Dame i gospodo zastupnici, sve vas srdačno pozdravljam kao i poštovane goste i otvaram 19. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i veleposlanstava u Bosni i Hercegovini koji redovito prate rad našeg Doma, predstavnici medija. Na sjednicu su pozvani i predstavnici Ureda za reviziju institucija BiH čija su izvješća danas na dnevnom redu naše sjednice. Srdačno pozdravljam sve nazočne zastupnike i goste. Ministar financija i trezora BiH Vjekoslav Bevanda poslao je obavijest da će u ime ovog Ministarstva sjednici biti nazočan zamjenik ministra, gospodin Mirsad Žuga. Ministar sigurnosti BiH Dragan Mektić poslao je obavijest da zbog opravdanih razloga nije u mogućnosti nazočiti sjednici. Zamjenik ministra vanjskih poslova, gospodin Josip Brkić, poslao je obavijest da nije u mogućnosti sudjelovati na 19. sjednici Doma zbog službenog putovanja. Odsutnost sa današnje sjednice opravdali su zastupnici: Fehim Škaljić i zastupnica Hanka Vajzović. Prema informaciji službe u ovom trenutku nazočno je 37 zastupnika. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Sada prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice želim napomenuti sljedeće. Na dnevni red dodana je: Točka 12. Imenovanje glavnog revizora i zamjenika glavnog revizora Ureda za reviziju institucija BiH, materijal: Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja glavnog revizora i zamjenika glavnog revizora Ureda za reviziju institucija BiH. S ranijeg dnevnog reda skinute su: Točka 4. Prijedlog zakona o azilu – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-12/15 od 06.08.2015. godine (drugo čitanje), na zahtjev Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava zbog velikog broja uloženih amandmana kako bi predlagatelj Zakona se, na neki način, mogao očitovati o tim istim amandmanima. Točka 16. Davanje suglasnosti na ratifikaciju Aneksa IV. Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Kraljevine Norveške o financiranju projekta u korist pravosuđa i/ili sudova i 2 tužiteljstva u Bosni i Hercegovini, broj: 01,02-05-2-1305/15 od 13.10.2015. godine, na zahtjev Povjerenstva za vanjske poslove. Točka 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Okvirnog zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju u BiH – predlagatelj: zastupnik Nikola Lovrinović, zakon broj: 01,02-02- 1-15/15 od 07.09.2015. godine, dopunjena je s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva koje nije utvrdilo usuglašenost Prijedloga zakona sa Ustavom BiH i pravnim sustavom BiH, te nije podržalo načela Prijedloga zakona. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Ne vidim prijavljenih. Zaključujem raspravu po dnevnom redu. Konstatiram da 19. sjednica Doma ima sljedeći: Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 18. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja; 3. Zahtjev Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o jedinstvenom matičnom broju po hitnom zakonodavnom postupku, u skladu s člankom 133. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, zakon broj: 01,02-02-1-19/15, od 15.10.2015.; 4. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o zaštiti potrošača u BiH – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-16/15, od 07.09.2015. (drugo čitanje); 5. Prijedlog zakona o strancima – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02- 1-17/15, od 11.09.2015. (drugo čitanje); 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Okvirnog zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju u BiH – predlagatelj: zastupnik Nikola Lovrinović, zakon broj: 01,02-02-1- 15/15, od 07.09.2015., s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva; 7. Izvješće o izvršenju Proračuna institucija BiH i međunarodnih obveza BiH za 2014. godinu, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-16-1-844/15, od 29.06.2015.; 8. Izvješće o financijskoj reviziji Izvješća o izvršenju Proračuna institucija BiH i međunarodnih obveza BiH za 2014. godinu, materijal Ureda za reviziju institucija BiH, broj: 01-16-1-1243/15, od 29.09.2015.; 9. Izvješće o obavljenoj reviziji učinka o temi: „Energetska učinkovitost u institucijama BiH“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1-1087/15, od 31.07.2015; 10. Razmatranje zastupničke inicijative Senada Šepića, podnesene na 16. sjednici Zastupničkog doma, održanoj 27.08.2015., koja glasi: „Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH obvezuje Kolegij Doma da u pripremi i utvrđivanju dnevnog reda, a najdulje u roku svakih 60 dana, utvrdi obveznu točku dnevnog reda pod nazivom: Izvješće o realizaciji obveza Bosne i Hercegovine na europskom putu i stupanj ispunjavanja obveza BiH iz Akcijskog plana za realizaciju reformske agende za BiH, za period 2015.-2018. godina. Predlažem da Kolegij Zastupničkog doma uvrsti ovu inicijativu kao točku dnevnog reda sljedeće sjednice Zastupničkog doma PSBiH“, broj: 01-50-1-1136/15, od 27.08.2015.; 11. Imenovanje tri ombudsmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine, materijal Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provedbu procedure imenovanja tri ombudsmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-50-14-469-6,1/15, od 14.10.2015.; 3 12. Imenovanje glavnog revizora i zamjenika glavnog revizora Ureda za reviziju institucija BiH, materijal: Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja glavnog revizora i zamjenika glavnog revizora Ureda za reviziju institucija BiH, broj: 01,02-50-14-1060-5,4/15, od 22.10.2015.; 13. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Izmjene Sporazuma o grantu u okviru nacionalnog programa IPA 2010 za Bosnu i Hercegovinu – Dio I. – Vodovod i kanalizacija u Republici Srpskoj, sklopljen između Bosne i Hercegovine i Europske investicijske banke 06.11.2012. u Luksemburgu i 20.11.2012. u Sarajevu, broj: 01,02-05-2-1295/15, od 12.10.2015.; 14. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Ugovora o grantu (Projekt centralnog grijanja Prijedor) između Bosne i Hercegovine i Republike Srpske i Toplana a.d. Prijedor i Europske banke za obnovu i razvoj, koji se odnosi na investicijski grant iz SIDA/EBRD Fonda za ekološke i klimatske programe, broj: 01,02-05-2-1303/15, od 13.10.2015.; 15. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Savezne Republike Njemačke o financijskoj suradnji u 2012. godini, broj: 01,02-05-2- 1304/15, od 13.10.2015.; 16. Davanje uaglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o izmjenama Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vijeća ministara Republike Albanije o uzajamnim putovanjima državljana, broj: 01,02-05-2-1319/15, od 15.10.2015. Prelazimo na točku jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 18. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skukpštine Zapisnik ste dobili. Ima li primjedbi na Zapisnik? Ne vidim prijavljenih. Zaključujem točku jedan. Prelazimo na točku dva, Ad. 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja
Hvala lijepa predsjedavajuća. Ja sam dobio, dakle dva odgovora od Vijeća ministara, ništa tu nije kazano, ne bih to posebno ni komentarisao, ali je Uprava za indirektno oporezivanje tu, na neki način, ušla u suštinu. Hoću da kažem da je evidentiran problem, da razumiju svoju odgovornost, da kažu da nešto rade. Ja samo molim da to dopune – šta je to konkretno i u kojem roku će, problem kojeg su uvidjeli da postoji u kojem roku možemo imati odgovor na rješavanje tog problema? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Komentar, zastupnik Hazim Rančić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovana predsjedavajuća. Poštovane kolegice i kolege, predsjedavajući Vijeća ministara, uvaženi gosti. Na moje insistiranje, dakle tražio sam da mi se precizno dostavi koje od institucija Bosne i Hercegovine nisu primijenile Zakon o agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije u dijelu izrade planova integriteta i provođenja strategije prevencije korupcije. Odgovor je sada potpun, dobio sam ga, pretpostavljem i sve ostale kolegice i kolege. I ono što me žalosti jeste da u odgovoru stoji precizno kojih to 10 institucija su tek započeli, jel', sa izradom planova integriteta, dok 3 institucije – Ured za reviziju institucija BiH, Institut za nestale osobe i Obavještajno sigurnosna agencija, nisu uopće započele ovaj posao, a mislim da su obavezni kao i ostale institucije da poštuju navedeni Zakon. Dakle, moja je želja bila da sve institucije, pa evo i ovih 13, 10 koje su tek započele kao i 3 koje nisu započele svoje aktivnosti na primjeni Zakona o Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, to počnu i urade svoj obavezujući dio posla. Hvala.
Hvala lijepa. Zastupnik Damir Arnaut, komentar. Izvolite. 5
Zahvaljujem predsjedavajuća. Komentar se odnosi na činjenicu da već je blizu dva mjeseca od kako sam postavio dopunsko pitanje za Ministarstvo pravde BiH na koje nisam dobio odgovor. I koristim ponovo ovu priliku da zamolim Kolegij da urgira dostavu odgovora, rok je 30 dana. Zaista ne znam zašto trebam iz sjednice u sjednicu ukazivati na ove propuste. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. U ovom trenutku ne vidim više prijavljenih za komentare. Prelazimo na točku tri, Ad. 3. Zahtjev Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o jedinstvenom matičnom broju po hitnom zakonodavnom postupku, u skladu s člankom 133. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Prijedlog zakona dostavljen je u proceduru 15.10.2015. sa zahtjevom za razmatranje po hitnom postupku, u skladu sa člankom 133. Poslovnika. Prijedlog zakona usvojen je na 10. sjednici Doma Parlamentarne skupštine BiH, održanoj 14.10.2015. Materijal ste dobili. Otvaram raspravu o Zahtjevu. Ne vidim prijavljenih u ovom trenutku, evo imamo, prijavio nam se zastupnik Backović. Zastupniče jeste li željeli na temu hitnog postupka?
Izvinjavam se, ...
Kasnije ćemo o Zakonu.
Mahinalno sam pritisnuo.
Znači odustajete, je li?
Ne, diskutovat ću po Zakonu kada dođe vrijeme.
Kada dođe vrijeme, onda sad znači uklonite. Zaključujem raspravu. Prelazimo na sljedeću točku, točka četiri, 6 Ad. 4. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o zaštiti potrošača u BiH – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, (drugo čitanje) Prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju na 18. sjednici Doma, održanoj 07.10.2015. Vijeće ministara BiH je 22.10.2015. godine dostavilo Mišljenje i dodatno obrazloženje u pogledu načela Prijedloga zakona o dopunama Zakona o zaštiti potrošača u BiH, u skladu s Mišljenjem Zakonodavno-pravnog sektora. Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava dostavilo je 27.10.2015. Izvješće o Prijedlogu zakona. Nije bilo amandmana. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona. Ne vidim prijavljenih. Zaključujem raspravu po točki 4. Prelazimo na točku pet, Ad. 5. Prijedlog zakona o strancima – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, (drugo čitanje)
Poštovana predsjedavajuća, poštovani kolegice i kolege, članovi Vijeća ministara, uvaženi gosti. Naravno, ja sam pročitao ovaj Zakon, smatram da je ovaj Zakon korektan i uložio sam na ovaj Zakon 7 amandmana, koje je u ponedeljak razmatrala Komisija na svojoj zajedničkoj sjednici, i od ovih 7 amandmana su usvojili zapravo dva amandmana koji su malo modifikovali i stavili kao jedan amandman. Naravno, to je pravo Komisije i ja poštujem stav Komisije, jedino mi je žao vezano za jedan amandman koji je vezan bio za nas koji dolazimo iz realnog sektora, a odnosi se na saradnju sa strancima u direktnoj privredi kada imamo, znači stranci koji dolaze u našu državu vezano za obuku naših radnika ili kontrolu ispravnosti sa radom, opremom koja se koristi kod nas. Taj amandman nije uložen i žao mi je zbog tog amandmana, da li je to nerazumijevanje ili neke druge stvari ja doista ne ulazim u to, ali evo, podržat ću, znači, ovaj Zakon i dajem apsolutnu podršku Zahvaljujem se.
Hvala zastupniku. Ne vidim više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu po točki pet. Prelazimo na točku šest, 7 Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Okvirnog zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju u BiH – predlagatelj: zastupnik Nikola Lovrinović, s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva Prijedlog zakona dostavljen je u proceduru 07.09.2015. sa zahtjevom za razmatranje po hitnom postupku, u skladu sa člankom 133. Poslovnika. Na 17. sjednici Doma održanoj 16.09.2015. nije usvojen zahtjev za hitni postupak, te je odlučeno da Prijedlog zakona bude razmatran po temeljnom zakonodavnom postupku. Kolegij Doma odredio je Ustavnopravno povjerenstvo nadležnim za njegovo razmatranje. Ustavnopravno povjerenstvo dostavilo je Mišljenje dana 27.10.2015. Povjerenstvo nije utvrdilo usuglašenost Prijedloga zakona s Ustavom BiH i pravnim sustavom BiH, te nije podržalo načela Prijedloga zakona. Otvaram raspravu. Nikola Lovrinović, zastupnik. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Koleginice i kolege, lijepo vas pozdravljam sve nazočne ovdje u ovome Domu. Dakle, prije svega kako sam predlagač ovoga, odnosno izmjena i dopuna ovoga Okvirnog zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju, htio bih reći nekoliko svojih razmišljanja na temu stava Ustavnopravnog povjerenstva, jer zapravo ćemo se danas o njemu izjašnjavati, a ono je, kako ste vidjeli u materijalu, dakle negativno na ono što sam predložio. Naime, evo prije mjesec dana pa i više kad sam predložio po hitnom postupku razmišljao sam da ova pitanja koja su predviđena u ovom mom Prijedlogu u oblasti obrazovanja, su tog trenutka bila u prilično ... točci ključanja u Bosni i Hercegovini početkom školske godine, nije to, naravno, završeno ni dan danas, malo se, je li, sva ta vika slegla, naravno samo je problem odgođen, pa sam htio pomoći i tad mi se činilo da je, ako bi bilo prihvaćeno, bilo moguće to implementirati već početkom ove školske godine. Međutim, kako to već nije tako sad je on u redovitoj proceduri, znači da će on to, eventualno ako bude danas barem odbačeno Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva pa vraćeno ponovo na razmatranje, možda pridonijeti za narednu školsku godinu, ali bih volio da ovom prigodom, dakle, nešto samo vam kažem kao kolegicama i kolegama iz čega ćete moći zaključiti šta su zapravo bile moje ideje da predložim nekakvo moguće rješenje kada su u pitanju ova pitanja iz oblasti obrazovanja, osnovnog i srednjeg u Bosni i Hercegovini. Naime, reći ću samo nekoliko razmišljanja, nadam se da ću se uklopiti u ovo što je predviđeno vremenom. U složenoj državnoj zajednici sustav vlastitog školstva jamči slobodu, ravnopravnost i mogućnost svakom od suverenih naroda da u cijelosti čuva, ostvaruje i promiče svoj subjektivitet, te nacionalni i kulturni identitet. U Bosni i Hercegovini moguće je izgraditi tri međusobno vrlo usklađena sustava ili podsustava školstva uokvirena u državni i evropske standarde obrazovanje. Ovaj demokratski i pruralni koncept onemogućuje unitariziranje školstva i osobito opasnost segregaciji i asimiliranja učenika kroz školski sustav. Radi se jednostavno o ostvarivanju jednakih prava svakoga konstitutivnog naroda na području školstva, kulture, znanosti, medija itd. Nitko ne može nijekati ustavno pravo svih građana i naroda ove zemlje da govore svojim jezikom i piše svojim pismom, jednako tako da imaju škole na svome jeziku i pismu, jer to imaju i nacionalne manjine u demokratskim zemljama. Međutim, niti jedan narod ne može drugome nametati svoj jezik i pismo. Svaki narod ima pravo da djeca u školi, pripadnici toga naroda, uče i imaju nastavu iz svih predmeta na svome ... materinjskom jeziku. Nastavnici također moraju govoriti standardnim jezikom svojih učenika koji vlastiti jezik u školi uče i na 8 njemu stječu svoj kulturni identitet. Škola je povlašteno mjesto učenja svakog jezika i kulturne baštine. Dakle, ovo što sam ja predložio po meni je bilo minimalno ustavno pravo koje su tražili npr. djeca i roditelji Konjević Polja, Vrbanjaca, Drvara, Glamoča. Ovo je također ono pravo što djeca nisu tražila, a pripada im, npr. djeca i roditelji Sarajeva, Tuzle, Zenice. Evo sad oni koji su ih podržavali u zahtjevima za ustavno traženje prava na obrazovanje sukladno svome kulturnom identitetu kažu da je ovo protuustavno rješenje. Očito da je ovo važeće, ovo sadašnje rješenje važeće i ustavno i da oni koji su proglašeni osporavatelji ustavnih prava zapravo imaju pravo kada kažu da je ovo protuustavno rješenje. Dakle, uvjetno rečeno, dvije strane su rekle da je to protuustavno rješenje i da ne uklapa se u pravni sustav Bosne i Hercegovine. Podsjetit ću, ovo je samo preciznije rješenje iz Sporazuma o nacionalnoj skupini predmeta koji su svi potpisali 2002. godine. Unatoč što sam bio spreman i na neke korekcije ovih rješenja, kažu ustavobranitelji da je protuustavno. Kako izmjene principijelno mogu biti protuustavne zakonu koji je nekad davno donesen, eto valjda tada ustavno. Očito je ovo zapravo samo obrana stečenih pozicija o obrazovanju s ciljem proširenja prava ali samo za svoje. Ja se nadam na koncu da će oni koji su rekli da je ovo protuustavno, a ovlašteni su da reguliraju pitanje iz ove oblasti, ova rješenja ili slična unijeti u zakonska rješenja po svojim ovlaštenjima i konačno riješiti ovo pitanje koje sam ja, evo želio pokrenuti, i želio pomoći u rješavanju, ali evo, dakle tako je kako jeste. Pa evo, ja pozivam kolege ako nema druge barem da odbace ovo Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva pa da se vrati još jedanput na razmatranje, možda tada nađemo neko rješenje. Zahvaljujem.
Hvala. Zastupnica Aleksandra Pandurević, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Nisam imala namjeru reagovati da ovdje kao nešto negativno nije ocijenjeno ustavobranitelji i dvije strane su prozvane. Da, ja sam jedna od onih koja je glasala protiv ovog Zakona zato što je ovaj Zakon u potpunosti u suprotnosti sa entitetskim i kantonalnim zakonima, zato što je ovaj Zakon u suprotnosti sa Konvencijom o pravima djeteta, zato što ovaj Zakon u cijeloj državi treba da uvede aparthejd u školstvu i suprotan je stavu UN-a koji od Bosne i Hercegovine zahtijeva da što prije moguće okonča segregaciju u javnim školama. Ovim Zakonom sve škole u Bosni i Hercegovini treba da budu ovo. A znate li šta je ovo? Dvije škole pod jednim krovom u Travniku, gdje su djeca međusobno razdvojena žicom, ne znam da li je to bodljikava žica. I mi ćemo uvijek biti protiv tog. I ovo zaista nije uredu i s ovom praksom se treba u ovoj zemlji ... Šta da očekujemo od ove djece koja rastu u ambijentu da se ne mogu sa drugom djecom igrati fudbala i da se gledaju kroz žicu, škola kompletno, školsko dvorište. Ja sam bila zapanjena, ovo sam dobila mejlom od građana Travnika. O kakvoj mi onda budućnosti ovdje pričamo? I znači to je razlog zašto smo mi bili protiv ovog Zakona i nemamo namjeru da mijenjamo svoje mišljenje. Hvala.
Hvala lijepa. Ispravak krivog navoda, Nikola Lovrinović. Izvolite. 9
Dakle, osim što je koleginica Pandurević pokazala slike neprimjerenog primjera, jer, tu se radi o školi koja je trebala vratiti se Katoličkom školskom centru pa je dijelom vraćena a dijelom nije vraćena. Zbog radova su ostale takve jer su radovi izvođeni u jednom dijelu škole u drugom nisu, u jednom dijelu je još javna škola. Ali nisam ustao zbog toga nego niste naveli primjer segregacije i diskriminacije, niste naveli u ovom mom Prijedlogu što to znači, samo ste govorili opisno, osim ovih slika koje ste pokazali. Ja bih vas molio da kažete čime se krše prava djece ako smo potpisali 2002. godine u eri povratka, vjerojatno je to i danas, a jest ... pitanja, sami ste svjesni toga, dakle potpisali sve, sva resorna ministarstva prosvjete i obrazovanja i neka druga resorna ministarstva – povratka, raseljenih i izbjeglih lica, da će se u zonama povratka omogućiti djeci koja se vraćaju, zbog školovanja se ne vraćaju ili napuštaju već kada su se vratili jer nemaju tu mogućnosti. Dakle, dogovorili smo se da nacionalna skupina predmeta bude uvrštena u nastavni plan i program i obrazovanje kako bi lakše se adaptirali u prostoru u koji su došli. Dakle, ovdje se radi o tome da se djeci koji su malobrojniji u određenom prostoru Bosne i Hercegovine u odnosu na višebrojniji narod, ili nacionalnoj manjini, omogući makar, kako ste vidjeli u mom Prijedlogu, šest predmeta, a tih šest predmeta u osnovnoj školi gotovo je pola nastavnog plana i programa, da se kulturološki, identitetski dožive, da se dakle oni dožive. To nikakva segregacija nije. Dakle, ja sam u ovom Prijedlogu predložio konačno rješenje pitanja uporabe službenih jezika u nastavnom planu i programu. I ono stoji kao prvo, a tek kao alternativa, s obzirom na situaciju u kojoj se Bosna i Hercegovina nalazi, je rješenje za djecu koja su, na neki način, u manjem broju ili da tako kažem manjina u određenom prostoru, a da se u obrazovnom sustavu ipak mogu doživjeti koliko toliko u specifičnoj državi, specifičnom uređenju kakva je Bosna i Hercegovina.
Vrijeme.
Dakle, to ništa nije novo za evropske države, niti da čak manjine imaju kompletan nastavni plan i program na svom jeziku u određenom prostoru, a nemoli nacionalnu skupinu predmeta. Ja nisam čuo nikakav primjer segregacije i diskriminacije koju ste vi naveli, nikakav. Dakle, jesam li ja nečim ovdje oduzeo pravo konstitutivnom narodu, pojedincu, povratniku, itd. Ispričavam se. Evo, molio bih da navedete.
Hvala. Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Ja bih voljela da kolega pročitate član 2. stav 2. Vašeg Prijedloga.
[[nije uključen mikrofon]] 10
Pa šta je ovo već dvije škole pod jednim krovom. O čemu pričamo mi.
/nije uključen mikorofn/
Molim vas, molim vas, molim vas zastupniče(?) samo nemojte voditi dijalog.
Mislim da ste upravo sve sami rekli da nemam potrebe dalje da komentarišem.
Hvala lijepa. Zastupnik Denis Bećirović, rasprava. Izvolite.
Uvažena predsjedavajuća, dame i gospodo. Dakle, poslanik HDZ-a, gospodin Nikola Lovrinović ima legitimno pravo da predlaže prijedloge izmjene zakona i zakone, i on to svoje pravo koristi. Ja to ne sporim, međutim ne u pojedinostima i ne u nekim detaljima već duboko i suštinski se ne slažem s ovim Prijedlogom zakona. Ovdje, kako su to neki prije mene primijetili, ne radi se samo o politici koja favorizira dvije škole pod jednim krovom, već imamo i neku novu modifikaciju koju bi mogli nazvati dva krova pod jednom školom, izgleda. Očigledno da mi tu sa ovakvim prijedlozima nećemo ništa unaprijediti situaciju u Bosni i Hercegovini. Međutim, s obzirom da sam rekao da se suštinski ne slažem s ovim prijedlogom neću o detaljima ni raspravljati, ali moram predlagača javno pitati tokom ove rasprave, s obzirom da u članu 28. ovog predloženog Prijedloga izmjena i dopuna govori o jezicima konstitutivnih naroda. Evo, sada ja postavljam pitanje gospodinu Lovrinoviću, kao državnom poslaniku HDZ-a, da li je HDZ u kantonima gdje on ima dominantnu i vladajuću ulogu obezbijedio da se mogu koristiti u tim kantonima ravnopravno jezici konstitutivnih naroda na način kako su oni, između ostalog, definirani i samim potpisivanjem Dejtonskog mirovnog sporazuma, a znamo na koja tri jezika je on službeno i potpisan. Dakle, moje pitanje je – da li tamo gdje HDZ ima priliku da pokaže svoju politiku, da li ste priznali tri ravnopravna jezika i njihove nazive na način kako su oni priznati, ponavljam, između ostalog, i potpisivanjem Dejtonskog mirovnog sporazuma?
Hvala. Rasprava, Zaim Backović. Izvolite.
Zahvaljujem se gospođo predsjedavajuća. Pozdravljam svoje kolege zastupnike ili poslanike i prisutnu gospodu iz Vijeća ministara sa gospodinom Zvizdićem na čelu. 11 Nakon analize koju je napravilo tijelo koje se bavi tematikom koja je obrađena ovim Zakonom, stav BPS-a, Bosanskohercegovačke patriotske stranke Sefer Halilović, je da predložimo gospodinu Lovrinoviću da sam povuče ovaj Zakon, jer isti u cjelosti vodi ka punoj diskriminaciji djece, nevezano više ni za naciju, religiju, jezik, nego uopće na njihovo usmjerenje ka diskriminiranju drugih. Učimo djecu da u budućnosti mrze, nepoštuju, diskriminiraju. Način na koji ste Vi definirali zakon bilo bi vrlo interesantno vidjeti, pošto ste napomenuli da imate primjere, mi smo to proanalizirali, obzirom da imamo, ne znam da li vi ste u toku, koliko nacionalnih manjina u Bosni i Hercegovini, zaboravljamo to, Rusini, Slovaci, Česi, Ukrajinci, Poljaci, Bjelorusi, Slovenci, Albanci, Mađari, Makedonci, Crnogorci, ja ih sad mogu nabrajati nekoliko desetina. Teško nama ako se bude išlo primjerom koji Vi želite. Neće, Denise, biti škola pod dva krova, nego škole pod hejbet krovova, a ... ćemo lagano da ubiremo i školovaćemo neke da budu akinđije kako bi se ostvario lični ćar. Ne znam jeste li me razumjeli šta sam, ako niste ja ću prevesti. [[zajednička diskusija]] Ja ću prevesti.
Hvala. Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda.
Ustvari je replika, pošto nemamo ovdje jel'. Dakle, volio bih da gospoda koja su govorila o ovome prijedlogu da kažu kako oni vide organiziranje naslovnog procesa na službenim jezicima konstitutivnih naroda, je li to igdje postoji. Dakle, jedino postoji upravo u središnjoj Bosni, dakle, jer tamo postoji barem nastavni plan i program na hrvatskom i na bosanskom jeziku. U Republici Srpskoj, u Sarajevu, u Tuzli i u Zenici postoje samo nastavni planovi i programi na bosanskom ili na srpskom jeziku. Dakle, ako je to rješenje, ako je ovo što sam ja predložio diskriminacija i segregacija, ovo je potpuna asimilacija svih onih koji po tom, dakle, nastavnom planu i programu uče i rade. Ako vi imate rješenje, ustanite ovdje i kažite kakvo je rješenje, dakle za školu koja je ustavno zagarantirana da se, dakle, nastavni proces odvija na sva tri službena jezika. Dakle, ja bih volio da, nisam čuo ni jedno rješenje takvo. Dakle, u središnjoj Bosni, u Hercegovačko-neretvanskoj županiji u okviru tih, dakle, ustavno nadležnih teritorija postoje škole makar na dva nastavna plana i programa i službena jezika. Kako se nastava u jednoj školi može odvijati na sve tri službena jezika to od vas još niko tu nije izašao i rekao. Dakle, imamo mi rješenje i za to, nije ovo tema. Dakle, mi smo otvorili raspravu o samom Zakonu, a raspravljamo o negativnom Mišljenju Ustavnopravnog povjerenstva, tako da ja nemam dovoljno vremena, da putem ovih replika da vam objasnim sve moguće situacije. Zašto su djeca iz Konjević Polja ili djeca iz Drvara tražila da im se uvede makar nacionalna skupina predmeta? Zašto uopće uvodite vjeronauk u nekim školama, zašto uvodite jezik u nastavi nekog drugog nastavnog plana i programa? Zato što su nekad i vaši predstavnici sve to potpisivali. Dakle, to su prava djeca. Prije svega, dakle, mi smo omogućili ako ništa da se odabere barem u središnjoj Bosni pravo na obrazovanje na hrvatskom jeziku i na bosanskom jeziku. U Republici Srpskoj nemate pravo izbora, nemate u Sarajevu pravo izbora, imate bosanski jezik, nastavni plan i program kako god da ćete ga nazovite, i to je to, samo što roditelji nisu dovoljno glasni u 12 Zenici i u Tuzli ili negdje drugdje pa ne mogu doći, dakle, u etar da nemaju zapravo obrazovanja na svom, nemaju ni nacionalnu skupinu predmeta, nemaju ništa.
Vrijeme.
Dakle, nacionalna skupina predmeta izučavaće se vjerojatno, otprilike, nije to baš dobar termin, kao dopunska nastava i to su djeca koja idu u istu školu, ali bi imali makar šest predmeta da se dožive u svojoj kulturnoj baštini. Ovako imaju jezik. Onda, onda, onda ne znam šta tražite, onda škola radi tamo gdje radi, gdje su ovi ljudi koje sam naveo primjere tražili, radi po jeziku i nastavnom planu i programu koji je tamo resorno ministarstvo propisalo i ne znam onda u čemu je problem. Ako nema problema onda nemam ni ja problema. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Ispravka krivog navoda, Denis Bećirović.
Ja sam, dakle, u svojoj diskusiji postavio jedno vrlo precizno pitanje uvaženom kolegi Lovrinoviću. S obzirom da nisam dobio odgovor još jednom ću javno pitati – da li je, dakle, s obzirom da je predlagač ovog Zakona i s obzirom na sadržaj Zakona, da li je u kantonima gdje je HDZ vladajuća i dominantna stranka obezbjeđeno da se mogu ravnopravno koristiti sva tri jezika na kojima je i potpisan Dejtonski mirovni sporazum?
Zahvaljujem. Rasprava, Monika Tomić. Izvolite. Molim vas da li je greška ili je, Monika Tomić zastupnica se prijavila, da li je greška ili je? Nije greška. Izvolite dobili ste riječ.
Pozdravljam sve nazočne. Ja bi samo ovako vrlo kratko rekla vezano za ovo, da ne vidim u ovom Zakonu nikakve diskriminacije, da su samim time, ovim Zakonom date su mogućnosti, znači, da svi narodi koriste svoj jezik na cijeloj teritoriji Bosne i Hercegovine i da se samim tim ima pravo izbora, a svi znamo da je izbor da je to u biti demokracija. Ja bi sada, iako to nije moje, da odgovorim gospodinu Denisu Bećiroviću, ali bih rekla da ovo što gospodin Denis Bećirović tražio da je to na hrvatskoj teritoriji, pa mi to tražimo i u hrvatske teritorije, ne samo hrvatske nego i cijele Bosne i Hercegovine. Ja vam zahvaljujem.
Hvala lijepa. 13 Rasprava, Damir Bećirović, a Denis Bećirović ispravka krivog navoda, ja se ispričavam, kasno je bilo.
Ovo je baš klasična ispravka krivog navoda. Dakle, uvažena kolegica je navela da sam ja rekao nešto da je to se dogodilo na hrvatskoj teritoriji. Dakle, ako bi sad zatražili pauzu pa pogledali stenogram mog izlaganja mogli bi vrlo jasno uočiti da ja ni jednog trenutka nisam govorio o hrvatskoj teritoriji, niti sam ikada govorio o hrvatskoj, bošnjačkoj ili srpskoj teritoriji, već isključivo o teritoriji države Bosne i Hercegovine, a u toj teritoriji, po mom shvatanju i po shvatanju političke partije SDP-a kojoj pripadam, je li, na cijeloj toj teritoriji uvijek su morali biti ravnopravni svi njeni građani, narodi i jezici.
Hvala lijepa. Sad riječ ima zastupnik Damir Bećirović, jer je upala replika. Izvolite.
Iskreno mi je žao prvo što vidim opet ovakav prijedlog, ovaj, onaj svako ko imalo prati put poslanika Lovrinovića zna kakav je njegov, šta je njegov cilj rada i vidjeli smo kako je radio dok je bio ministar obrazovanja u Srednjebosanskom kantonu. Zbog toga je i smjenjen od strane OHR-a. Tako da ovaj Zakon koji dolazi, koji se pred nama, prvo znači škole na hrvatskom jeziku postoje u Tuzli, znači na hrvatskom i na bosanskom jeziku.
Koja?
Naravno, Katolički školski centar. Postoje i druge škole.
Molim Vas nemojte, zastupniče, nemojte voditi dijalog. Imate riječ.
postoje škole u Sarajevu i u Tuzli. Normalno da nemate rječi. Ali ono što Vi pokušavate ovdje, što je neko već rekao, da djelite djecu od malih nogu i onda nemojte se čuditi kad imate probleme kakve imate u ovoj državi, jer ti problemi počinju od malih nogu. Umjesto da idete da radite na način da integrišete sve škole, da integrišete obrazovanje, da imate iste nastavne planove, normalno svako se odlučuje na kojem jeziku će pričati ili šta će pričati, Vi idete u dalju podjelu od djece, od malih nogu. Spomenuli ste i termin asimilacija koji je kao pogrešan i kao ovo. Niko ovdje ne traži od bilo koga da se asimilira bilo gdje, nego samo dajte mogućnost djeci da odrastaju na način kako su svi i odrastali, da odrastaju normalno, bez bilo kakvih podjela, bilo kakve diskriminacije ili bilo kakvog ponižavanja. Ja mislim svakome je dovljno ovo što je pokazala kolegica Pandurević, da se vidi na koji način izgleda ovo. I ne radi se ni o kakvoj obnovi i bilo čemu, nego se radi o armaturi koja je postavljena na igralištu u školi da bi razdvojila djecu. To je žalosno da vidimo tako. I zbog toga nikada nećemo podržati ovakav ili slične zakone koji vode daljoj podjeli. 14
Povreda Poslovnika, Damir Arnaut.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Nije klasična povreda Poslovnika već da vas obavjestim u skladu sa članom 7. stav 4. Poslovnika da sam prinuđen napustiti sjednicu s obzirom da je upravo u 11:00 sati zakazana sjednica Komisije za finansije i budžet gdje će se raspravljati o mom Zakonu o ukidanju naknada, što je mislim čak i bitnija tema, ali da zamolim Kolegij da zamoli Kolegij Doma naroda da ne zakazuju sjednice komisija svojih kad je Predstavnički dom zakazan, jer je formalno čak predlagač ovdje Predstavnički dom. Zahvaljujem se.
Možete Vi što se tiče toga ići. Predrag Kožul, ispravka krivog navoda.
Kolegice i kolege, svi uvaženi naši gosti ja vas srdačno pozdravljam i želim uspješan rad, nešto uspješniji nego kako izgleda na raspravi oko ovoga Zakona. Ja ću formu ispravka točnog navoda iskoristiti da kažem da mi se osobno čini da je kolega Bećirović atakiranjem na osobu mog kolege Lovrinovića povrijedio Kodeks koji smo usvojili na zadnjoj sjednici ovog Parlamenta. I upozorite i na to bez želje da koristim one modele iz Kodeksa tipa ..., itd., ali apeliram da ovdje razgovaramo o biti, o suštini, a ne da razgovaramo na ovakav ili sličan način o kolegama zastupnicima. Iskoristiću vrijeme koje još imam da kažem da mi se čini da je ovaj Zakon ponudio ne razdvajanje djece, nego djeci i roditeljima, što je ustavno pravo, mogućnost izbora. Mogućnost izbora koju ti roditelji često traže na ulici, ondje gdje traže. Mogućnost izbora kojeg ti roditelji neuspješno traže u institucijama sustava. Ovo je jedan model ponuđen izbora, ja ponavljam ono što je kolega rekao, bolji nismo vidjeli, ali smo vidjeli puno demagogije na ovu temu i danas u ovom Parlamentu. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Zaim Backović, ispravka krivog navoda.
Obzirom da je predlagač Zakona čitavo vrijeme dok je govorio gledao mene, ne znam zbog čega, očito me nije razumio šta sam ja rekao i aman kolega Alah salamet, djeca nisu alabaši pa da iz koljevke pripremamo askerije u bodljikavoj žici etnonacionalnim elitama. I nadam se da ste me sad razumjeli.
[[nije uključen mikrofon]] 15
Molim, tražim prevodioca, ne razumijem. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa, da, neka mu prevede neko što sam ja rekao.
Damir Bećirović, ispravka krivog navoda.
Ja samo gospodinu Kožulu. Mislim da nije tako, ja bih samo, evo neka gospodin Lovrinović kaže da li je smijenjen ili nije smijenjen od strane OHR-a. Je ne vidim šta je tu atak na ličnost, to su samo činjenice.
Rasprava, Maja Gasal-Vražalica. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Ja samo mogu potpisati ono što je moja uvažena kolegica Pandurević govorila, kao i moj kolega Bećirović Denis i Damir. Ovaj Prijedlog je nažalost potvrda, a cijenim što je gospodin Osmanović danas tu koji predsjedava Vijećem ministara obrazovanja, gdje je jedan zaključak bio na tom Vijeću da će se poraditi na otklanjanju fenomena dvije škole pod jednim krovom. Dok naravno to još nije rješeno i dok odbijaju ministri obrazovanja koji dolaze iz iste političke opcije uopće da po tom pitanju nešto rade mi imamo prijedlog gospodina Lovrinovića koji je ni manje ni više segregacija, gdje se otvaraju isturena odjeljenje, gdje se prava djece apsolutno zanemaruju. Meni je čak žao što moje kolege koje u raspravama štite Ustav BiH kad se predlaže neki Zakon o sportu danas šute, a evo imamo odmah u Vašem članku 1. takvu povredu Ustava gdje Vi kažete da, nabrajate naravno konstitutivne narode i pripadnike nacionalnih manjina. Ja Vas podsjećam na osnovna načela usvojena '95. godine u Ženevi i Njujorku gdje kaže – konstitutivni narodi i ostali, odnosno pripadnici i građani Bosne i Hercegovine. Ja Vas pitam – jeste li Vi nama htjeli ovdje pokazati da su pripadnici nacionalnih manjina zapravo ostali? I ja Vas želim pitati – gdje će ići djeca čiji se roditelji izjašnjavaju kao pripadnici ostalih, odnosno koji se izjašnjavaju kao Bosanci i Hercegovci, tj. građani Bosne i Hercegovine, što je svugdje u svijetu sasvim normalno da smo po nacionalnosti građani ove zemlje, a ne ovo što mi danas imamo, i Vi produbljujete ovu krizu u 2015. godini. A mene zabrinjava činjenica da ste Vi predsjedavajući Komisije za evropske integracije, pa ja Vas pitam – u koju Evropu to Vi nas vodite? U Evropu gdje ćete imati djecu tri konstitutivna naroda, nacionalne manjine, a ostale ste totalno zanemarili. Ja Vas želim pitati – gdje u Ustavu BiH piše da je latinično pismo pismo pripadnika hrvatskog i bosanskog, bošnjačkog naroda, a kažete da pripadnici srpskog naroda to je ćirilično pismo? Ja mislim da Vi čak niste ni upoznati sa razvojem jezika u Bosni i Hercegovini gdje je ćirilično, odnosno Bosančica čak starija od ovih danas, latiničnog i ćirilično pisma. Dakle, jedno nepoznavanje uopšte materije je dovelo do ovoga da Vi nama predlažete u 2015. godini ovo što ste nam predložili. Takve segregacije, diskriminacije dodatno uvodite u Bosni i Hercegovini da sam ja zapanjena činjenicom da je uopšte izvještaj koji, eto jučer smo iz medija imali priliku čuti, da je pozitivan i pozitivniji nego što je bio u prethodnim godinama, a 16 danas imamo na ovoj sjednici prijedlog gdje će djeci biti onemogućeno bilo kakvo obrazovanje. Evo ja kao, recimo, profesorica njemačkog jezika i književnosti kada bih, recimo, na hrvatskom jeziku, pošto neke stvari moram i prevesti na tabli ispred učenika, je li, i učenica, ja Vas pitam – ako bih ja neku njemačku riječ prevela na hrvatski jezik znači da bi taj učenik ili učenica koji je maternji bosanski ili srpski jezik trebao dodatno otići da mu se prevede jer on mene ne razumije. Znači, ovdje nije pitanje samo te grupe nacionalnih predmeta. Vi uvodite da apsolutno ta generacija koja bi se izučavala po Vašem ovom Prijedlogu zakona, kada bi bila izabrana u ovu Skupštinu mi bi trebali imati kabine prevodioca, jer se ne bi smo razumjeli. A vidim danas i Vi ne razumijete gospodina Zaima Backovića. Hvala.
Hvala lijepa. Zastupnik Sadik Ahmetović, rasprava.
Hvala uvažena predsjedavajuća. Poštovane kolegice i kolege. Nisam mislio govoriti na ovu temu, ali u principu kada otvorimo ova pitanja u ovom Parlamentu udaljimo se jedni od drugih još više i stvorimo nesvjesno problema i djeci koja pohađaju, bar tamo gdje uspješno surađuju, pohađaju, igraju se, uče, djeca i Bošnjaka i Srba i Hrvara i svih onih koji idu u takve škole u Bosni i Hercegovini. I moram reći, da istaknem i pozitivno i grad iz kojeg dolazim da tamo gdje postoji politička volja tamo nema problema, u Srebrenici, dakle, djeca tamo gdje je počinjen genocid, djeca uspješno i vrlo lijepo, moram upotrijebiti taj izraz, surađuju, idu u školu, igraju se, itd., itd., i to može biti primjer svima onima koji neće da tako bude u različitim mjestima u Bosni i Hercegovini. Puno je novca potrošeno na reformu obrazovanja u Bosni i Hercegovini, bilo bi dobro da mi imamo pravo pitati i one koji su trošili taj novac u Bosni i Hercegovini, koji su reformisali obrazovanje zadnjih 20 godina, a to je OSCE, koliko su novca potrošili, gdje su te pare otišle i šta su napravili za ovih 20 godina i koliko su nas razjedinili u ovom veoma važnom segmentu u društvu. Reforma obrazovanja u svim zemljama je velika reforma i ona ne može se lomiti preko koljena. I zato mislim da ni ovi prijedlozi zakona kolege Lovrinovića ne mogu se plasirati na ovkav način u ovaj Dom i ne mogu se prelomiti preko koljena. Oni moraju obuhvatiti puno širi spektar ljudi, da ne kažem jednu kvalitetnu i javnu raspravu, jer o njoj trebaju reći i kazati svi oni kojih se to tiče u Bosni i Hercegovini. Naravno da me još jednom zaintrigiralo ovo iz razloga što ovi iz OSCE-a, iz Evropske komisije ćute, ćute na segmentu koji je najvažniji za Bosnu i Hercegovinu. Najvažniji iz razloga da znamo kakve ćemo generacije imati u budućnosti, hoće to biti generacije koje će se svađati u ovakvim domovima kao mi ili će biti generacije koje će izgrađivati ovu zemlju. Oni svjesno ćute. Ja znam da je nepopularno prozvati međunarodnu zajednicu u našoj zemlji, ali mi ovdje tu obavezu imamo i trebamo prozvati one, i nas same, ali i one koji nisu uspješno uradili svoj posao. Zašto to kažem? Zato što ovih dana imamo aktuelne izmjene Zakona o državnim službenicima, pa sam vidio prepiski na televiziji, raznih prepiski, svi su se tobože zasikirali šta će biti sa nekim pomoćnicima ministra, a niko iz OHR-a, niko iz OSCE-a, niko iz Evropske komisije se ne pita šta će biti sa generacijom djece koja trenutno pohađa škole pod različitim krovovima, različitim odjeljenjima, itd., itd. To jeste sramota i nas, ali je sramota i onih koji danas izvještavaju o onome što se dešava u našoj zemlji, a posebno kad je u pitanju obrazovanje. I da tregedija bude još veća, dakle u Agendi evropskoj približavanje Bosne i Hercegovine EU nema ni slova koji jasno definira ovaj problem. Zašto? Jer to možda nije interes velikih ili onih 17 koji imaju svoje interese u Bosni i Hercegovini. Je li to interes onih koji nam to plasiraju da i dalje budemo podjeljeni u našoj zemlji? To su ključna pitanja na koje mi moramo ovdje odgovoriti i pitati sve one koji misle ili koji ne misle dobro Bosni i Hercegovini. Stoga vas molim da ova pitanja koja se tiču i koja su važna ne trebamo zatvarati na ovakav način. Moramo otvoriti prostor da se o njima govori, ali o njima moraju govoriti građani, o njima moraju govoriti roditelji, o njima moraju govoriti nastavnici i učenici gdje su ovi projekti uspješni u Bosni i Hercegovini, koji pokazuju da je to moguće. Hvala lijepo.
Hvala. Predsjedavajuća, gospođa Krišto.
Hvala lijepa. Poštovani i uvažene kolegice i kolege. Onako sam pažljivo slušala, evo dok vodim sjednicu po ovoj točki dnevnog reda, i ne vidim ni jednog razloga da ova točka dnevnog reda, odnosno prijedlog koji imamo, ovaj, gospodina Lovrinovića izazove ovolika neka nezadovoljstva na ovu temu. Prije svega nama je danas Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva o ustavnoj utemeljenosti ovog Zakona i o principima ovog Zakona, uopće ne pričamo o sadržaju Zakona. Ovo što je kolege Lovrinović iznio je pokušaj da napravimo, i ne vidim ni jednog razloga da jedan ovakav Zakon za koji Bosna i Hercegovina, odnosno nadležna ova Parlamentarna skupština da donese. I to su prijedlozi koje smo, evo na neki način, ... da idu u redovnu proceduru i imamo razloga. Ono što ne možemo negirati, nije bila namjera niti kolege Lovrinovića, niti nekoga od nas, mi prihvaćamo Bosnu i Hercegovinu iako imamo stav kako je ona uređena, svoj politički, ne želim uopće to otvarati pitanje ovdje. Bosna i Hercegovina je država tri konstitutivna naroda i drugih koji žive u njoj i s aspekta toga svaki narod ima pravo na svoj jezik i na svoje obrazovanje. U tom smislu ja ne bih željela otvarati i pričati o nekima koji govore ovdje, koji se za potrebe dnevne politike izjašnjavaju danas ovako i onako, ali slobodna sam kazati da i ja danas nisam razumjela njihov jezik makar on bio hrvatski. Hvala lijepa. Imamo Nikola Lovrinović, ovo je vjerojatno ne pridržavanje dnevnog reda. Izvolite, na nepridržavanje dnevnog reda. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ima ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Ali imam tri tamo one ... 18
Samo malo, molim vas ja sam pitala, niste me razumjeli, gospodine Lovrinoviću ukoliko želite na nepridržavanje dnevnog reda tu se možete, a što se tiče ispravke krivog navoda imate dvije.
/nije uključen mikrofon/
Ali u tom slučaju ćete se prijaviti. Lazar Prodanović ispravka krivog navoda. Prijavite se.
Uvažena gospođa predsjedavajuća. Moja primjedba odnosi se na uvaženog kolegu Sadika Ahmetovića. Odlično je rekao kada govori, dakle, kada govorimo o raspravi o pravima, dakle, građana Bosne i Hjercegovine na upotrebu jezika konstitutivnog naroda i nacionalne grupe predmeta. Međutim, ono što mene zapanjuje, dakle, da mi nemamo senzibiliteta. Uglavnom kad govorimo govorimo kako smo mi ugroženi, kako je jedan predstavnik konstitutvnog naroda ugrožen ili ostalih ili nacionalne manjine, uglavnom ne vidimo probleme koji se dešavaju. Dakle, produkcija potpune netolerancije i politizacija u svakom segmentu, dakle, nacionalne grupe predmeta, upotrebe jezika i pisma je svojstvena svim u Bosni i Hercegovini. Ja nisam nikoga čuo ako pripada sada jednom ..., ovih dana je ozbiljna rasprava o jednom riječniku jednog jezika, jezika od konstitutivnih naroda, nisam nikoga čuo da ozbiljno upozori da je to područje sa kojim su moguće najveće moguće zloupotrebe netolerancije. Ovih dana se u regionu održava jedan od najvećih sajamskih manifestacija, Sajam knjiga u Beogradu, uvjeren sam da se niko neće prebrojavati ni kao Srbin, niti Bošnjak, niti Hrvat, ali da će mnogi otići na taku manifestaciju, kao što je u Zagrebu. Nedavno sam čitao jednu sjajnu knjigu, kolega je pitao – odkud ti hrtavski prevod. Ja sam rekao – znaš šta, čitao sam i prevod na srpski jezik, ali moram iskreno reći da sam fasciniran kako je prevodilac uradio to. Kako je moguće da mi nemamo tolerancije zbog različitih osjećaja ugrožavanja jednih, drugih ili trećih, kako je moguće da nemamo spremnosti da kažemo da svako ima pravo na korištenje svoje, dakle, načelne grupe predmeta i svog jezika u tom, ali da kažemo da devijacije, recimo u mom jeziku ako su u bilo kom smislu uperene protiv jednog konstitutivnog naroda nisu u interesu srpskog naroda. Zapanjen sam da nemamo takvih ocjena i smatram da politizacija bilo kakvog, dakle bez prisustva ekspertskog stava o ovom jednostavno uvodi u sumnju i sposobnost akademske zajednice ključnih eksperata iz oblasti jezika ili nacionalne grupe predmeta da ukažu da nije to samo devijacija onog što mi nismo u Bosni i Hercegovini postigli, dakle ravnopravnost svih u oba entiteta, u svakom kantonu, na čitavom teritoriju Bosne i Hercegovine, već jednostavno uvođenje u politizaciju ljudi za koje se ne bi moglo reći da imaju ekspertski odnos. Još jedno, maloprije se pominjalo jedno, jedno, završiću, od pitanja koja se postavlja, nije niti politički, niti ekspertski pozivati se na jezik ili pismo od prije hiljadu godina. Šta ako bi smo govorili tako o latinskom jeziku, rimskoj imperiji i tome slično, to nema nikakvih argumenata. Hvala vam. 19
Hvala lijepa. Zastupnica Diana Zelenika, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem i srdačno pozdravljam sve. Ja moram reći da na temelju ovih rasprava sam malo konfuzna. S jedne strane ukoliko se traži mogućnost upotrebe jezika i kulture, znači nešto što je ustavna kategorija, to nazivamo segregacijom. Opet s druge strane ako se to onemogući zovemo diskriminacijom. Pa što je rješenje? Što je onda rješenje? Podupirem ovo što je kolega Ahmetović rekao, jednu širu javnu raspravu treba provesti. Ja nisma donijela slike kao kolegica Pandurević, ali možda bi imala primjer malo ljepši – dvije škole pod jednim krovom, radi se, mi zovemo Stara gimnazija u Mostaru koju pohađa moja kćer, gdje imamo jedan dio nastave na bosanskom jeziku, jedan dio nastave na hrvatskom jeziku. Nimalo ne vidim segregaciju po tom pitanju, jer djeca po bosanskom planu i jeziku su redoviti gosti u mom domu. Koja je to segregacija? Mislim da mi svoju djecu trebamo učiti, ovaj, jednakopravnosti i suživotu, a da tu nema segregacije po mom pitanju. Veća mi je segregacija ukoliko, neće se kolega Backović naljutiti, ali ako jedan nastavnik govori kao jedan parlamentarac u Parlamentu BiH, koga ja ne razumijem, onda kako očekujete da ga razumije jedno hrvatsko ili srpsko dijete, ili obratno. Tako da, ovaj, mislim da se ide i u jednu i u drugu krajnost. Ne vidim tolike segregacije, ali isto tako ako neko meni oduzme pravo da govorim na svom jeziku onda sam ja diskriminirana. Toliko, hvala lijepa.
Hvala lijepa. Došanka Majkić, ispravka krivog navoda.
Žao mi je što kolega Ahmetović nije ovdje, htjela sam baš da iskoristim priliku da ga pitam – do kada ustvari mi namjeravamo da pozivamo međunarodnu zajednicu da bude arbitar u stvarima koje treba da se rješavaju na ovom Domu. Dakle, gospodin Lovrinović je predložio rješenje za koje ćemo se mi izjasniti pritiskom na taster. Pravo svakog poslanika je da predloži, jel' nisam očekivala ovoliku žuč da se iznese kod njegovog prijedloga. Dakle, svako od nas ima pravo na svoj stav, ali nisam očekivala, prvo nisam očekivala tako dirigovano, dirigovani napad zato što je takav prijedlog došao, dakle na jedan legitiman prijedlog da se na taj način djeluje. I drugo, nisam očekivala da u ovom Parlamentu još uvijek ne postoji spremnost da se o ključnim stvarima, i to najdelikatnije prirode, govori baš ovdje, nema drugog mjesta na kojema bi se o tim stvarima govorilo, ne postoji. Bošnjaci su vjerovatno navikli da, do sada je međunarodna zajednica uvijek pomagala i pomalo pogurala na njihovu stranu. E ta priča je, se polako završava. I oni koji su izabrani da rješavaju pitanje ovih građana moraće da preuzmu odgovornost da rješavaju krupnije probleme koji su vezani za opstanak ove zemlje. Dakle, ja vas molim da ovu diskusiju, koja je zaista otišla preširoko i predugačko, privodimo kraju. Znamo da nemamo isti stav i pogled na ova pitanja, ali takođe ne mogu da vjerujem da sa toliko gorčine i žestine napadamo čovjeka koji je izašao sa svojim prijedlogom. Pa predložite i sami druga rješenja ako imate, da vidite kako ćete, kako ćemo proći svako od nas. Mislim da to nije u redu i da mislim da ovaj Parlament bi trebao da se zabrine koliko u stvari nije 20 u stanju da na temu demokratskog parlamentarizma priča o svakom ma kako delikatnom pitanju. Dakle, ja mislim da Bošnjacima je dovoljno da mogu sebe braniti sami i mislim da kolegica Pandurević nema potrebe da im pomaže, dovoljno ih je da odbrane pitanje Bošnjaka.
Hvala lijepa. Nikola Lovrinović, nepridržavanje dnevnog reda.
Povreda Poslovnika.
Izvolite.
/nije uključen mikrofon/
Morate se prijaviti.
Predsjedavajuća, jeste mi dali riječ?
Prijavi se bolan, hajde. Hoću li govoriti predsjedavajuća? Nevjerojatno, dakle dok se gospodin prijavi, hajde sad šta da mu radim, dakle, sporo poteže.
Molim vas, samo mogu kratko prokomentirati. Ukoliko želite povredu Poslovnika, isto je, oba imate prioritet u odnosu na ispravku krivog navoda. Pošto se Nikola Lovrinović javio, izvolite imate riječ.
Dakle, pošto je jednostavno nemoguće i zapravo ono što sam ja predložio bilo je samo dio onoga što se odnosi na reformu obrazovanja, kako je gospodin Ahmetović govorio. Slažem se s njim da je to doista jedna tema vrlo široka i ona, razgovarali smo sada samo o mogućnosti da se jedan dio tih pitanja riješi, koji su izazvali probleme, izazivaju probleme godinama i početkom ove školske godine, međutim to je tako kako je. Dakle, onda bismo trebali, posebice me iznenađuju razgovori i razmišljanja nekih kolega koji kažu da su i profesori. Pa ako je to tako, onda jezik trebamo nazvati jednim imenom, ne mogu biti tri službena jezika. Dakle, to nisu nikakve podjele, to su datosti Bosne i Hercegovine. Dakle, na to netko mora dati odgovor, neke kolege su o tome govorile, kako će obrazovni sustav izgledati. Ja sam pokušao samo riješiti dio tih pitanja. Dakle, u Belgiji sam bio nedavno i vrlo sam upoznat šta se tamo radi. Dakle, jednostavno se nastava izučava na jednom službenom jeziku, ne može na pet službenih jezika, druga se rješenja traže na drugi način. Ako ste profesorica, kažete da su to isturena odjeljenja. Ne radi se o isturenim odjeljenjima, dakle očito ne poznajete problematiku. Ali pošto nije zakon na dnevnom redu, ne mogu vam odgovoriti sve, jer to su, dakle dopunska nastava, to nema veze sa 21 isturenim odjeljenjem. To su djeca iste škole, u ovom bar Prijedlogu. Zatim kažete gdje će vaše dijete izabrati. Izabraće gdje ono hoće i gdje vi hoćete. Dakle, to i jeste problem da dijete izabere, a dijete ne može izabrati ako mu nije data mogućost izbora. Aku mu je u Sarajevu škola samo na jednom nastavnom planu i programu i jeziku, onda naravno da dijete ne može izabrati. Mora se upisati tamo gdje ima, nema gdje drugo. Ali dakle, ne želim o tome svemu. Dakle, nije ni točno ovo, gospodine Bećiroviću, da je podjeljeno izgralište, nego dvorište, ovo što je gospođica Pandurević govorila. Dakle, puno je činjenica izneseno koje su netočne, nema nažalost vremena da se o tome razgovara. Ja bih volio da otvorimo o tome temu. Ništa neću posebno biti uvrijeđen ako vi ovo ne prihvatite, ali gospodo stanje u obrazovanju nije riješeno. Dakle, nije riješeno pitanje uporabe službenog jezika u nastavnom procesu, nije riješeno mnoga pitanja. Dakle, to trebaju riješiti podzakonska akta kao što je nastavni plan i program, pedagoška mjerila, ...
Vrijeme.
Zakon bi samo dao principe, ništa drugo. Dakle, i meni je, što gospođa Dušanka, zahvaljujem, reče, ja nisam vjerovao da se ovakav izljev bijesa može istresti na nekakav prijedlog, a nema se nikakav drugi prijedlog. Volio bih da ga čujem. I neću se više javljati.
Hvala lijepa Mirsad Mešić, povreda Poslovnika.
Hvala gospođo predsjedavajuća. Vi ste danas najmanje dva puta, u ovom slučaju gospodina Lovrinovića, povrijedili Poslovnik. Tačnije, njegov 77. član koji objašnjava da raspravu o dnevnom redu, odnosno raspravu van dnevnog reda možete vršiti samo vi, a nikako poslanik. Dakle, uvodite jedan presedan koji sad vjerovatno i nama ostalim poslanicima nudi mogućnost da poslije dva puta obraćanja replikom, ispravkom krivog navoda, možemo dobiti riječ kršenjem dnevnog reda. Dale, tražim Vaš zvaničan stav, da li ste povrijedili Poslovnik i kako bismo u narednom periodu svi mi mogli najmanje tri puta govoriti o nečemu kada se za to ukaže prilika. Dakle, gospodin Lovrinović se prijavio za povredu dnevnog reda, odnosno nepoštivanje dnevnog reda, a zapravo uopšte nije govorio o tome, a Vi ste to naravno odobrili. Molim Vaše izjašnjenje o tome.
Hvala lijepo Ja sam se upravo, poštovani zastupniče, prije toga javila i to na temu – nepridržavanja dnevnog reda i moja se rasprava odnosila na sve one zastupnike i na komentar. I na taj način sam kazala, i u ovom trenutku moram reći, da se uistinu kolega Lovrinović nije pridržavao ove prijave za koju se, i naravno da ćemo voditi računa, moja namjera nije da pravimo nikakvu nepravdu među zastupnicima, nego jednostavno da se svi držimo Poslovnika, što je i moja obveza ovdje. 22 Idemo dalje, ispravka krivog navoda, Mirsad Đonlagić, odnosno nepridržavanje dnevnog reda.
Hvala gospođo predsjedavajuća. Pozdravljam sve prisutne u sali. Moram da izrazim i svoju zabrinutost a i nezadovoljstvo činjenicom da se ovdje diskusije nisu vodile u skladu sa onim šta je tema, odnosno šta je dnevni red ove, odnosno šta je tema ove tačke u skladu sa dnevnim redom. Otišlo se predaleko, puno se žuči izlilo, nervoza je prisutna pa smo čak evo čuli i da su i Bošnjaci pod zaštitom međunarodne zajednice. Ako tako nastavimo, mi ne samo da nećemo riješiti nijedan problem, nego ćemo od jednog problema napraviti desetinu drugih problema. Naravno da ovom treba pristupiti studiozno jer je to jedno izuzetno osjetljivo pitanje, ali to je opet predmet neke druge rasprave. Ja bih zamolio sve kolege da se suzdrže ovakvih teških riječi i ovako izlivanje žuči na ovu jednu izuzetno osjetljivu temu, nego da se mi držimo ipak dnevnog reda. Samo tako možemo nešto napraviti, sve drugo će, iskakanje iz dnevnog reda izazvati jednu lavinu nezadovoljstava i ovom nema kraja. Hvala.
Senad Šepić, ispravka krivog navoda.
Gospođo predsjedavajuća. Javio sam se davno, možda da ovo malo kanališem, pa sam vidio ne isplati se čekati na ovim diskusijama, bolje preći na onu desnu stranu, na replike. Ja predlažem sljedeće stvari. Samim tim što vodimo ovakvu diskusiju to pokazuje da mi stvarno imamo problem. I ne treba bježati od problema. Sasvim je legitimno to što je čovjek uradio. Kao što je sasvim legitimno da se ja sa njim ne slažem, ovako kako je on to predložio, ne mislim da je to put. A ja predlažem slijedeću stvar. Mi imamo državu, imamo institucije, imamo ministarstva, imamo Vijeće ministara, imamo koordinaciju ministara obrazovanja na nivou Bosne i Hercegovine, imamo nadležne institucije koje se trebaju baviti ovim poslom. Moj prijedlog je sljedeći. Dakle, da zadužimo, da usvojimo zaključak, da obavežemo Vijeće ministara da nam najkasnije u roku od 60 dana, putem Ministarstva za civilne poslove i koordinaciju ministara obrazovanja, dostavi informaciju o stanju obrazovanja BiH sa posebnim akcentom na pravo na upotrebu jezika, izučavanje nacionalne grupe predmeta sa nekim prijedlogom mjera. To može biti neki materijal da otvorimo diskusije u svakom smislu, ove koje smo danas vodili. Bez toga, bojim se da smo svi na nekom krivom smjeru. Zato vas molim, evo da to kanališemo u tom pravcu. Evo, jedan konkretan zaključak kako možemo izaći iz ovoga problema. Hvala lijepo.
Ispravka krivog navoda, Zaim Backović.
Evo vratila se koleginica. Htio sam njoj, Vama i kolegi iz, koji je govorio o jeziku od stotinu godna i Vama koji ste rekli da ne razumijete. Riječi koje sam koristio su riječi koje ćete naći u onome što su savremenici, što znači u 200 godina književnoj savremenosti, Kočić, Nušić, 23 Andrić, Selimović, Krleža i zamislite u pjesmama Vladimira Nazora. Nijedna riječ koju sam koristio nije van ovoga što sam vam rekao. I tačno je, sastavni su dio bosanskog jezika i sastavni su dio riječnika bosanskog jezika koji se čuva u franjevačkom samostanu. A koristili ih, još jedan put napominjem, pošto je kolega rekao prije hiljadu godina riječi, Nušić, Andrić, Selimović, Krleža, Kočić i Nazor. Pa sad bujrum, evo rekao sam vam, pa provjerite. Hvala.
Hvala lijepa. Zastupnik Mirsad Đonlagić, ispravka krivog navoda.
Pardon, odustajem.
Greška. Hvala lijepo. Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Uvažena gospođa Majkić me pomenula u kontekstu koji ne želim da citiram, da ja ovdje nekoga branim. Ja ovdje, gospođo Majkić, nisam pomenula nijednu nacionalnu odrednicu u svojoj diskusiji, ni Srbi, ni Hrvati, ni Bošnjaci. Ja branim ustavnopravni poredak. I mene čudi da od Vas nismo čulo ono što je došlo iz Vlade Republike Srpske da je ovaj Zakon najstrašniji atak na ustavne nadležnosti Republike Srpske. To je mišljenje Vlade Republike Srpske. Da je ne daj Bože ovaj Zakon došao iz Savjeta ministra, ja mislim da bismo preksinoć imali ponoćnu hitnu sjednicu Vlade Željke Cvijanović a juče sjednicu Narodne skupštine, jer Savjet ministara ruši nadležnosti Republike Srpske, ne znam, možda bi oni to rekli Savez za promjene. Tako da zaista taj komentar da se neko ovdje brani, brane se samo ustavne nadležnosti i ništa više, gospođo Majkić. I ne želim da imamo dvije škole pod jednim krovom u Republici Srpskoj, jer uostalom presuda Ustavnog suda BiH, presuda Osnovnog suda u Sarajevu kaže da u Republici Srpskoj nema diskriminacije. Ja ne želim da je uvodimo.
Hvala lijepa. Ja molim sve zastupnike da se pridržavaju dnevnog reda. Dušanka Majkić, ispravka krivog navoda, i onoga što se prijave po Poslovniku.
Samo kratko želim da kažem. Kako ćemo braniti mi ili nećemo braniti i šta mislimo o ovom Zakonu reći ćemo kada budemo glasali. Nemam zaista potrebe, i na kraju govorili smo, kada smo govorili o principima o tom Zakonu. Ali moja opaska je bila više na to da se kolegici Pandurević obraćaju građani Travnika. Ja mislim da građani Travnika imaju kome da se obrate i da nemaju potrebe da se obraćaju gospođi Pandurević koja je izabrana na prostoru Republike Srpske. Zaista je to neprincipjelno i neobično. Dakle, u tom smislu je bila moja konstatacija, a mi ćemo se svi odrediti kada budemo glasali o ovome. 24
Hvala lijepo. Senad Šepić, da li je ostala ili je rasprava?
/nije uključen mikrofon/
Povlačite, odjavite se. U ovom trenutku ne vidim više priajvljenih. Zaključujem raspravu, Borislav Bojić, povreda Poslovnika.
Izvinjavam se, nisam stavio naočale, replika. Vidite, kolegice Majkić, i u Travniku žive pripadnici svih konstitutivnih naroda, pa između ostaloga i Srbi. Stoga smo mi zainteresovani i za stanje obrazovanja i u Travniku. I tamo ima Pazarevića, koji su stara srpska porodica i mnogih drugih, koji su jako zainteresovani na koji način će biti riješeno pitanje obrazovanja u Travniku. Stoga primjedba koju ste uputili kolegici Pandurević, ni iz bliza ne stoji. Na takav način zaista nisam od Vas očekivali da ćete tako reagovati.
Hvala. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku sedam, Ad. 7. Izvješće o izvršenju Proračuna institucija BiH i međunarodnih obveza BiH za 2014. godinu, materijal Predsjedništva BiH Izvješće je dostavljeno u proceduru 29.06.2015. u skladu sa člankom 22. Zakona o financiranju institucija BiH. Nadležno Povjerenstvo za financije i proračun dostavilo je Mišljenje o Izvješću 19.10.2015. Povjerenstvo nije prihvatilo Izvješće i uputilo ga u daljnju proceduru. Otvaram raspravu. Zastupnik Jasmin Emrić. Izvolite.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Kolegice i kolege zastupnici, ministri Vijeća ministara, uvaženi gosti, srdačan pozdrav i želim uspješnu današnju sjednicu, te da u daljnjem toku sjednice imamo korektniju raspravu, odnosno da bez emocija raspravljamo o veoma važnim pitanjima koja su od interesa svih građana u Bosni i Hercegovini. Izvještaj o izvršenju Budžeta institucija BiH za 2014. godinu bitno se ne razlikuje od Izvještaja o izvršenju Budžeta za 2013. godinu. Razlog je u tome što je ovo administrativni budžet koji servisira 75 institucija Bosne i Hercegovine, a u tim institucijama 22.393 uposlenika. 25 Ono što možda je dobro naglasiti je to, da pored prihoda koji su vezani za, pored prihoda koji su na izdvojenom računu Uprave za indirektno oporezivanje, odnosno prihodi sa jedinstvenog računa Uprave za indirektno oporezivanje za finansiranje institucija BiH karakteristika je ta da imamo i negdje oko 27 miliona ukupno namjenskih sredstava i sredstava koja su donacije za određene projekte. I ne realizacija tih namjenskih sredstava iz prošlih godina stvara suficit koji je, možemo reći, i krakteristika i dugogodišnje ponavljanje suficita, kako ovog, tako i prošlog budžeta. Ja sam na sjednici Komisije za budžet i finansije dao primjedbu tehničke prirode, a ona se odnosi na to što tabele u ovom Izvještaju nisu označene u skladu sa poglavljima koja su opisana uz te tabele. Pa primjer, Poglavlje broj II Prihodi, primici i finansiranje Budžeta institucija BiH za 2014. godinu, navodi se da su ukupno ostvareni prihodi i podrške za finansiranje institucija Bosne i Hercegovine u 2014. godini, pa u zagradi tabela 1. dio a), što je pogrešno. Ja sam to naglasio, treba da stoji Poglavlje XIII tabela 1. dio a), jer u istom poglavlju imamo tabelu 1. Pregled prihoda primitaka i finansiranja, koja nije ona tabela koja je navedena u ovom stavu, tako da prilikom čitanja izvršenja Budžeta može se doći do nedoumice o kojim tabelama se radi. I ista pogreška se ponavlja u svim poglavljima. Znači, ukazujem na to da, s obzirom da nije ispravljena, da ovaj Izvještaj nije ispravljen onako kako sam ukazao na sjednici Komisije za budžet i finansije, tražim da ubuduće se o tome izjasni Ministarstvo finansija, odnosno da istu prihvati primjedbu ili da obrazloži da ista ne stoji. Ovdje najveća razlika između Budžeta 2013. i 2014. godine je kod neporeznih prihoda i oni su u ovom Izvještaju, odnosno izvršenju Budžeta i prikazani, pa stoga je značajno navesti da se ta razlika odnosi na prihode od izdavanja ličnih dokumenata i registarskih tablica. Znači, za 20,89 miliona KM ovi prihodi su povećani, što ja mislim da nije dobar trend. Znači ako želimo da povećamo prihode u Budžetu onda ćemo svojim odlukama ili zakonskim rješenjima nametnuti nove prihode građanima, u smislu da oni su obavezni zamijeniti svoje dokumente i tu zamjenu platiti veoma skupo, kako bi mi imali povećane neporezne prihode. Takođe jedna veoma značajna stavka u prihodima od taksa i naknada je u okviru prihoda od administrativnih taksa u Bosni i Hercegovini, a oni su nastali zbog prestanka državljanstva u Bosni i Hercegovini. Znači 1.161.010 KM su prihodi za ovu vrstu taksa. Ovo je pokazatelj, po mom mišljenju, veoma, to je teške socijalno-ekonomske situacije u Bosni i Hercegovini, sumnja u perspektivu i budući razvoj naše države, te veliki broj naših državljana podnosi zahtjev za prestanak državljanstva u Bosni i Hercegovini i smatram da je ovo dugogodišnja pojava na koju mi trenutno nemamo odgovor, te stoga predlažem da Vijeće ministara preispita ugovore sa zemljama iz regije, koji nameću obavezu da se naši državljani kod rješavanja svog radnog statusa u susjednim državama moraju odreći bosanskohercegovačkog državljanstva. U poglavlju – Prihodi od posebnih naknada i taksa navedeno je da u ovu grupu prihoda spadaju i prihodi Direkcije za civilno zrakoplovstvo, a to su prihodi od preleta, koje ostvaruje Direkcija za civilno zrakoplovstvo putem naplate naknada za pružanje usluga rute zračne navigacije. Ovdje nema komentara zašto su ovi prihodi 0 KM iako su svi drugi prihodi eventualno povećanje ili smanjenje tih prihoda obrazloženi. Mi znamo da smo imali raspravu u ovom Domu vezano za ove prihode, da je bilo i javno saslušanje, ali s obzirom da je ovo drastična razlika u smislu neostvarenja ovih prihoda smatram da se isto treba obrazložiti. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. 26 Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku osam, Ad. 8. Izvješće o financijskoj reviziji Izvješća o izvršenju Proračuna institucija BiH i međunarodnih obveza BiH za 2014. godinu, materijal Ureda za reviziju institucija BiH Izvješće je dostavljeno u proceduru 29.09.2015. Nadležno Povjerenstvo za financije i proračun dostavilo je Mišljenje o Izvješću 19.10.2015. Izvješće je prihvaćeno i upućeno u daljnju parlamentarnu proceduru. Povjerenstvo je predložilo Domu usvajanje sjedećih zaključaka. 1. Zastupnički dom traži od Vijeća ministara da detaljno analizira sadržaj revizorskog izvješća za 2014., te izradi i u roku od 90 dana dostavi Zastupničkom domu Akcijski plan s točno određenim zaduženjima, nositeljima aktivnosti i rokovima, za realiziranje revizorskih preporuka prema Izvješću o financijskoj reviziji, izvješća o izvršenju Proračuna institucija BiH za 2014. godinu. 2. Zastupnički dom traži od Vijeća ministara BiH i Predsjedništva BiH da u zakonom predviđenom roku dostavi u parlamentarnu proceduru Prijedlog zakona o Proračunu institucija BiH i međunarodnih obveza za 2016. godinu. Otvaram raspravu. Predrag Kožul zastupnik, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem. Budući da u ovom istom Izvješću iz kojeg ste sada zaključke čitali, na kraju piše da je za izvještavanje na Domu zadužen predsjednik Povjerenstva Predrag Kožul, ja ću se s par riječi osvrnuti na ova dva zaključka zašto su ovakva i iskoristiti vrijeme za kratku raspravu. Dakle, prvi zaključak gdje smo zaista tražili ozbiljne napore u otklanjanju revizijskih nedostataka, odnosno i u realiziranju revizorskih preporuka, na jednom ću možda primjeru koji mi se čini upečatljiv i tipičan kod Proračuna obrazložiti. Naime, mi formalno imamo suficit u Proračunu, dakle prihodi su veći nego rashodi. To je zaista možda jedan od rijetkih proračuna od onih 100 i nešto proračuna koje na različitim razinama imamo unutar naše države, koji ima tu sreću da je u suficitu. Kada gledamo strukturu tog suficita vidjećemo da je relativno velik suficit prenešen i posebno je suficit se ostvaruje na način da se jedna ili dvije stavke u jako malom postotku realiziraju. To su kapitalna ulaganja i kapitalni grantovi. Kapitalna ulaganja su realizirana sa 25%, kada se još unutar toga fokusiramo na nabavke građevina tu je realizacija 16%. Kapitalni grantovi su u realizaciji jednako tako ispod 50%. Zašto ovo govorim? Iz razloga što su ta kapitalna ulaganja nama jako zanimljiva. Mi često na povjerenstvima, pa i na ovom Parlamentu, pričamo o najmu, najamninama koje su relativno velike i upravo ta kapitalna ulaganja u građevine, za koje postoje raspoloživa sredstva, bi imala dva dobra efekta. Prvo smanjili bi iznose i razinu tih najmova a najamnine najčešće izgleda mogu pokrivati i neke rate kredita, ako su to kreditna sredstva unutar ovog Proračuna. I drugi razlog, 27 radi se o relativno velikim sredstvima koja bi uložena i potrošena, a za to, činimi se, unutar ovih 70-ak tijela uprave na razini države, treba uložiti nešto veće napore. Dakle, ta sredstva su jedan svojevrsni mali nju dil, da ga tako nazovem, relativno mal, ali jednoj gospodarskoj grani koja je možda unutar ove države u najtežoj poziciji, čini mi se jako bitna. I zato posebno apeliram na tu vrstu napora, da se ta i preporuka realizira ali i da ta kapitalna ulaganja idu nešto boljim tijekom. Drugi zaključak se svodi na to da zaista bismo mi kao parlamentarci, evo tako smo rezonirali u Povjerenstvu, ja vjerujem da je to rezon i ovdje unutar toga, voljeli da Proračun ide svim onim predviđenim koracima koji su predviđeni kod donošenja Proračuna, kako bi jednostavno, ono što zadnji put, kod zadnjeg Proračuna nismo imali, imali mogućnosti i utjecaja na taj Proračun i u raspravama, i u amandmanima i svim mogućim procedurama. Proračun za ovu godinu tekuću smo zbog razloga koje smo navodili vrlo benevalentno ovdje usvojili i evo očekujemo od Vijeća ministara da Proračun za 2016. godinu ima onih dosta procedurom predviđenih koraka u kojim će i ovaj Parlament sudjelovati. Zahvaljujem vam.
Hvala lijepa. Rasprava, Zaim Backović. Izvolite.
Zahvaljujem se gospođo predsjedavajuća. Obzirom da se radi o ... revizije, neophodno je reći, ako se pogledaju prethodni, znači mora se to malo pogledati, da imamo neka preslikavanja, odnosno kao da imamo copy paste iz godine u godinu. Ovdje, e sada ću govoriti jezikom koji je moj i obzirom da kažete da ne razumijete, zamoliću vas prevodioca. Govoriću jezikom koji pripada mom narodu. Ovdje kao da smo abahijama ono što je ačik ne vidimo, ali ajluk smo serbez spremni uzeti. Mi kao ikinđije atakujemo, ali najviše jedni na druge. Aman ljudi, šta nam je? Anatema ili nešto drugo? Asli obnevidjeli od ašikovanja azo, ato, noto, a narod neka crkne. Narodu aspra, a vladarima šorvani. Vladari rondiraju svoje atare i ko kakvi arsuzi samo je njihov aršin ispravan. Narodu što više [[poslanik se upozorava na vrijeme]] da je izdržljiviji.
... upozorenje, pridržavajte se dnevnog reda.
Apsolutno sam u dnevnom redu.
Na dnevnom redu je točka 9. Izvješće o obavljenoj reviziji.
Pa o reviziji i govorim. Znači, sve što sam rekao odnosi se na negativnosti u reviziji. Sve ijedna riječ, apsolutno. I ne razumijem zašto me upozoravate? Belčim betatišemo bezvezarijama od kojih nema koristi. Benzer fatamorgana. Mi mislimo da su oni bilmezi dok se ne sjure sa brina na sve koji brkljače, misle dovoljno je čimbur i da kliču čok jaša padiša. Saginus cesara, latinski, 28 to ćete razumjeti, koji se zaklinju da rade u interesu puka, zvoni ko pun džep cvancika, a ustvari je busija ko čustodija honesta. Odašilju buruntije koje valja slijepo hoditi dok život ne prođe. Borije nam probiše uši – biće bolje. Samo što nije. Još samo đem fali, pa ko po đole juriš na boljitak. Gangluk čeka. A šta je garaz? Pa sebe sačuvati a vama šta bude. ... afitimluk igra za narod. Često goč odzvanja, ja ne razumijem hoćete li dozvoliti da govorim? Smiju se, ja ne mogu da govorim.
Vi morate procijeniti zašto Vam se smiju.
Neka se smiju. To je dobro da se smiju, jer ću onda svaku ovu riječ reći od kog je književnika i iz čijeg naroda. Gigijanju dok iživljajvaju nove, i nove, i nove uzajamne podvale. Da insan ne može da se anlajše. Kanon karari odjekuju a oni keremenke motaju i uvijek su uz astal. Alah salamet. Ovo što sam govorio je direktno vezano za negativan dio revizije i riječi su uzete iz Krleže, Kočića, Nazora, Ive Andrića i Meše Selimovića, i sve se nalaze u rječniku bosanskog jezika. To je samo djelić. I evo, ja sam pripremio taj izvod tih riječi, tih književnika, pa vam mogu dati, pošto jedan dio baštini i srpski a jedan dio i hrvatski jezik, ali ga uporno mijenjamo. Hvala.
Zastupnik Mirsad Isaković, rasprava. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Neću, neću dugo, dakle samo par riječi o ovom revizorskom izvještaju. Mislim da bi neophodno bilo reći, prokomentarisati iz prostog razloga što ovi revizorski izvještaji zaista ovu državu jako, jako puno koštaju. Dakle, nekoliko miliona košta ovaj izvještaj da bi revizori napravili izvještaj na 1.700 ili 1.800 strana. Taj izvještaj, kako reče prethodnik, iz godine u godinu iste stvari se ponavljaju, dakle budžetski korisnici prave greške, revizori te greške evidentiraju, a onda mi ih usvojimo ili ih ne usvojimo. Apropo tome i ove prethodne dvije tačke dnevnog reda, po meni, nemaju neku posebnu svrhu. Zašto? Ako govorimo o izvršenju Budžeta za 2014. godinu akteri tih događaja, odnosno realizacije tog Budžeta nisu ovdje. Nemamo nikakve sankcije. Recite mi ukoliko izvršenje Budžeta ne prihvatimo za 2014. godinu kakve su sankcije, kakve su ako ih prihvatimo. Dakle, apsolutno nikakve razlike nema o izvršenju Budžeta, odnosno revizije, itd., itd., različitih izvještaja, ovdje na ovom Parlamentu ukoliko se, dakle, dostave ovdje ili ukoliko se prihvate ili ne prihvate. Ono što je, po meni, problematično u ovim revizorskim izvještajima je da određeni budžetski korisnici stalno ponavljaju iste greške. Znači, preporuke se iz godine u godinu ponavljaju. Šta je sankcija svemu tome? Nedavno sam boravio u Švedskoj, a reviziju smo mi upravo radili po projektu Švedske, i ona je donirala taj program, i mislim da, moram priznati u jednoj stručnoj diskusiji, bili su kolege iz parlamenta, ljudima nije uopšte jasno da se preporuke revizije ne ispoštuju. Jednostavno nismo mogli prevesti, nisu mogli ljudi shvatiti da se tako nešto može desiti. A kod nas, evo u ovom slučaju, recimo imamo nekih, mislim da će jedna od 29 kolegica diskutovati ili ne, ali 160 preporuka koje se uopšte ne poštuju. Dakle, 160, biću konkretniji 160 kraćih, lakših ili težiš prekršaja koji se ne poštuju. I mi taj izvještaj ćemo prihvatiti ili nećemo i šta su sankcije ili šta su pozitivne stvari svega toga. Dakle, moja diskusija ide u sljedećem pravcu, da ovaj Parlament donese neke zaključke, a oni su nekada bili, dakle u ovom Parlamentu su nekada bili ovi zaključci, koji su govorili da onaj ko ima negativan izvještaj, revizorski izvještaj ima sankcije, pa su ukidalo, čini mi se, ovaj, ovi koji su duže vremena u ovom Parlamentu to znaju, ukidalo se po 10% reprezentacije ili 5%, itd. Ja iskreno se nadam da ćemo one koji ponavljaju barem te iste greške dovesti pred ovaj Parlament i tražiti barem od njih, to je ono najmanje što možemo da uradimo, da tražimo program otklanjanja tih grešaka, i da se pojave ovdje pred nama i da to javno obrazlože. To je, dakle, u neku ruku i jedna od sankcija i, naravno, prilika da ljudi kažu tačno ono što treba uraditi. Evo, ja bih ovim i završio, mislim da je to jedan od prijedloga. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. U ovom trenutku ne vidim više prijavljenih. Zakljujčujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku devet, Ad. 9. Izvješće o obavljenoj reviziji učinka o temi: „Energetska učinkovitost u institucijama BiH“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH Izvješće je dostavljeno u proceduru 31.07.2015. Nadležno Povjerenstvo za financije i proračun dostavilo je Mišljenje o Izvješću 19.10.2015. Povjerenstvo je prihvatilo Izvješće i uputilo ga u daljnju parlamentarnu proceduru. Otvaram raspravu. Mirsad Đonlagić, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Da vam pravo kažem ja sam očekivao da će se ipak malo više kolegica ili kolega javiti po ovom pitanju jer je ovo jedno izuzetno važno pitanje. Samo da podsjetim da je pitanje energije vrlo kompleksno i da je ono utkano u temelje EU, jer EU je nastala na zajednici, što kaže, čelika i pitanja energije. Mi imamo zaista jednu čudnu situaciju u našoj zemlji, gdje se nedovoljno vodi računa uopšte o energiji i energetskim potrebama i projekciji razvoja energetskog sektora. Kad to govorim mislim prije svega da i ovo pitanje, kao što je, kako je konstatirala revizija, uzgred da kažem da je ovo jedan izuzetno kvalitetan dokument i mislim da se meni dopada jer daje informacija i onima koji se ne bave ovim problemom da taj problem mogu da shvate ako pročitaju pažljivo ono što piše u ovom revizorskom izvještaju. Imamo jednu ... činjenicu, dok u Evropi se skuplja energija na osnovu kretanja ljudi mi jednostavno ne vodimo računa da uštedimo i ono, ili da potrošimo na kvalitetan način i onu energiju koju imamo. Iako je EU prihvatila obaveze do 2020. godine da, u svojoj agendi dala je 3 puta 20 procenata šta znači povećanje, smanjenje potrošnje energije, obnovljivi izvori energije, energetska ..., i sva ta pitanja koja su time definisana, mi o tome ovdje ne govorimo. Jednostavno to, izgleda, nikog od nas ne 30 zanima ili jednostavno nemamo dovoljno spoznaja o svemu tome. Dakle, ja mislim da bi država trebala da bude primjer. Pa čak i ovih devet institucija koje su obuhvaćene ovim revizorskim izvještajem mora da vodi dovoljno računa o potrošnji energije, jer to je problem sa kojim ćemo se mi susretati. Energije će biti sve manje, zahtjevi za potrošnjom energije će biti sve veći i energija će stalno postajati skuplja, ona više nikad neće biti jeftina. Dakle to, taj okvir nam nameće obavezu da se problemu energije moramo zaista detaljno i kvalitetno pripremiti. Ja mislim da, prije svega kao zaključak na osnovu ovog revizorskog izvještaja treba da, ja predlažem taj zaključak, ja ću njega i napisati, da se Vijeće ministara zaduži da, na osnovu nalaza revizora po ovoj temi, jednostavno napravi jedan program na osnovu čega će se i kako će se ponašati institucije države, prije svega institucije države, da jednostavno prihvate ovo kao jedan ozbiljan zadatak i da se tom zadatku ozbiljno posvete. Jer to je jedan zadatak koji energetska efikasnost, ona podrazumijeva, prije svega, da povećamo učinke a da smanjimo potrošnju energije, a ne ovako na ovaj način da se razbacuje energija kao što se ona razbacije. Pa evo, izađite na ulicu u Sarajevu pa ćete vidjeti, i ove magle i ovo sve što se dešava je to pitanje. Ali država mora biti primjer i vodić u rješavanju ovoga problema i ozbiljnog pristupa ovom problemu. Evo, hvala.
Hvala. Zaim Backović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem se gospođo predsjedavajuća. Pokušaću sad da govorim jezikom koji razumijete, da me ne bi prekidali jer sam i maloprije govorio o reviziji. Pa ću na narednim tačkama govoriti, ovo moram, obzirom da je moj prethodni kolega govorio o učinkovitosti. Najbolji primjer je, i bilo bi neophodno, sugerišem Vijeću ministara da zahtijeva od onih službi koje vrše održavanje, ako ništa bar ove zgrade, pristupe razvodnom ormaru i automatskoj regulaciji i da je uključe. Trenutno smo u prostoriji u kojoj je temperatura iznad 25 stepeni, što je protiv svih projektovanih normi za ovu prostoriju. Govorim meritorno jer na potpisu tog projekta je ima Zaim Backović, gospodine Denise, i ovo je neprimjereno. Rasipanje energije koje postoji u institucijama je nevjerovatno, vi to znate. I da bi se o tome moglo razgovarati neophodno je oni koji upravljaju da se domaćinski odnose prema tome. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Jeste, mašala, zaboravaljući da tome dodajemo i 150 vati po svakom čovjeku koji ovdje sjedi, zaboravljajući da tome dodajemo i onoliko vati koliko je na ovim sijalicama, i ode energija ni u što. I postajaće, Đonlagiću, upravo zbog toga sve skuplja i skuplja, zbog besmislenog rasipanja, ali svugdje, nije to samo vezano za institucije. I revizija kao takva kada radi, koja je radila energetsku učinkovitost dala je odličan pregled, dala je, sve je dala dobro, i opet ono ali, to je potrošnja u skladu sa normama. Ne može u ovoj, govorim sad o ovoj zgradi, temperatura u mokrom čvoru da bude 27 stepeni, nije kupaonica, ne govorim o kupatilu, govorim o mokrom čvoru. Ne može hodnik da bude 27 31 stepeni, a ovdje trenutna 28. Mi smo baš u nekom tropskom podneblju, mi baš volimo da trošimo energiju. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zahvaljujem. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 10., Ad. 10. Razmatranje zastupničke inicijative Senada Šepića, podnesene na 16. sjednici Zastupničkog doma, održanoj 27.08.2015., koja glasi: „Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH obvezuje Kolegij Doma da u pripremi i utvrđivanju dnevnog reda, a najdulje u roku svakih 60 dana, utvrdi obveznu točku dnevnog reda pod nazivom: Izvješće o realizaciji obveza Bosne i Hercegovine na europskom putu i stupanj ispunjavanja obveza BiH iz Akcijskog plana za realizaciju reformske agende za BiH, za period 2015.-2018. godina. Predlažem da Kolegij Zastupničkog doma uvrsti ovu inicijativu kao točku dnevnog reda sljedeće sjednice Zastupničkog doma PSBiH“ Kolegij Doma odredio je nadležnim za razmatranje zastupničke inicijative Zajedničko povjerenstvo za evropske integracije. Nadležno Povjerenstvo dostavilo je Mišljenje o inicijativi 28.10.2015. Predlagatelj je u tijeku rasprave na sjednici Povjerenstva modificirao inicijativu tako da sada glasi: „Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH obvezuje Kolegij Doma da u pripremi i utvrđivanju dnevnog reda kvartalno utvrdi obveznu točku dnevnog reda pod nazivom: Informacija Vijeća ministara BiH o realiziranju obveza BiH na europskom putu i stupanj ispunjavanja obveza BiH iz Akcijskog plana za realiziranje reformske agende za BiH, za razdoblje 2015.2018. Predlažem da Kolegij Zastupničkog doma uvrsti ovu inicijativu kao točku dnevnog reda na narednoj sjednice Zastupničkog doma PSBiH“. Povjerenstvo je prihvatilo ovako modificiranu inicijativu i proslijedilo je u daljnju proceduru. Otvaram raspravu. Senad Šepić zastupnik. Izvolite.
Hvala lijepa gospođo predsjedavajuća. 32 Malo će biti teško iz ove, kako se zove, ovoga ... i ove neke poetike sad u neku ... politiku ili neke evropske integracije, ali ja hoću zaista da budem kratak. Prva stvar je da mislim da treba Parlamentu vratiti ulogu ili Parlamentu dati ulogu onu kako ja smatram da bi Parlament trebao imati, pogotovo u pitanjima evropske integracije. Ovaj ovdje je Dom, a i drugi Dom, Dom naroda, zajedno smo to uradi, 57 poslanika, jedan dan svi smo se opredijelili da smo do kraja onako spremni da radimo na evropskom putu. I u tom smislu smatram da kao Parlament trebamo imati aktivnu ulogu upravo u tim procesima. Ja sam predložio, i već više sam puta diskutovao o ovome, kako smatram da bi trebalo na ovim sjednicama obaveznu raspravu imati, u kojoj dinamici, u kojem kontinuitetu. S obzirom da do sada nije bilo neke posebne spremnosti na to predložio sam ponovo ovu inicijativu. Dakle, imamo, sad u ovom momentu imamo reformsku agendu koju su prihvatili svi nivoi vlasti, neki od njih su već pripremili akcione planove. To bi podrazumijevalo sad da se ti akcioni planovi trebaju realizirati. Dakle, ja smatram da Parlament BiH pa i javnost Bosne i Hercegovine treba aktivno biti uključeno u sve ove procese, i zato sam predložio jednu ovakvu inicijativu. S obzirom da sam juče na sjednici, ok, sačekaću konsultacije, dakle s obzirom da sam juče na sjednici Zajedničke komisije za evropske integracije uvidio da još uvijek nema one iskrene, čini mi se, spremnosti da se mi ozbiljno bavimo ovim pitanjem, u smislu da kad smo nešto, ovaj, se ovdje obavezali, kad smo nešto preuzeli na sebe, da ćemo raditi na tome da se to realizira, a ne samo da ćemo govoriti da mi jesmo za to, a onda ćemo abolirati neke koji, ili nemaju znanja, ili nemaju kapaciteta, ili nemaju spremnosti, ili neće da rade ono za što smo mi ovdje u političkom smislu iskazali svoju pozitivnu volju. Juče sam nakon što sam podnio inicijativu da se to, da se ova tačka dnevnog reda definiše kao izvještaj i nakon što sam vidio da nema spremnosti za to, modificirao ovaj prijedlog da on bude, umjesto 60 dana da bude svako 90 dana i da to bude informacija Vijeća ministara koja bi trebala, na određen način, podrazumijevati prijedlog mjera. Ako sad u ovome momentu imamo spremnost za jedan ovakav korak, evo ja prihvaćam taj prijedlog Zajedničke komisije za evropske integracije, s tim što, evo, već sad najavljujem da bi ovo nakon ove priče koja se odnosi na jednu vrstu informisanja redovnog svako tri mjeseca, trebalo poslije toga da pređe, i nastaviću raditi u tom smislu na tom pravdu, da to postanu redovna obavezujuća, redovni i obavezujući izvještaji, pa ako hoćete i diskusije koje ćemo kontinuirano svako dva ili tri mjeseca raditi, ne samo Predstavnički dom nego zajednički, kako se zove, ove zajedničke sjednice oba Doma koje će biti posvećene najdirektnijem ispunjavanju naših uvjeta i šta smo to, svako od nas, svaka institucija, svako ministarstvo, svaka agencija, nazovite kako god hoćete, u sistemu države, ovaj, u Bosni i Hercegovini, šta svako od nas radi u pravcu ispunjavanja ovih uvjeta i brzine našeg evropskog puta. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem poštovana predsjedavajuća. Ma morao sam se javiti zato što kolega Šepić je rekao da nije kod nas članova Povjerenstva zajedničkog za evropske integracije osjetio tu nekakvu snagu za ono što on misli. Međutim, mi smo sve ovo kako je izrečeno u našem Mišljenju dogovorili s njim, dakle, razmatrali smo temu da se zove izvješće ili informacija, izvješće nosi nekakve kosenkvence, informacija ne. Mehanizam se još nije zahuktao. Dakle, ovo smo apsolutno s njim dogovorili. Ne stoji, dakle to da članovi ovoga Povjerenstva, dakle, ne rade svoj posao jer nisu opredijeljeni, bar ja to kao predsjedavajući nisam do sada osjetio. Mi smo održali 8 sjednica, održali smo, sutra držimo i 2. sjednicu našeg dijela evropskog, ovog Odbora za provedbu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, održali smo Parlamentarni forum, i mnoge aktivnosti smo proveli. Tako da baš ne stoji ovako, pa bih ja gospodina ili kolegu Šepića zamolio da, ovaj, ovakve riječi ne koristi, 33 jer ipak Povjerenstvo ovo za sada, moj je dojam kao predsjedavajući, ipak radi svoj posao onako kako treba, pa možda čak i više od toga. To je moja ocjena. Zahvaljujem.
Hvala. Ispravka krivog navoda, Senad Šepić.
... možda, ako me nije predsjedavajući Komisije dobro razumio, dakle ja sam govorio da nije bilo spremnosti za izvorni tekst onako kako sam ga predložio. Pa smo ga onda zajednički korigirali, i zato sam i rekao – prihvaćam da je sad u ovome momentu to taj korak, ali ćemo nastaviti raditi u onome smislu da to što više u narednom periodu uozbiljimo. Ja hoću da kažem da ja mislim da gospodin Lovrinović, ovaj, dobro radi svoj posao u smislu da je aktivan kao predsjedavajući Komisije za evropske integracije, vidim koliko se trudi i, dakle, u tom smislu hoću da kažem da, evo ono što ja mogu vidjeti, čovjek daje maksimum od sebe.
Hvala lijepa. Nikola Špirić, rasprava. Izvolite.
Gospođo predsjedavajuća, članovi Savjeta ministara, predsjedavajući, kolege i kolegice poslanici. Zapravo ja sam ovdje jedan od onih koji je najčešće postavljao ovo pitanje, da se da snaga zapravo i ovom Parlamentu i Savjetu ministara kad je evropski put Bosne i Hercegovine u pitanju, i da li nije bilo volje ili nije bilo razumijevanja, svejedno. Danas imamo neke ocjene koje su isključivo političke u nekom, ja bi volio da je tako stvarno da se taj napredak vidi, ... napretku Bosne i Hercegovine na evropskom putu, ali bojim se da to ne bude mnogo prazne političke priče, i to bi bila najveća šteta za Bosnu i Hercegovinu. I zato mislim da ovaj zaključak kolege Šepića je vrijedan pažnje, ali bi ja bio spreman da napravimo korekciju ove inicijative u smislu da na svakoj, mi imamo jednu sjednicu Predstavničkog doma svaki mjesec i logično bi bilo da prva tačka dnevnog reda, ako smo mi stvarno opredijeljeni svi za evropski put Bosne i Hercegovine, i da je taj napredak snažno mjerljiv, da svaki put imamo po jednu tačku dnevnog reda gdje će nas Vijeće ministara informisati o iskoracima koje pravimo na evropskom putu.
/nije uključen mikrofon/
Pa ne, neće ni tvoju inicijativu, neće ni moju. Prošli put i ja sam predlagao, mi govorimo o akcionom planu koji nije bio nikad predmet rasprave ovdje na Parlamentu. Dakle, ja mogu da prihvatim da svaki, da Kolegij svaki put uvrsti tu tačku. Nekad će nam Vijeće ministara imati šta reći, jer nisu sve obaveze na Vijeću ministara, nekad će reći ... druge nivoe vlasti to rade, pa da imamo tu neku ... koju možemo barem izvještajno pratiti. Inače ovako bojim se da ćemo izlagati Vijeće ministara nepotrebnoj raspravi u 60 dana. Svaki put ako ima nekih novosti, nekog 34 napretka, po kratkom izlaganju predsjedavajućeg ili ministara koje on zaduži, da tu informaciju imamo. Time ćemo skinuti neku tenziju bespotrebnu. Ali 60, 90 dana, povremene sjednice, vi znate kad su god tematske sjednice da one izazovu bespotrebne replike i rasprave, ali ako je svaki put prva tačka onda ćemo dobiti ..., ima novosti, nema novosti, mjerljiv napredak prema EU ili nije mjerljiv, ili imamo samo političke ocjene. Svako izbjegavanje da to bude prva tačka dnevnog reda zapravo govori da imamo jednu javnu percepciju koju stvaramo da ... I zato ja sam da to bude redovna prva tačka svake sjednice, jer je mjesečno imamo, i valjda bi jednom mogli da taj princip prihvatimo, ako se slažete. Ako se ne slažete nije meni sporno ni ovih 60 dana, ali onda ćemo imati, 90 dana, ali onda ćemo imati bespotrebnu svađu. A kada naviknemo Parlament da dobije izvještaj svake sjednice, može biti pisani, može biti usmeno izlaganje, sasvim svejedno, onda ja vjerujem da će i politička priča i teren pratiti ono što jeste napredak ili ono što nije napredak. Hvala vam lijepo.
Hvala. Zastupnica Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ma ovo je više replika uvaženom kolegi Špiriću. Znači, ja sam bila jedna od onih koja je kolegu Šepića zamolila da se ovaj rok produži na 90 dana. Iz prostog razloga, znamo kakve su procedure, dok Savjet ministara napravi, trebalo bi da pravi izvještaj po svakoj sjednici, da li je na sjednici nešto urađeno ili nešto, postaje u suštini besmisleno, i bojim se postalo bi predmet politikanstva ovdje. Pogotovo zato što svi znamo da u reformskoj agendi nadležnost Savjeta ministara ja ne znam da li je 2-3% iz one reforme agende. To su uglavnom nadležnosti entiteta i kantona. I mislim da ako negdje trebamo imati te akcione planove, izvještaje na svakoj sjednici, to su Narodna skupština Republike Srpske, Parlament Federacije i kantonalni parlamenti. Hvala.
Zahvaljujem. Milica Marković, rasprava. Izvolite.
Hvala gospođo predsjedavajuća. Poštovane kolege. Ja ću vrlo kratko prokomentarisati ovu inicijativu, ali prije nego što kažem nekoliko mojih razmišljanja u vezi sa pomenutom inicijativom želim da potvrdim, kao član Komisije za evropske integracije, ovo što je rekao kolega Lovrinović, da je Komisija zaista u punom kapacitetu stala iza ove inicijative, uz činjenicu da je, recimo, predlagač dva puta opravdano nije mogao da prisustvuje Komisiji. Komisija je nastavila i dalje da se bavi ovom inicijativom do trenutka, to je bilo juče, kada smo svi pomogli da ona dobije formu koju je dobila i da zaista u punom kapacitetu stane iza te inicijative. I evo, stala je. Dakle, ovo što danas raspravljamo o inicijativi je u velikoj mjeri i, da kažem, zasluga naše Komisije koja je dala sve od sebe da ona dobije ovu formu koju je dobila. Što se tiče same inicijative, dakle ja poštujem ovo što je kolega Šepić iniciraju jednu ovakvu temu i raspravu za naš Parlament i cijenim to kao njegov angažman i doprinos da ova 35 priča o euroatlanskim integracijama zaista dobije punu formu onako kako bi trebala, i u kontekstu Predstavničkog doma a i kada je riječ o Savjetu ministara, jer je on juče kao predlagač prihvatio da tu informaciju priprema Savjet ministara i da je dostavlja Predstavničkom domu. I naravno sad kad dođemo do sadržaja ove informacije koju ćemo, nadam se, dobijati u ovom terminu kako je planirano, postavlja se i otvara pitanje aktivnosti Savjeta ministara na ovom planu. I ne bih se složila sa prethodnom konstatacijom koleginice Pandurević da to trebaju, da je, zapravo gro aktivnosti leži na entitetskim i kantonalnim institucijama. Evo da kažemo i da jeste, ali u inicijativi ovakvoj kako je danas formulisana se kaže da će se informacija dobijati od Savjeta ministara. Dakle, na početku ove godine kada je Savjet ministara stupio i zvanično u svoj mandat i posao koji je preuzeo mi smo gromoglasno slušali najave da će se u, da kažem, u pozamašnoj mjeri dinamizirati aktivnosti na euroatlanskim poslovima Bosne i Hercegovine. Mi smo svjedoci da u posljednjih 6 mjeseci te aktivnosti idu vrlo traljavo i da idu prilično pasivno. I evo danas imamo činjenicu da recimo, evo skoro godinu dana nakon toga što je Vijeće ministara aktuelno u angažmanu mi nemamo još uvijek riješeno pitanje mehanizma koordinacije. Prije dva, tri dana smo imali priliku u medijima da čujemo predsjedavajućeg Vijeća ministara koji je, čini mi se, na pitanje novinara dao odgovor koji je bio vrlo fluidan. Dakle, ništa se nije moglo konkretno zaključiti dokle je došla priča i gdje je zapravo problem oko mehanizma koordinacije. Mi očekujemo da i to čujemo kao odgovor od Vijeća ministara. I hoću da kažem na kraju da, da li ćemo mi imati kvalitetnu i, da kažem, u punoj formi raspravu na Predstavničkom domu o ovoj inicijativi, ne zavisi više ni od gospodina Šepića ni od nas poslanika, zavisi od Vijeća ministara šta će raditi, koliko će sakupiti informacija i šta će nam predočiti u onom trenutku kad bude ta tačka na dnevnom redu. Dakle, mi kao poslanici očekujemo, zapravo ja sad ću reći u ime Kluba SNSD-a, očekujemo da ta informacija, koju budemo dostavili, prvo bude ispoštovana kvartalno, da bude na dnevnom redu kao što jeste, ali da se Vijeće ministara potrudi da to ne bude prazna priča, ovo što je gospodin Špirić napomenuo, da to ne bude prazna priča i ne bude priča oko koje ćemo se mi ovdje zamjeriti i posvađati, nego da to budu zaista konkretne informacije, podaci šta se uradilo, koliko se uradilo i dokle smo stigli na tom planu. Toliko, hvala.
Hvala lijepa. Nikola Špirić, ispravka krivog navoda.
Ma, koristim naravno mogućnost ove nove tehnike koja nam je data, tako da možda i nije krivi navod. I nema potrebe stvarno da ulazimo u replike, niti ću to sebi priuštiti, ali ja mislim da, moj cilj je bio, dakle, da dobijemo izvještaj, ono što je nadležnost Savjeta ministara i Parlamentarne skupštine BiH, da se svi bave svojim, dakle ... onoga što jeste njihov akcioni plan, poštujući ustavnu strukturu. I ne treba ovdje da se previše nadmudrujemo, ako ima volje ok, ako nema opet ok. Ja sam sjedio na ovoj strani, ja apsolutno razumijem poziciju u kojoj se nalazi Vijeće ministara i uopšte im ne zavidim, ali vrlo će teško biti poslije ove gromoglasne najave nikad snažnijeg napretka. Ja bih volio da o tome razgovaramo. Ja ne mislim da smo mi svi umobolni u ovoj zemlji pa da nam neko može reći da je napredak usvajanje agende. Valjda će od realizacije agende biti napredak mjerljiv. I to je ono što građani očekuju. Ja mislim da ova priča o ogromnom napretku više služi za pokrivanje nekih međunarodnih aktivnosti nego situaciji u Bosni i Hercegovini. Mi moramo otvoreno razgovarati. Dakle, uopšte ne prigovaram Savjetu ministara, no hoćemo li mi ozbiljno da se bavimo tim ili nećemo. Ja ne vidim razloga da bježimo 36 da to bude prva tačka svake sjednice, kao što mi ne smeta i da bude svako 90 dana. Evo, ako hoćete polugodišnje ili godišnje, kako god hoćete. Dakle, mi, bez obzira što jesmo opozicija, bi trebali da dijelimo te iste vrijednosti života u ovoj zemlji. I ne vidim razloga da se svađamo oko toga i ne vidim razloga do pominjemo ovdje druge nivoe vlasti koji imaju svoje obaveze iz agende, ako je usaglašena, i akcionog plana. Nas interesuje, dakle, ono što pripada Savjetu ministara i Parlamentarnoj skupštini i da budemo od koristi Savjetu ministara. Evo, samo toliko, dakle predložio da se promijeni ako ima volje. Do sada je nije bilo, neće je, vidim, biti ni danas i meni to uopšte ne smeta, ali mi je žao.
Hvala. Zastupnik Ahmetović, ispravka krivog navoda.
Pa ne ..., ovdje nema ni replike. Obzirom da se govori o ovim terminima 60, 90 dana, a mi nemamo pravu ulogu Parlamenta kada je u pitanju, ili je nismo jasno definirali kada je u pitanju evropski put. Mislim da je mi sami trebamo jasno definirati i koja je to naša uloga. Ako samo pogledate šta je radio Parlament Hrvatske, jer je to najsvježija članica EU, onda možete vidjeti da je uloga Parlamenta bila veoma ogromna, a pogotovo uloga opozicije u evropskom putu Hrvatske. Čini mi se da je na čelu tog parlamentarnog odbora bila tada pozicionarka a sadašnja ministrica vanjskih poslova Hrvatske, gospođa Vesna Pusić. Toliko je ovo važno pitanje – evropski put Bosne i Hercegovine, da u 3 mjeseca, ili u 4, trebamo imati posebnu sjednicu Parlamenta koja će raspravljati o napretku Bosne i Hercegovine ka EU. Bez toga da li ćemo nekoga dovesti u ovakav ili onakav položaj mi moramo državu dovesti na položaj koji je jasno definirala kada je u pitanju njen evropski napredak. Bez obzira na to koliko će se ko ljutiti ovdje među nama ili eventualno u Vijeću ministara to je naša obaveza. S toga mislim da moramo imati prije nego li što odredimo ove rokove 60, 90 dana, moramo imati akcioni plan u kojem će pisati ko i u kojem roku da bi mogli pratiti je li to 60, 90 dana ili, ne znam, više i šta jeste urađeno i šta nije urađeno. Mislim da mi ovdje se nadmudrujemo i govorimo paušalno je li to 60 ili 90 dana. Ako imamo akcioni plan onda možemo jasno definirati koji je to vremenski razmak kada je u pitanju sam izvještaj Vijeća ministara ovom Parlamentu, a vezan za napredak i ispunjavanje obaveza koje imamo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zastupnik Lovrinović, ispravka krivog navoda.
Takođe replika, dakle nije ispravka krivog navoda, ali evo nemamo tu ikonicu tu. Nije sporan prijedlog ni gospodina Špirića iz kuta, člana mene kao Povjerenstva za, Zajedničkog povjerenstva za evropske integracije. Mi smo kod jednog sličnog zaključka gospodina Šepića prije dvije sjednice govorili također o tom pitanju i rekli smo ako nam to bude potrebno mi zaključke možemo i mijenjati. Dakle, ako se pokaže potrebnim da nam informacija fali svaku sjednicu, mi u 2016. godini, mi to možemo, dakle vrlo lako ovaj zaključak promjeniti i predložiti 37 da nam se na svakoj sjednici nalazi. Dakle, zaključak nije zakon pa da iziskuje ne znam kakve aktivnosti da bi se on promijenio. Međutim, dakle juče smo razgovarali i evo kolege i kolegice koje su članovi Povjerenstva će mi potvrditi to, i o tomu da Vijeće ministara i Parlament, naravno da uloga Parlamenta je vrlo vidljiva ovog puta u provedbi SSP-a, dakle i moraće biti vidljiva, pa i ovog Povjerenstva, ali toliko je mehanizama koji su predviđeni SSP-om i našim zahtjevima, i mi kao Povjerenstvo zajedničko za evropske integracije stavljaćamo na dnevni red sami točke, dakle bez da nam Kolegij da nekakvu zadaću, tražićemo komunikacije sa svim tijelima vlasti Bosne i Hercegovine koji se bave evropskim integracijama i mi ćemo sami odabrati teme, pa možda Kolegiju slati i vama. Tako da će tu biti puno posla da se ne zapetljamo samo u izvješćivanjima koja nekada možda neće znati ni šta nam zapravo reći, ali će nas, ja se nadam Vijeće ministara prije svega, a i druge agencije i direkcije, zasipati poslovima koji su predviđeni u Agendi. Pa evo, recimo da ćemo vrlo brzo dobiti Provedbeni plan ili Akcijski plan o kojem ćemo govoriti. Dakle, mi ćemo ja se nadam svaku sjednicu imati nešto što je iz Agende reformske, odnosno evropskog puta Bosne i Hercegovine u pridruživanju EU. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Evo, samo ću malu opasku na ovo što svi kada se ustanete kod ispravke krivog navoda govorite nije to, nego je replika i to je stvar ove naše tehnike. Nije ovo stvar tehnike, ova tehnika je prilagođena našem Poslovniku. Slijedeći za ispravku krivog navoda, Denis Bećirović.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Vi ste dobrim dijelom razjasnili sadržaj moje intervencije. Dakle, i ova rasprava po ovoj tački dnevnog reda govori koliko smo mi ovdje, u najvišem zakonodavnom organu, u stanju da iskomplikujemo i najobičniju inicijativu i najobičniji zaključak, pa i oko toga čak vodimo neke velike rasprave. Kao Klub SDP-a BiH, naša pozicija je vrlo čista i jasna, dakle opoziciona pozicija u ovom Parlamentu, ali kada je riječ o euroatlanskim integracijama ne mislimo da tu treba biti velike razlike između i pozicije i opozicije. U ovom slučaju, dakle Klub SDP-a će podržati prijedlog ove inicijative poslanika Šepića, a nemamo nikakav problem ako predlagač, gospodin Šepić, prihvati i ovaj prijedlog kolege Špirića da umjesto 60 dana da svakih 30 dana imamo na stolu jedan ovakav izvještaj. Mislim da nijedan opozicioni poslanik u ovom Parlamentu nema ništa protiv i jedne i druge verzije da to imamo, je li, na dnevnom redu. Međutim, uzgred rečeno, jasno je da u svim parlamentima i u Evropi i u svijetu, pa tako i u ovom, metode i tehnike djelovanja pozicije i opozicije naravno nisu uvijek iste. Stoga i ja između redova se pitam da li poslanici vladajućih stranaka koriste onu mogućnost koju nemaju poslanici opozicionih stranaka. To je prije nego što uvrste jednu tačku kao tačku dnevnog reda iskoriste mogućnost da putem svojih predstavnika u Kolegiju Predstavničkog doma, u Vijeću ministara BiH, itd., izdiskutuju o tim stvarima i poštede nas eventualno ovih rasprava na Parlamentu. Možda bi to i na bazi nekog razgovora Vijeće ministara na čelu sa gospodinom Zvizdićem,
Vrijeme. 38
prihvatilo i bez ovakve jedne inicijative, ali ako je isteklo vrijeme, završavam. Hvala.
Hvala lijepa. Rasprava, Saša Magazinović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Pozdravljam Vas i zamjenike, kolegice i kolege. I na samom početku da kažem, evo i kolega Bećirović je rekao, mi ćemo svakako podržati ovu inicijativu kolege Šepića. Smatramo je korisnom za ovaj Parlament, budući da smo svjedoci da je Parlament makar na nivou informisanja, a ne samo to, izopšten iz veoma važnih procesa koji se dešavaju u Bosni i Hercegovini. Podsjetiću vas samo na priču o protokolu, pravosuđu gdje smo imali priliku da vidimo da su tri ministra pravde potpisala Protokol, pa su onda vlade, u kojima oni učestvuju, ograđivali se od toga da to nije stav vlada, uključujući i Vijeće ministara. Da ne govorim o mehanizmu koordinacije, da ne govorimo o samoj Agendi u onoj fazi dok je bila usaglašavana pa je evo kolega Lovrinović, koji je na čelu Komisije za evropske integracije, iskoristio tu svoju poziciju da pozove predsjedavajućeg pa da raščistimo s tim da li ta Agenda uopšte postoji ili ne postoji u tom momentu kada se to dešavalo. Dakle, usvajanje ove inicijative nije samo, po meni, korisno zbog njenog sadržaja, nego smatram je inicijativom koja vraća dignitet Parlamentu i uključuje Parlament u ono u čemu bi Parlament zapravo trebao biti uključen sam po sebi. Komisija za evropske integracije jeste podržala ovu inicijativu, doduše malo smo je razvodnili, ali je tačno da smo to usaglasili sa predlagačem. Za mene je bilo prihvatljivo da Vijeće ministara izvještava Parlament i da Parlament prihvata ili odbija izvještaj Vijeća ministara. Međutim, većina u Komisiji je smatrala da je to kratak vremenski period za sačinjavanje izvještaja, da Vijeće ministara možda i nema taj kapacitet, te da je dovoljno da bude informacija. Uredu, pa ako je predlagač prihvatio da bude informacija, prihvatam i ja, ali zaista mislim da je ovo jedan u nizu testova za kapacitiranost Vijeća ministara da vodi ovaj dio posla. S druge strane, razgovor o tome da različiti nivoi vlasti imaju različite obaveze u provedbi akcionih planova je tačan. Teško je sada to izmjeriti ko ima više posla u kojoj oblasti, ali takođe i tu postoji jedno razumjevanje u Komisiji za evropske integracije da ćemo na različite načine prikupljati te informacije. Jer, pazite, mi sada ovdje ne govorimo više o ingerencijama, niti iko ima ambiciju da nekome oduzima neke ingerencije. Govorimo o tome da mi kao poslanici državnog Parlamenta trebamo biti informisani o tome šta se dešava u državi Bosni i Hercegovini kada je u pitanju evropski put. Kada odete negdje na sastanak u Brisel, pa vam ljudi postave pitanje problema implementacije Akcionog plana, da li u nekom kantonu ili nekom entitetu, da imate informaciju, da se ne začudite tamo šta se dešava. Dakle, ja smatram da je i to dobra stvar, kada je u pitanju rad Komisije za evropske integracije, što će obezbjediti tu vrstu informacije, ne samo svojim članovima, nego i svim članovima Parlamenta. Slažem se sa kolegom Špirićem da usvajanje Agende samo po sebi nije napredak. Svi smo mi, pa i on, učestvovali u brojnim dogovorima koji su ostali samo na dogovorima, koji nisu implementirani, koji su bili okarakterisani u trenutku postizanja dogovora kao napredak. Ja zbog toga mislim takođe da ova inicijativa ima svoju svrhu, da vidimo kojom brzinom, na koji način 39 se provode akcioni planovi i da li postoji zloupotreba Evropske agende u smislu različitog tumačenja Evropske komisije i domaćih vlasti. Imali smo razgovor sa gospodinom Vigemarkom prije par dana na parlamentarnom forumu za evropske integracije, gdje je, između ostalog, otvoreno pitanje Zakona o državnoj službi u Federaciji, gdje domaće vlasti to tumače na jedan način, Evropska komisija na drugi način, a jedino šta je tačno da to jeste dio Reformske agende. U ovom slučaju ja smatram da je Reformska agenda zloupotrebljena od strane domaćih vlasti, da bi se, je li, ostvario neki politički cilj. O tome govore i pisma koja je Evropska komisija uputila, u ovom slučaju Federalnoj vladi, gdje im traži da se taj proces zaustavi, da se još jednom razmisli, jer u Evropskoj agendi kaže – mi ćemo ići u reformu zakonodavstva u toj oblasti u saradnji sa Sigmom i Svjetskom bankom. A onda se izvuče zakon iz ladice, koji niko nije pogledao u Evropskoj komisiji, a kada su pogledali, onda su poslali pismo da se zaustavi. Dakle, mnogostruka je, da završim sa tim, važnost da usvojimo ovu inicijativu. Ako je većina u ovom Parlamentu spremna da prihvati i zaključak kolege Špirića, za nas je on takođe prihvatljiv, ali je najvažnije da ostvarimo jednu novu dinamiku, kada je Parlament u pitanju i da Parlament postane aktivan sudionik važnih procesa, što do sada, na moju žalost, ja ne mogu reći da jeste bio. Hvala.
Hvala. Zastupnik Špirić, ispravka krivog navoda.
Ja ću kratko samo. Dobro je da je usvojena Reformska agenda, dobro je da postoje i akcioni planovi koje nismo vidjeli, dakle to je dobro. I ne radimo mi to ni radi ambasadora Vigenmarka, nego radi građana Bosne i Hercegovine. Ali zašto sam tražio da bude prva tačka na svakoj sjednici, jer su i naše sjednice ovdje postale isprazne. Nelogično je da pričamo o evropskom napretku Bosne i Hercegovine ako materijal Direkcije za evropske integracije nijedan u posljednja dva i po mjeseca nije bio tačka dnevnog reda Savjeta ministara. O kojem napretku mi govorimo? I Parlament neće to da zna, neće ni da se informiše. Dakle, možemo mi dati vremena Savjetu ministara pola godine, godinu dana, nije sporno, ali moramo ponijeti zajedno s njima odgovornost za evropski put Bosne i Hercegovine. A da bismo ga ponijeli moramo razgovarati o tome, ne optuživati Savjet minsitara. Dakle, dva i po mjeseca, uz ocjenu da imamo snažan napredak, dva i po mjeseca, nijedna tačka dnevnog reda iz Direkcije nije bila predmet rasprave Savjeta ministara. O čemu će Parlament da priča? Dakle, nema Savjet ministara, ja sam bio na mjestu ljudi, nema ništa od jalove podrške. Ja sam je imao dugo, ali imali smo stajanje. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa jalova podrška je ovo kada mi kažemo daćemo im 90 dana, 100 dana. Nemam ja ništa protiv neka ostane 60 dana, ali ja mislim da smo mi Parlament svjestan svoje odgovornosti, da bi insistirali da svaka naredna sjednica prva tačka bude izvještaj. Ako ima napretka ili nema napretka, da vidimo da li smo mi uradili svoj dio posla i Savjet ministara svoj. Sada ako to budemo širili na druge nivoe vlasti otvaramo političke teme. Dakle, preuzmimo svoju odgovornost, kakav god da bude zaključak. 40
Hvala lijepa. Ne vidim prijavljenih u ovom trenutku. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 11., Ad. 11. Imenovanje tri ombudsmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine, materijal Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provedbu procedure imenovanja tri ombudsmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine Privremeno zajedničko povjerenstvo je dana 14.10.2015. dostavilo u proceduru Izvješće o utvrđivanju Rang liste kandidata za imenovanje tri ombudsmena za ljudska prava BiH. Prema redoslijedu Rang liste pročitaćemo sljedeća tri imena: Ljubinko Mitrović, Jasminka Džumhur, Nives Jukić. Otvaram raspravu. Nikola Lovrinović, rasprava.
Ma, ja ću nastojati što je moguće biti kraći. Naime, na sjednici ovoga našeg Povjerenstva zadužen sam da budem izvjestitelj po ovoj točci dnevnog reda na ovome uvaženom Domu. Ja mislim da ja nemam tu potrebe vama neko vrijeme oduzimati bitno, osim ako već bude nekakvih pitanja koji zahtjevaju odgovor, jer u ovom našem Izvješću ste sve dobili, dakle redosljed kandidata koje mi predlažemo, odnosno bodovnu listu i sve onako kako je taj proces tekao. Ja mogu samo izraziti moje osobno zadovoljstvo, a mislim i članova Povjerenstva, da je to proteklo sve, po nama, u poslovničkom ozračju, kako smo mi napravili taj Poslovnik, i da je bilo sve uredu. Zavidna je razina poznavanja onoga čime će se baviti oni koji budu izabrani pokazana, i nije nam baš bilo zgodno opredijeliti se, ali evo, mi smo, dakle, napravili našu Rang listu. Do vas je kako ovaj Dom zaključi, dakle da prihvati naš prijedlog ili da neki drugi. Zahvaljujem. Ako bude nekih pitanja stojim na raspolaganju.
Zahvaljujem zastupniku Lovrinoviću. Mi smo smatrali da je to kao u Izvješću, pa zato nismo nudili, ali evo, Vi ste nam to još i pojasnili. Zastupnik, vi ste odustali je li. Maja Gasal-Vražalica, rasprava.
Zahvaljujem. Ja sam u ovoj Komisiji bila pridružena članica ispred Zajedničke komisije za ljudska prava. Tačno je što je gospodin Lovrinović upravo rekao da je procedura zaista u ovoj Komisiji tekla onako kako smo mi to i usaglasili i tačno je da su članovi Komisije bili, kako predsjedavajući, tako i članovi i članice bili raspoloženi za dopunu i promjenu Poslovnika rada, 41 gdje se transparentno odradio ovaj konkurs, na način da su čak i kandidati koji se pojavljuju, i više puta koji su sudjelovali na ranijim konkursima, iskazali svoje zadovoljstvo uočivši da je od početka objavljivanja konkursa do kraja sve transparentno. Ono što je meni kao članici Zajedničke komisije za ljudska prava jako indikativno jeste da po zakonu svako se može prijaviti na ovaj konkurs, pa tako se mogu prijaviti i oni iz reda konstitutivnih naroda, tako i oni iz reda ostalih. Činjenica je da osim konkursa koji je bio za Agenciju visokoškolskog obrazovanja, niko iz reda ostalih nije konkurisao na bilo koji konkurs u ovoj Parlamentarnoj skupštini. To je ustvari i pokazatelj da oni i ne bi imali nikakvu podršku ili bi imali podršku onih članova i članica određenih komisija koji ovaj Dom ne smatraju Domom naroda, nego Predstavničkim domom i domom svih građana, pa i ne bi uzimali možda u ocjenu kojim jezikom pričaju i kako se izjašnjavaju. Na to nas je upozorila, odnosno onako lijepo, jedna kandidatkinja koja je bila na konkursu. Rekla je da, konkurišem, evo parafraziraću, na mjesto gdje ću se boriti i štititi ljudska prava, a vi ste me u svom konkursnom materijalu, odnosno aplikativnom listu, prisilili da se izjasnim. Moje je ljudsko pravo da se ne izjasnim i da to ostavim kao svoju intimnu stvar. Na šta su neke kolege rekle da imaju pravo da pitaju. Naravno da imaju pravo, ali kandidatkinja je bila, čak je i rekla, evo samim ovim, ovom konstatacijom, samu sebe degradiram i ja sam svjesna toga jer to zapravo u Bosni i Hercegovini tako funkcionira. Meni je to pokazatelj ustvari da danas, iako smo mi, evo gospodin, odnosno moj kolega Šepić nas je vratio na Reformsku agendu, i ja ću nas vratiti na Reformsku agendu koju smo svi potpisali, gdje stoji da ćemo mi od dana potpisivanja Reformske agende birati po meritornosti i stručnosti, a ne po podobnosti. Ova lista rangiranih, uz dužno poštovanje prema pojedincima, nije to. Jer kada vidite, ako se neko bavio listanjem biografija, CV-a, referenci, vidjećete da je puno jačih kandidata i kandidatkinja bilo, a da su liste bile šifrirane, da se ne vidi ime i prezime određenog kandidata ili kandidatkinje mi bismo danas imali čak možda tri ombudsmena ili ombudsmenke iz jednog naroda, jer su takvi kandidati bili, da jednostavno iz jednog naroda dolaze ..., tako iz sva tri ustvari naroda. Ali ono što pokazuje jeste da ova konkursna procedura je do onog trenutka kada se članovi ove Komisije povlače u svoje kabinete, kada idu na glasanje, ustvari tu radi ono što je u Bosni i Hercegovini sasvim poznato, telefonira se i opet se biraju oni koji su bliži toj određenoj stranačkoj strukturi. To ustvari potvrđuje da mi smo izabrali, odnosno da ćemo danas potvrditi nekoga ko će biti na čelu Instititucije ombudsmena za ljudska prava koja se zove nezavisnom. Evo još jedna potvrda da ona ni u kojem slučaju nije nezavisna. Ja sam imala potrebu da javnost i vas kao cijenjeni Dom, kolege, kolegice, Vijeće ministara upoznam s tim. Hvala.
Safer Demirović, rasprava. Izvolite.
Poštovana predsjedavajuća. Obzirom da sam član ove Komisije vrlo kratko ću samo da iznesem par svojih viđenja. Meni je bilo jako drago raditi u ovoj Komisiji, obzirom na opšti milje koji je vladao u Komisiji, znači odnosi koji su vladali u Komisiji i ono kako su bili, kako je javnost bila uključena u sam rad Komisije. Donekle se slažem sa kolegicom Majom. Da smo imali mogućnost, ja naravno pričam svoje viđenje ovog rada i onako kako sam ja bodovao, da smo imali tu mogućnost, ali zakon je 42 takav kakav jeste, vjerovatno bi mi od ova tri kandidata imali dva kandidata iz Republike Srpske. Jer ljudi su doista bili spremni, došli su izuzetno kvalitetni kandidati, za razliku od ovog federalnog dijela, gdje je, po meni, ja ne znam zašto je to tako, ali nismo imali adekvatne kandidate u onoj težini, nivou koji su dolazili iz Republike Srpske. Da li je kod njih ovo bilo u ovom trenutku najinteresantnija pozicija pa su se svi oni koji su bili relevantni prijavili, ja recimo, primjer jedan iz tuzlanske regije niko se nije prijavio za ovaj konkurs, što je za mene bilo ovako malo čudno. Ali evo, kažem, atmosfera u radu Komisije bila je takva kakva jeste, bila je, po meni, jako pozitivna. Mi smo bodovali tako kako smo bodovali, da li će to Parlament usvojiti ili neće, i ono što sugeriram, što mislim kao jedan da je propust, definitivno jeste vezano za sam Zakon o ombudsmenima i način njihovog rada, gdje su oni, pojedini kandidati ukazivali na određene propuste i nedostake ..., jer i te stvari su nas interesovale, da bi taj proces trebalo ubrzati i te stvari privesti kraju, vezano samo za sam Zakon o ombudsmenima. Zahvaljujem se.
Hvala. Damir Arnaut zastupnik, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Pa vidite, niko iz SBB-a nije učestvovao u radu ove Komisije tako da mi nismo imali priliku vidjeti, odnosno čuti, ni vidjeti ni čuti kandidate u sklopu tog rada Komisije. Pročitati dokumentaciju je jedno, čuti kandidate, pitati ih određena pitanja je drugo. Međutim, ono što je primjetno, ne samo po pitanju ove, već i svih komisija kada se biraju BHS istovremeno, je da gotovo uvijek imamo BHS, HSB, SBH, SHB, znači nije bitno sada koji, ali uglavnom uvijek su prva tri rangirana tako, i evo imamo ovdje 524, 523 i 511 bodova i onda dolazimo na četvrto mjesto 483 boda. Pazite, Zakon o vjerovatnosti bi dozvolio da se to jednom desi. Međutim, iz sjednice u sjednicu kad god imamo biranje tri člana gotovo uvijek imamo ovako poredano. I ovaj, ja sada opet kažem, ja zaista nisam u poziciji da kažem bilo šta, o bilo kojem od ovih kandidata, je to sebi ne bih dozvolio kao neko ko nije imao priliku porazgovarati s njima kao član Komisije, u svojstvu člana Komisije, niti iko od nas iz Kluba SBB-a to može reći. Međutim, ono što je indikativno je da imamo dva postojeća, odnosno dvije postojeće članice Komisije, koje su među prvo troje na Rang listi i onda imamo trenutnog člana Komisije koji je završio na jedanaestom mjestu. Sada se postavlja opravdano pitanje jesmo li to imali člana Komisije koji nije valjao ili se radi o nečem političkom. Zaista ne znam ništa o čovjeku, ne znam ni da li pripada nekoj političkoj opciji, da li, o čemu se radi, ali mi je interesantno da trenutni član Komisije završi na jedanaestom mjestu a dvije trenutne članice Komisije završe na drugom i trećem, odnosno među prve tri. Tako da ja bih zaista apelovao da bar ne bude ovako očigledno, kada se ove stvari rade, da gotovo uvijek imamo prva tri BHS i rekao sam već, nije bitno HSB, SBH, znači u jednoj od te tri kombinacije, ali gotovo uvijek imamo ovakav rezultat i onda se to predoči Predstavničkom domu i još se obrazloži kao da je bilo teško izabrati. Zahvaljujem. 43
Hvala lijepa. Borislav Bojić zastupnik, rasprava.
Zaista imam potrebu i kao član Komsije da kažem nekoliko rečenica u vezi sa radom same Komisije i izborom za koji se Komisija opredijelila. Ono što bih ja kazao da ovoga puta ova Komisija, kada smo ponudili mogućnost prisutnim nevladinim organizacijama i kazali im kada biste vi rangirali prisutne kandidate kako bi izgledala Rang lista. Bila bi potpuno identična onome što su članovi Komisije bodovali. To su sami kazali na sjednici, što posebno želim da istaknem zbog ove transparentnosti o kojoj mi govorimo. Dakle, što se tiče kandidata i uticaja političkih partija tvrdim vam da je vođena takva jedna potpuno otvorena diskusija, odnosno kandidati su imali mogućnost da zaista predoče sve ono što su oni kao budući ombudsmeni smatrali da će u svom budućem radu uraditi na poslovima zaštite ljudskih prava. Što se tiče kandidata iz Republike Srpske i ovo što je kolega Arnaut pomenuo, dakle veoma, veoma su kvalitetni kandidati bili iz Republike Srpske, njih, ja sada ne znam tačno broj, morao bih se vratiti nazad, ali svi koji su došli su zaista bili vrlo, vrlo kvalitetni, to su takođe konstatovali članovi Komisije, tako da ovo pitanje vezano za ombudsmena koji je ranije bio iz reda srpskog naroda, ono što je definitivno ovog puta napredak, opšte je poznato da je taj raniji ombudsmen bio član SNSD, ja sam potpuno uvjeren ovaj koji će sada biti izabran nema nikakve veze sa političkim partijama koje čine Savez za promjenu, jer smo svi konstatovali da se radi zaista o jednom kandidatu koji je pokazao, ne samo onim što on vlada kada je u pitanju tema ljudskih prava, ono što je on uradio, kao akademski čovjek uradio, kada je u pitanju objavljivanje radova iz te oblasti. I na kraju krajeva, ja želim da izrazim svoje zadovoljstvo što sam imao priliku da čujem sve one koji su govorili o pitanjima ljudskih prava i potpuna jedna saglasnost, potpuna otvorenost i na kraju krajeva, i samo bodovanje, moguće da je modža neko zakinut za neki bod ili nije, ali u principu ja smatram da je ova bodovna lista nešto što odražava, dakle, potpuno jasno kvalitet onoga što smo imali priliku da čujemo na samoj Komisiji, uz prisustvo svih predstavnika nevladinih organizacija i naravno Maje Gasal koja je bila u ime Komisije za ljudska prava prisutna u toku rada same Komisije. Evo, ja prosto hoću da prenesem ... utiske, da se ne pravi bilo kakva vrsta dileme da li je taj proces proveden valjano ili nije.
Hvala. Ispravka krivog navoda, zastupnik Arnaut.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Ispravka krivog navoda upućena gospodinu Bojiću. Ako ste me saslušali, a znam da saslušate uglavnom, vidjeli ste da ja uopšte nisam dovodio u pitanje, ja sam naprotiv eksplicitno istakao da ne znam ništa o ljudima i da ono što možete pročitati u papirima nikada nije isto kao kada sjednete s njima i u svojstvu člana Komisije postavite im određena pitanja i čujete šta oni imaju reći. Dakle, ono što sam ja govorio se odnosilo na Zakon vjerovatnosti, da bi on čak i dozvolio u jednom slučaju dva, itd., međutim kada iz sjednice u sjednicu kad imamo BHS, SBH, 44 HBS kandidate, itd., da uvijek prva tri, gotovo uvijek, ja se ne sjećam primjera, završe ovako. Tu nešto izgleda kao da ne odgovara Zakonu vjerovatnosti. To je ono što sam ja rekao. A što se tiče trenutnog člana Komisije koji je završio na jedanaestom mjestu, ja sam rekao samo da, ne mogu, kažem opet, govoriti ništa o njemu, niti o onome ko je završio na prvom mjestu ili na drugom, petom, nebitno, samo hoću reći da onda izgleda da imamo problem, odnosno imali smo ga zadnjih pet godina ako je trenutni član Komisije završio tek jedanaesti. Znači, da nismo imali baš kvalitetnog kandidata. To ova Rang lista ukazuje i to je činjenica. Zahvaljujem.
Hvala. Ispravka krivog navoda, Milica Marković. Izvolite.
Hvala gospođo predsjedavajuća. Nije ispravka krivog navoda, nego replika gospodinu Bojiću i njegovom izlaganju. Hoću da kažem da je vrlo maliciozno, gospodine Bojiću, ovo što ste rekli da kandidat koji je sada na jedanaestom mjestu a bio je prije toga ombudsmen je član SNSD-a, i da je, eto navodno, SNSD u nekom prethodnom mandatu kandidovao i takve ljude koji sada ne mogu biti ni među prva tri mjesta. Vrlo je to maliciozno, nekolegijalno i da kažem vrlo nisko sa Vaše strane iz proste činjenice što svi ovi kandidati koji su na ovoj Rang listi, mi kao poslanici treba da pođemo od predpostavke i činjenice da su, prije svega nisu politički angažovani i da su tu kao profesionalci, i da su tu se kandidovali kao profesionalci koji bi znali da rade taj posao za koji su se prijavili. Reći da je neko eto tako se on sada kotirao, član je SNSD-a, a sada ćete mi reći sigurno da ovaj koji je prvi, koga vi tako hvalospjevno hvalite, da nema nikakve veze sa SDS-om. Kako niste pohvalili nekoga ko je, eto kako vi znate ko kojoj pripada političkoj opciji, od svih ovih Srba iz Republike Srpske, možda ima i među njima koji je blizak SNSD-u. Ali nećete vi reći ništa dobro za onoga koji je i u širem krugu bio ... SNSD-a, on je za vas najgori. To je loše i niski su to udarci s vaše strane, to vam ne treba u ovoj priči kada se priča o profesionalcima, ljudima koji su se kandidovali iz profesionalnih, prije svega profesionalnih pobuda. I usput da kažem da je neprimjereno danas iznositi ovdje konstatacije i reći, eto imamo rang listu gdje su se ljudi određivali po etničkoj pripadnosti. To je nesuvisla konstatacija i priča u sistemu ove zemlje, kada je normalno i opšte prihvaćeno da ljudi kada dolaze na određene pozicije, između ostalog mogu da kažu i kojoj etničkoj grupi, odnosno kom narodu pripadaju. Reći danas da je neprihvatljivo to da neko, prosto kao zamjerka neka ako neko kaže da je Bošnjak, Srbin ili Hrvat a kandidovao se na određenu poziciju, da je to sad eto neprofesionalno, da je to neprihvatljivo i da je to čak i diskriminacija sa određenog aspekta ... i gledišta.
Vrijeme.
Tako da, ovaj, molim vas da se čuvamo ovakvih izjava i konstatacija i u jednom i u drugom kontekstu, a kada je riječ o vama iz SDS-a, vodite računa o tome dakle, vi pričate ovdje prije svega o kandidatima a ne o tome ko je iz koje političke partije, u kontekstu ove tačke dnevnog reda. 45
Borislav Bojić, ispravka krivog navoda.
To je kolegice, nepotrebno je tako opšte kvalifikacije davati prema onome što sam ja rekao jer zaista one ne stoje. Prvo, ja uvaženog kolegu Sandića znam iz poslaničkih klupa. Mi smo zajedno bili narodni poslanici. Dakle, ja sam, u Srpskoj demokratskoj stranci, a on je u Savezu nezavisnih socijaldemokrata. Ja ne znam da se neko od ovih kandidata nalazi u zakonodavnim organima vlasti. Na bazi toga bismo mogli svi da zaključimo da on promoviše tu političku partiju. Da li je neko blizak nekoj političkoj partiji ja to nisam provjeravao. Ali on tvrdi da svi koji su sjedili u sali, i gdje su bili prisutni kandidati, konstatovali su da je ovaj kandidat koji je dobio najviše glasova najbolji i da ima najbolju koncepciju, evo to potvrđuju i predstavnici nevladinih organizacija koji su ovdje prisutni u ovoj sali. Tog čovjeka sam prvi put vidio na toj sjednici. O njemu sam saznao samo ono što piše u biografiji i na bazi onoga što sam slušao šta on govori. A vezano za gospodina Sandića, ništa neću ružno da kažem o čovjeku. To je čovjek koji je sa mnom bio u poslaničkim klupama u Narodnoj skupštini Republike Srpske kao narodni poslanik SNSD-a. Pa, vi ako smatrate da to nije tako slobodno vi demantujte to što ja govorim. Ne govorim ništa maliciozno, već govorim nešto što je potpuno tačno, decidno, dakle onako kako je bilo na samoj Komisiji. I da vam tvrdim da uopšte me niko nije nazvao iz moje političke partije i rekao da tamo potoji neki kandidat koji je član neke političke partije ili, i tome slično. Dakle, nisam imao ama baš ničiju intervenciju u smislu kako ću se odrediti prema tom kandidatu. I moram da vam kažem, evo bile su prisutne sve kolege, da je to bilo potpuno transparentno, po prvi put ja bih rekao može da se desi, ovo kolega Arnaut što je govorio, da se sticajem okolnosti ovo dogodi, ali zaista ovo je urađeno valjano. Po meni je ovo po prvi put dobro urađen posao, kada je u pitanju rad ove Komisije.
Hvala lijepa. Ispravka krivog navoda, Gasal-Vražalica.
Odnosi se na gospođu Marković, pretpostavljam da je replika bila meni upućena. Moći i morati su dva različita glagola, gdje morati je tačno imperativ da se mora neko izjasniti. Vi ste tačno upotrijebili mogu ali ne moram. Što znači, kandidati koji su bili su mogli ali i nisu morali da se izjasne. To Vi imate sada takvu sliku, informaciju, ali proces kad smo usvajali Poslovnik gdje su određeni članovi Komisije zahtijevali da se etnički po nacionalnoj pripadnosti izjasnite i kod javnog bilježnika ovjerite taj formular gdje tačno stoji ko ste i šta ste i da se nakon šest godina isteka mandata više ne možete recimo opredijeliti ili izjasniti po nekoj drugoj osnovi. A rangiranje, gospodine Bojiću, ja zaista sam i rekla da, i ne bih uopšte sada da kažem da se ovo nešto odnosi na kandidata broj 1. koji jeste zadivio svojim CV-em, svojim intervjuom i svim ostalim. Samo meni je također problem, evo ja sam učestvovala u tom procesu, ja vam kažem da je ova danas Rang lista mogla biti 1, 4 i 7 da budu 1, 2 i 3. I sada onda, a onda bi se mi danas konstatovali da, evo ne može da budu svi iz istog jer bi to rasprava bila, ali je indikativno da se onda vi kao članovi, punopravni članovi i članice Komisije povučete i kažete – ali to će izazvati diskusiju ne možemo staviti prva tri iz jednog naroda nego moramo ih odmah podijeliti i odmah, i to tako pogledajte 5, 2, 4 – 5, 2, 3, – 5, 1, 1, što je zaista za mene smiješno. 46
Ispravka krivog navoda, Milica Marković.
Jeste ispravka krivog navoda. Gospodine Bojiću, to što ste tako predstavili i rekli o gospodinu Sandiću je zapravo, govori iz Vas da, Vi smatrate to i ako je bio poslanik SNSD-a da je to nekakva jeres zato što je bio poslanik SNSD-a i što se našao na tom mjestu. Vi morate znati da on kada je konkurisao za ombudsmena morao je da odustane od partije i da zaledi svoje članstvo u partiji. Valjda Vam je toliko jasno jer ste poslanik dugo vremena i znate kako se te procedure kreću. I, znači, sad ako je nekad neko i bio član SNSD-a, a u trenutku kad je bio ombudsmen nije bio član više te partije, to je njemu doživotna etiketa koju on treba da nosi kao nekakav okov oko vrata zato što je to bio. To je maliciozno što govorite. A Vama gospođo Gasal da kažem, Vi ste maloprije rekli po Vašem mišljenju bi to moglo da bude 1, 4, 7, ako sam Vas dobro pratila. I moglo bi i o tome da se raspravlja. Pa, mi ovdje vidimo iz Rang liste da upravo nije nacionalni kriterijum način kako su oni rangirani nego je bio broj bodova koji su dobili, a to što se zahtijeva da u toj strukturi ombudsmena budu sva tri naroda zastupljena pa šta je tu loše. Otkud Vi sad da kao neko ko ne pripada srpskom narodu, smatrate da bi, evo sve troje srba baš bili najpogodniji da budu sve troje ombudsmena, ne treba da bude niko iz drugog naroda. To je čudno i simptomatično i ja sam potpuno uvjerena da se iza toga krije nešto drugo, a ne to Vaše, zaista tako realistična slika o kandidatima i o tome kako biste Vi željeli da vidite instituciju ombudsmena. Dakle, ljudi su pokazali znanje, stručnost i nekakav meritum koji su morali da zadovolje da bi bili uopšte rangirani na ovoj Rang listi. Ali Vi sad, naravno, potencirate nacionalnu pripadnost zato što bi Vama kao pripadniku DF-a vjerovatno odgovaralo da se i srbi i bošnjaci i hrvati izjašnjavaju na neki način koji Vama odgovara da se izjašnjavaju u ovoj zemlji.
Ispravka krivog navoda, Borislav Bojić.
Pa vidite, ne smatram ja da je problem biti član političke partije, ali znate kad je u pitanju ideologija, ovaj, svi oni koji su bili i došli do zakonodavnih organa vlasti oni su, sigurni budite, ideološki profilisani. Bar ja mislim da jesu. Ako nisu onda je to problem u vašoj političkoj partiji. Kod nas jesu, dakle ne vjerujem da ima neko iz SDS-a u Narodnoj skupštini da nije politički profilisan. Mi ovdje koji jesmo i mi smo ovdje ideološki, dakle neko ko promoviše politiku SDS-a. Tako je to i radio Sandić do trenutka kad je potpisao, sad to više ne radi. Vrlo ste uvjerljivi, moram Vam reći, kad je u pitanju konstatacija da to, da se ne radi o nekome ko je, dakle direktno iz SNSD-a. Osobe koje su bile kandidati iz Republike Srpske nisu ni u jednom zakonodavnom organu, ni u jednom zakonodavnom organu, ne rade u zakonodavnom, samo po sebi govori, dakle da se radi o osobama koje dolaze iz Akademske zajednice, odnosno oni ljudi koji su procijenili da mogu da konkurišu za Instituciju ombudsmena. Sljedeće, kad je u pitanju sam izbor, ovdje postoji, dakle, zakon po kome smo birali ombudsmene. Zakon je potpuno jasno definisao ko može biti biran za ombudsmena. Nisu mogli članovi Komisije da, dakle biraju mogućnosti koje su bile pred njima ponuđene kad je u pitanju kvalitet kandidata, već zakonska obaveza šta je to što smo mi trebali da odaberemo. Na bazi toga je Komisija radila. 47
Hvala. Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda.
Pa, prije svega gospođi Vražalica. Znači, ova je država posebna po tome što ima bogatstvo, dakle svega i svačega, da tako kažem, da ne budem pogrešno shvaćen, a posebice kada su u pitanju pripadnici različitih naroda u ..., koji su bogatstvo ove države i ova država je tako koncipirana. I ja ne znam da gospođa Maja ima ikad nastup da ne počinje svoju priču o podjelama koje su, ja samo opet ponavljam, ... ove države. I sve mi se čini da, možda nije tema za ovu točku dnevnog reda, da gospođa Vražalica postaje sve više glasnogovornik unitarističkih ideja u ovom Parlamentu. Dakle, to ona može, to je legitimno, međutim ova je država nekakva druga država, ona je napravljena po Ustavu na neki drugi način i naravno da je to činjenica od koje mora počinjati. S druge strane, dakle ako, zakon je rekao da to mogu biti pripadnici tri konstitutivna naroda i ostalih, kako ste rekli, dakle to je zakonska činjenica i drugačije jednostavno ne može. Kada je u pitanju da, neki gospodin ili gospođa bude ombudsmen 6 godina, hajmo reći na relativno dobrom mjestu, a neće da se izjasni kome pripada, to je također pravo, međutim mi tražimo za poznavanje engleskog jezika certifikat, a zamislite da pripada nekom narodu ne tražimo ništa. A postoji, dakle u upravnom postupku sada mogućnost da u svom rodnom listu, u matičnoj knjizi to uradite, jer iz te činjenice možda čak dobijete i posao. Evo, kako ste rekli to je zakon zatražio. Prema tome zar je teško kandidatu kazati, ako mu je teško to je pravo također, ne mora se ni kandidirati, dakle ako prođe kao Hrvat a nije Hrvat, ne mora biti, šta ću mu ja jer je zakon i rekao tako. Prema tome, dakle postoji u upravnom postupku mogućnost da u svojim matičnim knjigama rođenih napišete ko ste i što ste da se s tim više ne manipulira, jer 6 godina ćete biti ombudsmen recimo iz reda hrvatskog naroda. E sad je, znači, gospodinu teško to kazati i ne treba mu nikakav certifikat pa će on nama na dan intervjua reći da je to a kad bude izabran za ombudsmena reći će – e pa, nisam ja to više, sad ja sam zapravo pripadnik ostalih, ne znam ni ja više koga. Dakle, to su zakonske činjenice, to je bogatstvo ove države i ne znam, evo čemu više takve priče o podjelama nego govorimo o datostima i bogatstvu. Hvala lijepo.
Ispravka krivog navoda, Gasal-Vražalica.
Prvo gospođi Marković. Gospođo Marković, ako ste me pozorno slušali od početka do kraja ja sam rekla da su bili takvi kandidati da su prva tri rangirana mogli biti iz ovog ili onog, prvog, drugog ili trećeg naroda, jer smo tako mogli ovu rang listu koncipirati, ali ona nije tako koncipirana. Druga stvar, zašto mislite da sam ja zagovornik da budu tri rangirana iz srpskog, hrvatskog ili bošnjačkog naroda, to je Vaš problem, jer ja sam osoba koja će ocjenjivati meritornost i stručnost a neću kako se ko izjašnjava i to će biti uvijek razlika između mene i Vas, odnosno između DF-a i SNSD-a. Druga stvar, gospodine Lovrinoviću, o tome kako ja sam zagovornik nekih podjela zapravo govori koje zakone Vi predlažete, izmjene i dopune, a koje predlažem ja i zašto se ja to zalažem. Činjenica jeste da se svako ima pravo izjasniti, i ja sam uvijek za različitosti i za sve 48 ove, ova bogatstva koja u Bosni i Hercegovini postoje, ali da se ona transparentno i poštuju. Ono što je indikativno kod Vas gospodine Lovrinoviću jeste da i oni koji su se izjasnili kao pripadnik ili pripadnica hrvatskog naroda, a bila je jedna kandidatkinja za koju ste Vi van snimanja i stenograma rekli da je odličan kandidat, da je dobar intervju bio ali iz pogrešne strane Mostara, iako se izjasnila kao Hrvatica. E, to je razlika između mene i Vas, gdje bi ja nju možda visoko ocijenila, a Vi niste jer vam ne odgovara strana sa Mostarskog mosta.
Ispravka krivog navoda, Damir Bećirović.
Gospođi Marković. Prvo, niste Vi ti koji će određivati za koga ćemo se mi zalagati, niste Vi ti koji dajete certifikate u ovoj zemlji ko je Srbin, ko je Bošnjak, ko je Hrvat, ko je ostali. Ako neko valja kao čovjek nebitno je odakle dolazi i ko je i šta je. A gospodinu Lovrinoviću, ako smo mi zagovornici unitarizma onda ste Vi zagovornici diskriminacije i segregacije u ovoj zemlji.
Ispravka krivog navoda, Saša Magazinović.
Malo je zbunjujuća diskusija ... [[zajednička diskusija]]
Molim vas, molim vas za red. SAŠA
zbunjujuća diskusija koja se prenijela na drugi teren, ali ovdje ima nekoliko stvari na koje treba reagovati. Ovo nije Narodna skupština Republike Srpske, ovo je Parlament BiH i sve ono što je tema i što su dnevno-politička dešavanja u Republici Srpskoj, i ja sa zadovoljstvom pratim kako se to tamo dešava ali u onom Parlamentu, i mislim da malo kolege pretjeruju sa ovim obračunom SNSD i Savez za promjene. Ja koliko sam tamo upratio oni se trenutno takmiče, odnosno prepirka je glavna ko se bolje zalaže, je li, za narod koji pretenduje da predstavlja, a evo ovdje kolegica Marković se ljuti na kolegicu Gasal-Vražalica koja kaže da su tri predstavnika srpskog naroda sticajem okolnosti u ovom konkursu bili najbolji. Sad ni to ne valja. Meni to zaista nije jasno. Kolega Lovrinoviću, ja mislim da Vi morate malo povesti računa o izjavama koje dajete. Vi ne možete reći da su podjele datost u ovoj državi. Dakle, to jednostavno je izjava koja je za svaku vrstu osude. Ako su podjele datost u Vašoj glavi, u Vašem političkom opredjeljenju, jer ono što radite to ne može niko uticati, ali da neko u ovom Parlamentu tvrdi da su podjele datost u ovoj državi ja ću uvijek na to reagovati. Ovaj put ovako, drugi put mnogo grublje.
Ispravka krivog navoda, Denis Bećirović. 49
Evo, kao i moj kolega iz Kluba, Saša Magazinović, dakle i meni je zaparala uši ova izjava da su podjele datost u Bosni i Hercegovini. Treba vrlo jasno reći ovdje da su podjele u Bosni i Hercegovini anticivilizacijska i antihistorijska pojava u Bosni i Hercegovini i dominantno su uvozni proizivod, a datost u Bosni i Hercegovini je ono što mi živimo stoljećima ovdje, a to je život različitih nacija, vjera, kultura. I uvijek i u svemu treba se vratiti, dakle onim najboljim vrijednostima i primjerima iz naše prošlosti, a ne pokušavati lansirati neke teze koje neće nikome dobro donijeti, ni jednom narodu i ni jednom građaninu u ovoj zemlji.
Jasmin Emrić, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem. Pa, u ovoj cijeloj diskusiji može se naslutiti da je ona usmjerena ka rangiranju kandidata i nezadovoljstvom rang liste. Kako je došlo do te rang liste ja kao poslanik mogu saznati samo čitajući izvještaj Komisije. U Izvještaju Komisije je navedeno da je Komisija ocjenjivala kandidate na osnovu tri kriterija. Prvi kriterij – obavljen je intervju, od 0 do 30 bodova, drugi kriterij – dosadašnje radno iskustvo u pravnoj struci, od 0 do 30 bodova i treći kriterij – stečeno iskustvo u oblasti zaštite ljudskih prava i sloboda građana, od 0 do 30 bodova. Kako ja shvaćam ove kriterije je to da je Komisija trebala na osnovu ovih kriterija rangirati najuspješnije kandidate, a zatim ako se željelo sa te liste izabrati tri najuspješnija, odnosno od tih kandidata tri najuspješnija Bošnjaka, Srbina ili Hrvata, onda je to trebalo odrediti Poslovnikom, da bude potpuno jasno kako je Komisija izvršila izbor Bošnjaka, Srbina i Hrvata, jer na ovaj način mi dovodimo sami sebe u zabludu. Čini mi se da nismo onda pošteni ni prema javnosti. Mora se to znati. Ako je rang lista ta koja treba da precizira nauspješnije kandidate u skladu sa ovim kriterijima onda to treba biti tako i provedeno bez one onda unutarnje transformacije liste na način da mora biti, kao što je kolega Arnaut rekao, prva tri mjesta rezervirana Bošnjak, Srbin, Hrvat, Hrvat, Bošnjak, Srbin, itd., itd. Znači, mi ovdje moramo otvoriti jedan proces iskrenosti i da kažemo – takva je politička zbilja i volja u Bosni i Hercegovini i ovo je uvjet koji mora biti ispunjen da bi se takva odluka usvojila u ovom Predstavničkom domu. Jer rang lista ne prati ove diskusije kada se kaže da je bilo najboljih kandidata, pa iz jednog konstitutivnog naroda. Znači, mi nismo fer prema tim kandidatima. Ili kažemo da je prvi kandidat daleko bolji od ostalih kandidata i onda samo jedan bod je razlike između prvorangiranog i drugorangiranog. Znači, nešto tu ne štima. Prema tome, treba zbilja sagledati cjelokupnu ovu našu političku zbilju i biti fer kod ovih kandidiranja i odluka, jer na kraju krajeva mnogi kvalitetni stručnjaci ne usude se kandidirati zbog toga što možda unaprijed znaju da ta njihova kandidatura neće biti na kvalitetan način ocijenjena i vrednovana i onda naravno da postoje rezerve prema našim odlukama koje mi donosimo u ovom Domu. Hvala.
Vrijeme Vam je isteklo. Ispravka krivog navoda, Nikola Špirić. 50
Evo ja ću kratko, gospođo predsjedavajuća. Daj Bože da je sistem u Bosni i Hercegovini do te mjere evolvirao od ovih izbora da eksperti imaju šansu. Ja bih danas aplaudirao. I zato ništa se nije desilo nego se privodi kraju obesmišljavanje konkursne procedure. I u pravu su oni ljudi koji ..., nikog ja ne optužujem, ne mislim ja da je godinama iza nas rađeno išta bolje, ali očekivao sam da će se barem konkursna procedura poštovati do kraja. Ovdje niko ne spori da je formalno-pravno sve ispoštovano, ali u sve me možete ubijediti sem da stranke parlamentarne većine baš nisu imale nikakvog uticaja. Doći ćemo i na drugu tačku dnevnog reda, ovu koja ide sada, to su revizori. Dakle, ja mislim da još uvijek nismo u situaciji da eksperti imaju priliku u ovoj zemlji ako nisu čvrsto vezani za jednu od partija koja čini većinu. I u pravu su ljudi koji kažu da je to obeshrabrujuće za bilo kojeg eksperta da konkuriše. Dakle, neću ništa loše da kažem o bilo kojem kandidatu koji je konkurisao, neću da, dakle mi ćemo svoj stav reći načinom glasanja, ali mislim da ne trebamo jedni druge ubjeđivati, stvarno lažno ubjeđivati, da vladajuće partije nisu baš imale nikakvog uticaja i da ti kandidati nisu vezani za partije. To bi značilo da je procedura konkursa snažno podržana i da nije obesmišljena. Dakle, nastavili ste lošu praksu. Ja neću da kažem da u vrijeme kada sam ja bio predstavnik parlamentarne većine je rađeno bolje. Zato vas pozivam da unaprijedite procedure, dakle da konkurs ima smisla i da eksperti imaju smisla. Danas su u pravu ovi ljudi koji kažu nije sve baš slučajno. Dakle, time bi se i ovdje vi odrekli da nemate parlamentarnu većinu, i ne trebate bježati od toga da jedni druge podržavate. I biće izabrani ovi koji su predloženi, u to sam ubijeđen, ali iz opozicije imamo pravo da kažemo kako vidimo stvari. Evo, hvala.
Predrag Kožul, ispravka krivog navoda.
Ma, ja nemam ni potrebu ni namjeru biti odvjetnik kolege Lovrinovića, ali njemu brzo nestane replika pa ću se ja reflektirati na neke stvari koje su ovdje rečene na ovaj način. Dakle, konstitutivnost naroda u Bosni i Hercegovini je ustavna struktura Bosne i Hercegovine, postojanje više naroda sa različitim religijskim, i tradicijskim, i kulturnim iskustvima je duh Bosne i Hercegovine. I zato je dobro zakonima i Ustavom definirano da svaka procedura koju provodimo u Bosni i Hercegovini mora poštivati ustavnu strukturu, ali i duh Bosne i Hercegovine. Kunst ili umijeće nas iz naših povjerenstava je da pomirimo taj duh i strukturu Bosne i Hercegovine i ekspertnost ljudi koje biramo. Meni je drago da je Povjerenstvo, o kojem pričamo, da su doslovno, svi ljudi da su radili u dobroj i ... atmosferi i napravili dobar posao. Onda mi zaista nije jasno otkud tolika rasprava o tom dobrom poslu, nisam očekivao da će na ovoj točki dnevnog reda, da ćemo otvoriti ustavnu priču o Bosni i Hercegovini. Zahvaljujem se.
Hvala lijepa. Rasprava, Zaim Backović. Nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda, Diana Zelenika. Ja se ispričavam. 51
Čak i nema potrebe, jer sam ja malo kasnije stisnula, evo zahvaljujem. Ma, malo potaknuta ovom ekspertnom skupinom, itd., pa i onim što je gospodin Emrić govorio da je jedan od kriterija dosadašnje radno iskustvo, ali nema nigdje kriterija kako je to dosadašnje radno iskustvo obavljeno. Šta hoću reći? Ako je dosadašnje iskustvo onda bi mi imali ovdje 2, 3. i 11, jer su ti ljudi radili 6 godina i imaju sigurno najveće iskustvo. Znači, očito to nije to u pitanju. Da se ne vraćam, previše sam komentirala o ombudsmenima, o njihovom Izvješću gdje je ono što sam ja napisala i bila sam glasnogovrnik svih diskriminiranih ljudi u ovoj državi, čak nije ni išlo u Izvješće. Kad sam tražila da se kaže da li su umreženi, da li imaju bazu podataka, dobila sam izvješće da jesu. Pa kako nisu onda dobili ono što sam ja u sedmom mjesecu prošle godine napisala isključivo kao političku diskriminaciju, toga nema u Izvješću. I to tereti i ide na dušu gospođe koja je ovdje pod rednim brojem mislim 3, ako sam dobro vidjela, jer sam to prijavila u Mostaru a godinu i nešto je prošlo i o tome sam imala mogućnost tek da govorim ovdje. Znači, ovdje ljudi moji nema nikakve veze o ekspertnim slučajevima, nego čisto o odabiru parlamentarne većine. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. I Vi ste se upravo prijavili na nepridržavanje dnevnog reda, a upravo ste napravili nepridržavanje po onome o čemu ste se prijavili. Idemo na raspravu, Zaim Backović.
Zahvaljujem se gospođo predsjedavajuća. Obzirom da jako dugo čekam, jako dugo, puno onoga što sam želio reći je rečeno kroz replike, kroz odgovore, kroz konstatacije, kroz nepridržavanje dnevnog reda. I ovako, kolega Damire, Zakon vjerovatnoće je nevjerovatan jer je ovdje pretvoren u egzaktno. I ono što sam ja polagao onu statistiku i učio i morao da dokazujem, mislim da je to promijenjeno i da onaj što sam ga zvao Branko Vojinović, profesor, bio je jako strog, bi trebao da promijeni svoje knjige i ovo bi trebalo sad da bude egzaktno jer ovo SHB, BSH, HSB, HBS, to treba da bude egzaktno. I to je činjenično stanje i mi ne možemo od toga pobjeći dok god je konstalacija i odnos snaga ovakvi. Kao što ne možemo pobjeći i od toga da koliko god se neko trudio da kaže nije to ili jeste, to jeste tako i to je određenje onih koji su na vlasti i oni su odredili ko će biti ombudsmen. Ne ulazeći uopšte u meritume, ne govorim da nisu kvalitetni, Bože sačuvaj, daleko bilo što kažu, ja ovdje govorim o nečem sasvim drugom, neće reći koji su efekti, nećemo ići u to šta mi radimo da ono što oni urade se realizira jer se nerealizira. Ombudsmeni su postali obične figure, pajaci, lutke na koncu i oni evidentiraju i obični evidentičari, to je kao u razredu što sam bio ono kaže – ko je dežurni ove nedelje i on evidentira, a rješenja u konačnosti i njihove odluke hem se ne sprovode hem ništa ne znače. Opet mi je i Maja uzela dio onoga što sam želio reći. U cijelosti Vas, Majo, podržavam, ali živimo u vremenu u kojem, imamo vakat, vreme, vrime, vrijeme, u kojem se ne razumijemo kad kažemo nešto od ovoga. I to će biti sve tako dok neko sebi uzima za pravo ekskluziviteta predstavljanja kroz etno-nacionalno i nacionalno-religijsko, ne želeći uvažiti, ja se izvinjavam sad mom kolegi kojeg i previše dobro znam, a uvijek sam glasao protiv njega kad je bio član Predsjedništva, izvinjavam se Željki Komšiću, nisi Hrvat džaba ti je, jer vidiš kako se i na koji 52 način priznaje ko je čiji, kao što ni ja ne spadam u velike Bošnjake zato što im često kažem ono što ne rade kako treba, jer smatram da ne rade, kao što moj Đukanović Milorad ne može u red Srba nikako jer radi u Elektroprivredi BiH, i ne može nigdje jadnik, džedži tamo na mjestu na kojem je zato što je to što jeste, ne spada. I mi imamo velike probleme, Nikola ja rekoh Njonino ime pa valjda ćeš mu ti sad pomoći, pošto ga ti dobro poznaješ. Da bi trebalo mi ipak da, možda bez imena, prezimena, pa bodujte bez imena, prezimena, šifru, pa da vidimo šta će tad da ispadne. Tad neće biti partijskih telefona, tad neće biti partijskih naredbi i tad bi možda krvna slika ovoga što ovdje imamo bila jednaka krvnoj slici koju svi mi imamo A, B, 0, AB, A negativna, A pozitivna, ali ne bismo znali kako se zovemo, kojoj etno-nacionalnoj skupini pripadamo ili etno-religijskoj, kako god hoćete. A svi ovdje zaboravljamo da smo sticajem okolnosti ono što jesmo, da smo rođeni među eskimima bili bi eskimi, da smo rođeni u Kini bili bi Kinezi, da smo rođeni u Africi vjerovali bi u toteme, ali ne pitamo ima li ljudi. Prije svega ima li realnog znanja, obrazovanja, ljudskosti i poštivanja. Što se mene tiče ja sam svjestan da će ovakav način izbora biti i trajati sve dok je, kako kažu, na snazi, ne zakon vjerovatnoće nego zakon egzaktnosti, zemlja smo u kojoj vlada etno- nacionalno. Hvala.
Lazar Prodanović, rasprava.
Hvala gospođo predsjedavajuća. Želio bih reći da sam sa vrlo velikom pažnjom čitao sjajne životne karijere profesionalne kod svih 17 kandidata koji su se prijavili na ovaj konkurs da budu izabrani u Instituciju ombudsmena BiH. I ono što je sasvim jasno tu ima impresivnih stvari, od toga da neko tu karijeru napiše na 20 strana i da to nekog impresionira ili neko na jednu ili dvije strane, da to takođe bude impresivno. Smatram da je ovo pravi trenutak da ukažemo na nešto što bi bilo od izuzetnog značaja u procesu izbora, danas to ne može ništa promijeniti, ništa se danas neće drugačije desiti nego što je u prethodnim načinima izbora ombudsmena bilo, ali mislim da nam slijede izmjene zakona o kome treba ozbiljno razmišljati kako je moguće da ova Institucija dostigne svoj kapacitet makar približno kako to imaju identične institucije u zemljama regiona. Moguće jeste, ne može se reći da objektivnost, mislim svaka komisija radi u skladu sa Poslovnikom, ona poštuje određena pravila, dođe se do bodovanja i tome slično. Mala je vjerovatnoća, iako nije nemoguće da bude najpametniji, recimo Srbin, pa Bošnjak ili Hrvat i tome slično, to je teoretski teško moguće, ali to se dešava, iako normalno da je prvih pet bošnjaka izabrano sa najkvalifikovanijim, što je takođe moguće, onda bi drugi kandidat, ovi svi drugi, treći, četvrti, peti bili eliminisani i na račun ovog u skladu sa zakonom, recimo Hrvata koji ... ili Srbina. Ja smatram da, obzirom da se radi o izuzetno važnoj instituciji za poštovanje ljudskih prava svakog građanina Bosne i Hercegovine, ozbiljno treba ići u promjenu zakona u načinu izbora. Dakle, smatram da bi kapacitet i legitimitet bio mnogo veći ukoliko bi to podrazumijevalo i izbor sa 2/3 ukupnog broja glasova u Predstavničkom domu. To važi, ne samo za ombudsmena, takođe za glavnog revizora, odnosno Instituciju glavne službe revizije BiH. Bez toga, koliko se god upinjali na profesionalnost, mi nemamo kapacitet i ne možemo ukazati na ozbiljnost i nezavisnost ove institucije u bilo kom smislu. Neko je bliži, neko manje bliži nekoj političkoj opciji, to je, teško reći da neko apsolutno nije blizak nekom. To uopšte nije važno, koliko bismo mi ukazali sa ovakvom promjenom na ozbiljnu poruku da izvještaj, Godišnji 53 izvještaj Institucije ombudsmena BiH dobiva apsolutnu podršku Parlamentarne skupštine i da Parlamentarna skupština insistira na poštovanju preporuka Institucije ombudsmena. U tom smislu, dakle ja sam vidio ovdje da su, ima mladih ljudi nevjerovatnih karijera koji su čak na vrhunskim svjetskim univerzitetima završili. Neko je to, neko je završio ili doedukaciju ili edukaciju u 25. ili 27. godini, neko u 45., ali je to sve za poštovati. Dakle, jedini mogući način, da se previše u ovim replikama ne gubimo i ne trošimo vrijeme, je promjena zakona u načinu izbora. I reći ću još jednu važnu stvar koja se pominjala u smislu podjela. Vidite, ne mogu reći o turskom periodu, ali siguran sam, dakle, da se od austrougarskog perioda vodilo računa u Bosni i Hercegovini o poštovanju principa konstitutivnosti na ovaj ili onaj način. To je bilo i u Komisiji, nije bilo pisano, ali to je bilo apsolutno pravilo da se mora poštovati adekvatna, uslovno rečeno, nacionalna zastupljenost kandidata kako bi bio ukupan balans. Ovo je danas napisano u Ustavu, ali to prethodnih sistema niste čak morali ni napisati gdje se podrazumijevalo. Ali ono što je karakteristika svega toga, ja moram reći veći broj nas je živio u tom periodu, mora se više pažnje posvetiti vrhunskoj ekspertskoj sposobnosti ličnosti koji konkurišu na ova mjesta da ih nebismo devastirali i da oni, ne svojom voljom već i naše opredjeljenje, ne bi bili potpuno survani u provaliju. No nije ovo, ja neću reći u ovoj instituciji, za mene je recimo mnogo više zabrinjavajuće, nije predmet ove rasprave, zabrinjavajući način izbora recimo sudija Ustavnog suda. Šta mi govorimo o političkoj podobnosti ako sada možemo uvijek nabrojati makar blizu polovine onih koji to jesu. Dakle, u tom smislu sam samo želio, gospođo predsjedavajuća, ukazati da bi, volio bih ukoliko bismo, dakle ne kritikujući uopšte ovaj metod ili pristup, ukoliko bismo bili, imali hrabrosti da kažemo – da, Institucija ombudsmena je izuzetno značajna za budućnost Bosne i Hercegovine, za vjerovanje u poštovanje ljudskih prava, kao i glavna služba revizije, neću se poslije javljati, ali da bismo izabrali moraju biti 2/3 glasova. Mislim, i tu su moguće različite manipulacije, ali bi bile manjeg omjera nego recimo na način kako je to u dosadašnjim ciklusima ili sada su birani predstavnici ovih institucija. Hvala vam.
Hvala. Denis Bećirović, replika, odnosno ispravka krivog navoda.
Da ne bi pogrešno zaključili, dakle nije ovdje stvar u tome hoćemo li mi poštovati Ustav BiH, a on ne govori samo o konstitutivnim narodima već i građanima Bosne i Hercegovine, što mnogi ovdje zaboravljaju danas, stvar je u tome što, a i od toga bježimo koliko vidim, što mi nerealiziramočak ni obavezujuće presude Evropskog suda za ljudska prava koji nam je vrlo jasno rekao da postoji ogroman broj ljudi u Bosni i Hercegovini koji je očigledno diskriminisan. A i da ne postoji ta presuda Evropskog suda za ljudska prava valjda smo to mogli uočiti. Kao što i od ova tri konstitutivna naroda jako dobro znamo da na polovini teritorije gotovo i s jedne i s druge strane imamo diskriminisane čak i pripadnike konstitutivnih naroda, i nema potrebe da se trudimo da te stvari opravdamo. Mi smo jednostavno u tom insistiranju strogom na toj konstitutivnosti naroda, zaboravljajući građane i ljude u ovoj zemlji, pretjerali u ovoj državi. Pretjerali na način da je na um pao i onaj grčki filozof Diogen iz Sinope koji je u po dana hodao sa svijećom. Kad su ga stari Grci pitali pa što to radi on je rekao tražim čovjeka. Da je kojim slučajem živ i da može doći u Bosnu i Hercegovinu ovdje bi morao paliti i reflektore da vidi ima li ovdje osim one formule DHS(?) živih ljudi, prije svega ljudi a onda sve drugo. 54
Lazar Prodanović, ispravka krivog navoda.
Samo kratko, ne znam da li sam pogrešno interpretiran u tom smislu. Pa valjda se potpuno slažemo, ne treba mi ekspert Srbin, treba mi pravnik, profesor Univerziteta neko ko je. Mislim da se potpuno razumijemo i tu nema nikakve dileme. Dakle, kada govorim o ovom govorim o vrhunskoj ekspertskoj sposobnosti nekoga da odgovori svom zadatku. To važi i za ovu drugu i svaku drugu instituciju. Ali, dakle ja se apsolutno zalažem da se sve presude i sve odluke međunarodnih institucija u Bosni i Hercegovini implementiraju. One neće narušiti nikakvu moju komotnost i odnos prema tome, smatram da je to civilizacijski odnos, ali dok ne promijenimo, nažalost dok ne promijenimo i zakon, što se tiče promjene u zakonu nemam ništa protiv da se tako riješi, dakle moramo poštovati ono kako je u zakonu navedeno. Hvala.
Rasprava, Šemsudin Mehmedović. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Naime, ja sam najbliže diskusiji uvaženog kolege Lazara Prodanovića koji u dijelu kojim predlaže intervencije na Zakonu o ombudsmenima i zbog suštinske naravi, to je da se redefinišu prava i obaveze ombudsmena, jer preporuke ombudsmena danas niko niti Bog zna koliko poštuje niti koga obavezuju. Način izbora ombudsmena, evo ne bi se ovoliko vodila rasprava da se preciznije definiše način izbora ombudsmena. Zašto? Zato što je upravo Komisija, koju smo mi formirali, imala vrlo težak zadatak, znate. Ko najbolje poznaje ovu materiju? Upravo oni koji su već ombudsmeni, zato što su godinama radili na tom poslu, zato što su se susretali sa tim problemima, itd. Međutim, ako vlast hvali ombudsmene onda niti valja vlast niti ombudsmeni. Zašto? Zato što upravo vlast je najveći kršitelj ljudskih prava. I zbog toga smatram da je Komisiji bilo vrlo teško odabrati najadekvatnija rješenja koja su rangirali kako su rangirali, međutim ja mislim da principijelno treba postaviti stvari da oni koji sada vrše ulogu, odnosno poziciju ombudsmena u Bosni i Hercegovini nisu adekvatna rješenja iz razloga što se na svakom koraku Bosne i Hercegovine krše ljudska prava, a nemamo mi baš naročito da su glasni naši ombudsmeni koji reaguju, koji pišu, koji daju preporuke da su grubo kršena ljudska prava, pa čak naši građani traže pravnu zaštitu i u Strazburu. Prema tome, ja vas molim da, evo možda i na ovakav način malo razmišljamo i da izaberemo upravo one, da im damo šansu upravo onima koji sigurno nisu do sad radili, odnosno ćutke podržavali vlast koja grubo krši ljudska prava. Hvala lijepo.
Hvala. Rasprava, Milica Marković. Izvolite zastupnice.
Hvala gospođo predsjedavajuća. 55 Pa evo, ja ću vrlo kratko reći moje zapažanje u vezi sa ovim Izvještajem koji smo dobili od Komisije. Pročitala sam pažljivo ovaj Izvještaj, biografije kandidata koji su se prijavili i s kojima je obavljen intervju, i moram reći moje prvo zapažanje, i shodno raspravama koje smo danas ovdje imali, jeste sljedeće – da bi bilo dobro i korisno, ne samo za nas poslanike koji danas raspravljamo o ovome, nego više za one koji će biti korisnici usluga ove institucije, dakle onih ljudi kojima budu uzurpirana ljudska prava, koji će očekivati pomoć i zaštitu, stručnu zaštitu ombudsmena, da smo danas čuli, dakle, od prestavnika članove ove Komisije kakva su zapažanja Komisije u pogledu da li je među kandidatima bilo zaista onih koji su u stanju i u kapacitetu da unesu određene inovacije i novine u rad Institucije ombudsmena. Bilo bi dobro i korisno da smo u materijalu, kao što nismo dobili, dakle mi smo iz biografija vidjeli ovdje da su svi kandidati nabrojali i stručne radove, i knjige, i seminare gdje su bili, i da im je hobi muzika, literatura, da su bili na ovom ili onom seminaru u inostranstvu, ali nismo mogli ništa pročitati o njihovom viđenju i funkcionisanju Institucije ombudsmena. Ja se slažem sa onima koji kažu da bi bilo dobro i korisno, dakle da smo imali situaciju i priliku da novi ombudsmeni koji budu, ali evo vidimo da neće biti ni svi novi biće i stari, iz stare postave, da su novi ombudsmeni koji budu imenovani na ovu poziciju, dakle ti koji će zaista unijeti određene inovacije. Ali evo, ja hoću da vjerujem da su svi ti kandidati, koji su intervjuisani od strane Komisije zadužene za to, da su o tome razgovarali u intervjuu sa njima, ali bi po mom mišljenju bilo korisno da smo bar za prva tri rangirana dobili ili izvode iz njihovih izjava, odnosno onoga što su oni rekli na tom intervjuu, a što se direktno i striktno odnosi na funkcionisanje Institucije ombudsmena. No, ja evo mogu da prihvatim i to da je procedura tako nalagala kako je urađeno i kakav smo materijal dobili, ali želim da kažem u ovoj diskusiji onima koji su danas, evo na neki način, optuživali SNSD da smo mi navodno veliki nacionalisti koji posmatramo ovaj Izvještaj Komisije sa neke etničke priče i strukture, da to nije tačno i zato ne stoji, kolega Magazinoviću, ovo što ste rekli da se ja ljutim zato što je neko predložio da sva tri ombudsmena budu iz srpskog naroda, tako je koleginica rekla da ona misli da 1., 4. i 7. su bili najpogodniji da budu novoizabrani ombudsmeni, a to u Izvještaju piše da ... Ne ljutim se ja uopšte na to i meni je naravno kao Srpkinji drago kad vidim da se neko iz srpskog naroda visoko kotirao i da je ispunio određene kriterijume da bude imenovan na određene pozicije. Ali sam isto tako svjesna da to nije rješenje za Bosnu i Hercegovinu da se na jednoj poziciji nalaze predstavnici samo jednog naroda, zapravo to je nemoguće i to ne može uspjeti u ovoj zemlji, i svi oni koji su to pokušavali doživjeli su neuspjeh u tim svojim nastojanjima. Zato je to, gospodine Magazinoviću, čista demagogija što govorite ili Vi jednostavno ste onako paušalno slušali šta sam ja govorila i izlagala. Dakle, možda neće biti očekivano ovo što ću sada reći kao pripadnik partije koja je u opoziji ali da postoji kolegijalnog respekta među nama, kao što ne postoji, onda je danas prva konstatacija trebala da bude da kažemo da je dobro što je Komisija uradila svoj posao, da ga je uradila u zakonskim okvirima i da, ako je došlo vrijeme da se imenuju novi ombudsmeni a jeste, da taj posao će biti vjerovatno uspješno završen. No, naprotiv ova priča je od samog starta i početka od strane DF-a postavljena na jedan sasvim drugi, u jednom sasvim drugom kontekstu, a to je nacionalni i etnički koncept i zato ne stoji ta konstatacija da mi iz SNSD-a navodno želimo nešto da se sve posmatra i da se sve gleda kroz prizmu nacionalnog. Ne, naš stav je da pogotovo, naročito kad je riječ o ombudsmenima da tu priču treba posmatrati kroz profesionalne i ljudske kapacitete kandidata koji su se kandidovali i koji sutra treba da rade ovaj posao, i da kod svih ovih kandidata treba zapravo gledati koji su njihovi pogledi i izgledi da sutra ispune svoju dužnost prema ljudima koji će, njima će se obraćati ljudi koji su oštećeni, kojima su ljudska prava uzurpirana, a ne naravno oni koji uživaju određene privilegije i beneficije u ovom društvu. Hvala vam. 56
Ispravka krivog navoda, Aleksandra Pandurević.
Ja bih prije ovo nazvala potvrda pravog navoda. Uvaženi kolega Mehmedović, koji je izašao, ovdje je napomenuo kako su bivši, oprostite mislila sam da ste izašli, kako su bivši ombudsmeni uglavnom ćutali, mnoge stvari nisu primjećivali. Ja se zaista nadam da ćemo danas dobiti najbolji mogući izbor, jer nedopustivo je, drage moje kolege, da mi živimo u zemlji gdje je prije neki dan jedan bahati, silni, moćni poslodavac, tajkun, svoje radnike tjera na poligraf, svoju radnicu fizički zlostavlja, a da naši ombudsmeni ćute. Naši ombudsmeni su isti dan morali biti u Milićima, kao što je policija isti dan morala uhapsiti, a nije, Rajka Dukića. I onda se postavlja zaista pitanje i rad naših ombudsmena, i rad istražnih organa pokazuju u kakvom mi društvu živimo. Da vas poslodavac može zlostavljat, maltretirat, fizički tući, tjerati na poligraf, da policija na to ne reaguje, da ombudsmeni na to ne reaguju, pa ljudi gdje mi živimo. I ja od budućih ombudsmena jedinu stvar koju očekujem jeste da reaguju i da rade u skladu sa zakonom, da ne budu servis ni jedne ovdje političke partije, nego da rade za dobro ovog društva i građana koji u krajnjoj liniji i njih plaćaju. Hvala.
Ispravka krivog navoda, Saša Magazinović.
Krivi navod je da je kolegica Marković, ustvari nije ti ovo krivi navod nego krivo shvaćanje. Ona je krivo shvatila da bilo ko predlaže da sva tri kandidata budu iz jednog naroda. Diskusija se je vodila u pravcu da kada bi se vodilo računa isključivo o rezultatima da bi se mogli, i kad bi svi kandidati bili pod šifrom na ovom konkursu, da se u konkretnom konkursu moglo desiti da sva tri kandidata po kvalitetu budu kandidati iz Republike Srpske. I ja ne znam šta je vama sporno u tome što je neko to naglasio kao rezultat konkursa u smislu kvaliteta. Naravno da imaju i drugi kriteriji koji se poštuju, i to takođe nije sporno. Samo jeste sporno malo ova nervoza koja bi ja rekao da nam se prenosi iz Narodne skupštine Republike Srpske. To jeste sporno.
Zaim Backović, ispravka krivog navoda.
Najpametnije se prvi prijaviti kad bi imao nekako tu brzinu ili da se čovjek prebacuje pa bi, jer uzmu ljudi, kažu veliki, otmu. Evo Saša oteo si mi. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Neka sam izgubio. Ja sam isto rekao etno-nacionalno, nacionalno-religijsko, jesam. I možda ne bi bilo loše da i mi ovdje razmislimo o donošenju nekog pravilnika, nečega gdje će kandidati biti anonimni. Za nas koji gledamo, ocjenjujemo i procjenjujemo njihove vrijednosti ... 57 osobe, nego osobe koje će kroz prethodni rad, stečenu stručnu spremu, efekte njihovog rada, učinak, šta su to u životu napravili, biti odlučujuće i opredjeljujuće da dođu na neko mjesto. Ne čudi me što čak, ali to nemamo u Reformskoj agendi, ko zna možda ćemo i mi to imati, jedan broj zemalja sad uvodi i politička imenovanja kroz konkursnu proceduru. Zamislite to. Nemojte se Aleksandra čuditi, pogledajte malo pa ćete vidjeti koje su to zemlje već uvele. Pa vam se desi da ministri imaju po 21 godinu, po 21 godinu. No, ja se nadam da ćemo mi ovo prevazići i da ćemo, jer imate u svijetu je jedna cigareta koja je BHS i vrlo brzo izgori, sagori, ja se nadam da će ovaj način odlučivanja u ovoj zemlji kao i te cigarete, koje se zovu BHS, sagoriti. Hvala.
Mislim da je komentar suvišan na sve ono do sad zapravo što smo čuli. Momčilo Novaković, ispravka krivog navoda.
Ono što ja zaista ne mogu da shvatim, evo trudim se ja vjerujte da ove diskusije razumijem i nešto mi ne ide ruke danas. Moram biti iskren da nisam razumio, evo ako može Milica da ponovi još jednom pa da i ja razumijem šta je ona mislila reći ovom svojom diskusijom, ja bih bio veoma zadovoljan, ali ne samo ona nego i neke druge kolege. Meni je, ljudi, ovdje važno je li ovo u skladu sa zakonom ili nije u skladu sa zakonom? Da li je Komsija uradila nešto što je suprotno zakonu? Ako jeste da se ne bavimo tim pitanjem na ovaj način nego da kažemo to nije uredu. A ako jeste u skladu sa zakonom, a nismo zadovoljni s onim što piše u zakonu, opet i tu je procedura potpuno jasna. Dakle, ja zaista ne vidim, evo uporno se pokušavam ubijediti da je do mene stvar i da zato ne razumijem. Na dio sam htio, kad sam se javio dio sam priče mislio govoriti o čemu je koleginica Pandurević govorila, na nesreću nije samo slučaj Dukića jedini kojim su se mogli baviti, mnogo je takvih slučajeva u ovoj zemlji. Ali evo, ljudi su se bavili s onim što su dobijali očito, a nije bilo nekakvih inicijativa od samih ombudsmena i to je, hajde da kažem, u skladu sa zakonom i da vidim šta je problem. Kao što ne vidim šta je problem da neko ko je bio ombudsmen sad bude na 11. mjestu. Pazite, to, ja ne vidim šta je problem, kao i ministar koji bude ministar pa više nije ministar. Hvala.
Hvala lijepa. Rasprava, Đorđo Krčmar. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Kolege poslanici. Pa evo, ja sam javio da čestitam, znači Komisiji privremenoj koja je svoj posao uradila ovako, kao što kaže gospodin Novaković, u skladu sa propisima. Ja vjerujem da svi kandidati su bili kvalitetni, tako je nalagalo da trebaju tri kandidata biti, znači bodovana sa najviše bodova, bodovani su na način kako je to Komisija vrijedno radila, vidim iz njihovog Izvještaja. Ali ono što želim da kažem da, moramo se malo naučiti demokratiji, a to je da se ponašamo kao poslanici kad smo i u poziciji i u opoziciji. Ja bih volio uz puno uvažavanje gospodine Prodanović da ste 58 Vi to predložili kad ste bili u poziciji, ovo danas što predlažete, i 2/3 glasova da bi se izabrao ombudsmen moramo, morate mijenjati Ustav. Prema tome, nije to mislim toliko baš ni toliko bitan izbor, ne radi se o promjeni Ustava da bi mi morali dvotrećinski da glasamo. Kad pogledate poslanike koji su radili u Komisiji, poslanici su iz oba Doma, radi se o poslanicima iskusnim poslanicima i ja hoću da vjerujem da su oni taj svoj posao uradili na način kako su to ovdje bodovali i nama dostavili. Naše je demokratsko pravo da glasamo ili ne glasamo za ovu listu onako na onakav način kako je ona ovdje nama dostavljena. Parlamentarna demokratija i podrazumijeva da ne moramo svi da se složimo ni oko kriterija kako su oni postavljeni, ali ovo što je gospođa Pandurević rekla, ključna stvar je u tome, pardon gospođica ili gospođa, ja se izvinjavam, ključno to je pitanje, da li će ombudsmeni u svom, znači mandatu, koji nije vremenski ni kratak, uraditi bilo šta od ovoga što je ona ovdje rekla. Do sada nemamo takvih slučajeva a volili bi da imamo te slučajeve gdje su se ombudsmeni, i ne samo jedan nego sva tri, znači angažovala na ovakvim drastičnim slučajevima kakve smo imali u zadnjih nekoliko mjeseci. Da ne bih uzimao vrijeme dosta smo oko ove tačke dnevnog reda i diskutovali, evo ja ponovo čestitam Komisiji, smatram da ste ovo radili valjano, čestito i da ste bodovali listu kako ste je bodovali. Igrom slučaja po broju bodova je prvi na listi Srbin, mislim da, nebitno je i prva tri kandidata da li je Srbin, Hrvat ili Bošnjak, najbitnije je ono da oni u skladu sa zakonom obavljaju svoje one nadležnosti koje su im propisane, a propisane su im u skladu sa zakonom. Hvala.
Ispravka krivog navoda, Lazar Prodanović.
Uvaženom kolegi Krčmaru, pošto niste bili u prethodnom sazivu, dakle možete pogledati stenograme sa sjednica. Dakle, ja ni jednog momenta nisam govorio da meni, ili bilo kome u Bosni i Hercegovini treba SNSD-ov ombudsmen. Mislim odmah da vam kažem, dakle rekao sam to maloprije i na nacionalnoj odrednici, ovaj princip radi jačanja nezavisnosti institucije, govorio sam svaki put kad se vodila rasprava o Izvještaju o radu Institucije ombudsmena, uključujući i instituciju glavnu službu revizije. Dakle, u tom smislu, pretpostavljam da niste znali tu informaciju, dakle nemam ništa dodati tome. I drugo, uopšte se nisam javio da osporim kršenje procedure ili nelegitimnosti rada Komisije. Ukazao sam na problem s kojim se suočavamo, trebamo o ovome ozbiljno razmišljati, niti sam rekao da se ova tačka dnevnog reda treba skinuti zato što nešto nije ispoštovano. Takođe, odnosno moram reći nije neophodna izmjena Ustava da se odredi procedura u podršci u načinu glasanja za neke od nezavisnih institucija, a čak i ako bude, obzirom da je uspostavljena institucija na nivou Bosne i Hercegovine i jedna i druga, smatram da bi je jačali i učinili puni integritet i nezavisnost da treba o tome razmišljati. To se uopšte nije odnosilo na ovo da ja osporavam u bilo kom smislu rad ove Komisije, samo sam rekao šta bi bilo veći interes svih, dakle svih u Bosni i Hercegovini, uključujući najviše zakonodavno tijelo. Toliko.
Hvala lijepa. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. 59 Prelazimo na točku 12. Ad. 12. Imenovanje glavnog revizora i zamjenika glavnog revizora Ureda za reviziju institucija BiH, materijal: Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja glavnog revizora i zamjenika glavnog revizora Ureda za reviziju institucija BiH Privremeno Zajedničko povjerenstvo je 22.10.2015. dostavilo u proceduru Izvješće o utvrđivanju rang liste kandidata za imenovanje glavnog revizora i zamjenika glavnog revizora Ureda za reviziju institucija BiH. Predloženi kandidat za imenovanje glavnog revizora Ureda za reviziju institucija BiH je Dragan Vrankić. Predloženi kandidat za imenovanje zamjenika glavnog revizora Ureda za reviziju institucija BiH je Ranko Krsman. Otvram raspravu. Zastupnik Zaim Backović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem se gospođo predsjedavajuća. Damire ovo je ona vjerovatnoća i egzaktnost, i nije po političkoj naravno, nego po stručnom zvanju, znanju i po imanju imenovanja. Ne govorim ovdje o personama, naprotiv, nego samo govorim o tome da jednom dođemo i pokušamo da dođemo na taj nivo i pokušamo razmišljati da samo govorimo o osobama koje će biti one koje treba da rade posao koji je dobro, dobro važan. Nije to sada više ni ombudsmeni, nije to ni revizori, to je uopće svaki segment, svaki točkić jednog komplikovanog sata koji treba da radi. Ja lično poznajem Dragana odlično. Ako ništa jedno petnaest godina sa njim sam u kontaktu kroz razni posao, kroz Parlament Federacije, kroz njegovo ministrovanje u Federaciji, kroz ministrovanje ovdje i tako redom. Znači, u dobrom sam kontaktu i kada bih se ja pitao, ne gledajući da li je to ovaj segment politizacije, rekao bih – da, odmah. Ne bih razmišljao. Znači, ne želim da me tu neko pogrešno shvati. Ali sasvim slučajno istekao je mandat glavnom revizoru i istekao je mandat jednom od zamjenika i sasvim slučajno najbolji na rangiranju su upravo Dragan Vrankić i predloženi kandidat. Čudo jedno pa se potrefilo da su upravo iz ta dva naroda. Pa opet čudo jedno, da prekinemo više tu farsu, jer će sada i ovdje se diskusija razvijati oko toga. Znači, BHS, HSB, SBH, HBS traje i to je tako i tako će i biti bez naše volje. To je ono što više nema vjerovatnoće, nego egzaktnosti. Pa sam rekao da će Branko Vojinović, ili ga zvali Tark nekada, u rešetkastim nosačima tražio da preračunavamo na hiljaditu. Tako i ovdje sve proračunato u milionitu. Tačno se zna gdje je kome i kada mjesto. Tako se i bira. Tako da postaje i farsa da mi ovdje u Parlamentu kao nešto odlučujemo ko će biti. Biće onaj kako su se učaureni, utaboreni, ulogoreni, ili već kako hoćete, etno-nacionalni interesi ankerisali, kao što nalazite, što je nevjerovatno, halke za vezanje brodova, brodova u dolini Neretve ali to na samom startu Neretve iznad Konjica, iznad Konjica. Zamislite brodovi su nekada od tamo dolazili, tako i ovdje sve ankerisano i ti tankeri su se povezali, ali to su tankeri koji sišu a ne da isisavaju. Da oni ispumpavaju prema nama, nego sišu iz nas i iz ovog naroda. Oni lagano ispijaju i ono malo još strpljenja i krvi što je u ovom narodu ostalo. Hvala. 60
Rasprava, Dušanka Majkić. Izvolite.
Hvala lijepa. Dozvolite mi da kažem nekoliko riječi, prvo vezano za samo donošenje Odluke o izboru generalnog revizora i njegovog zamjenika. S obzirom da Kancelarija za reviziju ima dva zamjenika, dakle jedan zamjenik iz reda bošnjačkog naroda još uvijek mu nije istekao mandat i zato biramo, danas se bira generalni revizor za koga je, po nekom nepisanom pravilu, rečeno da to treba da bude Hrvat, zbog toga što su na čelu Kancelarije za reviziju Republike Srpske Srbin, a na čelu Kancelarije za reviziju Federacije BiH Bošnja, da bi to bila neka pravda koja bi bila popunila na takav način ta mjesta. Šta sam htjela da komentarišem vezano za to? Nekada, pošto sam bila dugo godina član Komisije za finansije i budžet, imala sam priliku da napravim komunikaciju sa Švedskom kancelarijom koja praktično vodi za ruku Bosnu i Hercegovinu deset godina na pitanjima revizije. I tada sam pitala kakav bi to trebao da bude izbor generalnog revizora i njegovih zamjenika da bi se sačuvala ta potrebna nezavisnost jedne od ključnih institucija od koje zavisi uopšte stanje u društvu, naročito pitanje kriminala i korupcije, sankcionisanje toga. I onda su mi oni rekli, iako to ni u Švedskoj nije do kraja transparentan proces, ipak na jedno obratite pažnju – neka ti ljudi imaju bar neko iskustvo iz te oblasti. E sad, tu se vraćamo na početak, znači komepetentnosti Kancelarije za reviziju da radi tako jedan važan i složen posao. E onda sam ja kada sam uzela, kada sam dobila ovo Mišljenje, onda sam pogledala, ne broj bodova, zato što znamo kako se do broja bodova dolazi, nego sam pogledala biografije. I stvarno, naši ljudi kada se odlučuju, vjerovatno im neko kaže unapred ti ćeš biti to, pa ne moraš ni da napišeš korektnu biografiju. Ranko Krsman je napravio biografiju na pola strane i to što njega preporučuje za zamjenika generalnog revizora treba da bude, radio je, samostalni referent u pozorištu, bio u Ministarstvu finansija inspektor, bio je savjetnik, bio je zamjenik generalnog direktora. Pokušavala sam da nađem na osnovu čega je dobio 49,33 boda, sljedeći je imao 30, ne znam 33, dakle šta je to preporučilo njega za ovu poziciju, tako sa velikim, sa visokim brojem bodova. I drugo, gospodina Vrankića znam godinama. I znamo šta je sve radio. Ali ja zaista ne mogu da shvatim da čovjek nije mogao da napiše nešto više od ovih stvari, od kojih ga nijedna ne preporučuje za poziciju. Pa dakle, on je napravio, on je u ovom Parlamentu poznat čovjek, ali kada gledamo sa aspekta onog na šta se ovakav, prijavu i ovaj životopis, odnosno CV je mogao poslati za bilo koje mjesto da konkuriše i da napiše malo više podataka. Dakle, informaciju na ovaj način, to nije korektno prema ovoj instituciji koja bira te ljude. Pa treba napraviti, toliko korektan biti, nije to čovjek koji nema šta da napiše, ali zašto nije napisao. Dakle, ja sam stvarno, mislim da to nije korektno, da oni znaju vjerovatno da će biti obojica izabrani, ali, i nemam ništa protiv toga da ukoliko je konstatovano, a vjerovatno, predpostavljam, jer Komisija je imala neki kriterij, da 41,50 bodova koliko je dobio da to zaslužuje njegovo prvo mjesto. Ali konačno, ako sva tri revizora budu van revizije, to znači nijedan nema struku da je ... Na šta li će nam izgledati revizioni izvještaj, odnosno bez obzira što ih rade revizori. Generalni revizor i njegovi zamjenici imaju važnu ulogu, jer oni ne samo što odobravaju svaki revizorski izvještaj, oni definišu rad revizorske institucije, definišu šta je, koje revizije učinka treba raditi. Dakle, to je veoma važno za ovo. Veoma mi je krivo da je ovako, ovo se zove nepoštovanje Parlamenta. I mislim da nije bilo korektno. Trebalo je možda i jednom i drugom reći, oni koji su im, nagovrali da konkurišu, da napišu sa malo više poštovanja ove svoje biografije koje su poslali u Parlament. Hvala. 61
Hvala. Zastupnik Emrić, rasprava.
Zahvaljujem. Ja neću komentirati Rang listu niti kandidate, ali meni nije jasno kako je ova Rang lista formirana, s obzirom da u Izvještaju Komisije nisu navedeni kriteriji, niti način bodovanja. Stoga ja kao poslanik ne mogu zaključiti kako je uopće ova Rang lista formirana. U Izvještaju je navedeno da su svi članovi Privremene komisije dobili obrasce koji su popunili i na taj način ocijenili kandidate, da je bio intervju, tu nije ništa sporno, ali ja nisam pronašao nigdje da su navedeni kriteriji i koliko je određeni kriterij vrijedan, u smislu bodova. Stoga kao poslaniku mi je onemogućeno da na osnovu biografija i poznavanja određenih kandidata sačinim neku svoju rang listu, te procijenim objektivnost rada Komisije, i mislim da je to manjkavost ovog imenovanja u odnosu na prethodnu tačku, kada su navedena tri kriterija i bodovi na osnovu kojih možemo zaključiti koliko su ti kriteriji bili vrijedni i kako je formirana Rang lista. Hvala.
Hvala lijepa. Damir Bećriović, rasprava.
Ja ću pokušati, evo i kao član Komisije, a nadam se da se gospodin Kožul i gospodin Lovrinović neće uvrijediti više, jer zaista ne nastupam protiv bilo koga po ličnoj osnovi, nego samo po onome što treba da bude. Na stranici Ureda za reviziju piše da je to jedna nepolitična institucija koja nema veze ni sa jednom političkom strankom i osobama iz političkih stranaka. Gospodin Vrankić je član Središnjeg odbora HDZ-a, bio je ministar u više navrata ispred HDZ-a. Ima tu još određenih nejasnoća u najmanju ruku koje se vežu za njegovo ime, od raznih afera i u Federaciji i na državnom nivou, gdje je bio čak i prijavljivan, imate situaciju o pogrešnom ispunjavanju, lažnim navodima u imovinskom kartonu, imate situacije oko privatizacije Energopetrola, gdje je kao federalni ministar otpisao dug Energopetrola od 22 miliona maraka. Sve je uredu o tome kao osobi koja je obavljala, i kolegica Majkić je rekla da je, on kao ima šta, čovjek koji ima šta da napiše i koji bi trebao da napiše u tom CV-u. Ja sam kao član Komisije gospodinu Vrankiću dao od 50 mogućih 1 bod, zato što smatram da ga ništa ne kvalifikuje, pogotovo ovaj dio koji gospodin Backović kaže apolitični dio, da ga ništa ne kvalifikuje za ovu poziciju generalnog revizora. Ovo je institucija koja mora da da nama, mora da da institucijama ostalim Bosne i Hercegovine uvid u stvarno stanje finansija u tim institucijama. Moje je mišljenje da sa ovakvim generalnim revizorom mi nećemo dobiti takvo mišljenje. Mišljenja sam da će i ovo biti institucija koja će biti ispolitizirana i ti izvještaji će biti definitivno ispolitizirani. Meni je žao što kolege iz SDA i gospodin Arnaut iz SBB-a sada ne vide to na ovaj način na koji mi vidimo, jer pričate o borbi protiv nepotizma, korupcije, apolitičnosti institucija, ali jednostavno mora se reći da su glasovi SBB-a, njihovog kandidata u Komisiji, odlučili ko će biti generalni revizor. I teško da ćemo na ovaj način izgraditi institucije koje su apolitične i koje nemaju veze sa političkim strankama. 62
Hvala. Gospođa Borjana Krišto.
Slušala sam pažljivo i razmišljala sam da li da se javim po ovoj točki dnevnog reda, ali kolega Bećirović me ponukao, ali, naravno, ponukana i svim onim što smo čuli po prethodnom pitanju. Uistinu nisam vidjela razloga da na ovakav način raspravljamo i razmišljamo. Ali zašto sam željela reći? Upravo zato što je svako na ovaj ili onaj način htio kazati da je on mjera i za stručnost, da je on mjera za kriterije, itd., pa u ovom slučaju i ovo sad što smo čuli od kolege Bećirovića, a maloprije kod kolegice koja je rekla da se zalaže za stručnost bez obzira na nacionalnu opredjeljenost, itd., ja želim kazati, evo da li je u ovom slučaju ovo što smo čuli od kolege mjera za stručnost, za kvalitetu, itd. Ja razumijem da možda kolega Vrankić, kad je u pitanju imenovanje glavnog revizora, nije napravio možda svoj CV, odnosno životopis ili biografiju po nekim evropskim standardima ili modelima, ali zapravo ono što je navedeno u njegovom životopisu je uistinu činjenica na šta, posebno svi mi koji ćemo stajati iza ovog prijedloga, možemo biti ponosni. Hvala vam lijepo. Predrag Kožul, ispravka krivog navoda.
Ma replika, ili kada mi ovdje repliciramo, ispravljamo krive navode nije to znak ljutnje. Mi smo ovdje da to radimo, kolega Bećiroviću, i da ako mislimo da je nešto rečeno što ne stoji, da u bilo kojem smislu, bilo činjenično, bilo u tonu toga kako se ponekad ovdje reče, tako da je ovdje. Što se tiče rada u ovom Povjerenstvu zaista sam mislio da nećemo, da smo se iscrpili na prethodnom Povjerenstvu, pa da na ovoj točki nećemo ... rad Povjerenstva ... smo ovdje dobili. Ali što se tiče svih kandidata, ne izdvajajući nijednog pojedinačno, mi smo na Povjerenstvu imali one kandidate koji su aplicirali sa svom potrebnom dokumentacijom. Unutar te dokumentacije, koliko znam, bilo je i uvjerenje o nekažnjavanju ili kako već je, i mi te ljude koji su aplicirali, njih koliko jeste 15-19 ne znam, možemo promatrati samo na taj način, kao kvalificirane aplikante. Ni na koji način izvlačiti im nešto što je afera, ili je ovo, ili ono. Što se tiče bodovanja, ja zaista nisam ulazio u to kako drugi članovi Povjerenstva boduju, ali jednostavno matematikom, kolega Bećiroviću ako ste vi ovom kandidatu dali jedan bod i kada vidimo koliko ima bodova, svi mi drugi dali smo mu daleko više bodova, pet rekao bih ozbiljnih zastupnika i delegata. Dakle, da li je okvalificirano to jedno bodovanje na taj način pomalo atipično. Zar postoji čovjek koji je došao na Povjerenstvo i odgovarao na naša pitanja ... je rekao nešto o tome, koji vrijedi od 50 baš 1 bod? Mislim da ljude treba ocijeniti korektno, ljudski da tako kažem. Dakle, pet nas je imalo jedan drugi pogled na kandidata i zaista, ovaj, to je ovaj, ono što mene rukovodi da smo postupili ispravno.
Hvala lijepo. Zaim Backović, ispravka krivog navoda. 63
Gospodine Bećrioviću, nisam ja rekao da su partijski, nego partijski podobnici. To je velika razlika. Biti partijski, to je simpatizer možeš biti, možeš biti, a postoje partijski izvršioci. Ja sam to rekao, znate. I nemojte se vi ništa čuditi što je SBB ..., SBB više nije opozicija i on glasa kako glasa, jer sutra se može pojaviti i kandidat SBB-a. Prema tome, moraće glasati. Nije ni u tome fol. Fol je u ovome BHS-u, SBH-u. Ali sada opet govorim, ja znam Vrankića i uz dužno poštovanje volio bih da ne misli da je ovo atak na njega, jer ga jako cijenim, ozbiljno. U poslu je virtuozan, on zna posao, stvarno zna, zna da radi svoj posao, ja ovdje govorim o tome da treba naći instrumente izbora u kojim je partijska podobnost izbjegnuta. I podobnost pripadnosti BHS-u, HSB-u, SBH-u, više kojih ima, nego ono što si stekao. Jer neću, nisam htio maloprije da repliciram, teško onom ko stekne stručnost i postane profesor u 60-oj godini. Ko stekne diplomu u 58-oj i odmah dođe na vrh, a postane profesor univerziteta u 60-oj. Teško i djeci koju takvi obrazuju. Hvala.
Hvala. Damir Bećirović, ispravka krivog navoda.
Gospođo predsjedavajuća. Ja sam pričao ne o kompetencijama gospodina Vrankića, nego o njegovom politčkom angažmanu koji je član, jedan od rukovodećih članova Vaše političke partije. Takav čovjek ne mže biti na mjestu glavnog revizora institucija Bosne i Hercegovine. Nebitno da se tu radi, gospodine Kožul, i o čovjeku koji dolazi iz druge partije, recimo iz moje, iz bilo koje, ja bih isto tako postupio. To i meni je drago da ne pripadam tom krugu od pet tih poslanika koji imaju to iskustvo i koji imaju drugačije mišljenje. Ali, definitivno mi svi pričamo, zalažemo se o depolitizaciji institucija, pogotovo institucije revizora, ali u praksi svi činimo neke druge stvari. I tu, ovo gospodine Backoviću, naravno stoji i taj dio koji je glavna kočnica u razvoju Bosne i Hercegovine, taj BHS ... bez građana, bez ostalih, koji se zalažu za nešto drugo, ali jednostavno još uvijek smo u takvoj situaciji da građani moraju trpiti, moraju slušati, jer jednostavno ne žele da izlaze na izbore.
Ispravka krivog navoda, Gasal-Vražalica.
Zahvaljujem. Replika se odnosi na Vas gospođo predsjedavajuća jer imam utisak da koristite svaku moguću priliku da bi u svojim replikama povezali nešto što sam ja rekla, iskazala i potvrdila. Tačno je da sam ja za stručnost, kompetentnost i uvijek ću biti. I evo sada kad već povezujete moje izlaganje sa prošlom tačkom dnevnog reda ja moram reći da sam ja se tamo rukovodila stručnošću, meritornošću, CV-om, biografijom, a Vi, evo i sad, da nemam saznanja ovih kao neko ko je neutralan, neovisan, recimo da nemam saznanja koje je iskazao moj kolega Damir Bećirović, ja bih se osvrnula na CV, ali evo i sami ste potvrdili i ono što je gospođa Dušanka Majkić iznijela da je CV manje ili više toliko tanak da ne zna čovjek šta bi pročitao u 64 njemu. Neko ko aplicira za mjesto na državnom nivou i to za javni, je li, sektor, za ovako važnu instituciju, napiše tri, četiri rečenice o sebi, pa se čak nije potrudio ni da napravi jedan jedinstven Europass CV. I kad usporedite, a može se vrlo lako naći na internetu kako naša djeca apliciraju za sve ove konkurse koji, bilo za javni sektor ili za privatni sektor, se potrude da svoj CV uobliče i naprave po evropskom nivou, jer idemo, je li, na putu smo ka EU, neko kome je zagarantovan prolaz zato što je stranački blizak jednoj opciji napiše tri, četiri opcije. I to je razlika između mene i Vas, gospođo Krišto, što bih ja i u ovom slučaju se vodila CV-em, ali nažalost ne mogu jer u CV-u nemam šta da pročitam.
Ispravka krivog navoda, Jasmin Emrić.
Obziro da su članovi Privremene komisije, koji su utvrđivali Rang listu, u svojim diskusijama određivali se i oko načina bodovanja, a ja sam upravo dao primjedbu na način bodovanja, odnosno da u Izvještaju Komisije nema kriterija niti nije opisano kako su ti kriteriji ocjenjivani u smislu bodova. Stoga evo postavljam pitanje članovima Privremene komisije – koji su to kriteriji i koji je bio način bodovanja, da se dođe do Rang liste koja je pod tačkom 4. u ovom vašem Izvještaju? Hvala.
Ispravka krivog navoda, predsjedavajuća Krišto.
Ja ću pokušati ispraviti krivi navod a da i sad ne spomenem. Ja apsolutno nigdje nisam maloprije spomenula zastupnicu ili kolegicu Gasal-Vražalicu, ja sam spomenula zastupnika koji je govorio o kriterijima, profesionalnosti i na to što je u prethodnoj raspravi spmenuto da to radi i DF kao stranka u smislu ocjenjivanja stručnosti ... Ako je sebe uvažena kolegica prepoznala sama, to je njen problem, i morala bi vidjeti šta je. Ja takve probleme nemam. Jovan Vukovljak, rasprava. Izvolite.
Uvažena predsjednice, kolege poslanici. I ja sam jedan od članova Komisije koja je vrednovala ove kandidate kojih je bilo 15. Ja sam prosvjetni radnik, dugo godina radio sam u prosvjeti i znam šta znači vrednovanje nekog. Pitanje je da li smo mi kompetentni. To su svih 15 ljudi koji su došli iz struke, svih 15 ljudi koji imaju najmanje 25 do 30 godina radnog, profesionalnog i svakog drugog rada, koji su do sada obavljali odgovorne dužnosti iz finansija i iz pravne struke. Mi smo napravili Pravilnik po kojem smo bodovali, i na osnovu njihovih izlaganja ja sam, vjerovali ili ne, bodovao sve kandidate od 40 do 50, odnosno od 40 do 48 bodova, jer su svi kompetentni i svi imaju struku. Očigledno da svi mogu biti i revizor i zamjenik revizora. Vjerovali ili ne meni je bilo svejedno ko će biti. To znači da sam na osnovu njihovih izlaganja, na osnovu utisaka koji su iznosili, davao bodove i tako sam napravio rang listu i dao predsjedavajućem Komisije. Hvala lijepo. 65
Hvala. Nikola Špirić, rasprava.
Ja ću kratko, naravno i u ovoj tačci dnevnog reda. Žao mi je, kada sam diskutovao o prvim tačkama danas imam osjećaj da sam bio u pravu. Uzmite u šta smo mi pretvorili Predstavničko vijeće Parlamentarne skupštine BiH. Kada je o evropskim integracijama dajte što dalje da odmaknemo vrijeme, da se ne bavimo onim što je u interesu. Mi smo se pretvorili zapravo u komisije za imenovanja. Još uvijek se nismo dotakli ozbiljnih stvari za Bosnu i Hercegovinu. I ako je tako hajte ljudi mora da postoji parlamentarna većina da imenuje. Dakle, neću uopšte da pričam o ljudima, da dovedem sebe u situaciju da povrijedim bilo koga. Ono što se razumijem u ovu tačku dnevnog reda, ... odluka je većine da izabere. Ono što je problem ove zemlje jeste da je Bosna i Hercegovina institucionalno ispražnjena zemlja, ostala zemlja bez duše. I oni koji se snažno zalažu za nju ne čine ništa da to vrate. Ispražnjen ... Savjet ministara i Parlament. Sve institucije su ispražnjenje, centri odlučivanja su izmješteni iz institucija. Mi samo treba da potvrdimo to. Ali ako je to dogovor većine, ja ovo govorim samo kao dobronamjeran poslanik iz opozicije, mi ćemo svoj stav naravno reći glasanjem, potvrditi ili ne, ali dajte da kažete ima parlamentarna većina, završićemo imenovanje da ne licitiramo sa imenima ljudi od koje ja mnoge znam i nemam stvarno ništa i lično nemam protiv ljudi ništa. Glupo bi bilo. Dakle, ovdje postoji jedan ..., koji je ukazivao kolega Prodanović, postoje nezavisne institucije i u drugim zemljama. Njihov stepen nezavisnosti se mjeri time ili im se daje duži mandat od mandata postojećih mandata parlamenata, ili je rok izbora na duži period, ili treba više ruku za njihov izbor. I stvarno, što više glasova treba institucija je nezavisnija. Sve smo pretvorili u politiku i u politikanstvo i još tome dodali začin, to je nacionalna pripadnost i ova zemlja je u ogromnim problemima. Mi to izgleda ne vidimo. Ali ne bih volio da budem neki zloslutni prorok, jednosmjerna ulica iz Sirije prema evrpskim zemljama. Zemlju Bosnu i Hercegovinu, način na koji se vodi, bojim se da se ne nađemo jednog trenutka, možda ne mora biti dugo vrijeme, i mi u nekoj od kolona i da ne budemo žalili što nismo licem u lice pričali o problemima naše zemlje, da izbjegnemo lična obraćanja ako možemo. Ali i to ne treba da smeta ako tražimo pravo rješenje. Zašto ne bi bilo u Zakonu o revizoru ili ombudsmenu da ga treba birati 2/3 poslanika, pa da vidite da bi mi čitavo prije podne potrošili da se dogovorimo svi zajedno. Pokazali bi da smo jedni drugima potrebni ovoj zemlji, ovako niko nikome nije potreban. Dakle, institucionalna ispražnjenost i dajte da se završe imenovanja, da ne ostajemo do pola noći.
Ispravka krivog navoda, Jasmin Emrić.
S obzirom da sam u svojoj diskusiji dao konkretnu primjedbu, a ista je potvrđena u ovoj raspravi, jer kolega je rekao da je ocjenjivanje kandidata bilo na osnovu njihovog izlaganja, njihovog ekspozea. A u Izvještaju je navedeno slijedeće – Privremena zajednička komisija je na 2. sjednici održanoj 07.09.2015. usvojila Poslovnik. Poslovnikom su propisani način rada Privremene zajedničke komisije, rapisivanje i uslovi Javnog konkursa rada, rad po okončanju Javnog konkursa, javnost rada i kriteriji za bodovanje, intervju, javno saslušanje, itd. Znači ovdje je navedeno da su bili kriteriji za bodovanje i način bodovanja, a vi ste rekli da je Komisija 66 ocjenjivala kandidate na osnovu njihovih ekspozea. Ja ne mogu imati druga saznanja osim što čitam ove dokumente koje nam dostavljaju komisije, kako i na koji način su odabirani kandidati, kako je formirana rang listam, itd. Ali onda bih molio da se posveti pažnja ovim izvještajima i da način rada Komisije bude onako kako je, da bude u izvještajima onako kako je Komisija i radila. Znači, Komisija nije radila na osnovu kriterija niti su bili utvrđeni bodovi, nego na osnovu procjene svakog kandidata, njihovog ekspozea o radu. Mislim da se radi o veoma odgovornim funkcijama i da bi mi ovaj izbor trebali uobličiti na način kako je to i bilo u prethodnim praksama, da su utvrđeni kriteriji, način bodovanja, onda bi to bio jedan jasan i transparentan proces. Ja naravno s ovim ne umanjujem niti jednog kandidata na Rang listi, niti osporavam Rang listu, ali ukazujem na to da ako Komisija ima neku praksu i radi, onda to mora biti navedeno u Izvještaju, to mora biti vjerodostojno i tačno. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. U ovom trenutku ne vidim prijavljenih. Zaključujem raspravu. I prije no što pređemo na točku 13. predlažem da se Dom izjasni o objedinjavanju rasprave o točkama od 13. do 16. dnevnog reda, jer se radi o davanju suglasnosti za ratifikaciju sporazuma. Molim službe da nam stave ovaj prijedlog na glasanje. Od ukupno 31 nazočni – za 31, nema protiv, nema suzdržanih. Federacija BiH 21 za, nema protiv, nema suzdržanih, RS 10 za, nema protiv, nema suzdržanih. Konstatiram da smo objedinili raspravu po točkama od 13. do 16. Ad. 13. – Ad. 16. Davanje suglasnosti za ratificiranje sporazuma Sada želim reći da postoji Mišljenje nadležnog Povjerenstva za vanjske poslove koje ste dobili u svojim materijalima. Otvaram raspravu po ovim točkama od 13. do 16. Ne vidim prijavljenih. Zaključujem raspravu po točkama od 13. do 16. I u ovom slučaju smo iscrpili dnevni red današnje sjednice. Predlažem 15 minuta pauze za glasanje. Slažete se? Znači vidimo se u 14:30 za glasanje.
Što se mene tiče imamo, ne slaže se on.
Pa, to sam htjela reći. Idemo na drugi krug glasanja. Od ukupno 40 nazočnih – za 25, protiv 13, suzdržana 2. Federacija BiH za 24, protiv nema, suzdržana 2, RS za 1, protiv 13, suzdržan nema. Postoji opća većina ali ne postoji, znači RS. Konstatiram da smo, da nije usvojen zaključak zastupnika Senada Šepića koji glasi: „Zastupnički dom Parlamentarne skupštine, ne treba čitati, je li, kad nije usvojen. Dobro. Idemo, glasujemo o Mišljenju Ustavnopravnog povjerenstva, Mišljenje je negativno. Od ukupno 40 nazočnih – za 31, protiv 4 ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ponavljamo glasanje. Od ukupno 40 nazočnih – za 35, protiv 5, suzdržanih nema. Federacija BiH 21 za, 5 protiv, nema suzdržanih, RS 14 za, protiv nema, nema suzdržanih. Postoji opća, postoji entitetska većina. Znači, ovaj Prijedlog zakona smatra se ...
/nije uključen mikrofon/
Mišljenje je, znači, usvojeno, a Prijedlog zakona se smatra odbijenim u skladu sa člankom 113. stavak 2. Poslovnika. Prelazimo na točku 7. – Izvješće o izvršenju Proračuna institucija BiH i međunarodnih obveza BiH za 2014. godinu, materijal Predsjedništva BiH. Od ukupno 40 nazočnih – za 26, protiv 5, suzdržanih 9. Federacija BiH 13 za, 5 protiv, 8 suzdržanih, RS 13 za, nema protiv, 1 suzdržan. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram da smo usvojili Izvješće o izvršenju Proračuna institucija BiH i međunarodnih obveza za 2014. godinu. Prelazimo na točku 8. – Izvješće o financijskoj reviziji Izvješća o izvršenju Proračuna institucija BiH i međunarodnih obveza BiH za 2014. godinu, materijal Ureda za reviziju institucija BiH. 69 Glasujemo o prijedlogu zaključka zastupnice Aleksandre Pandurević. Da li trebam čitati? Ne treba. Glasujemo, znači o zaključcima Aleksandre Pandurević. Od ukupno 40 nazočnih – za 21, protiv 6, suzdržanih 13. Federacija BiH za 15, protiv nema, 11 sudzržanih, RS 6 za, protiv 6, suzdržanih 2. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram da smo usvojili prijedlog zaključaka zastupnice Aleksandre Pandurević, da ih ne čitamo oni su u našim materijalima. Sad glasujemo o usvajanju Izvješća sa zaključcima iz Mišljenja Povjerenstva za financije i proračun. Od ukupno 40 nazočnih – za 36, protiv nema, suzdržana 4. Federacija BiH 23 za, nema protiv, 3 suzdržana, RS 13 za, nema protiv, 1 suzdržan. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram da smo usvojili Izvješće o financijskoj reviziji Izvješća o izvršenju Proračuna institucija sa zaključcima iz Mišljenja Povjerenstva za financije i proračun. Prelazimo na točku 9. – Izvješće o obavljenoj reviziji učinka o temi: „Energetska učinkovitost u institucijama BiH“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH. Glasujemo o prijedlogu zaključka zastupnika Mirsada Đonlagića koji glasi, treba li čitati, da se traži. Ne treba čitati. Glasujemo, znači o prijedlogu zaključka zastupnika Mirsada Đonlagića. Od ukupno 40 nazočnih – za 37, protiv nema, sudzržana 3. Fderacija BiH 23 za, nema protiv, 3 suzdržana, RS 14 za, protiv nema, nema suzdržanih. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram da smo usvojili prijedlog zaključka zastupnika Mirsada Đonlagića koji glasi: „Traži se od Vijeća ministara da odmah pristupi realiziranju zaključaka koji proizlaze iz nalaza revizije o energetskoj učinkovitosti u institucijama BiH. To se prije svega odnosi na izradu plana i programa racionalnog korištenja energije u institucijama BiH.“ Sad glasujemo o usvajanju Izvješća. Od ukupno 40 nazočnih – za 38, protiv nema, suzdržana 2. Federacija BiH 24 za, nema protiv, 2 suzdržana, RS 14 za, nema protiv, nema suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili Izvješće o obavljenoj reviziji učinka o temi: „Energetska učinkovitost u institucijama BiH“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH. Prelazimo na točku 10. – Razmatranje zastupničke inicijative Senada Šepića, podnesene na 16. sjednici Zastupničkog doma, održanoj 27.08.2015., koja glasi: „Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH obvezuje Kolegij Doma da u pripremi i utvrđivanju dnevnog reda, a najdulje u roku svakih 60 dana, utvrdi obveznu točku dnevnog reda pod nazivom: Izvješće o realizaciji obveza Bosne i Hercegovine na europskom putu i stupanj ispunjavanja obveza BiH iz Akcijskog plana za realizaciju reformske agende za BiH, za period 2015.-2018. godina. Predlažem da Kolegij Zastupničkog doma uvrsti ovu inicijativu kao točku dnevnog reda sljedeće sjednice Zastupničkog doma PSBiH“. Glasujemo o usvajanju modificirane inicijative. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Sad ću je pročitati, polako, samo se strpite. Znači, želim reći, glasujemo o usvajanju modificirane inicijative a ona glasi: „Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH obvezuje Kolegij 70 Doma da u pripremi i utvrđivanju dnevnog reda kvartalno utvrdi obveznu točku dnevnog reda s nazivom: Informacija Vijeća ministara BiH o realiziranju obveza Bosne i Hercegovine na europskom putu i stupanj ispunjavanja obveza Bosne i Hercegovine iz Akcijskog plana za realiziranje reformske agende za BiH, za razdoblje 2015.2018. Predlažem da Kolegij Zastupničkog doma uvrsti ovu inicijativu kao točku dnevnog reda na narednoj sjednice Zastupničkog doma PSBiH“. Znači glasujemo o ovoj modificiranoj inicijativi. Od ukupno 40 nazočnih – za 32, protiv nema, suzdržanih 8. Federacija BiH 25 za, nema protiv, 1 suzdržan, RS 7 za, nema protiv, 7 sudzržanih. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram da smo usvojili modificiranu inicijativu zastupnika Senada Šepića. Prelazimo na točku 11. – Imenovanje tri ombudsmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine, materijal Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provedbu procedure imenovanja tri ombudsmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine. Glasujemo o imenovanju tri ombudsmana za ljudska prava Bosne i Hercegovine, a to su kandidati na listi: Ljubinko Mitrović, Jasminka Džumhur i Nives Jukić. Od ukupno 39 nazočnih – za 18, protiv 11, suzdržanih 10. Federacije BiH 12 za, 4 protiv, 9 suzdržanih, RS 6 za, 7 protiv, 1 suzdržan. Uz opću većinu i entitetsku većinu konstatiram da smo imenovali tri ombudsmana za ljudska prava Bosne i Hercegovine i to u osobama: Ljubinko Mitrović, Jasminka Džumhur i Nives Jukić. Prelazimo na točku 12. – Imenovanje glavnog revizora i zamjenika glavnog revizora Ureda za reviziju institucija BiH, materijal: Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja glavnog revizora i zamjenika glavnog revizora Ureda za reviziju institucija BiH. Glasujemo o imenovanju Dragana Vrankića za glavnog revizora i Ranka Krsmana za zamjenika glavnog revizora Ureda za reviziju institucija BiH. Od ukupno 40 nazočnih – za 23, protiv 7, suzdržanih 10. Federacija BiH za 16, 1 protiv, 9 suzdržanih, RS 7 za, 6 protiv, 1 suzdržan. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo imenovali glavnog revizora u osobi Dragana Vrankića i Ranka Krsmana za zamjenika glavnog revizora Ureda za reviziju institucija BiH. Prelazimo na glasovanje. Sada prvo glasamo o prijedlogu da se izjasnimo o točkama od 13. do 16. u paketu. Znači, prvo se izjašnjavamo da glasamo u paketu. Od ukupno 40 nazočnih – 37 za, protiv 2, suzdržan 1. Federacije BiH 25 za, nema protiv, 1 suzdržan, RS 12 za, 2 protiv, nema suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo objedinili glasanje o točkama od 13. do 16. Sada vas pozivam da se izjasnimo, odnosno glasamo o točkama 13. do 16. – Davanje suglasnosti za ratificiranje sporazuma. 71 Od ukupno 40 nazočnih – za 39, protiv 1, suzdržanih nema. Federacija BiH 26 za, nema protiv, nema sudzržanih, RS 13 za, 1 protiv, nema suzdržanih. Uz opću većinu i entitetsku većinu konstatiram da smo dali suglasnost za ratificiranje materijala iz točaka 13. do 16. Zaključujem 19. sjednicu Zastupničkog doma. Napominjem da je naredna sjednica planirana za 24. studeni 2015. godine. Zahvaljujem vam se za današnju suradnju. Sjednica završena u 15:05 sati.