Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani saborski zastupnici. Pred vama se nalazi Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe (EU) 2017./352 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. veljače 2017. o uspostavi okvira za pružanje lučkih usluga i zajedničkih pravila o financijskoj transparentnosti luka koji je ova Vlada pripremila radi stvaranja pretpostavki za ispravnu i učinkovitu provedbu ovog obvezujućeg akta EU. Uredbom se naime na razini EU uspostavlja jedinstveni zakonodavni okvir u području financiranja i naplaćivanja lučkih usluga na transparentan, pošten i nediskriminirajući zakon dok se ovim zakonom omogućava učinkovita provedba iste i to kroz utvrđivanje tijela u čijoj je nadležnosti provođenje odredaba uredbe postupka za rješavanje pritužbi, žalbi i formalnih pritužbi sukladno odredbama Uredbe, utvrđivanje obveze izvještavanja Europske komisije o potonjim postupcima, načina provedbe, savjetovanja sa korisnicima luka, načina objave odluka upravljačkih tijela luka te završno propisivanje prekršajne sankcije za kršenje odredaba uredbe. Navedenim će se zakonom doprinijeti učinkovitoj upotrebi i stvaranju povoljnog ozračja za ulaganja i u hrvatskim morskim lukama, i to u lukama Rijeka, Pula, Šibenik, Zadar, Split, Dubrovnik i Ploče a sve kroz provedbu jedinstvenog, jasnog i transparentnog europskog zakonodavnog okvira za financiranje i naplaćivanje lučkih usluga i pristojbi za upotrebu lučke infrastrukture. Završno, napominjem kako je ovaj konačni prijedlog zakon samo nomotehnički dorađen u odnosu na prijedlog zakon u prvom čitanju a kao rezultat usklađivanja s mišljenjima nadležnih tijela. Obzirom da će se usvajanjem i primjenom ovog zakona pozitivno utjecat na konkurentnost hrvatskih luka i osigurat usklađivanje sa pravnom stečevinom EU-a, predlažem usvajanje ovoga prijedloga zakona, zahvaljujem.
Zahvaljujem državnom tajniku, nema replika pa prelazimo na izvjestitelje odbora. Nema nikoga tko bi govorio. Pa ona otvaram raspravu, prvi se javio Klub zastupnika HDZ-a, poštovani kolega HDZ-a Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnikom, poštovane kolegice i kolege, Klub zastupnika HDZ-a će podržati Prijedlog Zakona o provedbi uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 15. veljače 2017. g. o uspostavi okvira za pružanje lučkih usluga i zajedničkih i zajedničkih pravila o financijskoj transparentnosti luka kako je to Vlada predložila. Kao što je državni tajnik uvodno rekao, u odnosu na prvo čitanje, kada smo također podržali ovaj zakona, provedeno je nekoliko nomotehničkih izmjena ali u bitnome ništa se bitno između prvog i drugog čitanja sa ovim zakonom nije dogodilo. Važno je reći da se s ovim zakonom definira integriranje hrvatskih luka u učinkovit prijevozni i logistički lanac transeuropske prometne mreže što će omogućiti povoljnije ozračje za ulaganje kroz stvaranje jedinstvenog i jasnog transparentnog europskog zakonodavnog okvira za financiranje i naplaćivanje lučkih usluga i upotreba lučke infrastrukture. Ovim se zakonom utvrđuje koje je to nadležno tijelo za rješavanje tužbi i žalbi, postupanja, između ostaloga i koncesioniranjem lučkog područja u lukama na koje se ovaj zakon odnosno ova uredba Europskog vijeća i Parlamenta uistinu i odnosi. Ono što je važno reći da je u Hrvatskoj to nadležno tijelo Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture koje utvrđuje postupak za rješavanje pritužbi i žalbi, uređuje se način i provedbe savjetovanja sa korisnicima luka i drugim dionicima te se utvrđuje način objave odluka lučkih upravljačkih tijela. Ono što je važno reći s obzirom da mi u Hrvatskoj imamo veliki broj luka kako onih na moru tako i riječnih luka, ova se uredba odnosi prije svega i isključivo ustvari na morske luke i to za ne luke koje imaju više od 0,1% ukupnog tereta ili broja putnika u EU-u. Kada se to preslika na RH, onda se možemo reći da ćemo ovom uredbom uređivati, propisivati način postupanja i lučkog upravnog vijeća kao tijela koje upravlja lukom i Ministarstva mora koje je nadležno tijelo samo u slučajevima luke Pula, Luke Rijeka, luke Zadar, luke Šibenik, luke Split, luke Ploče i luke Dubrovnik. Prema tome, ... [[Govornik se ne razumije.]] luke u kojima je, morske luke u kojima je promet veći od 0,1% ukupnog prometa u europskim lukama, neovisno o tome da li su te luke prioritetno teretne luke ili luke za ukrcaj i iskrcaj putnika. Ono što treba razlikovati, to je pojedine lučke djelatnosti na koje se odnosi provedba ove uredbe, postoje tzv. tehničko nautičke djelatnosti koje se odnose na tegljenje, ... [[Govornik se ne razumije.]] plovidbu., privez i odvoz brodova kad govorimo o prometu teretom, zatim na lučke djelatnosti koje se odnose na ukrcaj i iskrcaj putnika, skladištenja robe, prijenos robe itd. te ostale lučke djelatnosti koje su u funkciji obavljanja ukupnih lučkih djelatnosti a odnose se na opskrbu brodova, prihvat otpada s brodova, usluge protupožarne zaštite, pružanje usluge putnicima, kontrolu kvalitete kakvoće robe, poslove zastupanja u carinskom sektoru. Europska komisija je prepoznala probleme s kojima se suočava lučki sektor a to su manjak lučkih kapaciteta i loše veze luka sa njihovim zaleđem. Ovo sam napomenuo samo iz razloga kako bi naveo koliko je važno primjerice za luku Rijeka izgradnja nove željezničke pruge koja je ustvari dio 5B koridora, koja bi spojila Rijeku preko Zagreba sa Budimpeštom odnosno sa srednjom Europom i na taj način osnažila poziciju luke Rijeka ali i drugih luka u RH za koje se i ovom uredbom a i inače propisuje bolja prometna povezanost sa zaleđem a koje je zaleđe oslonjeno na funkcioniranje luka. Ono što bih još pri kraju dodao, rekao bi da Europi postoje 9 prometnih koridora od kojih 3 koridora su na području RH, tri prometna koridora, 5. koridor i to njegov krak, 5B koji spaja Rijeku sa Budimpeštom, 5C koji spaja Ploče sa Budimpeštom zatim 10. koridor koji je cestovni koridor i željeznički koridor koji od Zagreba ide prema Slavonskom Brodu i prema Beogradu i dalje nastavlja prema Crnome moru i jedini riječni koridor u Europi je 7. koridor odnosno dunavski koridor, riječi koridor. Prema tome, Hrvatska je u tom smislu kad govorimo o TNT mreži, mreži prometnih pravaca i mreže prometnih koridora u Europi, na svom prostoru, preko njenog prostora prolaze tri vrlo važna koridora. U tom smislu kako bi osnažili poziciju naših luka koje se između ostalog nalaze na ovim koridora, u Hrvatskoj provodimo veliki već duži niz godina veliki projekt izgradnje lučke infrastrukture u svim lukama, u gotovo svim lukama od državnog značaja, od Rijeke do Dubrovnika kako bismo onda jasno učinili te naše luke konkurentnim znajući da je Jadransko more najdublje uvučeno u Europski kontinent, pa onda samim time hrvatske sjeverne luke, a prije svega Rijeka imaju tu, taj položaj koji omogućava privlačenje tereta. Kako bi taj teret doista došao u luku time u Hrvatsku, a time se onda jasno u gospodarskom smislu osnažila luka Rijeka i svi ostali gospodarski subjekti koji su oslonjeni na lučki sustava realizira se velika investicija u samoj Rijeci, ali i u drugim kao što sam malo prije rekao lukama. Prema tome, da bi te naše luke bile sastavi dio lučkog sektora EU, da bi postupanje u lukama bilo unificirano, jedinstveno kao što je to u drugim europskim lukama da bi onda jasno i svjetskim brodarima, a prije svega europskim brodarima te luke učinile dostupnim i jednakim, jednakim pristupom kao što je taj pristup i u drugim važnim europskim lukama, jasno da je potrebno ona ovu uredbu Europske komisije i vijeća, vijeća i parlamenta odnosno usvojiti, pa u tom smislu ćemo mi u Klubu zastupnika HDZ-a ovaj zakon i podržati. Hvala.
Hvala kolegi Bačiću. Budući da se više nitko nije javio za raspravu, zaključujem je, a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe (EU) 2017/352 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. veljače 2017. o uspostavi okvira za pružanje lučkih usluga i zajedničkih pravila o financijskoj transparentnosti luka, drugo čitanje, P.Z.E. br. 595, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje navedeni konačni prijedlog zakona, molim glasujmo. Utvrđujem da smo jednoglasno, 77 glasova za donijeli Zakon o provedbi Uredbe (EU) 2017/352 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. veljače 2017. o uspostavi okvira za pružanje lučkih usluga i zajedničkih pravila o financijskoj transparentnosti luka.
Zahvaljujem se predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene zastupnice i zastupnici Nacrt Prijedloga Zakona o provedbi Uredbe 1257 Europskog parlamenta donesen je o recikliranju brodova, donesen je 20. studenoga 2013. godine i stupilo je u EU na snagu od 1. siječnja 2019. godine. Cilj ove uredbe je spriječiti i smanjiti ili svesti na najmanju moguću mjeru nesreće, ozljede i druge štetne učinke na ljudsko zdravlje i okoliš uzrokovane recikliranjem brodova. RH kao država članica mora odrediti nacionalni okvir za cjelovitu provedbu navedene uredbe, što znači da mora odrediti nadležna tijela za provedbu i nadzor ove uredbe i prekršajne odredbe. Slijedom toga, u suradnji sa predstavnicima Ministarstva mora, prometa i infrastrukture izrađen je ovaj nacrt prijedloga zakona. Ovim prijedlogom zakona propisuje se nadležnost tijela za provedbu uredbe u RH i to su dakle izričaj iz same uredbe, uprave taj izričaj kod nas u našem ovom prijedlogu zakona je Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture i odnosi se na dužnosti u vezi s brodovima koji plove pod zastavom RH. Priznate organizacije bi kod nas po ovom zakonu bile, bio Hrvatski registar brodova, zatim određena nadležnost Ministarstva zaštite okoliša i energetike i to prije svega za izdavanje odobrenja za postrojenje za recikliranje brodova, to je regulirano Člankom 10. i to je temeljni članak ovoga zakona. Isto tako je propisano vođenje popisa postrojenja za recikliranje brodova. Imenovana je kontakt osoba i izvješćivanje prema Europskoj komisiji, jedinica, kao i nadležnost dakle ovim nacrtom prijedlogom zakona je i određena i nadležnost upravnog tijela jedinica područne samouprave za zaprimanje obavijesti o namjeri recikliranja broda od brodovlasnika i izdavanje suglasnosti na plan recikliranja broda postrojenju za recikliranje broda. Dok je nadzor nad provedbom ove uredbe u nadležnosti inspektora zaštite okoliša u Državnom inspektoratu, što je riješeno Člankom 12. ovoga prijedloga zakona. Ja ću samo kratko proći kroz sažetak same uredbe da vidimo o čemu se ovdje radi. Uredba se ne primjenjuje na ratne brodove, pomoćna plovila pod upravom države, ne primjenjuje se na bruto brodove tonaže manje od 500 bruto tona i brodove koji tijekom ovog svog vijeka trajanja plove samo vodama koje su pod suverenošću ili u nadležnosti države članice pod čijom zastavom brod plovi. Uredbom se propisuju da brodovi mogu biti reciklirani samo u postrojenjima za recikliranje brodova koji su uvršteni u europski popis. Na brodovima se zabranjuje nova ugradnja ili ograničavanje, ograničava ugradnja ili uporaba opasnih materijala kao što su azbest, tvari koje oštećuju ozonski omotač itd., spojevi u sustavu protiv obrastanja. Svaki novi brod mora imati popis opasnih materijala koji su sastavni dio strukture broda ili njegove opreme. Popis opasnih materijala pravilno se održava i ažurira tijekom operativnog vijeka, vijeka broda. Brodovlasnici pri pripremi broda za slanje na recikliranje moraju operateru postrojenja za recikliranje brodova pružiti sve podatke relevantne za brod, nužne za izradu plana recikliranja broda. O namjeri recikliranja broda u određenom postrojenju za recikliranje brodova obavještavaju relevantnu upravu u pisanom obliku i u roku koji određuje ta uprava. U RH je to upravno tijelo jedinica područne odnosno regionalne samouprave i dva mjeseca je rok, 2 mjeseca prije zaprimanje broda za postrojenje za recikliranje oni moraju o tome njih obavijestiti. Plan recikliranja izrađuje operater postrojenja za recikliranje broda na temelju podataka dobivenih od brodovlasnika i preglede brodova provode časnici uprave ili priznate organizacije koje je ta uprava ovlastila to su odnosno koje je Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture odnosno hrvatski registar njih ovlastio. Imamo početne preglede koji se provode do 31. prosinca 2020., ponovne preglede koji se provode u vremenskim razmacima koji određuje upravno tijelo odnosno Ministarstvo mora. Dodatni pregledi bi bili oni opći koji provode se ako zatraži to brodovlasnik nakon izmjene određenog dijela opreme. I završni pregledi brodova provode se prije nego što se brod povuće iz upotrebe i prije početka recikliranja brodova. Nadzor državne luke, države članice primjenjuju odredbe o nadzoru za brodove u skladu sa svojim nacionalnim pravom i inspekcijski pregled ograničen je na provjeru postoji li na brodu svjedodžba o popisu ili svjedodžba spremnosti broda za recikliranje. Odobrenje postrojenja za recikliranje brodova smještenih u državi članici može se dodjeliti postrojenju za recikliranje brodova za razdoblje od najviše 5 godina te na odgovarajući se način može i ponoviti, odnosno produžiti a odobrenje za postrojenje, za recikliranje smješteno u trećoj zemlji namjerava, koji se namjeravaju, dakle za brodove koji se namjeravaju reciklirati u trećoj zemlji koja je pod zastavom države članice podnosi se zahtjev komisiji za uvrštavanje tog postrojenja za recikliranje brodova u europski popis. Europski popis objavljuje se u službenom listu EU te na internetskim stranicama komisije. Dakle ovo je suština ove uredbe koja će se ovim zakonom implementirati i u nacionalno zakonodavstvo. Provođenje ovog zakona neće prouzročiti nikakve troškove za proračun RH i imali smo samo dvije primjedbe i to nomotehničke naravi iz Odbora za zakonodavstvo koje su uvrštene u ovaj prijedlog zakona. Hvala vam.
Hvala. Imamo li replika? Ne. Nemamo replika. Znači idemo na izjašnjavanje izvjestitelja odbora. Ako nitko od odbora ne onda idemo na raspravu. Prvi je ponovno kolega Branko Bačić, Klub zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Klub zastupnika HDZ-a podržava Prijedlog zakona o provedbi Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenog 2013. o recikliranju brodova i izmjeni Uredbe iz 2006. odnosno '16.-te godine. Moram reći da ako uvodno nekako bi logika stvari nam nametala da ipak o ovom zakonu predlagatelj u ime Vlade bude Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture s obzirom da se prioritetno radi o moru, brodovima, plovidbi ali s obzirom da se radi o zaštiti okoliša pa i morskog okoliša ipak je odlučeno da u ime Vlade o ovom zakonu govore predstavnici Ministarstva energetike i zaštite okoliša. Međunarodna unifikacija propisa koji se odnosi na sigurnost ljudskih života i zaštite okoliša započela je upravo u dijelu odnosno u sektoru u području pomorske plovidbe. Među najznačajnijim treba spomenuti SOLAS konvenciju koja uređuje sigurnost ljudskih života na moru. Iz područja zaštite mora i morskog okoliša jedna od najvažnijih međunarodnih konvencija kao jedina međunarodna pomorska organizacija je MARPOL Konvencija i obje ove konvencije donose se u okviru Međunarodne pomorske organizacije čiji je član i RH. Upravo ta Međunarodna pomorska organizacija čije su članice gotovo sve obalne države i dražve koje imaju svoje brodare, donosi i propisuje propise koji se unificiraju na razini Međunarodne pomorske organizacije. Važnost upravo tog pomorskog prometa koji u velikom dijelom upravlja Međunarodna pomorska organizacija očituje se u činjenici da 90% cjelokupnog svjetskog prometa roba se upravo odvija morskim putem. Pripremajući se za ovu raspravu uzeo sam nekoliko podataka koji govore o važnosti pa i ovog zakona odnosno ove uredbe koju ćemo danas uvojiti odnosno potvrditi i nostratificirati. Naime početkom ove godine u svijetu je bilo upisano u svjetskim upisnicima brodova bilo je upisano 50 tisuća i 930 brodova iznad 100 brutotona sa ukupno gotovo 2 milijarde tona nosivosti. Tijekom prošle godine, za ovu godinu još nemamo ni podatke, izgrađeno je novih 62 milijuna tona nosivosti, odnosno brodova koji mogu podnijeti i nositi ovako značajne podatke. Utjecaj pomorske plovidbe na sigurnost ljudskih života i zaštitu morskog okoliša može se procijeniti iz činjenice da je u zadnjih 10 godina u pomorskim nezgodama izgubljeno 1036 brodova od čega samo u prošloj godini ukupno 46 brodova. Među pomorcima često se naglašava da je brodski životni put sličan ljudskom životu. Naime, brodovi imaju mjesto i godinu rođenja, odnosno porinuća, imaju kuma, imaju luku upisa, godišnje preglede ali i mjesto i godinu i godinu kada zauvijek završavaju svoje plovidbe, odnosno mjesto rezališta, odnosno kako danas evo i prema ovom zakonu navodimo mjesto recikliranja. Prosječna starost svjetske flote varira o tipu broda, iznosi oko 20,5 godina. Ta je prosječna starost brodova bila evidentirana 2017. godine. Godišnje se izreže od 20 do 60 milijuna tona nosivosti, odnosno prosječno između 900 do 1100 brodova. Broj recikliranih brodova izravno je vezan za stanje vozarina na svjetskom tržištu brodskog prostora što znači kada su vozarine veće manje brodova ide u rezalište jer jednostavno nedostaje brodskog prostora pa onda brodovlasnici, brodovlasnicima se više isplati i sa starim brodovima obavljati pomorski promet nego što uspiju ishoditi naknade za rezanje, odnosno recikliranje svog vlastitog broda. Dakle recikliranje je isključivo povezano sa potražnjom brodskog prostora. Brodari sustavno kalkuliraju da li im se isplati držati brod u eksploataciji ili reciklirati u godinama ... [[Govornik se ne razumije.]] na tržištu. Značajan utjecaj na recikliranje brodova imaju i novi propisi Međunarodne pomorske organizacije iz područja sigurnosti plovidbe i zaštitu morskog okoliša koji zahtijevaju rekonstrukciju brodova ili ugradnju dodatne opreme. U tom slučaju ako je angažman na rekonstrukciji broda u ugradnji dodatne opreme, veći nego što je vrijednost recikliranja, u pravilu se brodari onda odlučuju za recikliranje odnosno rezanje. Danas se recikliranje brodova razvilo u veliku gospodarsku djelatnost koja samo na području Azije zapošljava oko 225000 ljudi, zbog jeftinije radne snage, blažih ekoloških i sigurnosnih uvjeta, te velike potražnje za brodograđevnim željezom, 90% recikliranja u svijetu odvija se na području Azije i to u Bangladešu, Indiji, Kini i Pakistanu. Prosječna cijena koju brodar može dobiti za brod prodan na recikliranju iznosi oko 400 dolara po toni … [[Govornik se ne razumije]] ne praznog broda. Cijena ovisi o tipu broda i mjestu gdje se recikliranje obavlja. Do nedavno, recikliranje brodova obavljalo se na vrlo nesiguran, primitivan i ekološki neprihvatljiv način. Oko 75% brodova reciklira se po tzv. principu bičinga odnosno prethodnog nasukavanja na plažama. Mjesta recikliranja puna su ostataka pogonskog goriva i maziva, dijelova opreme i konstrukcije, ostataka razno raznog tereta, radovi su popraćeni čestim požarima i onečišćenjima mora, zraka i obale. Iznad svega, zabrinjavajuća je učestalost pogibije i ozljeđivanja radnika starije generacija, ozljeđivanja radnika dok su se takvi vrlo jednostavni, nespretni, nesretni načini recikliranja ili rezanja brodova odvijali. Starije generacije u RH sjećaju se vezališta Sveti Kajo kod Splita, gorućih secija brodova, oblaka dima i onečišćenja Kaštelanskog zaljeva brodskim uljima. Na brodove se ugrađivala koje kakva oprema, otrovne boje, azbest kao izolacija, akumulatorske baterije i drugi opasni materijali. Zbog globalnog utjecaja ove djelatnosti na eko sustav i ljudsko zdravlje pod okriljem međunarodne pomorske organizacije 2009.g. donesena je Konvencija za sigurno i ekološki prihvatljivo recikliranje brodova poznata kao Hong Kong Konvencija. Konvencija propisuje uvjete za brodove i mjesta recikliranja, materijale koji se ugrađuju u brodove, njihovo evidentiranje i izdavanje odgovarajućih svjedodžbi, procedure recikliranja i sl. Konvencija još nije stupila na snagu jer nije ratificirao dovoljan broj zemalja, zato pozivam predstavnike Vlade, s obzirom na značaj ove konvencije, a s obzirom i na činjenicu da mi danas odnosno idući put kada bude glasovanje ćemo vrlo vjerojatno ovu konvenciju usvojiti odnosno ovu uredbu usvojiti i ovaj zakon usvojiti, da bi bilo dobro da se krene u proceduru ili je možda već ona krenila, nemam takve podatke, ratifikacije Hong Kong Konvencije odnosno Konvencije za sigurno i ekološki prihvatljivo recikliranje brodova. EU u okviru svojih brojnih aktivnosti na zaštiti globalnog ekološkog sustava prihvatila je uredbu koja se počela primjenjivati 31. prosinca 2018.g., ta upravo uredba jest jedan od najvažnijih propisa iz područja recikliranja brodova. Potrebno je posebno izdvojiti ekološki gospodarski značajne odredbe na kojima svi brodovi u vlasništvu europskih brodara moraju reciklirati u centrima koji imaju odobrenje izdano od strane Europske komisije. Odobrenje potvrđuje dalje rezalište, ispunjava propisane ekološke i sigurnosne uvjete i procedure. Do sada je, prema mojim saznanjima, oko 26 rezališta, uglavnom na području EU, Amerike i Turske dobilo spomenuto odobrenje. Važnost ove odredbe najbolje oslikava činjenica da je 35% svjetske flote upravo u vlasništvu europskih brodara, a za koje se ova uredba i propisuje. Postoje opravdana sumnjičavost da rezališta koja trenutačno imaju odobrenje Europske komisije, nisu dovoljna za ispunjenje zahtjeva tržišta. Međutim, postupak izdavanja dodatnih odobrenja je u tijeku. Nadalje, europski brodari se pribojavaju da u spomenutim rezalištima neće postići uobičajenu prodajnu cijenu brodova koju bi dobili u tradicionalnim rezalištima Azije. Dakle, još uvijek veliki dio europskih brodara ide tamo gdje može dobiti onu cijenu za rezanje koja je za njih prihvatljivija. Dakle, usprkos svim ovim bojaznima koje sam naveo, držim da je dobro da RH prihvati ovakvo rješenje koje ovaj zakon predlaže odnosno usvajanje ove Uredbe o recikliranju brodova, kako bismo sačuvali morski okoliš, ali prije svega s obzirom da je upravo na prostoru Jadranskog mora vrlo gust i intenzivan pomorski promet, takvi bi stari brodovi uglavnom nemaju adekvatnu opremu i često puta su izvor havarija i razlog zbog čega se brojne pomorske nesreće događaju, pa prema tome, dobra je sa ovakvom uredbom propisivati uvjete kako i na koji način prići reciklaži odnosno rezanju brodova. Mi ćemo u klubu zastupnika ovaj zakon prihvatiti. Hvala.
Budući da više nema prijavljenih zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Prijedlog Zakona o provedbi Uredbe (EU) br. 1257/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenog 2013. o recikliranju brodova i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1013/2006 i Direktive 2009/16 EZ, prvo čitanje, P.Z. br. 647, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela, dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prvo, prihvaća se navedenog zakona i drugo, sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona, molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno, 78 glasova za donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Zahvaljujem se predsjedniče HS, uvažene zastupnice, uvaženi zastupnici, Zakon o potvrđivanju dopunskog protokola iz Nagoye i Kuala Lumpura, dakle, o odgovornosti i naknadi štete proizlazi iz čl. 27. Protokola o biološkoj sigurnosti tzv. Kartagenski protokol, te je kao takav stvara okvir za postupanje u situacijama nastanka štete, po bio raznolikosti zdravlja ljudi koji mogu prouzročiti živi modificirani organizmi kao posljedica njihovog prekograničnog prijenosa. Imajući u vidu obuhva temeljnog protokola o biološkoj sigurnosti prvenstveno treba naglasiti da se u njemu, pa tako i u dopunskom protokolu spominje termin živi modificirani organizmi koji je istoznačan s terminom genetski modificirani organizam koji je uvriježen u hrvatskom zakonodavstvu sukladno Zakonu o genetski modificiranim organizmima i odgovarajućim direktivama EU. Dopunski protokol iz Nagoja i Kuala Lumpura jer tamo su bili potpisani kao i temeljni protokol o biološkoj raznolikosti primjenjuje se na žive modificirane organizme namijenjene za neposrednu upotrebu kao hrana ili hrana za životinje npr. stočna hrana, za daljnju preradu u sastavu sirovina, za ograničenu uporabu u laboratorijama ili za namjerno unošenje u okoliš. U pogledu okvira za odgovornost i naknadu štete Dopunski protokol Nagoje i Kuala Lumpuru u bitnom donosi slijedeće u Članku 2. definira pojam štete kao štetan učinak na očuvanje i održivu upotrebu biološke raznolikosti uzimajući u obzir i rizike za zdravlje ljudi. Zatim definira tko se sve može smatrati subjektom počinjenja štete, to može biti i osoba koja je stavila na tržište živi modificirani organizam, proizvođač, izvoznik, uvoznik, prijevoznik dobavljača itd., te definira u Članku 2. mjere odgovora subjekata i nadležnih tijela kao razumne mjere za sprječavanje umanjene štete te obnovu biološke raznolikosti, a na kraju definira i čimbenike temeljem kojih se utvrđuje značajan štetni učinak po bioraznolikost. U Članku 3. navodi da se primjenjuje na štetu koja uzrokuju živi modificirani organizmi čije je porijeklo u prekograničnom prijenosu. Članak 5. utvrđuje postupanje subjekata i nadležnih tijela u trenutku nastanka štete na način da nadležno tijelo utvrđuje štetu te subjektu propisuje odgovarajuće mjere odgovora. Mjere odgovora može provesti nadležno tijelo koje ima pravo od subjekta nadoknaditi troškove i izdatke povezane s procjenom štete. U Članku 6. definira situacije u kojima se Dopunski protokol iz Nagoje ne primjenjuje, a to se odnosi na prirodne katastrofe ili višu silu ili rat ili civilne nemire. U Članku 8. omogućava da države stranke u svom domaćem pravu predvide financijska ograničenja za naknadu troškova. U Članku 12. postavlja poveznicu s građansko pravnom odgovornošću te omogućava strankama da primjene svoje postojeće nacionalno zakonodavstvo, što je vrlo bitno i to je suština u stvari ovog zakona ili primjene ili razviju pravila i postupke vezane uz građansku odgovornost posebno u ovu svrhu i na kraju primjene i razviju kombinaciju jedne i druge mogućnosti u ovome zakonu. Napominjem samo da je obaveza, obaveza RH nakon ratifikacije su, ratifikacijom protokola iz Nagoje RH neće morati donositi poseban zakonski okvir jer problematika naknadne štete već prenesena u nacionalno zakonodavstvo uredbom o odgovornosti za štetu u okolišu. Problematika odgovornosti i naknada štete nastalih pod utjecajem genetski modificiranih organizama navedena je naime u Članku 55. važećeg Zakona o genetski modificiranim organizmima, a na način, na isti način predviđena je i u prijedlogu novog Zakona o genetski modificiranim organizmima čiji nositelj izrade je Ministarstvo zdravstva. U ovom zakonu koji je danas u prijedlogu ne uvode se nove administrativne obveze, ne propisuju se novi poslovi, stoga će provedba ovog zakona, neće utjecati na rashod odnosno na posebne izdatke državnog proračuna. Nadležna tijela za provedbu ovog zakona u Ministarstvo zaštite okoliša i energetike, Ministarstvo zdravstva, Ministarstvo poljoprivrede, Ministarstvo znanosti, dakle sva na tijela koja su već uključena u provedbu postojećeg Zakona o modificiranim organizmima i konačno nacrt prijedloga je bio dostupan javnosti od 29. travnja do 13. svibnja 2019. godine i bila je dakle, primili smo samo 1 pritužbu i ostalih prigovora nije bitno. Dakle, dodatni motiv na kraju za ratifikaciju dopunskog sporazuma u ovom trenutku je i predsjedanje RH Vijećem EU u prvoj polovici 2020. godine kako bi RH mogla kompetentno voditi radnu skupinu Vijeća za međunarodna okolišna pitanja u formaciji biološke sigurnosti. Hvala.
Imamo 2 replike na izlaganje državnog tajnika. Prvi je kolega Vlaović. Izvolite.
Hvala predsjedniče sabora. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege, mislim da nam je svima u interesu da mi inkorporiramo u hrvatsko zakonodavstvo EU direktive, pa i ovaj protokol kako bi zaštitili biološku raznolikost u RH i kako bi spriječili unos genetski modificiranih organizama ovdje u prirodu. Znamo da su sve naše županije donijele odluku da su GMO free, a imamo situacije da i dalje nam takovi proizvodi ulaze u Hrvatsku. I sigurno da nije dobro, imamo i kroz primjer ne funkcioniranja Agencije za zaštitu od nepoštenih trgovačkih praksi, da se i dalje prekomjerno uvozi, a pogotovo da se uvoze robe i materijali koje su onečišćene, pa evo prema pisanju nekih medija i sa ovime Hrvatske voćarske zajednice nedavno su nam tržište došle jagode sa ostacima pesticida iz Grčke. Kako to spriječiti? Treba pojačati inspekcijski nadzor za unos roba u EU. Vidimo da to ne funkcionira [[Upadica: Hvala.]] i nadamo se da će Državni inspektorat promijenit tu praksu.
Hvala vam. Odgovor izvolite.
Zahvaljujem se uvaženom zastupniku, dakle o GMO se može malo duže raspravljati da se uđe u samu suštinu GMO-a, međutim ja ću samo ovdje kratko reći prema našim zvaničnim informacijama na tržištu RH mi zvanično nemamo GMO proizvoda. Dakle, nitko do sada nije podnio zahtjev za stavljanje GMO proizvoda na tržište. Isto tako nitko nije postavio zvanični zahtjev za uvođenje GMO-a u okolišnu svrhu testiranja na pokusnom polju. To je to što mi imamo kao zvanični podatak.
Druga replika kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Evo biološka raznolikost i očuvanje u RH vrlo bitna naravno poglavito što se tiče trgovine i uvoza GMO proizvoda i ne bi se složio s vama, tajniče, da u Hrvatskoj nema GMO proizvoda, znamo da je ... [[Govornik se ne razumije.]] sjemena i svega što je u Hrvatskoj na tržištu i da se domaće sjeme, domaća proizvodnja tim, ne samo što se anulira, nego doslovno se dovodi na razinu da vrlo malo imamo domaćeg sjemena i domaćih proizvoda. Ja sam dao bio ovdje i Zakon o zabrani i prijevoza i zabrane trgovine GMO proizvodima i proizvodnjom, međutim je činjenica da u RH prevelik utjecaj ima kompanija Monsanto koja prodaje svoje sjeme, a hrvatsko sjeme, domaći proizvodi nestaju i o tome treba govoriti otvoreno, poglavito vaše ministarstvo koje bi trebalo štititi biološku raznolikost. Hvala lijepo.
nema potrebe za odgovorom pa onda idemo vidjeti žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne, otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a je prvi, poštovani kolega Ante Plazonić, izvolite.
Hvala g. predsjedniče HS-a, državni tajniče, kolegice i kolege. RH postala je strankom Protokola o biološkoj sigurnosti uz Konvenciju o biološkoj raznolikosti danom stupanja na snagu protokola 11. rujna 2003. godine. Danas je pred nama Dopunski protokol iz Nagoye i Kuala Lumpura koji su uz Protokol o biološkoj sigurnosti odnosi i na problematiku odgovornosti i naknade štete koja je na razini EU određena direktivom EU parlamenta i Vijeća o odgovornosti za okoliš u pogledu sprječavanja i otklanjanje šteta u okolišu. U nacionalnom zakonodavstvu to pitanje uređeno Uredbom o odgovornosti za štete u okolišu kojim se reguliraju one djelatnosti koje predstavljaju opasnost za okoliš, kao i zdravlje ljudi te mjere i načini uklanjanja šteta u okolišu. Donošenje ovog zakona, RH prihvaća međunarodni pravni okvir koji postavlja odgovarajuća pravila i postupke u području odgovornosti i naknade štete koje se odnosi na žive modificirane organizme čije porijeklo u prekograničnom prijenosu s ciljem očuvanja i održive upotrebe bioraznolikosti, također uzimajući u obzir rizike za zdravlje ljudi. U tom smislu, dopunski protokol utvrđuje osnovna pitanja kao što su definiranje šteta po bioraznolikost, potreba poduzimanja preventivnih mjera u slučaju kada postoji vjerojatnost nastanka štete, utvrđivanja mjera odgovornosti nadležnih tijela i subjekata koji su počinili štetu. Dopunski protokol primjenjuje se na štetu onih koji prouzrokuju živi modificirani organizmi čije porijeklo u prekograničnom prijenosu. Navedeni živi modificirani organizmi mogu imati različite namjene za neposrednu upotrebu. Zato će Klub zastupnika HDZ-a podržati ovaj konačni prijedlog zakona smatrajući kako ovime rješavamo problematiku i odgovornost za naknadu štete, kada su u pitanju živi modificirani organizmi te doprinosimo očuvanju bioraznoliikosti. Hvala lijepa.
Budući da se više nitko nije javio, zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju dopunskog protokola iz Nagoye i Kuala Lumpura o odgovornosti i naknadi štete uz protokol o biološkoj sigurnosti (Kartagenski protokol), drugo čitanje, P.Z. br. 650, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena pa dajem na glasovanje navedeni konačni prijedlog zakona, molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno sa 86 glasova za donesen navedeni zakon.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a. Kolegice i kolege, uvaženi predstavniče Ministarstva financija. Sve vas skupa pozdravljam u ime HSS-a i evo, pred nama je i pred vama prijedlog Zakona o ispitivanju porijekla imovine i posebnom oporezivanju nezakonito stečene imovine. Naime, opća je percepcija u Hrvatskoj da jedan od najvećih problema je korupcija i nezakonito bogaćenje i da slijedom toga, veliki broj naših građana ne vjeruje u sustav, preko 70% građana se u anketama izjašnjava da ova država ne ide u dobrom smjeru i da očekuju značajnije promjene. Promjene se mogu napraviti samo ako postoji politička volja i ako se spriječi pljačka RH. Međunarodne organizacije, pa i Eurostat kažu da je negdje oko 30% godišnje BDP-a u RH u sivoj zoni. Ekonomski stručnjaci su izračunali da je to negdje između 40 i 50 milijardi godišnje. To je onaj dio na koji država nema utjecaja, ne zahvaća u tu masu i izostaju prihodi s tog osnova, a znamo da nam nedostaje sredstava i za zdravstveni sustav i za mirovine i za obrazovanje, za znanost i za mnoge druge reforme koje su potrebne u smislu povećanja plaća radnika, povećanja mirovina i kvalitetnijeg života građana u Hrvatskoj. Mnogi ti iz sive zone, ljudi koji se bave korupcijom i zaobilaze zakon se smiju cijelom sustavu, pa i nama i krajnje se vrijeme da kažemo stop tom nezakonitom bogaćenju pojedinaca. Zbog toga smo i predložili ovaj Zakon o ispitivanju porijekla imovine i posebnom oporezivanju stečene imovine. Imamo mi i sad zakonodavni okvir koji tretira ovo područje. Međutim, što imamo u praksi. Imamo da nam je zakonodavni okvir prenormiran, da se svaki čas mijenjaju zakoni, da je sudstvo pretrpano, da sudski procesi traju godinama i da praktički mi gledamo kako pojedinci zaobilaze zakon i nezakonito se obogatili i čak se evo i protiv nekih protiv kojih su presude donesene, one se ponište zbog nekih zakonskih proceduralnih pogrešaka i ono što je ključno, što građani očekuju, da li će se ikada i nakon jedne te presude prema Sanaderu, Nadanu Vidoševiću, Bandiću ili nekome trećem vratiti i jedna kuna u državni proračun. Do sad to smo imali rijetko ili skoro nijednom. Mi ovim prijedlogom zakona omogućujemo da svi građani RH budu jednaki pred zakonom, mislim da bi to trebao biti cilj, da su svi jednaki pred zakonom i da se zakon provodi jednako prema svima. Bili su slični prijedlozi ovakvog tipa zakona već u proceduri u Saboru i gdje su uglavnom ciljano išli prema određenim skupinama javnih dužnosnika, službenika ili ljudi u državni tvrtkama. Ne, mi ovim zakonom želimo da svi građani budu jednaki pred zakonom i da svi mogu doći u te porezne škare. Predviđamo ovim zakonom da Ministarstvo financija odnosno nadležna porezna uprava provodi ovaj zakon, znači ne idemo ka sudskim procesima koji dugo traju i u konačnici nisu dali rezultata do sad nego omogućujemo poreznoj upravi da na temelju evidencije koje imaju i kroz OIB i kroz druge obrasce kod isplate osobnih dohodaka utvrdi tko je tko prihodovao, jasno se vidi iz imovine u gruntovnici i katastru i imovinskim karticama koliko tko ima imovine i ukoliko utvrdi nesrazmjer između prihoda i imovine može razrezati porez poreznim rješenjem po povišenoj stopi od 60-70% i da u roku 15 dana naplati od toga koji je nezakonito stekao imovinu, odnosno tko ne može dokazati u tom postupku otkud mu ta imovina, otkud mu stanovi, kuće, vile, automobili. Pa imamo sad situaciju i sad u poreznoj kartici da pojedini dužnosnici zaborave upisati neku nekretninu. Pa imamo situaciju da ona vrijedi 100, a objektivno vrijedi 500. Pa imamo situaciju da se prenese imovina na nasljednike, na rodbinu, na komšije. Da li je ikad i jedan takav postupak po službenoj dužnosti pokrenut i prema imovinskoj kartici ili prema nekom drugom dokumentu u Hrvatskoj? Nije. I zato kroz ovaj model, kroz direktno poreznu upravu rasterećujemo sudstvo, ne bi bilo opterećeno sudstvo nego porezna uprava ovaj dio posla radila, a ukoliko utvrdi da je netko stekao nezakonito imovinu, razliku, na tu razliku između prihoda i imovine bi se razrezalo poreznim rješenjem 60-70% da plati, a ako je u nezakonitom ili nekom kaznenom djelu stekao imovinu, onda je dužnost porezne uprave po službenoj dužnosti da to uputi u sudsku proceduru. Onda neka ide na sud. I rasterećujemo sudstvo jer ovdje bi vlasnik tih nekretnina, nezakonito stečenih mogao ići s tužbom i on dokazivati svoju imovinu, a ne da institucije države moraju njemu utvrđivati, pa onda jedno vještačenje, drugo vještačenje i na kraju dođe do zastare. Ovdje je porezna uprava ovlaštena i ima dovoljno kapaciteta, ako ne, lako se još može kvalitetno ljude educirati, zaposliti i to bi imalo smisla jer bi se ostvarili veliki prihodi, rekao sam da je 40-50 milijardi godišnje ovdje izvan zahvata porezna i drugih davanja u Hrvatskoj. Pa ako stvarno želimo napraviti jedan iskorak da kažemo pa ne može jedan ministar imati 3 stana i 2 kuće, a ima plaću 20 tisuća kuna, otkud mu? Može imati kredit, okej, neka pokaže da ima kredit, pa je kupio. Može imati nasljedstvo, okej, neka dokaže rješenjem o nasljeđivanju. Ali, ako postoji razlika, a vidimo često da postoje razlike i nitko se nije uhvatio toga da to rješava. Zašto? E pa, zato što trebaju ruke ovdje u Saboru za većinu da bi Vlada funkcionirala. Onda je i lakše kupiti jednog saborskog zastupnika, kažem uvjetno kupiti jer ne znam što su za protuuslugu dobili, ali je činjenica da smo imali prijelaze iz kluba u klub samo da bi većina ovdje postojala u HS-u, da bi se donosili zakoni koji idu po volji velikih. I onda nema onog da smo svi jednaki u Hrvatskoj pred zakonom. Nama je neprihvatljivo da se ovaj naš prijedlog zakona odbaci od strane Vlade i nadležnog odbora iz razloga da nije usklađen sa Ustavom, što ne stoji jer vidimo da zahvaća sve građane i da su svi jednaki pred ovim zakonom. Znači nismo kao neki drugi predlagači išli samo na ciljane skupine, javnih dužnosnika i službenika, nego na sve građane u RH. Ne oduzimamo nikome imovinu, ne ulazimo u vlasništvo jer je ono po Ustavu neotuđivo, ali, za one koji ne mogu dokazati svoju imovinu neka plate porez, a za one koji su u kriminalnim radnjama došli do njega, neka službeno pokrene sudski postupak nadležno tijelo, a to je u ovom slučaju porezna uprava, kod DORH-a i pravosuđa. Tako da, ti prigovori ne stoje. Imali smo i prigovor oko zastare. Pa budimo pošteni pa recimo da je 90-ih godina dok je rađena privatizacija u RH, dok su mnogi od nas bili još branitelji u rovovima, dotle su neki privatizirali poduzeća, uništavali poduzeća, otvarali, uništavali radna mjesta i na taj način se domogli imovine za koju nikad nikome ništa nisu platili, a radnici su ostali bez posla i evo nažalost, mnogi od njih sada, preko 300 tisuća naših sugrađana je otišlo izvan RH jer i iz tih razloga ne vjeruju u sustav. Pa ako je ovo pravno nedorečeno što se tiče zastare, pa mogla je Vlada i ministarstvo ići s amandmanom, pa smo se mogli oko toga usuglasiti. Ali ne, nema političke volje da se išta oko ovoga dira, a kamoli da se to pravno regulira i da se izmišljaju, imamo tehnički razlozi zašto zakon nije dobar. Pa slažem se, imamo tehničkih grešaka, nismo mi profesionalci, ali su mogla nadležna tijela onda reći u onom tehničkom smislu to nije u redu, ispravite to ali dobro, ima mogućnost i doći će ovaj zakon i u drugo čitanje pa ćemo ga do tad popraviti i nomotehnički i mislim da to su samo razlozi zašto se Vlada, nadležno ministarstvo, ne želi uhvati i u koštac s korupcijom u RH, to je pravo pitanje, zašto se ne želi uhvatiti u koštac sa korupcijom u RH. Ovaj zakon bi bio kvalitetan alat za to jer svatko onaj tko je nezakonito došao do imovine, mora dokazati otkud mu imovina, stan, kuća, automobil, pa mi danas imamo situaciju da osoba koja prima socijalnu pomoć što ste bili svi svjedoci putem medija, dođe sa skupocjenim BMW-om po socijalnu pomoć, pa kako je to moguće? Pa moguće je zato što postojeći zakonodavni okvir ne funkcionira, zato što državna tijela po službenoj dužnosti nisu ništa poduzele a i mi kao sugrađani nismo nikoga prijavili, i to stoji, ima i naše osobne krivnje pa i moje. Ali nećemo više šutjeti i gledati kako to BMW prolazi kraj nas i kako od socijalne pomoć netko živi a ima imovinu i to veliku, velike vrijednosti. Naš sustav je trom i zbog treba nove pa usudim se reći i radikalnije izmjene zakona, pa evo i na primjeru onog našeg kolege nesretnog vatrogasca koji je stradao na Kornatima, on je 12 g. trebao čekati da se njemu utvrdi naknada za ono što je on proživio i kako teško danas živi, 12 godina. I nažalost je tek nakon pritiska kolege vatrogasaca i vatrogasnih zajednica i vatrogasnih društava, Vlada pristala na nagodbu. Ovdje je riječ o korupciji, nema nagodbe. Ovdje je porezno rješenje, plati pa se ti žali i dokazuj. Ti pokreni sudski postupak ako imaš nezakonito stečenu imovinu pa dokazuj otkud ti, rasteretimo sudstvo, omogućimo prihode državi, rekao sam 40 do 50 milijardi je godišnje u toj sivoj zoni u RH, pa i sami predstavnici Vlade u obraćanju ovdje u Hrvatskom saboru su u nekim elementima priznali da postoji ta siva ekonomija u RH. A vidimo da postojeći alati ne funkcioniraju, da sudski procesi traju 10, 15 g. pa se onda zbog nekih formalnih razloga presuda poništi i na kraju šta imamo, nezadovoljstvo građana jer vide da su neki moćniji i od Vlade i od sudstva i od države. Pa kad će konačno više završiti presuda g. Ivi Sanaderu, Nadanu Vidoševiću, Milanu Bandiću i niz da ne nabrajam dalje ljudi koji obnašaju visoke dužnosti u RH i zbog kojih sudstvo očito kao takvo koje trenutno postoji u RH nema rješenja, uvijek oni putem odvjetnika i zakonskih rupa nađu rješenje a ono što je ključno, u državnom proračunu fali novca a mogli bi se ostvariti prihode samo evo da, postoji politička volja. Ja vjerujem da vi i mi ovdje u Hrvatskom saboru želimo izmjene zakona, da budu provedivi i u konačnici da ti zakoni osiguraju jednakost svih građana pred zakonima i da omogućimo da se nitko u Hrvatskoj ne može nezakonito obogatiti. Bio to zastupnik iz HSS-a ili HDZ-a ili SDP-a. svi bi trebali protiv toga da nam korupcija cvjeta u RH a vidimo da i drugi o nama kažu da je ona tu prisutna jer indeks percepcije korupcije u RH je takav da smo u rangu nekih afričkih zemalja. Da li želimo takvu Hrvatsku, jel' želimo u takvoj državi i dalje živjeti ili ćemo je mijenjati? Pa ja sam mislio da se svi slažemo da treba taj pristup mijenjati i da treba donositi zakone i treba te zakone provoditi da omogućimo hrvatskim građanima da budu jednaki pred zakonom, da im omogućimo da imamo takve prihode gdje će oni imati šansu dobiti i radno mjesto i radno mjesto sa osobnim dohotkom od kojeg mogu živjeti, školovat svoju djecu, da imaju mirovine od kojih će moći živjeti i da vjeruju u sustav jer porazno je za sve nas da preko 70% građana u RH ne vjeruje u sustav, ne vjeruje da ova država ide u dobrom smjeru i porazno je za sve nas da nam mladi odlaze iz RH. Pa evo i danas je pritisak na Vladu i nadležno ministarstvo da se otvori još 4, 5000 radnih dozvola za strance u Hrvatskoj jer više nema tko raditi pa čak ni mi Slavonci koji smo dolazili na Jadran na sezonu, više nismo za to i nećemo, otišli su nažalost u Njemačku, Irsku ili neku državu gdje ih se tretira kao radnika, nagradi za njihov rad dohotkom i garantira im se sutra mirovina i kvaliteta života dokle god se to i u Hrvatskoj ne promijeni, imat ćemo situaciju da ćemo tražiti dogodine ne 4000 još dodatnih radnih dozvola nego će trebat još 50 000 radnih dozvola, samo otkud, nema više bazena BiH-a jer i oni već gledaju da idu prema Sloveniji, Austriji i Njemačkoj, orijentiramo se na istočne zemlje, Ukrajinu pa čak i na azijske ali i tamo je takva radna snaga koja stekne ovdje znanje i vještine i sutra će, vi ne možete garantirati da će oni slijedeće godine doći i raditi u raditi u Hrvatsku nego kad steknu znanje i vještine, dođu do određenih dokumenata, da će otići i oni prema Europi jer vidimo da sada Njemačka otvara granice za sve radnike iz cijelog svijeta, tko god želi, može, ima radnih mjesta u Njemačkoj, to je jedna velika opasnost za Hrvatsku i za naše gospodarstvo i tu moramo ozbiljno poraditi na tome da napravimo takav sustav da građani imaju povjerenja u društvo, državu pravosuđe, poreznu upravu, ja vjerujem da porezna uprava ima tih kapaciteta i stručnih znanja da može provoditi ovaj ili ovakav zakon, popravljen za neke tehničke greške i za nekakve rokove, ročnost, mislim da ne bi zbog toga samo tako trebali odbaciti ovaj zakon samo zato što ga predlaže opozicija, HSS ili neka druga stranka nego ga treba onda odbaciti ako kažemo da je to nepotrebno Hrvatskoj, da ovakav zakon ne treba Hrvatskoj, da postoje zakoni koji su, koji zahvaćaju ovo područje i koji ga kvalitetno reguliraju. A svjedoci smo da to nije tako, da imamo zakonodavni okvir koji se ne provodi i da nismo svi jednaki pred zakonom. Zato vas molim da evo, u svojoj raspravi nam date još prijedloge i sugestije kako bi ovaj prijedlog zakona popravili, ali mislim da bi nam svima u interesu trebalo biti da ovaj zakon usvojimo. Hvala.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Grmoja.
Poštovani predsjedniče, u ime Kluba MOST-a, tražim stanku kako bi se konzultirali i oko ovog prijedloga, ali i situacije znači u društvo koje imamo vezano uz korupciju. Ovo što je kolega govorio o doživljaju, percepciji korupcije u hrvatskom društvu je apsolutno točno, to nije slučajno. Mi smo ovdje u HS-u nažalost svjedočili situacijama prodaje zastupnika, sastavljanju ove trgovačke većine i ono što je jako bitno naglasiti ovdje, kada su se mijenjali ključni zakoni, sjetimo se da je samo Klub zastupnika MOST-a upozorio na to da je ministar Marić išao smanjiti stopu za nesrazmjer imovine, da kolega Kristić i ja tada nismo upozorili, pridružio nam se kolega Lalovac koji nas je podržao, ta stopa na nesrazmjer imovine bi bila puno niža, na kraju ipak pod našim pritiskom povećana, ali ono što je bio problem i što ostaje problem da je umjesto onih, umjesto ispitivanja nesrazmjera imovine koju smo imali u zakonu od 2005. godine, sad uvedeno da se to provjerava za samo zadnjih 6 godina, tako da se događa da svake godine gubimo jednu godinu koju možemo provjeravati. Time ono, ćaćino doba ili Sanaderovo vrijeme praktički ostalo van domašaja istraživanja nesrazmjera imovine i očito je tu postojala namjera ministra financija, a ono što ćemo mi kao MOST inzistirati je upravo antikorupcijski zakon i antikorupcijski paket zakona. Mislim da je tu ključna transparentnost, to sam rekao i u petak kad je bila rasprava o našem zakonu, da HBOR javno obznani sve svoje kredite, što vladajući ne žele učiniti, a to smo napravili kada smo uputili zakon gdje želimo na jednom mjestu objediniti sve troškove političara. Hvala.
Stanka će biti odobrena, javlja se još netko? Ako ne, nastavljamo u 11 sati i 15 minuta.
Evo kolegice i kolege, stanka je istekla pa ćemo ići na replike na izlaganje poštovanog zastupnika Davora Vlaovića, prva replika bit će poštovanog zastupnika Marka Sladoljeva.
Hvala potpredsjedniče. Evo kolega, imam jedno pitanje, dakle, da li ste u ovom zakonskom prijedlogu koristili iskustva drugih zemalja jer mi uvijek imamo dakle kada neka oporbena stranka predloži neki dobar zakon, onda kao nije normotehnički ispravan, to im je uvijek glavni razlog za odbijanje zakona, meni nije jasno kako mi u Hrvatskoj ne možemo donijeti takve antikorupcijske zakone kao što je ovaj i uvijek se sjetim primjera iz Njemačke kad je Steffi Graf bila na vrhuncu popularnosti pa je njen otac nije platio porez, dakle jedna takva osoba kao Steffi Graf i njen otac je odmah završila u zatvoru a sav novac koji su oni zamračili su u vrlo kratkom vremenu vratili, dakle postavljam pitanje zašto mi jednostavno ne preslikamo neke zakone iz drugih zemalja koje imaju i koristimo dobra iskustva?
Hvala, odgovor poštovanog zastupnika Vlaovića.
Hvala lijepo, potpredsjedniče. Pa kolega, slažem se s vama da uvijek treba učiti od boljih, od onih koji su se ozbiljno uhvatili u koštac sa korupcijom u svojoj državi i naš pravni tim u stranci se konzultirao sa mnogim udrugama iz odvjetničkih krugova s kojima naši kolege surađuju i sigurno da ovo što je napisano u obrazloženju Vlade da se odbacuje zbog toga što nije usklađeno sa nekim drugim zakonima i zbog nomotehničkih razloga, nije prava istina, prava istina je da nema političke volje da se ovakav zakon donese u RH jer očito da ti moćnici koji imaju nezakonitu imovinu pišu zakone i oni utječu na to kako se zakoni provode u RH a nama iz HSS-a a vjerujem i vama je stalo da svi građani budu jednaki pred zakonom i da se zakoni provode, da se kazne svi oni koji nezakonito stiču imovinu u Hrvatskoj.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Grmoje.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Dakle, već sam i u ovoj stanci koju smo imal i rekao jednostavno da je korupcija jedan veliki problem koji izjeda sve segmente društva, na njega nije imun niti jedan dio društva, često se govori o problemu korupcije u politici, ta korupcija je najvidljivija i utječe na najveći broj ljudi ali mi korupciju imamo u zdravstvu, imamo je u školstvu, imamo u jednostavno gotovo možemo reći u hrvatskom mentalitetu i to je ono što je potrebno mijenjati, na to nitko nije imun ali mislim da bismo trebali i to ću dogledno vrijeme i predložiti strožije kažnjavati korupciju kod dužnosnika, kod političara, mislim da je to ispravan put jer jednostavno moramo poslati poruku i građanima, svima koji su dio društva da je korupcija nešto što ovo društvo neće i ne može tolerirati tako da u tom smjeru svaka inicijativa je za pozdraviti.
Poštovani zastupnik Vlaović.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Grmoja, slažem se i svi u Hrvatskoj znaju da je korupcija jedan od najvećih problema u Hrvatskoj i mnogi građani koji su anektirani, ne vjeruju odnosno preko 70% građana u RH ne vjeruje da Hrvatska ide u dobrom smjeru a jedan od glavnih razloga u komunikaciji s ljudima koji su otišli iz Hrvatske je to da država ne funkcionira, da pravni sustav ne funkcionira i da oni sebe tu ne vide iz razloga što ne samo da ne mogu dobiti radno mjesto sa adekvatnim osobnim dohotkom od kojeg mogu živjeti, nego da uopće ne mogu dobiti posao jer zato nemaju onaj jedan važan dokument a to je članska iskaznica vladajuće stranke i dokle god su takve okolnosti i dok ljudi tako promišljaju, teško možemo vratiti povjerenje u državu i u pravni sustav a ovaj naš predloženi zakon bi sigurno pomogao vraćanju povjerenja građana u sustav jer nitko ne bi mogao izbjeći porezne škare porezne uprave kad ih razreže porezne rješenje, mora u roku 15 dana platiti. Očito da to nije interes.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Đujića.
Kolega Vlaović, vi ste jako dobro opisali situaciju u kojoj se Hrvatska danas nalazi i ja pozdravljam svaku inicijativu ili pokušaj u nastojanjima rješavanja tih problema s kojima se mi danas suočavamo a to je prije svega korupcija. Međutim, kod ovog vašem prijedloga imam jednu dilemu koju bi htio s vama podijeliti a to je, vi ste baš spomenuli da pravosuđe ne funkcionira i kako u biti sudski procesi traju godinama, ja mislim da je to osnovni problem i da sve ove probleme može riješiti jedino jedna dubinska reforma pravosuđa. Mi imamo niz zakona koji su i sada dobri samo se ne provode. E sada što je moja dilema, moja je dilema gdje vi u ovom svom prijedlogu u biti veće težište stavljate na poreznu upravu koja bi onda trebala provoditi istrage u odnosu na sudstvo e sad mene zanima da li u ovoj situaciji kada svjedočimo hadezeizaciji institucija u državi, porezna uprava kojoj je načelu osoba iz vladajuće stranke a odgovara ministru financija, da li bi takva porez6na uprava provodila istrage nad ministrima, nad njihovim kvadratima, imovinom, itd., to su dileme s kojima s ja susrećem u ovom prijedlogu.
Odgovor poštovanog zastupnika Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče. Pa kolega, slažem se s vama da je ključ provede zakona u Hrvatskoj kvalitetno i efikasno pravosuđe. Mi vidimo da kroz niz sudskih procesa koji traju 10, 15 g. pa se ponovno vraćaju na početak, to dokazuje da pravosudni sustav ima svoje mane i da treba ozbiljnije zahvatiti u reformu pravosuđa, dati veći naglasak na toj kvaliteti suđenja, na adekvatnim uvjetima napih sudaca i njihovom osobnim dohodcima i cijelom tom sustavu, ne samo suscima nego kompletnim ljudima koji rade u tom sustavu a što se tiče porezne uprave, pa evo u dobroj vjeri, ja vjerujem da tamo postoje stručni, moralni ljudi koji bi ovaj zakon mogli provoditi i ne bi im trebala sudska vještačenja i neki sudski vještaci kojeg bi morali plaćati mimo sustava nego unutar porezne uprave postoje kvalitetni ljudi samo ih treba kvalitetno nagraditi za njihov rad i dat im alate kao ovaj zakon da mogu stati na žulj onima koji nezakonito stječu imovinu.
Hvala. Slijedeće replike poštovane zastupnice Alfireve, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Vlaoviću, vi ste u svom uvodnom izlaganju spomenuli da zapravo Vlada ne prihvaća ovaj prijedlog, vaš prijedlog zakona u jednom dijelu zato što smatraju i nije ustavan. Mislite li da je sad, rekli ste sami da to vjerojatno nije samo, da to nije točno i ili zato što nije ustavan ili zato što možda oni zaista imaju drugačiji modus operandi po kojem zapravo je normalno imati Mercedes u dvorištu, a ne znati otkud vam je ili ako znate, onda ga, teško ga dokazujete ili imati roštilj odnosno zgradu za koju tvrdite da je roštilj ili isto tako po tom modusu operandum kažete da zapravo imate hotele, a da zapravo imate 21.g., pa ne znate [[Upadica: Hvala]] ni otkud je [[Upadica: Poštovani zastupnik…]] ni kako je došlo do toga.
…Vlaović.
Hvala potpredsjedniče. Pa kolegice, dobro ste detektirali problem, nije ovdje riječ o neusklađenosti ovoga zakona sa Ustavom jer mi smo u svom prijedlogu jasno išli prema svim građanima koji žive i rade u RH i koji su poslovno sposobni, da su svi pod nadzorom nadležnog tijela Ministarstva financija porezne uprave i da one po službenoj dužnosti može utvrditi u odnosu na postojeće alate koje imaju kroz OIB, kroz druge obrasce, šanse utvrditi koliko tko ima prihode od osobnog dohotka i drugih izvora, a koliko ima vrijednost imovine i koliko utvrdi nesrazmjer da to oporezuje po visokim stopama. Ali nažalost, da, drugačije je modus operandi, nama odnosno ovoj Vladi ne treba ovakav zakon jer postoje zakoni koji se ne provode ili koji se selektivno provode, pa onda pojedinci ne moraju dokazivati otkud im u poreznoj imovinskoj kartici nekakva nekretnina, Mercedes [[Upadica: Hvala]] ili kuća. Mislim da je to [[Upadica: Slijedeća…]] žalosno.
…replika poštovanog zastupnika Matića, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Kolega Vlaović, vaš prijedlog zakona je vrlo plemenit, ali i sami znate da je u stvari vrlo naivan jer dotaknuli ste se ključnog problema RH, onoga što tišti hrvatske građane već 30.g., ubija nas nepravda, dok su 90.-tih branitelji ginuli za ovu zemlju, drugi su krali i sada, sami ste rekli, ako i Vlada i saborski odbor odbijaju prijedlog tog zakona, sve vam je jasno, znači ne žele da se to dotakne jer kada bude se ovaj zakon odbacivao, trebalo bi pitati ljude tko je za to da, da mu inspekcija uđe u kuću i recimo, evo ja prvi dižem ruku u svako doba dana i noći mi dođite u kuću. Međutim, volio bih i predložio bih vam ukoliko, a zna se da će Vlada odbiti taj zakon, da ozakonimo čuvenu Rojsovu „tko je jamio, jamio“ da to stavimo u Ustav i da RH konačno krene naprijed jer bez toga mi se stalno vraćamo nazad i nazad i to guši ovu zemlju [[Upadica: Hvala]] i RH bez toga [[Upadica: Poštovani zastupnik…]] nema šanse. Hvala.
…Vlaović.
Hvala potpredsjedniče. Kolega, ovo je bitno što ste na kraju rekli, da RH krene naprijed, da se konačno neke pozitivne stvari počnu događati u RH, da građani mogu živjet od svog rada i da znaju ukoliko je netko od njihovih susjeda, pa ili uvaženih ministara nešto nezakonito stekao, da postoji alat, da postoji ovakav zakon kojim će ga država kazniti i osigurati si prihode. Ali, nažalost, očito nema političke volje, evo mi smo kroz ovaj zakon pokazali jednu političku hrabrost, ne bih rekao naivnost, nego političku hrabrost jel da ovo predložimo jel su naši pravni stručnjaci, ja vjerujem to dobro pogodili temu, postoje nekakve nejasnoće koje se mogu ispraviti, još i doraditi i da ima političke volje u ministarstvu i u Vladi, mogli su ić s amandmanima i popravit ovaj naš loš zakon, a ja se usudim reć da je on jako dobar, samo nekog boli, a boli one koji imaju, a mi koji nemamo, nažalost, moramo bar ovo [[Upadica: Hvala]] na te probleme.
Slijedeću repliku je trebao imati poštovani zastupnik Culej, nema ga, gubi pravo, pa će slijedeća replika biti poštovane zastupnice Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Poštovani kolega, vjerujem da je vaš motiv kad ste predlagali ovaj zakon bio dobar, međutim, dakle, moram istaknuti ovo je vrlo kompleksno pitanje i samo utvrđivanje nezakonito stečene imovine je vrlo zahtjevno i mislim da bismo, u stvari kada bi ovakav prijedlog zaživo, mi ubili poreznu upravu, tako da mislim da ipak trebamo ostat kod toga da su sudovi ti koji su jedino mjerodavni provoditi i utvrđivati da li je netko nezakonito stekao imovinu, pa onda nakon toga izreć određenu kaznu jer na ovaj način bojim se da bismo brojnim građanima našim i sugrađanima u stvari i osporili ona prava koja su im ustavom zagarantirana. Hvala.
Poštovani zastupnik Vlaović.
Hvala potpredsjedniče. Pa kolegice da, postoje zakoni koji reguliraju ovo područje i postoji pravosuđe u kojeg naši građani nemaju povjerenja, a razlog je zato što pojedini sudski postupci u ovakvim predmetima traju godinama i ono što je još posebno smeta naše sugrađane, još nisu čuli, niti vidjeli da ni po jednom pravomoćnom sudskom presudi vraćena ijedna kuna u državni proračun, to je ono što naše sugrađane zanima, kad će se ti novci vratiti u državni proračun, a svjedoci smo da je puno državne imovine otuđeno kroz privatizaciju poduzeća, kroz neplaćanje poreza i jednostavno taj model očito da nije dobar i treba imat političke hrabrosti ga mijenjat. Ovaj zakon bi naravno donio više posla poreznoj upravi, ali ja vjerujem da tamo ima dovoljno stručnih ljudi koji to mogu provoditi, ako ne, ima ih na tržištu rada, zaposlimo ih, educirajmo ih, dajmo im šansu jer bi među 40 do 50 milijardi kuna [[Upadica: Hvala]] uprihodovali u proračun države.
Hvala lijepa. Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Želi li predstavnik Vlade dodatno obrazložit mišljenje? Ne. Onda otvaram raspravu i prvi će govoriti u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče HS. g. Državni tajniče, kolegice i kolege, svaki prijedlog koji ide ka tome da se spriječi bilo kakav protok novca koji ne ide prema državnom proračunu, a trebao bi ići tamo ili sive ekonomije je hvale vrijedan. Međutim, isto tako ako donosimo ili predlažemo takav zakonski prijedlog on naprosto mora biti usklađen sa pozitivnim zakonodavstvom RH, počevši od Ustava preko Kaznenog zakona itd., tako je ovo tematika, ovaj zakon ja bih u stvari počet ću u stvari s tim raspravu svidjelo se to nekom il ne, volio bi vidjeti predlagatelja ovoga zakona da po ovome zakonu provede i jedan postupak nezakonito stečene imovine ili porijekla imovine. Evo, to bih volio vidjeti, da li je to moguće, a u svojoj raspravi u dalje pokušati obrazložiti i naprosto nije istina da u proteklim razdobljima se ništa nije radilo. Da siva ekonomija je tako katastrofalna iz jednostavnog razloga što siva ekonomija je problem svih država na svijetu, negdje veća, negdje manja. U Ministarstvu financija imate dokumenat koji je radio Ekonomski institut, Udio sive ekonomije u gospodarstvu RH za 2004., '05. i 06. ja mislim, te na jednoj znanstvenoj ovoga po znanstvenoj metodologiji temeljem dostupnih podataka rađeno o udjelu sive ekonomije. I nemojte se razbacivati o silnom postotku sive ekonomije jel da je to tako koliko ste vi rekli postotak onda bi u Hrvatskoj bila nimalo ovoga lijepa i dobra situacija, a kao što vidite jedan od najkvalitetnijih stvari za koje dobivamo priznanje od svih međunarodnih financijskih institucija isto tako i od kreditnih rejting agencija je fiskalna konsolidacija RH. A fiskalna konsolidacija vam znači ništa drugo, znači maksimalno zahvaćanje i ubiranje prihoda gdje Hrvatska je vrlo visoko ocjenjena i kontrolu rashodovne strane. Dakle, to su činjenice. Ovaj prijedlog zakona je nažalost neusklađen, neusklađen sa Ustavom, neusklađen sa Kaznenim zakonom, neusklađen sa Općim poreznim zakonom, tu se brka koje su odredbe i ustvari što je Opći porezni zakon, neusklađen sa Zakonom o porezu na dohodak, Zakonom o porezu na dobit, međunarodnim računovodstvenim standardima i mogu nabrajati tu niz zakona jer vi kad donosite nekakvo rješenje da je netko ostvario nešto i temeljem toga kupio nešto vi morate se pozvat na određene zakonske propise temeljem kojih odredbi i kojega članka osporavate da je on nešto nezakonito stekao. Dakle, to su činjenice. Isto tako kolegama i kolegicama koji su ovdje iz politikantskih razloga vole razbacivati silnom korupcijom ja pitam da li, koliko kolega u ovoj sabornici zna za izjavu o političkoj izloženosti i šta ona sadrži u sebi i tko je nju dužan podnesti, vaš, vaša supruga, vaš otac, vaša majka, vaš djed, baka, vaša djeca ako idu u bilo kakav kreditni odnos, ako im otvaraju žiro račun i bilo šta su dužni popuniti taj obrazac izjave o političkoj izloženosti. A šta on govori? On govori da se na sve te ugovore, na sve te transakcije treba obratit naročita pažnja upravo zbog te izloženosti. I onda dolazite do Ureda za sprječavanje pranja novca gdje svaka transakcija preko 100.000 kuna je i te kako preispitana, pregledana itd., imate uredbu i interni naputak iz Porezne uprave od 2005. godine da svako stjecanje pokretnine, nekretnine iznad iznosa od 100.000 kuna mora imati izjavu o porijeklu novčanih sredstava, a isto tako uz ovu izjavu o političkoj izloženosti ako idete u bilo kakvu transakciju morate dati izjavu o porijeklu novčanih sredstava. Dakle, to naprosto u Poreznoj upravi postoji i ne možete reći da se nešto događa da Porezna uprava ne reagira. Porezna uprava ima sistemski riješeno neke stvari koje u datom momentu reagiraju i upozoravaju da se događaju određene nelogičnosti u transakcijama i svemu skupa. I sad gledajte kolegice i kolege, temeljem svih saznanja i spoznaja donesen je OIB, OIB koji je trebao biti sredstvo, najsnažnije sredstvo za borbu protiv korupcije. Jedan ne kazujući identifikacijski znak, ali putem kojega će biti sve zavedeno u ovoj državi. Zemljišne knjige, znate koliko je danas u Hrvatskoj putem OIB-a evidentirano vlasništvo u zemljišnim knjigama, ja ne znam da li je preko 35% u trenutku kad je uvođen OIB putem JMBG-a nije bilo evidentirano više od 5% imovine u zemljišnim knjigama. Dakle, OIB je taj temeljem koga se u Poreznoj upravi ili bilo koja druga institucija u RH može povuć određene podatke. Da ne bi ispalo ovako ili onako jedanput je državni odvjetnik tu, prije dvije godine u podnošenju godišnjeg izvješća rekao da od 2005. godine postoji on line veza između Državnog odvjetništva, Porezne i Carinske uprave s jednim isključivim razlogom da Državno odvjetništvo može doći do podataka koji su im potrebni za istrage, a da se o tome ne lementira što je nažalost u Hrvatskoj vrlo često običaj da mediji prije rasprave neke stvari nego što to rade istražni organi. Dakle, povezanost Državnog odvjetništva i Porezne uprave, to je bila izjava državnog odvjetnika ovdje s ovoga mjesta ovdje da ne bi ispalo sad da se netko nešto govori. Dakle, postoje institucije, postoje pravila, ja ne kažem da uvijek ne može biti bolje, može biti bolje, može biti kvalitetnije, ali ove teme naprosto zbog digniteta institucija ne smiju biti tema političkih i politikantskih rasprava. Jer istovremeno, kolegice i kolege imate slučajeva gdje je da li Porezna, da li Financijska policija, da li Porezna uprava, da li netko drugi utvrdio nekom određene nepravilnosti, oduzeo mu nezakonito stečenu imovinu, on je na kraju dobio spor na ovoga na Vrhovnom sudu i država mora isplatiti s obzirom da su u tim godinama zatezne kamate bile iznimno visoke, mora isplatiti silna novčana sredstava. I zato kad netko kaže da bi temeljem samo ovoga zakona netko mogao utvrditi nekome da je ostvario nezakonitu imovinsku korist, da njegovo imovinsko stanje nije pokriveno sa njegovim zakonito ovoga stečenim sredstvima se grdo vara. Svatko ima pravo na sudsku tužbu, a što ako se nakon 5 ili 3, 2, 5, 10 godina utvrdi da je ovo bila totalna pogreška i da država treba isplatiti silne kamate. Tko će snositi odgovornost? Dakle, to su sve činjenice. Ne, ni u jednom trenutku mi ne pada na pamet negirati dobru želju Kluba HSS-a, ali bježmo, okanimo se politikanstva. Pričati ovdje da se događa ovako, znači da porezna uprava ne radi ništa, da financija policija nije radila ništa, da porezni USKOK nije radio ništa, da carina ne radi ništa. Da Državni inspektorat ne radi ništa, da MUP ne radi ništa, da državno odvjetništvo ne radi ništa, znači nijedna institucija u ovoj državni ne radi ništa i netko se sjeti napravi jedan uradak ovako, jedno štivo koje se ne poziva na jednu zakonsku odredbu i on će riješiti sve probleme i sav taj nerad svih državnih institucija. Ja se naprosto ne mogu složiti s tim. Ja vjerujem da te institucije rade predano i pošteno svoj posao. Druga stvar, kolegice i kolege, nešto što nije u legalnim okvirima je vrlo teško uloviti, pa pogledajte, cijeli svijet se bori s time. Pa kad je krenula najezda terorizma, pa Hrvatska je ušla u tu međunarodnu da kažem, koaliciju ili kako god hoćete, o sprječavanju pranja novca i financiranja terorizma. Dakle, tada se shvatilo da se to naprosto ne može napraviti na razini jedne države nego da to mora biti međunarodni pokret. I ono što je vrlo bitno, tada se dogodila razmjena podataka o računima za koje se prije bilo nezamislivo da bi institucije iz RH te podatke mogla dobiti. To su činjenice o kojima treba govoriti. Jer nisu novci tu, novci su negdje drugdje. Ali pomoći svih tih instrumenata mi moramo doći do toga. Ali, na ovakav način lagano se nabacivati sa blatom, korupcija, ovo, ono, naprosto, to je kao da nabacujemo se sami na sebe jer mi smo dio tijela koje donosi zakone u RH. Mi smo dio toga. Dakle, mi smo morali reći da odredbe poreza na dohodak, odredbe Kaznenog zakona, odredbe ovog ili onog zakona nisu dobre i da ih treba ispraviti da bi službe koje provode te zakone bile djelotvornije. Ja naprosto ne mogu si dozvoliti da s ove govornice govorim drugačije. I prihvaćam politikantski ocjene, nabacivanje, ali to je postalo moderno, nekoga išamarati ovako i onako, međutim, kolegice i kolege. Porijeklo imovine vam je proces, nekad ste u bivšoj državi u upravama prihoda imali posebno zaposlene školovane pravnike koji su provodili procese porijekla imovine. I znate koliko je efikasnost tu? Vrlo mala. A da se i te kako radi u poreznoj upravi, ja ću vam samo navesti od 2010. koliko je pokrenuto postupaka. Preko 2000 postupaka je pokrenuto i utvrđeno je ukupno nesrazmjerni iznos od milijardu i 417 milijuna kuna. Iz dakle, također se može reći da je 2016. pokrenuto 104 postupka, 2017. 73 postupka i utvrđena je nesrazmjerni iznos između iskazanog dohotka i imovine u vrijednosti od 158 milijuna kuna. Onom naputku i uredbi porezne uprave Ministarstva financija iz 2005. godine, dakle porezna uprava je imala nalog da nakon svakog boat show-a ili sajma automobila u Gradu Zagrebu, prikupi podatke i u Splitu, prikupi podatke o kupcima brodova i o kupcima skupih automobila i iz jednostavnog razloga se, dakle ti novi vlasnici mogu usporediti se njihova imovina, može usporediti sa onim što su kupili. To su procesi koji se provode u poreznoj upravi. Ali, kažem, rekao sam za ovu izjavu o političkoj izloženosti, rekao sam, vrlo malo ljudi u Saboru zna za taj dokument, ali smo isto tako već u tijeku ove rasprave čuli silno nabacivanje o političkoj korupciji. Dakle, imamo zakonodavstvo kakvo imamo. Te zakoni su doneseni u ovoj Visokom domu. Ako nam se ne sviđaju, ako se ne slažemo, predložimo njihove izmjene i promjene. Argumentirano. Ovo je zakon, nažalost, nemojte se uvrijediti, jedno štivo opće naravi u zakonu neprovedivo i druga stvar, da budem do kraja otvoren, ovim zakonom se praktički predlaže legalizacija nezakonito stečene imovine. To je činjenica. Možete se smijati koliko god hoćete, ali vi ako platite 40 ili 60% porezna na nešto i ozakonite to da je to sad vaše, to je to. To je to. Ali, kažem, druga stvar, nije u ovoj državi na vlasti HDZ jedino tolika godina. Ta vlast se dijelila u proteklih godinama, mnogi su participirali u vlasti i imali su priliku predložiti zakonske izmjene i promjene. Ja to nažalost nisam vidio. I danas ćemo čuti ovdje neargumentiranog nabacivanja na ovoga ili onoga, međutim ima ona biblijska, neka kamen baci prvi onaj koji je nevin. To je ona biblijska i čovječanstvo se nje drži već tisućama godina. Kažem, Klub HDZ-a ne može podržati ovakav prijedlog zakona iz jednostavnog razloga što je on u suprotnosti sa niz drugih zakona, a vi ako hoćete utvrditi da li je netko, recimo u nekoj tvrtki prikazao realno svoju dobit, morate pogledati Zakon o računovodstvu, morate pogledati Zakon o porezu na dobit, morate usporediti sa međunarodnim računovodstvenim standardima, da bi utvrdili kolika je njegova dobit stvarna. I da, druga stvar, Ured za sprječavanja pranja novca. Jedna neovisna institucija, vi imate priliku svake godine raspravljati u izvješću Ureda za sprječavanje pranja novca, evidentirati svaki transakciju preko 100 tisuća kuna i temeljem toga, ocjenjuju i procjenjuju, gledajući podatke koji su im dostupni, da li netko ima pokriće ili nema pokriće za tu transakciju i otkud mu to. Tko god misli drugačije, taj se grdo vara i onda si taj dozvoljava da blati institucije. Bolje imati, kolega Lenart, imat ćete priliku govoriti, recite slobodno, samo ja vas molim, govorite argumentirano, tko god misli drugačije, neka predloži da te institucije drugačije funkcioniraju. To je naprosto, bolje imati i lošu instituciju nego nikakvu instituciju. Lošu instituciju možete napraviti, a nikakva institucija vam neće raditi ništa. Prema tome, porezna uprava ima rezultate, ima pokazatelje, o njima se može govoriti, RH ima udio sive ekonomije koliki ima, on nije ni približno ovoliki o kojem se govori i određena gospodarska kretanja tjeraju na to recimo da se događa siva ekonomija na tržištu radne snage, kao što će se nažalost događati i u ovim trenucima, naprosto nešto ne postoji. Ali, ponavljam, politikanski i politički se odnositi prema institucijama RH koje vrijedno i pošteno rade svoj posao, naprosto nije dobro, nije dobro. Mi moramo vjerovat u te institucije jer na kraju krajeva te institucije se samo mogu popraviti i mogu biti i bolje, al ako ćemo se odnosit ovako prema njima, onda je to naprosto nešto što nije dobro jel onda pljujemo vlastitu državu, onda nemojmo govorit koliko nam je ona draga. Hvala lijepa.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika je onaj HSS-a i Demokrata u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Željko Lenart, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, HSS je stavio u proceduru jedan zakon koji može riješiti mnoge probleme u RH. Svjetske agencije, znači nije ovo naše bajanje, su rekli da se u RH zamrači negdje oko 50-60 milijardi kuna godišnje. Svrstavaju nas na vrh korumpiranih država u svijetu i sada nama kolege iz HDZ-a žele reć da smo mi ovdje napravili nekakvo štivo, onako nešto bez veze, pa normalno da vam se to ne sviđa, ali ako želimo napraviti poštenu državu koja je nažalost nastala na pljački pojedinaca dok su neki trunuli u rovovima i borili se za ovu državu, neki su debelo, debelo krali i to svi znate i to vam je svima jasno. Zbog čega je HSS u ovo uključio i poreznu upravu? Porezna uprava se bavi egzaktnom znanošću, a to je matematika, sudstvo ne, pogledajmo kako nam sudstvo donosi presude, danas su ovakve presude, na drugom … [[Govornik se ne razumije]] na Vrhovnom sasvim deseta, pa se opet vraćamo ispočetka, pa kada bi se sudstvom mogla utvrditi neka nepravilnost iz ovog zakona? Nikada, zato što vi kontrolirate sve. Vlada RH kontrolira i ovaj HS. U ovom HS zastupnici ne odlučuju o onome što bi trebalo donijeti u ovim zakonima, pogotovo oni koji su vladajući, oni nikada ne mogu glasovati po svojoj savjesti. Znači, Vlada odlučuje što će se i na koji način donijeti u ovom HS, ovog HS ne bi ni trebalo zato što je već sve odlučeno negdje. Porezna uprava, porezna uprava ima računovođe, ima ljude koji znaju zbrajati, oduzimati i dijeliti, koji znaju isčitati iz izvješća tko je koliko uprihodovao i tko koliko ima i vrlo lako, bez suđenja, poreznim rješenjem iz čistoga računa, znači ovdje nije bajanje, ovo je čisti račun kojega će netko napraviti da se vidi da li je netko uzeo značajno više od onoga što je uprihodovao i nitko ne kaže uzet će ti se to, imaš period, pa ti dokaži odakle ti to. Brate mili, ako ne možeš dokazati odakle ti dvije kuće, vikendice ili ne znam što, ha onda znači da si maznuo, nije ti nitko s nema pustio, Sv. Petar dolje, pa da to imaš, nego si maznuo. I to što ne možeš utvrditi, brate mili, plati državi porez, a porez može biti i 100% jel tako? Nije oduzeto nego je oporezovano. Da bi se nekome oduzela nezakonito stečena mirovina, mora se sudit i dokazivat na sudu, na našim sudovima se ne može ništa dokazat, pa pogledajte suđenja Sanaderu, Vidoševiću i mnogima da ih sad ne nabrajam sve, pa zar vi mislite da su naši ljudi vani na ulici idioti? Pa oni su jako svjesni što se dogodilo u RH, što se dogodilo 90.-tih godina, pa mi smo naslijedili iz one države industriju, proizvodne pogone, gdje su, nismo ih ni ofarbali, 25.g. ove države, pola vijeka bivše države, pa nismo stvorili ni 10%, uništili smo ono što smo imali, danas smo mogli biti značajna gospodarska sila u ovom dijelu Europe da smo sačuvali to i da se to nije pokralo. Pogledajte koji se bijesni auti voze po RH, pogledajte što to imaju ljudi od 20-tak godina. Pišu mediji da je jedan naš kolega dužan 700.000,00 kn poreza, pa ljudi moji ako je to istina, kako može dobivat od države plaću? Postoji masa toga što svi znaju, svi zatvaraju oči i normalno da smo mi u HSS-u bili svjesni da HDZ neće pustiti ovaj zakon zato što bi došlo do potresa, došlo bi do tektonskih promjena u RH kada bi stvarno oni koji ne mogu dokazat to što imaju, a mnogi ne mogu dokazat, morali platit ili bi na neki način ostali bez toga. Pa vi kolege jako dobro znate koliko se od zastupničke plaće može potrošiti i steći. Od zastupničke plaće ne možete kupovati niti vile, niti apartmane, niti vikendice, niti se voziti u autima od milijun kuna, ali u povijesti hrvatske države postoje takvi zastupnici koji su to sve prihodovali. Nedavno smo imali isto, evo najnovije povijesti ministara, od Tolušića, Žalac, Marića i da ne nabrajam dalje, zar od 20.000,00 kn plaće, pa ti ljudi kao da ni ne jedu, ni ne oblače se, nemaju djecu, ne troše struju, da sve to mogu uložit u to, ne mogu to dokazat na taj način. Ovaj zakon je vrlo jednostavan, ono čega se boje oni koji su u grijehu, su jednostavni zakoni koji su djelotvorni i brzo proveden. Mi danas imamo imovinske kartice u kojima može pisati što god hoćete i nitko vas ne pita odakle vam to. Evo neki čak zaborave staviti i to u imovinsku karticu da eto netko ne bi slučajno vidio što oni imaju. Nažalost, to se dešava zato što su mnogi ljudi nedodirljivi. U ovoj državi vrijedi poslovica da je zakon paukova mreža u koju se vataju sitne mušice, a bumbari lete kroz nju i vi sudstvom ne možete dovesti red u državi da se ne krade, pa svima je jasno tko god je sudjelovao u kojim razinama vlasti, kako se funkcionira, svugdje se uzima postotak na nekakvo izvođenje poslova, na građevinske radove, tko može utvrditi koliko se je na nekoj cesti zakopalo duboko ili nasipalo duboko, ovdje sjede i načelnici i gradonačelnici, oni jako dobro znaju kako to funkcionira na donjoj razini, oni koji su nepošteni, oni to vrlo dobro iskorištavaju, a svaka čast onima koji su pošteni i koji rade za svoje građane, ali ovo sve što se dešava, ovoliko novca kojega nestaje u RH znači da su zbog toga male mirovine, da su zbog toga niske plaće i da su zbog toga velika davanja na te plaće. Jučer sam sjedio sa poduzetnicima koji kažu da je nemoguće izdržati tolike namete na plaće. Vi ako želite dat plaću čovjeku 8 ili 9.000,00 kn, a danas to već polako morate i konobaru dat, mehaničaru, zidaru, vi morate dat toliko novaca da nitko to ne može izdržat i što se onda dešava? Dešava se da se rade poslovi na sve moguće načine kako bi se uspjelo savladati sve te prepreke koje država stavlja. Znači, s jedne strane država po onima koji rade i privređuju, udara maksimalno, a s druge strane oni koji kradu taj novac koji je stavljen u državnu blagajnu i koji bi trebao služiti za razvoj ovog naroda i ove države, ga otuđuju na mnoge načine i mi tj. oni koji bi mogli prihvatiti ovakav zakon, ne žele ga prihvatit uz mnoge prigovore, eto, taj zakon nije usklađen, nije ustavan, nije ovo, nije ono, pa normalno, onaj tko hoće nešto riješiti on traži način kako da riješi, a onaj tko ne želi, on traži način kako da ne riješi. Stoga drage kolegice i kolege, mi živimo u državi koja je skoro u svim Vladama imala ogromnu korupciju, ta korupcija buja i raste i dan danas. Evo mogu jedino se sjetiti Vlade Jadranke Kosor koja je spominjala nultu stopu tolerancije na korupciju, al nažalost nije dugo trajala u HDZ-u. Političke elite, interesne skupine su stvorile takvu mrežu koju je vrlo teško raskrinkati ili razbiti ili od nje kroz sudstvo naplatiti ono što je oteto. Lopova, u ovom slučaju utaje poreza se ne hvata kad on krade, već kad on troši, kad on troši jer oni koji su uzeli voze Mercedese, pa kad onda imate 20.-godišnjaka koji ima dva auta vrijedna 100-150.000,00 EUR-a onda se pitate, ja se pitam, pa zar sam ja glup? Uz ovo što radim, bavim se i poljoprivredom, crnčim ko budala, a nemam ni vikendice, ni apartmane i u svojoj karijeri sam imao pristojne plaće i kao dožupan i kao državni tajnik i onda se pitam pa gdje su ti ljudi išli u školu, ja bi išao tamo ili na taj tečaj na koji način se dođe do toga. No, sve to njih neće ni na kraju krajevima sretnima, oni svoje probleme sami sebi s time stvaraju i bit će im daleko teže u životu nego što oni misle da se novcem sve može riješit. Zaobilaženje neefikasnog sudstva je jedna od temeljnih stvari ovoga zakona i svi koji žele nešto riješiti, a sudstvo nažalost nećemo moć riješiti jel ni sami suci nisu do neki dan morali dostavljati imovinsku karticu, kako bi se vidjelo odakle im imovina i što su sve stekli. Stoga zakon će doći na glasovanje, ako vi u HDZ-u ne želite podržati ili vi gospodo iz Kluba Milana Bandića, a vi biste tek prvi trebali dokazati da niste dio toga. Ako podržite ovaj zakon, vjerujte da će se mnoge stvari u RH mijenjati, bit će tu svašta u početku, ali s godinama će se vidjeti da je ovo vrlo, vrlo dobar i jednostavan zakon i ako naravno da će vladajući upret sve snage da ismiju ovakav prijedlog zakona, ali HSS će na ovom ustrajat bez obzira da li u oporbi ili ako ima priliku obnašati vlast. Trudit ćemo se da se ovaj dio korupcije koji iznosi 13,5% BDP-a smanji na najmanju moguću mjeru. Naravno i mi smo svjesni da u svim društvima u ovome svijetu postoji korupcija, ali nisu sva društva pri vrhu te ljestvice kao što je RH. Iza nas su mnogi slučajevi koji to jednostavno neoborivo dokazuju, posljednji vam je Agrokor di je jedna tvrtka značajna za RH jer se bavila proizvodnjom hrane, distribucijom, preradom, pakiranjem je jednostavno nestala, otišla je u strane ruke, 33000 hektara državnog poljoprivrednog zemljišta diljem cijele RH je završilo u stranim rukama, zar mislite da je to slučajno? Ja smatram da nije i ne krivim one koji su htjeli to zemljište pod svoju kontrolu, nego krivim one koji su to olako dozvolili, olako su dozvolili da najznačajniji hrvatski resurs, poljoprivredno zemljište, a sjetite se da jedino žena i zemlja rađaju je otišlo pod kontrolu stranih investitora. Izvori pitke vode, sve je to netko nekome jako dobro podmazao da bi to dobio i koristio u budućnosti. Stoga sve ove političke trgovine, kupovina vijećnika, mandata, rušenje župana, načelnika, gradonačelnika, makinacije, sve je zbog interesa, zbog moći jer kako sam već jedanput rekao u RH vrijedi ona „tko laže taj krade, tko krade taj ima, a tko ima toga poštujem“.
Slijedeći klub zastupnika je onaj nezavisnih zastupnika u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege, pa evo nastojat ću u kratkoj raspravi u ime Kluba nezavisnih zastupnika izraziti potporu ovakvom zakonu jer on je bitan iz dva razloga. Prvo, zbog toga što progovara o temi koja, a čini mi se da ni Vlada do kraja nije razumjela intenciju ovog zakona, progovara o temi koja je stavljena pod tepih i nastoji se zaboraviti u hrvatskom društvu, istina je, dolaze mlade generacije, njih ne zanima više što se događalo u privatizaciji. Međutim, privatizacija kao jedan povijesni proces koji se odvijao u RH, proces koji je se ticao tadašnjih, svih tadašnjih poduzeća ili gotovo svih važnijih poduzeća i općenito gospodarstva je izuzetno važan proces. Naravno, njemu ne treba pristupati niti paušalno, niti trivijalno, niti ga previše pojednostavljivati jer on je iziskivao određena znanja i čini mi se kad danas sa odmakom govorim o toj temi, da ljudi koji su vodili privatizaciju i pretvorbu su imali znanja, imali su oni znanja i ne radi se o tome da su oni donijeli dobar zakon ili dobre zakone, pa da su oni lošom provedbom završili ovako, naprotiv tome, oni su donijeli veoma loše zakone po većinu hrvatskog stanovništva, a koji su nažalost dobro donijeli samo nekolicini, bilo da je riječ o 200 obitelji koji se spominjalo, 200 bogatih obitelji ili njih netko procjenjuje na 2500 ljudi koji su imali direktne koristi od tih procesa, a većina stanovništva je ostala u tom dijelu, znate ne bez novca, ne radi se o tome da se u privatizaciji opljačkao novac, pa su jedni uzeli, a drugi su ostali bez novca, nego većina ljudi je ostala bez radnih mjesta, ono što je najporaznije za cijeli postupak, da su ljudi ostali bez radnog mjesta, bilo da se pretvaralo ili privatiziralo u PIK-ove, bilo da je riječ o velikim poduzećima, jedan od primjera, ja sam ovdje govorio u HS više puta, to je bio gigant u drvnoj industriji, poduzeće Gaj iz Slatine u kojoj je državna revizija našla niz nepravilnosti, ali nitko po tim nepravilnostima nije ništa poduzimao. I druga stvar koja je bitna, a kažem Vlada je nije do kraja prepoznala, je to da Vlada ima mehanizme, Vlada RH, resorni ministar može i danas iako s pravom kaže da je ovaj zakon nedorečen, da ima određenih neusuglašenosti s drugim zakonima, može donesti bolja zakonska rješenja koja će u ovim okolnostima sada kad se više, ako se više ne može uzeti ono ili vratiti ono što je na nezakonit način uzeto, u sadašnjim okolnostima može itekako kontrolirati da se ti procesi više ne odvijaju na taj način, još uvijek imamo nažalost, i neki dan su bili u HS radnici iz Međimurja, još uvijek imamo te intencije da se radnicima oduzme radno mjesto, to je najvažnija zadaća Vlada. Mi vidimo, i danas smo imali priliku slušati zahtjeve udruge poslodavaca gdje kažu da im nedostaje radnika i traže veću kvotu za uvoz radnika. Vlada je to odbila, al kaže da na Zavodu za zapošljavanje ima oko 6000 radnika koji u ovom trenutku nemaju posla, a istovremeno se rade takvi procesi da se još više radnika uputi na Zavod za zapošljavanje, ali to su radnici koji su u poduzećima proveli 30 do 40.g. i teško će i Zavod za zapošljavanje preko noći te ljude prekvalificirati ili omogućiti da nađu drugo radno mjesto, osim ako i ti ljudi ne napuste ovu zemlju. Zato se ovoj temi treba pristupiti sa jednog šireg aspekta i to mora cijela Vlada RH, istina, ovo je bila, ovo je kad govorimo o očitovanju Vlade, ovo je očitovanje napravilo Ministarstvo financija i ono s pravom upozorava da određene odredbe nisu usuglašene sa drugim odredbama zakona i da postoje određeni mehanizmi da se inače vrši kontrola porijekla imovine. Međutim, procesi koji su započeti '90.-tih još uvijek nažalost se odvijaju i na tome Vlada ne može zatvoriti oči. Poduzeća u RH danas posluju mimo tržišta, da kažemo u velikoj mjeri mimo tržišnih zakonitosti i tu vidim najveći problem i kroz proces privatizacije se to događalo i danas jer kroz razne subvencije, poticaje kojima se, natječaje, javne natječaje, kojima se određenim pojedincima daje bolje pristup ili bolje mjesto na tržištu, se druge onemogućuje i nemamo pravu tržišnu utakmicu i zbog toga se nalazimo u velikim problemima, a to se direktno tiče i cijene rada. E sad, kakve to veze ima sve skupa s privatizacijom? Pa naše poduzetništvo je nastalo iz postupaka privatizacije, pa i poduzetnik se treba razvijati, treba stvarati, treba imati tradiciju u proizvodnji, jedna od važnih komponenti je tradicija i ti poduzetnici danas, ne svi, ali dobar dio, na neki način nastavljaju praksu koju su '90.-tih ostvarivali. Pogledajmo na slučaju Agrokora, mi smo i ovdje imali zakone o tom poduzeću tzv. lex Agrokor, ali mislite da su danas, da su radnici Konzuma u boljoj poziciji? Jesu li oni doista danas, zakon je bio donesen zbog toga da im se spase radna mjesta, ali u kakvoj situaciji se ti danas ljudi nalaze? I doista se mi trudimo da Vlada RH i čitavo društvo da razvijamo, da dajemo šansu onima najboljima u društvu, onima najpoduzetnijima ili se uvijek sve svodi na to da se pomaže i potpomaže oni koji su neuspješni i koji nastavljaju i dalje onda radnike držati na takvim mjestima koja nisu dovoljno plaćena i adekvatna. I na kraju, što se tiče ovog samog zakona i načina na koji on predviđa makar oporezovati ono što je nezakonito stečeno, ja isto osobno mislim da, i tu se slažem s kolegom Šukerom, da na neki način onda kažemo ajmo legalizirat ćemo ono što je opljačkano jel, što je nezakonito stečeno. Nažalost, da ne bi zavaravali hrvatske građane, možda je i davno kolega Rojs ovdje u HS kad je rekao, možda je imao pravo što je bilo, bilo je, sad je to teško više vratiti, nepravda je učinjena, nepravda je učinjena radnicima, nepravda je učinjena penzionerima, svima onima kojima se u tih '90.-tih godina uzimalo. Evo, uzmite samo banke, banke su bile izuzete iz privatizacije, osnivači banaka su bila poduzeća, pa su onda kroz te razne, pazite, to su bili vrlo složeni mehanizmi kako se privatizacija obavljala, pa se kroz te mehanizme dolazilo do, na taj način su se zapravo privatizirala poduzeća, da su ljudi koji su bili u upravi poduzeća, bez ijedne kune uz pomoć banaka u toj malo nezgodnoj situaciji u kojoj su ta ista poduzeća bili vlasnici banaka, a kasnije su onda, a s druge strane je banka bila njihov najvažniji vjerovnik, pa je svoje, tzv. menadžerskim kreditima, svoje dionice prebacivala na tu upravu i na taj način su ljudi dolazili do tog vlasništva, kasnije su banke sanirane, poslije su i prodane za puno manji iznos nego što su sanirane, kažu da je to bio jedini način da one budu spašene jer to se daje argument, to smo nedavno čuli argumente da ona banka koja je ostala u državnom vlasništvu, nije tako uspješna kao u privatnom vlasništvu i ono što na kraju krajeva i danas mi ne znamo tko su zapravo vlasnici banaka, kažu da su stranci, pitanje jesu li stranci ili su to ljudi koji su bili u to vrijeme akteri svih ovih zbivanja po tim zakonima koji nisu bili dobri, ali su bili zakoni i to moramo uzeti u obzir da se privatizacija obavljala po zakonima kakvi god da su bili, istina je da je revizija našla i puno nepravilnosti, čak ni takvi loši zakoni koji su njima pogodovali, nisu im bili dovoljno, pa su htjeli i mimo toga uzimat određenu korist. Dakle, sve to uzimajući u obzir kao opozicijski zastupnici podržat ćemo ovaj zakon jer on nosi jednu poruku i unatoč tome što Vlada kaže da nije, nije dobro pripremljen, on nosi poruku, snažnu poruku, da se na ovim prostorima '90.-tih godina odvijala pljačka, društvena, u tzv. društveno vlasništvo je pretvorbom pretvoreno u, i privatizacijom, prvo je zapravo … [[Govornik se ne razumije]] državna, pa onda u privatno, međutim, ti su procesi se odvijali na razne načine da bi pojedinci došli do vlasništva bez novca, dakle, nije bila riječ o privatizaciji, nego jednostavno o pljački. Najljepša vam hvala.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika je onaj Živog zida i SNAGA-e u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Ivan Pernar.
Uvažene dame i gospodo, danas je moj posljednji govor u ime Kluba Živog zida u HS i danas je ujedno i oproštaj od kolege Bunjca s kojim sam više od 2.g. dijelio saborsku klupu. Htio bi se međutim osvrnuti na trenutnu točku dnevnog reda, a to je Zakon o ispitivanju porijekla imovine odnosno oduzimanju nezakonito stečene imovine. Taj zakon prvi je ukinut od strane onih koji su radili pretvorbu hrvatskog iz jednog sustava u drugi i zapravo ukidanjem Zakona o ispitivanju porijekla imovine je zapravo ta vrhuška pokazala koji je njen cilj, koji je smisao u konačnosti te tranzicije i koji je njihov plan za njih same. Jasno je svima da se zakoni ne mogu retrogradno primjenjivati i jasno je da nažalost ovaj zakon teško da će njih dohvatit. Međutim, ono što je bitno, jest da se šalje poruka određena društvu, međutim, ja sam isto tako svjestan da će HDZ odbit ovaj zakon i da će time zapravo HDZ poslati isto jednu poruku društvu. Znači, danas sa ove govornice odnosno kad bude glasovanje i jedni i drugi ćemo pokazati koji je naš stav i koja je naša pozicija. Moja pozicija je jasna, to je da nije u redu da se država opljačka, nije u redu da nekolicina ljudi otme državu, drže je kao svog taoca, privatizira sve javne institucije odnosno na neki način ih okupira i da zapravo narod živi pod tlakom, pod sve većim nametima da zaostaje za drugim zemljama ili živi u još gore nego je živio itd. Naravno, vladajući će reći da oni s time nemaju veze, međutim, ja prepuštam sudu javnosti da oni presude ima li vlast aktualna, kao i ona koja je bila, veze sa tim. Činjenica jest da ova vlast nema vizije, njihova budućnost je mračna tj. budućnost sa njima je mračna za narod, za njih će vjerojatno biti svjetla budućnost, oni će sebe namirit, ali hrvatski narod nažalost neće dobro proći. Htio bih samo još navesti jedan apsurd koliko naših građana nema riješeno stambeno pitanje, koliko se ljudi muči da nađu podstanarski smještaj kojeg ne mogu naći jer nemaju novaca s kojim bi to platili, međutim, u isto to vrijeme Vlada umjesto da pomogne takvim ljudima, da im izađe u susret, da pomogne riješit ljudima stambeno pitanje, Vlada uređuje stanove za migrante iz zemalja trećeg svijeta koji će besplatno živjeti u njima. Znači, dok naši građani nemaju od čega plaćat stanarinu i režije, dok se iseljavaju, Vlada umjesto da napravi program povratka naših građana iz inozemstva ili pomogne onima koji su već tu tj. koji nisu se još odselili, da žive dostojanstveno, ne Vladu to uopće nije briga, Vlada kao što sam rekao, uređuje stanove za migrante. Bolje da su uređivali, da su napravili neki novi dom studentski za studente, međutim, je li jedno je što su naše želje i želje velike većine u našem društvu, a drugo je što su želje marionetske Vlade, eto, hvala svima.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, uvaženi tajniče, evo pred nama je u biti zakon koji je predložen, u biti zakon koji govori o svemu onome što bi u RH se događalo i kroz ovaj zakon i kroz ovu raspravu u biti morali bi doć do određenih zaključaka jel jednostavno kad građani, ljudi, narod obični razgovara, onda im nije jasno puno toga. Mi danas trenutno u RH koji imamo ovakve resurse, potencijale, vidimo da je 2/3 RH prazno i naravno da se postavlja uvijek pitanje da krvlju stvorena država koja je obranjena u biti protiv velikosrpske agresije vrlo je dramatično to kad vidimo da je RH sad prazna. Zbog čega? Pa jednostavno oni koji su na razinama, evo lokalnih samouprava, ja mogu krenut od svoga grada, nisu imali, koji nisu imali 5,00 kn u džepu, odjednom su postali najbogatiji. Naravno da iz bivšeg režima moramo uvijek govoriti da je bilo tu, ostalo je tu problema ljudi koji su imali svoje vlasništvo, svoje stanove i sad netko drugi ima stanarska prava, tako da triba u svim sustavima govorit da je to jedan bio poremećaj imovinski … [[Govornik se ne razumije]] , ali je činjenica da kad sad sagledamo naše potencijale i resurse, zašto je RH pri vrhu po korumpiranosti? Pa jednostavno, RH je dala svoje recimo primjera telekomunikacije koji je i nacionalna sigurnost, izvor nacionalne sigurnosti, dala je u strane ruke, ono što je čovjek platio. Znači, netko je dobio u džep, tada je to vodio, ne znam tko, Mudrinić, ovo, ono, ne znam kako je to bilo, pa je postalo to vlasništvo strano. Tko je počeo privatizaciju? Privatizacija je počela da, za vrijeme HDZ-a, a završio je SDP. Kad je završio? Završio je kad je bilo donesena odluka ovdje oko Ante Gotovine kad su bila ona vremena generala i tih vremena tada je završena privatizacija koju je SDP završio. Također INA, nacionalni resurs, energetski gigant, također nevjerojatno da će MOL postat vlasnik koji je puno manji od INA-e, da će postati, nitko nije znao da će postati MOL vlasnik INA-e umjesto da je obrnuto jel? Međutim, postao je vlasnik i tu je privatizaciju počeo SDP sa bijelim očima, sjetite se Slavke Linića, međutim, završio je HDZ, osuđen je, zasad presude imamo samo prema bivšem premijeru, ja u ovome trenutku neću spominjati ime, al tada sam se protivio protiv njegove politike, međutim, INA je početa za vrijeme SDP-a, završila je s HDZ-om, tako da nije to pitanje ljudi i članova, to je pitanje politika i tih ljudi koji su tada upravljali tim resursima i naravno da zbog toga imamo 2/3 RH prazne, naravno da imamo 2/3 RH prazne. Imamo mi primjera gdje su bivši direktori koji su bili tvrtke u vlasništvu il ustanove il trgovačka društva koje su bile u vlasništvu države, tada za vrime socijalizma, da su oni jednostavno postali vlasnici, oni i njihova djeca, tako da je to jedan kontinuitet, jedan kontinuitet nesrazmjera gdje god krenemo. Pomorsko dobro je korupcija, sjetite se Zlatnoga rata, Zlatni rat, zlatni biser i tako je pomorsko dobro, sve plaže su tako i izvori pitke vode. Evo slučaj Agrokora, 10 milijardi kuna je bez pokrića mjenica koristio Agrokor. Agrokor je koristio 10 milijardi kuna bez pokrića i danas za nagradu imamo ljude u HNB-u guvernera koji to opravdava, znači, 10 milijardi kuna šta je izravan udar, ja sam digao i kaznenu prijavu. Imam ja primjera u svom gradu gdje je novac namijenjen za oružje otišao u privatne džepove, koji je bio namijenjen '90.-te za kupnju oružja i nikad se nije vratio, ja ne znam gdje je taj novac. Znači, imamo bezbroj pitanja gdje se postavlja, znači, opet ponavljam, sustav u komunizmu je ljudima oduzimao imovinu, bio je nepravedan prema određenim ljudima, međutim, kad je došla ova država onda su sličan model preuzeli, pa doslovno i slični ljudi, iz iste branše i nastavili su, znači pljačkati hrvatsku državu dok se krvlju branila i to je činjenica, znači to su radili ljudi. Kad vidimo i poljoprivredno zemljište i to ne štitimo, zbog čega to ne štitimo? Od 2020.g. će se moći zemlja prodavati, davao sam amandmane, sjetimo se da smo gradili ceste, da je pet puta u jednom trenutku bila skuplje ceste, auto ceste, da je tada se vozilo niti gram željeza u Hrvatske autoceste nije iz RH uloženo, jedan gram. Znači, sve su to bile stvari koje se nije štitio domaći čovjek i zato imamo propale željezare, zato imamo propalu tvornicu Dalmatinke u Sinju koje radnice ne mogu ostvariti to pravo dok su drugi stvorili carstva na radu i znoju tih radnica i to je sve vrlo jednostavno. Međutim, u ovome zakonu kažete oporezivanje nesrazmjera imovine sa 60%, to bi tribalo možda malo redefinirati premda ja znam šta je MOST poduzimao, MOST je poduzimao brojne zakonske inicijative po pitanju nesrazmjera imovine da se produlje rokovi, kad je ministar Marić predlagao da to bude do 2006., a ne da budu ovi iza, pa je bila visina nesrazmjera, to se može poreznim zakonima, ovaj nesrazmjer imovine riješit, ja mislim da je on definiran dijelom poreznim zakonom, nesrazmjer imovine da se plaća nesrazmjer do rokova koje imamo, tu bi tribalo možda rokove skinuti, mi smo tada i predlagali, pa je se nešto i povećalo rokovi zajedno s razmjerima imovine, vi to možete potvrditi. Znači, ja mislim da je ovdje problem najveći, znači pravosuđe, istražni organi, znači to je DORH, Državno odvjetništvo i svi koji jednostavno i mora im se ojačat funkciju, da li oni imaju dovoljno materijalno tehničkih sredstava, da imaju dovoljno saznanja, to je sad pitanje, al mislim da bilo kakva inicijativa ovakve prirode su prihvatljive da se o ovome razgovara, da se o ovome razgovara, evo i da se dođe do zaključaka kako poslati pozitivnu poruku prema razočaranom narodu jel evo kažem 2/3 RH su prazne, usporedio sam dvi stvari kako su privatizirane da se ne bi reklo samo da su jedni to radili, a drugi nisu, jel treći, jel peti, to nije uopće bitno. Znači, kriminal ne poznaje i korupcija ni stranku, ni mislim, budimo realni, ni stranku, naravno da će bit tu neslaganja, bit će tu i svega, al ne poznaje se tu trag, to sam opisao na dva primjera po mom viđenju kako je se privatizirale telekomunikacije, a na koji način su se privatizirale, kao je otišla INA u mađarske ruke, jedni počnu, drugi završu, ali ne triba znači generalizirati i samo na jednu stranu prebacivati problem, ja smatram da je korupcija ogroman problem, da smo pri vrhu po korupciji, ja sam im i davao određene zakone, evo primjera telekomunikacijama po pitanju prava služnosti, po pitanju građevinskih dozvola za njihove objekte tj. atenske stupove, nije ovdje prihvaćeno, dok u ciloj Europi oni to moraju plaćati i tele operateri imaju najveći dobit u RH. Ja smatram da to ne smijemo mi kao HS dozvolit, da najveću dobit u RH imaju, a mi smo prvi po korupciji, prvi smo po korupciji, a Internet nam je na dnu, po internetu, brzini interneta i svega šta tribamo imati smo na dnu. Znači, mi moramo sa ovim kao zakonodavno tijelo donijet sve zakone da se i strane tvrtke kao tele operateri ponašaju u RH kao u svojim državama. To je ono minimum minimuma, ali odma je sumnja na korupciju jel je nemoguće da preko noći nestane da će tele operateri platit prije za donošenje Zakona o elektronskim komunikacija, već je prija da nestane sa javne rasprave, da se izbriše, bilo je na javnoj raspravi i e-savjetovanju, da će plaćati ne samo vlasnicima pravo služnosti, pravo puta, nego da će plaćati i upraviteljima nekretnina i premijer se sastane sa ovim direktorom tj. predstavnikom uprave HT-a, ujutra je to izbrisano. Znate kolike su to štete za lokalne samouprave, za vlasnike, najprija su kompletnu infrastrukturu ide priko jedinica lokalne samouprave drugih ustanova, vlasništva državne zemlje, drugo iđe preko privatnih čestica, pa vaš, pa evo narod to zna, ljudi su plaćali po 2000 maraka, 1500, 3000, ne znam kolko, kako bude, su plaćali i telefonski priključak, ne samo priključak, nego kompletnu infrastrukturu koja je otišla u privatne ruke i danas imaju najveću dobit, ovdje naplaćuju pravo služnosti, 400 jedinica lokalne samouprave se gona po sudovima. Županijske ceste imaju štete za to, lokalne, državne, nerazvrstani, ogromne štete, znači, tu je problem šta mi nemamo hrabrosti prihvatiti određene zakone i zakonske inicijative i na taj način pogodujemo da se korupcija i da određene dinastije upravljaju, dinastije upravljaju RH, u ovome slučaju to je dinastija Mišetić koja upravlja, dosta ima velik utjecaj u telekomunikacijama i to su problemi i smatram da je vrijeme da se dobrim zakonskim inicijativama, rekao sam da smo mi kao Klub MOST-a dali komplet reformu pravosuđa, znači zakonski okvir koji će sad biti provediv, RH čak i nema loše zakone, ali se ne provode ili se provode selektivno. Je li kako objasniti sad radnicama Dalmatinke da one, iz Sinja, da ne mogu dobiti pravo na svoje zarađene plaće? Kako im objasniti? Da će država koja je kriva za propast te tvrtke uzet poreze, to sam molio bio, vaše ministarstvo, premijer mi je obećao ovdje da će radnice dobiti tih svojih ni 10-tak milijuna kuna koje one imaju potraživanja i ono šta su tražile i šta su ostvarile radničko pravo, al država je uzela to bez obzira što je država u biti kriva jel je bila vlasnica Dalmatinke, šta je kriva zbog propasti te tvrtke sinjske tvornice konca Dalmatinke. Tako isto s Konstruktorom, tako isto sa bojanjem tunela, tako isto, pa mislim nevjerojatno je nevjerojatno je, evo ponovit ću još jednom, da u RH kad su se radile auto ceste, grama željeza nije iz RH, tada je propadala Splitska željezara, imali smo problema sa Sisačkom da je se uvozilo željezo i da je pet puta skuplja bila došla cijena po km dužnom auto puta, nego šta bi tribalo biti, pa kolko je se puta samo tunel boja, mogli su napraviti 6 tunela Sveti Rok, znači sve je ovdje jasno i ono zakona šta imamo i ono šta je MOST predložio, inicijative, nažalost, ovdje se ne prihvaćaju, meni je žao što se ne prihvaćaju. Mi nismo spremni, evo danas smo mi i Klub MOST-a je i dao izmjenu Ustava, inicijativu za izmjenom Ustava, prijedlog, došlo je na sve klubove, nadam se da će sve kolege potpisati da voda uđe u Ustav kao javno dobro, kao pravo svakog čovjeka, a ne ekskluzivno pravo pojedinaca i isključivo tržišta multinacionalnih kompanija, al mene osobno stra da će naša djeca bit, imat ekskluzivno pravo koji ima novca da će moć kupiti vodu, pa danas dvije milijarde ljudi u svitu nema pravo na pitku vodu, znači mi zakonski moramo zaštititi da nema ekskluzivno pravo samo onaj tko ima novac, na vodu, ono mora biti neekskluzivno pravo, pravo svakog čovjeka na vodu jel voda je sloboda, al ako mi dozvolimo, znači da će to bit korupcija, netko će dozvoliti multinacionalnim kompanijama i to upozorava i EU, i Europsko vijeće i naravno da će bit, podlaže se korupcijama sada da to bude ekskluzivno pravo tvrtkama koje su, pa evo u Zakonu o koncesijama je bio upitan prijenos koncesija bio, bez, da bude bez natječaja, da tvrtka može prenijeti na drugoga vlasnika koncesiju kao što je sad ovdje sa Jamnicom, izvorna Jamnica otišla je u strane ruke, a mi smo se protivili kad se donosio Zakon o koncesijama, izmjena zakona, da nema prijenosa koncesijskog prava i to je jedan vid korupcije i utjecaj i pomoći da stranci dođu do vlasništva naših izvora il poljoprivrednoga zemljišta, pa onda se donese takav zakon i onda se umjesto da ministar ima hrabrosti, poljoprivrede, to potpisat, on nateraje načelnike da potpišu oni, da prebace se koncesijska prava jel tj. upravljanje imovinom, državnom imovinom poljoprivrednim zemljištem. Znači, u brojnim sferama zakonodavstvo mora zaštititi javno dobro. Mi smo imali, nismo imali snage zaštititi naše more, isključivi gospodarski pojas, to je isto dio korupcije, nismo imali snage poljoprivredno zemljište zaštititi, a vjerujem da ćemo zaštititi barem vode i da će to biti pravo svih nas, a ne samo ekskluzivno pravo pojedinaca koji imaju novac [[Upadica: Hvala]] Hvala lipo.
Sada ćemo preći na pojedinačnu raspravu i prvi će govoriti poštovani zastupnik Željko Lenart, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Nažalost, mi smo se pretvorili u društvo koje ima jednu veliku skupinu nedodirljivih ljudi koji štite ovi zakoni koji kažu da je ovakav zakon nepotreban, da već postoji sve zapisano u zakonima, a u biti su to zakoni koji štite skupinu nedodirljivih ljudi kod kojih porezna uprava ne smije možda niti doć. Žalosno je da je vrlo teško u RH doć do podataka, pa i samim nama zastupnicima u HS koji bismo trebali dobiti mnogo toga na uvid ukoliko tražimo, se odgovorima ili ministarstava ili nekih agencija izvrdavaju naša pitanja i nikada nam se ne želi odgovoriti točno na pitanja koja postavljamo kada su ovakve teme u pitanju. Evo kolega prije mene je u raspravi spominjao jedinstveni matični broj i OIB i znate šta je zanimljivo u tome? Znači, onog trenutka kada je ukinut jedinstveni matični broj ili JMBG na kojem su bila zabilježena sva porezna zaduženja i sva imovina nositelja tog JMBG-a, jednostavno su s njime nestali. Skoro dvije godine se čekalo sa uvođenjem OIB-a, znači ono što je bilo na JMBG-u nije se preslikalo na OIB, sva ona imovina zaduženja, a to je bilo u tim '90.-tim godinama koja su se stekla, jednostavno su nestala. Jednostavno su nestala i očito je to razlog ukidanja JMBG-a, a ne zaštita nekakvih privatnih podataka, što je bila krinka da bi se JMBG maknuo. Ali tragedija je da mi danas imamo do bola neefikasno sudstvo, toga smo svi svjesni, toga je svjestan i hrvatski narod i očekivati da takvo sudstvo utječe na smanjenje korupcije u RH je nerealno, to je maloj djeci u vrtiću jasno da se to na taj način neće riješit, pa zbog toga nam građani bježe glavom bez obzira u europske zemlje poput Irske, Njemačke i nekih drugih gdje zakon i sudstvo funkcionira vrlo dobro i oni su svjesni da tamo moraju platiti ono što je njihovo zaduženje, da moraju se ponašati u skladu sa zakonima jer znaju da ukoliko prekrše zakone da će ih kazna vrlo brzo stić, što u RH nije slučaj. Znači, svi oni koji imaju debele račune, koji imaju moć, koji si mogu priuštiti skupe odvjetnike, vrlo lako zaobilaze zakon, kroz rupe u zakonu vrlo lako dolaze do slobode, ne samo u ovim poreznim utajama, već evo vidimo i prometnim prekršajima sa smrtnim ishodima gdje mnogi jednostavno malte ne bez kazne, a imaju bijesne aute koji su vjerojatno i došli iz ovoga o čemu mi ovdje danas pričamo. Danas je u RH u modi svoju imovinu prebacivati na djecu maloljetnu, na bake na roditelje, prebacivati ju simo, tamo kako bi se zametnuo nekako taj trag stjecanja te imovine i cijene, nabavne cijene imovine i podilaženja nekih kojima se pogodovalo kako bi tim ljudima koji su im pogodovali, se materijalno i odužili. Nažalost, potvrda toga da postoji velika korupcija u imovini, povelika korupcija u RH je i popriličan broj ljudi koji su negdje oko 20.g. starosti koji imaju imovinu veliku, nerealno za očekivati i da su je mogli na pošten način ili legalan način u tim godinama i steći, čast izuzecima koji su to tako napravili, koji to tako mogu dokazat. To nisu priče koja ja izmišljam, puni su mediji toga, pogledajte medije, portale koji pišu o svemu tome, a nitko ih ne demantira. Iza toga slijedi i bahato ponašanje i mnoge nesreće koje se zbog svega toga događaju. Kažu neki u raspravama da je ovaj prijedlog zakona neustavan, da sve ovo što bi trebalo riješiti u tom problemu nelegalno stečene imovine je i utaja poreza, sve piše u ovim zakonima. Pa draga gospodo, pa i neustavna je i ova pljačka RH koja se događa, neustavno je i otimanje novca poreznih obveznika na razno razne načine. Opet to nije moja izmišljotina, strana agencija je utvrdila da u RH godišnje nestane 50-60 milijardi, to je za RH značajna cifra. Strane agencije su utvrdile da smo mi na vrhu ljestvice po korumpiranosti, znači nije to HSS-ova izmišljotina, al naš prijedlog ovog zakona je da pokušamo to riješit, da pokušamo smanjiti tu korupciju i nestajanje državnog novca, kako bi bilo više novca za zdravstvo, vidimo da nam zdravstvo grca u dugovima iako je i ono motor korupcije, ali kad bismo to smanjili samo za na pola od ovoga što je, imali bismo novca i za zdravstvo onakvo kakvo hrvatski narod zaslužuje, imali bismo novca i za pristojne mirovine ljudi koji su odradili svoj radni vijek, a danas moraju kopat po kontejnerima i tražiti hranu i odjeću po kontejnerima, a podigli su ovu državu na noge, školovali su i nas i ne samo svoju djecu, nego su iz svojih izdavanja školovali i tuđu djecu kroz besplatne fakultete, mnogima su obezbijedili stanove, a danas kopaju po kontejnerima, smrzavaju se zimi u svojim kućama zbog toga što u državi nema dovoljno novca za pristojne mirovine, a 50-60 milijardi tog novca jednostavne nestade. Zbog toga apeliram na sve vas da ukoliko je potrebno modificirati ovaj zakon, ali ne njegovu bit da ovaj posao odrađuje porezna uprava, kao što sam već rekao, to su ljudi koji se bave računom, matematikom, a kod matematike je 2 i 2 uvijek 4, znači to su ljudi kojima treba dati kroz zakonske okvire moć i snagu da izračunaju tko je što nelegalno uzeo i tko to mora na neki način vratiti i da mu u budućnosti ne pada na pamet ili da im rjeđe pada na pamet da takve stvari rade. To je bit ovoga zakona, da li ćemo mi njega modificirati malo lijevo ili desno, da li ćete se vi uključiti iz vladajuće strukture, pa pridodati, ali normalno, kao što sam rekao, ne mijenjajući bit. Ovaj zakon neće prihvatiti samo oni koji imaju prste u pekmezu, oni ga sigurno neće prihvatit jer naravno da se ne žele odreći onoga što su stekli na taj način, što im je netko omogućio kroz svoje ovo zakonodavstvo koje je složeno ovih 20 i nešto godina, a koje je na nekakav legalan način omogućuje uzimanje državnog novca, uzimanje novca sirotinji koja ga uplaćuje kroz porezne pristojbe, kroz PDV, kroz brdo razno raznih poreza koje moraju platiti. Stoga kolege, ako hoćemo mijenjati ovu državu, a vrijeme je da ju počnemo mijenjati, zadnje je vrijeme jer inače će nam od RH ostati samo himna i zastava. Hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprave poštovanog zastupnika Steve Culeja, izvolite.
Poštovane kolegice, kolege, g. Lenart, propustili smo priliku mijenjanja ove države onoga trenutka kada smo one kojima je jedino bilo stalo do te države, a to su hrvatski branitelji kada smo ih stavili na marginu ovoga društva, tada je nestala zadnja šansa za uređenje hrvatske države. Što se tiče vašeg zakona, nećete vjerovat, ali ja ću biti za, bez obzira tko šta reko, komentirao ili drukčije. Zašto ću ja na ovaj način ću govorit sada? Pa eto, ja sam bio po novinama razvlačen kao jedan od najbogatijih zastupnika HDZ-a koji posjeduje pola sela. Pa kad bi pogledali na karti to baš i nije tako, imovinskoj, a možda i je, možda je za to zaslužna što sam ja preko noći postao bogat čovjek jedna nelegalna legalizacija koju nam je uspjela utrapiti ministrica bivša Mrak Taritaš, koja je uspjela natjerati hrvatske građane da prijave sve ono što su svojim znojem, trudom, žuljevima uspjeli napraviti, pa sam ja eto slučajno posto veleposjednik neki pošto, kako prijaviti 50m2 neke garaže koju si primijenio svrsi u donjem dvorištu onako gdje susjedu počinju i svinjci, a ti prilagodio kad budeš stariji da se ne penješ uz stepenice u kuću, pa moraš nekako upisat, pa upišeš eto stan 50m2 je, pa kad upišeš dvorišnu zgradu koja je napravljena od šlepera sa željeznice, stare građe i starog bibera crijepa, a kako ćeš prijaviti to nego gospodarski objekat pošto nešto obavljaš unutra, unutra ti je parkiran traktor T-28 Vladimirac, 40.g. star, ha moraš upisati da imaš i radne strojeve, a on je radni stroj bez obzira kolko on vrijedi. Pa pošto znamo kolka su iseljavanja iz Slavonije, a da se kuća može kupit i za 4.000,00 EUR-a s okućnicom čak, možda i niže ako je čovjeku hića, ako baš mu fali za kartu da ode iz RH, pa možete se i pogađat, eto. Znači, morat ću i ja mijenjat svoju imovinsku karticu koja je drastično pala slijedom ovih navedenih okolnosti, ali ispričat ću jednu priču veoma interesantnu, a koje se oni koji su stariji sjećaju, a ona bi išla ujedno ovako. I naš sam ministar financija Slavko Linić je 2001.g. izjavio, kaže i ja bi ukro pod određenim okolnostima, a to je kad ne bi bilo sankcija, a još je bitnije da te niko ne primijeti i on bi krao, ministar financija. Znači, kad smo imali jednu takvu moralnu vertikalu kod nas u institucijama, sve nam je jasno, a koliko je bilo takvih koji su imali priliku da kradu jer im je netko pružio priliku. Znači, neko im je zažmirio na jedno oko, on je dobio priliku i on je jamio i on je sada ugledni gospodarstvenik, prošlo je određeno vrijeme, on se pretvorio u poduzetnika, gospodarstvenika i to. Da ne govorim samo o onim famoznim četkama iz Gunje od 280,00 kn, da ne govorimo o cijeni kvadrata obnove Gunje od 1700 m2, da ne govorimo o obiteljima, suprugama, djeci političara koji na svojim računima imaju milijune EUR-a, da ne govorimo o tome, pa da ne govorimo o našim predsjednicima, onima koji su torbarili po Australiji, pa im ispadali čekovi od stotine tisuća dolara, EUR-a, maraka, sve što je postojalo njima je ispadalo, gubilo se traga. I na kraju šta je nama ostalo? Nama je ostalo da mi lijepo svoju djecu spremimo na autobuse i da ih pošaljemo u neke bolje, poštenije, kvalitetnije izgrađena društva, a možda nam se i oni vrate jednoga dana sa novostečenim znanjima koje će tamo usvojiti jer eto u svakoj nesreći ima i sreće malo, pa neće se stić iskvariti ovdje kod nas. Mi dobro, jako dobro znamo kako ovdje kod nas funkcionira, pa evo i današnji dan pokazuje kao i mnogi drugi, ovdje se uopće ne treba i ne mora se ni doć, dnevnica ide, dovoljno je da netko provuče dole karticu. Ja kad sam radio u pogonima Đure Đakovića specijalnih vozila u Slavonskome Brodu, kada si ušao u krug tvornice, tada si na vratima imao jedan aparat, kraj njega je bio portir i provlačiš karticu gdje udari točno vrijeme kad si ušo, kad si izašo na pauzu, kad si otišo s posla, a unutra je bio i neki poslovođa koji je vodio brigu o onome šta si ti taj dan radio i zaradio, pa ti je netko vodio tu satnicu, da li je to bilo u šihtericu ili u obliku nekih tehnologija koje je neko na kraju radnog vremena ovjerio, pa si shodno tome dobio plaću i stimulaciju ili nisi dobio ništa ili si dobio šup kartu i nogu u guzicu. A eto i ja sam dao puno otkaza, nekih 30-tak dok sam bio dozapovjednik specijalne policije, među njima jednom svom kumu, pa kažem i ovom prilikom, kume i vi svi što ste dobili otkaz oprostite nisam trebo, ja sam mislio i vrednovo da moramo svi biti vrijedni na svom radnom mjestu, dat sve od sebe, al ovde sam eto razuvjeren, nismo se trebali tolko zalagat, trebali smo možda muljat, krast, pa bi mi postali ugledni dio ovoga društva. I stara famozna priča, dok smo mi ratovali, oni su državu pljačkali, a tko oni? Oni isti od kojih sam ja kupio jedne noći, to je ona noć kad je na prikolici jednoj Osovinki, kad je Ferguson dovuko desetke izmasakriranih Hrvatica i Hrvata, to je bilo u Dnevniku u pola 8, pumparica je bila 1.200,00 maraka, poslije Dnevnika je bila 1.500,00 maraka, a jedan metak je bio 2,00 marke, to vam je prodao Ivo Delić, poznati poduzetnik iz Austrije kojega i ovom prilikom pozdravljam i kažem kad-tad ćeš mi morat vratit razliku od 300,00 maraka i sve je to tako išlo, da ne kažem privatizacija Borinaca, poduzeća u kojemu je moj otac između drugih, među prvima posadio prve voćke, gdje sam i ja svoju mladost proveo radeć, a i gdje je moj sin eto danas počinje radit kao traktorista, hvala Bogu, neka radi, neka bude vrijedan i dida mu je tamo radio posebno kada vidimo sada da ta firma ide naprijed, da niču novi nasadi, da se gradi, izgrađuje ali fali i radne snage pa se čak, počeli su se neki vraćati i iz Italije, iz Njemačke u tu našu VINKU, u naše tvornice da rade jer vide neki, neko svjetlo na kraju tunela. A možda zato što možda i stranac upravlja time. Ali neće oni zaboraviti onoga koji je opljačkao te Borince a on je bio onaj poznati famozni Mikulić koji je izmasakrirao Borince i još je najgore što je za Božić dao ocu osmero djece otkaz. To mu je valjda umjesto božićnice dao. Ja ne znam tko je on i čiji je kum ali znam da je njegov kum sjedio u Hrvatskom saboru, bio je predsjednik Sabora. Da ga ne prozivam neka se sam pronađe. Eto to je takva Hrvatska povijest bila, onakva na koju hrvatski branitelji nisu mogli utjecati jer im nitko nije dao šansu. A da su nam dali šansu ona bi vam bila ovakva kao prošli petak kada sam ujutro u 8 sati otišao u ravnateljstvo policije i prijavio kolegu saborskog zastupnika našega Milorada Pupovca za suučesništvo u mogućem i odgovornosti u nestanku dr. Šretera. Tako bi vam to izgledalo da su hrvatski branitelji vodili ovu državu. A koliko bih ja još dao otkaza nemojmo ni pomisliti samo. A koliki bi završili u zatvoru, ajme meni. A između ostaloga samo mi je još žao što nije i vaš predsjednik tu jer ja sam bio policajac od 25 godina kada je i on, kada je bio nestašan pa dda i njemu kažem da je imao sreće što nije na mene naletio dok sam bio aktivan. Hvala.
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Željka Lenarta. Izvolite.
Poštovani kolega Culej, evo hvala vam što vi kao pripadnik vladajuće većine ćete podržati ovaj naš prijedlog zakona. To nam je potvrda da on nije uzaludno pisan i da postoje ljudi koji ipak prepoznaju što mi želimo sa ovim zakonskim rješenjem napraviti. Jedino bih vas ispravio iako ja iskreno p oštujem istinske hrvatske branitelje, nisu samo oni jedini kojima je stalo do Hrvatske, stalo je i mnogim ljudima koji nažalost ili nisu branili Hrvatsku, nisu bili u mogućnosti, ali ju vole. Prijedlog ovog zakona nije usmjeren protiv bogatih ljudi, dapače, Hrvatskoj trebaju bogati ljudi, ali ne bogati ljudi po modelu Alan Forda gdje se otima siromašnima i daje bogatima. Treba poduzetnici koji su zaradili svojim rukama i znanjem to što imaju i dapače da ih bude što više bogatih ali ne po modelu 100 bogatih ili 200 bogatih obitelji. I sjetimo se Jože Pankretića pokojnog koji je rekao došao sam kao, ... [[Govornik se ne razumije.]] sam bio za mnoge u ovom Saboru a mnogi su ... [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Kolega Lenart. Odgovor poštovanog zastupnika Culeja.
Svakom hrvatskom seljaku a posebno Joži Pankretiću je znano kako se postaje od malog gazde kako se postaje veliki gazda. Kreće se od malog T25, 28, 40 Ferguson Ursus 60, 80, 120 pa i više konja. Zna se kako se napreduje. Svake godine se zgrada dograđuje. Prvo ide gospodarska zgrada, 1., 2., 3. svinjci i kokošinjci i ostalo što ide i na kraju nam dođe uvažena kolegica Mrak-Taritaš pa nam svima uzme mjeru toliko da ne možemo s onim što proizvedemo otplatiti ono što oni uspiju izmisliti u jednom nečasnome zakonu sa jednim ciljem samo da se opljačkaju, unište i rastjeraju oni koji su stoljećima stvarali najviše u Hrvatskoj i u Slavoniji, posebno oni koje su nekad nazivali kulacima.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ivice Mišića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Culej, da bi imali uređenu državu moramo imati odgovornost, mi je naravno nismo imali. Do ovih 25, 30 godina totalno neuređenost države gledajući imovine ali moramo znati da bogatstvo i nije sreće, da bogati ljudi nisu uvijek sretni, to se vidi iz priloženog i šta se dešava i kod nas i u svijetu. Znamo da nismo nikada procesuirali te ljude koji, evo farbanje tunela, sjećamo se dobro, ne znam šta se desilo na kraju, ništa vjerojatno, imamo željeznice koje idemo do Vinkovaca skoro 5 sati koje su brže išle prije 30 godina nego danas. Prijave imovine, određeni saborski zastupnici nisu znali prijaviti ni kada su došli, ja sam iz prve prijavio svoju imovinu. Prema tome, mi moramo samo ovdje tražiti odgovornost svih, ... [[Govornik se ne razumije.]] oprošteni porezi u ovoj državi gdje je 40 milijardi oproštenih poreza. Pitam se da li je i jedna u svijetu država to sebi dozvolila, vjerujem da nije posebno demokratske i uređene države. Mi da bi bili uređeni moramo krenuti svi od sebe pa onda postaviti sva pitanja. Hvala.
Odgovor, poštovanog zastupnika Culeja.
Ratni ministar Hrvatske policije Ivan Vekić je u jednoj svojoj knjizi napisao kad utihnu ratne trube, kad utihnu topovi tada će se uglednici i sve ono što drži do sebe i do svojega obući svilu i kadifu i naći će se za švedskim stolovima gdje će u manirima dvorova podizati čaše na stalku jer mi obični pijemo iz onih duplih i zemljanih i svakakvih. I tada će oni govoriti koliko su oni dali za ovu zemlju, razmišljajući i promišljajući svojim intelektom a svi drugi koji su slušali one trube i one topove oni će se vratit svojim kućama, svojim obiteljima i na svoju zemlju.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je trebala biti kolege Pernara, nema ga, gubi pravo na raspravu pa će pojedinačno sljedeći raspravljati poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine državni tajniče sa ravnateljem porezne uprave, kolegice i kolege. Javio sam se za pojedinačnu raspravu iz jednostavnog razloga da dam jednu dodatnu da kažem, prilog ovoj raspravi jer nažalost o jednoj vrlo važnoj temi, pa čak mogu reći o jednoj sofisticiranoj temi je bilo puno, puno paušalnih ocjena i to je ono što naprosto nije dobro. To je ono što si naprosto ne mogu dozvoliti saborski zastupnici kad govorimo o ovakvoj temi il reć da je netko ukinuo JMBG da bi spriječio nešto, pa onda treba znati kad je JMBG ukinut i zbog čega je ukinut. Njega je ukinula ona koalicijska vlada 2002. godine. OIB je donesen kad je donesen kao najsnažnije, kao najsnažniji instrument za borbu protiv korupcije. I podsjetio bih kolegice i kolege da je on donesen u ovom visokom domu praktički koncensusom, sa pohvalom o tome što bi on i kako bi on trebao donesti i isto tako uz protivljenje mnogih interesnih skupina kojima odredbe OIB-a baš nisu najbolje odgovarale. Zašto je taj OIB nakon promjene vlasti 2011. zastao na onoj razini na kojoj je bio do tada, o tom potom. No, to je bi instrument temeljem koga je Porezna uprava i ostale institucije u RH kojima je to posao trebala doći do praktički imovinske i krvne slike svakog Hrvata i svake tvrtke u RH i niza drugih podataka. Dakle, to je bila nakana. I on je došao do nekakve svoje 70% primjenjivosti, fali onaj središnji registar u Poreznoj upravi, međutim vrlo interesantno da nam je na Visokom trgovačkom sudu trebalo skoro dvije godine da promijenimo zapravo da sa Ministarstvom pravosuđa promijenimo Zakon o sudskom registru gdje bi u osnivanju društva s ograničenom odgovornošću svi osnivači se vidjeli putem OIB-a. Jer dosad ste imali da recimo 4 čovjeka osnuju društvo sa ograničenom odgovornošću, vidio se samo 1, onu 3-jicu nigdje niste mogli vidjeti, al su oni svoja prava i obveze regulirali nekakvim dioničkim ugovorom ili društvenim ugovorom. Međutim uvođenjem OIB-a, vi kad ukucate OIB nekog od bilo koga od nas, on ako je vlasnik bilo koje tvrtke to se pokaže, a isto tako ako je ta tvrtka vlasnik bilo koje tvrtke na to se pokaže lepeza i Porezna uprava, Državno odvjetništvo, policija tko već radi određene ovoga predmete može doći do podataka. I to su naprosto činjenice. Druga stvar, ja se kolegice i kolege naprosto ne mogu složiti sa paušalnim ocjenama i procjenama. A da je to tako kad predlažete zakon, onda imate i ocjenu stanja, imate i ocjenu koliko će primjena tog zakona koštati il koliko će primjena tog zakona donest u proračun. Ako se netko razbacuje sa silnim desetinama milijardi sive ekonomije, onda u ovoj točki 3 ili 4 prijedloga ovog zakona je trebalo navesti to, da je to cifra o kojoj se može raspravljati i da će toliko i toliko novaca doći u državni proračun. To su naprosto činjenice. Ja kad govorim o ovoj temi želim isključivo raspravljati o činjenicama, odmaknut od bilo kakvog politikantstva i bilo kakve politike. Druga stvar, pogledajte izvješće kolika je naplata Porezne uprave ne računajući one 2, 3 krizne godine kad je bila financijska i ekonomska kriza. Naplata Porezne uprave je između 98,5 i 99,5% od ukupno utvrđenih i prijavljenih obveza prema državnom proračunu. To je rezultat rada Porezne uprave. Plus toga ako sam reko u ime kluba temeljem Članka 88. i 89. Zakona o porezu na dohodak Porezna je uprava u proteklih 9 godina upravo uspoređujući razliku između ostvarenih prihoda i određene imovine utvrdila milijardu i 400 miliona imovine praktički koje nema za sobom pokriće nekakve zarade. To su činjenice o kojima možemo govoriti. I ja naprosto, kao netko tko je vezan profesionalno za Poreznu upravu i Ministarstvo financija ne mogu dozvolit ovdje zbog silnih ljudi koji pošteno rade svoj posao da ne progovorim u njihovo ime i da ih ne zaštitim ovdje. Jer ja naprosto se osjećam da danas ovdje moram biti njihov glasnogovornik, od ljudi iz Porezne uprave. Od ljudi iz Porezne uprave koji pošteno rade svoj posao. U svakom žitu ima kukolja, ali ti ljudi pošteno rade svoj posao i savjesno ga rade za ne baš veliku plaću i više puta su izloženi vrlo, vrlo pritiscima. Dakle, vi nekom utvrdite nekoliko miliona ili 10-taka miliona obveza onda to nije nimalo ugodno. Druga stvar, u onom trenutku kad je Hrvatska i pristupila EU, kad je pristupila određenim institucijama itd., dobila je niz podataka do kojih može doć do kojih prije nije došla. Temeljem toga su pokretani određeni procesi i utvrđena su određena kaznena djela u kojim se vode kazneni postupci još dan danas. Dakle, institucije rade. Da li mogu raditi bolje? Uvijek se može raditi bolje. Ali danas se blatom nabacivati na institucije naprosto nije dobro, nije dobro. I druga stvar osobito paušalno ljudi koji nikada nisu nešto slično napravili, postavlja se pitanje ne želim nikoga uvrijedit, da li su u stanju popunit vlastitu poreznu prijavu? Ali kolegice i kolege, ovo je jedan vrlo složan i zahtjevan posao, mi ovdje u ovom visokom domu moramo dati potporu institucijama da rade taj posao, da na njih nema nikakvog političkog pritiska i da na njih nitko ne može utjecati, e onda ćemo mi pokazati da je nama u interesu da se neke stvari naprave ili ne naprave. O tome što i kako, mnogi od nas su dugi niz priliku imali govoriti za ovom govornicom, može se vidjet šta je ko govorio, ali si nikada neću dozvoliti zbog poštivanja struke i profesionalnosti da paušalno pričam o jednoj ovakvoj temi. Ja sam reko u ime kluba imate slučajeva gdje su utvrđeni ljudima nekakve razlike, oni su kasnije dobili sudske procese i država im je morala vratiti velike iznose sredstava. Opet postavljam pitanje, ajde da kažem retoričko, da li bi autor ovog prijedloga zakona mogao provesti ispitivanje jednog porijekla imovine? Ja tvrdim odgovorno ne, tvrdim on odgovorno ne. Da li bi on temeljem toga mogao ispostavit rješenje? Temeljem ovog zakona ne, ali svakom kom vi date rješenje, on ima pravo na žalbu. Ako se ne može žalit na to, ima pravo pokretanja sudske tužbe, e to su naprosto činjenice i mi kad predlažemo takav zakon, to moramo imat na pameti jer vi ne samo da pokrećete proces, vi nekoga stavljate na stup srama, isključujete ga iz procesa poslovnih događanja i niz drugih neugodnih stvari, ali tema o kojoj se politički i politikanski da lijepo pričati, a to je ono što nije dobro i rekao sam u svojoj prvoj rečenici kad sam govorio u ime kluba da podržavamo svaki prijedlog koji će moć unaprijediti ovo što radi i porezna uprava, ovdje se isključivo apostrofira porezna uprava iako ovdje u ovom poslu sudjeluje niz drugih institucija. I također kad se nabacujete toliko na HDZ, pa znate tko je donio Zakon o financiranju političkih stranaka? HDZ. Tko je donio Zakon o sprječavanju sukoba interesa? HDZ. A vrlo interesantno da, imali su i ostali priliku prije donest te zakone, zašto ih nisu donesli? I druga stvar, ne može netko pričati o prošlim vremenima kao da nije sudjelovao u ničem, pa ako ništa drugo, bio je oporbeni zastupnik ovde, a mnogi su sudjelovali u vladajućoj koaliciji, mogli su predložiti i mogli su nešto reći. Zato kolegice i kolege, ovaj zakon je nažalost neusklađen sa nizom zakona u RH, od Ustava preko kaznenog zakona i nažalost on ovakav kao što je predložen je naprosto neprovediv i to je činjenica. Mi da bi došli do rezultata koji se predlažu ovim zakonom, bi morali promijeniti bar 15-tak zakona, a da ne govorim koliko pravilnika i uredbi koji su u ovom trenutku na snazi. Ali ponavljam, porezna uprava radi pošteno i korektno svoj posao, rezultati njihovi su vidljivi, to je prihodovna strana proračuna, to je suficit državnog proračuna i to je ono što su nam svi dali kao kompliment, a to je fiskalna neravnoteža više u RH ne postoji, to je rezultat rada Ministarstva financija i porezne uprave i svega onoga što su nadograđivali svih ovih godina, a kolegice i kolege ponavljam, bolja je loša institucija nego nikakva institucija i nemojmo se nabacivati na institucije vlastite države jel onda blatimo i vlastitu državu. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo više replika na vaše izlaganje, prva je poštovanog zastupnika Željka Lenarta.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Šuker, ja znam da je vaš zadatak zamagliti ovu raspravu, ali mi se ni ne nabacujemo blatom na poreznu upravu, mi njih hvalimo ako niste primijetili u ovom prijedlogu zakona, mi njima povjeravamo provođenje ovoga zakona jer vjerujemo u tu poreznu upravu jer znamo da imaju ljude koji to mogu odraditi i napraviti. Kad kažete da je paušalna, zašto, recite mi zašto se podaci vezani uz JMBG nisu preslikali na OIB i prenijeli svi, nego su nestali? … [[Upadica iz klupe se ne čuje]] Pričam da, podaci koji su bili evo cijelo vrijeme dobivam podatke od ljudi koji su radili na JMBG-u i na ukidanju i na prenošenju, nisu podaci koji su vezani imovinski uz JMBG bili preslikani na OIB, u tom je stvar, a ja znam da vi želite nas omalovažit da smo mi eto i neznalice, ne znamo, ha Bože moj, ja ne znam puno stvari u životu, pričam ono što znam, ako sam nešto pogriješio, prihvatit ću kritiku od onih koji znaju bolje od mene [[Upadica: Hvala]] i pokušati ispraviti.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Šukera.
Hvala lijepo. Kolega Lenart, meni je žao, al mi je istovremeno izuzetno drago ovo što ste rekli za JMBG, to je jedna najbezočnija laž koju je netko mogao reć. Zašto? Zato što sve što je pretočeno u OIB je podloga bila JMBG, jel jedino što ste imali kao identifikaciju je bio JMBG, pitajte ljude koji su to operativno radili i vidjet ćete da je to jedino na takav način napravljeno i tko god vam kaže da je netko pokušao nešto prikrit, to je najobičnija laž, najobičnija laž, možete se smijat koliko god hoćete. Gledajte, ali postoji službeni dokument u poreznoj upravi što se našlo u pojedinim upravnim tijelima RH u onom trenutku kad je uvođen OIB, to je nekakvih 20-tak stranica materijala i ja ne mogu naprosto dozvoliti zbog silnih kolega koji su zajedno sa mnom i sa sadašnjim ministrom Marićem radili na ovom projektu, da se ovakve bezočne neistine izlože, al ako iznosite takvu neistinu, onda moja ocjena o paušalnosti ovog zakona je nažalost istinita.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Stjepana Čuraja, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedavajući. Poštovani kolega Šuker, upravo ovo ste i spomenuli u vašem govoru oko JMBG-a i OIB-a i ja pozivam kolegu isto i Lenarta da prijavi i to je njegova obveza i dužnosti, sve te nezakonitosti ako ih ima jel inače je on suučesnik, ak se ja ne varam i onda bi i on mogao biti podložen gonjenju i tu se slažem ako ima kakvih nezakonitosti treba i obveza je svakog tko zna, prijavit. Naime, ono što sam htio također reći i dovodi se u temu je tko je sudionik poreznog nadzora? Osim poreznika, to su svi porezni obveznici, svi, znači i fizičke osobe, danas to je tako, e sad samo je pitanje koliko i zašto, kako, na koji način se one obrađuju? Da li u sistemu se zacrveni ako netko po jednom OIB-u ima evidentirano u 10.g. prihoda N, a imovine N + 100, da li se njega obilazi, privatno osoblje utvrđuje nesrazmjer, ali danas je to već tako. I sada treba vidit samo u kojoj mjeri se to radi i donijet neke podatke, onda o tom pričat. Zahvaljujem.
Odgovor poštovanog zastupnika Šukera.
Hvala lijepo. Kolega Čuraj, od 2005.g. postoji informacijski sustav u poreznoj upravi, počevši od podnošenja godišnjih poreznih prijava da sustav naprosto reagira temeljem raspoloživih podataka ako postoje određene nelogičnosti, tada se poziva stranka u poreznu upravu, zatraži se od nje informacije, napravi se ili službena zabilješka ili zapisnik i temeljem toga sukladno upravnom postupku se proces dalje vodi. To je naprosto abeceda kako uprava mora funkcionirat, a bez da ikoga maltretira ili ga javno linčuje. Dakle, to je nešto što se radi, rezultat toga i tih spoznaja je između ostaloga i donošenje OIB-a, Zakon o OIB-u se naprosto stvorio kao nešto što treba napravit, nakon toga porezna uprava ima nadogradnju, ali sve institucije ove države naprosto moraju davati podatke i informacije, jel gledajte, onaj tko je spreman zamračit nekakve novce, on itekako se educirao i tražio tisuću načina, to je, zato kažem, to je jedna vrlo sofistificirana borba i prema tome nemojmo misliti da se to može samo tako lako napraviti.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ivice Mišića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Šuker, s vama se slažem da je OIB jedna dobra stvar koja je napravljena, međutim zadnjih 5 godina možemo reći OK, ovo ide u nekom dobrom smjeru. Međutim, ja sam obrtnik i poduzetnik već 28 godina, nije istina da je bilo u redu da pojedini privrednici, obrtnici, poduzetnici mogu po 5 firmi otvarati, ostajati dužni poreza i ništa im se ne dešavati i ništa im se nije desilo a to nije istina. To je sve bilo do unazad možda 10 godina. Neki su bili privilegirani a nisam se bavio politikom, nisam bio ni u jednoj stranci ali sigurno nisam mogao napraviti što su drugi napravili. Da li je i tko je pogodovao njima ja to ne znam, šta im se desilo? Ništa. Šta će im se desiti? Ništa. Imali smo evo zadnji Uljanik da ova Vlada nije prekinula davati novac od 35 milijardi i pitam se tko je vodio računa o tim novcima i tko će odgovarati za tih istih 35 milijardi od ovih građana koji su dali i mi svi skupa tim, takvim poduzetnicima i takvim odgovornim ljudima, ustvari neodgovornim ljudima. To je pitanje u državi.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Šukera.
Kolega Mišić ja nisam čovjek koji odgovara na pamet i tako ću vama reći na ovu priču, ne možete reći za nešto o čemu je donosio ovaj Sabor odluku da je bilo nepoznato. Vi ste svake godine uz prijedlog državnog proračuna imali prijedlog državnih jamstava. Isto tako izvješće o izvršenju državnog proračuna, točno je bilo koliko je tko kome jamstava dao. Prema tome, ne možete reći da netko nešto nije znao. Druga stvar, ovdje je bilo rasprave o lakom otvaranju trgovačkih društava, to je ova dok su bili na vlasti ajmo na brzinu osnovati trgovačka društva J.D.O.O., PDV itd. Ministar Marić i Ministarstva financija i ova Vlada su promijenila kada netko dođe do 300 tisuća kuna automatski sljedeći mjesec ulaze u sustav PDV-a i ne može se prikriti. Prema tome, a OIB je donesen upravo zbog ovoga o čemu ste vi govorili, ne može netko otvoriti 10 firmi a da se to ne vidi. I zbog toga je 2009. mijenjan Zakon o sudskom registru. Ja govorim o činjenicama, o tim činjenicama sam spreman raspravljati, o paušalnim nečem ne želim raspravljati a naprosto s time možete nekoga pogoditi.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Grozdane Perić.
Poštovani kolega u pravu ste kada ste rekli da je ovo paušalno a prije toga smo razgovarali o tome kako bi ovaj zakon prošao da je prošao javno savjetovanje i da su se sve relevantne osobe, institucije očitovale o tome. Osim toga kako tumačiti da evo porezna uprava naplaćuje ovoliko prihoda u državni proračun a porezno opterećenje se smanjuje u zadnje tri godine što znači da je efikasnost upravo te porezne uprave itekako kvalitetna. Uz informatičku podršku, uz sve obrasce koji se kvalitetno mogu pratiti, pa uostalom nema niti gužvi za predavanje što je nekada bilo poreznih prijava jer postoji određeni automatizam kojim se to itekako olakšava. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Šukera.
Hvala lijepa. Da, kolegice to je možda nedostatak naš poslovnički jer ako grupa zastupnika ili neki zastupnički klub predlaže zakon taj zakon ne prolazi onu svu javnu raspravu koju prolaze zakoni kada ih predlažu ministarstva ili tijela Vlade. To je možda nedostatak, pa čak mogu reći i falinga onim klubovima koji predlažu taj zakon, iskreno govoreći. Možda bi kolegama iz HSS-a bilo puno lakše da je taj zakon otišao na javnu raspravu pa bi možda neke stvari i oni drugačije posložili i možda bi mi vjerojatno drugačije o ovom zakonu možda danas drugačije raspravljali. Prema tome, to realno treba pogledati da je to možda minus onoga tko predlaže jer uvijek je više mišljenja dobro da se napravi kvalitetna stvar. Dobro ste rekli i to treba stalno spominjati, mi se u Saboru trebamo jednostavno odmaknuti, okaniti, kako god hoćete paušalnih ocjena i procjena. Zašto? Mi smo ovdje nadležni za donošenje zakona koji tangiraju sve naše građane i poduzetnike. I ako mi to radimo na bazi paušalnih ocjena i procjena onda ta zakonska odredba ne može biti kvalitetna.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Anđelka Stričaka.
Hvala. Kolega Šukeru, slažem se sa vašom raspravom da porezna uprava poduzima sve da naplati sve poreze države. Međutim da bi ti rezultati bili bolji naravno da je potrebna sinergija svih institucija i policije i SOA-e, DORH-a i svih ostali i u tom slučaju bi daleko možda i ti rezultati bili bolji. Namjera ovog zakona smatram da je dobra, govori o poštenju i moralu. Međutim, koliko je HSS-u stalo do poštenja i morala govori i to da im nema ovdje predsjednika. Predsjednika HSS-a nema ovdje gdje se predlaže njihov zakon koji govori o moralu i poštenju. Brani ga Sanaderov državni tajnik. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Šukera.
Da, vi ste se dotakli ovog političkog pitanja i ono je na mjestu i korektno, dobro da ste to primijetili. Međutim, ono što je vrlo bitno a to je povezanost institucija. Ja sam vam ovdje spomenuo da je državni odvjetnik Cvitan jedanput u raspravu spomenuo da su državno odvjetništvo i porezna carinska uprava 2005. potpisali sporazum o razmjeni podataka. Zašto? Zato što naprosto jedni i drugi i 3. i 4., i 5. dolaze do niza podataka temeljem koga se mogu provesti izuzetno složeni procesi. Kolegice i kolege, utvrđivanje ovoga što je napisano ovdje u ovom štivu, ja neću reći zakonu nego štivu je vrlo, vrlo složena priča. Jer puno tih novaca je negdje preko granice i bez međunarodnih povezanosti je to. Međutim, ja sam mogao danas govoriti ovdje a onda mi ne bi bilo dosta 15 minuta u ime kluba nego bih trebao govoriti jedno 2 sata, uzmite samo situaciju sa PDV-om gdje ga možete danas platiti, gdje je mjesto oporezivanja sa carinom itd.. I vi ako niste informatički povezani, ako ne komunicirate evo vam začas pronevjere poreza.
Hvala. Kolega Lenart digao je povredu Poslovnika na kolegu Šukera. U čemu je on povrijedio Poslovnik.
Poštovani potpredsjedniče na kolegu Stričaka…
Ne, ne, vi ste na kolegu Šukera, pardon, digli.
Kolega Stričak je govorio pa sam digao onda.
A pogledajte, ne možete, možete već sad dignuti na nekog tko je govorio prije 2 sata.
Dobro, može kolega Šukera evo.
Što je on povrijedio?
Povrijeđen je članak 238. evo ja nisam bio, oprostite kolega Šuker, ipak je za Stričaka, ja nisam bio državni tajnik Sanaderov, [[Upadica Reiner: To kolega Šuker nije uopće ni rekao.]] možda je kolega bio ministar. Ja sam bio državni tajnik u vladi gospođe Kosor, kod ministra Bajsa, pa ako ne znate nemojte pričati gluposti. Kolegi Šukeru se ispričavam zato što sam zloupotrijebio njegovo ime, pa onda evo.
Dajem vam opomenu zbog zlorabljenja institucije povrede Poslovnika.
Povreda 238. HSS je sudjelovao u koalicijskoj Vladi sa HDZ-om od izbora krajem 2007. godine. Pokojni, uz puno poštovanje, predsjednik HSS gospodin Friščić je tada potpisao koaliciju, kolega Pankretić je bio potpredsjednik vlade, kolega Bajs je bio ministar turizma, a vi ste bili državni tajnik. I to je jedina istina.
Ja vas molim, dajem i vama opomenu kolega Šuker i ja vas molim prestanimo s tim bedastoćima povrede Poslovnika, koje nisu povrede Poslovnika. Oćete i vi opomenu? Ajde, kolega Stričak recite i vi što imate za reći.
Hvala lijepo. Povrijeđen je Članak 238., znači kolega Lenart govori neistinu, meni je žao da se on srami tog dijela svog životopisa, kad je bio državni tajnik. Nitko ga nije silio da bude državni tajnik, mogao je reći ja ne želim biti u toj vladi HDZ-a premijera Sanadera državni tajnik, ostao je do kraja. Hvala.
Kolega Stričak i vi ste povrijedili ovaj zlorabili povredu Poslovnika, dajem i vama opomenu. Dobro. Sad ću u ime predlagatelja, vama ne dajem riječ, ne dajem vam riječ jer mi je dosta toga, ne dam vam riječ [[Upadica: Ali kolega Stičak iznosi neistine.]] ja sam dao za to opomenu. Ovaj da li je istina ili neistina [[Upadica: Da li ste naglasili da iznosi neistinu?]] on je zlorabio, on je zlorabio instituciju povrede Poslovnika [[Upadica: Niste naglasili da govori neistinu.]] Govoriti neistinu? Ja nisam taj koji procjenjuje da li vi ili on govori neistinu, niti ću ikada [[Upadica: Pa postoje datumi rješenja o imenovanju što gospodin Stričak ne zna, ne.]] kolega molim vas [[Upadica: I da sam na zadnjoj sjednici vlade ja dao ostavku.]] nemojte se sa mnom raspravljati [[Upadica: A nažalost moram predsjedniče.]] Dajem vam drugu opomenu nemojte da vas izbacim van [[Upadica: Ma meni je baš drago da mi date 2 opomene tak smo gotovi, hvala vam lijep.]] Znam, ali svejedno ostaju vam to, sramota ostaje na vama, vi to niste svjesni [[Upadica: Pa sramota je na vama nažalost.]] Izvolite kolega Vlaović. Izvolite kolega Vlaović u ime predlagatelja završno.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, uvaženi ravnatelju Porezne uprave evo u ime Kluba HSS-a i u svoje ime zahvaljujem svima klubovima, svima zastupnicima koji su uzeli učešća u raspravi i ono što želim istaknuti da mi je drago da je većina govorila kako ovo i nije loša ideja i kako stvarno treba napraviti iskorake i pomake u društvu kako bi se smanjio taj krak hobotnice korupcije u Hrvatskoj. Svi su se složili da je to jedan veliki problem u svim zemljama svijeta jer postoji, al je činjenica da u Hrvatskoj postoji da je po indeksu percepcije korupcije Hrvatska u rangu sa nekim Afričkim državama. Zašto je tomu tako sigurno nje kriva samo Porezna uprava i ja evo u ime svih članica i članova HSS-a kažem da ima časnih i poštenih ljudi u državnim institucijama i u Poreznoj upravi i da oni rade dobro svoj posao. Međutim, pitanje je koje alate imaju, koje alate imaju? Jer ovaj zakon koji smo predložili je trebao biti još jedan alat u rukama države, alat u rukama Porezne uprave da se zagrabi u tu masu koju koruptivne radnje čine i u Hrvatskoj. Da li je to 20, 30, 40% ja ne bih se tu nadmudrivao, to su cifre koje smo spominjali i koje su međunarodne institucije rekle da je u Hrvatskoj prisutna korupcija u takvom obimu. I ako je želimo riješiti onda se moramo ozbiljno uhvatiti posla. Lijepo je čuti da Porezna uprava je naplativost poreza 98%, 99%, lijepo je čuti i da je bilo 2.000 predmeta gdje je utvrđen nesrazmjer u vrijednosti imovine u odnosu na prihode, ali ono što je iza toga, a to je da sudstvo je nažalost takvo kakvo imamo u Hrvatskoj i treba ga hitno mijenjati, učiniti reformu pravosuđa, da bude efikasnije prije svega jer tu je ključni problem što je neefikasno, a je svega 158 miliona kuna kako je reko gospodin Šuker isankcionirano kroz sudske presude. To je puno premalo, a to je ono za što nije kriva Porezna uprava oni su odradili svoj posao. I mi upravo s ovim prijedlogom zakona idemo za tim da maknemo ovaj posao od sudstva jer je preopterećeno i takvo je kakvo je, već sam rekao ocjene. A dajemo onoj instituciji, a to je Porezna uprava koja ima stručne i kvalitetne kadrove i koja ima kroz ovaj zakon i kroz druge zakone alat da i tu bude naplativost 98%, a ne 10% kao što je do sada bilo. Da li je to moguće? Pa moguće je samo treba politička volja, treba naravno i zakon još doraditi, uskladiti ga sa 15-tak drugih zakona, …/nerazumljivo/… drugih 15-tak zakona. Pa ako se ozbiljno hoćemo uhvatiti posla da spriječimo korupciju u Hrvatskoj jel problem promijeniti 15 zakona, pa ja mislim da ako postoji politička volja to ne bi smio biti problem niti promjena tih zakona, ni tih pravilnika i uredbi koji se tiču ovoga područja. Ključno je da bi Porezna uprava imala alat, da kod onih građana kod kojih utvrdi da u odnosu na njihove prihode posjeduju imovinu koja je n puta veća, a nemaju dokaze za isto može odmah izraditi porezno rješenje i naložiti tim osobama, a po Ustavu svim odnosi se zakon na sve građane RH koji tu žive i rade i imaju poslovnu sposobnost, znači nema tu nejednakosti ne zadire se u imovinu, vlasništvo koje je neotuđivo, ali oni koji su na nezakonit način došli do imovine, prvo ih se oporezuje, a drugo da se podnese kazneni, pokrene kazneni postupak protiv njih i onda u kaznenom postupku riješi imovina, znači ne bi bilo legalizacije nezakonito stečene imovine, kao što je rečeno u raspravama. Znači i to smo predvidjeli, očito niste sve pročitali. Također je bitno istaknuti da još od 1986. je postojao uspostavljeni porezni informacijski sustav u CEOP-u i da su temeljem toga porezna uprava izdavala rješenja i koristila je kao alat za izrađivanje poreznih rješenja i kroz JMBG je to još bilo dodatno ojačano sa svim elementima koji su bili unutra, a OIB je također alat koji sad treba još dodatno nadogradit i nije dobro da je svega 30-tak% imovine kroz OIB u gruntovnici i katastru i tu mi moramo uložit napore da to mijenjamo na bolje, ne možemo se s tim složit, to imamo i ne provediv je zakon zbog toga, pa mislim da treba uložit novac u Državnu geodetsku upravu i u sređivanje zemljišta, čestica zk. ispravne postupke i ubrzati te procedure, dio toga je rađeno i onda se naglo stalo. Također još jedan bitan alat je obrazac JOPPD, izvješće o primicima poreza na dohodak i prirezu, te doprinosima na obvezna osiguranja. Znači, imamo mi iz čega bi se izvukli podaci za izračun kolko je netko ima imovine, kolko prihoda, ne treba tu vještačenje, to porezni stručnjak temeljem ovih elemenata lako može, moguće je još nešto recite, samo ne vidim razloga da odbijete zakon samo zato što ga je predložila opozicija, što ga je predložio HSS, što ima nekakvih normativnih grešaka, što nije usklađen sa drugim zakonima, da je prave volje, do drugog čitanja mogao je se popravit i danas sa amandmanima i sutra kroz javnu raspravu i rekli ste da nije dobro što je ovo poslovnički ovako postavljeno da mi oporbeni klubovi, pa i drugi predlažu zakone bez javne rasprave i bez usklađivanja sa drugim državnim tijelima, ali, pa Vlada je na svojoj sjednici, valda prije sjednice konzultirala sva ministarstva i mogli su dat sugestije i povući i reći, vratit nam na doradu zakon, ne jednostavno se odbilo, jednostavno se odbio zakon jel ne postoj politička volja da se stane korupciji na rep i da se naplati, da budemo svi jednaki pred zakonom jer bio već je kolega Mišić rekao bilo je već slučajeva da su pojedini porezni obveznici u RH bili povlašteni, da su njihovi predmeti stajali u ladicama i da su otišli u zastaru. Zašto to ne zagrabit i vidjeti? A dokaz tome je da je bilo i smjena voditelja poreznih uprava, pa i kaznenih progona protiv istih. Znači, toga je bilo u RH, al ta imovina je ostala u RH. Zašto to ne bi naplatili i uprihodovali jer to je naš novac, to je novac poreznih obveznika jer mi jesmo dio EU, tog zajedničkog tržišta, tog kapitalizma, ali mi hoćemo da to bude jedan pošteni kapitalizam, a temelj poštenog kapitalizma je plaćen porez i Trumpov je to najveći udarac, najjači alat, naplata poreza. Samo države koje imaju plaćene poreze, samo oni koji poštuju svoju državu, ti i plate porez državi, to su pravi domoljubi koji plate porez svojoj državi i takvi želimo da smo svi mi u RH jer nama je neprihvatljivo da se kaže da je ovo nekakav politički pritisak i da treba politički pritisak odmaknuti od svih zakona, pa i ovog zakona, tu se slažem, ali zašto onda postoji politički pritisak na provođenje pojedinih zakona i dokaza, nismo svi jednaki pred zakonom i evo i sad politički pritisak na Povjerenstvo za ispitivanje sukoba interesa. Zašto se radi politički pritisak? Da bi se neki koji su viši na ljestvici vlasti zaštitili od ispitivanja da li su u sukobu interesa, a kamoli onda dalje još što bi moglo nakon toga uslijediti, pa mislim da ste s pravom to ustvrdili, da treba maknuti politički pritisak, ali krenimo od sebe. Evo, ja vas molim da još razmislite prilikom glasovanja da glasate za ovaj prijedlog zakona, mislim da je korisno da RH ima ovaj alat kroz ovaj zakon da naplatimo porez na nelegalno stečenu imovinu i da konačno pokažemo građanima da mogu vjerovati u institucije i slažem se da poreznoj treba vjerovati, pa i oni su zeleni kao i HSS, kad dobijete rješenje od njih sa zelenim štambiljom, bome se svi boje, al ne treba se bojati, treba platiti porez. Hvala.
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo. Kolega Vlaoviću, ja iskreno moram priznati ova vaša završna riječ mi se na određen način sviđa, al ja bi vam samo htio nadopuniti ono što cijelo vrijeme pokušavam argumentiramo razgovarati, mislim da je velika greška što niste dobro, ne vi, nego tko je pisao ovaj zakon, prostudirali odredbe čl. 88., 89., pa na gore. Vidjet ćete da vam u čl. 89. sve eksplicite piše i onda imate još u Pravilniku o porezu na dohodak to dodatno razrađeno i da ste se vi u bilo kojoj odredbi ovog zakona pozvali na odredbe čl. 89. onda bi taj zakon smisaono drugačije zvučio, onda bi došli sami do toga, do spoznaje da mora se promijeniti još niz zakona. Zašto? Zato što u čl. 89. vam govori da porezna uprava u prikupljanju tih podataka o fizičkim i pravnim osobama mora koristiti i pomoć nekih drugih tijela, a to je ono upravo što sam vam ja govorio u ime kluba da treba promijenit niz zakona [[Upadica: Hvala]] da bi taj zakon bio provediv i operabilan.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče HS. Kolega Šuker, evo hvala što na određeni način kažete da smo mi u dobroj vjeri bona fide išli sa ovim prijedlogom zakona i sa tim da porezna uprava dobije alat da može to naplatiti. Naravno da smo spremni na suradnju i da sve one sugestije koje ste vi izrekli i koje još treba popravit, ovaj zakon poziva da se svi uključe i vjerujem da ćemo mi njega doraditi, pa svatko tko je dobronamjeran, tko želi da se uvede reda u porezni sustav i ukupno u naplatu poreza u RH i da svi građani budu jednaki, dobro ste došli i evo pozivam vas da surađujete. Hvala.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Stjepana Ćuraja.
Zahvaljujem poštovani predsjedavajući. Dakle, samo vrlo kratko, zašto ne možemo podržati ovaj zakon. Naravno uz svu dobru namjeru i vašu i našu i koju želimo smatramo naravno da sam zakon po sebi ovaj ima dostava manjkavosti i nedorečen je, a mislim da problem čak i nije zakonsko rješenje, problem je, mi smo imali vrlo zakonska rješenja i prije 20 godina i prije 10 godina i 25, u doba najvećih privatizacijskih afera, samo se …/nerazumljivo/… zakon nije provodio. I tu je možda najveći problem. Ovde recimo u Članku 1. staviti imovina veća od vrijednosti od 50.000 kad imamo kod Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa 30.000 pokretninu koju treba prijavljivat, to bi trebalo prijavit. Onda Člankom 11. definirate kaznu od 70/60% i onda u ocijeni stanja kažete jedinstvenoj stopi jel to 16,6666% ili je to nejedinstvena stopa? Dakle, mislim da pogotovo za situaciju kad je nešto utvrđeno darovnicom ili nasljedstvom, a to imovina je stečena zakonitost po ovom zakonu ne bi ništa mogli napraviti. Tak da puno toga treba još promijenit. Hvala.
Poštovani zastupnik Vlaović, odgovor.
Hvala lijepa. Kolega, osnova uređenog društva je da poštujemo svoju državu, a iskaz poštovanja prema državi je plaćen porez i ne možeš očekivati da je netko veliki domoljub, ako on svojoj državi ne plati porez, a isto tako ne možeš očekivati da neke, ja bar ne mogu prihvatiti da mi kritike na prijedlog zakona daje netko ko je prevario birače. To je evo jedan vid korupcije koji treba spriječiti u RH. Treba promijeniti zakona o izborima saborskih zastupnika, pa neće biti prevara birača i zlouporabe položaja i sigurno će onda biti i manje korupcije u Hrvatskoj ukupno u sustavu. I ja vjerujem da bi kroz ovaj zakon, naravno još dorađen, prihvaćam da ima određenih manjkavosti, bi mogli pokazati građanima u Hrvatskoj, da postoje alati i provodit ćemo ih, to je ključna riječ, provodit ćemo te zakone jednako prema svima, a to do sada nije bilo i uvijek je netko [[Upadica: Hvala.]] bio politički zaštićen.
Kolega Ćuraj je dignuo povredu Poslovnika. Šta je povrijeđeno?
Zahvaljujem predsjedavajući. 232. govori se izvan teme, 238. vrijeđaju se drugi zastupnici kad je kolega Vlaović rekao da smo mi prevarili birače, ništa manje-više nego vi. S obzirom da imamo jednu zajedničku stvar da smo u jednom trenutku u zadnje 3 godine i jedni i drugi podržali Vladu Andreja Plenkovića, vi na početku, mi malo kasnije, a da ne govorim drugo što se tiče i vaše i naše političke povijesti i suradnje, dakle mislim da je apsolutno neprimjereno o tome govoriti, tako da ne znam što je tu povreda, a što nije i kakva je to tema, a to nije tema ovoga.
Dobro, ajmo, ajmo prestati s time i vi dobijate opomenu i molim vas prestanimo sa tim glupostima i međusobnim prepucavanjima, ako hoćemo ozbiljno govoriti, a tvrdi se da je to ozbiljan zakon i stalno se priča o tome kako trebamo ozbiljno razgovarati, a onda se ponašamo ovaj. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Anđelka Stričaka. Izvolite kolega.
Poštovani predsjedavajući nisam shvatio prvo tko je dobio opomenu, a ako sam ja onda je 236. povreda Poslovnika od strane vaše da morate da i 238. obrazložiti zašto je netko dobio opomenu, ja sam vas molio da reagirate prema kolegi koji je povrijedio Poslovnik. Zahvaljujem.
Pa i vi ste rekli kolegi da su oni prevarili birače. Jel jeste? Jeste rekli? Ma dajte nemojte molim vas, budimo ozbiljni. Takve stvari nije potrebno u nekakvoj ozbiljnoj raspravi iznositi, jel, ako tvrdimo da ozbiljno raspravljamo. Kolega Anđelko Stričak, izvolite.
Hvala. Kolega Vlaoviću, s prvim dijelom vaše rasprave apsolutno se slažem, svi smo i pozvani i dužni raditi na tome da bude što manje korupcije i kriminala, poticati rad institucija kad saznamo za primjere ili imamo koju informaciju da je na dijelu neka korupcija to prijaviti i to apsolutno se s vama slažem i nema što niti dodati, niti oduzeti. Međutim, kad i prozivate Vladu da je mogla doraditi, preraditi, nadograditi taj vaš zakon tu se baš ne bi složio s vama jer danas ovdje ne vidim vašeg predsjednika. Vi velite da je jedan, ovaj prijedlog, jedan od najvažnijih vaših prijedloga Kluba zastupnika HSS-a i sad kad raspravljamo o vašem prijedlogu nema vašeg predsjednika, a govorimo o moralu i poštenju. Mislim malo zaista interesantno, a usput prozivamo sve druge oko sebe. Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog zastupnika Vlaović.
Evo kolega Stričak hvala vam što ste i vi rekli da je zakon u dobroj vjeri pisan i da bi bio dobar alat i naravno vjerujem da ćete i vi dati svoj doprinos pa dati prijedloge kako ga još doraditi. Naravno mi u HSS-u smijemo vidite govoriti i kad nema predsjednika, ne znam da li biste vi smjeli dati dopunu i korisne amandmane ovom zakonu, ali to je na vama, to je na vama, a naš predsjednik je i gradonačelnik pa ima svojih obveza u gradu Samoboru, a nažalost evo zbog ovakvog danas dnevnog reda i Poslovnika naša točka dnevnog reda je 4, trebala je biti negdje popodne, navečer, on bi bio tu, ali nažalost kako ovoga nije bilo rasprava po prethodne 3 točke jednostavno sad nije stigao, ali to nije razlog da vi ne podržite ovaj zakon jer je rekli ste dobar. Hvala.
Hvala lijepa. Time ću zaključiti raspravu o ovoj točci o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti, pa ćemo se nastaviti sa radom sutra, dakle u utorak 18. lipnja u 9 i 30 sati, prva točka bit će Konačni prijedlog Zakona o sustavu državne uprave, drugo čitanje, P.Z. broj 617. Želim vam ugodno poslijepodne. SJEDNICA PREKINUTA U 13,35 SATI.
Sada je Prijedlog Zakona o ispitivanju porijekla imovine i posebnom oporezivanju nezakonito stečene imovine, javio se je kolega Beljak. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče. U ime Kluba saborskih zastupnika HSS-a i Demokrata tražim stanku u roku od 10 minuta kako bi se konzultirali što i kako dalje. Kada je kolega Maras govorio čuo se ja bih rekao zlokoban smijeh vas drage kolegice i kolege HDZ-ovaca. Vi nećete naravno podržati ovaj zakon, znali smo mi to. I svi oni koji ne podrže taj zakon, jasno je i meni, jasno je i gospodinu Marasu, jasno je svima nama iz opozicije, svima onima koji će podržati taj zakon zašto to ne činite. Zbog toga jer svi koji dignete ruku protiv tog zakona imate prste u pekmezu i imate imovinu koju ne možete pravdati. Nije Kušević jedini, Kuščević je, ne vrh ledene sante, Kuščević je u ovom trenutku Pedro koje visi, vjerojatno u vašim unutarstranačkim obračunima, ali vas, velika većina jako dobro to znate, imate imovinu koju ne možete pravdati i za koju niste platili porez domovini, RH u koji ste toliko kunete i u koju toliko, to vaše domoljublje toliko prezentirate i potencirate. Vi niste nikakvi domoljubi. Vi ste izdajice, svi vi koji imate imovinu, a niste platili porez Hrvatskoj. Izdajice. Smij se Đakiću, smij se. Kad bi taj zakon došao na dnevni red, ti ćeš prvi odgovarati odakle ti to sve što imaš [[Upadica: Samo malo. Samo malo, molim vas. Kolega Beljak.]] naravno, meni je to jasno, jasno je to svima.
Samo malo. Prvo vas molim da ne vičete glasno nego da pustite kolegi Beljaku da govori, a vas molim da vodite računa, kada optužujete da [[Upadica: Ja ne optužujem nikoga.]] Optužujete, optužujete.
Ja optužujem sve one koji su protiv ovog zakona jer su iz osobnih razloga protiv tog zakona i to je vrlo jasno, zbog čega bi netko bio protiv toga da se provjeri da li je njegova imovina stečena na legalan način. Da li je platio sav porez i doista ne razumijem, zbog čega bi netko tko voli državu Hrvatsku bio protiv toga da se ispita njegova imovina, osim ako ta imovina nije stečena na ilegalan način. Dakle, svi vi koji ćete dignuti ruku protiv ovog prijedloga zakona, potencijalno ste ljudi koji niste platili porez RH svojoj domovini i za to ćete odgovarati već nakon sljedećih parlamentarnih izbora [[Upadica: Zahvaljujem.]] kad taj zakon bude prvi na dnevnom redu i prvi usvojen.
Odobrena, stanka vam je odobrena. Kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepo. Izgleda da je Krešo Beljak piknuo tamo gdje je trebalo jer da nema nečiste savjesti, Krešo, ne bi bio ovakav agresivan odgovor [[Upadica: Kolega Maras, što vi hoćete?]] Ja želim stanku u ime Kluba zastupnika [[Upadica: Recite, recite.]] SDP-a… Hvala vam lijepa, ali morate razumjeti da, kada čujete ovako logične stvari koje govori Krešo Beljak i kada čujete da HDZ uopće ne želi da ljudi znaju što i kako njihovi dužnosnici imaju i kako su to stekli, onda dođete u jedan paradoks. Znači, stvarno vam nije jasno da li je to iskreno domoljublje kojim HDZ-ovci se vole častiti na svim skupovima, držati ruku na srcu, dok svira himna itd., a ne žele, a ne žele da ljudi čuju odakle imovina njihovim dužnosnicima, njihovim ministrima i kako i na koji način su je stekli. Znači ovaj zakon otklanja sve moguće mogućnosti da netko dođe u poziciju ministra, a da ne može objasniti odakle je nešto stekao i odakle mu milijuni i milijuni kuna. Znači ovo što imamo danas u Hrvatskoj na djelu, svaki put građani RH, kada vidite da tijekom intoniranja himne kolege iz HDZ-a drže ruku na srcu, s obzirom da nisu podržali ovaj zakon koji je HSS predložio, a kojeg mi također podržavamo, znajte da je to lažno domoljublje. To je samo za televiziju da vi vidite i da se kite domoljubljem jer pravo domoljublje bi bilo da sankcioniraju one koji ne mogu objasniti odakle im novac. A to nikada ne rade, nisu radili ni za vrijeme Sanadera, nisu radili ni za vrijeme Karamarka, a ne rade Boga mi, sada ni za vrijeme Plenkovića. I to je problem sa kojim se mi moramo ovdje nositi i zbog toga tražim stanku od 10 minuta.
Stanka. Stanka će vam, stanka će vam biti odobrena, hvala vam lijepa. Dobro, javlja se kolega Mišić isto tako u ime kluba.
Hvala predsjedniče Sabora. U ime Kluba Rada i solidarnosti javljam se na temu ovu o kome pričamo o zakonu ovome o porijeklu imovine. Poštovana gospodo, ako hoćemo o porijeklu imovine, evo ja sam prvi koji želim da se to napravi. Pitam vas sada ovdje sve skupa u Saboru i vas gospodo sa lijeve strane, imali ste vlast 4 godine, zašto to niste radili? Ovo je samo demagogija, prosipanje pameti i laganje hrvatskog naroda, uzimamo iz proračuna novac, sjedite u klupi koliko godina, uzimate iz proračuna novac, što ste to napravili za hrvatske građane za te godine? Ništa. Kome ste vi dali plaću, gospodo, kome ste vi pokušali napraviti i reda i rada u ovoj državi Hrvatskoj. Nikome. Bili ste ministar Maras, što ste napravili? Koliko je obrtnika otišlo i zatvorenih obrta? 40 tisuća. Niste radili, oprosti, vama, vi, o čemu pričate? ... [[Upadica se ne čuje.]] [[Upadica: Kolega Beljak, samo malo.]] Ma zašto niste kada ste bili u vlasti sa SDP-om? Pa ovo je populistički zakon. Ovo je populistički zakon. Ja želim da se svima imovina ispita svih građana Hrvatske, a posebno političara, prema tome, o čemu vi govorite? O čemu vi govorite? [[Upadica: Kolega Maras i Beljak, molim vas da ne vičete.]] vi ste to imali, imali ste vlast, izvolite to napraviti. I ja ću tada biti unutra, a samo izvolite vi napraviti kad budete vodili vlast u ovoj državi. Hvala.
Molim vas, molim vas da ne dobacujete iz klupa. Svi govorite, svi iznosite i vrlo teške optužbe i nemojte biti osjetljivi kad onda isto tako i druga strana vama to vrati. Što je kolega Maras sada? Što je? Što trebate?
Ja bi vas pozvao da se malo uozbiljite, predsjedniče. Znači, ja sam se pozvao na 238. čl. kršenja Poslovnika. Kolega Mišić, koji se nije mogao sjetiti iz kojeg kluba dolazi koliko ih je promijenio, a onda se sjetio da je iz Kluba Milana Bandića pa je nezgodno baš o porijeklu imovine govoriti u ime Kluba Milana Bandića pa se i tu malo zbunio. Na kraju sam shvatio da će podržati taj zakon, ali nisam se zbog toga javio, javio sam se zbog toga što je uvrijedio zastupnike govoreći da oni uzimaju novac iz proračuna [[Upadica: Vrijeme vam je isteklo kolega Maras.]] za posao koji obavljaju, možda neki uzimaju [[Upadica: Kolega Maras, vrijeme vam je isteklo.]] koji se ne pojavljuju, ali ja koji sam svaki dan ovdje koji sudjelujem u raspravama, sigurno nisam taj koji uzima. Hvala lijepo.
Dat ću vam sada opomenu zato što izlazite iz vremena koje vam je dano, a druga stvar, nije bilo povrede Poslovnika jer ste vi puno grubljim riječima govorili o drugim zastupnicima, puno više ste iznijeli teških optužbi na račun drugih pa niste dobili nikakvu opomenu, onda nemojte licemjerno tražiti da nekoga sada opominjem, a vas nisam opominjao. Izvolite, imamo još jednu povredu Poslovnika, kolega Mišić.
Ispričavam se. Znam ja u kojem sam klubu, bez brige vi budite. ... [[Upadica se ne čuje.]] Mi imamo pravnu državu koja treba da to regulira [[Upadica predsjednik: Koji članak je povrijeđen?]] A sjetimo se, sjetimo se.
Samo malo, zašto tražite, koji članak je povrijeđen?
Pa zato što me optužuje da ja nisam…
Koji članak je povrijeđen?
Sjetimo se Pave Barišića i vaših napada gospodo. Da li se se Pavi Barišiću ispričali kada ste pljuvali tu 7 dana po tom istom čovjeku da je doktorat plagijat. Kako vas sram nije? Kako vas sram nije?
Kolega Mišić molim vas, ajde nemojte molim vas.
Sjedite se Pave Barišića svi redom što vas sjedi tamo šta ste mu govorili i koje ste bazobrazluke govoriti o tom čovjeku da je plagijat.
Kolega Mišić, molim vas. Pa molim vas.
Šta vi gledate, ne znam šta, o čemu vi pričate, o čemu vi pričate?
Kolega Mišić, sjednite molim vas, dobili ste opomenu. Kakvo je to ponašanje? Kršite Poslovnik jednako kao i što je kolega Maras kršio. Pa dajte molim vas se držite barem reda. Imamo još kolegu Čuraja, izvolite u ime kluba HNS-a. ... [[Upadica se ne čuje.]] Tko je povreda Poslovnika. Izvolite. Pa zato što se ne držite reda, barem elementarne procedure.
Hvala gospodine predsjedniče. Dobro da ste upozorili kolegu Mišića jer bih vam ja isto tako preporučila da mu poklonite ovu povredu Poslovnika jer on uopće ne zna koja su njegova prava i obveze ovdje u Hrvatskom saboru i zloupotrjebljava Poslovnika.
A sada ste i vi, dakle sada ste i vi zloupotrijebili Poslovnik zato što sam dao kolegi opomenu pa i vama dajem opomenu. E sad, to je tako svima jako smiješno da je to, nemam uopće. Izvolite kolega Čuraj.
Zahvaljujem predsjedniče, tražim stanku u ime kluba HNS-a kako još bi jednom razmotrili predmetni zakon koji je danas ovdje. S obzirom na ovo što čujemo, mi smo bili, odnosno i u raspravama smo govorili kako sve postojećoj zakonskoj regulativi je omogućeno da se utvrđuje porijeklo imovine i sankcioniraju oni i zato ne vidim ovdje ništa novo. No, međutim ako ima još jednom ćemo to pogledati. Ali ovim putem pozivam sve one koji imaju i trunku sumnje a ne daj Bože saznanja za bilo kakvu nezakonitu radnju, stečenu imovinu ili bilo koju protuzakonitu radnju da su obvezni, ne da mogu, nego da su obvezni to prijaviti. Molim vas nemojte samo dobacivati.
Kolega Maras, ja vas molim pa dajte se, samo se pristojno ponašajte, pa nemojte dobacivati. I ako sam 5 puta molio pa zašto, zašto ste takvi? Pa to je elementarno nepoštivanje drugog čovjeka. Vi ste govorili vrlo, još jednom ponavljam grubo prema drugim zastupnicima i mogli ste izgovoriti svoj govor. Sad kada govore drugi vi upadate. Jednom sam vas upozorio, drugi put, pa nemojte više, … ... [[Upadica se ne čuje.]] poslije mu recite. Izvolite kolega Čuraj.
Zahvaljujem predsjedniče. Dakle još jednom, vrlo jasno, još ćemo jednom proučiti ovaj zakon jer u raspravi, u proučavanju smo rekli da ništa novo, revolucionarno sa ovim zakonom ne dobivamo ono što već nije uređeno, što se ne može. Dakle svaka prijava nezakonito stečene imovine, ... [[Govornik se ne razumije.]] i obveza svakog od nas građanina obveza da ju prijavimo. I to se može po postojećim zakonskim aktima istražiti. I sve medijske natpise, to ima tijela, državno odvjetništvo prvo obvezu istražiti, ali ako vi imate dodatna saznanja prijavite i sve će se utvrditi, nezakonitu stečenu imovinu ima i poreznu, znači zakonom je riješeno do koje razine i stope će se to utvrditi. Tako da, još jednom ćemo proučiti vaš prijedlog i probati naći nešto što bi bilo vrijedno barem da ga podržimo u prvom čitanju da donosi nešto novo iako smo u raspravi uvidjeli da je bilo i određenih manjkavosti koje sam izrekao u samom prijedlogu i bojim se da ovo je više samo jedna stvar o kojoj se može raspravljati a da neće donijeti ništa novo što već nemamo. Ali pozivam sve da prijave svakoga tko je napravio išta nezakonito, to je njegova obveza i dužnost. Sve do jednog i da se svi drže zakona. Zahvaljujem.
Dobro. Ja vas molim, nastaviti ćemo u 12,05, imamo još svega nekoliko zakona da budete točno u 12,05 na svojim mjestima. Hvala. STANKA U 11,55 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,06 SATI]] Molim vas kolegice i kolege da zauzmete svoja mjesta. Molim vas da zauzmemo svoja mjesta kako bismo mogli glasovati. Dakle pred nama je Prijedlog Zakona o ispitivanju porijekla imovine i posebnom oporezivanju nezakonito stečene imovine, prvo čitanje, P.Z. broj 424. Predlagatelj je Klub zastupnika HSS-a, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Ne prihvaća se Prijedlog Zakona o ispitivanju porijekla imovine i posebnom oporezivanju nezakonito stečene imovine. Molim glasujmo. Utvrđujem da većinom glasova 70 za, 5 suzdržanih i 20 protiv donijet je zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.