Az együttműködés elvi alapját jelenti a kölcsönös elszámoltathatóság és felelősség, a demokrácia és az emberi jogokra vonatkozó párbeszéd elmélyítése, valamint a felek együttműködése a civil társadalommal.Az Európai Unió tagállamai egyetértenek abban, hogy az Egyiptomhoz fűződő különleges kapcsolataira és a kiterjedt érdekeire tekintettel az Európai Uniónak kiegyensúlyozottan kell fellépnie, és meg kell őriznie a politikai átalakulással kapcsolatos szerepét és mozgásterét, mivel Egyiptom politikai, gazdasági és társadalmi stabilitása nemcsak regionális, hanem európai érdek is, ezt államtitkár úr is említette. A jelen törvényjavaslatban foglalt megállapodás célja a megfelelő keret kialakítása a politikai párbeszéd számára a felek közötti szoros politikai kapcsolatok fejlesztése céljából, az áruk, szolgáltatások és a tőke kereskedelmének fokozatos liberalizálásához szükséges feltételek megteremtése, párbeszéd és együttműködés révén a felek közötti kiegyensúlyozott gazdasági és társadalmi kapcsolatok fejlődésének előmozdítása, a regionális együttműködés elősegítése a békés egymás mellett élés és a gazdasági és szociális stabilitás megszilárdítása érdekében, az együttműködés előmozdítása egyéb, kölcsönös érdeklődésre számot tartó területeken. Mivel a Magyar Szocialista Párt maradéktalanul egyetért ezen célok teljesítésével, támogatja a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm szépen, elnök úr.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kétperces felszólalások következhetnek. [[Nincs jelentkező.]] [[Nincs jelentkező.]] Nem következnek. További képviselői felszólalások? (Nincs jelentkező.) Minthogy senki nem kíván felszólalási lehetőségével élni, az általános vitát lezárom. Államtitkár úr kíváne szólni? [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködés megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv kihirdetéséről” szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/398. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót Takács államtitkár úrnak, a Miniszterelnökség államtitkárának, előterjesztőnek. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ahogy elnök úr is jelezte, a jelen törvényjavaslat célja egyrészt az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészt az Üzbég Köztársaság közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv kihirdetése.A Horvát Köztársaság csatlakozási okmánya alapján vállalta, hogy az Európai Unió és tagállamai által aláírt vagy megkötött nemzetközi megállapodásokhoz az ezen megállapodásokhoz csatolt jegyzőkönyv útján csatlakozik. A jegyzőkönyvet Horvátország Európai Unióhoz történő csatlakozására tekintettel, 2013. június 1-jétől kezdődően, a megkötéshez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell. Az Európai Unió és az Üzbég Köztársaság közötti kapcsolatok az ország 1991-es függetlenedése óta folyamatosan fejlődnek, 1996. június 21-én került sor egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodás aláírására, amely ’99. július 1-jétől lépett hatályba. A megállapodás megnyitotta az utat a kétoldalú kapcsolatok előtt a politikai párbeszéd, a kétoldalú árukereskedelem, az üzleti befektetések fejlesztése terén, és keretet biztosít a gazdasági és igazságügyi együttműködés előmozdításához is. A megállapodás a demokráciaépítés és az emberi jogok terén is rögzíti az együttműködés kereteit, és lehetőséget teremt az illegális migrációval szembeni fellépésre, valamint kiterjed a kulturális és pénzügyi együttműködés, a technikai segítségnyújtás területére is. A közép-ázsiai térség öt országa számára a 2014-2020 közötti időszakra az Európai Unió 1 milliárd eurót hagyott jóvá regionális és országspecifikus programokra, amelyek felölelik a természeti erőforrások fenntarthatóságát, a szociális és gazdasági fejlesztéseket, az energetikát és a vízügyeket, a közlekedést, a kis- és közepes vállalkozások támogatását, a határellenőrzést és a kábítószerek elleni harcot, valamint az oktatást, a tudományt és a környezetvédelmet. Magyarország és Üzbegisztán 1992. március 3án létesített diplomáciai kapcsolatot, és hazánk a kétoldalú együttműködés vonatkozásában valamennyi területen nyitott a kapcsolatok fejlesztésére. A nagykövetség hivatalos megnyitására 2017. június 27-én, Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter úr látogatása idején került sor. A legígéretesebb együttműködési területnek a mezőgazdaságot, az élelmiszeripart, a gyógyszeripart és a vízgazdálkodást tekintjük. 2017. december 21-én Taskentben került aláírásra a Magyarország Kormánya és az Üzbég Köztársaság Kormánya közötti oktatási, tudományos és kulturális együttműködésről szóló kormányközi egyezmény. Ennek keretében a magyar állam 30 fős ösztöndíjkeretet ajánlott fel az üzbég partnernek, éves átlagban 10 fő körüli üzbég hallgató folytat tanulmányokat magyarországi egyetemeken. A Corvinus Egyetem 2016 novemberében Közép-Ázsia Kutatóközpontot hozott létre, amely célul tűzte ki a közép-ázsiai tanulmányok elmélyítését, a témával kapcsolatos események, konferenciák megszervezését. A központi elképzelések között szerepel a V4 és Közép-Ázsia akadémiai köreinek bevonása a két térség közötti együttműködés előmozdításával kapcsolatos közös gondolkodásba. Kérem, hogy a fentieket figyelembe véve támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm.
Köszönöm szépen. A vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Balla Mihály képviselő úr, a Fidesz vezérszónoka!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Üzbegisztánnak ázsiai viszonylatban is gyorsan fejlődő gazdasága van, és egy Magyarország méretű ország számára fontos kereskedelmi partnerré válhat. Ennek a jelei máris mutatkoznak marhahúsexportunk és az állattartáshoz kapcsolódó agrártechnológiánk exportja, az ország adottságai miatt nagy könnyebbséget jelentő víztisztító készülékeink megjelenése, valamint a Richter Gyógyszergyár egyre szélesedő befektetései képében. A kereskedelmi bővülés lehetőségeiről pedig lassan egy éve a Taskentban megnyílt nagykövetségünk is gondoskodik. Általában véve sem, de a felsorolt kapcsolatok miatt nekünk különösen sem mellékes, hogy egy dinamikusan fejlődő közép-ázsiai ország szorosabbá fűzi a viszonyát az Európai Unióval és annak tagállamaival. Az erősödő kereskedelmi kapcsolatok pedig bizonyára a jó viszony mélyítését fogják szolgálni két, egymást kulturálisan is számontartó nép között. Ezért a Fidesz frakciója támogatja a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Varga-Damm Andrea, a Jobbik vezérszónoka következik. Parancsoljon! [[12.40]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársak! Az Üzbég Köztársaság partnerségi és együttműködési megállapodásának a horvát csatlakozás miatti jegyzőkönyv kiegészítése ratifikációját tárgyaljuk most. Természetesen a Jobbik frakciója a szavazáson támogatni fogja ezt a kezdeményezést. 1996. június 21-én írta alá az EU és az Üzbég Köztársaság Firenzében a partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodást, és 2017. július 17-én írták alá azt a jegyzőkönyvet, amelynek most a ratifikációja zajlik. 2018. február 13-án nyújtotta be a parlamenthez az illetékes miniszter a kezdeményezést. Üzbegisztán és az EU együttműködési tanácsa már a 13. ülését tartotta az elmúlt évben, és az látható, hogy az EU és Üzbegisztán kapcsolata hihetetlen fejlődésen ment át az elmúlt években. Az integráció és Üzbegisztán kapcsolata a politikai, igazságügyi, gazdasági reformok, valamint a jogállamiság és a kereskedelmi kapcsolatok vonatkozásában rendkívül előremutató, komoly fejlődés volt elérhető. Kohéziós erőként van jelen a közép-ázsiai országok életében az EU a nyugati világgal folytatott kapcsolatok építése érdekében. De azért, hogy egy kicsit Üzbegisztán történelméről, helyzetéről is egypár szót szólhassunk, már csak azért is, hogy a bennünket néző és megválasztó polgárok ismereteit minél inkább mi magunk is tudjuk bővíteni, az Üzbég Köztársaság területén iráni népek éltek, és a X. századtól pedig a török nyelvű népek lakták, majd aztán a mongolok foglalták el. 1370-től a Timuridák uralták, és 1598-tól lett kánság, majd 1868-tól orosz fennhatóság alá került. Amikor a Szovjetunió felbomlott, 1991-től független állam. Azt érzékeljük és látjuk, hogy Üzbegisztán mindent elkövet azért, hogy a nyugati világgal való kapcsolata erős legyen, és mind a kereskedelmi, mint a politikai kapcsolataiban egy elismert ország legyen. Már csak ennek okán is úgy ítéljük meg, hogy minden ilyen jellegű megállapodás és azok kiegészítése, valamint az EU és Üzbegisztán kapcsolatának fejlesztése a Magyar Köztársaság érdeke is. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Gurmai Zita képviselő asszony, MSZP!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Kedves Képviselőtársaim! A korábban felszólalt képviselőket támogatva, úgy gondolom, hogy ez egy rendkívül fontos megállapodás. Az Európai Unió és az Üzbég Köztársaság közötti kapcsolatok 1991-es függetlenedése óta folyamatosan fejlődnek, ’96. június 21-én aláírták egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodást, amely 1999. július 1-jén lépett hatályba. Ez megnyitotta az utat a kétoldalú kapcsolatok előtt a politikai párbeszéd, a kétoldalú árukereskedelem, az üzleti befektetések terén, és keretet biztosít a gazdasági és igazságügyi együttműködés előmozdításához. A megállapodás a demokráciaépítés és az emberi jogok terén is rögzíti az együttműködés kereteit, valamint kiterjed a kulturális és pénzügyi együttműködés, valamint a technikai segítségnyújtás területére is. A Magyar Szocialista Párt egyetért a fenti célok megvalósulásával, ezért támogatja az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Üzbég Köztársaság közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm szépen.
Köszönjük szépen. A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kétperces felszólalásra nem jelentkezett senki, további képviselői felszólalások következhetnek. [[Nincs jelentkező.]] De ilyenre nem jelentkezett senki. Minthogy ilyenre nem jelentkezett senki, az általános vitát lezárom. Államtitkár úr nem kíván hozzászólni, köszönettel. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Orosz Föderáció közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült Jegyzőkönyv kihirdetéséről” szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/399. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót Takács Szabolcs Ferenc úrnak, a Miniszterelnökség államtitkárának, előterjesztőnek. Parancsoljon!
Köszönöm szépen ismét a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A törvényjavaslat célja valóban egyrészről az Európai Közösség és tagállami, másrészről az Orosz Föderáció közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv kihirdetése. A megállapodás célja, különösen a kereskedelem és a beruházások, ezen belül a szállítási szolgáltatások kereskedelmének előmozdítása, valamint az egyezmény keretet hozott létre átfogó gazdasági, pénzügyi és műszaki együttműködés megteremtésére is. A megállapodás kilátásba helyezte a felek közötti partnerséget, megteremtette a politikai párbeszéd kereteit, és fontos előrelépést hozott a kereskedelem és az ágazati együttműködés területén, rögzítve a legnagyobb kedvezmény elvét, illetve a szabadkereskedelmi szintfelmérés lehetőségét. A kitűzések között szerepel továbbá az orosz gazdaság szerkezetátalakításának, a környezetvédelemnek és a harmonikus társadalmi fejlődésnek az elősegítése is. A Horvát Köztársaság ’13. július 1-jén vált az Európai Unió tagjává. Csatlakozási okmánya értelmében jegyzőkönyv útján csatlakozik az Európai Unió és tagállamai által aláírt vagy megkötött nemzetközi megállapodásokhoz. A jegyzőkönyvet az Európai Unió Tanácsa az Európai Unió és a tagállamok nevében jóváhagyta, és az Orosz Föderáció is ratifikálta a jegyzőkönyvet. Az Európai Unió és Oroszország kölcsönös egymásrautaltsága miatt közös érdekünk, úgy gondoljuk, hogy kikerüljünk a kapcsolatok jelenlegi negatív spiráljából. Mindez az Európai Unió és Oroszország versenyképességének megőrzése szempontjából is elengedhetetlen. A nehézségek ellenére az EU és Oroszország meghatározó gazdasági és kereskedelmi partnerei egymásnak. A kulturális örökség és a földrajzi közelség ugyancsak fontos összekötő kapocs. Oroszország a világgazdaság és a világpolitika egyik meghatározó szereplője. Állandó tagja az ENSZ Biztonsági Tanácsának, tagja a G20nak és a WTO-nak, egyike a nyolc atomhatalomnak, regionális szinten pedig egyszerre vesz részt mind az európai, mind az ázsiai térség gazdasági és politikai folyamataiban. Az Európai Uniót és Európát érintő biztonsági és gazdasági kockázatokra csak együtt, Oroszországot is bevonva lehet megfelelő választ adni véleményünk szerint. Hazánk számára Oroszország egyrészt gazdasági partner, egy fontos gazdasági partner, illetve az ország energiaellátásában is meghatározó szerepet játszik. A fentiek miatt arra kérem a tisztelt Házat, hogy támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként Balla Mihály képviselő úr, a Fidesz vezérszónoka, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Ahogy ön is mondta, a világ ma jelentős átrendeződési folyamatban van. Ez a most zajló átrendeződés esélyt ad arra, hogy létrejöjjön az európai béke alapfeltétele, a stabil és kiegyensúlyozott kapcsolat Oroszország és az Európai Unió között, bár tudjuk azt, hogy jelenleg nehézségek és különböző szankciók sújtják ezt az együttműködési rendszert. De az Európai Közösségnek és az Orosz Föderációnak véleményünk szerint törekednie kell az együttműködésre, hogy kedvezőbb feltételeket teremthessenek az áruk és szolgáltatások és a tőke kereskedelmének. Ez Magyarországnak gazdasági érdeke is. A megállapodás különösen a kereskedelmet és a beruházásokat érinti, ezen belül a szállítási szolgáltatások kereskedelmének előmozdítására irányul, valamint keretet hoz létre az átfogó gazdasági, pénzügyi és műszaki együttműködés megteremtésére. A legfontosabb gazdasági feladat a következő évekre, hogy a közép-európai országok a Nyugat-Balkánnal kiegészülve minél szerteágazóbb energetikai hálózatokkal, lehetőségekkel tudják majd biztosítani a versenyképességüket. Az energiaellátás oldaláról Magyarország képes lesz az iparát versenyképesebbé tenni, és úgy látjuk, hogy Horvátország csak akkor tud Közép-Európához hozzánőni, ha energiarendszere képes lesz a közép-európaihoz kapcsolódni. [[12.50]] Magyarország évek óta arra törekszik, hogy minél több országgal kiépítse a földgázszállítás útvonalait. A megállapodás biztosítja az együttműködés révén a felek közötti gazdasági és társadalmi kapcsolatok fejlődését és a békés egymás mellett élés lehetőségét. Ennek tudatában frakciónk támogatja a törvényjavaslatot, kérem a tisztelt Házat is erre. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen. Apáti István képviselő úr, a Jobbik vezérszónoka következik.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Mint bizonyára mindenki tudja, Horvátország 2013-ban vált az Európai Unió tagjává, s a csatlakozási okmányban szerepelt, hogy valamennyi, az EU és tagállamai által kötött nemzetközi szerződéshez jegyzőkönyv révén csatlakozhat. A jegyzőkönyv 2016. április 1-jén lépett hatályba. Eredeti célja a politikai párbeszéd előmozdítása volt, a kereskedelmi és beruházási kapcsolatok élénkítése, egyfajta gazdasági, pénzügyi és műszaki együttműködés is. Azonban itt néhány szó vagy gondolat erejéig ki kell térni az EU és Oroszország viszonylatában fennálló szankciós politikára, amely nemcsak az EU-ból Oroszországba irányuló exportot érinti, hanem egyébként hazánkat is igen súlyosan és érzékenyen. Utóbbi esetében a szankciók bevezetésétől a 2016. év végéig 15 százalékos kiesést, magyar viszonylatban 10 százalékos kiesést láthatunk, ez hazánk vonatkozásában bő egymilliárd eurós kiesést jelent. [[Szávay István elfoglalja helyét a jegyzői székben.]] Engedtessék meg nekem a Mezőgazdasági bizottság tagjaként és a téma iránt érdeklődő képviselőként, illetve családi gazdaság tagjaként megemlíteni egy igen sajátos vonatkozást, amelyről méltatlanul keveset beszélünk itt az Országgyűlésben és szakbizottsági szinteken is. Ez pedig a magyar mezőgazdaság lehetőségei, azok a lehetőségek, amelyeket jelen pillanatban abszolút nem tudunk kihasználni, teljes mértékben elveszettnek tűnnek, holott a kis- és közepes családi gazdaságok túlélése, hosszú távú jövője szempontjából kulcsfontosságú lenne az és akkor ne beszéljünk mellé, mondom a lényeget , hogy Oroszországba is tudjunk szállítani kiváló minőségű magyar mezőgazdasági termékeket. Gondolok itt a frissen szüretelt zöldségre, gyümölcsre vagy akár a feldolgozóipar különböző termékeire, ugyanis az orosz emberek, az orosz fogyasztók pontosan emlékeznek még a korábbi időszakból arra, hogy a Magyarországról érkezett mezőgazdasági termékek, legyen szó húsról, zöldségről, gyümölcsről, bármilyen termékről vagy terményről, kiváló minőségűek, emlékeznek még a konzervipari termékekre is, és igen nagy lenne a kereslet egyébként. Van szerencsém olyan információk birtokában lenni, hogy lenne olyan tisztességes orosz vállalkozó, aki önmagában jelentős mennyiségű zöldséget és gyümölcsöt szállítana Magyarországról Oroszországba, illetve vásárolna fel. Ez kifejezetten áldásos hatást gyakorolna, kedvező hatást gyakorolna a tekintetben is, hogy a kis és közepes családi gazdaságok, a kis és közepes paraszti réteg nem lenne kiszolgáltatva a felvásárló maffia kényének és kedvének, és legyen szó akár zöldség-, akár gyümölcsfelvásárlási árakról, nem beszélve itt egyébként a csak részben elhárítható időjárási kockázatokról, lényegesen kedvezőbb helyzetbe kerülnének. Itt a kereslet és a kínálat egymásra találna. Gyakorlatilag nem tudunk annyit termelni, amennyit ne tudnánk eladni, tehát szinte minden eladható lenne. Lenne is ez irányban érdeklődés, csak a szankciók miatt jelen pillanatban nem alakulhatnak ki ilyen jellegű kapcsolatok. Ha már ez a kérdés napirendre került itt az Országgyűlésben ez nyilván nem tőlünk függ, tehát ezért nem a miniszterelnököt kárhoztatjuk, nem is a kormányt hibáztatjuk, hiszen ez jóval a magyar kormány lehetőségeit meghaladó, azon túlnyúló, azon túlmutató kérdés , talán érdemes lenne szorgalmazni ezeknek a szankcióknak az újratárgyalását, illetőleg ezzel kapcsolatban, ha történik előrelépés, az örvendetesen előnyös és kedvező helyzetbe hozhatná a magyar mezőgazdaságot, különös tekintettel nem az oligarchákra, hozzáteszem, hanem a kis és közepes családi gazdaságokra. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Gurmai Zita képviselő asszony, az MSZP vezérszónoka!
Köszönöm szépen, elnök úr. Államtitkár Úr! Kedves Képviselőtársaim! Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Orosz Föderáció közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodást 1994. június 24-én írták alá. A megállapodás 1997. december 1-jén lépett hatályba. Célja különösen a kereskedelem és a beruházások, ezen belül a szállítási szolgáltatások kereskedelmének előmozdítása, valamint keretet hoz létre átfogó gazdasági, pénzügyi és műszaki együttműködés megteremtésére. A Horvát Köztársaság 2013. június 1-jén vált az Európai Unió tagjává. A Horvát Köztársaság csatlakozási okmánya értelmében jegyzőkönyv útján csatlakozik az Európai Unió és tagállamai által aláírt vagy megkötött nemzetközi megállapodáshoz. A jegyzőkönyvet 2014. december 17-én írták alá Brüsszelben, az Orosz Föderáció 2016. március 29én értesítette az Európai Uniót a jegyzőkönyv jóváhagyásáról, amely 2016. április 1-jén hatályba lépett. A Magyar Szocialista Párt országgyűlési képviselőcsoportja támogatja a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm szépen.
Már önök is tudhatják, a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kétperces felszólalásra lenne mód, de minthogy nem jelentkezett senki, így ezt kihagyjuk most. További felszólalások a képviselők részéről? [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem jelentkezett senki, így aztán az általános vitát lezárom. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván hozzászólni, így tájékoztatom önöket, tisztelt Országgyűlés, a módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről Mongólia közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodáshoz, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült Jegyzőkönyv kihirdetéséről” szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/400. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót Takács államtitkár úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének. Tessék!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Köszönöm a szót. Jelen törvényjavaslat célja egyrészről az Európai Közösség és azok tagállamai, másrészt Mongólia közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv kihirdetése. A Horvát Köztársaság csatlakozási okmánya alapján vállalta, hogy az Európai Unió és tagállamai által aláírt vagy megkötött nemzetközi megállapodásokhoz az ezen megállapodásokhoz csatolt jegyzőkönyv útján csatlakozik. A jegyzőkönyvet, Horvátország Európai Unióhoz történő csatlakozására tekintettel, 2013. június 1-jétől kezdődően a megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell. Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrésztől Mongólia közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodás további előrelépést jelent az EU fokozott kelet-ázsiai politikai és gazdasági szerepvállalása tekintetében. A keretmegállapodás tartalmazza az emberi jogokra, a nemzetközi büntetőbíróságra, a tömegpusztító fegyverekre, a kézi- és könnyűfegyverekre és a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó uniós sztenderd politikai záradékokat, továbbá végrehajtja az adózással és a migrációval kapcsolatos uniós szakpolitikákat. Emellett alapot nyújt az EU és tagállamai Mongóliával folytatott hatékonyabb együttműködésére fejlesztési, kereskedelmi, gazdasági és igazságügyi területen. A keretmegállapodás olyan területeket ölel fel, mint az egészségügy, a környezetvédelem, az éghajlatváltozás, az energiaügy, az oktatás és a kultúra, a munkaügy, a foglalkoztatási és szociális kérdések, a tudomány és technológia, valamint a közlekedésügy. Kiterjed továbbá a jogi együttműködésre, a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása, a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelemre is. A keretmegállapodás 2017. november 1-jén nemzetközi jogilag hatályba lépett. Az Európai Unió és Mongólia politikai kapcsolatai 1989 óta kedvezően és átfogó módon fejlődnek. Az EU fontos partnernek tekinti Mongóliát, ezért részt vesz az ottani helyszíni nemzeti és regionális együttműködési tevékenységekben. Magyarország 1950. április 28-án létesített diplomáciai kapcsolatot Mongóliával. Missziónk újranyitására, miután a 2006-os pénzügyi okokból történő bezárás megtörtént, 2015. május 29-én Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter úr jelenlétében került sor. [[13.00]] Magyarország és Mongólia viszonyrendszerének szerződéses alapjai szilárdak, a felmerülő ügyek intézésére a hatályban lévő nemzetközi egyezmények és a kétoldalú szerződéseink megfelelő hátteret biztosítanak. Az EU-mongol kapcsolatok fejlesztése összhangban áll a magyar kormány keleti nyitást szorgalmazó külpolitikai szándékaival és érdekeivel is. Kérem, hogy a fentiek figyelembevételével támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. A vezérszónoki felszólalások jönnek, elsőként Balla Mihály képviselő úr, a Fidesz vezérszónoka. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Államtitkár úr felsorolta azokat az érveket, egyáltalán azokat a tételeket, amelyek magában az együttműködési partnerségi keretmegállapodásban szerepelnek. Talán fontos kiemelni, hogy a Kína és Oroszország közé ékelődött Mongóliára általában véve nem úgy gondolunk, mint az Európai Unió és Oroszország által létrehozott Eurázsiai Gazdasági Unió közti közvetítőre, pedig a mindkét közösség tagjaként közös halmazt képező Mongólia Magyarországgal egyetértésben ilyen aspektusból is láttathatja a szerepét. Ráadásul az elmúlt években Mongólia felértékelődött. Azt is tudjuk, azt is tapasztaljuk, hogy Mongólia számára egyre inkább fontosabb, egyre inkább fontossá válik az a fajta kapcsolatrendszer, amit az Európai Unió jelent, illetve egyre inkább érdekeltek abban, hogy regionális együttműködések is kialakuljanak, ha kell, az Európai Unió együttműködési rendszerein keresztül. Másrészt pedig Mongóliát látni kell úgy is, hogy keresi önmagát, és keresi azt a fejlődési utat, amely talán egy olyan fejlődési pályára állíthatja, hogy a térségben, régióban meghatározó szereppel tudjon majd bírni. Azt gondolom, az Országgyűlés azzal, hogy támogatja ezt a törvényjavaslatot, sokat tud tenni azért is, hiszen tény és való, hogy az Európai Unió tagállamai és a Horvát Köztársaság csatlakozásával kapcsolatos jegyzőkönyv kihirdetéséről beszélünk, de ezzel a törvényjavaslattal viszont tudjuk segíteni azt is, hogy Magyarország is minél nagyobb részese lehessen az Európai Unió, annak tagállamai és Mongólia közötti kapcsolatrendszerben, ezért frakciónk támogatja ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen. Varga-Damm Andrea képviselő asszony, a Jobbik vezérszónoka következik. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az EU és Mongólia közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének ratifikációja történik a horvát EU-csatlakozás miatt. 2013. április 30-án Ulánbátorban írták alá a partnerségi és együttműködési keretmegállapodást az EU-val, amely az 1993-ban létrejött kereskedelmi és gazdasági együttműködési megállapodás helyébe lépett. Ezt a jegyzőkönyvet 2016. október 31-én Brüsszelben írták alá, amelynek most a ratifikációja zajlik. Újra felhívom a tisztelt kormány figyelmét arra, hogy igyekezzenek a jövőben rövidebb határidőn belül a parlament elé terjeszteni, amikor nemzetközi szerződés jóváhagyása szükségeltetik.Mongólia kapcsolatai az EU-val egyre mélyebbek, és Magyarországnak ezt feltétlenül támogatnia kell. Mongóliát az időszámításunk előtti III. században hun törzsek lakták, és a hunok miatt építette a kínai császár a kínai nagy falat, tekintettel arra, hogy a hunok állandó hódításának ezzel próbáltak ellenállni. Végül aztán mongol törzsek telepedek le a X. században. 1206-tól Dzsingisz kán alatt megkezdődött az ország virágzása, 1634-től a mandzsu kínai fennhatóság alá került, és 250 éves mandzsu dinasztia után 1911-ben Külső-Mongólia Tibettel együtt függetlenedett Kínától. 1919-től Kína újra megtámadta, és 1924-től pedig a Szovjetunió befolyása alá került, és kikiáltották a Mongol Népköztársaságot, gyakorlatilag kommunista ország volt. 1991-től, amikor a Szovjetunió felbomlott, újra Mongol Köztársaság lett. A Jobbik frakciója üdvözli az ilyen jellegű megállapodásokat, és természetesen támogatja ennek a jegyzőkönyvnek a jóváhagyását. Az ilyen jellegű megállapodások erősítik a belső-ázsiai országok, valamint a nyugati világ kapcsolatát, amelyben az EU kohéziós erőt képez. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Gurmai Zita képviselő asszony, az MSZP vezérszónoka!
Köszönöm szépen, elnök úr. Államtitkár úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az Európai Unió és tagállamai, másrészről Mongólia közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodás az Európai Unió kelet-ázsiai fokozott politikai és gazdasági szerepvállalása tekintetében további előrelépést jelent. Erről tisztességesen beszélt államtitkár úr.A keretmegállapodás tartalmazza az emberi jogokra, a Nemzetközi Büntetőbíróságra, a tömegpusztító fegyverekre, a kézi- és könnyűfegyverekre és a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó uniós sztenderd politikai záradékokat, továbbá végrehajtja az adózással és a migrációval kapcsolatos uniós szakpolitikákat. Alapot nyújt az Európai Unió és tagállamai Mongóliával folytatott hatékonyabb együttműködésére fejlesztési, kereskedelmi, gazdasági és igazságügyi területen. Olyan területeket ölel fel, mint az egészségügy, környezetvédelem, éghajlatváltozás, energiaügy, oktatás, kultúra, munkaügy, foglalkoztatás és szociális kérdések, a tudomány és technológia, valamint a közlekedésügy. Kiterjed továbbá a jogi együttműködésre, a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása, a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelemre. A keretmegállapodás 2017. november 1-jén nemzetközi jogilag is hatályba lépett, a Magyar Szocialista Párt országgyűlési képviselőcsoportja támogatja. Köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Most kétperces felszólalás következik. Szávay István képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője, a Jobbik képviselője. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Nagyon rövid megjegyzést szeretnék tenni államtitkár úr irányába. Örömmel hallottam azt, hogy a kormány milyen elkötelezett a magyar-mongol kapcsolatok fejlesztése tekintetében, illetve hogy alapvetően államtitkár úr nagyon jónak és szorosnak értékeli ezeket a kapcsolatokat. Én magam is így gondolom, egy országról van szó, ahol pozitívan néznek ránk, szeretnek minket, sőt rokonunknak tekintenek. Én arra szeretném csak kérni önöket, de inkább a Fidesz frakcióját vagy akár Balla képviselő urat mint az IPU elnökét hadd kérjem meg, hogy magam is így gondolom a mongol kapcsolatok fontosságát, ezért is léptem be az előző ciklusban a magyar-mongol IPU baráti tagozatba, ha valóban ennyire fontos önöknek ez kapcsolatrendszer, akkor kérem, mondjuk egy olyan fideszes képviselő vezesse a következő ciklusban, aki ezzel az üggyel foglalkozni is szeretne. Az előző négy évben a magyar-mongol IPU tevékenysége egyetlenegy alakuló ülésben és nagykövet asszonnyal való találkozásban merült ki. Azt hiszem, négy év alatt többet lehetett volna tenni parlamenti szinten is ezért az ügyért. Továbbra is szívesen veszünk részt ennek a tagozatnak a munkájában. De ha valóban ilyen fontos ez a viszonyrendszer, én magam is így gondolom, akkor kérem fideszes képviselőtársaimat, hogy mondjuk, ebben a parlamenti dimenzióban is egy kicsit nagyobb súllyal jelenítsük meg a Mongóliával való kapcsolatok fontosságát. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen. Kétperces felszólalásra más nem jelentkezett. Most további képviselői felszólalások következhetnek. Kíváne valaki élni a felszólalás lehetőségével? [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. Így az általános vitát lezárom. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr kíván szólni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Csak nagyon rövid reflexió Varga-Damm Andrea képviselő asszony felszólalására reflektálva a jegyzőkönyv kedvéért , arra kérte a kormányt, hogy viszonylag gyorsan nyújtsa be ezeket az előterjesztéseket. Szeretném jelezni, hogy nincsen igazából időbeli hatálya ennek. A kormány nyilván igyekszik az általános kapcsolatok fontosságának a figyelembevételével benyújtani. De azt szeretném rögzíteni, hogy mulasztást nem követtünk el. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Államtitkár úr, ezt akkor tekinthetjük úgy, hogy már nem kíván hozzászólni a napirendi ponthoz? Értem. Jelzem önöknek, tisztelt Országgyűlés, így, hogy a módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulási megállapodás, valamint az ahhoz csatolt jegyzőkönyvek kihirdetéséről” szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/401. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót Takács Szabolcs államtitkár úrnak, a Miniszterelnökség államtitkárának, előterjesztőnek. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A törvényjavaslat célja egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészt a Chilei Köztársaság közötti társulási megállapodás és az ahhoz csatolt jegyzőkönyvek kihirdetése. [[13.10]] A megállapodás célja az Európai Unió és Chile között egy olyan politikai és gazdasági társulás létrehozása, amely a viszonosságon, a kölcsönös érdeken és a valamennyi alkalmazási területen fennálló kapcsolatok elmélyítésén alapul. A megállapodás hozzájárul az áruk, szolgáltatások és tőke kereskedelmének könnyítéséhez, a felek közötti kereskedelem, illetve a kiegyensúlyozott gazdasági és társadalmi kapcsolatok kibővítéséhez, valamint a gazdasági, társadalmi, kulturális, pénzügyi és monetáris együttműködés fejlesztéséhez. A latin-amerikai országok közül Chile volt az első, amellyel az Európai Unió társulási megállapodást kötött. A politikai és kereskedelmi együttműködésről szóló szerződés 2002-ben került aláírásra, 2003. február 1-jétől ideiglenesen alkalmazták, végül 2005. március 1-jén lépett hatályba. A megállapodás megkötését követően a 2004-ben, 2007-ben és 2013-ban csatlakozott tagállamok egyetértettek az EU és Chile közötti együttműködés fenntartásával, és saját preferenciáik szerint lehetőséget kaptak az együttműködés szélesítésére és mélyítésére. A megállapodáshoz csatolt, ezzel összhangban kidolgozott jegyzőkönyvek aláírásával a 13 újonnan csatlakozó tagállam köztük Magyarország is magára nézve kötelezőnek fogadta el a megállapodást, és vállalta annak nemzeti jogban történő kihirdetését. A 2013. januári EU-CELAC-csúcs, azaz az Európai Unió és a latin-amerikai, illetve karibi térség országai közötti találkozó margóján rendezett EU-Chile-csúcstalálkozó közös nyilatkozata előirányozta a hatályos megállapodás átfogó felülvizsgálatának feltérképezését. A megállapodás modernizációjának lehetőségét feltáró, 2015-ben megkezdett folyamat az EU-Chile társulási bizottság 14. ülésén Santiagóban, 2017. január 31-én lezárult. A tárgyalási felhatalmazást és a tárgyalási irányelveket az Európai Unió Tanácsa 2017. november 13-án fogadta el. A tárgyalások megfelelő ütemben haladnak, legutóbbi fordulóját 2018. május 17-én tartották, a soron következő fordulójára pedig június 21-én, illetve 22-én kerül sor. Habár a megállapodás felülvizsgálata folyamatban van, és magyar részről támogatjuk annak modernizációjára irányuló törekvéseket, úgy látjuk, hogy ez a folyamat még évekig eltarthat, ezért vállalt kötelezettségünk teljesítése, azaz a megállapodás nemzeti jogban történő kihirdetése véleményünk szerint indokolt és javasolt. Ami a Magyarország és Chile közötti bilaterális kapcsolatok tekintetében elmondható, az együttműködést aktívan ápoljuk és fejlesztjük, házelnöki látogatásra került sor, több alkalommal külügyminiszteri látogatásról beszélhetünk, a chilei képviselőháznak a két házelnöke is Budapestre látogatott a közelmúltban, és gyakorlatilag a külügyminisztériumok közötti együttműködés folyamatos, egyrészt kétoldalú keretek között, másrészt a multilaterális fórumok, így az ENSZ Közgyűlésének találkozójához kapcsolódóan. 2018 áprilisában 23 fővel megalakult a chilei képviselőház interparlamentáris uniójának, az IPU-nak a chilei-magyar bilaterális tagozata a ’18-22-es törvényhozási időszakra vonatkozóan. Tehát látható, hogy a kapcsolataink élénkek. Ha a nagyobb képet nézzük, Chile Latin-Amerika egyik legnyitottabb, a világgazdaságba leginkább integrálódott gazdasága, területét, lakosságát, gazdasági és külkereskedelmi teljesítményét tekintve a latin-amerikai régió egyik legversenyképesebb országa. Az Európai Unió országaihoz fűződő viszony fejlesztése a chilei diplomácia egyik fontos célkitűzése. Az ország külkereskedelem-orientált, gazdaságának sikeréhez eddig is hozzájárult a 2002-ben kötött társulási megállapodás. A későbbiekben sem várható, hogy ez másképp alakulna. Azt látjuk, hogy a szerződő felek között zajló kereskedelem áruinak 96 százalékára már most is vámmentesség vonatkozik. Tehát a latin-amerikai térség fontos, gazdaságilag nyitott az Európai Unió irányába, abszolút együttműködési szándékot tanúsító országról van szó. Úgyhogy a kormány részéről azt gondoljuk, hogy indokolt ennek a javaslatnak az elfogadása. Kérem, támogassa a tisztelt Ház. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Nagyon köszönöm. A vezérszónoki felszólalások sorában Balla Mihály képviselő úr, a Fidesz vezérszónoka az első. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! A gazdasági kapcsolatok fejlesztése céljából magyar származású üzletemberek 2013-ban Santiagóban újjáalakították a chilei-magyar kereskedelmi kamarát, amely együttműködik a Magyar Kereskedelmi és Iparkamarával, valamint a Budapesti Kereskedelmi és Iparkamarával. A két ország kapcsolatrendszerében azonban nem kell magyaráznom fontos volt az, hogy a nagyköveti szintű jelenlét is kiemelkedően fontossá vált. Ezért 2014-ben újranyílt Chilében a nagykövetségünk.Ugyanakkor a másik oldalról tekintve, az Európai Unió-Chile közötti kapcsolatban: a társulási megállapodás Chile számára is kiemelten fontos az Európai Unió és annak tagországaival való viszony fejlesztéséhez, és egy fontos diplomáciai célkitűzésük volt a társulási megállapodás. A latin-amerikai országok közül Chile volt az első, amellyel az Európai Unió társulási megállapodást kötött. Magyarország szempontjából nézve pedig a déli nyitás keretében ténylegesen nyitottunk is számos külképviseletet az Egyenlítőtől délre. Ennek elsősorban nem szimbolikus a jelentősége, hiszen a kereskedelmi kapcsolatainkban a térségben Mexikó és Brazília után Chile a harmadik legnagyobb kereskedelemi partnerünk. Mindez azt mutatja, hogy a most beterjesztett törvényjavaslat az Európai Unió és Chile közötti társulási megállapodásról Magyarország és Európa érdekeit helyesen és időszerűen ismerte fel, és nekünk is használ, külpolitikai irányvonalunkba illeszkedik. Ezért tisztelettel kérem a Házat, hogy támogassa a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony, a Jobbik vezérszónoka következik. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Mint ahogy elhangzott, az előttünk lévő törvényjavaslat az együttműködési, társulási megállapodás a Chilei Köztársasággal. Rendkívül fontos, hogy még szorosabbá, még egységesebbé tegyük a kapcsolatot a latin-amerikai országokkal. Üdvözítő, hogy a gazdasági együttműködés mellett a versenyképesség és az innováció fontosságára is felhívja a társulási megállapodás a figyelmet, és ebben további lépéseket kíván tenni.Különösen fontosnak gondoljuk az agrárpolitika területén szereplő intézkedési terveket, a növényegészségügyi intézkedések támogatását, hiszen tudjuk azt, hogy több esetben Magyarország is importál növénytermékeket, gyümölcsöket Chiléből. Ezenkívül fontosnak tartottam kiemelni a statisztikai mutatószámokban statisztikai együttműködéseket , hiszen fontos az, hogy a latin-amerikai országokkal is különböző összehasonlító trendelemzéseket és egyéb kimutatásokat végezzünk el. Mindenképpen hangsúlyosnak látom azt, hogy a nemekkel kapcsolatos együttműködés megerősítéséről is szó van ebben a társulási megállapodásban, amely azért is fontos, hogy a nők könnyebben hozzáférjenek az alapvető jogaik teljes körű gyakorlásához, és erre a társulási megállapodás még további intézkedéseket tesz. A Jobbik képviselőcsoportja üdvözli ezt a megállapodást a Chilei Köztársasággal, és támogatni fogja, különösen azért is, mert Chilében a családorientáció nagyon fontos, a családtagok rengeteg időt töltenek a gyermekkel. Én úgy gondolom, hogy követnünk kell őket, minél több minőségi időt töltsenek együtt a családok. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Gurmai Zita képviselő asszony, az MSZP vezérszónoka!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! Képviselőtársaim! Valóban, a latin-amerikai országok közül Chile volt az első, amellyel az Európai Unió társulási megállapodást kötött. A megállapodás megkötését követően 2004-ben, 2007-ben és 2013-ban csatlakozott tagállamok nem tartották saját nemzeti érdekeikkel ütközőnek a chilei-uniós együttműködés fenntartását, sőt saját preferenciáik szerint lehetőséget kaptak az együttműködés szélesítésére és mélyítésére. Nyilván ezzel élt Magyarország is. Az előterjesztés szerint a magyar érdekeltség szempontjából kiemelendő, hogy a latin-amerikai térségen belül Mexikó és Brazília után Chile a harmadik legnagyobb kereskedelmi partnerünk. Ha megnézzük a KSH-adatokat, akkor Chile 2016-ban hazánk 62. legfontosabb kereskedelemi partnere volt. Ezzel két helyet lépett előre az előző évekhez viszonyítva. Ezzel kapcsolatosan azonban érdemes megjegyezni, hogy ennek a részaránya a teljes magyar külkereskedelemben sajnálatos módon csak 0,1 százalék, azaz az exportunk nem érte el a 90 millió dollárt, és ennek is a felét a Mercedes és a Suzuki tette ki. [[13.20]] Az előterjesztés arról sajnálatos módon nem beszél, hogy 2017 első hét hónapjában sajnálatos módon a magyar export 25 százalékkal, 42 millió dollárra esett az előző év azonos időszakához képest. Érdemes lenne megvizsgálni, és örömmel veszem az államtitkár úr válaszát, hogy mi okozta ezt. Felmerül a kérdés, hiszen a déli nyitás apropóján 2014-ben újra megnyitottuk a 2009-ben bezárt magyar külképviseletet, és ha azt is elemezzük, hogy mindössze a külképviselet újranyitása után egyetlen kétoldalú egyezményt sikerült megkötni a szezonális munkavállalási vízumok kérdésében, és amint látjuk, a kétoldalú gazdasági kapcsolatok sem fejlődtek elvárt mértékben, vajon ennek mi az oka, mert szerintem a dinamizmus ebben abszolút megvan. Azt sem értem, hogy a Magyar Nemzeti Kereskedőház a Chilében működő kirendeltségét miért zárta be. Ahogy az előterjesztés is fogalmaz, az Európai Közösség és Chile között létrejött megállapodás megkötése után csatlakozott tagállamok saját preferenciáik szerint lehetőséget kaptak az együttműködés szélesítésére. Én egy picit sajnálom, hogy ezt mélységében nem lehetett megtenni, de örömmel hallgatom az államtitkár úr válaszát, és ettől függetlenül, miután rendkívül fontosnak tartjuk ezt az ügyet, a Magyar Szocialista Párt támogatja a megállapodást, valamint a csatolt jegyzőkönyvek kihirdetéséről szóló törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm szépen, elnök úr.
Nagyon szépen köszönöm. A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kétperces felszólalások következnének, de nem jelentkezett erre senki. Megkérdezem, hogy képviselői felszólalásként kíváne még valaki élni ezzel a lehetőséggel. [[Senki sem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem az államtitkár urat, hogy kíváne szólni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Gurmai Zita képviselő asszony kérdésére reflektálva annyit szeretnék jelezni, hogy a déli kapcsolatok fejlesztése a most újonnan megalakuló kormány külpolitikájában továbbra is kiemelt szerepet kap, nyilvánvalóan a nagykövetség újranyitása is ebbe a folyamatba illeszkedik. Az sajnálatos, hogy egy kétoldalú kereskedelmi forgalomban időnként vannak hullámvölgyek, ez egy-egy termék vagy termékcsoport átmeneti leállását jelentheti, de nyilvánvalóan azon dolgozunk, hogy az a nyitás, amit a kormány meghirdetett 2010-től kezdődően gyakorlatilag mind keleti, mind déli irányba, továbbra is fokozatos legyen. Azt hiszem, a nagykövetségek ilyen mértékű újranyitása ezt szolgálja. Nyilvánvalóan a nemzetközi együttműködésben kell egy kis időt adni annak, hogy egy-egy reláció felfejlődjön, úgyhogy várunk néhány évet, aztán remélem, ha ez a munka konzekvens lesz, akkor pozitív folyamatról tudunk majd beszámolni. Köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség.Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most napirend utáni felszólalás következik. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel képviselő úr, a Jobbik képviselője: „Meddig még?” címmel. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A héten szerencsére az átlagosnál több szó esett a parlament különböző műfajaiban a magyarországi lakhatási válságról, lakhatási szegénységről. Ahogy kormánypárti képviselőtársaim pakolnak és csomagolnak, úgy teszi ezt a fiatalok jó része Magyarországon, tehát mintegy 500-600 ezer ember távozott kényszerű okokból Magyarországról. Elmondható az is, hogy ezen kényszerű távozás elsődleges oka a magyarországi bérszínvonal viszonylag alacsony szintje, de második, felzárkózó okként azonnal a lakhatási problémák találhatóak ott, hiszen ha bárki józan ésszel végiggondolja azt, hogy a budapesti 130-150 ezer forintos albérleti díjakat plusz rezsit egy fiatal pályakezdő párnak ki kellene termelnie, akkor azt látja, hogy ez az igazi „Mission: Impossible”, tehát lehetetlen, megoldhatatlan feladat és küldetés. Bizony ennek a folyamatábrának gyakran az a vége, hogy az érintett fiatalok először nem szerencsét próbálnak kalandor módon, hanem kényszerűségből pár éves külföldi munkavállalással próbálkoznak, de ha adott esetben a gyermekáldás ott éri őket, és a Jóisten ilyen kegyben részesíti őket, akkor lehet, hogy a gyermek szocializációja ott kezdődik el, és már nem térnek haza ezek a fiatalok. Elképesztő problémát jelent az, hogy a kivándorlási spirál közepette, mondjuk, Tállai államtitkár úr lázálmaiban már egy olyan világban él, ahol többen térnek haza külföldről, mint ahányan eltávoznak innen. Számomra értelmezhetetlen ez az álomvilág, és erre való hivatkozással szólítottuk fel nemcsak az államtitkár urat, hanem egyes kollégáit is, hogy térjenek vissza a valóságba. Azt is meg kell hogy mondjuk a lakhatási problémákkal kapcsolatban, hogy a XXI. századi kihívásokat, a sharing economy alá tartozó különböző eszközök megjelenését, térnyerését egész egyszerűen béna kacsaként figyeli a kormányzat. Gondolhatunk például az Uberrel kapcsolatos vitára, ahol magam egyáltalán nem foglaltam az Uber mellett állást, ugyanakkor a hasonló vívmányok betiltása mellett sem. Én nem hiszek a politikai bunkósbotokban, az érintettekkel való szakmai kommunikációban hiszek, és abban a tisztességes szabályozásban, amely Magyarországon a világhálón keresztül óhatatlanul teret nyerő eszközök szabályozása irányába mutat. Itt a másik ilyen: az Airbnb-ről beszélünk, azon közösségi szállás-, lakás- és szobamegosztó oldalak hálózatáról, amelynek eredményeképpen több ezer ingatlan hiányzik csak a budapesti ingatlanpiacról, és egy olyan kínálati szűkösség lépett fel, amely kínálati szűkösség egyértelműen az árak felveréséhez vezet. Ezt a problémát itt előhoztam, és az egyik államtitkár azt válaszolta rá, egyébként a Fidesztől kissé szokatlan módon, hogy bizony ezek piaci viszonyok, ebbe a kormányzat nem akar beavatkozni, semmilyen szabályozó eszközzel nem kívánja ezeket a folyamatokat ebbe vagy abba az irányba elmozdítani. Én sem akarok odáig elmenni, mint mondjuk, a német modell esetében, ahol az albérletáraknak egy felső hatósági plafont szabtak. Nem akarok beavatkozni piaci folyamatokba ilyen drasztikus módon, de ha már egy állami hátterű bérlakásépítési programot nem foganatosít a kormányzat, pedig lehetne ilyet a mostani költségvetésből is kitermelhető módon, legalább az Airbnb és társai tisztességes szabályozásával megpróbálhatná lassítani azt a folyamatot, hogy minél több ingatlant vonjanak ki a pesti albérletpiacról, a kínálati oldal rendezésével pedig szépen lassan az árak rendezését is el lehetne érni. Mire gondolok? Például a hasonló sharing economy résztvevőkkel egy konzultációt követően megegyezésre jutni a tekintetben, hogy aki egy átalánytípusú adózási formát vállal akár lakásonként, akár szobánként, az az átalányadó befizetése után ne számítson hatósági vegzatúrára, ha betartja a szabályokat, viszont vegyen részt a közteherviselésben, a befolyó összegből pedig egyébként lehet, mondjuk, támogatni az állami hátterű bérlakásépítési programot. Logikus módon elmozdulást lehetne elérni ebben a rendszerben. Ezzel szemben azt találjuk és azt vesszük észre, hogy a kormányzat mintha nem is értené ezt a problémát. Sajnos a sharing economy tekintetében számos újfajta gazdasági ág, gazdasági eszköz megjelenése várható, és a politikai bunkósbotok használata, a puszta bírságolás abszolút elégtelen, főleg, hogy az Airbnb területén is megjelent az a globalizációra jellemző egyenlőtlenség, amely szerint a lakást, szállást kiadók alig 10 százaléka realizálja az ezen a piacon keletkező haszon többségét, tehát még csak az sem mondható, hogy a magyar tulajdonosok jártak volna jobban ezzel a rendszerrel. A globalizáció vadhajtásait tehát e tekintetben le is lehet nyesegetni, szabályozni is lehet, de a legrosszabb az, ha egy kormányzat béna kacsaként nyolc éve mozdulatlanul tűri azt, hogy a saját magyar fiataljaink lakhatása tulajdonképpen lehetetlen küldetéssé válik a fővárosban, magyar nagyvárosokban és később az ország egészén. Megoldást kell tehát találni, és úgy gondolom, hogy közösen kell ezt a megoldást megtalálni. Köszönöm a lehetőséget. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalás végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy a tavaszi ülésszak következő ülésére várhatóan 2017. június 18-án kerül sor. [[Dr. Gurmai Zita: ’18!]] 18-án. [[Jelzésre:]] Kétségkívül, bár itt a dokumentumban 2017 van. Minthogy ezt az évet már magunk mögött tudtuk, ezt még házbizottsági döntéssel sem tudjuk helyreállítani, így aztán helyes, hogy figyelmeztetnek a tisztelt képviselők, köszönöm. Tehát módosítom: 2018. június 18-án lesz a következő ülés. Megköszönöm munkájukat, az ülést bezárom. Jó napot kívánok!