Dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti, otvaram 18. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija veleposlanstava u Bosni i Hercegovini koji redovito prate rad našeg Doma, predstavnici medija. Na sjednicu su pozvani i predstavnici Agencije za ravnopravnost spolova čija je Informacija danas na današnjem dnevnom redu sjednice. Srdačno pozdravljam sve nazočne zastupnike i goste. Iz Ministarstva financija i trezora BiH stigla je obavijest da će u ime ovog Ministarstva sjednici nazočiti zamjenik ministra, gospodin Mirsad Žuga. Ministar sigurnosti BiH opravdao je nenazočnost na sjednici. U ime ovog Ministarstva nazočiće zamjenik ministra, gospodin Mijo Krešić. Zamjenik ministra vanjskih poslova BiH, gospodin Josip Brkić, poslao je obavijest da nije u mogućnosti sudjelovati na 18. sjednici zbog službenog putovanja. Također iz Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice dostavljena je obavijest da sjednici zbog službenog putovanja ne mogu nazočiti ministrica Semiha Borovac i zamjenik Predrag Jović, a takođe u obavijesti je navedeno da će sjednici biti nazočni ravnateljica Agencije za ravnopravnost spolova BiH, gospođa Samra Filipović-Hadžiabdić i savjetnik ministrice za pravna pitanja, gospodin Kemo Sarač. Odsutnost sa sjednice opravdali su zastupnici: gospodin Šemsudin Mehmedović i Nermina Kapetanović, a zastupnik Senad Šepić najavio je kašnjenje. Prema informaciji službe u ovom trenutku nazočno je 35 zastupnika. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Kao što vam je i naznačeno u pozivu za sjednicu, u skladu sa člankom 171. Poslovnika, na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu, zastupnicima će biti omogućeno postavljati zastupnička pitanja u usmenom obliku. Sukladno članku 172. Poslovnika najave za postavljanje zastupničkih pitanja u usmenom obliku dostavili su sljedeći zastupnici: Mirsad Mešić ministrici obrane BiH, na prošloj sjednici nije dan odgovor zbog odsutnosti ministrice, te je konstatirano da će to biti učinjeno na ovoj sjednici; zastupnik Jasmin Emrić ministru vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH; podpredsjedatelj, odnosno zamjenik Šefik Džaferović predsjedatelju Vijeća ministara BiH; zastupnik Šemsudin Mehmedović ministru komunikacija i prometa BiH. Budući da je zastupnik Mehmedović opravdao nazočnost na sjednici njegovo pitanje biće postavljeno na prvoj narednoj sjednici predviđenoj za postavljanje pitanja u usmenom obliku. Zastupnik Salko Sokolović predsjedatelju Vijeća ministara BiH; zastupnik 2 Damir Bećirović ministru vanjskih poslova BiH; zastupnica Dušanka Majkić predsjedatelju Vijeća ministara BiH; zastupnik Amir Fazlić ministru vanjskih poslova BiH; zastupnik Saša Magazinović ministru pravde BiH; zastupnik Staša Košarac ministru sigurnosti BiH i zastupnik Hazim Rančić ministru sigurnosti BiH. Ove najave su, sukladno članku 172. Poslovnika, dostavljene predsjedatelju Vijeća ministara BiH i onom članu Vijeća ministara na koga se pitanje odnosi. Također želim podsjetiti da je osiguran izravni TV prijenos ovog dijela sjednice, sukladno članku 171. stavak 1. Poslovnika. Pitanja su predana prema redosljedu pristizanja, te će ih zastupnici tim redosljedom i izlagati. Sada možemo početi sa postavljanjem usmenih zastupničkih pitanja i davanje odgovora. Riječ dajem zastupniku Mirsadu Mešiću.
Dame i gospodo, članovi Vijeća ministara. Dakle, ja sam postavio pitanje ministrici odbrane koje ste imali prilike da pročitate. Ono se odnosi na Vaš moralni odnos prema pravosudnom problemu koji imate, a koji ima veze sa pokretanjem postupka protiv Vas pred Sudom BiH. Dakle, radi se o ozbiljnim optužbama, o nesavjesnom Vašem radu, što ćete Vi naravno u narednom periodu morati i dokazati ili osporiti. Motiv postavljanja mog pitanja ja ću obrazložiti kada Vi ogovorite.
Odgovor, ministrica obrane BiH.
Uvaženi zastupnici, predsjedateljice. Uvaženi zastupniče hvala na postavljenom pitanju. U vezi sa Vašim pitanjem vezanim, kako ste sad obrazložili, želim odgovoriti da nemam namjeru podnositi ostavku na bazi podignute optužnice, jer sam, kao što znate, optužena da sam zbog nesavjesnog rada u službi i krivotvoreći službenu izjavu omogućila mome savjetniku gospodinu Ivi Miri Joviću da ostvari finansijsku dobit u iznosu od 16.700 KM. Obzirom da se ne osjećam krivom, a to ću dokazati u postupku odbrane, i to je razlog zbog toga što ne osjećam ni moralnu ni svaku drugu obavezu, a ja vjerujem u pravosudni sustav Bosne i Hercegovine i ja ću dokazati svoju nevinost.
Zahvaljujem ministrici. Komentar, zastupnik, da li ima? /tehničke smetnje/ To je do tehničkih problema, ispričavamo se. Ispričavamo se zastupniku Mešiću, možete sjesti pa dok otklonimo tehnički problem prozvaćemo Vas za komentar. /tehničke smetnje/ 3
Zahvaljujem se. Dakle, motiv zbog koga sam postavio ovo pitanje, zapravo promjena načina razmišljanja o svim političkim partijama u Bosni i Hercegovini koji podrazumijeva da najodgovorniji funkcioneri Bosne i Hercegovine na svaku sumnju u njihov rad bi bili u prilici, odnosno imali moralnu obavezu da podnesu ostavku i tako pravosudnim institucijama obezbijede da bez nekog velikog pritiska donesu valjane odluke. Dakle, što se mene tiče, gospođo ministrice, Vi ste ozbiljno optuženi, protiv Vas se vode ozbiljne istražne radnje i zaista smatram da moralno, dakle to je potpuno moj lični stav, niste kvalificirani da u ovom trenutku obavljate tu dužnost. Hoćete li to Vi prepoznati ili nećete, hoće li to politička partija iz koje Vi dolazite, a to je HDZBiH, znati, ja to naravno ne znam. Ali u sličnoj situaciji partiji kojoj ja pripadam ja bih uvijek podnio ostavku zbog sumnji na bilo kakav ... Hvala.
Hvala lijepa. Zastupnik Jasmin Emrić, pitanje ministru vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH. Izvolite.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Srdačan pozdrav svim prisutnima na današnjoj sjednici Doma. Postavljam pitanje Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, a koje je u vezi sa usvojenim Zaključkom broj 1. na 14. sjednici Predstavničkog doma koja je održana 30.06. tekuće godine, a pitanje glasi: – U kojoj je fazi postupak ratifikacije Protokola o strateškoj procjeni utjecaja na okoliš ili SEA protokola, te kada će isti biti upućen u parlamentarnu proceduru? Dozvolite kratko obrazloženje. Podsjećam da je Predstavnički dom na 14. redovnoj sjednici usvojio zaključak kojim se traži hitna procedura za ratificiranje Protokola o strateškoj procjeni uticaja na okoliš, a koji je potpisan uz Konvenciju o procjeni uticaja na okoliš preko državnih granica ili ESPO Konvenciju. Prošlo je više od 3 mjeseca od usvajanja ovog zaključka, nije bilo na dnevnom redu ratifikacija istog, te tražim da se Ministarstvo izjasni o stanju postupka ratifikacije, te kada planira uputiti Protokol u parlamentarnu proceduru? Hvala.
Hvala. Ministar, izvolite.
Hvala. Uvažena predsjedavajuća, poštovani poslanici, dame i gospodo. 4 Želim da kažem da je Ministarstvo postupilo po Zaključku Doma. Ministarstvo je Protokol o strateškoj procjeni na životnu sredinu izvršilo prevod ovog dokumenta sa objašnjenjem, odnosno obrazloženjem za pristupanje i ovjerilo ga od stalnog sudskog tumača za engleski jezik i uputilo nadležnim ministarstvima Republike Srpske, Federacije BiH i Distrikta Brčko na davanje neophodnog mišljenja. Kada pristignu sva potrebna mišljenja mi ćemo ovaj Protokol uputiti odmah u parlamentarnu proceduru, odnosno i jedan i drugi Dom Parlamentarne skupštine BiH. Evo toliko.
Hvala ministru. Zastupnički komentar.
Zahvaljujem ministru. Zašto ja potenciram i ukazujem na hitnost ratifikacije Protokola o strateškoj procjeni utjecaja na okoliš ili SEA protokola, razlog je u tome što je, kao to svi znamo, u Republici Hrvatskoj već okončan postupak izrade Strategije provođenja nacionalnog programa zbrinjavanja radioaktivnog otpada. U Prijedlogu nacionalnog programa provedbe Strategije zbrinjavanja radioaktivnog otpada za 2015. i 2016. godinu predviđeno je i projektiranje prenamjene postojećih skladišnih objekata na lokaciji Čerkezovac i potrebnih infrastrukturnih radova. Što znači da Bosna i Hercegovina mora se, ustvari trebala se hitno uključiti, ukazujem na hitnost, iz razloga što su već izrađeni dokumenti koji nesumnjivo govore o namjeri Republike Hrvatske da se na lokaciji Čerkezovac svega nekoliko kilometara od granice Bosne i Hercegovine
Vrijeme.
i naseljenih gradova u Bosni i Hercegovini instalira odlagalište radioaktivnog otpada. ____________(?) Treba ga isključiti. Ukazujem na hitnost jer je Protokolom predviđeno, odnosno određeno da je stupanjem na snagu ... deseti dan od datuma polaganja 16. Isprave o ratifikaciji. Znači, nama treba 3 mjeseca samo da Protokol stupi na snagu, a u 2016. godini već je predviđeno izdavanje građevinske dozvole za izgradnju odlagališta radioaktivnog otpada na lokaciji Čerkezovac. Stoga Bosna i Hercegovina kasni u ovom postupku ... [[poslaniku isključen mikrofon]]
Prije no što krenemo sa postavljanjem daljnjih pitanja samo da znate da će ovaj sustav isključivati, pa vodite računa o vremenu. Hvala lijepa. 5
/nije uključen mikrofon/
Sad smo na zastupničkim pitanjima, nemojte da idemo.
... [[nije uključen mikrofon]] Dakle, mi smo dobili ovu aplikaciju na 100 dana, bez obzira što to ... Parlamentarne skupštine i što se radi o IPA programu, ali ja mislim da i mašina radi ono što joj pohrani neko. Ovdje ja vidim, naravno vode se velike rasprave i dok se one ne završe treba poštovati Ustav ili aplikacije, jezici naroda koji žive u Bosni i Hercegovini, dakle, ... bošnjačkog naroda, srpskog i hrvatskog, dok se to pitanje ne riješi. Inače ova situacija je za mene neprihvatljiva, ovdje se polako uvode stvari zbog kojih se vodi politička i svaka druga polemika. Tako da ja mislim da je ovo džaba plaćena aplikacija što se mene tiče.
Hvala lijepa. Ima riječ zamjenik Šefik Džaferović. Izvolite, zastupničko pitanje prema predsjedatelju Vijeća ministara BiH.
Hvala Vam lijepa gospođo predsjedavajuća. Poštovane koleginice i kolege, uvažene dame i gospodo. Ja imam pitanje za Vijeće ministara BiH, a ono glasi: – Da li i koje aktivnosti poduzima Vijeće ministara BiH kako bi se između Bosne i Hercegovine i Kosova pojednostavio režim kretanja ljudi i prometa kapitala roba i usluga što je u interesu građana i Bosne i Hercegovine i Kosova. Toliko, hvala vam.
Hvala lijepa. Pozdravljam i dajem riječ predsjedatelju Vijeća ministara. Izvolite.
Uvažena predsjedavajuća, poštovani članovi Kolegija, uvažene zastupnice i zastupnici, poštovani članovi Vijeća ministara, predstavnici medija i gosti, sve vas lijepo pozdravljam, želim uspješan rad današnjeg zasijedanja Predstavničkog doma. Zahvaljujem se uvaženom zastupniku Džaferoviću na postavljenom pitanju i mogu kazati nekoliko sljedećih činjenica. Kada su u pitanju aktivnosti Vijeća ministara BiH u pogledu pojednostavljenja kretanja ljudi, pa samim tim i roba, usluga, prometa i kapitala između Bosne i Hercegovine i Kosova, Vijeće ministara je na svojoj sjednici, održanoj u julu mjesecu ove godine, zadužilo Ministarstvo vanjskih poslova da poduzme konkretne mjere u cilju pojednostavljenja procedure pribavljanja viza u Bosni i Hercegovini od strane građana Kosova, te naravno očekujemo da Ministarstvo vanjskih poslova, u za to predviđenom roku, po Zaključku Vijeća ministara, rok je bio od 3 mjeseca, stvori pravne pretpostavke za pojednostavljeni pristup 6 viza za građane Kosova, što bi bio prvi korak ka daljoj liberalizaciji viznog režima. U tom smislu mogu kazati da je u odnosu na raniju odluku iz 2012. godine kada je svaki pojedinačni ulazak moralo odobravati Vijeće ministara, a sada je režim pojednostavljen i što se tiče procedure vize izdaje Ministarstvo vanjskih poslova. Naravno da postoje barijere u ovom segmentu zbog čega veliku štetu trpe, ne samo građani Bosne i Hercegovine nego i privredni subjekti, pa samim tim i čitava Bosna i Hercegovina. Tako imamo situaciju da mi kao država praktično ni na koji način ne možemo pomoći državljanu Bosne i Hercegovine koji se nađe na teritoriji Kosova kao ni domaćem pravnom licu koje tamo posluje, jer nemamo pristup zbog nepriznavanja organa uprave Kosova, kao i ne priznavanja isprava sa te teritorije. Dakle, nismo niti mi, niti oni u mogućnosti priznati, recimo, rodni list rođenog djeteta,
Vrijeme.
vjenčani list ili bilo koju diplomu. Zbog toga ćemo nastaviti raditi na liberalizaciji viznog režima i pojednostavljenju kretanja prometa kapitala, roba i usluga, a prije svega zbog naših privrednih subjekata koji žele da posluju na teritoriji Kosova, poštujući utvrđene stavove vanjskopolitičkih odnosa Bosne i Hercegovine. I u tom smislu očekujemo podršku i Parlamenta kako bi relaksirali odnose koji zaista u ovom trenutku predstavljaju ozbiljne smetnje za protok građana, roba i usluga između Bosne i Hercegovine i Kosova.
Hvala. Kometar, izvolite zamjeniče.
Dakle, ja se zahvaljujem predsjedavajućem Vijeća ministara BiH, ja sam zadovoljan odgovorom. Naravno, nisam zadovoljan stanjem u ovoj oblasti i koliko vidim Vijeće ministara u okviru svojih nadležnosti, naravno nadležnosti i ove druge institucije, kada je ova stvar po srijedi, će poduzeti korake kako bi se pojednostavio režim kretanja ljudi i promet roba, kapitala i usluga. Dakle, nedopustivo je da je taj režim mnogo, mnogo složeniji kada je u pitanju Bosna i Hercegovina, dakle država koja još nije priznala Kosovo, dakle u odnosu na druge države koje nisu priznale Kosovo, npr. na Srbiju. Mnogo je jednostavniji režim i kretanja ljudi i prometa roba, usluga i kapitala kada je u pitanju odnos Srbije i Kosova nego što je to kada je u pitanju odnos Bosne i Hercegovine i Kosova u pitanju. Ovo je šteta za sve građane Bosne i Hercegovine i za sve privrednike i ja podržavam da Vijeće ministara u konstalaciji postojećih političkih odnosa i relacija učini sve kako bi se ovo pojednostavilo, kažem na korist svih građana i privrednika Bosne i Hercegovine. Hvala vam.
Hvala. Riječ dajem zastupniku Salki Sokoloviću. Izvolite. 7
Hvala uvažena predsjedavajuća. Pozdrave upućujem svim prisutnim u sali i takođe pozdrave upućujem i bh građanima koji prate ovaj prijenos. Moje pitanje upućujem predsjedavajućem Vijeća ministara: – Kada će Vijeće ministara inicirati izradu Zakona o iseljeništvu, Strategiju saradnje Bosne i Hercegovine sa iseljeništvom, Zakona o matici bh iseljenika i eventualno Zakon o dopunskom obrazovanju na maternjem jeziku i njegovanju kulture i identiteta bh iseljenika, ukoliko ova materija ne bude tretirana Zakonom o iseljeništvu, te kada će se uspostaviti? Normalno ukoliko bude dostavljeno u proceduru ova dokumenta o iseljenicima onda će se, je li, i Parlamentarna skupština morati odrediti o formiranju Komisije o iseljeništvu. Jedno kratko obrazloženje. Bosna i Hercegovina je jedina država u regiji koja nema dokument o iseljeništvu i do sada nije tretirala ovu materiju, a mislim da je potreba i države Bosne i Hercegovine i bh građana u iseljeništvu da usvojimo ovakve dokumente. Hvala.
Hvala. Riječ ima predsjedatelj Vijeća ministara. Izvolite.
Hvala. Zahvaljujem se uvaženom zastupniku na postavljenom pitanju. Dakle, Vijeće ministara se na svojoj 15. sjednici u julu mjesecu upoznalo sa inicijativom Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH o potrebi izrade Zakona o dijaspori i na 22. sjednici Ministarstvo za ljudska prava je Vijeću ministara uputilo jedan hodogram izrade Zakona o dijaspori i svih prethodnih akata koji ustvari treba da prethode, kako bi taj zakon bio sveobuhvatan i tretirao sve oblasti o kojima ste i vi sami govorili. Na toj sjednici zaduženo je Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice da, u saradnji sa drugim nadležnim institucijama na svim nivoima vlasti, pripremi, prije svega, prijedlog politike o saradnji sa dijasporom, što za nas predstavlja bitan preduvjet za zakonsko reguliranje ove materije. Priprema politike o saradnji sa dijasporom je u toku i čim bude završena mi ćemo tu politiku uputiti naravno i ka Parlamentarnoj skupštini, upoznati sve za to nadležne organe. Čim dobijemo potvrdu za osnovne pravce i ciljeve koji će biti definirani politikom saradnje sa dijasporom ona će biti pretvorena u Zakon o dijaspori, koji će onda vrlo jasno unutar pravne norme regulisati naše odnose sa dijasporom, odnosno stanovnicima i institucijama Bosne i Hercegovine koji žive i rade van Bosne i Hercegovine.
Hvala. Da li ima komentar? Izvolite zastupniče.
Razumio sam predsjedavajućeg Vijeća ministara. Ja bih samo zamolio, zbog nekog iskustva koje imamo u dosadašnjem radu, da Vijeće ministara, evo na ovo obrazloženje koje je 8 rekao predsjedavajući Vijeća ministara utvrdi i rokove izrade dokumenata, odnosno neki hodogram i da nam to dostavi u parlamentarnu proceduru, da jednostavno možemo to pratiti i vidjeti da li to realizujemo na vrijeme. Hvala.
Hvala lijepa. Riječ dajem zastupniku Damiru Bećiroviću. Izvolite.
Hvala. Moje pitanje je upućeno ministru vanjskih poslova, ali on nije tu, kao ni zamjenik, pa ja ću samo pročitati svoje pitanje i želio bih da dobijem pismeni odgovor od njih, kada budu ovdje. Znači, odnosi se na rad uposlenika libijske ambasade u Bosni i Hercegovini. Ono što me zanima, zanima me koliko osoba u Ambasadi Libije u Bosni i Hercegovini ima diplomatski status i koliko njih se zaista nalazi u našoj državi? Takođe, da li je i šefu Komiteta za brigu o ranjenicima u BiH koji djeluje pri Ambasadi Libije, gospodinu Aliju Amishu odobren diplomatski status i po kom osnovu, pogotovo ukoliko su tačne informacije da pomenuta osoba posjeduje i bh državljanstvo? A, s obzirom da je još uvijek na snazi potpisani Ugovor između tog Komiteta i UKC Sarajeva da li osobe koje dolaze na liječenje u našu zemlju prolaze bilo kakve kontrole od strane službenika naših predmetnih institucija kako u Libiji, tako i u Bosni i Hercegovini, jer postoje određeni navodi da ovdje dolaze osobe koje nisu jednostavno u njezi, koje nemaju potrebu za medicinskom njegom? Zamolio bih samo da se i ministar vanjskih poslova oglasi, znači pismeno.
Hvala lijepa. Pošto zastupnik očekuje pismeni odgovor, riječ dajem zastupnici Dušanki Majkić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana predsjedavajuća, članovi Kolegija, poštovani članovi Savjeta ministara, poštovani gosti. Moje pitanje je upućeno predsjedavajućem Savjeta ministara, ne slučajno i ne zato što mi se dopada da baš on odgovara, jer ako budemo svi postavljali pitanja predsjedavajućem Savjeta ministara, ostalim ministrima će biti dosadno, dakle nije slučajno postavljeno, a tiče se ispunjavanja preostalih obaveza Savjeta ministara za nesmetan rad Kancelarije za razmatranje žalbi, kao drugostepenog organa za javne nabavke i to Filijale Banja Luka i Mostar, u skladu sa izmjenam Zakona o javnim nabavkama iz 2013. i novim Zakonom o javnim nabavkama iz 2014. Dakle, podsjećam vas da je prošlo više od godinu i po dana da nismo kompletirali Kancelariju za razmatranje žalbi koja praktično više nema mogućnost da radi. Zakonom smo joj ukinuli određene poslove, a nismo uspostavili kancelarije u Mostaru i Banja Luci. U skladu s tim moje pitanje predsjedavajućem – Zašto Pravilnik o unutrašnjoj organizaciji Kancelarije, koji je poslat na usvajanje negdje u novembru, nešto poslije izbora, bez čega je nemoguće uspostaviti rad ovih kancelarija, a danas biramo te ljude koji treba da se tamo 9 zaposle, zašto on još nije usvojen? Ako je problematičan iz bilo kog razloga zašto se ne vrati instituciji i kaže da nije uredu? Drugo pitanje – Zašto nije Savjet ministara našao rješenje za smještaj ove institucije? Zar nam je nevažno da ovako jedna značajna institucija nema uslove za smještaj? I treće – Zašto pored ovolike budžetske
Vrijeme.
evo završavam, budžetske rezerve koje se daje na sve strane, oni nisu dobili kao nove filijale zašto nisu dobili iz budžetske rezerve sredstva da bi mogli da rade? Hvala.
Hvala. Odgovor, predsjedatelj Vijeća ministara.
Zahvaljujem se uvaženoj zastupnici na postavljenom pitanju. Ne znam da li je baš moguće u dvije minute dati odgovore na sva postavljena pitanja unutar ovog pitanja, ali evo, ja ću vrlo kratko kazati sljedeće. Dakle, kao što ste i upravo kazali, po Zakonu o javnim nabavkama, preciznije član 93., Ured za razmatranje žalbi je samostalna i nevisna institucija koja odgovara direktno Parlamentarnoj skupštini BiH kojoj podnosi i Godišnji izvještaj o radu. Članove Ureda za razmatranje žalbi imenuje Parlamentarna skupština BiH, donosi Odluku o pokretanju i provođenju procedure izbora imenovanja, imenovanju komisije, imenovanju članova, sačinjava listu, itd., sve ono što ćete vi to danas i uraditi. Kada govorimo o uspostavljanju filijala u Banja Luci i u Mostaru to isto tako praktično spada u nadležnost Parlamentarne skupštine BiH koja ima sve nadležnosti i ingerencije nad uspostavom i radom Ureda za razmatranje žalbi i filijalama ureda za razmatranje žalbi. Što se tiče obaveza Vijeća ministara, one su vezane za osiguranje sredstava u Proračunu za finansiranje te institucije i ta sredstva za ovu godinu su osigurana, uključujući i plaće i naknade uposlenim, kao i plaćanje zakupa za smještaj, sa dodatnim sredstvima koja su isto tako izdvojena iz budžetske rezerve. A što se tiče Pravilnika o unutrašnjoj organizaciji Ureda za razmatranje žalbi on će biti na dnevnom redu na jednoj od dvije naredne sjednice Vijeća ministara, obzirom da idemo po određenim setovima, je li, pravilnika a ne pojedinačnih institucija i time će obaveze Vijeća ministara, koje proizlaze iz Zakona o javnim nabavkama, biti praktično u potpunosti ispunjene, a to znači obezbjeđenje sredstava u Proračunu, obezbjeđenje, dakle usvajanje Pravilnika o unutrašnjoj organizaciji ureda. I konačno smještaj institucija, za koje Vijeće ministara je donijelo Odluku, dalo je u nalog Službe za zajedničke poslove da realizira tu Odluku unutar svih objekata koji su kupljeni za potrebe institucija BiH u Istočnom Sarajevu, Tuzli, Banja Luci i Mostaru. I realizacija te Odluke, za konačni smještaj naših institucija, a u cilju ušteda sredstava koje inače dajemo za kirije, je u ovome trenutku u toku i biće realizirana, po izjavi na zadnjoj sjednici Vijeća ministara od strane direktora Službe za zajejdničke poslove, vrlo brzo, evo da kažem u narednih 15-ak dana. 10
Hvala. Da li zastupnica ima komentar? Izvolite.
Ja znam ... obaveze Parlamenta i mi ćemo danas tu obavezu koju Parlament ima završiti, ali nećemo završiti pitanje Poslovnika, odnosno Pravilnika. To ne možemo izvršiti. Zašto čeka godinu dana i šta još treba da čeka? Koliko još treba da čeka? Blokirali smo javne nabavke zbog toga što ovo radimo sa Kancelarijom za razmatranje. Molim vas, oni se žale na sve strane, poslali su svim poslanicima pismo, dramatično stanje je u toj instituciji. Ako to Savjet ministara ne razumije onda je to zaista problematična stvar. Svi čekaju, firme koje su konkurisale ne mogu da rade, blokada jedna totalna.
Hvala lijepa. Riječ dajem zastupniku Amiru Fazliću.
Zahvaljujem. Cijenjene kolege i kolegice, poštovano rukovodstvo, članovi Vijeća ministara. Moje pitanje se odnosi i postavljam ga ministru vanjskih poslova. S obzirom da ni ministar vanjskih poslova a ni njegov zamjenik nisu tu, očekujem usmeni odgovor. Ali evo zbog javnosti i kolega i medija koji nas prate, postavit ću pitanje. Pitanje glasi: – Zašto Ministarstvo vanjskih poslova BiH nije donijelo Zakon o vanjskim poslovima, te Pravilnik o unutrašnjoj organizaciji? Jedan kratak komentar. Znači, iz revizorskih izvještaja za 2014., pa za 2013., skreće se pažnja na ovaj Zakon o vanjskim poslovima. Znamo da je Ministarstvo uradilo ovaj Zakon, uputilo ga u proceduru i da se čeka komentar od članova Predsjedništva. Ali pošto imamo i nove ljude u Ministarstvu, jer Ministarstvom rukovode ministar i zamjenik ministra, imamo, znači želim da potenciram da budu aktivniji na rješavanju ovog problema. S obzirom da nemaju ni pravilnik o unutrašnjoj organizaciji, tako da dolazimo u jednu apsurdnu situaciju da jedno tako bitno ministarstvo za Bosnu i Hercegovinu koji raspolaže velikim budžetskim sredstvima, koje radi na afirmaciji Bosne i Hercegovine, radi bez dva bitna normativna akta. Dalje komentare, po dobijanju pismenog odgovora. Zahvaljujem se.
Hvala lijepa zastupniku. Očekujemo usmeni odgovor na sljedećoj sjednici. Dajem riječ zastupniku Saši Magazinoviću.
Zahvaljujem. Poštovana predsjedavajuća, zamjeniče predsjedavajuće, kolegice, kolege, predstavnici Vijeća ministara, ostali prisutni, sve vas pozdravljam. 11 Ministar nije tu je li? Je li ima?
Zamjenik.
Ima zamjenik, odlično. Kratko pitanje – Da li je poznat problem i da li se u Ministarstvu bave problemom isplate plaća u Tužilaštvu BiH, odnosno da li im je poznat slučaj da pet tužilaca koji se bave najtežim krivičnim djelima od marta 2015. nisu dobili plaću? O čemu se radi i šta je Ministarstvo poduzelo na tom slučaju? I jedan opšti komentar Ministarstva na takvu pojavu, pošto evo, bili smo svjedoci ministar potpisuje protokole o pravosuđu, drži nama predavanja o modernim društvima, a ima slučaj da mu u Tužilaštvu pet tužilaca koji se bave najtežim predmetima, ratnih zločina, nemaju platu od marta mjeseca.
Zahvaljujem zastupniku. Zamjenik ministra pravde. Izvolite.
Poštovana predsjedavajuća, članovi Kolegija, zastupnici, predsjedavajući Vijeća ministara, ministri, mediji, dame i gospodo sve vas srdačno pozdravljam. Vezano za pitanje uvaženog poslanika Saše Magaznovića želim vas informisati o sljedećem. Predpostavili smo ustvari da se radi o ovom pitanju, upravo ovoj problematici i želim vas obavijestiti evo da su u ovom procesu ispunjeni opći i posebni uslovi, od strane nadležnih institucija u oblasti pravosuđa, za isplatu plata tužiocima. Uslovi su definisani Finansijskim memorandumom o razumjevanju za pomoć institucija Sektoru pravde BiH u riješavanju neriješenih predmeta u tužilaštvima i sudovima Bosne i Hercegovine, a koji se odnose na ratne zločine, a koi je potpisan od strane delegacije EU u Bosni i Hercegovini i Bosne i Hercegovine od 18.12.2013. godine. Radi pojašnjenja kratko ću se osvrnuti na ispunjene uslove, a to je prije svega zadovoljavajuća provedba Strategije za reformu Sektora pravde i Državne strategije za ratne zločine u Bosni i Hercegovini, zadovoljavajuća provedba Državne strategije za ratne zločine u Bosni i Hercegovini, zatim usvojena i nova Strategija reforme Sektora pravde na 22. sjednici Vijeća ministara BiH, od 8. septembra 2015. godine. Pored navedenog, posebno je tražen napredak u rješavanju približno 5% od ukupnog broja neriješenih predmeta ratnih zločina do sredine 2014. godine i uspostavljen pozitivan trend u smanjenju broja neriješenih predmeta, zatim ispunjavanje akcijskih planova za svako tužilaštvo pojedinačno i smanjenja broja neriješenih predmeta u skladu sa općim ciljevima podrške i značajno povećanje broja aktivnosti sudova i tužilaštava na procesuiranju predmeta ratnih zločina. Na osnovu rezultata iz prvog i drugog izvještajnog perioda u vezi sa provođenjem budžetske podrške,
Vrijeme zamjeniče. 12
te statističkih podataka, vidljivo je da su specifični uslovi ispunjeni. S obzirom na porast broja riješenih predmeta u tužilaštvima i sudovima u odnosu na godinu koja je prethodila budžetskoj podršci jasno je da je povećan broj radnji i aktivnosti poduzetih od strane Tužilaštva i sudova u radu na predmetima. Dakle, ispunjenje gore navedenih uslova je ostalo za isplatu tranše EU za plate tužiocima. Ministarstvo pravde BiH je 05.10.2015. godine o navedenom, tj. ispunjavanju uslova, sačinilo i EU uputilo takvu izjavu. Nakon što EU provede interne procedure, tranša pomoći Budžetu za institucije Sektora pravde BiH biće uplaćena Ministarstvu finansija i trezora BiH, te će biti dalje proslijeđena nadležnim institucijama. Ukoliko trebaju ovi statistički pokazatelji naravno možemo dostaviti u pisanom obliku. Hvala.
Hvala zamjeniku Piviću. Da li komentar ima zastupnik? Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Dakle, ovih pet tužilaca je VSTV 2014. u martu imenovalo za tužioce Tužilaštva BiH do 70-e godine starosti, sa svim pravima koja pripadaju i svim tužiocima koji su već na tom poslu. Svih pet tužilaca je imenovano na mandat neograničenog trajanja sa pravima i obavezama koje pripadaju ostalima. Kao što je i pomoćnik ministra kazao radi se o tužiocima koji rade na ratnim zločinima, dakle vrlo specifična tema, vrlo osjetljiva tema i radi se o činjenici da od marta 2015. godine pet tužilaca koji rade na ovim kompleksnim slučajevima nemaju plate. Dakle, javnost treba to da zna. Ministarstvo treba da se pozabavi sa tim. Usput, Ministarstvo finansija je već dalo mogućnost kako da se ovo riješi prije par mjeseci, međutim to niko živ ne poštuje, budući da u Budžetu ima dovoljno sredstava predviđenih za nova zapošljavanja u Tužilaštvu, ali evo. Dakle, ja želim ukazati na ovaj problem, želim da javnost zna o tome i nije nevažno kada govorimo o raznim protokolima u pravosuđu da se zna i o ovim stvarima u mikro sredini šta se dešava, dakle tužioci na ratnim zločinima nemaju platu.
Zahvaljujem. Riječ dajem zastupniku Staši Košarcu. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Koristim priliku da pozdravim sve kolegice i kolege i predstavnike Savjeta ministara. Moje je pitanje više upućeno lično ministru Mektiću, nego Ministarstvu, ali dobro uvažavam ulogu zamjenika ministra, a ono glasi: – Da li se uopšte vodi i u kojoj fazi istraga Tužilaštva BiH o nalogodavcima i izvršiocima organizovanog napada na predsjednika Vlade Srbije Aleksandra Vučića koji je izvršen 11. jula ove godine u Memorijalnom centru Potočari? 13 Ako se takva istraga vodi, kada se može očekivati podizanje optužnica, hapšenja protiv onih koji su osmislili i izvršili ovo krivično djelo? Hvala.
Hvala lijepa. Zamjenik ministra sigurnosti, gospodin Krešić. Izvolite.
Uvažena predsjedateljice, dopredsjedatelju, zastupnici, članovi Vijeća ministara, mediji, dobar vam dan. Na ovo Vaše pitanje uvaženi zastupniče potpun odgovor može dati jedino Tužiteljstvo BiH koje raspolaže potrebnim podacima. Kada je u pitanju Vijeće ministara BiH, Ministarstvo sigurnosti je, u proteklom razdoblju su poduzete slijedeće aktivnosti. Vijeće ministara BiH je na izvanrednoj sjednici, održanoj 13. srpnja 2015. godine u Sarajevu, razmatralo Informaciju o sigurnosnom aspektu organizacije komemoracije i sahrane u Sebrenici, Potočarima i napada na premijera Republike Srbije, Aleksandra Vučića. I tom prigodom je Vijeće ministara osudilo napad na premijera Aleksandra Vučića. Data je zadaća Ministarstvu sigurnosti BiH da žurno i u suradnji i koordinaciji sa svim nadležnim organima, sigurnosnim agencijama, Direkcijom za koordinaciju policijskih tijela dostavi detaljnu informaciju. To je i učinjeno, i detaljnu Informaciju je Vijeće ministara usvojilo, kao i dopunu Informacije, i definiralo, znači, određene zadaće. Vijeće ministara je između ostalog izrazilo nezadovoljstvo stupnjem koordinacije policijskih i drugih tijela sigurnosnog sektora u Bosni i Hercegovini i zadužilo Ministarstvo sigurnosti da pripremi mjere i normativne akte, s ciljem unapređenja koordinacije. Trenutno radimo na realizaciji ove zadaće kako bismo stvorili uvjete za unapređenje suradnje i koordinacije unutar sigurnosnog sustava Bosne i Hercegovine. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Da li zastupnik ima komentar? Izvolite.
Naravno da imam. Meni je potpuno jasno da pravi odgovor mi može dati Tužilaštvo, ali su prošla tri mjeseca i ništa se nije desilo. S jedne strane imamo, svjedoci smo u javnosti ..., rekao bih, političkog autizma ministra Mektića, koji je čas tužilac, čas policajac, čas portparol Tužilaštva. Imamo njegov javan stav da će to biti pitanje riješeno, da će biti procesuirani oni koji su to naručili i izvršili, kao i stav srpskog člana Predsjedništva, ili člana Predsjedništva iz Republike Srpske, Mladena Ivanića koji kaže da od te istrage neće biti ništa zato što postoji politički pritisak od jedne strane u Bosni i Hercegovini. Ja vas pitam – sa čim dočekujemo Vučića koji je najavio ponovo dolazak u Srebrenicu i sa čim dočekujemo Vučića koji je ponovo najavio dolazak u Sarajevo? I tu jeste politička odgovornost ljudi koji participiraju iz Republike Srpske u Savjetu ministara i naravno resornom ministru. Ja ću koristiti Poslovnik i isto tako i na sljedećoj sjednici čekati gospodina Mektića da da odgovor na ova pitanja, jer je ovo potpuno politički neozbiljno. Hvala. 14
Hvala lijepa. Dajem riječ zastupniku Hazimu Rančiću. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovana predsjedavajuća, uvažene kolegice i kolege, predsjedavajući Vijeća ministara, ministri, zamjenici, predstavnici medija, poštovani gosti. Moje pitanje je, dakle upućujem Ministarstvu sigurnosti, ministru sigurnosti, a u ovom slučaju tu je zamjenik ministra: – Kada će biti pripremljen i dostavljen Parlamentarnoj skupštini BiH Prijedlog zakona o policijskim službenicima? Vijeće ministara je 23.07.2015. godine povuklo iz parlamentarne procedure Prijedlog navedenog zakona i obavezalo se da će pripremiti i u Parlamentarnu skupštinu BiH dostaviti novi tekst cjelovitog zakona. Predstavnički dom i Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH takođe su usvojili zaključak kojim obavezuju Vijeće ministara da izradi novi tekst zakona. Dokle ste stigli u izradi ovog zakona, što je samo jedna od mjera usvojenih od strane Parlamentarne skupštine BiH povodom rasprave o temi – Zakonodavni okvir, aktuelno stanje i planovi institucija Bosne i Hercegovine u oblasti odbrane i sigurnosti? Hvala.
Hvala. Zamjenik ministra, izvolite.
Znači, hvala gospodinu, uvaženom zastupniku Rančiću. Vijeće ministara je na 16. sjednici, održanoj 23. srpnja 2015. godine, zaključilo da iz parlamentarne procedure povuče utvrđeni Prijedlog zakona o policijskim službenicima, kojeg je Vijeće ministara utvrdilo na 89. sjednici, održanoj 4. travnja 2014. godine. Razlog povlačenja ranije utvrđenog Prijedlog zakona o policijskim službenicima je veliki broj uloženih amandmana zbog čega bi bilo potrebno mijenjati više od 50% odredbi predloženog zakona, što po jedinstvenim pravilima znači da treba pristupiti izradi cjelovitog teksta zakona. Ministarstvo sigurnosti je dobilo zadaću i trenutno radi na pripremi Nacrta cjelovitog teksta zakona. 29.09.2015. godine Ministarstvo sigurnosti je zaprimilo akt generalnog tajnika kojim je upoznato da se od Vijeća ministara traži očitovanje o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o policijskim službenicima BiH, čiji predlagatelji su zastupnici u Domu naroda BiH, gospodin Ognjen Tadić i gospodin Darko Babalj. Izmjene koje se traže odnose se na članak 119. Zakona o policijskim službenicima BiH, osnovi prestanka radnog odnosa. I u tijeku je pribavljanje mišljenja o ovom Prijedlogu i to će vrlo brzo biti upućeno prema Vijeću ministara i dalje u proceduru. Hvala lijepo.
Hvala zamjeniku Krešiću. 15 Zastupnički komentar.
Hvala lijepo na odgovoru. Iako nisam precizno dobio odgovor dokle je Vijeće ministara stiglo u izradi novog teksta Zakona o policijskim službenicima, što je bilo obavezno po zaključku Vijeća ministara iz jula, a i po zaključku Parlamentarne skupštine BiH, nakon toga. Znam za ove razloge i znam da je u proceduri pred Domom naroda Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim službenicima. Ne bih volio da Vijeće ministara i Ministarstvo čekaju sudbinu Zakona koji je u proceduri pred Domom naroda, koji vjerovatno će doživjeti istu ili sličnu sudbinu, jer taj dio je bio regulisan na isti način i u Zakonu koji je povučen iz procedure, pa bih ja molio Ministarstvo sigurnosti, neovisno o tome što je zaduženo da da mišljenje
Vrijeme. HAZM
na Zakon koji je u proceduri, da poštujući stav Parlamentarne skupštine a i naravno svoj zaključak, Vijeća ministara, ozbiljno pristupi izradi ovog Zakona. Hvala.
Hvala lijepa. U ovom trenutku iscrpili smo, hvala svima na pitanjima i na odgovorima. A sada prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice, želim napomenuti slijedeće. Na dnevni red dodane su: Točka 16. Imenovanje dva člana Ureda za razmatranje žalbi i članova podružnica u Banjoj Luci i Mostaru, materijal Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja dva člana Ureda za razmatranje žalbi i članova podružnica u Banjoj Luci i Mostaru, broj: 01,02-50-14-470,8/15, od 29.09.2015. Točka 25. Davanje suglasnosti za ratificiranje Bilateralnog ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Italije uz Europsku konvenciju o izručenju od 13.12.1957., u cilju proširenja i olakšanja njezine primjene, broj: 01,02-05-2-1234/15, od 28.09.2015. S ranijeg dnevnog reda skinuta je: Točka 13. Razmatranje zastupničke inicijative Senada Šepića, podnesene na 16. sjednici Zastupničkog doma, održanoj 27.08.2015., koja glasi: „Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH obvezuje Kolegij Doma da u pripremi i utvrđivanju dnevnog reda, a najdulje u roku svakih 60 dana, utvrdi obveznu točku dnevnog reda pod nazivom Izvješće o realizaciji obveza Bosne i Hercegovine na europskom putu i stupanj ispunjavanja obveza Bosne i Hercegovine iz Akcijskog plana za realizaciju Reformske agende za BiH za razdoblje 2015.- 2018. godine. Predlažem da Kolegij Zastupničkog doma uvrsti ovu inicijativu kao točku dnevnog reda slijedeće sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH“, broj: 01-50- 16 1-1136/15 od 27.08.2015., skinuta je s dnevnog reda na zahtjev Zajedničkog povjerenstva za evropske integracije, jer sjednici Povjerenstva nije bio nazočan predlagatelj inicijative. Naziv materijala iz točke 17. izmijenjen je u skladu sa obaviješću Predsjedništva BiH od 23.09.2015. te glasi – Davanje suglasnosti za ratificiranje Konvencije između Bosne i Hercegovine i Republike Poljske za izbjegavanje dvostrukog oporezivanja i sprječavanja utaje poreza na dohodak i kapital, broj: 01,02-05-2-1169/15, od 08.09.2015. i 23.09.2015. Točka 8. Prijedlog izmjena Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH – predlagatelj zastupnik Damir Arnaut, akt broj: 01-02-4-1143/15, od 31.08.2015. dopunjena je Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva, jer nisu podržana načela Prijedloga izmjena Poslovnika. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Za raspravu se javio zastupnik Saša Magazinović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Jedno kratko pitanje. Pošto je Vijeće ministara u medijima promoviralo da je usvojen i u parlamentarnu proceduru poslan Zakon o vjerskim praznicima, odnosno neradnim danima u vrijeme vjerskih praznika i budući da se radi o istom tekstu koji smo mi odbijali u nekoliko navrata, sa obrazloženjem da ne želimo imati Zakon o vjerskim praznicima prije nego što imamo Zakon o državnim praznicima, zašto se on nije našao danas na dnevnom redu? Odnosno, da li je Vijeće ministara povuklo taj Zakon, svjesni toga da nema logike da imamo vjereske a nemamo državne praznike ili je to neka proceduralna priča zbog koje ćemo imati na nekoj od narednih sjednica.
Hvala. Za raspravu se javio, takođe, Denis Bećirović. Izvolite.
Cijenjena predsjedavajuća, dame i gospodo. Kao što znate ja sam na prošloj sjednici Predstavničkog doma javno podnio ostavku na mjesto člana Komisije za ljudska prava zbog diskriminatorske politike prema bosanskom jeziku kao jednom od tri ravnopravna jezika u državi Bosni i Hercegovini. Vi ste konstatirala, uvažena predsjedavajuća, da to ne može ući u dnevni red jer nije dostavljeno u pisanoj formi. Nakon toga ja sam, kako pravila onda i nalažu, dostavio u pisanoj formi svoju ostavku i očekivao sam danas da to bude obavezna tačka dnevnog reda, dakle da se usvoji moja ostavka iz razloga koje sam naveo. S obzirom da te tačke dnevnog reda danas ne vidim u ponuđenom dnevnom redu, moram postaviti pitanje – Zašto to nije danas uvršteno u dnevni red? Dakle i danas, kao i na prošloj sjednici, čvrsto smatram da je bez ikakve svrhe biti član komisije tako zvučnog naziva Komisije za ljudska prava, a istovremeno biti svjedok da, prema ozbijnim procjenama, više od 2 miliona građana ove zemlje koji svoj jezik nazivaju bosanskim jezikom nema pravo da taj jezik koristi u ravnopravnoj upotrebi na cijeloj državnoj teritoriji Bosne i Hercegovine. I to jezik koji ima vrlo snažnu i naučnu i istorijsku podlogu. Meni nikada ne bi palo na pamet da bilo kojem građaninu ili narodu određujem kako i na koji način će govoriti i kako će nominirati svoj jezik. Ali moram 17 postaviti pitanje kako je moguće da neki posezaju i za tako besprizornim kršenjem ljudskih prava u ovoj zemlji. Stoga vas molim da ovo pitanje danas uvrstite u dnevni red, dostavljana je tačka dnevnog reda i da Parlament uradi ono što predlažem.
Hvala lijepa. Za raspravu se javio zastupnik Arnaut. Izvolite.
Mikrofon samo, samo režija mikrofon.
Probajte zastupniče sam da pritisnete taster.
Trebam držati taster dok govorim.
Da. Izvolite.
Evo držaće moj kolega Isaković taster, ovaj, jako mi je drago što smo ovako unaprijedili ovaj sistem u Parlamentarnoj skupštini BiH
Neka kaže kad treba prestati.
i mislim da je, reći ću ja, gospodine Isakoviću, kad ... ... gospodin Škaljić pomoći, ovaj, poslije. I mislim da je jako prikladno s obzirom da se moje pitanje, odnosno moja intervencija po pitanju dnevnog reda tiče tačke 14., gdje u popratnom aktu u jednoj rečenici imamo prijedlog zaključka koji kaže – Na lokaciji Trgovska gora, općina Dvor. A onda već u idućoj rečenici kaže – Trgovska gora, općina Drvar. I hajd da je to samo u propratnom aktu, međutim naziv zaključka kaže – Komisija na lokaciji Trgovska gora, općina Dvor, a u članu 1. Parlamentarna skupština BiH u radnu grupu za praćenje stanja i aktivnosti u vezi s mogućom izgradnjom odlagališta nuklearnog otpada na lokaciji Trgovska gora, općina Drvar imenuje ... Pa, da ne bi skidali ovako bitnu tačku sa dnevnog reda ja zaista apeliram na službe i rukovodstvo Doma da ispravi ovu očiglednu grešku, jer ukoliko sad će doći do i odlaganja nuklearnog otpada u općini Drvar ... imamo problem. Ali mislim da se ovdje radi o grešci, kao što se radi o grešci sa ovim mikrofonima. Pa dok dođemo do tačke 14. ja se nadam da ćemo dobiti ispravljen materijal. Zahvaljujem.
Hvala lijepa zastupniku. Za raspravu se javio zastupnik Backović. Izvolite. 18
Zahvaljujem se gospođo predsjedavajuća. Pozdravljam sve svoje kolege i koleginice i prisutne goste, kao i prisutne ministre sa gospodinom Zvizdićem na čelu. Obzirom na predloženi dnevni red, a na diskusiju koju smo imali na prethodnoj sjednici ponovo vezano za dnevni red, ne mogu da razumijem, jer istu situaciju proživljava gospodin Denis kao što sam ja kada sam predložio Dekleraciju o granicama. Takođe insistiram od sekretara Zastupničkog doma da uz ovo što je, a direktno je vezano za tačku dnevnog reda koju je predložio gospodin Denis Zvizdić, podijeli ono što sam dostavio Vama gospodine sekretaru, a vidim da nije ponovo podijeljeno poslanicima. Ja sam to oficijelno dostavio i oficijelno zamolio da se podijeli poslanicima, tiče se ove tačke dnevnog reda, tako da i samo poslanici, vidjevši ono što sam ja dostavio uz predloženu tačku dnevnog reda mogu da razlučuju možda i na drugi način, te Vas lijepo molim da izvršite ono što je obaveza Vas kao sekretara. Ja kao poslanik dostavio sam na prethodnoj sjednici i rekli ste mi da će u toku ove sjednice vezano uz biti podijeljeno. Ne vidim da je podjeljeno, te Vas molim da to sada uradite.
Zahvaljujem zastupniku. Za raspravu se javila zastupnica Maja Gasal-Vražalica. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća i pozdravljam sve prisutne. Ja predlažem dopunu dnevnom redu u vidu, u formi zaključka pri čemu će se tim zaključkom zadužiti Sektor za međunarodne odnose Parlamentarne skupštine BiH za dostavljanje informacija za saziv 2014.-2018. za period ovih nepunih godinu dana, ko od zastupnika je dobio odobrenje od Zajedničkog kolegija oba doma da otputuje i bude negdje u delegaciji Bone i Hercegovine, u pratnji koga, da li je u pratnji bio prevoditelj/prevoditeljica. Zašto ovo? Uz obrazloženje dok je gospodin Šefik Džaferović predsjedavao ovom Skupštinom komisija, Zajednička komisija za ljudska prava je bila pozvana na jednu regionalnu konferenciju koja je bila planirana u nekom periodu u junu kada je trebala biti održana plenarna sjednica Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH i mi nismo dobili odobrenje kao Zajednička komisija za ljudska prava, ali zastupnici i zastupnice iz ovog Doma, dok su iz Doma naroda delegati i delegatkinje dobili odobrenje da putuju. Mi smo svjedoci upravo sada da nama nema zastupnika i zastupnica u ovome Domu, jer su dobili da putuju u određene komitete, određene delegacije i to kao punopravni članovi i članice, dok se za neke komitete i delegacije osporava da sva tri člana nekog komiteta ili neke delegacije putuju i izbivaju van Bosne i Hercegovine. Ta mi informacija također treba u skladu ko to sve dolazi i od stranih delegata i delegatkinja u Bosnu i Hercegovinu u ovu zgradu i koje sve od zastupnika i zastupnica, delegata i delegatkinja dočekao te ljude da osvjetla obraz Bosne i Hercegovine. To kad vidite, vidjećete samo tri čovjeka da se pojavljuju kada treba da se dočeka strana delegacija, dok ti isti ljudi im se osporava da bilo gdje putuju, da izbivaju van Bosne i Hercegovine, a kad treba da se dočeka apsolutno od zastupnika i zastupnica nema nikoga. Tu informaciju molim da mi Sektor dostavi do sljedeće sjednice, a vrlo je bitno da mi dostavi da li u pratnji idu prevoditelj i prevoditeljica, zato što ima obrazloženje da iz nekog komiteta ne mogu ići dvije članice ili dva člana zato što to iziskuje dodatne troškove. Ja pitam kakva je to diskriminacija da se meni osporava da ne idem u neku delegaciju ili neki komitet, govorim dva strana jezika, ne treba mi prevoditelj/ prevoditeljica, dok neko možda od mojih kolega će iskoristiti pa povesti prevoditelja/ 19 prevoditeljicu, osporiti meni da ide i isti troškovi bi bili kad bi nas dvije išle ili kad bi išao kolegica ili kolega u pratnji prevoditelja. Hvala.
Hvala lijepa. U ovom trenutku ne vidim više prijavljenih za raspravu, zaključujem raspravu o dnevnom redu. Dajem komentare. Što se tiče uvaženog zastupnika Saše na pitanje kako se nije našao Zakon o vjerskim blagdanima. Kada bude ispoštovana procedura sve ono što je Vijeće ministara utvrdilo u skladu sa poslovničkom procedurom doći će i naći će se na našoj sjednici. Što se tiče Denisa Bećirovića o stavu da raspravljamo o ostavci. O ostavci se ne raspravlja, niti u Domu, niti u Povjerenstvu, ona je osoban čin svakoga. Naš Poslovnik nas obvezuje da, koji kaže, članak 30. – Dom imenuje članove povjerenstva i to mora biti u skladu sa raspodjelom mjesta u Domu. Mi smo juče na sjednici Proširenog kolegija raspravljali o ovom pitanju i tražili smo od SDP-a prijedlog, jer je mjesto u ovom Povjerenstvu mjesto SDP-a po snazi i veličini kluba. Čekamo prijedlog SDP-a za popunu ovog mjesta i sukladno tome naći će se odluka o izmjeni odluke za imenovanje člana povjerenstva u ovom i tada će biti na dnevnom redu. Što se tiče zastupnika Arnauta. Točka 14. je u dnevnom redu ispravno napisana. Što se tiče grešaka tehničkih, gramatičkih, itd., one su stvar materijala, o tome možemo raspravljati kada nam dođe na dnevni red. Što se tiče zastupnika Backovića da se podjeli ono što je dostavljeno. Mi smo taj problem imali na prošloj sjednici, mi smo dobili neki materijal i znate da po Poslovniku taj materijal koji se ovdje dijeli mora biti naznačen za koju točku i na koji materijal se odnosi, to nismo imali pa iz tih razloga to nije podijeljeno. I danas sve što bude od zastupnika dodano kao neki materijal mora se naznačiti uz koju točku se odnosi da bi bilo, bilo da je zaključak, bilo da je neki dopunski materijal. Znači, zaključak ili neki materijal se ne može predlagati mimo točke dnevnog reda. Što se tiče Maje Gasal-Vražalica. Ja sam ovo razumjela kao zastupničko pitanje, pa Vas molim da u pismenom obliku dostavite pitanje bilo Kolegiju, bilo, ne znam, povjerenstvima, itd. Na sve ćete dobiti odgovor koji će biti na način kako postavite pitanje, da li će biti informacija ili će biti neki odgovor. Evo, ja u ovom trenutku iscrpljujem raspravu. Imamo povreda Poslovnika, Denis Bećirović. Izvolite.
Uvažena predsjedavajuća. S obzirom da ste se pozvali na Poslovnik Predstavničkog doma želim reći da postoji vrlo jasno hijerarhija pravnih akata u ovoj državi i Poslovnik Predstavničkog doma ne može biti iznad Ustava BiH. S obzirom da se pozivate na Poslovnik, evo i ja želim se pozvati na Poslovnik i reći da ne želim da kršim član 3. Poslovnika Predstavničkog doma, jer prva stvar koju sam i ja 20 zajedno sa svojim kolegicama i kolegama ovdje uradio na Prvoj konstituirajućoj sjednici jeste svečana izjava, gdje smo se obavezali da ćemo poštovati Ustav, Dejtonski mirovni sporazum i štititi ravnopravnost svih naroda i građana u ovoj zemlji. Ovdje je, dakle, riječ o kršenju Djetonskog mirovnog sporazuma i Ustava koji su potpisani na bosanskom jeziku. Iz tih razloga, dakle, želim da se to nađe na dnevnom redu i da se to usvoji jer ne želim biti saučesnik u kršenju ni Dejtonskog mirovnog sporazuma, ni Ustava BiH. A oni koji se igraju s takvim stvarima neka oni preuzimaju odgovornost za to.
Zahvaljujem. Ispravka krivog navoda, opet Denis, to je greška je li?
Nije greška, rekao sam sve kroz provo pitanje.
Ok, zahvaljujem. Konstatiram da smo iscrpili raspravu po dnevnom redu. Konstatiram da 18. sjednica Doma ima sljedeći: Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 17. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja; 3. Prijedlog zakona o azilu – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1- 12/15, od 06.08.2015. (prvo čitanje); 4. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o zaštiti potrošača u BiH, predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-16/15, od 07.09.2015. (prvo čitanje); 5. Prijedlog zakona o strancima – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02- 1-17/15, od 11.09.2015. (prvo čitanje); 6. Izvješće povjerenstva Kolegija Zastupničkog doma o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u BiH – predlagatelj: zastupnica Maja Gasal-Vražalica, zakon broj: 01-02-1-11/15, od 30.07.2015. (zakon u prvom čitanju); 7. Zahtjev Ustavnopravnog povjerenstva za razmatranje Prijedloga izmjena Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, akt broj: 01-02-4-1197/15, od 15.09.2015.; 8. Prijedlog izmjena Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH – predlagatelj: zastupnik Damir Arnaut, akt broj: 01-02-4-1143/15, od 31.08.2015., s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva; 9. Prijedlog kodeksa ponašanja zastupnika i izaslanika u Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava, akt broj: 01,02- 02-4-1086/15, od 31.07.2015.; 10. Izvješće povjerenstva Kolegija Zastupničkog doma o nastojanju za postizanje suglasnosti o zastupničkoj inicijativi Denisa Bećirovića, podnesenoj na 15. sjednici Zastupničkog 21 doma, održanoj 22.07.2015., koja glasi: „Na temelju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, podnosim zastupničku inicijativu kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da najkasnije u roku od šest mjeseci od dana usvajanja ove inicijative izradi i u parlamentarnu proceduru dostavi Prijedlog zakona o Vrhovnom sudu Bosne i Hercegovine“, broj: 01-50-1-1036/15, od 22.07.2015.; 11. Izvješće povjerenstva Kolegija Zastupničkog doma o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu zaključka zastupnika Sadika Ahmetovića koji glasi: „Zadužuje se Vijeće ministara BiH da dostavi informaciju o primjeni Okvirnog zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju u BiH, s naglaskom na izučavanje 'nacionalne skupine predmeta' i izučavanje maternjeg jezika na cijeloj teritoriji BiH“, broj: 01-50-1-1191/15, od 15.09.2015.; 12. Informacija Bosne i Hercegovine za UN-ov Odbor za otklanjanje diskriminacije žena (UN CEDAW), materijal Agencije za ostvarivanje ravnopravnosti spolova, akt broj: 01/6-50-1-1111/15, od 09.09.2015.; 13. Prijedlog zaključka kojim se obvezuje Interresorna radna skupina za izmjenu izbornog zakonodavstva BiH da izradi Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju političkih stranaka s ciljem realizacije preporuka GRECO-a – predlagatelj: Zajednički kolegij obaju domova Parlamentarne skupštine BiH; 14. Prijedlog zaključka o imenovanju predstavnika Parlamentarne skupštine BiH u Radnu skupinu za praćenje stanja i aktivnosti u svezi sa mogućom izradom odlagališta nuklearnog otpada na lokaciji Trgovska gora, općina Dvor – predlagatelj: Zajednički kolegij obaju domova Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-1105/15, od 22.09.2015.; 15. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za pripremu i upućivanje u parlamentarnu proceduru Prijedloga zakona o parlamentarnom nadzoru – predlagatelj: Zajednički kolegij obaju domova Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-1229/15, od 22.09.2015.; 16. Imenovanje dva člana Ureda za razmatranje žalbi i članova podružnica u Banjoj Luci i Mostaru, materijal Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja dva člana Ureda za razmatranje žalbi i članova podružnica u Banjoj Luci i Mostaru, broj: 01,02-50-14-470,8/15, od 29.09.2015.; 17. Davanje suglasnosti za ratificiranje Konvencije između Bosne i Hercegovine i Republike Poljske za izbjegavanje dvostrukog oporezivanja i sprječavanja utaje poreza na dohodak i kapital, broj: 01,02-05-2-1169/15, od 08.09.2015. i 23.09.2015.; 18. Davanje suglasnosti za ratificiranje Protokola o upravljanju nanosom uz Okvirni sporazum u slivu rijeke Save, broj: 01,02-05-2-1170/15, od 08.09.2015.; 19. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Moldavije o putovanju državljana bez viza, broj: 01,02- 05-2-1171/15, od 08.09.2015.; 20. Davanje suglasnosti za ratificiranje Ugovora između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Hrvatske o pravima i obvezama korištenja voda iz javnih 22 sustava za vodoopskrbe presječenih državnom granicom, broj: 01,02-05-2-1172/15, od 08.09.2015.; 21. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o grantu globalnog fonda za okoliš (GEF) za pripremu regionalnog projekta upravljanja slivom rijeke Drine između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj u funkciji Agencije za implementaciju Globalnog fonda za okoliš, broj: 01,02-05-2-1173/15, od 08.09.2015.; 22. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o grantu Posebnog fonda za klimatske promjene (SCCF) za pripremu regionalnog projekta upravljanja slivom rijeke Drine između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj u funkciji Agencije za implementaciju Posebnog fonda za klimatske promjene, broj: 01,02-05-2- 1174/15, od 08.09.2015.; 23. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Ruske Federacije o readmisiji i Provedbeni protokol o procedurama primjene Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Ruske Federacije o readmisiji, broj: 01,02-05-2-1195/15, od 15.09.2015.; 24. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Europske unije i Bosne i Hercegovine o sudjelovanju Bosne i Hercegovine u Programu Unije Carina 2020, broj: 01,02-05-2-1196/15, od 15.09.2015.; 25. Davanje suglasnosti za ratificiranje Bilateralnog ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Italije uz Europsku konvenciju o izručenju od 13.12.1957., u cilju proširenja i olakšanja njezine primjene, broj: 01,02-05-2-1234/15, od 28.09.2015. Prije no što pređemo na točku jedan, ja bi rekla da ću sukladno članku 27. točka f) raspravu po svim točkama dnevnog reda skratiti na 5 minuta. A sada prelazimo na točku jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 17. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Zapisnik ste dobili. Ima li primjedbi? Ne vidim prijavljenih. Zaključujme raspravu po prvoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku dva, Ad. 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja
Predsjedavajuća, vrlo kratko. Na jednoj od sjednica još prije godišnjih odmora postavio sam pitanje o korištenju automobila van radnog vremena, ko, pod kojim uslovima, itd., vjerovatno se i Vi sjećate jer sam u nekoliko navrata insistirao da dobijem taj odgovor. Ja sam do sada dobio od tri ili četiri ministarstva vrlo korektne odgovore, međutim niti sva ministarstva u Vijeću ministara, a posebno niti jedna agencija i druga državna institucija nije dostavila odgovor na to pitanje. Ja mislim da nema potrebe da se izbjegavanjem odgovaranja na vrlo jednostavna tehnička pitanja stvara fama u javnosti da sad sva službena auta svih institucija poslije 4 sata idu negdje po vikendicama. Ima takvih slučajeva i moje pitanje je bilo usmjereno na pojedine slučajeve, ali nedostavljanje odgovora nekoliko mjeseci mi daje za pravo, je li, da to pitanje možda izdignem na drugi nivo, da više govorim o njemu. Ja molim vas, kao radno rukovodstvo, kao ljude koji rukovode ovim Parlamentom, ne vezano za konkretno pitanje, nego vezano za odnos Vijeća ministara, da se još jednom podcrta da se moraju poštivati rokovi za odgovor. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći za komentar, zastupnik Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem se. 24 Dobio sam odgovor, postavio sam bio dopunsko poslaničko pitanje Ministarstvu civilnih poslova i Ministarstvu vanjskih poslova, s obzirom da se radi o pitanju koje je u nadležnosti Ministarstva civilnih poslova, ali ima ogromne vanjskopolitičke implikacije po Bosnu i Hercegovinu, a kako sam već ranije naveo od Ministarstva civilnih poslova sam dobio jedan potpuno nezadovoljavajući, činovnički odgovor, međutim zaista mi je drago da je Ministarstvo vanjskih poslova ovo pitanje ozbiljno shvatilo i želim im čestitati na odgovoru na to dopunsko pitanje koje su oni dostavili i u kojem jasno navode da će pokrenuti, ponukani mojim pitanjem, pokrenuti inicijativu prema Ministarstvu civilnih poslova kao nadležnom da se ovo riješi. Tako da zaista to je jedan primjer, ovaj, kako se može ... kad su vanjski poslovi u pitanju, a kako se ne ... raditi kad su činovnički odgovori u pitanju koje Ministarstvo civilnih poslova dostavlja. Želim se zahvaliti predsjedavajućem Vijeća ministara na korektnom odgovoru koji mi je dostavio po pitanju Kantona 10, odnosno kako je navedeno u materijalima ranijim Herceg- bosanskog kantona i na konstataciji da će to biti ispravljeno na idućoj sjednici Vijeća ministara. Konačno, kolega Isaković i ja smo prije više od 6 mjeseci postavili pitanje Uredu visokog predstavnika u skladu sa odredbom Poslovnika koja jasno precizira da se Uredu visokog predstavnika mogu postavljati poslanička pitanja. Nismo dobili odgovor već više od 6 mjeseci. Pitanje se konkretno ticalo člana 20. Zakona o ravnopravnosti spolova koji propisuje da u sazivu Vijeća ministara i svim drugim vladama u Bosni i Hercegovini, dakle Vladi Federacije, RS-a, itd., kantona, neophodno je barem 40% pripadnika manje zastupljenog spola. I to smo postavili Uredu visokog predstavnika, jer je upravo Ured visokog predstavnika taj koji nam je svima kao poslanicima poslao pismo, u decembru kada smo preuzeli dužnost ovdje, da pri imenovanju vlada, odnosno Vijeća ministara kad je ova Skupština u pitanju, se trebamo držati tog člana 20. Poslovnika. I onda smo mi postavili Uredu visokog predstavnika da li je aktuelni saziv Vijeća ministara u skladu sa tim članom i njegovim pismom? Ali 6 mjeseci čekamo odgovor. I u nedostatku takvog odgovora mi jedno možemo zaključiti, ovaj, da jeste, da nema nikakvih problema kada je u pitanju Zakon o ravnopravnosti spolova, jer u nedostatku takvog odgovora ... to zaključiti da može sastav Vijeća ministara biti ovakav bez obzira na odredbe Zakona o ravnopravnosti spolova, odnosno da nije nužno 40% pripadnika manje zastupljenog spola. I takođe još jedna stvar, već duže od mjesec dana čekam odgovor od Ministarstva pravde na dopunsko pitanje, zaista bih molio da požurite i da malo ozbiljnije shvatate ove poslovničke odredbe. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Sljedeći za komentar javio se zastupnik Hazim Rančić.
Hvala lijepo. Poštovana predsjedavajuća, kolegice i kolege. Pitanje sam postavio 27.08., dakle u avgustu na našoj sjednici i evo odgovor sam dobio u oktobru. Malo je to, dakle odgovor sa zakašnjenjem, nije u skladu sa Poslovnikom i sa ovim odredbama našeg Poslovnika, a mislim da se on odnosi i na naše Vijeće ministara. Odgovor sam sukcesivno dobijao – prvo od Službe za strance u mjesecu septembru, a onda, evo početkom oktobra od ministra sigurnosti. Ni jedan ni drugi odgovor nisu potpuni. No, u međuvremenu smo kao poslanici svi dobili informaciju Vijeća ministara o procjenama i mogućnostima Bosne i 25 Hercegovine po pitanju izbjegličke krize u regionu i EU. Oni su to nama dostavili po zahtjevu naše komisije, poslali su to 02.10. Dakle, evo od 15.09. bio je zaključak usvojen na 10. sjednici Zajednička komisija za ljudska prava. I ako se sva tri dokumenta objedine onda bih ja to mogao i prihvatiti kao validan odgovor. I suština mog pitanja je i razlog je bio da institucije Bosne i Hercegovine poduzmu mjere i pripreme se za eventualno prelivanje izbjegličke krize iz Republike Srbije u Bosnu i Hercegovinu. U medijima smo čuli i stav uvaženog predsjedavajućeg Vijeća ministara i ministra sigurnosti da je Bosna i Hercegovina spremna za eventualan priliv izbjeglica u Bosnu i Hercegovinu i naravno ukoliko se ispune mjere koje je Vijeće ministara naložilo i Ministarstvu sigurnosti i koordinacionom timu i ako ih nadležni koji su zaduženi izvijeste o rokovima izvršenja ovih mjera nadam se da će Bosna i Hercegovina biti spremna za ovaj eventualni problem i naročito da se pokloni odgovarajuća pažnja vezano za budući evenutalni smještaj izbjeglica. Drugo pitanje na koji sam dobio odgovor je pitanje takođe Ministarstvu sigurnosti, a odgovor sam dobio od direktora Agencije za prevenciju korupcije, gospodina Lisaka, i taj odgovor nema veze sa pitanjem. U odgovoru se navodi, ma, mislim ima veze, ali je neprecizan i nepotpun, navodi se isto ono što je već sadržano u izvještaju te Agencije koji smo razmatrali na jednoj od prethodnih sjednica. Tamo precizno stoji da 13 institucija na nivou Bosne i Hercegovine nemaju svoje planove borbe protiv korupcije i planove integriteta. Ja sam precizno tražio da se navedu koje institucije to nisu uradile. A ako to nisu uradile one ne poštuju i ne provode Zakon o Agenciji za prevenciju korupcije, je li, i nisu mogli provesti strategiju za borbu protiv korupcije koja je od 2009. do 2014., kad nisu uradili te svoje vlastite planove. Ja sam naknadno kroz kontakte sa Agencijom dobio taj spisak ali ja ne želim sam da imam taj spisak. ja želim da svi poslanici dobiju odgovor kako je red i kako stoji u Poslovniku. I zato tražim dopunu odgovora da se dostavi pobrojano koje su to agencije, odnosno institucije Bosne i Hercegovine koje nisu uradile ova dokumenta i nisu provele ovaj Zakon. Hvala.
Hvala zastupniku za komentar na pismeni odgovor. Javio se zastupnik Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Ovo je očito, kad se javi predsjednik Kluba da ovo funkcionira, kad se javi član Kluba tu ima malo problema, ali dobro, meni zasad ovako konvenira. Ja sve srdačno pozdravljam. Dakle, ja sam imao dva pitanja. Radi se o obavezama u skladu sa potpisanim Ugovorom sa Energetskom zajednicom EU, odnosno Evropske komisije i obavezama koje je preuzela Bosna i Hercegovina, a da se to ne dešava na efikasan način. Ja sam dobio sasvim korektan odgovor, a taj korektan odgovor u stvari upravo upućuje na ovo da ti mehanizmi su nedovoljno efikasni i vrlo spori a rokovi teku. Prema tome, ja zaista apeliram malo ... ukoliko bi moglo bilo kako da se ti rokovi, da se te obaveze koje su s naše strane da se probaju inicirati da mi pokušamo održati te rokove koji su preuzeti iz Ugovora sa Energetskom zajednicom. Što se tiče drugog pitanja, dakle ono je vrlo slično koje je kolega Magazinović postavio, a radi se o korištenju automobila. I zaista sam, kako bih rekao, i iznenađen da to dosta koincidira 26 pitanje moje i njegovo, međutim ja sam tu, u stvari moje težište je bilo, pošto je idem često Tuzla-Sarajevo, na neugodnosti koje se susreću na tom putu. I zadnju sam neugodnost snimio na mobilni telefon, a to je bilo preticanje u punoj brzini u krivini kod, preko pune linije, gdje je policajac samo sklanjao sve nas koji smo bili u prometu, i on je prošao uopšte ne razmišljajući da li će na taj način ugroziti i ostale učesnike u prometu. Mene to interesuje – ko daje nalog da se vozači ili oni koji koriste ta kola, mogu ponašati na taj način i stvarati neugodnosti na cesti. Mene to u stvari interesuje, ne mogu reći više, ali jako me to pitanje interesira. Naravno, ne mogu da budem zadovoljan činjenicom da sam dobio odgovore od svega nekoliko ministarstava iz Vijeća ministara. Naravno, od Predsjedništva nisam dobio taj odgovor jer oni smatraju vjerovatno da ne trebaju da daju odgovor na postavljeno pitanje. Ja još jednom apeliram ovim putem da se i Vijeće ministara potrudi da da odgovor na ovo pitanje, a naravno, evo predpostavljam da će nekako doći ovaj glas i do članova Predsjedništva, bez obzira što bi bili oni obavezni da prisustvuju ovim sjednicama Parlamenta, ali eto, evo nisu prisutni, ali mislim da će taj glas nekako doći do njih i da dobijemo odgovor i od njih, jer imamo pravo da postavljamo pitanja takve vrste. Hvala.
Hvala zastupniku. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po točki 2. Prelazimo na točku tri, Ad. 3. Prijedlog zakona o azilu – predlagatelj: Vijeće ministara BiH(prvo čitanje) Prijedlog zakona dostavljen je u proceduru 06.08.2015. Kolegij Doma odredio je nadležnim za njegovo razmatranje Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava. Ustavnopravno povjerenstvo dostavilo je Mišljenje o usuglašenosti Prijedloga zakona s Ustavom BiH i pravnim sustavom Bosne i Hercegovine 15.09.2015. Na prošloj sjednici Doma nije prihvaćeno negativno Mišljenje nadležnog Povjerenstva o načelima Prijedloga zakona, te je Povjerenstvo zaduženo za, u skladu s članom 113. stavak 3. Poslovnika, izradu novog Mišljenja o navedenom Prijedlogu zakona. Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava dostavilo je Mišljenje o načelima Prijedloga zakona o azilu 06.10.2015. Ovoga puta podržana su načela Prijedloga zakona. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona o azilu. Zastupnik Damir Arnaut. Izvolite.
Na prošloj sjednici Predstavničkog doma razmatrali smo negativan Izvještaj Zajedničke komisije za ljudska prava po ovom pitanju. I kao član Zajedničke komisije za ljudska prava ja mogu sasvim, sa dovoljno sigurnošću reći da je negativan Izvještaj, odnosno izostanak glasova iz reda hrvatskog naroda bio ponajviše prouzrokovan, jer se radi o principima, dakle u prvom čitanju, najviše bio prouzrokovan, ne mogu reći čak ni nekorektnim, mislim da je zaista prikladna riječ, ovaj, izuzetno drskim ponašanjem predstavnika navedenog Ministarstva, pomoćnika ministra u tom Ministarstvu, koji je jednog delegata, člana ove Komisije, na jedan 27 izuzetno grub način uvrijedio i imali smo ono što smo imali. Imali smo raspravu prošli put na Domu o tom negativnom Mišljenju i negativno Mišljenje je odbačeno nakon garancija koje je ministar sigurnosti, gospodin Dragan Mektić, dao za onom govornicom. Ja smatram da se radi o izuzetno bitnom pitanju kada neko izađe za govornicu Parlamentarne skupštine BiH, kada govori ispred grba i zastave Bosne i Hercegovine, kada se obraća ovom Domu, odnosno poslanicima koji su ovdje zahvaljujući glasovima građana, da kada da obećanje, kada preuzme određene obaveze i da konkretne garancije za tom govornicom, koje garancije direktno utiču na glas poslanika ovdje, nekih od nas, znači bilo je, svi su glasali za da se ovo vrati Zajedničkoj komisiji za ljudska prava na ponovno razmatranje i jedan broj nas je glasao za, isključivo zahvaljujući konkretnim i vrlo direktnim obavezama koje je gospodin Mektić, odnosno ministara Mektić na sebe preuzeo za tom govornicom. Citiram iz stenograma, odnosno iz tonskog zapisa, na 5:08:03 gospodin Mektić kaže – ja vas molim ako je moguće da nađemo načina, evo ja sam spreman kad god hoćete nazad da se vratim pred tu Komisiju i da idemo član po član. I onda na 5:08:54 ministar Mektić kaže ovo – dajte da to, ako je moguće ikako, ja vas molim, evo kad god zakažete tu Komisiju ja ću doći i bitno je da to obrazložimo. Evo, kad god zakažete tu komisiju ja ću doći i bitno je da to obrazložimo. Ministar Mektić se u ponedjeljak, preključe, nije pojavio na toj Komisiji. Ponovo je poslao istog pomoćnika ministra koji je uvrijedio jednog delegata na prethodnoj sjednici te Komisije, što dokazuje da je Ministarstvo sigurnosti bilo upoznato sa terminom i mjestom održavanje sjednice Komisije. Dakle, nakon eksciplitnih garancija koje je ministar Mektić pred ovim Domom dao, koje je dao ovom Domu pred grbom i zastavom Bosne i Hercegovine za tom govornicom, ministar Mektić nije čak se ni udostojio da obavijesti Komisiju da je možda spriječen da dođe, što bi bilo prihvatljivo. Ministri imajku svoje obaveze i sasvim je u redu da ne mogu doći pa da pošalju zamjenika, ali kad se ovako obavežu da će doći, pa da onda bar ne obavijeste Komisiju da nisu u mogućnosti doći nego jednostavno ignorišu potpuno to što su obećali, to onda nije prihvatljivo. Ja sam tad rekao, na Zajedničkoj komisiji, nemoguće je postaviti pitanja istom pomoćniku ministra koji je na onakav jedan način se ponašao prema članovima Komisije na prethodnoj sjednici. Očekivali smo ministra u skladu sa njegovim obećanjima i obavezama koje je preuzeo, i on nije došao. I zaista je neprihvatljivo da ministri iz Vijeća ministara dolaze ovdje za govornicu, daju eksciplitno obećanja – evo ja vas molim, evo kad god zakažete tu Komisiju ja ću doći, i da onda to potpuno ignoriše i čak ni ne pošalje najobičnije obrazloženje da je eventualno možda spriječen da dođe. Zahvaljujem se.
Hvala lijepa. Aleksandra Pandurević, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem vam se predsjedavajuća. Ja zaista ne pravdam bilo čiji izostanak, ni sa sjednica komisija ni sa sjednica Predstavničkog doma. I evo, drago mi je da se pojavio zamjenik ovdje, s obzirom da imamo zakon Ministarstva bezbjednosti. Ali ja mislim, kolega Arnaut zna i na Ustavnopravnoj komisiji smo imali, i uputili smo dopis Kolegijumu, sličan problem. Šta se ispostavilo, ministar Šarović je tim povodom proveo istragu, znate kad su u ministarstvima dobili pozive, kad je naša Ustavnopravna već uveliko počela. I ja molim i koristim priliku, tako da ne znam da li je i za ovo 28 ministar Mektić dobio poziv na vrijeme, to možemo odgovor znati samo od njega, ja koristim priliku i molim predsjedavajućeg Zvizdića, pozivi iz Parlamenta za sjednice komisije odu na vrijeme, dođu u Sekretarijat, iz Sekretarijata vam ne dođu u ministarstvo, povedite računa o tom jer zaista dolazimo u situaciju da skidamo zakone s dnevnog reda sjednica zato što nema apsolutno nikog iz ministarstva. Hvala.
Hvala. Borislav Bojić, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Uvažena predsjedavajuća, dame i gospodo, uvaženi ministri. Ja ću vrlo kratko. ... zna da, kada je u pitanju poslovnički način rada same komisije da sve ono što smo trebali smo ispoštovali. Ne sporim ja to da je ministar Mektić kazao to sve što je rekao za govornicom i vjerujem da je, ja pretpostavljam da ima sigurno opravdan razlog zašto nije došao. Ali želim da kažem nešto vezano za pomoćnika ministra koji je zaista uputio riječi izvinjenja komisiji i mislim da su se time stekle pretpostavke da možemo kvalitetno da razgovaramo o sadržaju samog Zakona, jer je on nešto što po meni zadovoljava interese Bosne i Hercegovine i čini mi se da na taj način treba da nastavimo da radimo. Ja svako pozdravljam izvinjenje zamjenika, pomoćnika ministra koji je riječima izvinjenja svim članovima Komisije, čovjek je prišao, ustao, pristojno to rekao, jednostavno u jednom trenutku proradile su čovjeku emocije koji je jako puno truda uložio u izradu ovog Zakona. I valjda je to bio jedan mali trenutak, i to smo sve skupa uradili na način na koji smo uradili i mislim da smo imali kvalitetnog predstavnika Ministarstva koji je mogao sasvim kompetentno da odgovori na sva pitanja koja smo mi imali u vezi sa predmetnim zakonom. Evo, samo toliko.
Hvala lijepa. Ispravka krivog navoda, zastupnik Arnaut. Izvolite.
Pa evo, predsjedavajuća, kolegici Pandurević i kolegi Bojiću. Vidite, vi govorite o onom što se desilo na Ustavnopravnoj komiciji kada niko ni iz jednog ministarstva nije došao kao predstavnik predlagača. I sad se tu postavlja pitanje jesu li oni dobili pozive, nisu li, ne znam, to je pitanje za službe. Međutim na sjednici komisije, Zajedničke komisije za ljudska prava, o kojoj govorim, čiji Izvještaj danas ovdje razmatramo skupa sa Prijedlogom zakona o azilu, došao je pomoćnik ministra iz Ministarstva sigurnosti. On sigurno nije gatao kada je sjednica Zajedničke komisije, već je došao na poziv Zajedničke komisije upućen Ministarstvu sigurnosti. Dakle, ako ministar Mektić nije znao za taj poziv, a njegov pomoćnik je znao, onda to pokazuje da ministar Mektić ne zna šta mu se dešava u Ministarstvu. I to je možda čak i gore od toga da ministar Mektić izađe za onu govornicu i kaže – dajete da ako je to moguće ikako, ja vas molim, evo kad god zakažete tu Komisiju ja ću doći. To je eksciplitno konkretno obećanje i obaveza koju je za tom govornicom preuzeo i koju u ponedjeljak nije ispoštovao, jer ne samo da nije došao, nego nije ni poslao obrazloženje zbog čega neće doći, a njegovo Ministarstvo je znalo za sjednicu jer 29 je pomoćnik očito bio tamo, i ja kažem sigurno nije gatao već je sigurno to Ministarstvo dobilo poziv. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Povreda Poslovnika, Hazim Rančić. Zastupniče izvolite.
Hvala lijepo. Ja molim i pozivam poštovane kolegice i kolege da se držimo Poslovnika i tačke dnevnog reda koja je, je li, u toku, kao i odredbe člana 112. Poslovnika koji govori o općoj raspravi. Mi ovaj Zakon imamo u prvom čitanju i molim sve nas da se držimo Poslovnika onako kako je to propisano, evo u članu 112. stav 1. – opća rasprava u Domu počinje prvim čitanjem koje se tiče principa na kojima je prijedlog zakon zasnovan, sadržaja zakona i neophodnosti za donošenje zakona prema mišljenju Ustavnopravne i nadležne komisije iz prve faze. Poštujem ja to i onaj prethodni odnos i, dakle, poštujem da zaštitimo poslanika ako ga neko vrijeđa i da se poduzmu mjere, i znamo to prošli put kako smo ponijeli, da smo to vratili nazad. Evo, došlo je do izvinjenja, je li bio ministar, nije, ok, sve ja to uvažavam, ali ipak trebamo se držati Poslovnika i raspravljati o principima. Hvala.
Hvala lijepa. Za rapsravu se javio zastupnik Lazar Prodanović. Izvlite.
Uvažena gospođo predsjedavajuća, koleginice i kolege poslanici, predsjedavajući Savjeta ministara i ministri. Klub poslanika SNSD-a će podržati, dakle, danas u prvom čitanju ovaj Prijedlog, izuzetno važnog, zakona kao i Zakona o strancima koji je naredna tačka dnevnog reda. Obzirom, imajući i u vidu ukupno stanje koje potresa čitavu Evropu i svijet oko izbjegličke krize mi nemamo primjedbe u današnjoj raspravi. Imamo prijedlog koji je važan za predlagača, ... ovdje zamjenik ministra bezbjednosti, on se odnosi na jedno tehničko pitanje u članu 3. gdje je navedeno da ostali policijski organi u Bosni i Hercegovini, naš prijedlog će biti da piše – ostali organi unutrašnjih poslova u Bosni i Hercegovini, u narednom tekstu, dakle organi unutrašnjih poslova. I da analogno tome, obzirom da je ovo tehničko pitanje, sasvim jasno u skladu sa zakonima, ovaj, se ima u vidu ovaj naš prijedlog amandmana od koga će zavisiti podrška Zakonu o azilu u drugom čitanju. Smatram da ćemo na taj način poboljšati samo ovaj Zakon a suština se ni u čemu ne mijenja. Hvala vam.
Hvala lijepa. Za raspravu se javio Hazim Rančić. Izvolite zastupniče. 30
Hvala lijepo. Dakle evo, obzirom da je prvo čitanje ja se želim izjasniti da i ja podržavam principe na kojima je ovaj Zakon izrađen. U ovoj oblasti, dakle, mi smo imali jedan zakon koji je tretirao i azil i prelazak stranaca i njihov boravak, njihovo kretanje u Bosni i Hercegovini. Sada smo u poziciji u skladu sa evropskim zakonodavstvom, direktivama iz 2001., 2003., 2011., 2013., uredimo ovu oblast na način da imamo dva zakona, jedan o azilu a drugi, je li, o boravku i kretanju stranaca. Naravno, kada prođe ovaj Zakon biće otvorena amandmanska faza, svako ko misli da može i treba popraviti određene odredbe bićemo u prilici, a u ovom slučaju podržavam Prijedlog zakona. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku. Za raspravu se javio zastupnik Predrag Kožul. Izvolite.
Kolegice i kolege, uvaženi gosti naše današnje sjednice, sve vas srdačno pozdravljam. Obzirom da se radi o prvom čitanju ja neću ovdje iznositi detalje koje sam unutar ovog, čitajući ovaj Zakon našao i potrebu za ispravcima, odnosno amandmanima koji su i tehničke naravi, ali ću upozoriti na jednu stvar koja je za mene nejasnoća. U nekoliko članaka Zakona, konkretno ću navesti članak 35.(?), spominje se jedna distinkcija između maloljetne osobe koja ima više od 16 godina koja nije u bračnom statusu i maloljetne osobe koja je u bračnom statusu ili izvanbračnoj zajednici. Mene, ja mislim da suštinski nema nikakve razlike između osobe stare 16 i po godina koja je u bračnoj zajednici i koja nije u bračnoj zajednici ako nije u bračnoj zajednici sa osobama od 25 godina, koja onda može biti i skrbnik te ... Dapače, ako se radi o dvije osobe od 16, i po godina koje su u bračnoj zajednici mislim da tek njima u još većoj mjeri treba skrbnik. Dakle, ako ovo govorim sa suštinske strane, ali bih volio čuti postoje li, nisam pravnik pa ne znam, postoje li neki formalno-pravni razlog da se pravi distinkcija između te dvije vrste osoba. Ukoliko postoji zaista formalno-pravni razlog da se napravi ta razlika onda neću na ove članke ulagati amandmane. Ali suštinski gledano zaista, kažem, ne vidim nikakve razloge, razlike između maloljetnih osoba koji jesu u bračnoj zajednici, koje nisu u bračnoj zajednici i u smislu ovoga Zakona. Dakle, neke druge tehničke i druge naravi u smislu ili po potrebi poboljšanja Zakona ću podnijeti u amandmanskoj fazi. Ali, kažem, da bi reducirao broj tih amandmana ili da bih reagirao amandmanski na ovo što sada govorim, volio bih od predlagatelja Zakona čuti je li zaista postoji unutar naših ostalih zakonskih rješenja neka forma koja razdvaja osobe koje su, formalno-pravno razdvaja osobe u ova dva statusa, a i u jednom i u drugom slučaju radi se o maloljetnicima. Zahvaljujem.
Hvala zastupniku. Za riječ se javila zastupnica Hanka Vajzović. Izvolite, a povreda Poslovnika, ispričavam se, Zaim Backović. Izvolite. 31
Zahvaljujem se poštovana predsjedavajuća. Obzirom da sam se zakleo na Ustav ove države i da ga u cijelosti poštujem i činim sve da ono što je ustavno određenje bude sprovedeno pitam se da li sam uopće u ovom Zastupničkom domu ja ravnopravan poslanik. Točka 11. govori o, pročitajte čemu, i uz točku 11. ja sam, prošli put sam htio uz 2. točku ili tačku, nisam ...
Molim Vas poštovani zastupniče, mi smo na točci 3., mi smo na točci 3., nemate više, oduzimam Vam riječ. Mi smo na točci 3. i nemojte, ostavite svoje pitanje ...
Povreda je Poslovnika, vratili ste mi materijal.
Nisam Vam ja vratila materijal. Kada dođete raspravite sa službama ili s nekim, mi smo na točci 3.
...da vas obavijestim, ovog trenutka ja ću napustiti sjednicu i više ... [[isključen mikrofon]] jer ovo što se zove gramatika bosanskoj jezika ...
Kakve to ima veze sa ovom toćčkom?
... [[nije uključen mikrofon]] da podijele a vezano je uz tačku 11. ...
Molim Vas, upozoravamo Vas. Zastupnica Hanka Vajzović. Izvolite zastupnice.
Hvala. Uvažena predsjedavajuća, članovi Kolegija, članovi Vijeća ministara, poštovani gosti, kolegice i kolege zastupnici, sve srdačno pozdravljam. Ja, bez obzira na,
/nije uključen mikrofon/
Molim Vas nemojte komentirati.
[[nije uključen mikrofon]] 32
Ispričavamo Vam se. Izvolite.
bez obzira na mogućnost ulaganja amandmanam i to takođe mislim da je dobro, samo možda dvije sugestije u vezi sa ovim Zakonom. Jedno je, što se može i bez amandmana, dakle skretanje pažnje, budući da smatram iznimno važnim, evo dobijamo iz jednoga zakona praktično dva nova, situacija kakva jeste društveno-politička daje svima obavezu da se pozabave ovim, važni su zakoni i ovaj i onaj o strancima, tako imam samo dvije sugestije, kratko. Da treba ozbiljno preispitati član 2. koji se bavi terminima, ... da bi bilo jednostavnije i efikasnije primjenjivati ovaj Zakon, razumjeti ga, mislim da to nije tobro urađeno. Ne znam, recimo imamo termin vjera a nemamo poslovno nesposoban stranac šta to znači terminološki, ne daje se, ili svi termini navedeni su, kako i treba naravno, u nominativu, kao što to se radi u riječnicima, pa onda jedan izađe iz sistema, tamo kaže – članu porodice tužitelja(?) azila itd. Dakle, naprosto prići ozbiljnije ovom članu vrlo važnom za sam zakon. I druga, drugi je član 4. o kojem govorim, to je upotreba roda. Kaže se svi izrazi u ovom Zakonu dati u muškom gramatičkom rodu odnose se bez diskriminacije i na žene. Mislim tamo gramatički rod, riječ je o prirodnom muškom rodu, pa bi dobro bilo, evo da to ozbiljnije malo preslože, definiraju. To je muški prirodni rod koji se onda odnosi ili uključuje ili podrazumijeva i osobe ženskog spola. Mislim gramatički rod je i stol i predmet, i svašta nešto. Dobro bi bilo da se to inače u zakonima malo presloži. Hvala lijepa.
Hvala zastupnici. U ovom trenutku ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po točki 3. Prelazimo na točku četiri, Ad. 4. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o zaštiti potrošača u BiH – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje) Prijedlog zakona dostavljen je u proceduru 07.09.2015. Kolegij Doma odredio je nadležnim za razmatranje navedenog Prijedloga zakona Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava. Ustavnopravno povjerenstvo dostavilo je Mišljenje usuglašenosti Prijedloga zakona s Ustavom BiH i pravnim sustavom Bosne i Hercegovine 06.10.2015. Nadležno Povjerenstvo dostavilo je Mišljenje o načelima 06.10.2015. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona o dopunama Zakona o zaštiti potrošača u BiH. Ne vidim prijavljenih.
/nije uključen mikrofon/
Rasprava, zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite. 33
Zahvaljujem predsjedavajuća. Evo, želim da kažem nekoliko riječi vezano za ovu dopunu Zakona i da ustvari postavim ključno pitanje – da li ova dopuna Zakona rješava, dakle dopuna Zakona o zaštiti potrošača, rješava problem koji objektivno imamo. Dakle, a znači znali smo da se radi o kreditiranju koje ne može biti indeksirano ni u jednoj drugoj valuti osim u eurima, kako stoji u Prijedlogu dopune. Da li ova dopuna to retroaktivno rješava, da li možemo donositi zakone koji se retroaktivno odnose na materiju koja je već pretrpjela to što je pretrpjela, ili je to stvar koja se mora urediti drugim zakonima. Šta je uloga ovog Parlamenta i kakve su njegove mogućnosti ovdje. I mislim da za to treba reći nekoliko riječi, koje predstavljaju neki begraund, zašto ne bi trebalo podržati ovaj Prijedlog izmjene. Bosna i Hercegovina je 2002. godine imala Zakon o zaštiti potrošača koji je bio dosta loš, pa smo krajem 2005., odnosno praktično 2006. godine dobili novi Zakon, koji je bio jedan od 16 uslova koji su bili predviđeni Studijom izvodljivosti. I taj Zakon je na veoma dobar način pokazao da svi mogu imati svoje mjesto u tome. Dakle, on je propisno definisao nosioce zaštite, po ovom Zakonu o zaštiti potrošača, i to je rekao, praktično u svome cijelom Poglavlju XVII, od člana 98. do 116., pa je rekao da je to Ministarstvo vanjskih poslova, da je to ombudsmen za zaštitu potrošača koji je definisan tim Zakonom, Savjet za zaštitu potrošača BiH, ali i nadležni organi entiteta i Brčko Distrikta, Kancelarija za konkurenciju i zaštitu potrošača u Federaciji i Republici Srpskoj, udruženja potrošača u RS-u i u Federaciji, obrazovne institucije i mediji, inspekcijski i drugi organi u entitetima. S obzirom da su entiteti imali osnov da na osnovu ovog Zakona naprave svoje zakone i Federacija i Republika Srpska su napravili svoje zakonske i podzakonske akte i danas oni postupaju u skladu sa Zakonom o zaštiti potrošača koje su sami donijeli. Šta kaže ovaj Zakon? U osnovi on se osvrće upravo na taj problem koji se može desiti da u Zakonu nisu predviđene sve stvari koje se mogu dogoditi, a potreba su da se potrošači zaštite. Zato u članu 2. taj Zakon kaže da se on ne odnosi na slučajeve zaštite potrošača koji nisu regulisani ovim Zakonom, pa kaže – to su odredbe Zakona o hrani, jer tu nismo ništa napisali a odnosi se i tamo. Pa kaže Zakon o opštoj bezbjednosti proizvoda, ni tu nije definisano ovdje, nego na nekom drugom mjestu, nekom drugom zakonu. I na kraju kaže – i odgovarajuće odredbe zakona kojim se uređuju obligacioni odnosi. Kako se uređuje odnos između davaoca usluge – banke i primaoca usluge, dakle potrošača? Kako se on uređuje? Pa dogovorom, sporazumom. E, taj sporazum reguliše nekoliko zakona. Ministarstvo finansija Republike Srpske je eksplicitno poslalo, tačno je reklo zbog čega se to ne može prihvatiti, jer Republika Srpska, pored toga što ima Zakon o zaštiti potrošača, ne može se ovaj problem riješiti promjenom tog zakona, nego bi morala da promijeni nekoliko zakona, a to su prvenstveno oni koji se odnose na finansijske usluge, to su prvenstveno Zakon o finansiranju, Zakon o bankama i Zakon o mikrokreditnim organizacijama, te Zakon o lizingu. Dakle, da bi se riješila materija koja je predmet ove dopune ...
Vrijeme.
trebali bi tri zakona da, zar ja nemam 10 minuta? 34
Skraćena je rasprava na 5 minuta.
Nisam to čula zaista. Dakle, smatram da, čak i pod uslovom da donesemo ovaj Zakon, ništa nećemo promijeniti ali napravićemo mnogo štete. Drugo, treba ostaviti onima kojima je to nadležnost da završe ovaj posao.
Hvala lijepa. Za raspravu se javio Hazim Rančić. Izvolite zastupniče.
Hvala lijepo. Zakon je veoma mali. Prvo je čitanje, tri su člana i ja predlažem da podržimo principe ovog Zakona u prvom čitanju. Do njega je i došlo, odnosno on je izrađen i dostavljen nama u parlamentarnu proceduru i po Zaključku Vijeća ministara, ali i po Zaključku Predstavničkog doma, dakle ovog Doma, kada smo raspravljali Izvještaj Centralne banke, pa smo se, između ostalog, osvrnuli i na probleme naših građana vezano za kredite koji su indeksirani u švajcarskom franku, i znamo koje sve probleme građani imaju. Ovaj Zakon, dakle, tako i piše, a i takav je red stvari, ne može se primijeniti unazad, retroaktivno, piše kad se usvoji u drugom čitanju biće, jel', stupiće na snagu 8 dana nakon što se objavi. I ovakav kakav je neće riješiti problem građana Bosne i Hercegovine čiji su krediti indeksirani u švicarskom franku, naravno prije donošenja ovog Zakona. Ali je bar dobro i pokušaj da za ubuduća vremena ne bude takvih situacija i da eventualno krediti ne budu indeksirani u drugoj valuti, osim u eurima. Čini mi se da naš cilj, Predstavničkog doma, tad kad smo raspravljali i glasali, nije bio samo da spriječimo buduće situacije, šta ćemo učiniti ako usvojimo ovaj Zakon. Čini mi se da smo mi govorili i da je rasprava išla u tom pravcu da Vijeće ministara poduzme mjere na zaštiti građana koji imaju problema sa kreditima koji su indeksirani u švicarskom franku, kao što je to, evo recimo, uradila Hrvatska, koliko mi imamo informacija iz medija. Pa, ako želimo u tom pravcu, evo Vijeće ministara može primiti ovo na znanje, možemo i mi ponovo eventualno o tome raspravljati ili predlagati, a ovaj Zakon u prvom čitanju podržavam jer će spriječiti ta buduća neprijatna i negativna dešavanja za naše građane. Hvala.
Hvala zastupniku. Za raspravu se javila zastupnica Aleksandra Pandurević. Izvolite. Ali imamo ispravak krivog navoda, Momčilo Novaković. Isprika.
Zahvaljujem. Uvažene koleginice i kolege, poštovani članovi Savjeta ministara. Razmišljao sam o diskusiji koleginice Majkić, moram izreći samo nešto što mislim da nije problem. Pazite, zaista entitetima niko ne brani da promijene sve zakone koje mogu da 35 zaštite građane tog entiteta od nekih štetnih ugovora sa bankama ili sa bilo kim drugim. Ne mislim ja takođe da ćemo mi s ovim riješiti problem koji je već nastao i koji je prisutan. Evidentno je da će se ovo odnositi na neko buduće vrijeme i na neke, nemogućnost sklapanja nekih novih ugovora ili na neki način će bar bankama skrenuti pažnju za neka buduća vremena. Dakle, ja ne vidim da je problem ako mi donesemo Zakon, na što imamo pravo, mislim da principi ovog Zakona nisu problem, da ustavna nadležnost nije problem i s ovim Zakonom ne sprečavamo entitete u donošenju rješenja kojima će se riješiti i ono što je bilo, a i ono eventualno što se može desiti u neka buduća vremena.
Zahvaljujem. Dušanka Majkić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Možda nisam dobro shvaćena. Recimo član 98. kaže – da subjekti odgovorni za zaštitu potrošača u Bosni i Hercegovini su navedeni. Pa nije samo Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa. Dakle nije samo Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa, tu su i ombudsmeni, savjeti za zaštitu potrošači, ali, nadležni entiteti i organi Brčko Distrikta. Šta znači to? Da oni imaju mehanizme kojima će to riješiti. Kako će se to riješiti na nivou Bosne i Hercegovine, odnosno kako će to Ministarstvo spoljne trgovine izmijeniti tri zakona koji su na entitetskom nivou? Kako će to uraditi? Izmjena ovog Zakona o zaštiti potrošača nije rješenje, ništa nismo napravili, napravili smo još veći haos. Kad bi, da ovdje stoji u subjektima odgovornim za zaštitu potrošača samo Savjet ministara, Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa, ok, ne bi imali šta da pričamo. Ali ovdje je napisano koliko njih sve učestvuje u tome. I onda je u daljem dijelu Zakona objašnjeno šta ko radi. Tačno je napisano šta je zadatak Ministarstva za ekonomske odnose, šta entitetski tih dijelova. Dakle, svako ima svoj zadatak propisan posebnim članom. Dakle, ništa nećemo dobiti ako usvojimo Zakon izuzev što ćemo napraviti dodatne probleme. Zbog toga mislim da se koncentrišemo, da razumijemo to, jer Zakon jeste problematičan u tom dijelu što je veoma pažljivo razradio nadležnosti. Tačno se zna, doduše nema nadležnosti kantona, tu ne vidim, nigdje ne piše ni jedna rečenica oko kantona, iako je ministar bio iz reda hrvatskog naroda, vjerujem da on to nije slučajno uradio.
Zahvaljujem. Zastupnica Aleksandra Pandurević, prijavila se za ispravak krivog navoda, a Vi ste i za raspravu, bez obzira što je došlo vodimo računa. Sad, želite li ostati ispravak krivog navoda? Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Moram ispraviti ovo što je uvažena koleginica Majkić rekla. Tačno je da postoje i niži nivoi vlasti koji treba svoj posao da urade. Žalosno je da do danas nisu uradili. I žalosno je da zato što entiteti nisu radili posao, odnosno entitetske vlade nisu radile svoj posao, 22 ljudi je posegnulo za omčom. Koliko još ljudi treba da se ubije? Ovaj Zakon sprečava da u slučaju, prekosutra nam može dolar divljati, a ima, postoji rješenje i za ovu situaciju, usvojeno je u Domu naroda. Na Ustavnopravnoj komisiji je jednoglasno usvojeno, ja pozdravljam što je to 36 podržao i SNSD, to je Zakon o konverziji kredita u švajcarcima u konvertibilne marke. Na Ustavnopravnoj komisiji za taj Zakon su glasali i kolega Nović, i kolega Rodić i mi se nadamo da će SNSD ostati principijelan do kraja i podržati taj Zakon do kraja.
Hvala lijepa. Ispravka krivog navoda, Hazim Rančić. Izvolite zastupniče.
Hvala lijepo. Poštovana kolegica Majkić je u prethodnoj diskusiji kazala da ćemo usvajanjem ovog Zakona izazvati haos. Dakle, mi nećemo izazvati haos ako se usvoji ovaj Zakon. I poštovana kolegica je govorila, referirala se kao, obrazloženje i pozivala se na član 92. navedenog zakona. 58. navedenog zakona. Član 58.
Zahvaljujem. Nema više replika. Za raspavu se javio dopredsjedavajući, Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospođo predsjedavajuća, koleginice i kolege, predsjedavajući članovi Vijeća ministara, uvažene dame i gospodo. Ja mislim da mi u Bosni i Hercegovini moramo tražiti načina kako da ispravimo nepravdu. Dakle, nije pravedno, nije pošteno da čovjek digne kredit i kasnije postane čitav život rob tog kredita. I ovo što je uradilo Vijeće ministara je na tragu zaključka kojeg je usvojio ovaj Dom na bazi jedne informacije koju smo imali ovdje i vodili raspravu. I ja mislim najmanje što treba da uradimo danas je da podržimo principe ovoga Zakona. Možemo mi, dakle, da diskutujemo o raznim aspektima ovoga Zakona, pa i o aspektima koji su iznošeni ovdje. Tačno je da se u uvodnim odredbama Zakona govori da, koje se ne mijenjaju, koje ostaju iste, za koje smo 37 glasali, da se na sva pitanja koja nisu uređena tim Zakonom treba referirati na Zakon o hrani, na Zakon o zaštiti potrošača, na odgovarajuće odredbe Zakona o obligacionim odnosima. Dakle, to stoji, to piše. Međutim, ovdje se, ljudi, mijenja član 52., dodaje se novi stav koji govori, počinje, članom 52. počinje poglavlje koje govori o potrošačkim kreditima. Terminologija koju upotrebljava Zakon su proizvođač, potrošač i trgovac. To je uvodna norma na početku. Kada se govori o potrošačkom kreditu govori se o kreditoru. Ne kaže se jel to proizvođač koji daje potrošaču kredit i šta se smatra proizvodom i uslugom. Ja mislim da u sferu toga dolazi i banka, jer mi govorimo o bankarskim kreditima koji su indeksirani i određeni da se vrši ova, kako se zove, obračun i konačan u švicarskim francima. Dakle, o tome mi razgovaramo. Dakle, ja mislim da su ljudi koji su radili u Ministarstvu vodili računa o ovome i u Vijeću ministara i ja ih pozivam da još jedanputa ovu stvar dobro izuče i vide je li to zaista, ja mislim da jeste, ovo je, dakle zakon koji, između ostalog, uređuje i pitanje zaštite potrošača kada su u pitanju potrošački krediti. Potrošački kredit može da da onaj ko daje kredit. Zakon kaže kreditor, ne kaže proizvođač, a ima termin proizvođač u zakonu, prema tome to je nešto, po mom dakle mišljenju, širi pojam, to može da bude i banka. Ali, ostavimo to ljudima u Ministarstvu. Nešto što ja želim da posebno kažem, o čemu sam govorio na Ustavnopravnoj komisiji, pa ću time završiti i ono o čemu je gospodin Rančić govorio. Ovim Zakonom mi rješavamo slučajeve za budućnost. Dakle, više u budućnosti neće biti moguće indeksirati kredite, određivati njihovu protuvrijednost osim u eurima. Dakle, nikakva druga valuta ne dolazi u obzir. Zakon stupa na snagu 8 dana od dana objavljivanja u „Službenom glasniku BiH“. I ovdje se postavlja pitanja – šta sa slučajevima zbog kojih smo se mi odlučili da vršimo ovu promjenu? Neće više niko, vjerujte mi, bez obzira donijeli mi ovaj Zakon ili ne, ugovarati kredite osim u eurima. Ljudi će dobro voditi računa o tome jer su se opekli, ali mi treba da riješimo pitanje ljudi koji su do sada digli kredite. Ovdje se pojavljuje jedno vrlo bitno i vrlo važno pravno pitanje koje se tiče tzv. vremenskog važenja zakona. Ja pozivam, dakle, Vijeće ministara da dobro izuče ovu stvar, da pogleda neka rješenja i iz regiona, da vidimo kako u ovoj situaciji postupiti do druge faze, da pokušamo u Zakon ugraditi odredbu kojom bi se izvršila odgovarajuća zaštita i ljudi koji se danas nalaze u problemu. Ovo je vrlo složeno pitanje, tiče se obligacionih odnosa, tiče se visine kamate, tiče se mnogo, mnogo čega, dakle ovo je vrlo komleksno pitanje. Mislim da je moguće da to riješimo i ovim Zakonom i pozivam, pa evo ne moramo mi usvojiti Zakon u roku koji je naveden ovdje, u narednih 10 dana da idemo u drugo čitanje, možemo da sačekamo dok se to istraži, da vidimo kako u okviru postojećeg rješenja dati zaštitu ljudima prema kojima je napravljena nepravda, koji se ubijaju. Dakle, ljudi izvršavaju samoubistva zbog ovakvih situacija. To je dakle suština i to je ono o čemu mi treba da razgovaramo i da pričamo. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Za raspravu se javila Aleksandra Pandurević. Izvolite zastupnice.
Kao što su već prethodni govornici rekli riječ je, znači, o Zakonu koji rješava neke situacije ubuduće. Ne rješava problem koji još uvijek imamo. Ja zaista moram ovdje govoriti o optužbama koje smo čuli na Ustavnopranoj da se njim vrši prenos nadležnosti. 2006. kada je usvojen prošli Zakon, to je bio 16. januar 2006., Predstavnički dom, iz tog zaključujem da je 38 Republiku Srpsku branio samo Elmir(?) Jahić koji je glasao protiv ovog Zakona. Ja ne znam, starije kolege znaju. Svi smo onda ostali pristali na prenos nadležnosti, doduše kolega Momčilo Novaković je bio suzdržan i kolega Miloš Jovanović, bio je takođe poslanik SDS-a, suzdržani, Milorad Živković nije glasao, a ostali su bili za. Dakle, radimo, i ovdje se u Mišljenju Republike Srpske navodi da ovaj Zakon, da inače Zakon o zaštiti potrošača nije nadležnost Bosne i Hercegovine, ali da je on donijet i na snazi dok Ustavni sud ne kaže drugačije. Pa evo, od 2002. do 2015. imali smo 13 godina da pokrenemo apelaciju pred Ustavnim sudom i osporimo njegovu ustavnost. Žao mi je što je sasvim očito da izvršna vlast u Republici Srpskoj koristi jedan vrlo ozbiljan problem i koristi ovako bizarne optužbe, više ne mogu reći ni za obračun s nama, nego da bi štitila lihvarstvo jedne banke. Da su im banke specijalitet pokazuje i snimak koji se maloprije pojavio gospodina Mileta Radišića koji je pričao i o nekim bankama tu. Tako da bih ja zaista zamolila, cilj je spriječiti ljude da više ne posežu za onim najgorim, cilj je da nam se ovakve situacije više ne dešavaju, danas švajcarac, sutra će biti dolar, prekosutra neka druga valuta. Ja mislim da smo mi birani da štitimo interese onih koji su nas birali, a ne interese bilo koje banke u ovoj zemlji i da nam ispred svega trebaju biti interesi onih koje predstavljamo. Hvala.
Hvala lijepa. Ispravka krivog navoda, zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite.
Pa, ja zaista, ja sam posljednja osoba koja bi branila bilo koga ili bilo koju banku za ovakve stvari, ali ja sam osoba koja želi da bude konkretna i želi da vidi kako može iz problema da se izađe. Ja ne želim da se pospemo pepelom i da kažem – evo mi smo nešto uradili, bez obzira što ti ljudi neće dobiti zauzvrat ništa. Nije moguće promjenom ovog Zakona na ovaj način da se stvari riješe. To nije moguće. Ja sam govorila hajde da vidimo na koji način se te stvari mogu riješiti. Ako tvrdoglavo budemo stajali iza toga da mi to hoćemo na ovaj način pa bilo to imalo smisla ili ne, podsjetit ću vas, pratit ćemo ovaj slučaj i vidjet ćemo šta je to Zakon ovaj novo donio. Nemojte da javnosti obećavamo da smo problem riješili. Nismo, jer ključna dokumenta koja regulišu ovu materiju nisu promijenjena. Dakle, Zakon o zaštiti potrošača, entiteti su 2012., oba entiteta donijeli svoje zakone. Šta ih briga, mogu da kažu šta nas briga za ovo, imaju svoje zakone. U vrijeme kad je ovaj Zakon donesen i kada su svi podržali ga on je tad bio jedini i precizno definisao sve šta je čiji posao. Dakle, ništa nije u koliziji sa tim Zakonom. Ali dajte da se vidimo kako prvo možemo riješiti, a ne da ga i dalje prolongiramo na način da kažemo – e mi ćemo to uraditi šta sad možemo pa makar to ništa ne riješilo.
Hvala lijepa. Za raspravu se javio zastupnik Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Hvala gospodo predsjedavajuća i još jednom pozdravljam sve prisutne u sali. 39 Ja razumijem da je ovo jedan vrlo, vrlo složen problem. Naravno, imamo tu dva segmenta u ovom složenom problemu, to su banke koje su predominantno privatizirane, odnosno inostrane banke koje se vode isključivo poslovnom logikom i isključivom zaradom. Onaj komitent u toj banci nije na nivou zaštite koja bi bila potrebna i logična u jednom ovakvom poslovanju. S druge strane imamo ljude koji su bili u situaciji da su im trebali novci i potpisivali su ugovore a da nisu precizno pročitali te ugovore ili nisu, iako su pročitali nisu mogli da predvide šta će se desiti, a desilo se nešto što je, ja mislim da je to jedna tragedija koja se dogodila, jel'. Samo da vam kažem, prije nešto više od 2 godine Klub poslanika SBB-a je u Federalnom Parlamentu inicirao raspravu o ovom problemu, gdje su na toj raspravi učestvovali i predstavnici Agencije za bankarstvo i još neki drugi predstavnici bankarskog sektora koji su uporno branili svoje pozicije, bez obzira na ove dramatične okolnosti koje su se pojavljivale, kao što je rekla kolegica Pandurević, razna samoubistva, ljudi su izlazili na ulicu, na cestu, ostajali bez igdje ičega i toj drami se ne nazire kraj. Mi ne možemo to riješiti, ja to sam siguran i pretpostavljam da ovaj Dom to pitanje u ovom trenutku ne može riješiti. Ali šta može uraditi? Može poslati jasan signal da sve ono što se radilo nije urađeno u skladu sa zakonom, te u tom smislu, ja shvatam ovaj Zakon da se mi na taj način određujemo, a da će, ja sam siguran, obzirom da se radi o vrlo složenom problemu, da će vlasti voditi računa isto o narodu kao što vode i o bankama računa, jer nisu banke otuđeni dio naroda, otuđeni dio ili da su zakonom zaštićene institucije u ovoj zemlji da mogu da rade to što rade. Svaka banka će morati, i svugdje u svijetu svaka banka komitenta upozori na moguće probleme koji se mogu javiti kod aplikacije za kredit. To se kod nas ne dešava, pa čak ni ja kad sam uzeo kredit, naravno ja nisam uzeo ovaj kredit u švicarcima, ali kod uzimanja kredita nikad nisam bio upozoren, dobio sam samo odgovor na pitanje koje sam ja postavljao, a nikad nisam bio upozoren kao komitent da mi se neki problem može desiti. To je banka dužna da uradi, to oni nisu uradili. Mi nemamo jako puno mogućnosti da bilo šta tu uradimo, jer ja znam nakon ove rasprave u Federalnom Parlamentu došlo je do daljnjeg zaoštravanja i usložnjavanja situacije i situacija je zaista izuzetno teška. Mi tim ljudima direktno pomoć ne možemo, ali indirektno mora se čuti glas ovog visokog Doma, šta mi o tome svemu mislimo i kakav je naš odnos da, ako ništa drugo, da bar spriječimo ljude da dođu u zabludu činjenicom da, evo Prijedlogom ovog zakona nema više te mogućnosti da se kredit koncipira na način da je vezan za ovu kreditnu klauzulu, za ino klauzulu. Prema tome ja želim da kažem da će Klub SBB-a podržati ovakav Prijedlog u ovom prvom čitanju, a vidjet ćemo do okončanja ove rasprave da li ćemo imati i neke druge prijedloge. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Ispravak krivog navoda, Nikola Špirić. Izvolite zastupniče.
Gospođo predsjedavajuća, cijenjeni predsjedavajući Savjeta ministara, ministri, kolege, kolegice poslanici. Ja imam, dakle ... dobru namjeru da se u budućnosti ne dešavaju ono što smo htjeli riješiti ili što se htjelo riješiti ovim Zakonom. Ali ja se bojim da se ovdje ganjajući ili gađajući medvjeda neće pogoditi ni muha. I upravu je kolega Džaferović kad je rekao ovo je namjera da se preduprijede budući slučajevi, i jako negativna praksa iz prošlosti neće tjerati ljude da ulaze u 40 kreditne aranžmane u koje su ulazili. Pokušavalo se i u prošlim sazivima ove stvari rješavati sa istim problemima, ali odnos klijenta i banke je obligatorni odnos. To što nije bilo edukacije u bankama, na šta mi upozoravamo, počesto se ovdje ulazi u politikantski odnos a da se ne riješi problem. I zato sam ja pristalica i ovog stava da se da sugestija Savjetu ministara da uzme vremena koliko treba da ovaj problem prouči i da vidi na koji način se može pomoći ljudima koji su dizali kredite u švajcarcima, a da se ponude zakonska rješenja koja će to preduprijediti u vremenu ispred nas. Ja znam koliko je ovaj problem složen i zato ... Ništa mi danas nećemo riješiti ako se ovdje posvađamo, jedni su za one tobože koji su digli kredite, drugi su za to da se preduprijedi, itd. Dakle, ta rasprava ničem ne vodi, dajte da se to stručno izvrši, izuči. Nema mnogo pozitivne prakse za obligatorni odnos klijenta i banke. To su stvari koje se vuku u nedogled. I zato ja mislim da bi dobro bilo da se ovo dodatno izuči, ako radimo na zakonu da riješimo problem, zakon radi zakona neće riješiti stvari. Ako ima nejasnoća
Vrijeme.
dajte da ih razjasnimo, da se ponovo ne šalje lažna nada. Ljudi, nisu izbori. Ti ljudi o kojima mi svi danas govorimo trebaju pomoć, a nije im pomoć zakon koji neće dozvoliti da pogriješe u vremenu ispred nas, kako da riješe ovo što je iza njih. Složen je, mnogo je složen problem i ja bih volio da vidim majstore koji će raditi na zakonu i naći zakonsko rješenje koje će riješiti taj problem. Ali nemam ništa protiv toga da se pokuša i da damo ... Savjetu ministara da ga izuči, ponudi akt, ... da o njima razgovaramo. Lako ćemo mi usvojiti danas zakon, ne znam šta ćemo riješiti. Dakle, niko ko je .../mikrofon poslaniku isključen/...
Vrijeme.
Hvala lijepo. Evo toliko sam htio, da podržavam ...
Ispravka krivog navoda, zastupnik Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Hvala još jednom. Ma, ja naravno moram da priznam da je kolega Špirić tu na svom terenu obzirom da je ekonomske struke, ali želim da kažem ovo. Kako su pojedine zemlje taj problem riješile tako neka ga rješava i Bosna i Hercegovina. Kako je Hrvatska riješila, kako je Mađarska riješila? Riješili su oni taj problem, ako ništa drugo podijelili su odgovornost između komitenta i banke. Mislim da je Srbija na putu da taj problem riješi. To je jedino u Bosni i Hercegovini nedodirljivo, i ne smije se o tome ni razgovarati, i ne smije se ništa ni pokušati da se uradi. Naprotiv, ja mislim da stanjem pozitivnog signala će se stvari, a neka Vijeće ministara, neka radi svoj posao i neka nađe adekvatne mehanizme da riješi problem ako može, i oni koji su se zadužili u švicarce i doživjeli jednu tragediju koju ja nikom ne bih poželio. Hvala. 41
Hvala. Riječ ima zastupnik Lazar Prodanović. Izvolite.
Hvala gospođo predsjedavajuća. Moram da kažem da u principu je ovo zakon koji isključivo je u funkciji političke priče. Evo zbog čega. On ima svega dva člana, ne postoji građanin Bosne i Hercegovine koji bi od današnjeg dana ili od prije mjesec dana, izuzev ako ne želi da se kocka, odlučio se da uzme potrošački kredit, ovdje je predstavnik predlagača koji je rekao da se ovo isključivo odnosi na potrošačke kredite, dakle ne rješavamo problem ni u budućnosti, da uzme kredit koji bi bio, u kome bi bila valutna klauzula, a ako bi želio da se kocka ne treba mu govoriti o švajcarskom franku i tragediji ljudi kojima se u BiH, ljudi kojima se ta tragedija desila. Ne zaboravimo da je zadnju godinu i po dana dolar rastao u odnosu na KM blizu 30%. Dakle, mi sa ovim ništa ne rješavamo, uključujući član 127.n) koji predviđa sankcije. Dakle, mi u Bosni i Hercegovini, nažalost, nemamo fiskalnog suvereniteta. Da smo mi makar kao Mađarska, bezobrazluk, 95% bankarskog sektora koji je u stranu, dakle koji je strani kapital, bio bi ograničen makar procentom kamatnih stopa na bilo koji kredit. Kakav mi imamo fiskalni suverenitet u tom smislu. I nemojte da zavaravamo narod, ne treba nikakav zakon ovdje da neko bude potpuno svjestan da jedino sada, uopšte je nepotrebno da piše u evrima, potpuno je jasno da je KM apsolutno i isključivo vezana za nominalnu vrijednost evra. Dakle, ne postižemo ništa s ovim Zakonom u bilo kom smislu kao priču, niti postoji banka koja će reći da ulazi u, dakle, obligatorni odnos u skladu sa Zakonom o zaštiti protrošača, već u skladu sa Zakonom o bankarstvu, sa Zakonom o mikrokreditnim organizacijama, koje su još jedna veća katastrofa za građane u Bosni i Hercegovini, u skladu sa Zakonom o lizingu, dakle na to će se pozvati, i isključivo takav ugovor nikada niko danas ne bi potpisao makar ga neka sreća usrećila da dođe do eventualnog pada vrijednosti neke valute, što je nemoguće u Bosni i Hercegovini. Ja se slažem, dakle odmah moram reći mi smo protiv ovog Zakona iz navedenih razloga, bez ikakve priče. Također se zalažem da mi moramo insistirati da izvršna vlast kao, dakle predstavnici onih koji moraju izvršavati što zakonodavna radi na svim nivoima, riješi ovo pitanje. Ova oblast je nadležnost entiteta, ali ne zaboravimo u svakoj skupštini svaki poslanik ima pravo po hitnom postupku predložiti izmjene zakona kako bi se ova oblast na bolji način uredila. Hvala.
Hvala lijepa. Ispravka krivog navoda Špirić. Izvolite zastupniče.
Gospodo predsjedavajuć. Tteško mi je koristiti ovu mogućnost iz aplikacije sem krivi navod ili rasprava, ali dakle ja ne sporim da je namjera svih nas ovdje da riješimo jedan problem. Sad je procjena hoćemo li ga riješiti kroz ovaj Zakon o zaštiti potrošača. Ja sam ubjeđen da nećemo. Ali ako se ozbiljno misli rješavati dajte da se prouči i da se ponudi zakon lex specijalis samo za taj problem. To mi 42 se čini mnogo konkretnije da se riješe problemi tih ljudi, a nek se razmišlja o izmjeni Zakona o zaštiti potrošača ... rješavaju problemi u budućnosti, ali ovaj problem nećemo rješiti Zakonom o zaštiti potrošača. Nemojte da se u javnosti skrivamo, postoji problem, ja sam se bavio tim problemom i nisam uspio da ga rješim, vjerujte. Razgovarao i sa bankama, ne možete im po zakonu, dobiće vas na sudu, dakle to je obligatorni odnos, mi smo insistirali na banke da zajedno sa klijentima pokušaju riješiti taj problem. Ok, nema rješenja, al hajte sad, dakle, da ne prejudiciramo, da kažemo evo Savjet ministara je u jednoj komociji da ponudi zakon lex specijalis i da uvaži sve probleme i da rješavamo to što se desilo. Kroz ovaj Zakon ćemo uvesti ljude u zabludu i neće riješiti ni jedan problem. I tu se slažem sa kolegom Lazarem i svima ostalima, dakle ista je namjera svima koji diskutujemo, da se sad ne optužuju ljudi, problem postoji, mi samo mislimo da neće biti rješen kroz izmjene i dopune ovog Zakona, kroz ovaj Zakon. A ako već asociramo na zakon, ja pozivam, brate, ljude da ponude zakon koji to rješava i mislim da će biti u teškoj obavezi. Kako su riješile druge zemlje? Neke odložile problem, neke ga djelimično pokušale riješiti. Dakle, nije jednostavan problem da bi se rješio ovim rješenjima koja se nude u Zakonu. Evo, samo u tom smilu, dakle shvatamo mi svi problem, al hajte ako smo opredjeljeni da ga riješimo,
Vrijeme.
izvolite ljudi radite na tom, ponudite dvije varijante o kojima ćemo, ili tri, o kojima ćemo razgovarati. Ja znam da će biti težak zadatak, gotovo nemoguća misija, al ok, hajte da pokušamo. Hvala.
Riječ ima zastupnik Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Ponukan raspravom na Ustavnopravnoj komisiji i Zajedničkoj komisiji za ljudska prava, koje su obje razmatrale ovaj prijedlog, gdje su kolege iz SNSD-a uložile ogromne napore da ospore ustavnost ovog prijedloga, odnosno da tvrde da se radi o prenosu nadležnosti sa entiteta na državu, ja sam se posebno pripremio za taj dio, da pokažem da nisu u pravu i da branim nadležnosti Bosne i Hercegovine, a da naravno gospodin Đonlagić je bio zadužen za ovaj dio, da još jednom podcrtamo da ćemo podržati ovaj Prijedlog zakona jer smatramo da je bitno. Međutim, gospođa Pandurević je ovaj ustavni dio već maestralno odradila i odbranila je te nadležnosti Bosne i Hercegovine, ja joj na tome zaista čestitam, čestitam joj na odgovornom odnosu prema građanima Bosne i Hercegovine i prema državi Bosni i Hercegovini i prema nadležnostima države Bosne i Hercegovine i prema ovom Parlamentu. Volio bi samo da je Vaš stranački kolega, gospodin Mektić, pokazao istu odgovornost držeći obećanja koja nam je dao. Ali smatram se, bez obzira što je gospođa Pandurević umjesto mene već završila ovaj ustavni dio, smatram neophodnim da uzmem učešće u raspravi s obzirom na nešto što su čak trojica kolega danas rekla, i to eksplicitno, da više nikad niko neće uzeti kredit u švicarskim francima ili nekoj drugoj valuti. Ja mislim da takve rečenice pokazuju manjak svijesti o problemima građana i mogu slobodno reći odvojenost od tih građana i njihovih problema. Ljudi kad su suočeni, građani, ogromna većina građana Bosne i Hercegovine kad je suočena sa stanjem u kojem se ogromna većina tih građan nalazi ne pita u kojoj je valuti kredit. Mnogi ne znaju, evo kako je 43 gospodin Đonlagić govorio, mnogi ne znaju, nisu obavješteni. Ali ono što je najbitnije, ljudi ne pitaju. Ako im neko ponudi kredit u švicarskim francima većina ljudi u Bosni i Hercegovini, s obzirom na probleme u kojima se nalaze, će ga uzeti, zato što je to možda jedini način da tog mjeseca prehrane porodicu. Prema toma, ustvrditi da ovo ne rješava problem ubuduće, mi se svi slažemo da ne rješava problem ovih koji su već uzeli i zato imamo prijedlog na Domu naroda, doće jednom i u ovaj Dom, valjda Vijeće ministara isto nešto radi da kao Hrvatska i Mađarska riješi problem onih koji su ranije uzeli. Ali nemojte obezvrjeđivati ovaj prijedlog i ići na ruku onima koji osporavaju ustavnost ovog Zakona time što kažete da nikad niko više neće uzeti kredit u švicarskim francima, jer ona njima dajete za pravo da Zakon ne treba. Treba Zakon upravo iz ovog razloga što će ljudi uzeti kredit u svakoj valuti ako je to možda jedini način da prehrane porodicu tog mjeseca. I zbog toga je ovaj Zakon neophodan, i zbog toga treba ovaj Parlament danas jasno reći da to više neće biti moguće, tako da niko te ljude koji su u takvoj situaciji, u kakvoj jesu, više neće moći dovesti u situaciju da uzmu kredit i da ne pitaju u kojoj je valuti. Tako da zaista mislim da nije odgovorno da se ne suosjećate sa građanima, da se ne pokušavate bar staviti u njihovu poziciju, razumjeti njihove probleme kad kažete tako nonšalantno – nikad niko pri zdravoj pameti neće više uzeti kredit u švicarskim fancima. Ja sad opet kažem ljudi kad su pritjerani uza zid ne pitaju u kojoj je valuti i zato je apsolutno neophodno da ovaj Prijedlog zakona danas usvojimo. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Riječ ima zastupnik Predrag Kožul. Izvolite.
Ma evo, kolege ispred mene su rekle skoro sve što sam ja mislio reći, ali buduće da još ne znam poništiti svoju prijavu za raspravu evo kazaću nekoliko riječi. Evo i ja ću kazati, slično kolegi Arnautu, da se ne slažem s kolegom Prodanovićem da više niko neće uzeti ove kredite. Naime, ljudskoj prirodi su imanentne dvije stvari – da broz zaboravlja i da voli novac. I zbog tih dviju stvari brzo će se zaboraviti na ove tekuće probleme i ljudi će, želeći doći do jeftinog novca, opet ulaziti u neke avanture druge relativno brzo. Zato mislim da ovu materiju posebno u vrijeme kad, u sadašnje vrijeme kad je, između ostalog i valute će biti nestabilne, potrebno urediti za buduća, za barem buduće srednjoročno razdoblje ovu materiju na način da nam se ne događaju stvari koje su se događale sa, kolokvijalno rečeno, švicarcima. Mislim od viška glava ne boli, pa evo možda dobro je i kroz ovaj Zakona to regulirati, ali ovo je jako parcijalno rješenje. I onda ću se priključiti onome što je kolega Špirić rekao da je potreban lex specijalis zakon koji će definirati ovu stvar za sve kredite, ne samo potrošačke, nego investicijske kredite, ne samo kredite fizičkim osobama, nego i kredite pravnim osobama, dakle sveobuhvatno. I ako Vijeće ministara za buduće vrijeme želi rješiti ovaj probem treba razmišljati o takvom rješenju, jer ako ništa drugo ovaj Zakon će donijeti, i mene je dok nisam pažljivo evo jutros pročitao odredbe postojećeg Zakona, doveo u određenu zabludu, ja bih barem na razini ovog Zakona ili ovih izmjena i dopuna Zakona kazao da hajmo razmisliti smije li se unutar ovog Zakon ukinuti članak 53. Zakona koji glasi – odredbe ovog poglavlja ne primjenjuju se na ugovore o kreditu čija je namjena kupovina, iznajmljivanje ili renoviranje nekretnina. Ja ne poznajem strukturu dosadašnjih kredita u švicarcima, ali vjerujem da se većina tih kredita odnosi na članak 53. ovog Zakona i ne vidim nikakvog razloga da i to nije potrošnja. Tako prijedlog predlagatelju, jer ja se kroz amandmane budući da ne, nisam sagledao materiju u cjelini, 44 predlagatelj to može, prijedlog predlagatelju da razmisli da li u izmjene i dopune ovog Zakona doda još jedan članak kojim će kazati – članak 53. zakona tog i tog se ukida. Tada će ovo biti nešto malo manje parcijalno rješenje i, kažem, onda će biti rješenje na tragu onoga od viška glava ne boli ukoliko se definira i lex specijalis zakon koji će definirati sve buduće kredite sa valutnom klauzulom, a siguran sam da to barem za jedno srednjoročno razdoblje zbog evidentne nestabilnosti svega u svijetu, pa i valuta, treba donijeti. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Pošto je uvaženi zastupnik prokomentirao da je mislio odustati od rasprave, znači pored Vašeg imena prijave replike imate iks i klikom na to jednostavno odustajete od prijave za koju ste se evidentirali.
/nije uključen mikrofon/
Da. Hvala ljepa. Imamo ispravka krivog navoda, zastupnik Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Odnosi se na izlaganje uvaženog kolege Kožula, zahvaljujem se kolega što ste me podržali po pitanju ovoga navoda da niko nikad neće više uzeti kredite u švicarskim fancima. Ali nije samo gospodin Prodanović, ovaj, tri, čak trojica naših kolega su to danas ustvrdili, ja sam se nakon treće te javio, i iz pozicije i iz opozicije, znaju tačno koji su, ja ne volim imena, ali nemojte se zavaravati time, nemojte obezvrjeđivati značaj ovog Zakona time što tvrdite da nikad niko neće, možda vi nećete, ali kažem kad se, ne vi, nego možda vi ovdje nećete, ali kad se građani suoče sa tim imaju li ili nemaju da jedu uzeće ga bez obzira u kojoj je valuti ako im se ponudi i naša je obaveza ovdje i zadaća da onemogućimo da im se uopšte takve stvari nude. Zahvaljujem se.
Hvala. Ispravka krivog navoda, zastupnik Prodanović.
Predsjedavajuća, izvinjavam se, ovaj, što koristim to, ne postoji ništa apsolutno, dakle, ali je to relativno mali statistički podatak koji bi trebao biti interesantan za državu, ali hoće uzeti da se ispravim, hoće uzeti bez ikakvih problema, čak sa valutnom klauzulom da se ništa ne mijenja, znate kada? Kada neko bude garantovao da preuzme rizik mogućeg obeštećenja za taj rizik. Kao, pogledatje sada, da li smo mi donosili, ovaj, zakon o, recimo, obavezama bankarskog sektora da ne traži kao prioritetan zahtjev putem mjenice osiguranje, podizanje kredita putem žiranata. Da li je normalno da u ovoj zemlji budu prioritetni žiranti u odnosu na imovinu onog ko podiže kredit. 45 Pogledajte sada statističke podatke, sada, ove godine, 2015., koliki broj je žiranata u odnosu na 2005. ili 2001., to je manji od 5%. A znate koja se kategorija koristi, takozvanog osiguranje kridita od rizika putem polise preko osiguravajućih kuća. Dakle, nemojte da obmanjujemo javnost. Ja, mislim ničim me ovo nije uvjerilo, sasvim je jasno kad ću uzeti, svi mi, više od polovine pamtimo period prethodne države kada je neko mogao da uzme kredit za vrijednosti od stotine hiljada puta veće nego što je on u konačnici bio, sada toga više nema. Hvala.
Hvala. Ispravka krivog navoda, zastupnik Đonlagić. Izvolite.
Zahvaljujem. Ma, meni je zaista žao što jednom čovjeku, koji je izuzetno korektan, evo, trebam da repliciram. Ovdje se uopšte ne radi o zavaravanju naroda, ja mislim da se ovim šalje jasna poruka narodu šta mi mislimo o kreditu u švicarcima, naravno uvažavajući i ovo što je kolega Kožul rekao. Dakle, ja jako dobro znam sve procente koji se odnose na funkcioniranje i poslovanje mikrokreditnih organizacija, kao i sve ove relacije žiranata, pa i ove kredite u švicarcima, meni je to jako dobro poznato zato što sam sticajem okolnosti to dobro proučio. Ali molim vas, neko mora poslati jasnu poruku onima da se ne može više ponašati kako se ponašao, pa makar on i držao se slijepo tih obligacionih odnosa iza kojih se kriju, ali svaki ugovor se mora praviti sa dobrom namjerom i u dobroj namjeri da i jedan i drugi učesnik u tom procesu budu maksimalno zaštićeni. To se ovdje nije radilo, to se mora priznati, banke su u ovom konkretnom slučaju maksimalno povlaštene i zaštićene. Iz kog razloga ja to ne znam, one uopšte ne posluju kao banke koje su zainteresirane za situaciju u Bosni i Hercegovini, njih interesuje iksljučivo svaki pojedinac kao čisti statistički broj i mogućnost da oni ostvare određeni prihod i na ovo malo stanovnika koliko ima u Bosni i Hercegovini. Hvala.
Hvala. Riječ ima zastupnik Nikola Špirić.
... gospođo predsjedavajuća, cilj mi je stvarno da pomognem. Dakle, nije cilj da vodimo neke rasprave iz kojih nema rješenja. Mene interesuje, evo predlagač je Savjet ministara, da li ovaj Zakon rješava slučaj koji se desio? Je li rješava? Ne rješava, dajte nemojte da raspravljamo da ćemo riješiti, ne rješava ono što se desilo, a to je problem. Nije problem, dakle ja shvatam i namjeru da se u budućnosti definišu pravila igre, ali ne možemo mi osporiti pravo bankama da definišu svoje proizvode i iznose ih na tržište, to je obligatorno pravo. E sad, ima i onih koji kažu, ima ih koji nisu znali, ima koji kažu nismo znali, itd., desio se problem. Ako ovaj Zakon rješava probleme stare devizne štednje u švicarcima ja ću ga podržati. A šta ćemo ako ne rješava? Zato pitam predlagača rješava li. Ne. Kako su riješile druge države? Mađarska je uzela na teret države. Ok. Je li mi možemo to da uradimo, ako rješavamo taj problem? Ja govorim samo mnogo je složeniji problem od izmjene Zakona o potrošačima, gospodo, dakle mnogo 46 složeniji. Neću ja da sporim da svi imaju dobru namjeru da ga rješe. Ja pitam da li rješava problem koji imamo, sad ne govorimo o problemima koji mogu nastati. Pitam predlagača – je li mu bila namjera da to rješi ovim Zakonom? Ako jeste moram reći da malo znaju o ovome. Ovo je mnogo ozbiljniji problem nego što su naše palijativne rasprave šta građani hoće. Hoće li uzeti kredit ili neće, to mu je pravo, i nemojte da izvrćemo to, rekao je Šefik neće niko posegnuti. Možda hoće, otkud znamo, tvoje slobodno pravo, kao što je sloboda banaka nemamo mi tih banaka koje svoje proizvode neće iznijeti na tržište. Dakle, mi hoćemo neko posebno bankarstvo u Bosni i Hercegovini. Dakle, mnogo je složeniji i dublji problem nego što ga mi dokučujemo ovdje. I zato sam rekao, na tragu što je kolega Šefik govorio, dajte Savjetu ministara da ga prouči, ako može rješiti ovaj problem ok, dajte da punidi rješenja, možda ne kroz ovaj Zakon, ne znam da li ovaj Zakon ... Ja govorim samo da li, nije to najbitnije u ovom trenutku, ili rješava ili ne rješava. Ja mislim, gospodo, da ne rješava, a samo možemo otvoriti priču, a da ovim Zakonom nećemo riješiti problem koji imamo. Evo, samo na to hoću da upozorim i neću da, ni dignuti ruku za praznu priču. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Za raspravu se javio Zaim Backović. Izvolite zastupniče.
Hvala Vam gospođo predsjedavajuća. Na sjednici na kojoj se ne poštuje Ustav, evo ja ću govoriti, osnovni akt ove države, no mi koji smo se zakleli na Ustav dužni smo ga poštivati i ja ću to činiti. Zakon o zaštiti potrošača je nešto što tretira sasvim drugu materiju i ne može biti vezan, niti se i u jednom segmentu može vezati za lex specijalis ili Zakon o bankarstvu. Zakon o bankarskom poslovanju ne postoji ni u jednoj državi, pa ni u EU, ukoliko niste znali, pa i u pregovorima kojima budemo radili imaćemo samo jedna jedini akt, to je nešto što je međubankarsko povezivanje i potpisano, to je Bazelska konvencija o bankarskom poslovanju, to je zakon po kojem se banke ponašaju. Ovdje ljudi očito zanemaruju da to postoji i da je Bosna i Hercegovina potpisnica Bazelske konvencije o bankarskom poslovanju. Kao što je paradajz na slobodnom tržištu, moram to tako uporediti, tako je i novac na slobodnom tržištu. Paradajz na jednoj pijaci 1,50, na drugoj 2,50 marke, tako vam je i od banke do banke zavisno od vrste proizvoda koji nude. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Hvala Nikola, ja ovo stvarno dobro poznajem. I meni je žao što smo se upleli u nešto što ne daje rješenje. Hrvatska, kao što vidite, sad ovih dana pokušava da nađe rješenje. I šta ima? Ima čitavu Evropu, Savjet Evrope se sastaje zbog toga jer krše uzanse slobodnog tržišta u bankarstvu. Niko nikog od nas ne tjera oružjem da uzmemo proizvod neke banke, kao što uzimate proizvod sad u ovom centur preko puta nas, ne znam čiji je, ovaj centar kako se zove, pa Vi znate čiji je, vidim mašeš glavom, pa znate Vi čiji je, u tom centru tamo je u tri radnje različite isti proizvod različite cijene, potpuno isti proizvod, tri radnje tri različite cjene. Prema tome, mi moramo ovdje kad se 47 tiče onoga što je trebalo ovo da bude, a to je dopuna zaštiti potrošača, uzeti, to nam je najlakše, izuzetan zakon u toku pregovaranja pri procesu pridruživanja je napravila Hrvatska, imamo ga na internetu, kopi pejst, naravno treba će nam prevodioci, ubuduće ću ja ovdje inače stvarno tražiti prevodioca, neke rječi kad gospođa predsjedavajuća govori ne razumijem, pa ću tražiti prevodioca, moraću jer ne razumijem neke riječi, pošto moj jezik neće da se podijeli da se vidi da postoji ja ću tražiti prevodioca za pojedine rječi.
Imate upozorenje, pridržavajte se dnevnog reda.
Pa dnevnog reda, govorim o Zakonu o potrošačima, o zaštiti potrošača, nego kažem neke riječi ne razumijem, pa ću morati tražiti da mi se prevedu. Mi moramo donijeti stvari Zakon o zaštiti potrošača, a to znači ponašanje onih koji su u lancu od trenutka kada roba dođe u našu državu, do krajnjeg kupca. Pa imamo ovaj ekran ispred nas, volio bih da potražimo mi sad ponude pa da vidite, pošto piše da je proizvođač „Končar“, da vidite cijene Končarevog, Panasonikvog, LG-evog, Filipsovog, Grundingovog, Bekovog pa ćemo vidjeti koliko se to razlikuje i nećemo moći zakonom reći da je svugdje isti i vi ćete se odlučiti za onaj proizvod ... rješava i preporučujem ... pošto vidim da niko nije pročitao Bazelsku konvenciju ... i shvatiće koliko nemamo uticaja nikakvog .../isključen mikrofon poslaniku/...
Da, vrijeme je isteklo. ZAIM
/nije uključen mikrofon/
Riječ ima zastupnik Hazim Rančić. Izvolite.
Hvala lijepo. Ne želim ulaziti u neke polemike sa poštovanim kolegicama i kolegama, ali eto slušajući njihove diskusije ne mogu da se otmem tom dojmu da ne kažem da i u našem pravnom sistemu i u državi ovakva kakva jeste, naravno, postoje pravni, ili možemo kazati, evo i ekonomski ili obligacioni instituti kao opće prihvaćeni svugdje u svijetu, a to je da recimo postoji Institut zabrane oštećenja preko polovine, ili nesporno je da u obligacionim odnosima treba da važi odnos jednakosti i jednakopravnosti i srazmjernosti u uzimanju i davanju, to je jedan od osnovnih postulata. I ako vam neko da 10 hiljada maraka kredita zar je logično da vi njemu vratiti ili ne znam 20 ili 25 hiljada maraka u određenom vremenskom periodu? Dakle, postoje pravni instituti koji bi se mogli koristiti, ja sam ubjeđen, u pravcu zaštite naših građana koji nesretno preživljavaju pakao vraćajući kredite indeksirane u švicarskom fanku. Naravno, svjestan sam i ja da se nije lako nositi s bankama, jer tamo odete kao obični građanin a spram sebe imate ogromne banke sa mašinerijom, sa novcem, sa skupim advokatima i sve ono što ide uz banke, i mnogo je lakše njima nostiti se i odugovlačiti te dugotrajne sudske sporove nego pojedinac. Dakle, teško je pojedincu dobiti banku, ali zato država i njene isntitucije mogu, moraju i trebaju biti u funkciji zaštite građana. 48 Ovaj Zakon neće riješiti problem o kome smo mi govorili iz aprila mjeseca kad smo raspravljali Informaciju Centralne banke i kad smo donijeli zaključak svi jednoglasno, zdušno, da se zadužuje Vijeće ministara da poduzme mjere na zaštiti naših građana. Ovaj Zakon neće retroktivno biti primijenjen, to je nama svima jasno, i neće riješiti problem, to je nesporna stvar, ali hoće za ubuduće. Šta bih ja volio kao građanin Bosne i Hercegovine? Ne bih volio da branimo interese banaka, jer oni to sigurno i mogu i znaju bolje od nas, ali ja bih volio kad bi imali banke u Bosni i Hercegovini u skladu sa EU direktivama, sa evropskom stečevinom pravnom, da iste te banke koje dođu ili iz Njemačke, ili iz Austrije, ili iz Rusije, ili iz Italije, ili iz Francuske, ili iz Velike Britanije, ovdje u Bosni i Hercegovini se ponašaju na isti ili približno isti način kao što se ponašaju u svojim državama. Kad tamo određuju kamatu ona je 1 ili 2%, i ok, kažu da smo mi malo rizičniji, pod jedan ne odlučujemo mi ko će dobiti krediti nego njihovi menadžeri koji imaju velike plate, jel', pod dva, evo i da uvažimo tu razliku u riziku u Bosni i Hercegovini u njihovim zemljama, kažu da je to negdje 20%, pa ako je kamata 2% u nekoj njihovoj zemlji, u EU, 20% razlike je 0,40 znači kamata bi u Bosni i Hercegovini evo zbog tog rizika trebala biti 2,40. A u kojoj to banci ima? Kad nas ocjenjuju kažu niste dobri momci, nevaljali ste, loši su vam rejtinzi, itd., a onda svi pohrle u Bosnu i Hercegovinu, uzmu banke i uspostave svoje i onda nam dodjeljuju lihvatske kredite. E, mi smo za to odgovorni što ne poduzmemo mjere i ne uspostavimo pravila, pa neka dođu i ponašaju se. Evo, pozivam nas da i mi primjenom pravila pravne stečevine Evrope ograničimo rad banaka na način kako su to i oni uradili. I u svojim zemljama se oni bave kriminalom, vidite, i milijarda kazni plaćaju, a samo mi govorimo ne možemo, ne možemo i ne možemo. Možemo ako hoćemo. Hvala.
Hvala lijepa. Još ćemo konstatirati radi svih drugih, uvaženi zastupnik Rančić je imao drugu raspravu, to nam nije monitor registrirao, radi svih budućih naravno vodimo računa i izvan monitora, da se to zna. I molim tekođe zastupnike koji napuštaju sjednicu da se odjave jer nam je potreban broj i evidncija radi nazočnosti, odnosno kvoruma. U ovom trenutku ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Jedino prije toga ukoliko slučajno ministar ne želi. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ništa. Hvala ljepo. Prelazimo na točku pet Prijedlog zakona o strancima – predlagatelj: Vijeće ministara ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hvala uvažena predsjedavajuća. Ja sam dobro iščitala, temeljito ovaj Zakon i pripremila sam, jer imam puno primjedbi, pripremila sam se za diskusiju od deset minuta, pa ću sada ovako improvizirati, pokušati to u nekih pet minuta. Dakle, imamo pred sobom vrlo važan, po mom sudu, i važniji od onog prethodnog Zakona o azilu, s obzirom na, evo kretanja, dešavanja i mislim da mu trebamo posvetiti puno pažnje. Imamo i iskustvo od nekih 14 godina, od 2001. kada je donesen, kada je visoki predstavnik donio prvi takav Zakon, ovaj koji smo sada razdvojili na dva, pa onda Zakon o kretanju i boravku stranaca i azilu, izmjene, dopune, uglavnom imamo iskustvo i bez obzira na to komisija, ili ko je već, radna grupa koja je priredila ovaj Zakon nije imala pred sobom sasvim sigurno jednostavan i lak zadatak. Neću se osvrtati na sve članove koje sam ovdje izdvojila, imam dosta primjedbi, ali ću zato krenuti od samog naziva Zakona. Po mom sudu on nije adekvatno odabran, Zakon o strancima. Mislim da je trebalo ga oslanjati na član 1. gdje se uređuje predmet zakona, ovdje je otišlo preširoko. Budući da sam pregledajući i iščitavajući vidjela, recimo, pošto je to Zakon o strancima a po definiciji termina stranac je lice koje nije državljanin Bosne i Hercegovine, čini mi se da je izostala jedna kategorija, čini mi se da ovim nije obuhvaćeno i da ostaje jedan veliki upitnik šta je sa, recimo, našom dijasporom, jesu li oni stranci. Ako pođemo od ove definicije, jesu li stranci oni koji su se, riješavajući vlastiti status u drugim zemljama, ispisali iz državljanstva. Po definiciji jesu stranci, po nekim drugim parametrima svakako nisu. Ima i drugih slučajeva. Dakle, u tom pogledu bi, po mom sudu, trebalo se osloniti na ovaj član 1. gdje je predmet, a on u najkraćem znači ulazak, boravak i nadzor. To su tri stvari kojima se bavi. Član 24. imam primjedbe. Falsifikat se mora oduzeti, kaže se, a ne kaže se ono što je nužno, zapravo ne može ući stranac koji ima falsificiran dokument, ali ne kaže se da mu treba to i oduzeti. Član 24. stav 2. kada strancu može biti odbijen ulazak. I ovo je ilustracija koliko bi bilo nužno pretresti ovaj Zakon u više pravaca. Kaže se, ako je već proveo na teritoriji, imam neku graju, nešto se dešava. Dakle, čitam jedan član koji ukazuje na nužnost ponovnog pretresanja ovoga teksta, da se obrati pažnja. Ono što je nedopustivo to je da Zakon bude nejasan, da ne bude precizan, da ne bude i jezički i sadržajno primjenjiv, jasan toliko da bude primjenjiv. Kaže, ako je već proveo, oduzima se, može mu biti odbijen ulazak, ako je već proveo na teritoriji Bosne i Hercegovine 90 dana u bilo kojem periodu, od 180 dana koji podrazumjeva 50 uzimanje u obzir perioda od 180 dana koji prethodi svakom danu boravka, a radi se o državljanu države bezviznog režima, osim ako se, itd. Bojim se da ni onaj ko je sročio ovaj tekst nije siguran šta je htio kazati. Član 26. vrlo slično, kaže i ovdje se definira, umjesto tamo na mjestu gdje su definicije, daje se definicija vize u ovom članu, a onda se kaže – viza se može izdati strancu koji posjeduje pasoš, koji mora biti važeći najmanje tri mjeseca nakon planiranog datuma odlaska, itd., da ima dvije stranice prazne i koješta, a onda kaže – može i ne mora u opravdanim hitnim slučajevima, odnosno ako to zahtijevaju razlozi sigurnosti Bosne i Hercegovine, humanitarni, ozbiljni, profesionalni i lični razlozi, a nigdje se ne propisuje šta to jesu humanitarni, šta mogu biti lični i ko to procjenjuje. Je li meni ovo prošlo vrijeme. Oprostite, malo sam zbunjena nekim, vjerovatno je vrijeme ručku, pa čini se da nema razloga dalje ni da ovo iznosim, možda amandmanski. Oprostite bolesna sam danas došla, samo ću još, ako dopustite, član 119. jer je vrlo važan. Čini mi se, ovdje je riječ – nadzor, on se bavi, period određivanja i produženja nadzora. Ovdje je riječ nadzor očito u funkciji eufemizma za pritvor. Skrećem pažju,
Ipak je vrijeme.
oprostite molim vas, evo skrećem pažnju samo to produženje, nema dvostepenost, riječ je o onom Abu Hamzi, ili ko li se već sedam godina ovdje se propisuju sve godina i po. I eto, ovaj, pripremila sam se za deset minuta, puno je primjedbi, hvala, a požurila ... i evo sad su ovo rezultati. Hvala.
Hvala lijepa. Rasprava, Zaim Backović. Izvolite.
Još jedan put hvala gospođo predsjedavajuća. Ne želeći ulaziti u cjelokupnu analizu ovog Zakona i naravno ne želeći dovoditi uopće u sumnju da li nam Zakon treba ili ne treba, Zakon nam treba. Slično mojoj, više ću reći prijateljici nego kolegici i poštovanoj gospođi profesorki Vajzović, složit ću se sa puno stvari, s tim što nekoliko stvari ipak, ili se kažu ljudi ono prave francuzi, znate pravimo se naivni ili želimo biti ljudi koji znaju više od drugih. Stranac je lice, i onda stvarno nevjerovatno, koje nije državljanin Bosne i Hercegovine. Pa neće biti stranac državljanin BiH, to je, valjda je stranac onaj ko nije državljanin ove zemlje. To je definicija koja je bez smisla. Ali mi onda ovako, po ovome što kaže – nije državljanin BiH, po zadnjim televizijskim izvještajima, pa da bi me svi razumjeli, i izvješćima, imamo nekoliko stotina, čak se mjeri da je nekoliko hiljada nezavedenih u matične knjige, a domicilno rođeni u ovoj zemlji. Pa pošto nisu državljani onda su i oni stranci. Opet kažem – gdje mi to idemo, šta nam je to cilj? Je li nam to put prema Evropi ili mi želimo sada napraviti zakone pa onda u pregovorima imati dosta posla da mijenjamo ove zakone? 51 Ja sam ovdje spominjao porodični zakon. Republika Srpska je bila pametnija pa je porodični zakon ispravila u odnosu na ono što su nam nametali iz Ureda visokog predstavnika. Federacija je usvojila onakav kakav je nametnuo visoki predstavnik. Sada imam osjećaj da je ovaj Prijedlog zakona ili onaj ko je radio ovaj Zakon, konsultirao veći broj, ne znam više čega, u svom ovom strahu od naleta izbjeglica, neizbjeglica, prognanih, i dobijamo jedan, papazijaniju koju će u konačnosti biti teško primjenjivati. Samo da ovo podkrijepim, pa ću onda se vratiti na član na koji se ovo odnosi šta govorim. Malo ljudi zna, čak ni sudstvo to neće da primjenjuje, i ja sam sada uputio jednu apelaciju, tražim da mi se kaže zašto se to ne primjenjuje, jer kaže da je u nasljednom redu nakon, primjer kažem, oca, djeca, žena, sestre, tetke, amidže, stričevi, od tetki djeca, njihovi žene i djeca, preveden finski zakon. I mi u porodičnom pravu imamo finsko zakonodavstvo, koje je neprimjenjivo u tradicionalnom pravu naše zemlje, neprimjenjivo. Tako se dešava i u ovom Zakonu. I ja preporučujem predlagaču da prosto opet uradi, nedavno je ovakav zakon donijela Republika Srbija, donijela Crna Gora i imaju ga. Pa pošto su to različiti jezici, jedan već imamo to je Republika Srbija – srpski, crnogorski se kod nas ne priznaje pa ćemo ga prevesti na hrvatski i bosanski i za čas imamo usvojen zakon gdje su definicije vrlo precizne, gdje su statusi vrlo precizni. Ne znam koliko znate, primjer – imate pravo boravka do tri mjeseca, dan ako prekoračite ta tri mjeseca, recimo država Holandija vam zabranjuje ulazak, čim vam ona zabrani, zabranjeno vam je u EU, pet godina. Pet godina, što ste jedan dan zakasnili na granici da pasoš ovjerite i tako redom. Zbog toga predlažem predlagaču da se ovom Zakonu malo suptilnije ...,
Vrijeme. ZAIM
da prepiše, hvala na upozorenju, završavam, malo suptilnije i da se ne patimo, znači hrvatski, srpski, crnogorski, uzmimo ga, prepišimo ga, prevedimo ga na ova tri jezika što mi imamo da svi razumijemo i da usvojimo kvalitetan zakon.
Hvala lijepa. U ovom trenutku ne vidim više prijavljenih. Prelazimo na točku 6. ali imam jedan prijedlog. Mi smo se probali konsultirati u Kolegiju i napraviti konsultacije sa klubovima u Zastupničkom domu. Ima varijanta da ne pravimo pauzu, obzirom da su nam ostale točke, na neki način, izvješća, itd., pa ... napravimo raspravu, da završimo sjednicu ranije, ili da napravimo pauzu a da bude usitinu kratka i da nastavimo racimo nakon pola sata. [[zajednička diskusija]] Da nastavimo je li? Nastavljamo sjednicu. Svako ko iziđe kratko, može naravno izići, samo na način da ne ugrozimo kvorum. Idemo na točku šest, 52 Ad. 6. Izvješće povjerenstva Kolegija Zastupničkog doma o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u BiH – predlagatelj: zastupnica Maja Gasal-Vražalica (zakon u prvom čitanju)
Zahvaljujem predsjedavajuća. Klub SBB-a neće podržati zahtjev za hitni postupak, s obzirom na brojne druge greške koje su primjetne, međutim podnio sam amandman u slučaju da Dom prihvati zahtjev Ustavnopravne komisije da se ovo raspravlja po hitnom postupku, da se onda barem ispravi ona greška koja se može uraditi u skladu sa članom 133. Poslovnika, odnosno to je jedina istanca kada su amandmani dozvoljeni, kada se o nečem raspravlja po hitnom postupku. Ja koristim ovu priliku da obrazložim svoj amandman, mada ne zahtjeva neko posebno obrazloženje, svi ga imate ispred sebe, i sastavni dio tog obrazloženja je Mišljenje Zakonodavno- pravnog sektora ove Parlamentarne skupštine BiH da član 3. stav 2. nije u skladu sa Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa. Međutim, ono što je još bitnije je što bi ovako koncpiran Prijedlog izmjena Poslovnika doveo do jednog haosa u Poslovniku. I ono što je potvrdio Zakonodavno-pravni sektor ove Parlamentarne skupštine BiH da bi Poslovnik maltene postao neprimjenjiv iz razloga što je izvršena renumeracija određeni članova, a nije to urađeno kada se ti članovi, kod kojih je ta renumeracija izvršena referiraju na druge članove Poslovnika. Dakle, imate primjere koje je Zakonodavno-pravni sektor naveo, u novom Poslovniku kada bi se brisali određeni članovi, recimo u jednom članu 152. bi se reklo kao što je to istaknuto u članu 190. a onda bi u novom Poslovniku odete u član 190. i vidite da se to bavi potpuno jednom drugom materijom. U svakom slučaju kao Drvar i Dvor, kao ovaj primjer, kao niz drugih primjera. Zaista je nevjerovatno da se greške ovakve ponavljaju. Ja da danas nisam reagovao, 53 evo poslije nam je podjeljeno, vjerovatno bi bio usvojen zaključak da je općina u kojoj se namjerava nuklearni otpad odlagati u Drvaru. Ali o tome ćemo poslije. U svakom slučaju, dakle još jedna greška evo ovdje. Mi nećemo podržati zahtjev za hitni postupak, s obzirom da ima još grešaka, ali ukoliko Dom prihvati zahtjev Ustavnopravne komisije da se ovo razmatra po hitnom postupku, onda ovim amandmanom popravljamo onu grešku, jedinu koju je moguće popraviti, kada se nešto razmatra po hitnom postupku. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku osam, Ad. 8. Prijedlog izmjena Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH – predlagatelj: zastupnik Damir Arnaut, s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva Prijedlog izmjena Poslovnika dostavljen je u proceduru 31.08.2015. Kolegij Doma odredio je nadležnim za njegovo razmatranje Ustavnopravno povjerenstvo. Ustavnopravno povjerenstvo dostavilo je Mišljenje o usuglašenosti Prijedloga zakona s Ustavom i pravnim sustavom i načelima 06.10.2015. Povjerenstvo je utvrdilo usuglašenost Prijedloga izmjena Poslovnika sa Ustavom i pravnim sustavom, ali nije podržalo njegova načela. Otvaram raspravu. Damir Arnaut. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem. Kao predlagač, dakle Ustavnopravna komisija nije podržala principe, glas je bio 2 za, 2 protiv i 2 suzdržana, čime nije postojala neophodna većina da Ustavnopravna komisija podrži principe ovog Prijedloga izmjena Poslovnika. Prijedlog izmjena Poslovnika koji sam uputio se tiče brisanja odredbe člana 13. stav 2. u kojem se navodi da se u poslaničkoj legitimaciji obavezno navodi imunitetsko pravo, između ostalog. Dakle, svi poslanici i delegati u Parlamentarnoj skupštini BiH imaju poslaničke, odnosno delegatske legitimacije na kojima je navedeno imunitetsko pravo, što u određenim slučajevima može izazvati nedoumice, a eventualno čak i zloupotrebe, ukoliko bi neko koristio tu poslaničku, odnosno delegatsku karticu, da izbjegne kaznu npr. za neki prekršaj u saobraćaju, itd. Posebno zato što se na tim poslaničkim legitimacijama takođe nalazi tekst koji nalaže svim nadležnim organima da pruže svu potrebnu pomoć nosiocu te legitimacije. Ustav BiH i Zakon o imunitetu su izuzetno jasni po pitanju imunitetskog prava. Imunitetsko pravo se odnosi samo na djela izvršena u okviru dužnosti u Parlamentarnoj skupštini BiH, što u praksi vjerovatno znači za ono što neko kaže za govornicom ovdje ili u nekoj od komisija, i imunitetsko pravo, odnosno postojanje istog utvrđuje nadležni sud ukoliko se neko u 54 nekom postupku pozove na taj imunitet i nadležni sud to utvrđuje razmatranjem, između ostalog, da li je osoba u datom trenutku kada je djelo navodno počinjeno bila poslanik, odnosno delegat u Parlamentarnoj skupštini, da li je djelo navodno počinila u okviru svojih dužnosti u Parlamentarnoj skupštini, itd., itd. U svakom slučaju, nadležni sud ne traži od osobe da predoči poslaničku legitimaciju, ne referiše se na ono što na poslaničkog legitimaciji piše pri donošenju svojih odluka, iz čega se apsolutno može zaključiti da je tekst o imunitetu u poslaničkoj legitimaciji potpuno suvišan, nepotreban, otvara mogućnosti za zloupotrebe, a, kažem, isto tako nisu moguće samo zloupotrebe, moguće je jednostavno nerazumjevanje izuzetno ograničene prirode ovog imunitetskog prava da se neko na njega pozove u djelima za koje imunitetsko pravo objektivno ne postoji, npr. ukoliko bude zaustavljen za prekršaj u saobraćaju, što je možda samo najbanalniji primjer ili čak možda i za neka teža djela. I da se na to imunitetsko pravo pozove prema službenom licu koje nema nadležnost da odlučuje o postojanju ili nepostojanju imunitetskog prava, dakle prema policijskom službeniku, itd., jer samo sud može utvrditi da li imunitetsko pravo postoji i pod kojim okolnostima. Na Ustavnopravnoj komisiji jedine primjedbe koje su iznesene, osim nekih koje su govorile da ovo treba opsežno pristupiti izmjenama Poslovnika, ali to ne smatram ozbiljno, s obzirom da smo upravo završili sa tačkom koja parcijalno mijenja Poslovnik. Znači, jedine supstantivne primjedbe koje su iznesene na Ustavnopravnoj komisiji je da treba mijenjati neku terminologiju, itd. To je za amandmansku fazu. Dakle, mi govorimo o principima Prijedloga danas u prvom čitanju. I ja zbog toga pozivam kolege da odbace Mišljenje Ustavnopravne komisije, da ovo vrate Ustavnopravnoj komisiji na ponovno razmatranje, jer se ovdje danas raspravlja isključivo o principima. A jedini princip o kojem ovdje se rasprvlja je da li poslanici žele da im na poslaničkim legitimacijama piše imunitetsko pravo koje je nepotrebno, suvišno i omogućava zloupotrebe ili situacije u kojima bi došlo do, nenamjernog možda, ali neprikladnog, bez obzira, korištenja poslaničke legitimacije za potrebe pozivanja na imunitet, koji objektivno ne postoji u datoj situaciji. Dakle, opet jedini princip o kojem se danas izjašnjavamo je da li poslanici žele da im se na poslaničkim legitimacijama navede da oni imaju neke imunitete. To je jedan elitistički pristup, zaostavština starih vremena, nepotreban u današnjem društvu i u svakom slučaju suvišan. Dakle, iz tog razloga pozivam kolege da odbace Mišljenje Ustavnopravne komisije, vrate na ponovno razmatranje jer se radi o principima, a svi koji se ne slažu sa određenom terminologijom, postoji druga faza da ulože amandmane. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Ne vidim više prijavljenih po ovoj točki dnevnog reda. Zaključujem raspravu. Prelazimo na točku devet, Ad. 9. Prijedlog kodeksa ponašanja zastupnika i izaslanika u Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava Zajedničko povjerenstvo je 31.07. dostavilo u proceduru Prijedlog kodaksa. Kolegij Doma je, u skladu sa člankom 20. točka e) i člankom 82. stavak 4. Poslovnika, nadležnim za razmatranje navedenog Prijedloga kodeksa odredio Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava. Nadležno Povjerenstvo dostavilo je Mišljenje 15.09.2015. i Prijedlog kodeksa je prihvaćen. 55 Amandmane na Prijedlog kodeksa dostavili su zastupnici iz Kluba SBB-a – četiri amandmana, Nikola Lovrinović – sedam amandmana, Maja Gasal-Vražalica – dva amandmana, Borisal Bojić – dva amandmana i Predrag Kožul – jedan amandman. Na prošloj, 17. sjednici Doma, održanoj 16.09., odlučeno je da se svi amandmani koji su na sjednici Doma podneseni na Prijedlog kodeksa ponašanja zastupnika i izaslanika u Parlamentarnoj skupštini BiH upute na razmatranje Zajedničkom povjerenstvu za ljudska prava, koje se treba očitovati o njima u roku od deset dana i Domu dostaviti svoje mišljenje. Zajedničko povjerenstvo dostavilo je Mišljenje 06.10.2015. usvojeno sa osam amandmana. U skladu sa člankom 82. stavak 4. Poslovnika slijedeći zastupnici su dostavili amandmane na Prijedlog kodeksa ponašanja zastupnika i izaslanika: Nikola Lovrinović 06.10. dostavio je tri amandmana, Borislav Bojić 07.10. dva amandmana i zastupnici iz Kluba SBB-a dostavili su jedan amandman. Otvaram raspravu o Prijedlogu kodeksa. Zastupnik Borisalv Bojić, rasprava. Izvolite.
Nekoliko rečenica u vezi sa Kodeksom. Evo, poslije dugih rasprava i podnešenog velikog broja amandmana Zajednička komisija je utvrdila Prijedlog kodeksa i smatram da smo, evo da kažem, postigli potreban nivo saglasnosti kako bi Kodeks mogao biti donešen. Reći ću samo jednu rečenicu u vezi sa amandmanima koje sam predložio. Amandman I koji već imate na displeju, dakle u Prijedlogu kodeksa ponašanja poslanika i delegata u Parlamentarnoj skupštini BiH u članu 22. stav 2. iza tačke e) dodaje se nova tačka f) koja glasi: – Postupanje koje je u suprotnosti sa članom 17. Kodeksa. Mislim da nije potrebno dodatno objašnjenje jer smo ovdje, kada smo pregledali, dakle, konačnu verziju Kodeksa, utvrdili da je ova vrsta izmjene nešto što je neophodno. Što se tiče Amandmana II ja odustajem od drugog amandmana jer smatram da je korektnije napravljeno ovo što je predložio SBB, tako da jednostavno dođemo do rješenja koje je, po meni, nešto što rješava ovo pitanje koje jeste napravljeno na način da nismo prosto primjetili kod ukupne izrade samog Kodeksa. Dozvolite mi takođe da dam i nekoliko obrazloženja gdje je Komisija odbacila amandmane koje sada ulaže uvaženi kolega Lovrinović. Mi smo se zaista postarali u Komisiji da sagledamo sve amandmane kojih je bilo jako puno od strane kolege Lovrinovića i neki od njih su zaista usvojeni i ugrađeni, odnosno već su postali sastavni dio Prijedloga kodeksa. A prije no što kolega Lovrinović da dodatna objašnjenja ja sam dužan da kažem zašto Komisija nije prihvatila amandmane koje on sada ponavlja ponovo na ovoj sjednici, tako da ja se nadam da to neće biti problem. Dakle, predlagač amandmana koji se odnosi na član 5. Prijedloga kodeksa u obrazloženju navodi da je nepotrebno nabrajanje pojava dijela predrasuda i diskriminacije zbog toga što je to uvijek opasnost da neke pojave i oblici diskriminacije izostanu, kao što je on to sam naveo, invalidnost, itd., itd. Ja želim samo da kažem da Zajednička komisija nije prihvatila navedeni amandman, jer je u skladu sa članom 24. Zakona o zabrani diskriminacije, to imate u samom Zakonu, praktično sve ove pojave praktično pobrojao. Dakle, u članu 2. stav 2. ovog Zakona decidno je navedeno šta se smatra diskriminacijom, odnosno svako drugo postupanje uključujući svako isključivanje, ograničenje prema bilo kom licu ili grupi, u pogledu rase, vjere, pola, nacionalne pripadnosti, životne dobi, bračnog statusa, seksualne orijentacije, društvenog i imovinskog položaja, te svake različitosti, poštujući i štiteći ljudska prava i slobode, a što je navedeno praktično u članu 5. ovog 56 Kodeksa. Prepisano iz Zakona kojem mi treba da naš Kodeks praktično uskladimo sa onim što smo već donijeli, kada je u pitanju Zakon o zabrani diskriminacije. Što se tiče drugog amandmana, Zajednička komisija za ljudska prava nije prihvatila taj amandman gospodina Lovrinovića koji se odnosi na čllan 7., koji takođe se odnosi na Zakon o zabrani diskriminacije. Već sam dao obrazloženje oko ovog prethodnog, isto je obrazloženje i za ovaj drugi, da ne uzimam vrijeme. I treći amandman Zajednička komisija za ljudska prava takođe nije prihvatila jer se odnosi na član 23. stav 2. glasi – prijavu može podnijeti poslanik ili delegat ako nije u sastavu niti jednog kluba, predsjedavajući kluba oba doma i Kolegijum oba doma Parlamentarne skupštine. Razlog za neprihvatanje je, prije svega, dvostepenost u postupku, jer po odredbama Prijedloga kodeksa Zajednička komisija za ljudska prava će se izjasniti u prvom stepenu, a Zajednički kolegijum oba doma u drugom. Po žalbama, dakle. Ukoliko bi Kolegijum Doma podnio prijavu ne bi imao ko da odlučuje u drugom stepenu, jer bi praktično on bio izopšten iz odlučivanja. Evo, to su razlozi zašto nismo prihvatili. I ja bih i zamolio uvaženog kolegu Lovrinovića, pošto smo postigli poprilično dobru saglasnost, da uvaži ovaj dio stavova Komisije. Istina, imamo dva glasa uzdržana, gdje kada je u pitanju način odlučivanja, ukoliko bude bilo potrebno za dodatna objašenjenja u vezi sa tim pitanjem, ja bih vrlo rado volio da dam i svoje mišljenje u vezi s tim. Pa evo, vidjećemo, zavisno od toga koliko će kolege insistirati na tome da ostanu pri svom opredjeljenju, da se uzdrže od podrške Kodeksu. I pozivam sve klubove i poslanike da podržimo Kodeks, da se on odnosi na sve nas i ovdje uopšte nije bitno da li smo pozicija ili opozicija, već želja da utvrdimo pravila ponašanja u Parlamentarnoj skupštini BiH. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Gospodin Damir Arnaut, diskusija. Izvolite. _____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Gospodin Nikola Lovrinović, replika. Izvolite.
Zahvaljujem. Pošto se prvi put javljam pozdravljam Vas predsjedavajući i pozdravljam sve kolege i koleginice i nazočne u ovom Domu. Dakle, samo mi je namjera bila da se nastavim odmah dok vam je misao vruća oko ovoga. Dakle, ja mislim ova prva dva amandmana da samo obrazloženje govori o mojoj ideji, a sve što je gospodin, predsjedavajući, Bojić, ovog Povjerenstva, rekao i tamo na toj sjednici Povjerenstva doista stoji. Međutim, to je sve regulirano na koncu konca zakonom i ne znam zašto bismo prepisivali to ponovno sve u Poslovnik o našem ponašanju, jer smo i tamo razgovarali o nekim terminima koji doista nisu navedeni ni u zakonu, no sada je to neka druga 57 priča, jer upadamo doista u priliku da mnoge pojave koje mogu imati karakter diskriminacije razne vrste, dakle, promatranja na drugi način nego što je to uobičajeno i predviđeno, tako da je po meni ova formulacija bolja. Ali evo, ja ostajem pri amandmanima, vi ćete se izjasniti kako ćete se izjasniti. Meni se čini da je to za Poslovnik dovoljno. Kada je u pitanju ovaj treći amandman koji govori o tome da prijave, dakle moja namjera je bila u tome da eventualno onemogućim ako sam ja u krivu, i tada smo raspravljali na Povjerenstvu o tome, dakle da svako od nas sada kada ima neki nesporazum sa kolegom iz istog kluba, a da ne kažem iz drugog, u raspravi može podnijeti zahtjev za pokretanje postupka po Kodeksu teže ili lakže povrede, dužnosti, odnosno ponašanja. Čini mi se da bi bilo bolje ipak da to u jednoj uzavreloj situaciji, koje je možda i danas bilo, bolje da raspravi o tome klub. A, ostavio sam mogućnost zastupniku koji nema klub, dakle da ide preko Kolegija. I sada vam stoji u Poslovniku da ipak Kolegij podnosi prijavu. Dakle, stoji, bez obzira što ćete vi, možda moj amandman nećete prihvatiti, koliko sam ja razumio stoji da i Kolegij može podnositi, pokrenuti postupak po Kodeksu. Tako da mi se činilo da je bolje da se to ipak razmisli, da poslije svake sjednice nemamo možda ... prijava kolega, kolega itd. To je namjera bila samo, ništa više. Hvala.
Hvala lijepo. Diskusija, gospodin Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem. Prije svega da se zahvalim gospodinu Bojiću. Ja sam bio siguran da ćemo se složiti oko ovog amandmana. Radi se zaista o tehničkoj izmjeni. S obzirom da je djelo izbrisano našim amandmanima na Komisiji a sankcija je ostala. I da budem potpuno iskren, upravo je amandman koji je gospodin Bojić predložio nam i dao do znanja da je to ostalo, da smo zaboravili da izbacimo sankciju, a onda smo ga eto samo doradili. Uglavnom bio sam siguran da ćemo se složiti oko toga i radi se zaista o samo tehničkoj izmjeni. I samo da kažem da će Klub SBB-a naravno podržati ovaj Prijedlog kodeksa sa ovim amandmanima koji su usvojeni na Zajedničkoj komisiji za ljudska prava. Mi smo u potpunosti zadovoljni ishodom cijelog procesa, čak četiri amandmana smo imali, sva četiri su usvojena. I svi ostali amandmani koji su usvojeni su oni za koje smo mi takođe dali podršku, tako da smo u potpunosti zadovoljni sa konačnim ishodom i naravno da ćemo podržati Prijedlog kodeksa sa tim svim amandmanima koji su usvojeni na Komisiji. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Gospodin Borislav Bojić, ispravka krivog navoda. Izvolite gospodine Bojiću.
Ja ću vrlo kratko. Dakle, kolega Lovrinović, kada je u pitanju Kolegijum i njegova uloga uopšte u pokretanju postupka, mi smo usvojili amandman u kome smo isključili Kolegijum iz te mogućnosti. Tako da ga više nema praktično u tom procesu, jer bi to bilo bezpredmetno. Tako da 58 vam ... argumentaciju u vezi sa vašim Amandmanom III, pa Vas molim da to uvažite. Dakle, svaki pojedinac, svaki poslanik, svaki član Kolegijuma može pokrenuti postupak, ali ne Kolegijum, jer bi Kolegijum praktično izopštili iz odlučivanja. Dakle, taj Amandman smo usvojili. Iz tih razloga Vas ja pozivam da odustanete od ovog Amandmana, iz tih razloga to nismo prihvatili. Evo, prosto ovo nije nikakva replika, već samo razjašnjenje da bismo lakše došli do rješenja.
Hvala Vam lijepo. Riječ ima gospođa Diana Zelenika, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem. Još jednom srdačno pozdravljam svoje kolegice i kolege, od gostiju i Vijeća ministara baš i nemam koga, ali bar sa moje desne strane naše cijenjene goste. Samo kratka replika predsjedniku Kluba kome i ja pripadam, koji je Klub HDZ-a BiH i stranaka okupljenih oko HNS-a. Već sama ta spoznaja govori da ne moramo isto promišljati što u takvoj jednoj varijanti, evo ja mogu biti diskriminirana ukoliko se ne slažem sa ostatkom Kluba. Znači po ovom Amandmanu III, koji je uložio moj uvaženi kolega, ja ne bih imala pravo da podnesem prijavu ako se ostala 4 člana ne bi složila, što ja smatram krajnje diskriminirajućim. I evo, toliko sam mu htjela reći da ovaj amandman sigurno ja osobno ne mogu podržati. Hvala lijepa.
Hvala Vama. Ispravka krivog navoda, gospođa Maja Gasal-Vražalica. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja također moram da se osvrnem na amandman kolege Nikole Lovrinovića, a također i na nešto što se dešava, zamislite u Zajedničkoj komisiji za ljudska prava gdje kolega Mario Karamatić, koji dolazi iz ovog Kluba, više ne može se trpiti koliko on vrijeđa zastupnicu koja dolazi iz druge opcije, a to sam ja, iz DF-a, vrijeđajući je prvo po nacionalnoj osnovi a na zadnjoj sjednici je rekao da su moji amandmani, zamislite, fašistički. Tako da Kodeks, a ovaj amandman koji je prijedlog gospodina Nikole Lovrinovića, meni ne daje apsolutnu mogućnost da se bilo kome žalim za takve uvrede koje su nedopustive. A s druge strane, evo Vi kažete kolega Lovrinović da bi trebao Klub da reaguje. Ja nisam upoznata da je Vaš Klub reagovao kada je gospodin Karamatić mene uvrijedio po nacionalnom osnovu, kada je našeg ministra uvrijedio, da ne govorim na koji način, na najponizniji način. Treće, da mene stavlja u kontekst, zamislite nekoga ko dolazi iz socijaldemokratske, odnosno stranke koja je socijaldemokratski orijentisana i mene okarakterizira kao nekog fašistu, a on dolazi iz stranke iz koje dolazi. Tako da taj amandman je apsolutno neprihvatljiv, a neprihvatanje ovog Kodeksa će danas pokazati ko želi da se suoči sa svojom sviješću i savješću. Hvala. 59
Hvala lijepo. Nema više prijavljenih. Ja zaključujem raspravu povodom ove tačke dnevnog reda. Mi prelazimo na tačku 10. dnevnog reda koja glasi, Ad. 10. Izvještaj komisije Kolegija Zastupničkog doma o nastojanju za postizanje suglasnosti o zastupničkoj inicijativi Denisa Bećirovića, podnesenoj na 15. sjednici Zastupničkog doma, održanoj 22.07.2015., koja glasi: „Na temelju člana 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, podnosim zastupničku inicijativu kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da najkasnije u roku od šest mjeseci od dana usvajanja ove inicijative izradi i u parlamentarnu proceduru dostavi Prijedlog zakona o Vrhovnom sudu Bosne i Hercegovine“ Zastupnička inicijativa je na 17. sjednici od 16.09.2015. upućena Kolegiju Doma na naknadno usaglašavanje zbog nedovoljne entitetske većine. Kolegij nije postigao saglasnost o zastupničkoj inicijativi. Rasprava je zaključena, izjasnit ćemo se naknadno u drugom krugu glasanja. Prelazimo na tačku 11. dnevnog reda, Ad. 11. Izvještaj komisije Kolegija Zastupničkog doma o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu zaključka zastupnika Sadika Ahmetovića koji glasi: „Zadužuje se Vijeće ministara BiH da dostavi informaciju o primjeni Okvirnog zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju u BiH, s naglaskom na izučavanje 'nacionalne grupe predmeta' i izučavanje maternjeg jezika na cijeloj teritoriji BiH“
Ja ću kratko samo s vama podijeliti jedno svoje promišljanje koje sam iznijela na Komisiji za ostvarivanje ravnopravnosti spolova. Čitajući, mislim negdje točka 7. stavak 2. gdje stoji da je centralna institucija za zaštitu od diskriminaciji Institucija ombudsmena za ljudska prava može me samo nasmijati. O tome sam dovoljno govorila kada smo ovdje na sjednici imali usvajanje Izvješća ombudsmena. Iako dalje stoji da su mu zakonom data široka ovlaštenja u smislu zaštite pojedinaca i o zaštiti mislim da sam dovoljno rekla i da se dovoljno zna. Mogla bih još jedino dodati ovisno o pripadnosti određenoj političkoj stranci, to da, u protivnom ne. Dalje, od proljeća nekako, od petog mjeseca, u više navrata sam od ljudi koji su, ili točnije od šefa Odjela za eliminaciju svih oblika diskriminacije, na jednoj konferenciji koja je održana na Jahorini, dobila informaciju da nisu elektronski uvezani i da nemaju bazu podataka, tako da o problemu o kojem se tada govorilo vas neću više opterećivati jer sam dovoljno o tome pričala, da nema nikakvih podataka i da će se raspitati. Na sljedećoj, od konferencija održanoj u Bristolu, o diskriminaciji, o kome smo takođe govorili, gdje je moja uvažena kolegica Maja Gasal-Vražalica i ja kao zastupnica u Zastupničkom domu nismo čak imali ni mogućnost, nismo čak dobili ni riječ iz razloga pobogu hlađenja hrane i tiskovne konferencije. Ako se ne varam. Gospođa Džumhur kao jedna od ombudsmena takođe je, raspravljajući o tom problemu, rekla da nije ništa o tome znala, da je bila prisiljena da ode u Mostar da se informira o čemu se radi, što iz riječi izgovorenih navodi na zaključak da baze podataka u datom momentu bar, ja se ograđujem, bar u datom momentu nije uopće bilo i jasno da meni stavlja sumnju u vjerodostojnost izvješću koje mi šaljemo prema Vijeću Evrope. S obzirom da je ovo Izvješće nama predstavila uvažena direktorica Agencije za ostvarivanje ravnopravnosti spolova, u komentaru je slijedilo da će se potruditi da dobijemo izvješće o tome da li ta baza podataka postoji i od kada postoji, i to je bio jedan i od zaključaka te naše sjednice. Uvažene ministrice nema, kad sam već kod nje ja moram pohvaliti, ovo je prvi put da ministrica nije nazočna i to je jedan od razloga onog članka 20. da više žena stvarno treba biti u Vijeću ministara jer sam ubijeđena da nije gospođa Borovac spriječena da bi vjerojatno danas bila tu, jer uglavnom jedina ostane s nama do ovih poznih sati, ali evo, s obzirom da nje nema i da je ona u tom potpisu, ako bih samo kratko mogla dobiti informaciju od uvažene direktorice da li je ovo dezinformacija i da li je ovo Izvješće vjerodostojno? Hvala vam lijepo.
Hvala Vama. Da li još neko želi da učestvuje u diskusiji? Želite li Vi dati odgovor na pitanje? Izvolite. Direktorica Agencije.
Evo ja ću iskoristiti prvo priliku da pozdravim i predsjedavajuće, dopredsjedavajuće, parlamentarce i nastojat ću da budem kratka u odgovoru. Naime, po diskusiji koju smo imali na Komisiji za ravnopravnost spolova Parlamentarne skupštine ja kao direktorica Agencije, posredstvom Ministarstva, odnosno ministrice gospođe Borovac, smo uputili Instituciji ombudsmena pitanje upravo da provjerimo navode vezane za elektronsku bazu podataka 14.09.2015. godine. Od ombudsmena nismo nažalost dobili nikakav 61 odgovor, tako evo da ja još uvijek nisam u situaciji da vam uzvratimo informaciju. Čim budemo dobili odgovor, mada u izravnim susretima sa predstavnicima Institucije ombudsmena oni smatraju da to pitanje treba da dođe od Komisije, a ne kao nas predstavnika izvršne vlasti. Ali evo, dok ne dobijemo formalno mi zasad nemamo taj odgovor. Hvala.
Hvala Vama. Pošto se više niko ne javlja za riječ ja zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 13. dnevnog reda, Ad. 13. Prijedlog zaključka kojim se obavezuje Interresorna radna grupa za izmjenu izbornog zakonodavstva BiH da izradi Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju političkih stranaka s ciljem realiziranja preporuka GRECO-a – predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH Zajednički kolegij obaju domova je na 9. sjednici od 16.09.2015. godine razmatrao prijedlog za realiziranje preporuka Centralne izborne komisije iz područja finansiranja političkih stranaka. U vezi s tim Zajednički kolegij predložio je Zastupničkom domu i Domu naroda da donesu zaključak kojim se obavezuje Interresorna radna grupa za izmjenu izbornog zakonodavstva da izradi Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju političkih stranaka s ciljem realiziranja preporuka GRECO-a. Materijal ste dobili. Otvaram raspravu. Ako se niko ne javlja za raspravu zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 14. dnevnog reda, Ad. 14. Prijedlog zaključka o imenovanju predstavnika Parlamentarne skupštine BiH u Radnu grupu za praćenje stanja i aktivnosti u vezi s mogućom izgradnjom odlagališta nuklearnog otpada na lokaciji Trgovska gora, općina Dvor – predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH
Zahvaljujem. Već je kolega Arnaut istaknuo primjedbe koje su vezane na ovaj materijal a mogu se tretirati kao tehnička greška u smislu krivo imenovane općine, jer se u ovim materijalima zamjenjuje općina Dvor sa općinom Drvar. Općina Drvar je u Bosni i Hercegovini a općina Dvor u Republici Hrvatskoj. A to čini mi se pokazuje koliko javnost u Bosni i Hercegovini nije upoznata sa postupkom određivanja lokacije za zbrinjavanje radioaktivnog otpada u Republici Hrvatskoj, a Bosna i Hercegovina mora reagirati i veoma je zainteresirana jer se odlagalište radioaktivnog otpada planira izgraditi svega nekoliko kilometara od granice sa Bosnom i Hercegovinom, te na taj način se ugrožava razvoj, pa mogu slobodno reći cijelog sjeverozapadnog dijela Bosne i Hercegovine. Već smo u ovom Domu imali rasprave oko prijedloga i načina određivanja lokacije Trgovska gora, odnosno mikrolokacija Čerkezovac u Republici Hrvatskoj. Ovaj Dom je usvojio i zaključke prema kojima je Vijeće ministara, nadležne agencije i institucije u Bosni i Hercegovini trebale iste sprovoditi, provesti određene aktivnosti, i mi smo već trebali imati određene informacije o tome u kakvom je stanju postupak ocjenjivanja pogodnosti predložene lokacije za odlagalište radioaktivnog otpada. U nedostatku tih informacija mi moramo, s obzirom da smo zainteresirani da sudjelujemo u tom postupku i osporavamo tu lokaciju, moramo pratiti šta vodi i kakve aktivnosti poduzima Državni zavod za radiološku i nuklearnu sigurnost Republike Hrvatske. Na sjednici kada se raspravljalo o Informaciji o namjeri izgradnje deponije radioaktivnog otpada na Trgovskoj gori jedan je od zaključaka da se imenuje i predložena radna grupa. I zadatak radne grupe je da prati stanje i aktivnosti u vezi s mogućom izgradnjom odlagališta na lokaciji Trgovska gora, općina Dvor, Republika Hrvatska, da bude sasvim jasno o kojoj lokaciji se radi. Veoma teško će ova radna grupa, ja to moram možda subjektivno zaključiti, veoma teško će pratiti stanje i aktivnosti kada nadležni organi i institucije Bosne i Hercegovine, čini mi se sporo djeluju i sporo reagiraju. Ovu svoju tvrdnju potkrepljujem aktivnostima Državnog zavoda za radiološku i nuklearnu sigurnost Republike Hrvatske koji je objavio odluku o sadržaju strateške studije za nacionalni program provedbe Strategije zbrinjavanja radioaktivnog otpada, iskorištenih izvora i istrošenog nuklearnog goriva, te na osnovu te strateške studije i dalje jedina lokacija Trgovska gora, odnosno sada najnovije mikrolokacija Čerkezovac. Da ne ulazim u sam sadržaj ovog dokumenta, jer bi to tražilo određeno vrijeme, moram zaključiti da Bosna i Hercegovina do sada ni jednom nije službeno reagirala niti se u ovim dokumentima ozbiljno navodi stav Bosne i Hercegovine u vezi sa predloženom lokacijom. U tom smislu zadatak ove radne grupe će biti teži, pa možda subjektivno ocjenjujući da kažem i nemoguće je pratiti ove aktivnosti kada nemamo relevantne, kvalitetno utvrđene činjenice, niti imamo stručne analize koje mogu osporavati sve ono što je navedeno u nacionalnom programu provedbe Strategije zbrinjavanja radioaktivnog otpada, iskorištenih izvora i istrošenog nuklearnog goriva Republike Hrvatske, a isti prijedlog je objavljen u avgustu 2015. godine. Nama su potrebne stručne analize i činjenice koje će na osnovu kriterija koji su sadržani u ovom prijedlogu nacionalnog programa pokazati da predložena lokacija nije prihvatljiva za Bosnu i Hercegovinu. 63 Ja sam pripremajući se za ovu raspravu prikupio sve dokumente koji pokazuju da Bosna i Hercegovina nažalost ne prati ovaj postupak i moram reći da ćemo, ukoliko budemo imenovani u
Vrijeme.
ovu radnu grupu, imati jedan veoma težak zadatak i ne bih želio da se imenovanje ove radne grupe shvati kao da imenujemo radnu grupu pa da se ništa ne uradi, ili, kako ćemo mi reagirati kao radna grupa kada nadležni organi institucije ne daju pravovremeno potrebne informacije, argumente i činjenice. Prateći ono što se vodi u Republici Hrvatskoj kako bi lokacija Trgovska gora bila lokacija i odlagalište radioaktivnog otpada, želim predložiti zaključak kojim se zadužuje Vijeće ministara
Vrijeme.
BiH da izradi primjedbe na prijedlog nacionalnog programa provedbe Strategije zbrinjavanja radioaktivnog otpada, iskorištenih izvora i istrošenog nuklearnog goriva Republike Hrvatske kojima će se, na osnovu stručno provedenih analiza i utvrđenih činjenica, osporiti mogućnost izgradnje odlagališta radioaktivnog otpada na području Trgovske gore, mikrolokacija Čerkezovac u Republici Hrvatskoj, te da iste dostave Državnom zavodu za radiološku i nuklearnu sigurnost Republike Hrvatske do 24. oktobra 2015. godine. Ovaj rok je utvrdio Državni zavod za radiološku i nuklearnu sigurnost Republike Hrvatske kada zainteresirana javnost može dostavljati primjedbe, mišljenja i sugestije .../poslaniku mikrofon isključen/...
Vrijeme Vam je, mikrofon je isključen. Predajte zaključak na pisarnicu tako da će biti proslijeđen. Za riječ se javio zastupnik Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Evo, koristim priliku da izrazim svoje zadovoljstvo što je ipak na vrijeme ispravljena ona greška o kojoj sam govorio prilikom utvrđivanja dnevnog reda. Međutim, slažem se sa gospodinom Emrićem, ta greška to nije zarez, to nije bilo kakva druga interpukcijska greška ili bilo šta slično, znači to zaista pokazuje, umjesto općine Dvor u operativnom dijelu odluke staviti općina Drvar, pokazuje u najmanju ruku, jel', da ljudi jednostavno ne razmišljaju o ovom problemu na način na koji ovaj problem to zaslužuje. U najgorem slučaju mogli smo poslati poruku ili da Republika Hrvatska planira odlagati nuklearni otpad u općini Drvar, čudi me da bar gospodin Špirić nije reagovao ili poslati poruku da imamo teritorijalne pretenzije prema Republici Hrvatskoj da se ovo mjesto Trgovska gora sad nalazi u općini Drvar. 64 Karikiram donekle, međutim pokušavam odaslati poruku da je apsolutno neophodno voditi računa o tome šta se daje zastupnicima o čemu ovaj Dom glasa. Znači, mi smo danas zaista, evo da nisam to rekao kod utvrđivanja dnevnog reda, mi bismo usvojili zaključak u kojem stoji Trgovska gora općina Drvar i da se tu odlaže nuklearni otpad. I onda bi u najmanju ruku, naravno ne bi to proizvelo neke negativne posljedice, ali u najmanju ruku doveli bismo ovaj Dom u situaciju da nam se podsmjehuju, s pravom i s razlogom. I ja koristim onda ovu priliku da zaista apeliram da se ovakve greške više ne ponavljaju, one su prečeste u Parlamentarnoj skupštini BiH kada su komisije u pitanju. Evo, imali smo jednu grešku koja bi, kako je Zakonodavnopravni sektor rekao, dovela do nemogućnosti primjene Poslovnika. Ovdje smo imali grešku koja bi, kažem opet, znači ona je pokazala da ne postoji dovoljno svijesti po veličini ovog problema nuklearni otpad par kilometara od granice Bosne i Hercegovine, a takođe u najmanju ruku kad je efekat u pitanju dovela bi do podsmjeha. Pa portali bruje kad neko napravi neku grešku na televiziji, a zamislite Parlamentarna skupština BiH usvoji dokument sa takvom greškom. Dakle, ovo je zaista ozbiljno pitanje, ja zaista apeliram na rukovodstvo Doma da malo ozbiljnije ovo shvati i da se ovakve greške ne događaju. Zahvaljujem.
Hvala zastupniku. Ispravka krivog navoda, zastupnik Špirić. Izvolite.
Pa evo, ja ću kratko, žao mi je ja ovdje u tačci dnevnog reda vidim da je Dvor, a da nije Drvar, a kolegi Arnautu želim da skrenem pažnju da ... ne pomaže, ... leksičke greške, nego što bi volio da vidim vaše aktivnosti da se izgrađuju komunikacije Drvar – Glamoč, da se otvaraju radna mjesta, da se obnove tamo porušeni objekti ... Tako da ta briga koju vi pokazujete prema Drvaru .../teško se razumije/... Hvala.
Hvala lijepa. U ovom trenutku ne vidim više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu po ovoj točki. Prelazimo na točku 15., Ad. 15. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za pripremu i upućivanje u parlamentarnu proceduru Prijedloga zakona o parlamentarnom nadzoru – predlagatelj: Zajednički kolegij obaju domova Parlamentarne skupštine BiH Zajednički kolegij je na 9. sjednici, održanoj 16.09.2015., shodno inicijativi zastupnika Borislava Bojića utvrdio Prijedlog zaključka o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za pripremu i upućivanje u parlamentarnu proceduru Prijedloga zakona o parlamentarnom nadzoru. Za članove Privremenog zajedničkog 65 povjerenstva predloženi su zastupnici: Salko Sokolović, Borislav Bojić, Predrag Kožul, te izaslanici: Ljilja Zovko, Safet Softić i Ognjen Tadić. Materijal ste dobili. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 16., Ad. 16. Imenovanje dva člana Ureda za razmatranje žalbi i članova podružnica u Banjoj Luci i Mostaru, materijal Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja dva člana Ureda za razmatranje žalbi i članova podružnica u Banjoj Luci i Mostaru
U 15:00 glasanje.
Hoćete u 15:00? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Znači u 15:00 glasanje, na to mislim. MAJA
/nije uključen mikrofon/
Šta se ne slažete. Da se čujemo, prijavite se, da se čujemo. MAJA
/nije uključen mikrofon/
Samo strpljenje. Evo ga. Izvolite.
Uvažavajući Kolegij kao radno tijelo, uvažavajući sve kolegice i kolege koje ne borave, ne žive u Sarajevu, ali itekako imaju pravo na odvojeni život i na smještaj u gradu Sarajevu, u mjestu u kojem oni rade u Parlamentarnoj skupštini, vi kao Kolegij ste trebali nas odmah da obavijestite da nećete praviti danas pauzu jer vi mijenjate vaš način rada onako kako to vama odgovara sukladno vašim obavezama. Klub DF-a traži pauzu od sat vremena kako bi mogao da ruča jer, evo i da treba da obavimo neki vjerski ritual dobili bismo pola sata, tako da mi treba da jedemo jer nismo ni doručkovali i sukladno našem radnom vremenu od 8 sati već davno je trebala da bude pauza za ručak. Tako da mi tražimo za ručak pauzu od sat vremena.
Molim vas, mi smo zaključili danas raspravu, ja ne znam kako bi ja sad trebala prokomentirati šta bi trebala reći. Ja sam spremna kao predsjedavajuća da bez ručka radim ujutro kad počne sjednica pa naveče dokle god ne završimo. Prema tome, ko je rekao da smo mi ovdje 67 zbog ručka gospodo. Nemojte da govorimo ručak, itd., o svemu se možemo dogovoriti. Znači, nitko od nas nije rekao niti smo se, mi smo napravili čak, Kolegij je napravio konsultacije sa predsjednicima klubova svih, da nastavimo sjednicu, da idemo ovakvim tempom. Prema tome, ovo je današnja sjednica dogovor svih predsjednika klubova, a naravno i nas. I u ovom trenutku dajem stanku do 15:00 sati, znači u 15:00 sati smo ovdje na glasanju.
Molim zastupnike da zauzmu mjesta, da se svi uredno prijave kako bi mogli pristupiti glasanju. Zamoljavam istovremeno službe da one koji nisu nazočni u ovom trenutku da ih odjave.
Odjavite vi sve, onaj, pa kako dolaze neka se prijavljuju.
Nek se prijavljuju, samo vi odjavite sve koji nisu nazočni u ovom trenutku. Možemo krenuti sa glasanjem. U ovom trenutku su svi sjeli. Prelazimo na glasanje, točka 1. – Usvajanje Zapisnika 17. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Glasajmo. Od ukupno nazočnih 30 – za 29, nema protiv, 1 suzdržan. Federacija BiH 16 za, ništa protiv, 1 suzdržan, RS 13 za, ništa protiv, ništa suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili Zapisnik sa 17. sjednice. Prelazimo na točku 3. – Prijedlog zakona o azilu – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje). Glasujemo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Od ukupno 30 – za je 29, nema protiv, 1 suzdržan. Federacija BiH 16 za, ništa protiv, 1 suzdržan, RS 13 za, nema protiv, nema suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili Prijedlog zakona o azilu. Prelazimo na točku 4. – Prijedlog zakona o dopunama Zakona o zaštiti potrošača u BiH – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje). Glasujmo. Ponovićemo glasanje u ovom trenutku o Prijedlogu zakona. Od ukupno 32 nazočna – za 24, protiv 5, 3 suzdržana. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Predlažete ponovo. 68 Molim vas da ponovite glasanje. Od ukupno 33 nazočna – za 25, protiv 6, suzdržana 2. Federacija BiH 18 za, nema protiv, 1 suzdržan, RS 7 za, 6 protiv, 1 suzdržan. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili Prijedlog zakona o dopunama Zakona o zaštiti potrošača u BiH. Prelazimo na točku 5. – Prijedlog zakona o strancima – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje). Glasujemo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Od ukupno 33 nazočna – za 32, nema protiv, 1 suzdržan. Federacija BiH 19 za, nema protiv, nema suzdržanih, RS 13 za, nema protiv 1 suzdržan. Uz entitetsku većinu i opću većinu konstatiram da smo usvojili Prijedlog zakona o strancima u prvom čitanju. Prelazimo na točku 6. – Izvješće povjerenstva Kolegija Zastupničkog doma o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u BiH – predlagatelj: zastupnica Maja Gasal-Vražalica (zakon u prvom čitanju). Glasujemo u drugom krugu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Od ukupno 33 nazočna – za 13, protiv 17, suzdržana 3. Federacija BiH 12 za, 4 protiv, 3 suzdržana, RS 1 za, 13 protiv, nema suzdržanih. Nema dovoljna većina, znači nismo prihvatili Prijedlog zakona u prvom čitanju. Prelazimo na točku 7. – Zahtjev Ustavnopravnog povjerenstva za razmatranje Prijedloga izmjena Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH po hitnom postupku, u skladu s člankom 133. Poslovnika. Prvo glasamo o zahtjevu za hitni postupak. Glasajmo. Od ukupno 33 nazočna – za 25, protiv 4, suzdržana 4. Federacija BiH 12 za, 4 protiv, 3 suzdržana, RS 13 za, nema protiv, 1 sudzržan. Znači, uz opću većinu i entitetsku većinu usvojili smo hitni postupak. Otvaram raspravu o Prijedlogu izmjena Poslovnika. Zaključujem raspravu, nema prijavljenih. Sad glasamo o prijedlogu amandmana zastupnika Damira Arnauta podnesenog u skladu sa člankom 133. stavak 3. Poslovnika. Glasujmo o prijedlogu amandmana zastupnika Arnauta. Od ukupno 33 nazočna – za 16, protiv 9, suzdržanih 8. Federacija BiH za 15, nema protiv, 4 suzdržana, RS 1 za, 9 protiv, 4 suzdržana. Postoji opća većina, nema entitetske većine. Idemo odmah u drugi krug. Glasajmo u drugom krugu o amandmana zastupnika Damira Arnauta. Od ukupno 33 – za je 20, 13 protiv, suzdržanih nema. Federacija BiH 19 za, nema protiv, nema suzdržanih, RS 1 za, 13 protiv, nema suzdržanih. Znači postoji opća većina, entitetska većina ne postoji i nije usvojen amandman zastupnika Damira Arnauta. 69 Prelazimo sad o glasanju o Prijedlogu izmjena Poslovnika. Znači glasajmo o izmjenama Poslovnika. Od ukupno 33 – za je 21, protiv 1, suzdržanih 11. Federacija BiH 12 za, nema protiv, 7 suzdržanih, RS 9 za, 1 protiv, 4 suzdržana. Postoji opća i entitetska većina, konstatiram da smo prihvatili izmjene Poslovnika. Prelazimo na točku 8. – Prijedlog izmjena Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH – predlagatelj: zastupnik Damir Arnaut, s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva. Glasujemo o Mišljenju, u ovom slučaju, Ustavnopravnog povjerenstva. Od ukupno 33 nazočna – 16 za, protiv 14, suzudržana 3. Federacija BiH 4 za, protiv 13, 2 suzdržana, RS 12 za, 1 protiv, 1 suzdržan. Postoji opća, ne postoji entitetska većina. [[usaglašavanje Kolegija]]
[[nije uključen mikrofon]] 71
Tražite ponavljanje glasovanja? Molim vas ponovite nam glasanje, iz tehničkih razloga. Od ukupno 33 nazočna – za 11, protiv 17, suzdržanih 5. Federacija BiH 10 za, 4 protiv, 5 suzdržanih, RS 1 za, 13 protiv, nema suzdržanih. Ne postoji opća većina, konstatiram, nakon drugog kruga glasanja, da nije usvojena inicijativa Denisa Bećirovića da se u parlamentarnu proceduru dostavi Prijedlog zakona o Vrhovnom sudu. Prelazimo na točku 11. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne ponavljam ja glasanje. Molim vas ponovite nam glasanje. Molim vas da budete ozbiljni, maloprije smo usvojili Kodeks. [[zajednička diskusija]]